Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har varit föredragande vid regeringssammanträdet.

Stockholm den 18 februari 1993

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Beatrice[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga inneh ll

Regeringen f resl r att resurserna f r skolans

internationalisering f rstr ks med totalt 16 miljoner kronor.

 Bland annat f resl s att resurser satsas p

 - l rares, skolledares och elevers internationella kontakter

m.m.,

 - en funktion som kan ge r d och st d till huvudm n och

enskilda skolor n r det g ller internationella kontakter och

 - introduktionskurser i svenska f r elever fr n utlandet som

tas emot i gymnasieskolan.

 I propositionen f resl s ven att en elev p ett program i

gymnasieskolan skall ha r tt att fullf lja sin utbildning p det

aktuella programmet efter h gst ett l s rs ledighet f r

utlandsstudier.

 En kommun eller en frist ende skola som s nskar b r vid

sidan av sin gymnasieskola f anordna IB-utbildning

(International Baccalaureate) utan godk nnande av regeringen.

Elevens hemkommun blir skyldig att betala ers ttning till

utbildningsanordnaren f r kostnaderna f r utbildningen.

 I propositionen dras ven riktlinjerna upp f r ett ndrat

och f rb ttrat bidrag till utlandsundervisningen fr n den 1 juli

1994. Bland annat f resl s att bidraget schabloniseras i h gre

grad n hittills.

Regeringens proposition

Skolans internationalisering

1 rendet och dess beredning

Skolans yttersta uppgift r att ge dem som r unga i dag

kunskaper, f rdigheter och en grund att st p som kan komma till

anv ndning under decennier fram ver. Till det som kan s gas med

visshet om framtiden r att det internationella utbytet och

samarbetet kar i betydelse och omfattning. Det finns ett stort

och v xande intresse hos eleverna att l ra sig fr mmande spr k

och att f m jlighet att resa, studera eller arbeta i andra

l nder. M nga av dem som g r i skolan i dag kommer under en eller

flera perioder av sitt liv att arbeta i ett annat land. Allt fler

svenska elever kommer att tillbringa n gon del av sin skoltid i

en svensk eller annan skola i utlandet. I stort sett alla kommer

att, i yrkeslivet eller privat, resa och komma i kontakt med

andra l nder och spr k. Denna utveckling st ller skolan inf r nya

och stimulerande utmaningar.

 Regeringens l ngsiktiga ambition r att st dja dessa

internationella kontakter och utbyten p skolans omr de och att i

m jligaste m n verka f r att fler svenska elever bereds tillf lle

att studera i utlandet under en tid.

 Internationaliseringen av det svenska samh llet har under de

senaste rtiondena p skyndats. Ett viktigt sk l till detta r de

framsteg som gjorts i str vandena inom EG att skapa ett gr nsl st

Europa, byggt p fri r rlighet f r m nniskor, tj nster, varor och

kapital. Insatserna f r skolans internationalisering m ste d rf r

ocks ses som en f ljd av det europeiska integrationsarbetet och

de nya f ruts ttningar f r det arbetet, som skapats genom

frig relsen och demokratiseringen i st- och Centraleuropa.

 Behovet av och intresset f r internationell samverkan kar

inom alla omr den. Ideellt samarbete f r milj n och de globala

 verlevnadsfr gorna, mot krig och konflikter, inom bist nd och

mission samt f r idÂeutbyte och gr nsl s f rst else engagerar

m nga, inte minst ungdomar. Det engagemanget r en tillg ng f r

hela samh llet, inte minst skolan.

 Ett annat sk l r den tilltagande internationaliseringen av

det ekonomiska livet. Sverige r ett land med ett i h g grad

internationaliserat n ringsliv och ett v lst nd byggt p

utrikeshandel. Undanr jandet av handelshinder genom EES-avtalet

och ett m jligt svenskt EG-medlemskap kommer att ytterligare ka

det internationella handelsutbytet. Frihandelns principer

omfattas i dag av alltfler l nder och d rmed kar ocks det

internationella utbytet f r svenska f retag och deras personal.

 Ett tredje sk l r de m jligheter som f rb ttrade

kommunikationer och ny informationsteknologi erbjuder och som

inneb r att de dagliga kontakterna mellan m nniskor i olika delar

av v rlden underl ttas och kar i betydelse och omfattning. I

detta sammanhang har utvecklingen p mediaomr det spelat en

mycket viktig roll f r att knyta n rmare band mellan olika l nder

och folk.

 Skolans uppgifter och utmaningar r mot denna bakgrund

flera. Det handlar om att skolan i Sverige m ste ge goda

kunskaper i fr mmande spr k och kulturer. Goda kunskaper i de

stora europeiska spr ken kommer att bli en n dv ndighet f r allt

fler. Goda kunskaper i modersm let och en fast f rankring i det

svenska och nordiska kulturarvet kommer att bli viktigare, inte

minst f r de barn och ungdomar som bor utomlands under en eller

flera perioder av sin skoltid. P motsvarande s tt kommer det att

bli viktigare att Sverige kan erbjuda en internationellt anpassad

skolg ng f r de utl ndska medborgare som under en period bor och

arbetar i Sverige.

 Men insatserna m ste ocks omfatta det internationella

utbytet mellan olika l nders skolv senden.

 Det EES-avtal som tidigare framf rhandlats innebar p sikt

att svenska elever ges m jlighet att delta i de utbytesprogram

som finns inom EG. Det ndrade avtal som nu r under f rhandling

med anledning av att Schweiz inte tilltr dde det tidigare

EES-avtalet kan inte f rv ntas inneb ra n gon ndring p denna

punkt. Elev- och l rarutbytet med v ra grannl nder v xer, inom

Norden genom Nordplus Junior men framf r allt genom lokala

initiativ av enskilda skolor. I v xande utstr ckning sker utbytet

ocks med de baltiska l nderna och med Frankrike och Tyskland.

V rdet av vistelse och utbildning i ett annat land r f r de

flesta stort och l ngsiktigt. F rutom att ge spr ktr ning r det

en berikande upplevelse som bidrar till att skapa en insikt hos

den enskilde om skillnader mellan olika l nder och deras

levnadsbetingelser. D rf r r det en viktig del av

internationaliseringsarbetet att p olika s tt ka antalet elever

som deltar i s dant utbyte. Hittills har merparten av utbytet

skett inom den h gre utbildningen. Det finns dock sk l f r att

 ka det internationella utbytet ocks inom skolv sendet och att

d l ta det komma s v l elever som l rare och skolledare till

del.

 Det r naturligt att det mest omfattande utbytet och

kontakten inom skolan sker med de l nder och kulturer som ligger

n rmast - Norden och vriga Europa.

 Detta f r dock inte d lja det faktum att det finns en l ng

tradition och goda kontakter ven med andra delar av v rlden som

m ste utvecklas.

 M nga har genom bist ndsarbete och ideellt intresse byggt

upp kontakter och skolutbyte med tredje v rlden. De insatserna

kan ha en viktig funktion ven i skolans utbildning av de globala

fr gorna.

 Elevutbytet p gymnasieniv n med fr mst USA har stor

omfattning och en stark tradition. Det utbytet har stor betydelse

s v l f r de enskilda elevernas utveckling som f r kontakterna

inom h gre utbildning, forskning och n ringsliv och m ste

utvecklas vidare.

 Intresset f r Asien, Australien och Latinamerika r ocks

v xande och viktigt f r skolans utveckling.

 Med internationaliseringen kar ocks behovet och betydelsen

av de svenska utlandsskolorna och riksinternaten i Sverige. Det

v xande antal svenska familjer som under n gon tid verkar i ett

annat land, m ste kunna g ra det utan att deras barn riskerar att

f rlora sambandet med den egna kulturen och det egna spr ket. De

svenska utlandsskolorna och riksinternaten r en viktig nationell

tillg ng och behovet av deras verksamhet kommer att v xa.

 En nyckelgrupp f r skolans internationalisering r l rare

och skolledare. Utbytesprogram f r l rare och skolledare kan h ja

l rarkompetensen samtidigt som de tillf r skolan och dess elever

nya perspektiv och erfarenheter. Det r en viktig

framtidsinvestering att utveckla l rares m jlighet att under en

period arbeta i ett annat lands skolv sende eller i en svensk

utlandsskola. Det r angel get att Sverige snart kommer med i de

utbytesprogram som EG erbjuder. Det r ocks viktigt att de

nordiska programmen forts tter att utvecklas.

 Arbetet med att internationalisera skolan r l ngsiktigt. De

flesta och viktigaste insatserna i det arbetet r de som kommer

till st nd lokalt - genom v nortskontakter och kommunalt

gr nssamarbete eller till f ljd av kontakter och initiativ fr n

l rare, f r ldrar och elever. Invandrare och den v xande gruppen

elever med ett annat modersm l n svenska utg r ocks en viktig

tillg ng i skolans dagliga arbete f r internationell kunskap och

f rst else. Detta utesluter inte att ven staten m ste ta

initiativ och ett vergripande ansvar f r skolans

internationalisering.

1.1 Internationaliseringsutredningen

F r att utreda fr gor om skolans internationalisering och

internationella kontakter och om undervisningen av svenska barn

och ungdomar i andra l nder tillkallade det statsr d som f redrar

 renden om skolan med st d av regeringens bemyndigande den 25

juli 1991 en s rskild utredare (dir. 1991:62).

 Utredaren, som antog namnet Internationaliseringsutredningen

(U 1991:08), verl mnade i september 1992 sitt bet nkande (SOU

1992:93) Svensk skola i v rlden.

 En sammanfattning av bet nkandet finns i bilaga 1.

Bet nkandet har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en

sammanst llning ver remissinstanserna och av remissyttrandena.

 Internationaliseringsutredningen har f reslagit en rad

 tg rder som inneb r ambitionsh jningar och kade statliga

kostnader n r det g ller m jligheterna f r svenska ungdomar -

b de inhemska och utlandssvenska - att studera utomlands.

Utredningen ber knar kostnaderna f r sina f rslag till 144

miljoner kronor. Till st rsta delen utg rs f rslagen av

studiesociala tg rder vid utlandsstudier (86 miljoner kronor).

N got f rslag om finansiering l mnas inte. Utredningen anser att

finansieringen m ste ses i ett vidare perspektiv n enbart inom

utbildningsomr det.

 Regeringen anser att tg rder f r att stimulera

internationaliseringen r viktiga. Vi bed mer det dock inte som

m jligt att i nuvarande statsfinansiella l ge genomf ra alla

utredningens f rslag. Vi prioriterar tg rder f r kat skolutbyte

och andra internationella kontakter samt stipendier f r att

fr mja l rares m.fl. internationella kontakter. I propositionen

dras ven riktlinjerna upp f r ett ndrat och f rb ttrat bidrag

till utlandsundervisningen. De f rslag regeringen l gger fram

inneb r en sammanlagd reformkostnad f r budget ret 1993/94 om 16

miljoner kronor som finansierats genom omdisponeringar inom

utbildningsomr det.

 Regeringen bed mer det d remot inte som m jligt att i

nuvarande statsfinansiella l ge genomf ra utredningens f rslag

som avser studiesociala f rm ner vid studier utomlands.

2 Utbyten och andra internationella kontakter

Internationaliseringen som ett av skolans m l

L roplanskommittÂen har nyligen i bet nkandet (SOU 1992:94) Skola

f r bildning med f rslag till l roplaner f r grundskolan samt

gymnasieskolan och komvux s rskilt markerat vikten av att

eleverna f r utveckla f rm gan att f rst och leva sig in i

andras villkor och v rderingsgrunder samt att kontakter med

skolor och ungdomar i andra l nder kan bidra verksamt till detta.

I f rslaget till l roplan f r gymnasieskolan och komvux s gs

s rskilt att internationella kontakter, utbyte och praktik i

andra l nder skall fr mjas. F r b da skolformerna betonas rektors

s rskilda ansvar f r dessa fr gor. Regeringen terkommer senare i

v r till riksdagen med f rslag i l roplansfr gan.

 Vi vill dock redan nu markera v r avsikt att l ta det nyss

sagda f genomslag i l roplanerna f r alla skolformer. Med detta

sl r staten fast att internationaliseringen r en central uppgift

f r skolan.

Internationella tendenser

Norden r traditionellt en sammansvetsad region, d r enskilda och

lokala initiativ medverkar till att uppr tth lla och f rst rka

utbyten och andra kontakter mellan l nderna. ven Nordiska

ministerr det och F reningen Norden har initierat verksamhet p

skolomr det i detta syfte. Nordplus Junior r ett utbytesprogram

i Ministerr dets regi f r elever och l rare i gymnasieskolan.

 Europar det driver flera projekt f r att f till st nd en

 kad kontaktverksamhet p skolomr det. R det s ker bl.a. med

hj lp av konferenser sprida konkreta modeller mellan l nderna f r

hur kontaktverksamhet kan utvecklas.

 Inom EG har utbyten och andra kontakter hittills endast

spelat n gon n mnv rd roll inom skolomr det i fr ga om

yrkesutbildningen. En ratificering av verenskommelsen i

Maastricht i december 1991 inneb r emellertid att m jligheter

 ppnas f r r rlighetsfr mjande tg rder ocks f r den allm nna

skolans del, dvs. i Sverige grundskolan och de studief rberedande

programmen i gymnasieskolan.

 Inom Unescos ram finns ocks olika projekt f r kontakter

mellan skolor, bl.a. Associated Schools Project (ASP) och Baltic

Sea Project.

 Avslutningsvis skall ocks s gas att den oj mf rligt st rsta

delen av utbytena sker p rent bilateral basis, via direkta

kontakter mellan enskilda skolor och via utbyten, organiserade av

ideella organisationer.

L get i Sverige - allm nt

Som en grund f r sina verv ganden har utredningen genom en enk t

till ett urval kommuner skaffat sig en verblick ver

omfattningen och inriktningen av skolornas kontaktverksamhet i

dag. I skolorna finns m nga internationella anknytningar som kan

tillvaratas i undervisningen eller utg ra grund f r ett

internationellt utbyte. Utredningen redovisar att praktiskt taget

varje skola har n gon form av kontakt med en eller flera skolor i

ett eller flera l nder. D r kontakterna kan utvecklas till en

resa g rs den oftast i grupp av l rare och elever, och bes ket

kan vara fr n n gra dagar upp till tre veckor. Omkring 5 % av

eleverna i de unders kta kommunerna hade deltagit i s dana resor.

Enskilda elevkontakter

Enligt utredningen reser varje r omkring 3 000 elever p eget

initiativ till andra l nder f r studier, oftast p ett r. Till

Sverige kommer samtidigt endast drygt 400 utbyteselever f r att

studera i gymnasieskolan. Det r der s ledes en kraftig obalans i

fl det.

 Det visar sig vidare att l s ret 1990/91 tog USA emot 70 %

av de svenska eleverna, dvs. drygt 2 000 av de 3 000. Australien,

Kanada och Nya Zeeland tog emot ca 400, medan resterande 15 %

f rdelade sig p ett antal l nder inom och utom Europa. I de

dominerande EG-l nderna Frankrike, Storbritannien och Tyskland

fanns totalt bara n got hundratal elever.

Enskilda l rar- och skolledarkontakter

Studieresor i grupp f r l rare f rekommer inom ramen f r

fortbildning och brukar omfatta fr n n gra dagar upp till en

vecka. Detsamma g ller f r enskilda resor, finansierade med bl.a.

de resestipendier f r vilka Svenska institutet sedan ett par r

disponerat 1,5 miljoner kronor per budget r. Syftet med

stipendierna r att l ta svenska l rare komma i direktkontakt med

kolleger i andra l nder f r att f erfarenheter av utl ndska

skolor och skolsystem. Alla l rare kan ocks f stipendier f r

utlandsvistelser genom medel som Statens skolverk disponerar f r

individuellt motiverad fortbildning. Ca 2 miljoner kronor avs tts

 rligen till stipendier f r s dana utlandsvistelser.

 Skolledare deltar ofta i utbytesverksamhet och andra

studieresor i fortbildningssyfte f r l rare. De har dessutom egna

fortbildningsresor.

 Andelen l rare som deltar i n gon form av internationell

kontaktverksamhet uppg r i utredningens material till ca 5 %.

Andelen skolledare r fem g nger s stor.

 H r skall ocks uppm rksammas den s rskilda uppgiften f r

fortbildningsavdelningen vid Universitetet i Uppsala att svara

f r viss internationell l rarfortbildning och samtidigt verka f r

att internationella medel f r svensk l rarfortbildning kan tas

till vara p ett rationellt och kvalificerat s tt. Vidare

samordnar avdelningen bl.a. den svenska verksamheten inom

Europar dets stipendieprogram, Teachers Bursaries Scheme.

En stor verksamhet med liten verblick

Som tidigare n mnts har utredningen gjort en enk t om skolans

internationella kontakter. Denna visade p ett behov av

 verblick, kunskap, r d och st d bl.a. n r det g ller m nga

praktiska problem i samband med en internationalisering av den

svenska skolan. De som besvarade enk ten fr n kommunernas sida

uttalade sig f r centrala informations- och serviceinsatser f r

att underl tta skolans kontaktverksamhet. En organisation f r

s dana insatser finns i flera l nder. Ett exempel r den

brittiska Central Bureau for Educational Visits and Exchanges.

2.1 Organiserandet av internationell utbytes- och annan

kontaktverksamhet p skolomr det

Regeringens f rslag: Medel anvisas f r en funktion som kan ge

s dant st d som huvudm n och enskilda skolor kan beh va n r det

g ller internationella kontakter. Formerna f r denna funktion

utreds vidare.

 Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit ett centrum

f r skolans internationella kontakter, d r kompetens inom omr det

kan samlas och st d till skolor och kommuner kan l mnas.

Utredningen har diskuterat en anknytning av centret till antingen

Svenska institutet eller Skolverket. Utredningen har f reslagit

att organisationsfr gan tas upp i ett sedermera p b rjat

utredningsarbete inom Utbildningsdepartementet r rande

rollf rdelningen mellan Svenska institutet och myndigheterna inom

Utbildningsdepartementets omr de.

 Remissinstanserna: Ett frist ende centrum avstyrks av ett

flertal remissinstanser. I st llet f rordas en anknytning till i

f rsta hand Skolverket. Verket borde d rvid ven f i uppdrag att

samlat hantera alla tillg ngliga medel f r st d och stimulans p

internationaliseringens omr de. Ett par instanser f rordar i

st llet ett samlande av uppgifterna till Svenska institutet.

 Sk len f r regeringens f rslag: Enligt f rslaget till

l roplan f r gymnasieskolan skall en str van vara att eleverna

f r k nnedom om m jligheter till utbildning, praktik m.m. i andra

l nder. Denna formulering understryker vikten av att information

om utbildning och arbete i f rsta hand i Europa utvecklas och

g rs l ttillg nglig f r dem som arbetar i skolan.

 Regeringen vill i sammanhanget understryka att f rslaget

avser det st d som huvudm n och skolor kan vilja ha. Sj lvklart

skall, som utredningen uttryckt det, varje kommun och varje skola

b ra ansvaret f r sina internationella kontakter och f r den

praktiska hanteringen av dem.

 Regeringen delar utredningens uppfattning att

organisationsfr gan m ste l sas tillsammans med andra fr gor om

rollf rdelningen p central niv n r det g ller internationella

kontakter inom utbildningsomr det. Men eftersom det r fr ga om

en verksamhet f r att st dja skolor och kommuner, som i princip

b r utvecklas p dessas villkor, b r det ocks pr vas om och i s

fall hur skolans huvudm n skulle kunna engageras i och ta ett

medansvar f r verksamheten.

2.2 S rskilt st d till internationella kontakter

Regeringens bed mning: S rskilda medel anvisas f r st d till

internationella kontakter p skolomr det.

 Medlen b r kunna anv ndas till stipendier f r att fr mja

l rares och skolledares internationella kontakter samt f r

kostnader f r deltagande i internationella konferenser o.d.

 Medlen skall vidare kunna anv ndas till st d f r s dana

internationella kontakter, som innefattar ven elever.

 Av de anvisade medlen skall ocks en viss del kunna anv ndas

till direkt riktade insatser f r fortbildning av l rare som

bedriver undervisning i olika mnen p annat spr k n svenska.

 Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit

stipendiemedel f r f rdelning av Svenska institutet och

utvecklingsmedel med l roplansanknytning f r f rdelning av

Skolverket.

 Remissinstanserna: Ett antal kommuner och ett par

universitet f rordar en f rdelning av medlen genom Skolverket.

Skolverket sj lvt f rordar att medlen tillf rs det kommunala

utj mningsbidraget eller f rdelas mellan detta och verkets anslag

f r skolutveckling. Statskontoret skulle hellre se medel f r

projekt under ett tidsbegr nsat anslag. Stockholms stad ser i

s rskilda medel till elevprojekt en risk f r en administrativ

 verbyggnad som inte st r i proportion till utbytet av satsade

medel.

 N gra instanser f resl r ut kningar av m lgruppen f r de av

utredningen f reslagna medlen till syokonsulenter samt l rare i

komvux och vid frist ende skolor med statligt verksamhetsst d.

 Sk len f r regeringens bed mning: Regeringen vill h r f r

riksdagens information redovisa huvuddragen i den planerade

uppl ggningen. Det b r sedan ankomma p regeringen att i l mplig

form precisera anv ndningen av medlen.

 Regeringen ser, liksom utredningen, det inte motiverat att

f resl n got ekonomiskt st d till internationella kontakter i

allm nhet. D remot delar vi utredningens syn att statsmakterna

b r st dja utvecklingen av de internationella kontakterna i den

riktning som anges i l roplansf rslagen. St d b r s ledes kunna

ges till huvudm n och skolor som utvecklar former f r att

integrera t.ex. studieresor i sitt arbete att f rverkliga

l roplanens m l eller som p annat s tt inf rlivar de

internationella kontakterna i undervisningen.

 Det r s rskilt i ett decentraliserat system viktigt att

goda exempel uppmuntras och lyfts fram. En god ansats till detta

har ocks utredningen gjort i en bilaga till bet nkandet med

exempel p internationalisering genom kontaktverksamhet, h mtade

fr n olika skolor.

 Svenska institutet disponerar i dag f r resestipendier t

l rare 1,5 miljoner kronor under anslaget D 5. Vissa s rskilda

utgifter inom h gskolan m.m. Av de medel som Skolverket

disponerar f r stipendier f r individuellt motiverad fortbildning

under anslaget B 6. Fortbildning m.m. ing r en ºutlandsdelº om ca

2 miljoner kronor. Beloppet f r nuvarande stipendier uppg r

allts till ca 3,5 miljoner kronor.

 Regeringen f resl r en f rst rkning av resurserna f r

l rares, skolledares och elevers internationella kontakter med 14

miljoner kronor (jfr avsnitt 6).

 Det sammanlagda beloppet som anvisas f r st d till

internationella kontakter blir s ledes 17,5 miljoner kronor. De

myndigheter som blir ber rda b r utforma enklast m jliga rutiner

f r hantering av medlen. En f ruts ttning f r st d b r - n r det

g ller projekt - normalt vara att resp. huvudman r beredd att

tillskjuta minst lika mycket medel inom ramen f r den regulj ra

skolbudgeten.

 Vi vill inte f resl n gon detaljerad f rdelning av de nya,

samlade medlen p olika ndam l. H r b r ges utrymme f r att med

stor flexibilitet g ra satsningar d r s dana kan ge b st

resultat. M jlighet b r ocks finnas att f rdela medlen olika

fr n ett budget r till ett annat.

 Fr gor som r r internationalisering m ste sj lvklart ges h g

prioritet i de samlade fortbildningsinsatserna f r skolans

personal. Regeringen delar utredningens syn att detta kommer att

ske utan n gra s rskilda markeringar fr n statsmakternas sida.

Samtidigt r det angel get att f rb ttra enskilda l rares

m jligheter till den stimulans i utvecklingen, som studier,

studiebes k eller t.o.m. tj nstg ringsperioder i andra l nder

utg r.

 Regeringen f rordar d rf r dels att dessa ndam l skall

omfattas av den f reslagna f rst rkningen, dels en f r de s kande

mer rationell ordning f r det statliga st det n den som g ller i

dag.

 De resestipendier och de fortbildningsstipendier, som

Svenska institutet resp. Skolverket administrerar, kan anv ndas

f r likartade ndam l. ven om det finns en principiell skillnad

mellan fortbildning och mera allm nt utvecklingsmotiverade

utlandskontakter, skulle det, som flera remissinstanser p pekat,

vara en f rdel att koncentrera det statliga st det till en

"pott".

 Utifr n vad regeringen f resl r b r medlen disponeras av

Skolverket. Fr n r till r f r det sedan avg ras hur stor del av

medlen som skall avs ttas till stipendier. Sj lva hanteringen av

stipendierna kan - i enlighet med vad utredningen f reslagit -

anf rtros Svenska institutet.

 I likhet med utredningen anser regeringen det angel get att

st dja enskilda l rares och skolledares deltagande i

internationellt skolsamarbete i form av konferenser m.m., om de

bed ms vara v rdefulla fr n den svenska skolutvecklingens

synpunkt. Ocks detta ndam l b r d rf r kunna tillgodoses inom

ramen f r de f reslagna medlen.

 Utredningen har visat hur l rarutbyten och enskilda

l rarkontakter kan vara viktiga som inspirationsk llor till

kontakter som involverar ocks elever.

 En viss del av de h r f reslagna medlen b r Skolverket

d rf r ven kunna anv nda till st d f r skolor vilka - som en v l

integrerad del av undervisningen - utnyttjar utbyten och andra

internationella kontakter, d r ocks elever blir ber rda. Redan

av volymsk l m ste det h r i huvudsak bara bli fr ga om att

st dja utvecklingsarbete.

2.3 Undervisning i olika mnen p fr mmande spr k

Regeringens bed ming: Lokala initiativ till att bedriva

undervisning p annat spr k n svenska b r st djas av staten med

s rskilda medel f r direkt riktade insatser f r fortbildning av

l rare.

 Utredningens f rslag: verensst mmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Inga inv ndningar finns mot f rslaget.

 Sk len f r regeringens bed ming: Den gymnasiala utbildning

som leder fram till en s.k. IB-examen (International

Baccalaureate, se vidare avsnitt 4.1) bedrivs p engelska. ven

p regulj ra linjer och program i gymnasieskolan f rekommer det

p ett tjugotal skolor att man undervisar p engelska i delar av

ett mne eller i hela mnen, och i n got fall t.o.m. i alla mnen

p en studiev g. Undervisning av detta slag p franska eller

tyska r nnu mycket s llsynt. Detta s tt att anv nda fr mmande

spr k f r att undervisa i olika mnen g r ofta under den n got

oegentliga ben mningen "bilingual education".

 Det r ocks v rt att notera att "bilingual education" r

ett av de prioriterade omr dena i Europar dets p g ende stora

spr kprojekt, i vilket Sverige l nge tagit aktiv del. Projektets

syfte r att verka f r en mer kommunikativ och praktiskt inriktad

spr kundervisning. L roplanskommittÂen har i sitt slutbet nkande

beskrivit "bilingual education" som en praktisk v g att ge mer

utrymme t engelska (och p sikt ven andra spr k) i skolan.

 Sedan r 1988 l mnas inom ramen f r Svenska institutets s.k.

l rarstipendier (behandlade i avsnitt 2.2) ett st d till kommuner

f r fortbildning av l rare f r att undervisa i olika mnen p

fr mmande spr k.

 Ett kat intresse f r utbyteskontakter r att v nta.

Undervisning p framf r allt engelska blir d n mer

betydelsefull, inte bara f r svenska elever. S dan undervisning

kan ocks g ra utbildning i Sverige mer tillg nglig och attraktiv

 ven f r utl ndska ungdomar, som vill f rl gga n gon del av sina

studier hit. Det r viktigt att s ka g ra vad som g r f r att

underl tta den msesidighet som r en grundprincip bl.a. f r EG:s

olika utbildningsprogram.

 Regeringen delar den bed mning som utredningen g r att

ansatsen att starta med endast n got eller n gra mnen r

lovv rd. En s dan verksamhet kan sm ningom byggas ut allt

eftersom man ser vad de lokala f rh llandena till ter. Detsamma

g ller f r de st llen, d r man kanske t.o.m. n jer sig med att

pr va sig fram i delar av mnen under en enstaka rskurs, n r ett

visst moment eller t.ex. ett historiskt dokument behandlas. Redan

denna mer anspr ksl sa ansats har ett givet v rde. R tt bedriven

kan "bilingual education" bli ett v rdefullt medel f r en

praktisk internationalisering av den svenska skolan.

 Fortbildning kan h r spela en viktig roll. Regeringen ser

det d rf r som naturligt att nu ut ka den riktade insatsen i form

av ett s rskilt st d till kommuner som sj lva r beredda att

prioritera fortbildning f r att bedriva "bilingual education".

2.4 Elevutbyten

2.4.1 Ett breddat urval av l nder f r svenska elevers

utlandsstudier

Regeringens bed mning: Det r l mpligt att ta upp diskussioner

med ber rda organ i f rsta hand i EG-l nderna om utbytesprogram

p gymnasieniv . En grundl ggande ambition b r vara att ge reella

f ruts ttningar f r svenska gymnasister att f rl gga upp till ett

studie r till utlandet.

 Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med

regeringens bed mning.

 Remissinstanserna: Flera instanser har velat se ett bredare

urval europeiska l nder n de av utredningen s rskilt

prioriterade Frankrike och Tyskland.

 Sk len f r regeringens bed mning: Regeringen vill lika litet

som utredningen f rringa v rdet av ett rs studier i t.ex. USA

eller Australien f r svenska ungdomar. I likhet med utredningen

konstaterar vi samtidigt att det i perspektivet av den

v steuropeiska integrationen och Sveriges f rh llande till den r

utomordentligt angel get att ka antalet svenskar med goda

kunskaper i de dominerande europeiska spr ken och med goda

insikter i kultur- och samh llsf rh llanden i EG-l nderna.

2.4.2 F rb ttrat mottagande av elever fr n utlandet

Regeringens bed mning: F ruts ttningarna f r att ta emot elever

fr n utlandet i gymnasieskolan b r f rb ttras genom att deras

m jligheter till introduktionskurser i svenska kas. De medel som

redan finns till Skolverkets f rfogande f r detta ndam l b r

ut kas.

 Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit dels en

ordning med "extra" elever, dels m jligheter till s rskilda

statsbidrag f r kommuner, som tar emot s dana elever. Kommunerna

borde ocks uppmanas att f r sina ungdomar ge bidrag, motsvarande

interkommunal ers ttning f r svensk gymnasieutbildning, till i

varje fall s dan utl ndsk utbildning p gymnasieniv , som saknar

motsvarighet i Sverige.

 Remissinstanserna: Skolverket och ett antal kommuner har

avvisat eller varit tveksamma till att teruppta ordningen med

"extra elev". I fr ga om s rskild ers ttning till mottagande

kommuner har Pite kommun f rordat ett stimulansbidrag l gre n

den interkommunala ers ttningen, eftersom mottagandet av elever

fr n utlandet nd sker "p marginalen".

 Skolverket, L rarnas riksf rbund och utbytesorganisationen

Youth For Understanding har alla f rordat introduktionskurser i

svenska f r utl ndska elever.

 Sk len f r regeringens bed mning: F ruts ttningarna f r att

svenska ungdomar skall f studera i andra l nder f rb ttras, om

den svenska skolan ocks tar emot ungdomar fr n dessa l nder.

Exempelvis bygger EG:s utbytesprogram p utbildningsomr det i

princip p en s dan reciprocitet i kontakterna. D rf r beh ver

mottagandet av utbyteselever i gymnasieskolan stimuleras.

 F rutom genom den redan behandlade "bilingual education" kan

detta g ras genom att vidareutveckla och sprida de

introduktionskurser i svenska f r utl ndska g stelever som

inr ttades f r n gra r sedan. Detta kan t.ex. med f rdel g ras i

samordning med utbytesorganisationerna. Detta har ocks f rordats

av vissa remissinstanser.

 Utredningen har f reslagit ett terinf rande av begreppet

"extra elev" och att s rskilda bidrag skulle l mnas till kommuner

som tar emot fler elever fr n utlandet n de s nder iv g egna

utomlands. Enligt regeringens uppfattning skulle regleringar av

detta slag inte ge tillr ckligt stora f rdelar f r att uppv ga

nackdelarna av s dana ingrepp i ett system d r kommunerna skall

ha det fulla driftansvaret.

3 Tillgodor knande av utlandsstudier

Regeringens f rslag: En elev som har p b rjat utbildning p ett

program i gymnasieskolan skall ha r tt att fullf lja sina studier

p det aktuella programmet i kommunen eller inom

samverkansomr det eller i f rekommande fall inom

landstingsomr det efter h gst ett rs studieavbrott f r studier

utomlands. Detsamma b r g lla den elev som har p b rjat

utbildning p en gren p ett program. I det fall eleven n r han

togs in p ett program har getts en garanti f r att senare tas in

p en viss gren skall eleven vara tillf rs krad r tt att

fullf lja sina studier p den aktuella grenen om inte kommunen

eller landstinget n r garantin gavs har gjort ett uttryckligt

f rbeh ll om annat.

 Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med

regeringens f rslag.

 Remissinstanserna: En r tt f r eleven att terkomma till sin

skola efter ett rs utlandsstudier synes inte m ta n got motst nd

hos remissinstanserna.

 De r d remot mer delade i fr ga om tillgodor knandet av

utlandsstudier. S v l Falu som Haninge kommuner betonar problemen

i det praktiska hanterandet och f rordar ordentlig kontroll.

Svenska kommunf rbundet och Sundsvalls kommun vill inte se n gon

f rordningsreglering p omr det, n got som d remot f rordas av
[REDACTED_EFTERNAMN] kommun.

 Sk len f r regeringens f rslag:

 Det finns i dag inte n got i g llande best mmelser som

f rhindrar eller stimulerar tillgodor knande av utl ndsk

utbildning f r en elev som terv nder efter studier utomlands.

Normalt r det skolledningen vid den mottagande skolan som tar

st llning till fr gan om tillgodor knande av utlandsstudiers

inneh ll och meritv rde och om hur den terv ndande elevens

fortsatta studier skall se ut.

 Utredningen konstaterar ocks att tillgodor knandet av

utlandsstudier i dag r f rh llandevis begr nsat. Ett antal

skillnader har bidragit till detta:

 Antalet mnen r ofta v sentligt st rre p en studiev g i

Sverige n inom motsvarande utbildningar i andra l nder. Behovet

av att ta igen kunskaper i mnen som eleven inte l st under

utlands ret blir d rf r normalt s omfattande, att eleven m ste

forts tta studierna, d r de avbr ts.

 ven inneh llet i de mnen som studerats under utlands ret

kan skilja sig avsev rt fr n motsvarande inneh ll i den kurs

elevens kamrater under tiden l st hemma i Sverige. S rskilt

g ller detta i fr ga om studier vid den vanligaste skolformen f r

svenska gymnasister utomlands - den amerikanska High School, d r

de mnen eleverna v ljer ofta helt saknar motsvarighet i Sverige.

D rtill kommer att High School niv m ssigt inte motsvarar den

svenska gymnasieskolan.

 Utredningen uppm rksammar ocks att studieuppeh ll f r ett

 rs studier utomlands i dag inte alltid garanterar eleven en

plats vid hemkomsten i samma skola. Utredningen ger exempel p

att elever t.o.m. tvingats byta kommun f r att f terv nda till

den studiev g de l mnat.

 Utifr n det allm nna internationaliseringsm let b r, som

utredningen f reslagit, samh llet st dja enskilda ungdomars

ambitioner i fr ga om utlandsstudier genom att de garanteras sin

plats p samma program i sin kommun, n r de kommer tillbaka.

 Enligt 5 kap. 16 och 20 §§ skollagen (1985:1100) har den som

har p b rjat ett program i gymnasieskolan r tt att fullf lja sin

utbildning p programmet. Regeringen eller den myndighet som

regeringen best mmer f r enligt 5 kap. 19 § skollagen f reskriva

vad som kr vs f r att flytta till h gre rskurs och begr nsningar

i r tten att g om rskurser. Best mmelserna avser situationer

d r det r fr ga om att fullf lja studierna i ett sammanhang. Som

en sj lvklarhet har ocks framst tt att den som till f ljd av

sjukdom eller skada tvingas till avbrott skall f fullf lja sin

gymnasieutbildning. D remot finns inte n gon best mmelse som

klart ger r tt att efter ett frivilligt avbrott teruppta

studierna. Med h nsyn till den vikt regeringen l gger vid att

utlandsstudier stimuleras r det rimligt att en s dan r tt

uttryckligen ges f r den som terv nder efter s dana studier.

R tten b r dock inte g lla vid l ngre avbrott n ett l s r.

 Mot bakgrund av vad nu anf rts f resl s att det i 5 kap. 16

och 20 §§ skollagen tas in en best mmelse om r tt f r den som

p b rjat utbildning p ett program att fullf lja sina studier p

programmet i kommunen eller inom samverkansomr det eller, om

utbildningen har ett landsting som huvudman, inom det

landstingsomr det efter ett studieavbrott p ett l s r f r

studier utomlands. Med program avses s v l nationella som

specialutformade och individuella. I prop. 1990/91:85 s. 67

anf rde statsr det[REDACTED_EFTERNAMN] att sedan en elev v l tagits in p en

viss gren skall han givetvis f g kvar d r och inte mot sin

vilja flyttas ver till en annan gren. Detta bed mde statsr det

som en s sj lvklar sak att den inte beh vde regleras i lag. I

likhet h rmed b r det anses sj lvklart och inte beh va vara

n dv ndigt att reglera i lag att den elev som har tagits in p en

gren och d refter g r ett studieavbrott om h gst ett l s r f r

studier utomlands skall ha r tt att fullf lja utbildningen p den

aktuella grenen.

 D remot b r det regleras i lag n r det g ller en elev som

har kommit in p ett program och kommunen har gett eleven garanti

att senare tas in p en viss gren. Den eleven skall vid ett

studieavbrott f r utlandsstudier vara tillf rs krad att efter

 terkomsten kunna fullf lja utbildningen p den aktuella grenen.

F r att kommunerna inte skall tveka att ge en grengaranti n r det

g ller grenar som inte anordnas varje r, b r det emellertid

inf ras en m jlighet f r kommunerna att, i samband med att

grengarantin ges, g ra ett f rbeh ll som inneb r att garantin

inte g ller om eleven g r s dana l ngre studieavbrott som det nu

 r fr ga om. Detsamma g ller naturligtvis om det r ett landsting

som gett grengarantin.

 Av praktiska sk l kan en s dan r tt inte garanteras elever

som g r p de linjer som nu r under avveckling. En

 verg ngsbest mmelse b r s ledes inf ras som inneb r att r tten

att fullf lja utbildningen efter ett studieavbrott f r studier

utomlands endast g ller f r de elever som g r p ett program i

gymnasieskolan. Detta utg r ett undantag fr n best mmelserna i

punkt 6 i verg ngsbest mmelserna till lagen (1991:1107) om

 ndring i skollagen (1985:1100) d r det stadgas att

best mmelserna som g ller program ven skall g lla f r linjer.

 De kunskaper och erfarenheter som en elev har skaffat sig

under utlandsstudier utg r en viktig del av den samlade kompetens

som eleven har f rv rvat under sin studietid, oavsett hur mycket

av utlandsstudierna som direkt kan tillgodor knas. F r

arbetsgivare och andra avn mare r det viktigt att f en s

fullst ndig bild som m jligt av elevens kunskaper och

f rdigheter. Det b r d rf r av avg ngsbetyget fr n gymnasieskolan

framg om en elev har haft ett l ngre studieuppeh ll f r studier

utomlands och vilken karakt r och omfattning dessa studier haft.

 De f r ndringar som nu inf rs betr ffande b de den

gymnasiala utbildningen och universitetsutbildningen ger i flera

avseenden nya f ruts ttningar f r att l sa de fr gor som har med

tillgodor knande att g ra.

 Den nya gymnasieskolan inneh ller utrymme f r individuella

val och f r lokala till gg. Detta kan, som utredningen visat,

utnyttjas planm ssigt i samband med utlandsstudier: dels genom

att en del av sj lva utlandsstudierna betraktas som individuellt

eller lokalt val, dels genom att utrymmet tas i anspr k f r den

 terl sning som r n dv ndig efter en utlandsperiod. I det senare

fallet kan samverkan med komvux ocks vara en framkomlig v g.

 Den nya gymnasieskolan, samverkansm jligheterna med komvux

och h gskolans kade frihet i fr ga om antagningskrav b r leda

till en minskad koppling mellan ena sidan studiev gar,

 rskurser, mnen och betyg i gymnasieskolan, andra sidan

h gskolans tilltr deskrav. Rent allm nt r det v sentligt att

dessa m jligheter tas till vara f r dem som delvis bedrivit sina

gymnasiestudier utomlands.

 F r gymnasieskolornas och h gskolornas m jligheter att

bed ma meritv rdet av olika utlandsstudier r det givetvis

viktigt, att det finns l tttillg nglig information om

utbildningar p olika niv er i ber rda l nder. Hith rande fr gor

pr vas i det f rut n mnda utredningsarbetet om ansvarsf rdelning

mellan ber rda myndigheter m.fl. inom Utbildningsdepartementets

omr de. Som resultat av detta b r informationssystem och

informationsmaterial utvecklas, som kan bli av stor betydelse f r

bed mningar i gymnasieskolan och h gskolan i fr ga om meritv rdet

av utl ndska studier.

 Till detta ansluter ocks f rslaget i avsnitt 2.2 om

Skolverkets uppgifter till st d f r skolans internationella

kontakter. Inom ramen f r detta blir det naturligt f r Skolverket

att till hj lp f r skolledningarna i deras bed mningar g ra

j mf relser mellan de nya gymnasieprogrammen i deras

grundutformning och de utbildningar som r de vanligast

f rekommande f r svenska gymnasister som studerar ett r i

utlandet.

 I ett s dant sammanhang b r det ocks - som en viktig och av

flera remissinstanser nskad biprodukt - bli b de m jligt och

l mpligt att l sa fr gan om en auktoriserad och enhetlig

utformning av en engelsk version av betygsdokumenten fr n

gymnasiets program.

 Centrala f reskrifter varken b r eller kan utformas f r hur

olika slag av utl ndska studier skall tillgodor knas. D remot r

det viktigt att skapa b ttre f ruts ttningar f r att g ra

utlandsstudier p gymnasial niv m jliga att tillgodor kna.

4 Vissa vriga fr gor om skolan i Sverige

4.1 Internationell studentexamen

International Baccalaureate (IB)

Syfte och organisation

IdÂen till internationellt godk nda skolor med studieprogram f r

studerande i en v rld med allt st rre r rlighet v cktes omkring

 r 1960 av l rare vid internationella skolor. r 1970 b rjade

universitet och nationella skolmyndigheter att j mst lla

IB-examen med nationella examina.

 IB r en utbildning som leder till examen godk nd f r

intr de till universitet i alla l nder som valt att ansluta sig

till systemet. En elev vid en IB-skola som flyttar till ett annat

land skall kunna forts tta sina studier i det nya landets

IB-skola.

 IB administreras centralt av en internationell organisation

med kontor i GenÁeve International Baccalaureate Office, (IBO).

Dess legala status r en stiftelse under uppsikt av Schweiz

federala regering. The Council of Foundation, som best r av

f retr dare f r dels l nderna med IB-skolor, dels skolorna,

beslutar om generell policy och the Executive Committee (EC)

ansvarar f r att f ra ut stiftelsens policy. L roplans- och

examinationsfr gor sk ts av en l roplansn mnd vari ing r

chefexaminatorer.

 IB-examination h lls tv g nger om ret, p v ren f r norra

och p h sten f r s dra halvklotet. Skriftliga prov sker p samma

dag ver hela v rlden. Proven utformas, s nds ut och r ttas av

organisationen. Arbetsspr ken r engelska, franska och spanska.

Endast l rob cker godk nda av IBO f r anv ndas i undervisningen.

IB-l roplan

IB-l roplanen best r av sex mnesgrupper; Language A och B (ett

f rsta spr k - inkl. studier valda fr n v rldslitteraturen - och

ett andra spr k eller nnu ett f rsta spr k), Study of Man in

Society (Historia, Geografi, Ekonomi, Filosofi, Psykologi,

Socialkunskap, Handelskunskap), Experimental (Biologi, Kemi,

Till mpad Kemi, Fysik, Naturkunskap), Matematik, ett av f ljande

 mnen (som kan ers ttas med n got av tidigare n mnda mnen)

Art/Design, Musik, Latin, klassisk grekiska, Datorstudier eller

en skolbaserad uppsats godk nd av IBO.

 F r studier vid IB m ste en elev dels v lja minst sex mnen

varav minst tre men h gst fyra av mnena f r h gre niv och

 vriga p l gre niv , dels bifoga en uppsats i ett av l roplanens

 mnen dels ock f lja en kurs i Theory of Knowledge (100 tim).

Eleven m ste ocks delta i CAS (Creativity Action and Service),

ett meningsfullt schemalagt fritidsprogram som inkluderar att

g ra n got f r andra m nniskor.

 I Sverige finns IB-utbildning i dag i

* Stockholm (fr msta rekryteringsbas r utl ndska diplomaters

barn),

* G teborg (fr mst med tanke p m nga utl ndska tj nstem ns

barn)

* Sigtunaskolan Humanistiska L roverket (fr mst med tanke p barn

med i utlandet bosatta svenska f r ldrar).

 Utbildningen sker i alla tre fallen p engelska. IB omfattar

tv l s r, men i Sverige till mpas tre l s r, varav r ett som

ett introduktions r.

 IB-utbildning r en kostnadskr vande utbildning.

Utbildningarna i Stockholm och G teborg sker vid sidan av resp.

kommuns gymnasieskola, eftersom det bl.a. r n dv ndigt f r

kommunen att kunna ta ut avgift, vilket inte r till tet i den

kommunala gymnasieskolan. Avgiften f r motsvara h gst kommunens

kostnad reducerat med statsbidrag.

 Avgifter till IBO f r studier enligt IB best r av dels

 rsavgift f r skolan (anslutningsavgift), f r n rvarande 10175

schweizerfranc, dels examensavgift (baskostnad f r alla som g r

upp i examen) 20000 schweizerfranc per skola dels ock en per

capitaavgift p f r n rvarande 175 schweizerfranc/elev som g r

upp i examen.

 Den svenska staten betalar till IBO innevarande budget r ett

belopp som f r n rvarande t cker dels anslutningsavgiften, dels

baskostnaden, dels per capitaavgiften f r eleverna i rskurs tre

vid de tre skolorna. Skolorna betalar sj lva resterande avgifter.

Vidare l mnas s rskilt statsbidrag till utbildningsanordnarna.

 Hittills har f r start av IB kr vts godk nnande f rutom fr n

IBO ocks av regeringen och riksdagen. Tre orter har hittills

ansetts fylla behovet av s dan utbildning i Sverige.

 Vid intagning till h gskola behandlas elever med IB-examen

p samma s tt som andra studerande med utl ndska betyg, dvs.

deras betyg ekvivaleras till svensk niv .

 I Finland bed mer regeringen landets behov av antal

IB-skolor och betalar s rskilt statsbidrag vid sidan av det

generella bidraget. Danmark har liknande till mpning.

Regeringens f rslag: En kommun f r forts ttningsvis, vid sidan av

sin gymnasieskola, anordna IB-utbildning utan godk nnande av

regeringen. Staten skall betala basavgifterna till IBO.

 Om en elev v ljer att g en IB-utbildning r hemkommunen

skyldig att betala ers ttning f r kostnaderna f r utbildningen.

Om inte parterna kommer verens om annat skall hemkommunen betala

den ers ttning f r kostnaderna som regeringen best mmer.

 Hemkommunen r inte skyldig att erbjuda den elev, som har

g tt igenom en IB-utbildning, ytterligare gymnasieutbildning. En

best mmelse av denna inneb rd b r inf ras i skollagen.

 Utbildningsanordnaren har r tt att ta ut en sk lig avgift av

eleven f r utbildningen.

 Statsbidrag till basavgifterna till IBO och ers ttning fr n

elevens hemkommun b r ocks kunna utg till frist ende skolor som

anordnar IB-utbildning, under f ruts ttning att den utbildningen

 r st lld under statlig tillsyn.

 Utredningens f rslag inneb r att en kommun i forts ttningen

endast skall beh va ha ett godk nnande av IBO i GenÁeve.

IB-studierna skall likst llas med studier p nationella program i

gymnasieskolan och skall betraktas som ett regulj rt alternativ i

gymnasieskolan.

 Remissinstanserna finner i allm nhet f rslaget positivt men

har framf rt vissa inv ndningar. Falu kommun anf r att f rslaget

tycks inneb ra att IB blir ett alternativ till gymnasieprogram,

som Skolverket ej har vare sig tillsyn eller n gon kontroll ver

och anser att Skolverket naturligt b r kopplas in ven p detta

programalternativ. G teborgs kommun tillstyrker f rslaget att

IB-utbildningen inordnas i det regulj ra utbildningssystemet men

anser att reglerna f r intagning av svensktalande elever i

h gskola/universitet b r ses ver. Extra statsbidrag b r

tillf ras kommuner som anordnar IB, om en internationellt h g

utbildningskvalitet skall kunna h llas.[REDACTED_EFTERNAMN] kommun ser positivt

p f rslaget om IB som ett alternativ likv rdigt med de

nationella programmen. Kommunen anser dock att det beh vs

statligt st d till kommuner som anordnar IB. Tillg ng till l rare

med goda spr kliga kunskaper r cker inte. Stockholms stad har

inget att inv nda mot en stimulering av undervisning i olika

 mnen p fr mmande spr k men konstaterar att f reslagna

f rs mringar f r IB-utbildningen f r fr mst stora ekonomiska

konsekvenser. Skolverket anser att i anslutning till IB b r ocks

ansvar, kostnader och omfattning f r en variant av IB tas upp

n mligen BaccalaurÂeat Áa option international som ges i Saint

Germain en Laye utanf r Paris (BOI) och vid LycÂee francais

Saint-Louis i Stockholm.

 Sk len f r regeringens f rslag:

Internationaliseringsutredningens f rslag att en kommun i

forts ttningen endast skall beh va ha ett godk nnande av IBO i

GenÁeve f ruts tter att avsteg g rs fr n l roplanen f r den

regulj ra gymnasieskolan ifr ga och fr n principen att

undervisningen skall ske p svenska. Enligt best mmelser i

gymnasief rordningen m ste regeringens medgivande inh mtas om ett

helt program skall ges p ett annat spr k. Det f ruts tter ocks

till gg i intagningsbest mmelser och i betygsbest mmelser. En

kommun kan inte heller ta ut avgifter, enligt nuvarande

lagreglering.

 Eftersom det blir allt vanligare att svenska familjer f r

l ngre eller kortare perioder tj nstg r utomlands, r det viktigt

att deras ungdomar kan f en utbildning p gymnasial niv som

inte hindrar eller begr nsar familjens m jlighet att flytta eller

att byta tj nstg ringsort.

 D rf r b r den kommun som bed mer att underlag finns f r att

starta IB-utbildning, och naturligtvis efter godk nnande av IBO,

kunna f anordna s dan. Denna utbildning b r dock som hittills f

ske vid sidan av den regulj ra gymnasieskolan. Utbildningen b r

dock omfattas av Skolverkets tillsyn.

 Om en elev v ljer att g en IB-utbildning i Sverige, b r

hemkommunen vara skyldig att betala ers ttning f r kostnaderna

f r utbildningen. D rmed inskr nks inte m jligheterna att g

IB-utbildning till att i praktiken endast g lla dem som bor i en

kommun d r s dan utbildning anordnas. Hemkommunen b r dock inte

vara skyldig att erbjuda en elev som har g tt igenom en

IB-utbildning, en annan gymnasieutbildning.

 Best mmelserna i 5 kap. 5 och 13 §§ skollagen (1985:1100)

b r s ledes ndras s att det framg r att hemkommunen inte r

skyldig att erbjuda den elev som har valt att g en utbildning,

som leder fram till examen International Baccalaureate en

utbildning i den vanliga gymnasieskolan. Det b r vidare inf ras

en ny best mmelse i 5 kap. skollagen (26a §) som reglerar

kommunens skyldighet att betala ers ttning f r

utbildningsanordnarens kostnader. Hemkommunens skyldighet att

betala ers ttning till den som anordnar IB-utbildning b r

rimligen begr nsas i olika h nseenden. F rst och fr mst b r

skyldigheten omfatta endast IB-utbildningen f r s dana elever

som, n r de b rjade IB-utbildningen, kunde ha gjort anspr k p

att f gymnasieutbildning av sin hemkommun. De f r s lunda inte

redan ha g tt en gymnasieutbildning och de m ste dessutom ha

b rjat sin IB-utbildning senast under det f rsta kalenderhalv ret

det r de fyller 20 r. En elev som vid IB-utbildningens b rjan

uppfyllde dessa villkor b r hemkommunen d remot vara skyldig att

betala hela IB-utbildningen f r, eftersom den tr der i st llet

f r en gymnasieutbildning som kommunen annars varit skyldig att

ge. Vidare skall kommunen endast vara skyldig att betala till de

utbildningsanordnare f r vilka staten betalar avgifterna till

IBO. D rigenom vinner man fr n kommunen en kontroll att

utbildningen r godtagen av IBO. I f rsta hand b r elevens

hemkommun och utbildningsanordnaren komma verens om hur stor

ers ttning som skall betalas. Om de inte kan komma verens om

ers ttningen skall den ers ttning betalas som regeringen eller

den myndighet som regeringen best mmer, har beslutat. Regeringen

b r kunna fastst lla olika ers ttningsbelopp f r olika fall,

bl.a. med h nsyn till att s rskilt statsbidrag kan utg till

vissa anordnare av IB-utbildning.

 Regeringen anser att staten skall betala den s rskilda

avgiften som betalas till IBO (anslutningsavgift per skola,

basavgift per skola och per capitaavgift per elev i examen) f r

s v l nu befintliga tre IB-skolor som tillkommande skolor. En

kommun, som f tt godk nnande av IBO och som avser starta s dan

utbildning m ste d rf r informera Skolverket h rom. Enligt v r

bed mning kommer inte IB-utbildning i Sverige att f n gon st rre

spridning dels eftersom det r fr ga om en kr vande utbildning,

dels p grund av de kade m jligheterna till internationalisering

av den regulj ra gymnasieundervisningen.

 ven frist ende skolor som anordnar IB-utbildning b r kunna

f statsbidrag till avgiften till IBO. En f ruts ttning f r detta

b r rimligen vara att den frist ende skolan f r IB-utbildningen

st lld under statlig tillsyn. F r detta fordras att den anm ls

till Skolverket och att Skolverket finner klarlagt att

utbildningen r godtagen av IBO. En annan f ruts ttning f r att

staten skall bidra till IBO-avgiften f r frist ende skolor m ste

vara att IB-utbildningen h lls skild fr n annan utbildning som

 tnjuter offentliga bidrag.

 N r det g ller regleringen i skollagen av hemkommunernas

skyldighet att betala ers ttning till anordnaren av IB-utbildning

kan fr n lagteknisk synpunkt synas principiellt mest riktigt att

reglera fallet med kommunal anordnare och frist ende anordnare

var f r sig. Regleringen kan emellertid enligt v r uppfattning

g ras s kortfattad att den med f rdel kan g ras i ett

sammanhang. Regleringen b r d tas in i det nuvarande 5 kap.

skollagen.

 Enligt regeringens mening r det viktigt att utl ndska

familjer bosatta i Sverige f r l ngre eller kortare tid kan f

gymnasieutbildning f r sina ungdomar i en form som om och n r

familjen flyttar till ett annat land underl ttar f r dem att

 verg till utbildning d r. Vid s dana f rh llanden r IB, vars

syfte r just detta, en utm rkt l sning. P samma s tt r

IB-utbildningen vid Sigtunaskolan Humanistiska L roverket ett

utm rkt alternativ f r svenska barn till familjer bosatta i

utlandet.

 Det s rskilda statsbidrag, som l mnas till befintliga tre

IB-skolor, b r d rf r l mnas i of r ndrad omfattning. N got

s rskilt statsbidrag f resl s d remot inte f r tillkommande

IB-skolor.

4.2 Insatser f r barn och ungdomar som skaffat sig f rdighet i

fr mmande spr k utomlands

Regeringens bed mning: Hemv ndande elevers spr kf rdigheter b r

tas tillvara och utvecklas fr n den niv de har n r eleverna

intr der i den svenska skolan.

 Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med

regeringens bed mning.

 Remissinstanserna: Uttalar st d f r f rslaget.

 Sk len f r regeringens bed mning: Med en kande

internationalisering kommer alltfler barn och ungdomar att under

vistelser med f r ldrar utomlands f m jlighet att l ra sig ett

fr mmande spr k. En s dan spr kf rdighet, som f rv rvas p plats,

kommer att ha ett s rskilt v rde f r b de individen och det

samh lle han eller hon skall verka i. Det r d rf r viktigt att

tillf lle ges att underh lla och vidareutveckla en s dan

spr kf rdighet.

 En utg ngspunkt b r d rvid fr n skolans sida vara att p

samma s tt ta h nsyn till utlandsstudier och organisera studierna

individuellt f r dessa elever som f r de elever som t.ex.

studerat utomlands under ett r (avsnitt 3).

 En elev med goda kunskaper i ett spr k och om det aktuella

landets realia och kultur kan tillf ra mycket till den regulj ra

undervisningen i spr ket.

 Det r angel get att skolorna, i princip skolledningarna,

pr var de st dm jligheter som kan finnas i varje enskilt fall,

n r en elev vill f hj lp med att bevara och utveckla en

spr kf rdighet som, kanske under en l ngre tid, har f rv rvats p

plats. Som utredningen p pekar r det emellertid om jligt att

reglera detta i konkreta f reskrifter.

 Ett viktigt incitament f r att elever skall vilja forts tta

mot h gre niv er i spr kf rdighet, trots att de redan klarat av

vad skolan egentligen kr ver, r givetvis att den h gre

kompetensen kan dokumenteras p ett p tagligt s tt. Med ett

m lrelaterat betygssystem b r f ruts ttningar finnas att p ett

r ttvist s tt beskriva och ven premiera en s dan h gre

kompetens. Om detta blir m jligt, kommer f rhoppningsvis ett

st rre antal elever att v lja att forts tta sina spr kstudier och

d rigenom ocks bli en god resurs f r undervisningen i stort.

5 Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar

Bidrag till svensk undervisning i utlandet har i olika former

utg tt sedan r 1908. Med en kraftig kning av svensk industriell

verksamhet i olika l nder i kombination med en kad svensk

diplomatisk representation och en kad bist ndsverksamhet har

behovet av svensk undervisning i utlandet f r medf ljande barn

och ungdomar kat sedan mitten av 1960-talet.

 Det statliga st det till undervisning av utlandssvenska barn

och ungdomar syftar till att bereda dem undervisning p

grundskole- och gymnasieniv eller, om de g r i utl ndska skolor,

undervisning i svenska och om Sverige f r att underl tta deras

 terg ng till undervisning i Sverige efter utlandsvistelsen.

 Utlandsundervisningen omfattar innevarande l s r skolor p

n stan 40 platser i fyra v rldsdelar. H gstadieundervisning i

skolform bedrivs p sex platser, n mligen Bryssel, London, Paris,

Fuengirola, Madrid och Nairobi, och sj lvst ndig

gymnasieundervisning fr.o.m. innevarande l s r i Bryssel. Vid

 vriga skolor bedrivs h gstadie- och gymnasieundervisning i form

av korrespondensundervisning.

 Som f ljd av en verenskommelse mellan ber rda regeringar

finns ocks finska och norska elever i de svenska

utlandsskolorna.

 F r l s ret 1991/92 uppgick elevantalet i utlandsskolorna

till drygt 1 200. Antalet elever i korrespondensundervisning var

ca 500 och i kompletterande svensk undervisning ca 2 650.

 Statsbidrag fr n anslaget Bidrag till svensk undervisning i

utlandet m.m. l mnas enligt f rordningen (1978:591) om

statsbidrag till svensk undervisning i utlandet (omtryckt

1988:830), i det f ljande ben mnd utlandsskolef rordningen, f r

n rvarande till f ljande kostnadsslag och ndam l med anknytning

till utlandsskolorna:

- kostnader f r l rarl ner som i princip motsvarar l nen f r

motsvarande anst llning som l rare vid svensk grundskola

(grundresurs) samt f r kompletterande undervisningstimmar

(kompletteringsresurs),

- kostnader f r ATP-avgifter,

- lokalkostnader med 60 % av rskostnaden f r n dv ndiga

undervisningslokaler och

- s rskilt driftbidrag med 16 % av l nekostnader och vissa

pensionskostnader.

 Enligt samma f rordning l mnas ocks bidrag till

- kostnader f r korrespondensundervisning p h gstadie- och

gymnasieniv samt material f r denna undervisning enligt avtal

mellan Skolverket och Liber-Hermods och

- kompletterande svensk undervisning.

 Statsbidrag enligt s rskilda f reskrifter l mnas

- till kostnader f r resor i samband med l rares flyttning och

- till kommun som i sin grundskola eller gymnasieskola har tagit

emot barn med utlandssvenska f r ldrar.

 Dessutom g rs omf ring till statsbudgetens inkomsttitel

Statliga pensionsavgifter netto av medel motsvarande

pensionskostnader f r s dan l rare vid utlandsskola som har

pensionsr tt enligt f rordningen (1991:1427) om tj nstepension

f r vissa arbetstagare med icke-statlig anst llning.

 Till svenska sektionen vid LycÂee International i

Saint-Germain-en-Laye l mnas statsbidrag enligt s rskilt

regeringsbeslut.

 Det samlade statliga bidraget till svensk undervisning i

utlandet m.m. uppg r f r budget ret 1992/93 till ca 54 miljoner

kronor.

 Av dessa medel disponeras en mindre summa av Svenska

institutet f r bidrag till Riksf reningen Sverigekontakt f r

f rmedling och distribution av l romedel m.m. till

svenskundervisning p alla niv er i utlandet.

5.1 Beh righet

Regeringens bed mning: Nuvarande best mmelser om vilka barns

undervisning som st det skall avse b r g lla ven i

forts ttningen.

 Utredningens f rslag: Utredningen f resl r att statsbidrag

till undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar skall

l mnas f r barn och ungdomar som r svenska medborgare, r

bosatta utanf r Sverige och har svenska som normalt umg ngesspr k

med minst en av sina f r ldrar (v rdnadshavare).

 Remissinstanserna: Skolverket, som tillstyrker utredningens

f rslag, menar att ven ett system d r barnets status r

avg rande f r beh righet i vissa fall kan upplevas som or ttvist.

LO anser att nuvarande best mmelser b r g lla. vriga

remissinstanser tillstyrker utredningens f rslag.

 Sk len f r regeringens bed mning: Vid ber kning av

l rarresurser f r utlandsskolorna anges i 29 §

utlandsskolef rordningen vilka elever som f r medr knas i

underlaget. Dessa best mmelser r ocks till mpliga f r vilka

elever som har r tt att kostnadsfritt f korrespondensmaterial p

h gstadie- och gymnasieniv n.

 Enligt 29 § f r bara de elever medr knas f r vilka

 tminstone en av f r ldrarna r svensk medborgare och tminstone

en av dem vistas i utlandet p grund av

1. tj nstg ring vid svensk myndighet eller organisation,

2. tj nstg ring vid internationell organisation,

3. tj nstg ring vid f retag med n ra anknytning till Sverige

eller en i f rv g tidsbegr nsad tj nstg ring vid utl ndsk

juridisk person,

4. studier eller forskning f r vilka studiemedel, stipendier

eller l n utg r,

5. kulturarbete p vilket vederb randes huvudsakliga f rs rjning

beror, eller

6. verksamhet i utlandet som i vrigt bed ms v sentlig f r det

svenska samh llet.

 Om synnerliga sk l f religger med h nsyn till sociala

f rh llanden f r ven andra elever medr knas.

 F r kompletterande svensk undervisning g ller dock endast

att tminstone en av f r ldrarna r svensk medborgare.

 Utg ngspunkten vid fastst llande av kriterier f r s.k.

beh riga elever har varit att utlandsvistelsen skall vara

motiverad av det svenska samh llets intresse f r att svenskar med

barn i skol ldern skall kunna rekryteras till olika slag av

utlandstj nst.

 Utredningen bed mer att antalet barn, som i dag inte r

statsbidragsgrundande men skulle bli det som f ljd av den

f reslagna regel ndringen, inte r s stort. D remot tror

utredningen att antalet familjer vilkas barn med nuvarande regler

blir att anse som icke beh riga kommer att ka, i f rsta hand i

V steuropa.

 I nuvarande statsfinansiella l ge anser regeringen att

storleken p bidraget till utlandsskolorna b r knytas till det

nationella intresse som kan finnas att st dja verksamheten.

Regeringen f resl r d rf r att nuvarande best mmelser b r g lla

 ven i forts ttningen.

 Det b r vara Skolverket som i forts ttningen pr var vilka

elever som skall anses beh riga p grund av sociala f rh llanden.

D rvid b r endast de elever r knas med som verkligen har

synnerliga sk l. S dana kan t.ex. vara att eleven m ste vistas i

utlandet p grund av medicinska sk l eller att

familjef rh llandena ndras under elevens skolg ng.

5.2 Utlandsskolorna

5.2.1 Allm nna grunder

Regeringens f rslag: Utlandsskolornas verksamhet bedrivs s l ngt

som m jligt enligt grunderna f r skolan i Sverige. L roplanerna

f r grundskolan och gymnasieskolan till mpas. J mkningar av

timplanerna kan g ras f r att ge undervisningen en mera

internationell inriktning, f r att ge s rskilt utrymme t

v rdlandets spr k och kultur och f r att underl tta samverkan med

ett eller flera andra nordiska l nder.

 Utredningens f rslag: verensst mmer med regeringens.

 Remissinstanserna har inga inv ndningar mot f rslaget.

 Sk len f r regeringens f rslag: Utlandsskolorna b r motsvara

j mf rbara skolor i det svenska offentliga skolv sendet.

Grundskolef rordningen (1988:655, omtryckt 1991:1083) och

gymnasief rordningen (1992:394) b r d rf r ligga till grund f r

deras verksamhet med den anpassning till de s rskilda

f ruts ttningarna som r n dv ndiga.

 Det b r ocks klarare n hittills sl s fast att

utlandsskolorna skall f lja l roplanerna f r den svenska skolan.

Samtidigt finns det sk l f r att utlandsskolorna skall kunna

j mka timplanerna ut ver vad som r generellt m jligt i Sverige.

De tre s rskilda sk l f r j mkning som regeringen f resl r,

anknyter till vad som redan i dag till mpas vid flera

utlandsskolor. Inom ramen f r grundl ggande f reskrifter av

regeringen om j mkningar b r det vara Skolverkets uppgift att

meddela n rmare f reskrifter med sikte p att central pr vning av

enskilda fall skall kunna undvikas. Regeringens best mmelser i

detta avseende b r kunna tr da i kraft redan den 1 juli 1993.

5.2.2 Etablering

Regeringens f rslag: Skolverket f r besluta om en utlandsskola

skall vara ber ttigad till statsbidrag f r rskurserna 1-6.

Regeringen beslutar om en statsbidragsber ttigad skola skall f

fullt och sj lvst ndigt ansvar f r h gre rskurser i grundskolan

resp. f r gymnasieundervisning.

 Studiebidrag inom studiehj lpen b r l mnas till de elever

som deltar i gymnasieundervisningen.

 Utredningens f rslag: Utredningen f resl r att regeringen

f rklarar en skola ber ttigad till statsbidrag, men att

Skolverket beslutar om skolan skall f ansvara f r h gstadie-

resp. gymnasieundervisning. Vidare f resl r utredningen att en

st rre eller mindre del av undervisningen eller handledningen

inte beh ver ga rum vid skolan. Den kan i st llet organiseras

genom att "moderskolan" samverkar med en eller flera andra skolor

- utlandsskolor, skolor i v rdlandet eller skolor i Sverige -

eller med en huvudman f r distansundervisning.

 Remissinstanserna: Skolverket anser att regeringen b r

precisera kraven f r ett godk nnande. SIDA p pekar att samverkan

mellan skolorna i Afrika kan vara sv r att genomf ra, eftersom

flygf rbindelserna oftast fungerar b ttre med Europa n mellan

m nga afrikanska l nder.

 Sk len f r regeringens f rslag: Enligt nuvarande

best mmelser beslutar regeringen om inr ttandet av en

utlandsskola. Som villkor g ller att elevantalet skall vara l gst

tio p grundskolans l g- och mellanstadier. Skolverket bereds

alltid tillf lle att yttra sig ver skolornas ans kningar. I de

fall Skolverket tillstyrkt ans kningarna har regeringen beviljat

statsbidrag under f ruts ttning att kravet p antalet elever

uppfylls.

 I forts ttningen b r Skolverket besluta om statsbidrag till

utlandsskolorna p l g- och mellanstadierna. Normalt b r, som

utredningen f reslagit, minst tio elever p l g- och

mellanstadierna kr vas f r att en skola skall kunna f

statsbidrag, men n gon exakt gr ns b r inte fastst llas, utan

varje rende om bidrag till en ny skola b r pr vas f r sig med

h nsyn till s v l huvudmannens egna planer och satsningar,

f ruts ttningarna p orten som det allm nna svenska intresset av

skolan i fr ga.

 H gstadieundervisning har hittills endast bedrivits

regulj rt p sex orter. I vriga fall har undervisningen

bedrivits som korrespondensundervisning. Gymnasieundervisning har

- med undantag f r skolan i Bryssel - endast bedrivits som

korrespondensundervisning. Fr gan om i vilken form de h gre

 rskurserna i grundskolan och gymnasieundervisningen skall

bedrivas r s viktig - b de fr n ekonomisk och pedagogisk

synpunkt - att regeringen b r besluta i dessa fr gor. Beslutet

b r innefatta vilka utbildningar som en utlandsskola f r anordna.

Fr gan b r pr vas i det rliga budgetarbetet. En regulj r

undervisning f r grundskolans h gre rskurser och p gymnasieniv

m ste ha ett rimligt elevantal om undervisningen skall ske med

den bredd i kursutbud som dessa niv er f ruts tter. F r

n rvarande kr vs 14 elever p h gstadiet f r att statsbidrag till

tv l rartj nster skall l mnas. N got exakt elevantal b r inte

fastst llas utan elevantalet f r v gas in i den pr vning som g rs

fr n fall till fall.

 Regeringen r inte beredd att nu formalisera en s dan modell

f r samverkan som utredningen f reslagit. Det r rimligt och

naturligt att utlandsskolor med begr nsat underlag och resurser

samverkar med andra utbildningsanordnare, men samarbetet mellan

de olika skolorna b r f v xa fram successivt och f rst efter

ans kan fr n skolorna b r det bli aktuellt med beslut om en s.k.

moderskola.

 Skolornas r tt att anordna regulj r undervisning i

grundskolans h gre rskurser och p gymnasieniv b r

tidsbegr nsas. D refter f r f rnyad pr vning g ras.

 De skolor som anordnar regulj r undervisning b r ocks ha

r tt att utf rda slutbetyg fr n grundskolan resp. avg ngsbetyg

fr n gymnasieskolan.

 De gymnasieelever som deltagit i Liber-Hermods

korrespondensundervisning har av Centrala studiest dsn mnden

betraktats som elever vid svensk skola och har d rigenom f tt

studiebidrag under sin utbildningstid. Regeringen anser att de

elever som deltar i gymnasieundervisning vid svensk utlandsskola

skall ha r tt till studiebidrag ven om sambandet med

Liber-Hermods bryts. Det b r vara regeringens uppgift att utf rda

erforderliga best mmelser om detta.

 I n sta avsnitt (5.2.3) f resl s ett elevrelaterat

statsbidrag f r utlandsskolorna. Bidraget b r utg ra ett allm nt

finansiellt st d f r undervisningen. Skolorna f r sj lva besluta

om hur undervisningen skall bedrivas i de h gre rskurserna av

grundskolan och p gymnasieniv . I vissa delar av t.ex.

gymnasieundervisningen har skolorna d frihet att utnyttja

distansundervisning.

 Genom en s rskild verenskommelse den 15 september 1982

( ndrad den 20 juni 1991) f rekommer ett samarbete p

utlandsundervisningens omr de mellan Finland, Norge och Sverige.

Enligt verenskommelsen f r i respektive lands utlandsskola vid

best mmandet av l rarresurser r knas in ven elever fr n de andra

l nderna. Respektive land betalar sedan en ers ttning till

"v rdlandet". Regeringen har f r avsikt att unders ka

m jligheterna att ut ka samarbetet till att ven omfatta skolor

p gymnasieniv .

5.2.3 Statsbidrag till utlandsskolor

Regeringens f rslag: Statsbidraget ber knas med ett belopp per

elev i dels grundskoleundervisning, dels gymnasieundervisning,

dels kompletterande svensk undervisning. Beloppen fastst lls av

regeringen f r varje budget r.

 Statsbidraget utg r ett allm nt finansiellt st d till

verksamheten vid utlandsskolan. Huvudmannen beslutar sj lv hur

bidraget skall anv ndas.

 S rskilt statsbidrag l mnas med ett belopp motsvarande 75 %

av skolans faktiska kostnader f r n dv ndiga

undervisningslokaler.

 Utredningens f rslag: verensst mmer delvis med regeringens

f rslag. Utredningen f resl r dessutom att statsbidraget f r

grundskole- resp. gymnasieundervisning i princip skall motsvara

genomsnittskostnaden per elev i motsvarande undervisning i

Sverige samt att kostnadsskillnader mellan olika skolorter

beaktas genom att en del av schablonbeloppen indexber knas.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker i stort

sett utredningens f rslag. Svenska Utlandsskolors F rening (SUF)

och F reningen f r Svenskar i V rlden anser att en ytterligare

analys beh vs av vilka faktorer som skall utg ra underlag f r

indexber kningar.

 Sk len f r regeringens f rslag: F r utlandsskolorna var det

genomsnittliga statsbidraget l s ret 1991/92 ca 30 % av de

samlade driftkostnaderna. terstoden t cks av elevavgifter samt

bidrag fr n resp. skolhuvudman n rst ende organisationer och

andra finansi rer. De tidigare statsbidragssystemen till det

kommunala skolv sendet i Sverige, vilka nu inordnats i det

kommunala utj mningsbidraget, innebar att staten stod f r ungef r

45 % av skolkostnaderna.

 I likhet med vad som h nt med det kommunala skolv sendet i

Sverige b r ven f r utlandsskolornas del en avreglering ske.

Statsbidraget f r undervisning b r ber knas f r olika

undervisningsformer och kategorier, men huvudmannen b r f

disponera de samlade medlen utan detaljreglering. Nuvarande

statsbidrag f r l rarl nekostnader samt det s rskilda

driftbidraget b r ers ttas med ett bidragsbelopp per elev. D ri

b r inr knas ven det nuvarande bidraget f r kostnader i samband

med l rares flyttning.

 Vid fastst llande av schablonbelopp b r regeringen verv ga

om olika belopp skall anv ndas f r skolorna beroende p t.ex.

storlek och geografisk bel genhet.

 Medelv rdet av elevantalen under de tre n rmast f reg ende

l s ren b r utg ra grund f r ber kning av undervisningsbidragen

f r s v l grundskole- som gymnasieundervisning f r ett visst

l s r. Det b r vara regeringens uppgift att utf rda erforderliga

 verg ngsbest mmelser.

 Med en r rligare arbetsmarknad kan man utg ifr n att det

blir vanligare att m nniskor erbjuds arbete utomlands. Detta kan

f till f ljd att f retagens intresse f r att betala dyra

skolavgifter minskar. Den h ga frekvensen kan ocks leda till att

m nniskor med "vanliga" inkomster oftare f r m jlighet att arbeta

utomlands. Det r d rf r rimligt att staten ger ett visst kat

bidrag till utlandsskolorna s att elevavgifterna kan h llas p

en l gre niv n i dag. En h jning av bidraget b r best mmas i

samband med ber kningen av anslaget f r budget ret 1994/95.

 Lokalbidraget uppg r i dag till 60 % av rskostnaden f r de

lokaler som beh vs f r undervisningen. F r elever som deltar i

korrespondensundervisning l mnas inget bidrag f r lokalkostnader

vid handledning. Som ett led i den samlade f rst rkningen av

bidraget till utlandsskolorna f resl s en h jning av bidraget

till 75 % av lokalkostnaderna.

 Statsbidrag f r kompletterande svensk undervisning l mnas i

dag dels f r l rarl nekostnader, dels som ett allm nt

driftbidrag. Bidraget uppg r i genomsnitt till ca 1 800-1 900

kronor per elev. Statsbidraget f resl s i forts ttningen

schabloniseras och ber knas med i princip of r ndrat belopp per

elev f r den kompletterande svenska undervisning som bedrivs av

en svensk utlandsskola.

 Regeringen r inte beredd att f resl en indexreglering av

viss del av bidraget till utlandsskolorna. Svenska Utlandsskolors

F rening har i sitt yttrande, bl.a. utifr n synpunkter som

framkommit fr n skolor i Afrika, framf rt att en ytterligare

analys beh vs av vilka faktorer som skall utg ra underlag f r

indexber kningar.

 Dessutom blir en indexreglering av anslaget tekniskt och

administrativt kr nglig. Vidare kan or ttvisor uppst ven vid en

indexreglering. Enligt utredningen kan en indexreglering

genomf ras endast om en kraftig uppr kning sker av anslaget f r

att inte negativa effekter skall uppst f r vissa skolor.

 Huvudmannen f r en utlandsskola skall ven i forts ttningen

ha r tt att ta ut avgifter f r de kostnader som inte t cks via

statsbidrag. Skolverket b r i sin tillsyn av utlandsskolorna

bevaka att avgifterna r sk liga med h nsyn till de kostnader som

skolorna har och de statsbidrag som l mnas.

 Regeringen har f r avsikt att i utlandsskolef rordningen

inf ra en best mmelse om att i det fall Skolverket konstaterar

missf rh llanden vid en skola skall Skolverket ha r tt att

inneh lla viss del av statsbidraget.

5.2.4 Ledning och l rare

Regeringens f rslag: En skola leds av en styrelse. Skolans

styrelse f rordnar en rektor f r utbildningen. F r att kunna

f rordnas som rektor skall man ha pedagogisk insikt som

f rv rvats genom utbildning och erfarenhet.

 Skolans styrelse best mmer vilka l rartj nster som skall

finnas. Betr ffande krav f r s dan tj nst g ller vad som

f reskrivs i skollagen i fr ga om l rare i skolan i Sverige.

 Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med

regeringens. Utredningen f resl r att en styrelseledamot utses av

den svenska beskickningen i landet.

 Utredningen f resl r dessutom att nuvarande best mmelse om

att l rare vid utlandsskola skall tj nstg ra som l rare i

skolv sendet i Sverige under minst tv av tta p varande

f ljande r skall g lla ven i forts ttningen.

 Remissinstanserna: Skolverket anser att verket liksom

hittills b r utse en ledamot i styrelsen. Skolverket och SUF

pekar p sv righeterna att f rena fasta l rartj nster med kravet

p tj nstg ring i Sverige. Skolverket anser att

anst llningsfr gorna b r ses ver igen. H gskolan i V xj framf r

att i st llet f r tj nstg ring i Sverige vore det nskv rt att

Svenska institutet anordnade fortbildningskurser p ferietid f r

denna l rargrupp s att personerna kan h lla sig Áa jour med

svenskt skolv sende och att s dana kurser var obligatoriska.

Sundsvalls kommun anf r att om schablonbidraget till

utlandsskolorna ven skall innefatta motsvarigheten till

kommunernas medel f r lokal skolutveckling b r kravet p tv rs

tj nstg ring i Sverige inte regleras i f rordningstext.

 Sk len f r regeringens f rslag:

Ledning

Best mmelserna om skolans styrelse b r inte ndras. Enligt

regeringens uppfattning b r Skolverket ven i forts ttningen utse

en ledamot i styrelsen.

 Enligt nuvarande best mmelser i 9 §

utlandsskolef rordningen r det skolans styrelse som leder

verksamheten. N gra statliga f reskrifter om rektor f r skolan

finns inte. Som regel har skolorna dock f rordnat en person att

fungera som rektor.

 Med de kade krav som st lls p utlandsskolan med ett

schabloniserat statsbidragssystem r det rimligt att en

rektorsfunktion f reskrivs. F r beh righet till den b r g lla

detsamma som f r motsvarande funktion i den svenska skolan.

Rektor kan utses bland l rarna vid en skola eller s rskilt.

L rare

Antalet l rartj nster vid en utlandsskola best ms i dag av

statsbidragssystemet. Enligt 18 § utlandsskolef rordningen skall

2 kap. 3-5 §§ skollagen (1985:1100) till mpas p dessa tj nster.

F r l rare vid utlandsskola har vidare g llt att de skall

tj nstg ra som l rare i skolv sendet i Sverige under minst tv

av tta p varandra f ljande r, den s.k. sex rsregeln. I det

f reslagna statsbidragssystemet ankommer det p skolans styrelse

att ta st llning till hur tillg ngliga medel skall utnyttjas och

f ljaktligen bl.a. bed ma behovet av och inneh llet i

l rartj nster. Den uppdelning av statsbidragstj nster och lokala

tj nster som finns i dag bortfaller s ledes. F r l rartj nsterna

skall liksom hittills de generella beh righetsf reskrifterna f r

l raranst llning i Sverige g lla.

 I 1993 rs budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 9 s.

25) har f reslagits en ndring av 2 kap. 4 § skollagen

(1985:1100) som bl.a. inneb r ett krav p att l rare inom det

svenska offentliga skolv sendet skall ha n dv ndiga insikter i de

f reskrifter som g ller f r det offentliga skolv sendet, s rskilt

de f reskrifter som anger m len f r utbildningen, dvs. de

nationella styrdokumenten f r skolan. Med en s dan skrivning i

skollagen anser regeringen att kravet p tj nstg ring i Sverige

under minst tv av tta p varandra f ljande r, den s.k.

sex rsregeln, kan utg .

 Skolverket b r i sin tillsyn f sta stor uppm rksamhet vid

att l rarna r f rtrogna med den svenska skolan. Om skolorna s

 nskar och den arbetsr ttsliga lagstiftningen i resp. land medger

det kan tidsbegr nsade anst llningar nd till mpas i framtiden

utan n gon svensk f reskrift om det.

 Som en service till skolorna b r Skolverket erbjuda dem att

annonsera de lediga l rartj nsterna. Enligt nuvarande

best mmelser skall Skolverket kung ra tj nsterna lediga.

Tj nsterna b r ven forts ttningsvis tills ttas av skolans

styrelse. D rvid b r ven h nsyn tas till meriter av s rskild

betydelse vid den aktuella skolan, t.ex. visst slag av

utlandserfarenhet.

 Av st rsta betydelse f r de svenska utlandsskolorna r att

de kan rekrytera l rare fr n Sverige. F re kommunaliseringen av

l rartj nsterna i Sverige fanns en f reskrift om att kommunerna

borde ge l rare ledighet f r tj nstg ring vid utlandsskola. Under

det senaste ret har det intr ffat att l rare v grats

tj nstledighet av sin kommun f r att uppeh lla eller flytta till

en tj nst vid utlandsskola. Enligt regeringens uppfattning r det

av nationellt intresse att l rare ges tj nstledighet f r

tj nstg ring vid utlandsskola f r att dessa skolor skall kunna

fungera. Det borde ocks vara av v rde f r en kommun att ha

l rare med erfarenheter fr n andra l nder, eftersom de vid

 terkomsten till Sverige kan utnyttjas i den egna skolans

internationaliseringsverksamhet. Det borde d rf r vara en

sj lvklarhet att kommunerna beviljar l rarna tj nstledighet.

N gon statlig reglering som garanterar s dan r tt till

tj nstledighet r dock f ga f renlig med kommunernas fullst ndiga

arbetsgivaransvar f r l rarna och b r d rf r inte komma i fr ga.

Hittills har staten betalat medel motsvarande pensionskostnader

f r s dan l rare vid utlandsskola som har pensionsr tt enligt

f rordningen (1991:1427) om tj nstepension f r vissa arbetstagare

med icke-statlig anst llning. Med den allm nna avreglering som

skett f r l rartj nster i Sverige b r det vara utlandsskolornas

uppgift att svara f r l rarnas sociala f rm ner. F r en

samordning av eventuella f rs kringar o.d. borde Svenska

Utlandsskolors F rening som intresseorganisation kunna medverka.

Det elevbaserade undervisningsbidrag som f resl s f r

utlandsskolorna b r d rf r inkludera nuvarande bidrag f r

l nekostnadsp l gg och till ggspensionsavgifter. Det b r vara

regeringens uppgift att besluta om erforderliga

 verg ngsbest mmelser.

5.3 Distansundervisning

Regeringens bed mning: Skolverket b r som hittills tr ffa

 verenskommelse med en huvudman f r distansundervisning

(korrespondensundervisning) om ers ttning till denne f r s dan

undervisning. verenskommelsen b r ocks s kerst lla att ett

material f r distansundervisning f r grundskolans h gre rskurser

finns tillg ngligt.

 Den som r beh rig, r i grundskole- eller gymnasie lder och

inte r elev vid svensk utlandsskola, b r ha r tt att

kostnadsfritt f material f r distansundervisning enligt den nyss

n mnda verenskommelsen samt om m jligt delta i anordnad

handledning.

 Utredningens f rslag: verensst mmer delvis med regeringens.

Utredningen f resl r att avtalet ven skall inkludera kostnader

f r handledning som i varje enskilt fall kan organiseras p

platsen.

 Remissinstanserna: Liber-Hermods anser att

arbetsgivaransvaret f r handledare m ste l ggas p den lokala

skolstyrelsen.

 Sk len f r regeringens bed mning: Enligt nuvarande ordning

har den som inte r elev vid svensk utlandsskola och uppfyller

villkoren om beh righet enligt 29 § utlandsskolef rordningen r tt

att kostnadsfritt f material f r korrespondensundervisning

enligt beslut av Skolverket. Skolverket sluter f r varje l s r

avtal med Liber-Hermods om den ers ttning som skall l mnas f r de

elever som har r tt till s dant material. Det r Skolverket som

pr var om eleven r beh rig och betalar ut ers ttningen till

LiberHermods f r elevens korrespondensmaterial. F r handledning

fastst ller Skolverket varje l s r antalet l rarveckotimmar

enligt f reskrifter i 36 § utlandsskolef rordningen utifr n

antalet s.k. beh riga elever.

 Enligt regeringens bed mning b r, som redovisas n rmare i

avsnitt 5.6, inte n got nytt centralt organ anf rtros f rdelning

av statsbidrag och andra administrativa uppgifter. Skolverket b r

d rf r ven i forts ttningen pr va vilka elever som har r tt att

kostnadsfritt f material f r distansundervisning. Vidare bed mer

regeringen det som mest l mpligt att Skolverket ven beslutar om

bidrag f r handledning vid distansundervisningen.

 Skolverket b r tr ffa avtal med huvudman f r

distansundervisning efter anbudsf rfarande.

 F r grundskoleniv n kan det knappast finnas n gon marknad

ut ver den som utlandseleverna utg r. Staten m ste d rf r ta ett

grundl ggande ansvar f r att ett material f r grundskolans h gre

 rskurser finns tillg ngligt. Skolverkets avtal med ber rd

huvudman f r distansundervisning b r d rf r ven innefatta en

garanti att ett s dant material finns tillg ngligt.

 Om en huvudman f r distansundervisning skall ges r tt att -

som Liber-Hermods i dag - s tta och utf rda betyg, m ste detta

ske genom beslut av regeringen i varje enskilt fall.

5.4 Kompletterande svensk undervisning och svensk undervisning

vid utl ndsk skola

Regeringens f rslag: Till annan huvudman f r kompletterande

svensk undervisning n en svensk utlandsskola l mnas bidrag med

ett belopp per beh rig elev under f ruts ttning att eleven inte

deltar i annan av svenska staten underst dd undervisning i

svenska.

 Regeringen beslutar, efter pr vning av varje s rskilt fall,

om statsbidrag till utl ndsk skola som har svenska elever och

anordnar undervisning i svenska och om Sverige.

 Det s rskilda statsbidraget till undervisning i Swedish

Culture upph r.

 Utredningens f rslag: verensst mmer med regeringens.

 Remissinstanserna: SUF och F reningen f r Svenskar i V rlden

anser att statsbidraget f r kompletterande svensk undervisning

b r vara detsamma oavsett om huvudmannen r en svensk

utlandsskola eller en s rskild f rening.

 Sk len f r regeringens f rslag:

Kompletterande svensk undervisning

Kompletterande svensk undervisning r en v g att ge svenska

elever i utl ndska skolor m jlighet att bevara och utveckla

kunskaper i svenska och om Sverige. Den kan bedrivas antingen vid

en utlandsskola (jfr avsnitt 5.2.3) eller med en s rskild lokal

huvudman.

 I avsnitt 5.2.3 har f reslagits att bidraget f r

kompletterande svensk undervisning, n r den bedrivs vid svenska

utlandsskolor, skall ber knas som ett schablonbidrag per elev.

Den kompletterande undervisning som anordnas utanf r

utlandsskolorna har kostnader f r lokaler m.m., som inte finns p

motsvarande s tt f r den undervisning som r knuten till

utlandsskolor.

 Regeringen anser det d rf r vara motiverat med ett h gre

bidrag f r den undervisning som anordnas med lokal huvudman.

 F r att ge kad stadga till denna till antalet elever

st rsta och ocks mest spridda delen av den svenska

utlandsundervisningen avser regeringen att ge Skolverket i

uppdrag att utf rda en kursplan f r undervisningen. Ett s dant

centralt dokument b r vara ett st d f r organiserandet av

kompletterande svensk undervisning p de m nga orter, d r

m jligheter att anknyta till en svensk utlandsskola eller n gon

annan svensk pedagogisk organisation helt saknas.

Svensk undervisning vid utl ndsk skola

Den svenska sektionen vid LycÂee International i S:t

Germain-en-Laye r hittills det enda exemplet p s dan

undervisning. Vid denna skola finns sektioner f r olika l nder

med elever som i princip kommer fr n resp. land. Undervisningen

f ljer till st rre delen en gemensam fransk timplan, men varje

sektion disponerar ett antal veckotimmar f r undervisning i sitt

lands spr k, historia, litteratur etc. Till den svenska sektionen

vid lycÂeet utg r statsbidrag enligt s rskilt regeringsbeslut.

 Modeller av detta slag b r kunna utvecklas ocks i andra

sammanhang och regeringen b r d kunna medge bidrag f r den

svenska delen av undervisningen.

Swedish Culture

Statsbidrag till Swedish Culture utg r enligt f rordningen

(SKOLFS 1991:36) om statsbidrag till kostnader f r undervisning i

 mnet Swedish Culture i anslutning till gymnasieskola i utlandet.

Syftet har varit att ge svenska elever i utl ndska skolor en

orientering om svensk kultur och svenskt samh lle. S dan

undervisning bedrivs innevarande l s r endast p sju orter.

Enligt regeringens uppfattning b r det s rskilda statsbidraget

upph ra. Ifr gavarande undervisning b r kunna tillgodoses inom

ramen f r kompletterande svensk undervisning eller genom

korrespondensundervisning i f rsta hand i svenska.

5.5 Skolg ng i Sverige

Regeringens f rslag: Till en kommun eller ett landsting som i sin

grundskola eller gymnasieskola tar emot utlandssvenska elever

skall statsbidrag l mnas med belopp per elev och termin som

regeringen fastst ller.

 Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit att

bidragsbeloppen skall vara desamma som de som till mpas f r

utlandsskolorna.

 Remissinstanserna inst mmer i stort sett i utredningens

f rslag.

 Sk len f r regeringens f rslag: Hittills har statsbidrag f r

utlandssvenska elever l mnats till kommunerna med belopp

motsvarande de tidigare statliga best mmelserna f r interkommunal

ers ttning.

 Det b r ankomma p regeringen att besluta om bidragets

storlek utan att det f r den skull beh ver vara n gon koppling

till storleken av bidraget till svenska utlandsskolor.

 N r det g ller riksinternatskolorna avser regeringen att ta

upp dem till behandling i en senare proposition i v r.

5.6 Administration, tillsyn och utveckling

Regeringens bed mning: Skolverket skall svara f r administrativa

uppgifter, uppf ljning och utv rdering samt ha tillsyn ver

utlandsundervisningen.

 Utlandsskolorna omfattas av Skolverkets ansvar f r nationell

skolutveckling

 De medel som Skolverket disponerar f r l rarfortbildning

skall kunna tas i anspr k ocks f r insatser som avser

utlandsskolorna.

 Utredningens f rslag: Utredningen f resl r att en ideell

f rening, bildad av intressenter i utlandsundervisningen,

anf rtros uppgiften att svara f r f rdelning av statsbidrag och

andra administrativa uppgifter samt informations- och

serviceuppgifter som r r undervisningen av utlandssvenska barn

och ungdomar.

 Remissinstanserna: F rslaget om en ideell f rening avstyrks

av RRV,[REDACTED_EFTERNAMN] , Norrk pings och Ljusdals kommuner, TCO,

L rarf rbundet, L rarnas Riksf rbund och SAF. Statskontoret,

Pite kommun och Landstinget i Kalmar l n r tveksamma. SAF

f resl r att en r dgivande n mnd inr ttas som st d till den

centrala myndigheten f r utlandsundervisningen.

 Sk len f r regeringens bed mning: Flera remissinstanser har

avstyrkt f rslaget att en ideell f rening ges ansvar f r

utlandsundervisningen. Med h nsyn h rtill b r inte detta

f rverkligas. Det naturliga blir d att Skolverket ven i

forts ttningen svarar f r administrativa uppgifter f r

utlandsundervisningen s som godk nnande, kontroll, beslut om och

utbetalning av statsbidrag.

 Regeringen utg r ifr n att Skolverket i fr gor om

utlandsundervisningen h ller en n ra kontakt med Svenska

Utlandsskolors F rening. N gon s rskild n mnd torde d rf r inte

beh vas.

 F r att utlandsskolorna skall kunna h vdas vara inte bara

formellt utan ocks reellt j mf rbara och likv rdiga med de

svenska skolorna m ste Skolverket gna uppm rksamhet t

undervisningens inneh ll och kvalitet samt verv ga vilka

utvecklingsinsatser som kan g ras. Det r vidare v sentligt att

de erfarenheter som g rs vid utlandsskolorna beaktas och

nyttigg rs i utvecklingen av den svenska skolan i stort.

 Med ett bidragsbelopp per elev f r utlandsundervisningen och

frihet f r skolans styrelse att besluta om anv ndningen kan

skolorna, liksom skolhuvudm n i vrigt, disponera vissa medel f r

fortbildning. Skolverket b r ven kunna anv nda viss del av de

medel som anvisas under anslaget B 6. Fortbildning m.m. ocks f r

anordnande av fortbildning f r personal vid utlandsskolorna.

6 Genomf rande m.m.

Regeringens f rslag: Under ttonde huvudtitelns

reservationsanslag B 4. St d f r utveckling av skolv sendet

anvisas budget ret 1993/94 16 miljoner kronor ut ver vad som

f reslagits i prop. 1992/93:100 bil. 9.

 Sk len f r regeringens f rslag: De f rslag regeringen

redovisar i avsnitten 2-4 b r kunna genomf ras den 1 juli 1993.

Detta fordrar medelsanvisningar ut ver vad som f reslagits i

budgetpropositionen.

 Enligt vad regeringen tidigare redovisat (avsnitt 2.2)

f resl s en f rst rkning av resurserna f r l rares, skolledares

och elevers internationella kontakter m.m. Regeringen ber knar

ett belopp om 14 miljoner kronor f r ndam let.

 Vidare f resl r regeringen att ett belopp om sammanlagt 2

miljoner kronor anvisas f r

 - en funktion som kan ge r d och st d till huvudm n och

enskilda skolor n r det g ller internationella kontakter (avsnitt

2.1),

 - introduktionskurser i svenska f r elever fr n utlandet som

tas emot i gymnasieskolan (avsnitt 2.4.2),

 - vissa statsbidrag till avgifter f r IB-utbildning (avsnitt

4) och

 - Skolverkets administration och ut kade tillsyn m.m. av

utlandsskolorna (avsnitt 5.6).

 F r n sta budget r b r de kade medlen f r h r redovisade

 ndam l ber knas under ett anslag. Regeringen f resl r d rf r att

under ttonde huvudtitelns reservationsanslag B 4. St d f r

utveckling av skolv sendet anvisas 16 miljoner kronor ut ver vad

som f reslagits i 1993 rs budgetproposition (prop. 1992/93:100

bil. 9).

 Vad g ller bidrag till utlandsundervisningen (avsnitt 5)

m ste ber kningar av statsbidragen g ras utifr n h r redovisade

f rslag och riksdagens st llningstagande d rtill. Regeringen

avser terkomma till riksdagen i denna fr ga i 1994 rs

budgetproposition. Redovisade ndringar i statsbidragssystemet

f r utlandsundervisningen b r d rf r genomf ras f rst fr n den 1

juli 1994.

7 rendet till riksdagen

Regeringen f resl r att riksdagen

 l. antar f rslaget till lag om ndring i skollagen

(1985:1100),

 2. godk nner riktlinjerna f r statsbidrag till

utlandsundervisningen (avsnitt 5),

 3. under ttonde huvudtitelns reservationsanslag St d f r

utveckling av skolv sendet f r budget ret 1993/94 anvisar 16 000

000 kronor ut ver vad som f reslagits i prop. 1992/93:100 bil.

9. Propositionens lagf rslag

F rslag till

Lag om ndring i skollagen (1985:1100)

 H rigenom f reskrivs i fr ga om skollagen (1985:1100)

 dels att 5 kap. 5, 13, 16 och 20 §§ skall ha f ljande

lydelse,

 dels att det i lagen skall inf ras en ny paragraf, 5 kap. 26

a §, av f ljande lydelse.

Nuvarande lydelse F reslagen lydelse

 5 kap. Gymnasieskolan

 5 §

 Varje kommun r skyldig att erbjuda utbildning p nationella

program f r samtliga de ungdomar i kommunen som avses i 1 §

f rsta stycket f rutsatt att de

 1. har slutf rt sista rskursen i grundskolan eller

motsvarande och

 2. inte tidigare har g tt igenom utbildning p ett

nationellt program eller likv rdig utbildning. 2. inte

tidigare har g tt igenom utbildning p ett nationellt program

eller likv rdig utbildning eller avlagt International

Baccalaureate (IB).

 Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella

program. Antalet platser p de olika programmen och deras grenar

skall anpassas med h nsyn till elevernas nskem l.

 Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen

eller i en annan kommun eller ett annat landsting i enlighet med

samverkansavtal. Tv eller flera kommuner som gemensamt erbjuder

en utbildning p ett nationellt program bildar ett

samverkansomr de f r den utbildningen. Kommuner som har slutit

samverkansavtal med ett landsting om en viss utbildning bildar

ett samverkansomr de f r den utbildningen.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen best mmer f r

best mma att s rskilda krav p f rkunskaper skall g lla f r

lokala grenar eller utbildningar p fr mmande spr k.

Nuvarande lydelse F reslagen lydelse

 13 §

 Varje kommun r skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i

form av specialutformade program eller individuella program f r

de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inte har tagits in

p n got nationellt program. I fr ga om elever fr n s rskolan

g ller skyldigheten dock endast individuella program och endast

om eleven vid pr vning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i

s rskolan, d rf r att eleven bed ms kunna g i

gymnasieskolan. Varje kommun r skyldig att erbjuda

gymnasieutbildning i form av specialutformade program eller

individuella program f r de ungdomar i kommunen som avses i 1 §

och som inte har tagits in p n got nationellt program eller har

avlagt International Baccalaureate (IB). I fr ga om elever fr n

s rskolan g ller skyldigheten dock endast individuella program

och endast om eleven vid pr vning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot

i s rskolan, d rf r att eleven bed ms kunna g i gymnasieskolan.

 Ett specialutformat program b r i fr ga om utbildningens

niv motsvara ett nationellt program och d rmed kunna ligga till

grund f r fortsatt utbildning p h gskoleniv eller f r

yrkesverksamhet.

 Ett individuellt program kan

 1. syfta till att stimulera eleven att senare g ver p

ett nationellt program eller ett specialutformat program,

 2. g ra det m jligt f r ungdomar att f rena en anst llning

som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa mnen i

gymnasieskolan,

 3. avse utbildning f r udda yrken och

 4. m ta speciella behov hos eleven.

 Utbildningen p ett specialutformat eller ett individuellt

program skall f lja en plan, som skall fastst llas av styrelsen

f r utbildningen. I fr ga om s dana individuella program som

avses i tredje stycket 2 f r regeringen f reskriva att

utbildningen i skolan skall omfatta minst vissa av de mnen som

anges i timplanerna i bilaga 2.

 16 §

 Den som har tagits in p ett nationellt program i

gymnasieskolan och p b rjat det, har r tt att fullf lja sin

utbildning p det programmet i kommunen eller inom

samverkansomr det eller, om utbildningen har ett landsting som

huvudman, inom det landstingsomr det. Detta g ller ven om de

f rh llanden som l g till grund f r mottagandet ndras under

studietiden.

 Dessa best mmelser g ller ocks i fr ga om utbildning p en

viss gren, om eleven har tagits in p ett program och d rvid

getts garanti f r att senare bli intagen p den grenen.

Nuvarande lydelse F reslagen lydelse

 R tten att fullf lja utbildningen enligt

f rsta stycket g ller ven efter ett studieavbrott p h gst ett

l s r f r studier utomlands. Detsamma g ller i fr ga om

grengaranti enligt andra stycket, s vida inte skolhuvudmannen vid

utf rdandet av garantin gjort uttryckligt f rbeh ll mot dess

giltighet i h ndelse av studieavbrott.

 20 §

 Den som har p b rjat en utbildning p ett specialutformat

eller ett individuellt program i en kommun har r tt att fullf lja

programmet enligt den plan som fanns n r utbildningen inleddes.

 Om eleven har medgivit att programmet ndras, har han r tt

att fullf lja utbildningen p det ndrade programmet.

 R tten att fullf lja utbildningen g ller ven

efter ett studieavbrott p h gst ett l s r f r studier

utomlands.26 a § En elevs hemkommun r skyldig att betala

ers ttning f r kostnader f r elevens utbildning till anordnare av

utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB).

Skyldigheten g ller dock endast utbildning f r s dana elever som

hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning vid den

tidpunkt d IB-utbildningen b rjade och endast om

utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate

Office (IBO) betalas av staten. Om parterna inte kommer

 verens om annat skall ers ttning utg med ett belopp som

regeringen eller den myndighet regeringen best mmer beslutar.

-----------

 1. Denna lag tr der i kraft den 1 juli 1993.

 2. Utan hinder av best mmelserna i punkt 6 i

 verg ngsbest mmelserna till lagen (1991:1107) om ndring i

skollagen (1985:1100) g ller best mmelserna om r tt att fullf lja

utbildningen efter ett studieavbrott f r studier utomlands endast

de elever som g r p ett program. Sammanfattning av bet nkandet (SOU

1992:93) Svensk skola i

v rlden

Utredningens utg ngspunkter (kap. 2)

Skolan har en nyckelroll n r det g ller att ge alla unga en grund

f r att leva i en alltmer internationaliserad v rld.

Utbildningens m l och inneh ll m ste utvecklas med

internationalismen som ett f rtecken.

 Det finns allt fler ber ringspunkter mellan den svenska

skolans internationalisering och svenska elevers utlandskontakter

 ena sidan, insatser f r utlandssvenska barn och ungdomar den

andra. N r det g ller finansieringen av f rslagen anser

utredningen att f rslagen m ste ses i ett vidare perspektiv n

enbart utbildningsbudgetens.

Utbyten och andra internationella kontakter (kap. 3)

Intresset f r skolutbyten o.d. har kat de senaste ren, i f rsta

hand inom ramen f r det europeiska samarbetet. EG/EU kan komma

att utveckla program inom detta omr de.

 Ocks i den svenska skolan har intresset kat f r

internationella skolkontakter, b de i form av resor och med hj lp

av bl.a. datakommunikation.

1. Skolkontakter

Internationella kontakter m ste ses som en del av skolans

regulj ra verksamhet. Men det finns sk l att uppmuntra kommuner

och skolor, som g r utbyten och tar andra kontakter. Utredningen

f resl r att 15 miljoner kronor anvisas f r att st dja projekt

som ger goda exempel p utnyttjande av utbyten och andra

internationella kontakter som en del av undervisningen. Medlen

b r disponeras av Skolverket. En f ruts ttning f r st d b r vara

att kommunen betalar lika mycket av egna medel.

 Varje kommun och varje skola skall sj lvklart b ra ansvaret

f r sina internationella kontakter och f r den praktiska

hanteringen av dem. Enligt utredningen finns det ett behov av

centrala insatser f r att underl tta och st dja kommuner och

skolor i denna verksamhet. Utredningen f resl r att ett centrum

f r internationell kontaktverksamhet p skolomr det uppr ttas.

 Organisationen f r det f reslagna centret b r l sas i

anslutning till en versyn inom utbildningsdepartementet av

ansvarsf rdelningen betr ffande information om utlandsstudier,

internationella kontakter m.m. mellan Svenska Institutet (SI),

Centrala studiest dsn mnden (CSN), Verket f r h gskoleservice

(VHS) och Skolverket.

2. Elevkontakter

Antalet svenska ungdomar p gymnasieniv , som studerar utomlands,

 r i dag v sentligt st rre n antalet utl ndska elever i Sverige.

F ruts ttningarna att ta emot utl ndska elever i gymnasieskolan

m ste d rf r f rb ttras. Utredningen f resl r

- att inordnandet av utbyteselever och andra utl ndska elever i

gymna- sieskolans studieorganisation underl ttas genom att

begreppet "extra elev" terinf rs,

- att kommuner som tar emot extra elever inom av statsmakterna

prioriterade utbytesprogram m.m. skall f s rskilda medel f r

dessa elever samt

- att det skall ses som en angel genhet f r kommunen att, p

samma s tt som den i vissa fall m ste betala f r sina ungdomars

utbildning i annan kommun, bekosta s dan utl ndsk utbildning som

saknar motsvarighet i Sverige.

 Den helt verv gande delen av de svenska ungdomar, som

studerar ett r utomlands p gymnasial niv , g r detta i

engelskspr kiga l nder utanf r Europa. Utredningen f resl r att

diskussioner tas upp med i f rsta hand Tyskland och Frankrike om

utbytesprogram eller andra anordningar som kar m jligheterna f r

svenska gymnasister att f rl gga ett studie r till dessa l nder.

3. L rar- och skolledarkontakter

 ven om internationaliseringsstr vandena ges h g prioritet i

l rarfortbildningen, r det angel get att f rb ttra enskilda

l rares m.fl. m jligheter till internationella kontakter. De

statliga insatserna i detta syfte b r ocks koncentreras.

Utredningen f resl r att sammanlagt 15 miljoner kronor (inkl. 3,5

miljoner kronor som redan disponeras av dels Svenska institutet,

dels Skolverket) anvisas till stipendier f r att fr mja l rares

m.fl. internationella kontakter. Medlen b r disponeras av Svenska

institutet.

Tillgodor knande av utlandsstudier (kap. 4)

De flesta internationella verenskommelser om tillgodor knande av

utlandsstudier g ller fullst ndiga utbildningar. Huvudfr gan f r

utredningen har varit hur ett studie r i annat land skall kunna

tillgodor knas som en del av utbildningen i gymnasieskolan. De

flesta som l ser ett r utomlands i dag f rl nger sin totala

studietid med detta r. Det finns inte n gra best mmelser om

tillgodor knande, inte heller n gon r tt att efter ett utlands r

 terv nda till den studiev g man l mnat.

Utredningen f resl r

- att en elev i gymnasieskolan skall ha r tt till ett rs

ledighet f r utlandsstudier,

- att skolan, n r eleven terv nder, skall efterstr va dels att

tillgodor k-na s mycket som m jligt av de utl ndska studierna,

dels att organisera de fortsatta studierna s att h nsyn tas till

de kunskaper, som eleven skaffat sig utomlands, och s att

omfattningen av kompletterande studier begr nsas till det

n dv ndiga,

- att utlandsstudier, f r vilka en elev haft ledighet, skall

anges i avg ngsbetyg fr n gymnasieskolan samt

- att universitet och h gskolor vid bed mningen av s kandes

f rkunskaper skall ta h nsyn till ocks s dana utlandsstudier p

gymnasieniv som inte har formellt tillgodor knats i

gymnasieskolan.

Studiest d f r utlandsstudier (kap. 5)

Studiest d f r utlandsstudier p gymnasieniv utg r i dag

generellt till dem som studerar i Norden. I vrigt utg r st d

dels till ungdomar som r bosatta utomlands med sina f r ldrar,

om minst en av dessa har yrkesm ssig anknytning till Sverige,

dels till elever i s dan klart yrkesinriktad utbildning som

saknar motsvarighet i Sverige.

 Fr gan om kade m jligheter till studiest d p gymnasieniv

ocks utanf r Norden har diskuterats de senaste ren, och

statsmakterna har uttalat sig positivt i fr gan. CSN f rde i

samband med 1991 rs anslagsframst llning fram vissa f rslag.

Dessa har verl mnats till utredningen.

1. Svenska gymnasisters utlandsstudier under kortare tid

Utredningen anser det angel get att m jligheterna f r svenska

gymnasister att f studiest d f r ett rs utlandsstudier kas.

Utredningen f resl r att studiebidrag och ett merkostnadstill gg

skall utg till svenska ungdomar f r h gst ett rs studier p

gymnasial niv utomlands. Studiebidraget skall utg med samma

belopp som i Sverige och merkostnadstill gget inledningsvis med 1

150 kronor i m naden.

2. Svenska ungdomars l ngre utlandsstudier

Utredningen anser en kning av m jligheterna till studiest d

motiverad n r det g ller internationellt inriktad utbildning.

Utredningen f resl r att studiebidrag och merkostnadstill gg

skall utg i h gst tre r till svenska elever i internationellt

inriktad utbildning i annat land, efter pr vning av den enskilda

utbildningen. D rtill skall st d ven i forts ttningen utg f r

dels studier i Norden, dels yrkesinriktad utbildning som saknar

motsvarighet i Sverige.

3. Utlandssvenska ungdomars studier

N r det g ller utlandssvenska ungdomar innebar CSN:s f rslag ett

n rmande till reglerna f r de familjepolitiska st den och d rmed

en viss f rs mring av m jligheterna till studiest d. Utredningen

anser att stu-diest det m ste kunna utnyttjas ocks f r att

fr mja internationaliseringssyften, som r utbildningspolitiskt

motiverade. Utredningen f resl r att best mmelserna om studiest d

f r studier p gymnasial niv till utlandssvenska ungdomar ses

 ver tillsammans med best mmelserna om barnbidrag m.m. f r

utlandssvenska familjer.

 Det statliga st det till inackordering f r gymnasieelever r

numera inordnat i det generella st det till skolan i kommunerna.

Utredningen anser att samma modell b r till mpas f r de svenska

utlandsskolorna och f resl r

- att f r elever i gymnasieundervisning vid svenska utlandsskolor

medel motsvarande studiest dets merkostnadstill gg skall anvisas

som en del av statsbidraget till skolhuvudmannen samt

- att f r andra utlandssvenska elever, som r ber ttigade till

studiehj lp, merkostnadstill gg skall utg , om eleven reser

mellan skolan och hemmet eller r inackorderad.

Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar (kap. 6)

F r att det skall vara m jligt att rekrytera svenskar med barn i

skol ldern till arbetsuppgifter i andra l nder r det viktigt att

det i dessa l nder finns tillg ng till undervisning som motsvarar

den svenska skolans.

 Utredningen utg r fr n att statsbidrag ven i forts ttningen

bara skall utg f r i n gon mening svenska - eller vid nordisk

samverkan nordiska - utbildningsalternativ.

 Utredningen f rordar en radikal f renkling av

statsbidragssystemet med en kad frihet f r huvudm n och skolor

att utnyttja resurserna. Vidare anser utredningen att statens

roll i f rh llande till utlandsundervisningen b r utformas efter

m nster av dess roll i f rh llande till de kommunala och

frist ende skolorna.

1. Beh righet

Beh righetsreglerna g r i dag ut p att f rs ka definiera

utlandssvenska familjers anknytning till Sverige genom att ange

syssels ttningar som det i n gon mening r ett samh llsintresse

att svenska medborgare gnar sig t utomlands. Det har emellertid

blivit allt sv rare att utforma h llbara s dana best mmelser.

Enligt utredningens bed mning kommer det att bli n sv rare med

den utveckling som kan f rutses p i f rsta hand den europeiska

arbetsmarknaden.

 Utredningen menar dessutom att principerna f r statligt st d

b r utg fr n elevens behov och intresse, inte fr n f r ldrarnas

sk l f r att l mna Sverige eller deras s tt att f rs rja sig i

det land d r de bor.

 Utredningen f resl r att i underlaget f r statsbidrag - i de

kategorier som anges nedan - skall ing barn och ungdomar, som r

svenska medborgare, r bosatta utanf r Sverige och har svenska

som normalt umg ngesspr k med minst en av sina f r ldrar

(v rdnadshavare).

2. Utlandsskolorna

A. Allm nna grunder

Utredningen f resl r

- att utlandsskolornas verksamhet s l ngt m jligt skall bedrivas

enligt grunderna f r skolan i Sverige,

- att l roplanerna f r grundskolan och gymnasieskolan skall

tilll mpas men j mkningar i timplanerna kunna g ras:

a) f r att ge undervisningen en mera internationell inriktning,

b) f r att ge s rskilt utrymme t v rdlandets spr k och kultur

och

c) f r att underl tta samverkan med ett eller flera andra

nordiska l nder.

B. Etablering

Utredningen f resl r att en utlandsskola skall f rklaras

ber ttigad till statsbidrag av regeringen.

 I praktiken kommer s dana renden att handla om inr ttande

av l g- och mellanstadieundervisning. Varje skola b r kunna ha

elever ocks i h gstadie- och gymnasieundervisning. I den m n

skolan inte sj lv kan klara av den undervisning eller handledning

som beh vs, f r den samverka med en eller flera andra skolor -

utlandsskolor, skolor i v rdlandet eller skolor i Sverige - eller

med en organisation f r distansundervisning. Tecknet p att en

utlandsskola har ett sj lvst ndigt ansvar ocks f r h gstadie-

eller gymnasieundervisning blir d att den har r tt att utf rda

slutbetyg fr n grundskolan resp. avg ngsbetyg fr n

gymnasieskolan, i f rekommande fall ocks f r elever vid andra

skolor, med vilka den samverkar. Utredningen f resl r att

Skolverket skall besluta om huruvida en statsbidragsber ttigad

utlandsskola skall f fullt och sj lvst ndigt ansvar f r

h gstadie- resp. gymnasieundervisning.

C. Statsbidrag

Utredningen anser starka sk l tala f r att utlandsskolorna f r

resurser p en niv i princip motsvarande vad de kommunala och

frist ende skolorna i Sverige f r och f resl r

- att statsbidraget f r grundskole- resp. gymnasieundervisning i

princip skall motsvara genomsnittskostnaden per elev i

motsvarande undervisning i Sverige,

- att statsbidraget till en utlandsskola skall vara ett allm nt

finansiellt st d till verksamheten vid skolan och att s ledes

huvudmannen sj lv skall f besluta hur de anvisade medlen skall

utnyttjas,

- att statsbidraget ber knas med ett schablonbelopp per elev i

dels grundskoleundervisning, dels gymnasieundervisning, dels

kompletterande svensk undervisning samt

- att dessa belopp fastst lls i det rliga budgetarbetet, de tv

f rstn mnda utifr n aktuell statistik r rande skolan i Sverige.

 Utredningen utg r fr n en genomsnittskostnad av 49 000

kronor per elev i grundskole- och 46 000 kronor i

gymnasieundervisning. Beloppet innefattar d alla slag av

kostnader som f r den svenska skolan t cks av kommunen med hj lp

av statsbidrag. Med h nsyn till de mycket skiftande

f ruts ttningarna i fr ga om lokaler anser utredningen det

emellertid inte l mpligt att innefatta lokalkostnader i

schablonerna. Utredningen f resl r att medel f r lokaler skall

anvisas s rskilt till varje skola med ett belopp motsvarande 75 %

av skolans faktiska kostnader f r n dv ndiga lokaler.

 F r den kompletterande svenska undervisningen vid

utlandsskola r knar utredningen med ett schablonbelopp av 1 800-1

900 kronor per elev, motsvarande nuvarande genomsnittskostnad.

 I dag tas i statsbidragssystemet ingen h nsyn till de

betydande skillnaderna i levnadskostnader mellan olika skolorter.

Utredningen f resl r att kostnadsskillnaderna mellan olika

skolorter beaktas genom att en del av schablonbeloppen i f rsta

hand personalkostnaderna, indexregleras.

D. L rare

I det f reslagna systemet finns inte l ngre n gon koppling mellan

statsbidrag och l rartj nster. Utredningen f resl r

- att undervisningen i s stor utstr ckning som r m jligt skall

fullg ras av innehavare av fasta l rartj nster och

- att styrelsen skall best mma vilka l rartj nster som skall

finnas vid en skola.

 Utlandsskolorna kan inte fungera som en del av det svenska

skolv sendet utan ett samspel med skolan i Sverige i fr ga om

l rare. De regler som finns om att l rare vid utlandsskola efter

ett visst antal r skall tj nstg ra i Sverige b r d rf r finnas

kvar. Utlandsskolornas m jligheter att rekrytera l rare fr n

skolan i kommunerna m ste vidare s kras. Utredningen f resl r

- att den som r l rare vid utlandsskola normalt skall tj nstg ra

som l rare i skolv sendet i Sverige under minst tv av tta p

varandra f ljande r samt

- att den som r l rare i skolv sendet i en kommun b r medges upp

till sex rs ledighet f r tj nstg ring vid utlandsskola.

 Utredningen anser det ocks viktigt f r m jligheterna att

rekrytera l rare och rektorer till utlandsskolorna att

tj nstg ring d r v rderas p i princip samma s tt som statlig och

kommunal tj nst och f resl r att v rdet av tj nstg ring vid

utlandsskola i olika sammanhang i Sverige ses ver i s rskild

ordning.

3. Distansundervisning

Flertalet av dagens korrespondenselever blir enligt utredningens

modell elever vid resp. utlandsskola. Varje skola f r ta

st llning till behovet av distansundervisning f r sina elever och

bekosta s dan undervisning inom ramen f r sitt statsbidrag. De

skolor som samverkar med andra - och allts omfattas av beslut av

Skolverket om r tt att utf rda betyg - b r ha frihet att v lja

samarbetspartner ocks i fr ga om distansundervisning. F r vriga

skolor anser utredningen att samma ordning b r g lla som f r den

"rena" distansundervisningen. Utredningen f resl r

- att beh riga elever i grundskole- och gymnasie lder, som inte

g r i svensk skola, skall ha r tt att kostnadsfritt f material

f r och delta i distansundervisning samt

- att Skolverket skall tr ffa verenskommelse med en huvudman f r

distansundervisning om att denne skall svara f r s dan

undervisning f r ber rda elever.

 F r grundskoleniv n kommer det - i motsats till vad som

g ller f r gymnasieniv n - inte att finnas n gon marknad f r

distansundervisning ut ver den som utlandseleverna utg r. I detta

l ge m ste staten ta ett grundl ggande ansvar. Utredningen

f resl r att Skolverkets verenskommelse med en huvudman f r

distansundervisning ocks skall syfta till att garantera att ett

material f r h gstadieundervisning per distans finns

tillg ngligt.

4. Kompletterande svensk undervisning

Utredningen f resl r att statsbidrag till kompletterande svensk

undervisning skall l mnas till huvudman, som inte r

utlandsskola, med ett schablonbelopp per beh rig elev.

 Denna undervisning har h gre kostnader per elev n den

kompletterande undervisningen vid utlandsskola. Utredningen anser

en viss f rst rkning av resurserna motiverad och r knar med ett

genomsnittsbelopp av 2 400 kronor per elev.

5. Svensk undervisning vid utl ndsk skola

Modeller liknande den vid LycÂee International i Saint

Germain-en-Laye b r kunna utvecklas ocks i andra sammanhang.

Utredningen f resl r att regeringen, efter pr vning av varje

s rskilt fall, skall kunna besluta om statsbidrag till utl ndsk

skola med svenska elever, som anordnar undervisning i svenska och

om Sverige.

6. Skolg ng i Sverige

Valfrihet f r utlandssvenska familjer b r enligt utredningens

mening innefatta ocks alternativet skolg ng i Sverige.

Utredningen f resl r att kommun eller landsting, som i sin skola

tar emot utlandssvenska elever, skall f statsbidrag f r dem

enligt samma schabloner som de som till mpas f r utlandsskolorna.

7. Central organisation

Skolverkets uppgifter i fr ga om utlandsskolorna b r vara i

princip desamma som i fr ga om skolorna i Sverige. Det inneb r en

tyngdpunkt p tillsyn, uppf ljning och utv rdering samt p allm n

skolutveckling. Skolverket b r i linje h rmed avlastas de

administrativa uppgifterna r rande utlandsundervisningen.

 Samtidigt finns det behov av ett centralt organ, som kan

fungera som l nk mellan utlandsskolorna och det svenska

skolsamh llet, f retr da utlandsundervisningen i olika sammanhang

och svara f r informations- och serviceuppgifter av skilda slag

till b de utlandsskolor och allm nhet. Utredningen f resl r

- att en planerad ideell f rening, prelimin rt kallad F reningen

f r Utlandsundervisning (FFU), anf rtros f rdelningen av

statsbidrag och andra administrativa uppgifter samt informations-

och serviceuppgifter som r r undervisningen av utlandssvenska

barn och ungdomar,

- att Skolverket skall ha tillsyn ver samt svara f r uppf ljning

och utv rdering av utlandsundervisningen,

- att utlandsskolorna skall vara skyldiga att l mna det underlag

som Skolverket beh ver f r detta ndam l,

- att utlandsskolorna skall omfattas av Skolverkets ansvar f r

nationell skolutveckling samt

- att de medel som Skolverket disponerar f r fortbildning skall

kunna tas i anspr k ocks f r insatser f r personal vid

utlandsskolorna.

Vissa vriga fr gor om skolan i Sverige (kap. 7)

1. International Baccalaureate

Utredningen anser att studierna f r International Baccalaureate

(IB) b r likst llas med ett nationellt program i gymnasieskolan

och f resl r att f r att anordna studier f r IB skall en kommun i

forts ttningen bara beh va ha godk nnande av den centrala

IB-organisationen (IBO) i GenÁeve.

2. Bilingual education

Det r viktigt att ven forts ttningsvis st dja utvecklingen av

undervisning p fr mmande spr k i andra mnen (bilingual

education). Utredningen f resl r att 1,5 miljoner kronor av de

f r l rarstipendier avsedda medlen (jfr ovan) skall utnyttjas f r

st d till fortbildning av l rare i samband med initiativ till att

bedriva undervisning p annat spr k n svenska.

3. Hemv ndande elever med s rskilda spr kkunskaper

Utredningen anser det viktigt att skolan ger m jligheter att

underh lla och vidareutveckla spr kkunskaper som f rv rvats "p

k pet" vid utlandsvistelser. Utredningen f resl r att

best mmelser inf rs om att spr kundervisningen s l ngt m jligt

skall organiseras s att hemv ndande elevers spr kf rdigheter tas

till vara och utvecklas fr n den niv de har n r eleverna

intr der i den svenska skolan.

Kostnader och genomf rande (kap. 8)

Utredningen uppskattar merkostnaderna f r f rslagen till 144

miljoner kronor.

 Huvuddelen av f rslagen kan, under f ruts ttning att

finansieringsfr gan l ses, efter proposition och riksdagsbeslut

v ren 1993 genomf ras den 1 juli 1993. Inr ttandet av ett

informations- och servicecentrum f r internationella

skolkontakter r dock beroende av fortsatt utredningsarbete. Det

nya statsbidragssystemet f r utlandsundervisningen kan vidare

inte till mpas f rr n inf r budget ret 1994/95. Sammanfattning av

remissyttranden ver bet nkandet (SOU 1992:93)

Svensk skola i v rlden

1 Remissinstanser

 ver bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden har efter

remiss yttranden avgivits av styrelsen f r internationell

utveckling (SIDA), stiftelsen Svenska institutet (SI),

Riksf rs kringsverket, Statskontoret, Riksrevisionsverket (RRV),

Statens skolverk, Verket f r h gskoleservice (VHS), Centrala

studiest dsn mnden (CSN), Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), Tekniska

h gskolan i Stockholm, Universitetet i Uppsala, Universitetet i

G teborg, H gskolan i V xj , Stockholms stad, Haninge, Uppsala,

Norrk pings, J nk pings, Vimmerby, Karlskrona, Perstorps,[REDACTED_EFTERNAMN] ,

Helsingborgs, Vellinge, G teborgs, Trollh ttans, Mariestads,

 rebro, Falu, Ljusdals, S derhamns, Sundsvalls, Skellefte och

Pite kommuner, landstingen i Stockholms, Kalmar och lvsborgs

l n, Svenska kommunf rbundet, Landstingsf rbundet,

Landsorganisationen i Sverige (LO), Tj nstem nnens

Centralorganisation (TCO), Svenska arbetsgivaref reningen (SAF),

L rarnas Riksf rbund (LR), L rarf rbundet, Sveriges

Skolledarf rbund, Svenska Utlandsskolors F rening (SUF),

F reningen Norden, Stiftelsen f r Internationellt Ungdomsutbyte,

Riksf rbundet Hem och Skola, Riksf reningen Sverigekontakt,

F reningen f r Svenskar i V rlden, LiberHermods.

 Yttranden har dessutom inkommit fr n styrelsen f r Svenska

skolf reningen i Nairobi, svenska skolan i Paris, svenska

Missionsr det, Svenska skolf reningen p Costa del Sol,

Synskadades Riksf rbund, styrelsen f r Svenska skolf reningen i

Botswana, AFS Interkulturell Utbildning, YFU Youth For

Understanding-Internationellt ungdomsutbyte, Botkyrka kommun, Bo

Swedenklef, Franskl rarf reningen och LycÂee International i

Saint Germain en Laye.

2 Allm nna synpunkter p utredningens f rslag

I stort har remissinstanserna st llt sig positiva till f rslagen

i bet nkandet. Avvikande yttranden har bl.a. l mnats vad g ller

inr ttandet av ett centrum f r internationell kontaktverksamhet

samt f rslaget att en ideell f rening, F reningen f r

Utlandsundervisning (FFU), ges ansvar f r utlandsundervisningen.

3 Uppdraget och arbetet (kap. 1) samt utg ngspunkter (kap. 2)

Uppdraget, som l mnades sommaren 1991, har g llt

internationaliseringen av ungdomsskolan, inkl. insatser f r

svenska barn och ungdomar i andra l nder. De fr gor som r r

utbildningens m l och inneh ll har dock h rt till

l roplanskommittÂens uppdrag.

 Internationaliseringsutredningen har f reslagit tg rder som

inneb r ambitionsh jningar och kade statliga kostnader n r det

g ller m jligheterna f r svenska ungdomar - b de inhemska och

utlandssvenska - att studera utomlands. Utredningen ber knar

kostnaderna f r sina f rslag till 144 miljoner kronor. Till

st rsta delen utg rs f rslagen av studiesociala tg rder vid

utlandsstudier (86 miljoner kronor). N got f rslag till

finansiering l mnas inte.

 RRV anser att de ber knade kostnaderna f r det f reslagna

studiest det bygger p os kra antaganden. Universitetet i

G teborg menar att det begr nsade uppdraget inte m jligg r en

helhetssyn p internationaliseringen av ungdomsskolan, d

insatserna inom skolans regulj ra arbete med n dv ndighet m ste

kopplas till utbildningens m l. Vellinge kommun framh ver vikten

av en intensifierad diskussion om Sveriges f rh llande till det

europeiska integrationsarbetet samt de grundl ggande fr gorna om

f rh llandet mellan rika och fattiga l nder, om

befolkningsexplosionen, om den gemensamma milj n samt om

solidaritet och m nskliga r ttigheter. Pite kommun menar att man

i bet nkandet skrivit att internationaliseringen inte f r stanna

i Europa utan skall ses i ett vidare sammanhang. Utredningen har

trots detta begr nsat sig till Europa och i synnerhet V steuropa

och EG. Det r ett alltf r sn vt perspektiv. Landstinget i Kalmar

l n anser att principen att m jligg ra f r svensk ungdom, att i

f rsta hand under ett r utbilda sig i annat land, r riktig. Det

ska inte vara avh ngigt av f r ldrarnas m jlighet att finansiera

utbildningen utan mera ses som en viktig del i

internationaliseringen. Under f ruts ttning att finansieringen

sker utan att resurser tas fr n den regulj ra skolverksamheten r

L rarnas Riksf rbund positiv till de reformer som f resl s.

F reningen Norden anser att det r viktigt att den svenska skolan

f rmedlar kunskaper om det nordiska kulturarvet, de nordiska

spr ken och det nordiska samarbetet. Arbetet i skolan b r i h gre

grad n hittills ge plats f r kat nordiskt elev- och l rarutbyte

samt f r gemensam fortbildning f r nordiska l rare.

V nortsverksamheten borde utnyttjas n mer som en naturlig del i

skolans utbytesverksamhet.

4 Utbyten och andra internationella kontakter (kap 3)

Utredningen f resl r att skolornas utnyttjande av utbyten och

andra internationella kontakter som en del av undervisningen

stimuleras genom s rskilda projektmedel, f rdelade av Skolverket,

f r utbyten och andra internationella kontakter f r elever, samt

 kade medel f r stipendier f r internationella kontakter f r

l rare och skolledare. Sistn mnda medel b r f rdelas av Svenska

institutet. Vidare f resl s att ett centrum f r internationell

utbytes- och annan kontaktverksamhet p skolomr det uppr ttas.

 F ruts ttningarna f r att ta emot utl ndska elever i

gymnasieskolan f rb ttras genom att begreppet "extra" elever

 terinf rs och m jlighet ges till s rskilda statsbidrag till

kommuner som tar emot dessa elever. Diskussioner b r i f rsta

hand tas upp med Tyskland och Frankrike om utbytesprogram eller

 kade m jligheter f r svenska ungdomar att studera i resp. land.

Kommunerna uppmanas att ge bidrag till sina ungdomar, motsvarande

interkommunal ers ttning f r svensk gymnasieutbildning. I vart

fall till s dan utl ndsk utbildning p gymnasieniv som saknar

motsvarighet i Sverige.

 rebro kommun p pekar att det r en brist i utredningen att

den inte redovisar en analys av hur de 3 000 enskilda elever som

varje r p eget intitiativ reser till andra l nder f r studier

f rdelar sig utifr n k n och studieinriktning. Problemet med att

avbrottsfrekvensen hos utl ndska studenter i Sverige r dubbelt

s h g som hos svenska i utlandet borde utredas.

 Ett flertal remissinstanser avstyrker utredningens f rslag

att ett centrum f r internationell kontaktverksamhet p

skolomr det uppr ttas. Man vill i flera fall att Skolverket skall

samordna och f rdela medel till internationaliseringens

fr mjande. Andra instanser anser att Svenska institutet b r ta

hand om detta.

 Statskontoret st ller sig avvisande till utredningens

f rslag om ett s rskilt anslag f r internationella skolkontakter

administrerat av Skolverket, inr ttandet av ett centrum f r

internationellt utbytes- och annan kontaktverksamhet och kade

resurser f r l rar- och skolledarkontakter. F r att stimulera

arbetet med internationaliseringen f resl s ett tidsbegr nsat

anslag f r projektst d. ven Svenska kommunf rbundet avstyrker

f rslagen.

 Universitetet i Uppsala framh ller att man i bet nkandet f r

den uppfattningen att de t nkta stipendiemedlen inte r skall

anv ndas till l rarfortbildning.

 Liding kommun anser att vad g ller de internationella

kontakterna f r l rare och skolledare s finns det redan ett

n tverk utvecklat av Uppsala universitet. Det borde finnas

m jligheter att utvidga denna verksamhet f r l rares och

skolledares utbyte med andra l nder.

 Universitetet i G teborg, Uppsala och S derhamns kommuner

samt L rarnas Riksf rbund m.fl. anser att n r det g ller utbyte

s b r man inte bara prioritera Tyskland och Frankrike utan ven

ta med spansktalande l nder och l nder i steuropa.

 CSN st der utredningens f rslag att diskussioner tas upp med

de icke engelskspr kiga EG-l nderna f r att kunna vidta tg rder

som kar m jligheterna f r svenska gymnasister att f rl gga ett

studie r till dessa l nder. CSN inst mmer vidare i att det b r

finnas en central instans som st djer skolor och kommuner att

etablera internationella kontakter. CSN:s erfarenheter r att de

som studerat en viss del av sina gymnasiala studier utomlands

ofta v ljer att l gga hela eller delar av sina eftergymnasiala

studier utomlands.

 N gra av remissinstanserna r negativa till f rslaget att

 terinf ra begreppet "extra" elev, bl.a. Skolverket som menar man

 terinf r detaljreglering och att detta strider mot str vandena

att minska den statliga regleringen av enskildheter och mot att

l ta kommunerna ta det fulla driftansvaret. D remot anser man att

ett statsbidrag skulle stimulera kommunerna till att vilja ta

emot utl ndska elever. Mariestads, Helsingborgs och Pite

kommuner samt L rarnas Riksf rbund tillstyrker f rslaget.

5 Tillgodor knande av utlandsstudier (kap. 4)

Utredningen f resl r att en elev p ett program i gymnasieskolan

skall ha r tt till h gst ett l s rs ledighet f r utlandsstudier.

N r eleven kommer tillbaka skall skolan se till att s mycket som

m jligt tas till vara av utlandsstudierna. I avg ngsbetyg fr n

gymnasieskolan f resl s att utlandsstudiernas huvudsakliga

omfattning och inriktning skall anges. Vidare f resl s att

universitet och h gskolor skall ta h nsyn till enskilda s kandes

studier p gymnasieniv utomlands ocks i de fall d dessa

studier inte har formellt tillgodor knats i gymnasieskolan.

 F rslaget mottas positivt av remissinstanserna. CSN

inst mmer i utredningens uppfattning. Man ser detta som

rekryteringsbefr mjande och undviker i m nga fall en on dig

f rl ngning av de gymnasiala studierna. Det inneb r minskade

utbildningskostnader och ven besparingar inom studieest det.

Haninge och Falu kommuner anser att man b r ha krav p ordentlig

kontroll hur den utl ndska utbildningen skall v rderas. Svenska

kommunf rbundet och Sundsvalls kommun avvisar

f rordningsreglering, medan[REDACTED_EFTERNAMN] kommun st ller sig positiv till

det.

6 Studiest d f r utlandsstudier (kap. 5)

De flesta remissinstanser r positiva till utredningens f rslag

om studiebidrag och merkostnadsstill gg till svenska gymnasisters

utlandsstudier under h gst ett r. En f ruts ttning skall vara

att den utl ndska utbildningen h ller en godtagbar standard och

avser heltidsstudier under minst tre m nader.

 Riksf rs kringsverket p pekar att om studiebidrag skall utg

vid utlandsstudier b r ven vissa best mmelser inom

socialf rs kringens omr de ndras och inneb r d en

kostnads kning f r staten. Statskontoret anser principiellt att

r tten till studiebidrag b r omfatta hela EES-omr det. Eftersom

utredningen inte redovisar n got f rslag till finansiering av

verksamheten s anser Statskontoret det sv rt att bed ma om

f rslaget skall genomf ras genom omprioriteringar av annan

verksamhet. RRV ifr gas tter om studiest det, f rutom

studiebidrag, ven skall inkludera ett merkostnadstill gg. Det r

tveksamt om staten b r st f r de merkostnader som uppst r vid

utlandsstudier utan att det d rmed kan komma att uppfattas som

ett otillb rligt gynnande av dessa studier j mf rt med

gymnasiestudier i Sverige. CSN, som under en rad r f rordat

 kade insatser f r internationalisering inom utbildningsomr det,

st ller sig positiv till utredningens f rslag. CSN menar att en

viktig f ruts ttning f r att fler ungdomar skall ges reella

m jligheter att studera kortare eller l ngre tid utomlands r att

reglerna om r tt till studiest d f r studier utomlands

liberaliseras.

7 Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar (kap. 6)

7.1 Beh righet

I underlaget f r statsbidrag till undervisning av utlandssvenska

barn och ungdomar ing r barn och ungdomar, som r svenska

medborgare, r bosatta utanf r Sverige och har svenska som

normalt umg ngesspr k med minst en av sina f r ldrar

(v rdnadshavare).

 De flesta remissinstanserna, bl.a. Skolverket och

Universitetet i G teborg, delar i princip utredningens f rslag.

Samtidigt p pekas att ven ett s dant system kommer att ha

nackdelar och upplevas som or ttvist.

 LO menar att generell r tt f r svenska medborgare att i

utlandet f undervisningen bekostad av skattemedel ska knytas

till de nu g llande kriterierna f r detta och avvisar d rmed

utredningens f rslag om ut kat generell r tt.

7.2 Utlandsskolorna

Allm nna grunder

Remissinstanserna har inga inv ndningar mot utredningens f rslag

om att utlandsskolornas verksamhet bedrivs s l ngt m jligt

enligt grunderna f r skolan i Sverige samt att j mkningar av

timplanerna kan g ras i vissa fall.

 Utredningen f resl r att regeringen b r besluta om en

utlandsskola r ber ttigad till statsbidrag. Det blir sedan

Skolverkets uppgift att besluta om en statsbidragsber ttigad

skola skall f fullt ansvar f r h gstadie- resp.

gymnasieundervisning.

 Flertalet remissinstanser anser att regeringen skall besluta

om statsbidragsber ttigande.

 Statskontoret ifr gas tter om inte uppgiften b r vila

Skolverket.

 Skolverket menar att regeringen m ste precisera kraven f r

ett godk nnande.

Statsbidrag

Utredningen f resl r att statsbidraget f r grundskole- resp.

gymnasieundervisning i princip skall motsvara

genomsnittskostnaden per elev i motsvarande undervisning i

Sverige. Huvudmannen skall sj lv besluta hur de anvisade medlen

skall anv ndas. Kostnader f r lokaler ers tts s rskilt med ett

belopp motsvarande 75 % av resp. skolas faktiska kostnader.

H nsyn skall tas till kostnadsskillnader mellan olika skolorter

genom att en del av schablonbeloppen indexregleras.

 Merparten av remissinstanserna tillstyrker f rslaget.

Statskontoret menar att f rslaget b r kunna finansieras genom

minskning av det generella bidraget till kommunerna. De elever

som g r i utlandsskolorna r svenska medborgare och skulle

normalt g tt i skola i Sverige och allts innefattas av bidraget

till svenska skolor. SUF tror att en indexreglering av bidraget

kan ge mer r ttvis f rdelning n i dag, men menar att ytterligare

analys av utlandsskolornas totala kostnadsbild beh ver g ras av

vilka faktorer som skall utg ra underlag f r indexber kningen.

Liknande synpunkter framf rs av F reningen f r Svenskar i

V rlden.

Avgifter

Remissinstanserna inst mmer i stort sett i f rslaget att

huvudmannen f r en utlandsskola skall ha r tt att ta ut

elevavgifter. L rarnas Riksf rbund anser att Skolverket b r f i

uppdrag att utarbeta kriterier f r om och i s fall hur stor

avgift en utlandsskola har r tt att ta ut.

Nordisk samverkan

Utredningen f resl r att verl ggningar tas upp med de andra

nordiska l nderna om att dessa skall ge ett bidrag per elev som

motsvarar det f r svenska elever till mpade schablonbeloppet.

 Skolverket st der f rslaget och utg r ifr n att de

f rhandlingar som omn mns i f rslaget f rs p departementsniv .

B de SUF och F reningen f r Svenskar i V rlden vill understryka

behovet av att verl ggningar skyndsamt tas upp med de andra

nordiska l nderna.

Ledning

F rslaget inneb r att en utlandsskola leds av en styrelse och i

den ing r en ledamot av den svenska beskickningen i landet.

Rektor skall finnas f r ledning av utbildningen.

 Skolverket anser att det ven i forts ttningen skall ankomma

p Skolverket att utse en representant i styrelsen. Skolverkets

erfarenhet har visat att utlandsskolorna n mer beh ver tillsyn

och ven i vissa fall inspektion i dess mer formella mening.

L rare

Utredningen f resl r att skolans styrelse skall best mma vilka

fasta l rartj nster som skall finnas. Betr ffande krav f r s dan

tj nst g ller vad som f reskrivs i skollagen om l rare i skolan i

Sverige. I vrigt f resl s att den som r l rare vid utlandsskola

skall tj nstg ra som l rare i skolv sendet i Sverige under minst

tv att tta p varandra f ljande r. L rare i kommunala

skolv sendet b r medges upp till sex rs ledighet f r att

tj nstg ra vid utlandsskola. V rdet av tj nstg ring vid

utlandsskola b r ses ver i s rskild ordning.

 Remissinstanserna, bl.a. Skolverket, Svenska insitutet, SUF

och L rarnas Riksf rbund, r positiva till utredningens f rslag

om att man bl.a. skall se ver anst llningsfr gorna. Skolverket

och SUF pekar p sv righeterna att f rena fasta tj nster med

kravet p tj nstg ring i Sverige. N gra remissinstanser, bl.a.

SIDA, anser att n gon form av tvingande best mmelse borde finnas

f r skolf reningarna att garantera l rarna ett bra

f rs kringsskydd. Inte bara pensionsf rs kring utan ven

sjukf rs kring som t cker inkomstbortfall vid l ngvarig sjukdom.

H gskolan i V xj k nner oro f r att tj nstekonstruktionen f r

utlandsverksamma l rare av praktiska sk l blir sv r att genomf ra

utom i tider av akut l rarbrist. Ett nskem l r att Svenska

institutet f r denna l rargrupp i st llet ordnar obligatoriska

fortbildningskurser p ferietid s att de kan h lla sig Áa jour

med skolv sendet i Sverige. Sundsvalls kommun anf r att om

schablonbidraget till utlandsskolorna ven skall innefatta

motsvarigheten till kommunernas medel f r lokal skolutveckling

b r kravet p tv rs tj nstg ring i Sverige inte regleras i

f rordningstext.

7.3 Distansundervisning

Utredningen f resl r att Skolverket, efter anbudsf rfarande, ska

tr ffa avtal med en huvudman f r distansundervisning om

ers ttning till denna f r s dan undervisning. Avtalet skall ocks

s kerst lla att material f r distansundervisning p h gstadiet

finns att tillg . Avtalet skall ocks inkludera kostnader f r

handledning som i varje enskilt fall kan organiseras p platsen.

 Liber-Hermods menar att avtal m ste slutas i god tid mellan

Skolverket och den organisation som blir ansvarig f r rena

distansundervisningen p grundskole- och gymnasieniv . En

f ruts ttning f r Liber-Hermods l ngsiktiga medverkan med

nuvarande pedagogiska och administrativa kvalitetskrav r att

garantibeloppet ger full kostnadst ckning med kalkylm ssig vinst.

Man menar ocks att arbetsgivaransvaret m ste l ggas p den

lokala skolstyrelsen samt att man b r konsulteras vid

tj nstetills ttningarna och att handledarna b r genomg en

obligatorisk utbildning i Liber-Hermods regi p v ren innan de

tilltr der sin tj nst.

7.4 Kompletterande svensk undervisning

F rslaget om att ett indexreglerat schablonbidrag per beh rig

elev l mnas till huvudman f r kompletterande svensk undervisning

mottages positivt av remissinstanserna. SUF och F reningen

Svenskar i V rlden f rordar ett enhetligt schablonbidrag oavsett

om huvudmannen r en utlandsskola eller lokal skolf rening. I

sistn mnda fall aktualiseras fr gan om ett "startbidrag".

 Remissinstanserna har inga inv ndningar mot att

statsbidraget till Swedish Culture upph r.

7.5 Svensk undervisning vid utl ndsk skola

Remissinstanserna st ller sig i stort sett positiva till att

regeringen skall besluta, efter pr vning av varje s rskilt fall,

om statsbidrag till utl ndsk skola som har svenska elever och

anordnar undervisning i svenska och om Sverige. Pite kommun

anser att Skolverket b r besluta i dessa fr gor.

7.6 Skolg ng i Sverige

Remissinstanserna har inga inv ndningar mot f rslaget att en

kommun eller ett landsting, som i sin grundskola eller

gymnasieskola tar emot utlandssvenska elever, skall f

statsbidrag f r dessa elever enligt samma schabloner som de som

till mpas f r utlandsskolorna.

7.7 Ett nytt centralt organ

F rslaget inneb r att en ideell f rening, F reningen f r

Utlandsundervisning (FFU), anf rtros f rdelningen av statsbidrag

och andra administrativa uppgifter samt informations- och

serviceuppgifter som r r undervisningen av utlandssvenska barn

och ungdomar.

 M nga remissinstanser, d ribland RRV,[REDACTED_EFTERNAMN] , Norrk pings och

Ljusdals kommuner, TCO, L rarf rbundet, L rarnas Riksf rbund och

SAF, avstyrker f rslaget att en ideell f rening, FFU, inr ttas.

RRV och Statskontoret menar liksom m nga andra remissinstanser

att Skolverket ven i forts ttningen b r svara f r f rdelning av

statsbidrag till utlandsskolorna och ven anf rtros de

informations- och serviceuppgifter som r r undervisningen. Pite

kommun, Landstinget i Kalmar l n m.fl. r tveksamma inf r

utredningens f rslag.

 SAF f resl r att en r dgivande n mnd inr ttas som st d till

den centrala myndigheten f r utlandsundervisningen.

8 Vissa vriga fr gor om skolan i Sverige (kap. 7)

8.1 Internationell studentexamen - International Baccalaureate

(IB)

Utredningen f resl r att f r att anordna studier som leder fram

till den internationella studentexamen (IB) skall en kommun i

forts ttningen endast beh va ha ett godk nnande av International

Baccalaureate Organisation (IBO) i GenÁeve.

 M nga remissinstanser, bl.a. CSN, VHS, KTH, Stockholms stad,

Vellinge, Uppsala och G teborgs kommuner st der utredningens

f rslag. CSN tycker att svenskt studiest d b r kunna utg till

studerande som l ser denna utbildning i Sverige eller utomlands.

KTH anser att detta internationella studieprogram kan ge en

v rdefull stimulans till utveckling av den svenska

gymnasieskolan. VHS menar att av s rskild betydelse f r

h gskolans fortsatta internationalisering r f rslagen om

International Baccalaureate och "bilingual education" liksom

tanken p st rsta m jliga tillvaratagande av hemv ndande elever

med s rskilda spr kkunskaper.

8.2 Undervisning i olika mnen p fr mmande spr k - s.k.

bilingual education

Enligt utredningen b r kommunala initiativ till att bedriva

undervisning p annat spr k n svenska b r st djas av staten f r

direkt riktade insatser f r fortbildning av l rare.

 Haninge kommun anser att undervisningen p engelska/tyska

(bilingual education) b r helst ske av engelskl rare resp.

tyskl rare eller inf dda l rare. Kommunen f resl r ocks att man

inf r linjespecifik engelska/B-spr k p samtliga program samt att

l rarna fortbildas i ex. teknisk engelska, ekonomisk franska osv.

Uppsala kommun anser att bilingual education r en mycket

kostnadskr vande verksamhet f r de flesta kommuner, d man

st ller stora krav p spr kkunskaper hos de l rare som skall

svara f r undervisningen. Kommuner med IB-undervisning har ofta

rekryterat l rare fr n annat land. Man b r satsa p fortbildning

av svenska l rare. G teborgs kommun menar att

fortbildningsinsatser inte enbart b r riktas mot undervisning p

engelska, eftersom behoven av fortbildning inom det franska och

tyska spr komr det r mycket stora. Kommunen tillstyrker

f rslagen men vill uppm rksamma att de f reslagna medlen inte p

n got s tt motsvarar de faktiska behoven.

8.3 Insatser f r barn och ungdomar som skaffat sig f rdighet i

fr mmande spr k utomlands

I f rordningarna f r grundskolan och gymnasieskolan f rs

best mmelser in om att spr kundervisningen s l ngt det r

m jligt skall organiseras s att hemv ndande elevers

spr kf rdigheter tas tillvara och utvecklas fr n den niv de har

n r eleverna intr der i den svenska skolan.

 Remissinstanserna r positiva till f rslaget. Skolverket

anser dock att f rslaget att inf ra best mmelser om att

hemv ndande elevers spr kf rdigheter skall tas till vara r

alltf r vagt f r att kunna bli f rordningstext. Skolverket

betonar att det r viktigt att f rdigheterna tas till vara men

att det b r komma fram i andra styrdokument f r skolan.

Universitetet i G teborg tycker att d utlandssvenska elever

 terv nder till Sverige b r de kunna ges tillf lle till studier i

de program som finns f r elever som inte har svenska som

modersm l, t.ex. ITK. Perstorps kommun f resl r att

 teranpassningsprogram utarbetas.[REDACTED_EFTERNAMN] kommun anser att det r

riktigt att man b r str va efter att bevara och utveckla

spr kf rdigheten fr n den niv eleven har vid terkomsten till

svensk skola. En samverkan med komvux och med

hemspr ksundervisningen r naturlig.

9 Kostnader och genomf rande (kap. 8)

Kostnaderna f r alla f rslag som utredningen lagt fram har

ber knats till 144 miljoner kronor. F rslag till finansering

finns inte.

 Skolverket anser att p sikt b r verket avlastas den

ekomomiadministrativa hanteringen och i st llet utvidga sitt

engagemang vad g ller uppf ljning, utv rdering, tillsyn och

utvecklingsst d till den svenska undervisningen i utlandet.

 N gra remissinstanser, bl.a. Universitetet i Uppsala och

Svenska kommunf rbundet ansluter sig till utredningens

uppfattning att finansieringen av de reformer som f resl s m ste

ses i ett vidare perspektiv n utbildningsomr

dets. Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammantr de den 18 februari 1993

N rvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordf rande, och statsr den B.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LaurÂen, H rnlund,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Bj rck, K nberg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

-------

Statsr det[REDACTED_EFTERNAMN] anm ler fr ga om skolans internationalisering.

-------

Regeringen beslutar att genom proposition l mna f rslag till

riksdagen om skolans internationalisering i enlighet med bilagan

till detta protokoll.

 Ur protokollet

 Maud[REDACTED_EFTERNAMN] Inneh llsf rteckning

Propositionens huvudsakliga inneh ll 1

1 rendet och dess beredning 3

1.1 Internationaliseringsutredningen 5

2 Utbyten och andra internationella kontaker 6

 2.1 Organiserandet av internationell utbytes- och annan

 kontaktverksamhet p skolomr det 8

 2.2 S rskilt st d till internationella kontakter 9

 2.3 Undervisning i olika mnen p fr mmande spr k 11

 2.4 Elevutbyten 12

 2.4.1 Ett breddat urval av l nder f r svenska elevers

 utlandsstudier 12

 2.4.2 F rb ttrat mottagande av utl ndska elever 13

3 Tillgodor knande av utlandsstudier 14

4 Vissa vriga fr gor om skolan i Sverige 17

4.1 Internationell studentexamen 17

 4.2 Insatser f r barn och ungdomar som skaffat sig

 f rdighet i fr mmande spr k utomlands 22

5 Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar 23

5.1 Beh righet 24

 5.2 Utlandsskolorna 25

5.2.1 Allm nna grunder 25

5.2.2 Etablering 26

5.2.3 Statsbidrag till utlandsskolorna 28

5.2.4 Ledning och l rare 30

 5.3 Distansundervisning 32

 5.4 Kompletterande svensk undervisning och svensk

 undervisning vid utl ndsk skola 33

 5.5 Skolg ng i Sverige 35

 5.6 Administration, tillsyn och utveckling 35

6 Genomf rande m.m. 36

7 rendet till riksdagen 37

Propositionens lagf rslag 38

Bilaga 1 Sammanfattning av bet nkandet (SOU 1992:93)

Svensk skola i v rlden 42

Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden ver

bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden 51

Utdrag ur protokoll vid regeringssammantr de

den 18 februari 1993 61