Regeringens proposition

1997/98:17

Domstolsfrågor i anledning av den ändrade

länsindelningen i västra Sverige

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Sundsvall den 11 september 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thage G[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen har beslutat att Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län samt

Skaraborgs län utom Habo och Mullsjö kommuner skall läggas samman

till ett län, Västra Götalands län, den 1 januari 1998 (prop. 1996/97:108,

bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). Habo och Mullsjö kommuner

skall vid samma tidpunkt föras till Jönköpings län.

Länsindelningen är styrande för bl.a. länsrätterna. Enligt lagen

(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar finns det en länsrätt i

varje län. I propositionen föreslår regeringen att den nuvarande

organisationen med tre länsrätter i västra Sverige behålls i avvaktan på

resultatet av den pågående översynen av domstolsväsendets organisation

(dir. 1995:102 och dir. 1997:50). Förslaget föranleder ändringar i lagen

(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar och följdändringar i ett

antal författningar. Regeringen anser att länsrätterna bör behålla sina

nuvarande verksamhetsområden med undantag för Habo och Mullsjö

kommuner, som kommer att höra till Länsrätten i Jönköpings län.

Regeringen avser att justera verksamhetsområdena för

fastighetsdomstolarna. Till följd av det föreslås i propositionen en

ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål när det gäller

val av nämndeman.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Lagtext 5

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i

fastighetsmål 5

2.2 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 6

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna

förvaltningsdomstolar 7

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 9

2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) 10

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:313) om ändring i

socialtjänstlagen (1980:620) 11

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om

preskription av skattefordringar m.m. 12

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter 13

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om

arbetsställenummer m.m. 14

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1339) om ändring i

lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare 15

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:206) om viten 16

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av

missbrukare i vissa fall 17

2.13 Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen (1988:1472) 18

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning

för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. 19

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård 20

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den

officiella statistiken 21

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus 22

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om

mottagande av asylsökande m.fl. 23

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda

tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet 24

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus 25

3 Ärendet och dess beredning 26

4 Bakgrund och utgångspunkter 26

5 Länsrätterna 27

6 Fastighetsdomstolarna 28

7 Kostnader 29

8 Författningskommentar 29

8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar

i fastighetsmål 29

8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna

förvaltningsdomstolar 30

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:188) om

preskription av skattefordringar m.m. 30

8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning

för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. 30

8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus 31

8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus 31

8.7 Övriga förslag till lagändringar 31

Bilaga 1 Sammanfattning av Domstolsverkets förslag 32

Bilaga 2 Domstolsverkets lagförslag 33

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 september 1997 52

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1 lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål,

2 lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),

3 lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna

förvaltningsdomstolar,

4 lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för

skatter, tullar och avgifter,

5 lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

6 lag om ändring i lagen (1997:313) om ändring i socialtjänstlagen

(1980:620),

7 lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skatte-

fordringar m.m.,

8 lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter,

9 lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m.,

10 lag om ändring i lagen (1996:1339) om ändring i lagen (1984:668)

om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare,

11 lag om ändring i lagen (1985:206) om viten,

12 lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa

fall,

13 lag om ändring i smittskyddslagen (1988:1472),

14 lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i

ärenden och mål om skatt, m.m.,

15 lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård,

16 lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken,

17 lag om ändring i lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter

för byggnadsarbete på bostadshus,

18 lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande

m.fl.,

19 lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet,

20 lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter

för byggnadsarbete på bostadshus.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om

domstolar i fastighetsmål

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1969:246) om domstolar i

fastighetsmål skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §

Nämndeman i fastighetsdomstol

skall vara folkbokförd i länet. I

övrigt har bestämmelserna i 4 kap.

6 och 8 §§ rättegångsbalken

motsvarande tillämpning på

nämndeman i fastighetsdomstol.

Nämndeman i fastighetsdomstol

skall vara folkbokförd i det län

eller den del av länet som hör till

fastighetsdomstolen. I övrigt har

bestämmelserna i 4 kap. 6 och 8 §§

rättegångsbalken motsvarande

tillämpning på nämndeman i

fastighetsdomstol.

_________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.2 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

(1970:624)

Härigenom föreskrivs att 23 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

23 §

Försummar aktiebolag annan

skyldighet enligt denna lag än

skyldigheten att innehålla eller

inbetala kupongskatt i föreskriven

tid eller ordning, kan

beskattningsmyndigheten förelägga

bolaget att vid vite fullgöra

förstnämnda skyldighet. Försuttet

vite utdömes efter anmälan av

beskattningsmyndigheten av

länsrätten i det län där bolagets

styrelse har sitt säte.

Försummar aktiebolag annan

skyldighet enligt denna lag än

skyldigheten att innehålla eller

inbetala kupongskatt i föreskriven

tid eller ordning, kan

beskattningsmyndigheten förelägga

bolaget att vid vite fullgöra

förstnämnda skyldighet. Försuttet

vite utdömes efter anmälan av

beskattningsmyndigheten av den

länsrätt inom vars domkrets

bolagets styrelse har sitt säte.

I fråga om vite enligt första stycket gäller i övrigt 6 kap. 2 § samt 7

kap. 1 och 2 §§ taxeringslagen (1990:324).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om

allmänna förvaltningsdomstolar

Härigenom föreskrivs att 1, 14 och 20 §§ lagen (1971:289) om

allmänna förvaltningsdomstolar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Regeringsrätten är, i enlighet med vad i regeringsformen sägs, högsta

allmänna förvaltningsdomstol. Den har sitt säte i Stockholm.

Kammarrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar närmast under

Regeringsrätten.

Kammarrätterna är Kammarrätten i Stockholm, Kammarrätten i

Göteborg, Kammarrätten i Sundsvall och Kammarrätten i Jönköping.

Länsrätterna är allmänna

förvaltningsdomstolar närmast

under kammarrätterna. I varje län

finns en länsrätt.

Länsrätterna är allmänna

förvaltningsdomstolar närmast

under kammarrätterna. I varje län

finns en länsrätt. Regeringen kan

bestämma att det i ett visst län skall

finnas fler än en länsrätt.

Regeringen förordnar om

länsrätternas domkretsar.

14 §

Om det i lag eller annan författning föreskrivs att talan skall väckas vid

eller överklagas till allmän förvaltningsdomstol, skall det göras vid en

länsrätt.

Ett beslut skall överklagas till

den länsrätt inom vars län ärendet

först prövats, om inte regeringen

för ett visst slag av mål föreskriver

något annat.

Ett beslut skall överklagas till

den länsrätt inom vars domkrets

ärendet först prövats, om inte

regeringen för ett visst slag av mål

föreskriver något annat.

Förekommer det vid mer än en länsrätt flera mål som har nära

samband med varandra, får målen handläggas vid en av länsrätterna om

det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon enskild. Närmare

föreskrifter om överlämnande av mål mellan länsrätter meddelas av

regeringen.

20 §

Valbar till nämndeman i

kammarrätt och länsrätt är svensk

medborgare, som är folkbokförd i

länet och som inte är underårig

eller har förvaltare enligt 11 kap. 7

§ föräldrabalken.

Valbar till nämndeman i

kammarrätt och länsrätt är svensk

medborgare som är folkbokförd i

det län eller den del av länet som

hör till kammarrättens eller

länsrättens domkrets och som inte

är underårig eller har förvaltare

enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.

Anställd vid domstol, skattemyndighet, länsstyrelse eller under

länsstyrelse lydande myndighet, allmän försäkringskassa eller

Riksförsäkringsverket får inte vara nämndeman. Detsamma gäller

lagfaren domare, åklagare, polisman och advokat eller annan som har till

yrke att föra andras talan inför rätta samt ledamot av skattenämnd eller

socialförsäkringsnämnd.

Nämndeman i länsrätt får inte samtidigt vara nämndeman i

kammarrätt.

Den som har fyllt sextio år eller uppger något giltigt hinder är inte

skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som

nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän efter fyra år.

Rätten prövar självmant den valdes behörighet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (1978:880) om betalningssäkring

för skatter, tullar och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

20 §

Mål om betalningssäkring prövas

av länsrätten i det län där

gäldenären hade sin

hemortskommun den 1 november

året före det kalenderår då

framställning om betalningssäkring

görs. Vid bestämmande av

hemortskommun gäller

bestämmelserna i lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt i tillämpliga

delar. Finns inte behörig domstol

enligt vad som nu har sagts, prövas

målet av länsrätten i det län, där

verkställigheten kan äga rum.

Mål om betalningssäkring prövas

av den länsrätt inom vars domkrets

gäldenären hade sin

hemortskommun den 1 november

året före det kalenderår då

framställning om betalningssäkring

görs. Vid bestämmande av

hemortskommun gäller

bestämmelserna i lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt i tillämpliga

delar. Finns inte behörig domstol

enligt vad som nu har sagts, prövas

målet av den länsrätt inom vars

domkrets verkställigheten kan äga

rum.

Behörig att föra det allmännas talan är skattemyndigheten i det län där

behörig länsrätt finns. Vad som föreskrivs i 6 kap. 15 och 16 §§

taxeringslagen (1990:324) gäller i tillämpliga delar i mål om

betalningssäkring.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.5

2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152)

Härigenom föreskrivs att 18 kap. 30 § fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 kap.

30 §

Länsrätten i det län där

fastigheten är belägen beslutar om

besiktning på framställning av

skattemyndigheten.

Den länsrätt inom vars domkrets

fastigheten är belägen beslutar om

besiktning på framställning av

skattemyndigheten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:313) om ändring

i socialtjänstlagen (1980:620)

Härigenom föreskrivs att 36 § socialtjänstlagen (1980:620) i

paragrafens lydelse enligt lagen (1997:313) om ändring i nämnda lag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

36 §

Vill socialnämnden föra talan om

ersättning som en enskild inte

betalar godvilligt för ekonomisk

hjälp som avses i 33 eller 33 a §

eller för kostnad som kommunen

har haft enligt 34 § första eller

andra stycket, skall talan väckas

hos länsrätten inom tre år från det

kommunens kostnad uppkom.

Talan väcks vid länsrätten i det län

där den enskilde är bosatt.

Vill socialnämnden föra talan om

ersättning som en enskild inte

betalar godvilligt för ekonomisk

hjälp som avses i 33 eller 33 a §

eller för kostnad som kommunen

har haft enligt 34 § första eller

andra stycket, skall talan väckas

hos länsrätten inom tre år från det

kommunens kostnad uppkom.

Talan väcks vid den länsrätt inom

vars domkrets den enskilde är

bosatt.

Talan om ersättning får inte bifallas, om den ersättningsskyldige

genom att återbetala kostnaden eller en del av denna kan antas bli ur

stånd att klara sin försörjning eller sin dagliga livsföring i övrigt eller

annars synnerliga skäl talar mot bifall till ersättningsanspråket.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om

preskription av skattefordringar m.m.

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1982:188) om preskription av

skattefordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Ansökan om förlängning av

preskriptionstid enligt 7 eller 8 §

görs av den kronofogdemyndighet

hos vilken målet om indrivning av

fordringen är anhängigt. Mål om

sådan förlängning prövas av

länsrätten i det län, där den

sökande myndigheten har sin

verksamhet.

Ansökan om förlängning av

preskriptionstid enligt 7 eller 8 §

görs av den kronofogdemyndighet

hos vilken målet om indrivning av

fordringen är anhängigt. Mål om

sådan förlängning prövas av den

länsrätt inom vars domkrets målet

om indrivning av fordringen

handläggs.

Ansökningen skall ha kommit in till länsrätten före utgången av

preskriptionstid som gäller enligt 3-6 eller 8 §§.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15 a § lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

15 a §

En skriftlig begäran om befrielse

från föreläggande att lämna uppgift,

visa upp handling eller lämna över

en kopia av handling, skall ges in

till länsrätten i det län där den

enskilde är bosatt, tillsammans med

föreläggandet och den begärda

handlingen eller uppgiften.

En skriftlig begäran om befrielse

från föreläggande att lämna uppgift,

visa upp handling eller lämna över

en kopia av handling, skall ges in

till den länsrätt inom vars domkrets

den enskilde är bosatt, tillsammans

med föreläggandet och den begärda

handlingen eller uppgiften.

Om den reviderade begär att en handling skall undantas från revision

skall handlingen, om beskattningsmyndigheten anser att den bör

granskas, omedelbart förseglas och överlämnas till länsrätten.

Länsrätten skall utan dröjsmål pröva om handlingen eller uppgiften

skall undantas från kontrollen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om

arbetsställenummer m.m.

Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1984:533) om arbetsställenummer

m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 §

Frågor om utdömande av förelagt

vite skall på begäran av statistiska

centralbyrån prövas av länsrätten i

det län där uppgiftsskyldigheten

skall fullgöras.

Frågor om utdömande av förelagt

vite skall på begäran av Statistiska

centralbyrån prövas av den länsrätt

inom vars domkrets uppgifts-

skyldigheten skall fullgöras.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1339) om

ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare

Härigenom föreskrivs att punkterna 2 och 3 i

övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1339) om ändring i lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2. Beslut som har fattats av

skattemyndigheten med stöd av

lagen (1991:1870) om överflyttande

av arbetsuppgifter från Riks-

skatteverkets Sjömansskattekontor

till Skattemyndigheten i Göteborgs

och Bohus län överklagas till

Länsrätten i Göteborgs och Bohus

län.

2. Beslut som har fattats av

skattemyndigheten med stöd av

lagen (1991:1870) om överflyttande

av arbetsuppgifter från Riks-

skatteverkets Sjömansskattekontor

till Skattemyndigheten i Göteborgs

och Bohus län överklagas till

Länsrätten i Göteborg.

3. Ärenden som före

ikraftträdandet överklagats hos

Sjömansskattenämnden men inte

avgjorts av nämnden före den 1

januari 1998 skall handläggas av

Länsrätten i Göteborgs och Bohus

län.

3. Ärenden som före

ikraftträdandet överklagats hos

Sjömansskattenämnden men inte

avgjorts av nämnden före den 1

januari 1998 skall handläggas av

Länsrätten i Göteborg.

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:206) om viten

Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1985:206) om viten skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 §

Frågor om utdömande av viten

prövas av länsrätt på ansökan av

den myndighet som har utfärdat

vitesföreläggandet eller, om detta

har skett efter överklagande i frågan

om vitesföreläggande, av den

myndighet som har prövat denna

fråga i första instans. Ansökan om

utdömande görs hos länsrätten i det

län där myndigheten är belägen.

Vad som har sagts nu gäller dock ej

i fall som avses i andra stycket eller

7 §. Frågor om utdömande av viten

som har förelagts av regeringen

prövas av länsrätten i Stockholms

län på ansökan av justitiekanslern.

Frågor om utdömande av viten

prövas av länsrätt på ansökan av

den myndighet som har utfärdat

vitesföreläggandet eller, om detta

har skett efter överklagande i frågan

om vitesföreläggande, av den

myndighet som har prövat denna

fråga i första instans. Ansökan om

utdömande görs hos den länsrätt

inom vars domkrets myndigheten är

belägen. Vad som har sagts nu

gäller dock ej i fall som avses i

andra stycket eller 7 §. Frågor om

utdömande av viten som har

förelagts av regeringen prövas av

Länsrätten i Stockholms län på

ansökan av Justitiekanslern.

Frågor om utdömande av viten som har förelagts en part eller någon

annan till fullgörande av en skyldighet i en rättegång eller i annat

motsvarande förfarande prövas utan särskild ansökan av den myndighet

som har utfärdat föreläggandet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård

av missbrukare i vissa fall

Härigenom föreskrivs att 47 § lagen (1988:870) om vård av

missbrukare i vissa fall skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

47 §

Med socialnämnden avses i denna lag socialnämnden i den kommun

som enligt 3 § socialtjänstlagen (1980:620) har ansvaret för att den

enskilde får det stöd och den hjälp som han behöver. Att överflyttning av

ärenden till en annan socialnämnd kan ske i vissa fall framgår av 72 §

socialtjänstlagen.

Beslut om tvångsvård enligt 5 §

och med anledning av

omhändertagande enligt 13 § fattas

av länsrätten i det län där den

ansvariga kommunen är belägen.

Den länsrätt som meddelade

beslutet om vård beslutar också i

frågor som avses i 44 § första

stycket.

Beslut om tvångsvård enligt 5 §

och med anledning av

omhändertagande enligt 13 § fattas

av den länsrätt inom vars domkrets

den ansvariga kommunen är

belägen. Den länsrätt som

meddelade beslutet om vård

beslutar också i frågor som avses i

44 § första stycket.

_________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998

2.13 Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen

(1988:1472)

Härigenom föreskrivs att 55 § smittskyddslagen (1988:1472) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

55 §

Frågor som ankommer på länsrätt

enligt denna lag prövas av

länsrätten i det län där den som har

beslutat i frågan eller ansökt om

åtgärden har sin verksamhet.

Frågor som ankommer på länsrätt

enligt denna lag prövas av den

länsrätt inom vars domkrets den

som har beslutat i frågan eller

ansökt om åtgärden har sin

verksamhet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:479) om

ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m.

Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1989:479) om ersättning för

kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 §

Myndighets beslut överklagas

hos länsrätten i det län där

myndigheten är belägen.

Myndighets beslut överklagas

hos den länsrätt inom vars

domkrets beslutet har fattats.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård

Härigenom föreskrivs att 34 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk

tvångsvård samt punkt 9 i övergångsbestämmelserna till den lagen skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

34 §

Frågor som ankommer på länsrätt

enligt denna lag prövas av

länsrätten i det län där

sjukvårdsinrättningen är belägen.

Frågor som skall prövas av

länsrätt enligt denna lag prövas av

den länsrätt inom vars domkrets

sjukvårdsinrättningen är belägen.

9. Ärenden hos en

utskrivningsnämnd som inte har

avgjorts före ikraftträdandet och

ärenden i vilka beslut enligt

meddelad fullföljdshänvisning

därefter överklagas hos nämnden

skall efter ikraftträdandet prövas av

länsrätten i det län som omfattar

utskrivningsnämndens

verksamhets-område.

9. Ärenden hos en

utskrivningsnämnd som inte har

avgjorts före ikraftträdandet och

ärenden i vilka beslut enligt

meddelad fullföljdshänvisning

därefter överklagas hos nämnden

skall efter ikraftträdandet prövas av

den länsrätt vars domkrets omfattar

utskrivningsnämndens

verksamhets-område.

_________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den

officiella statistiken

Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1992:889) om den officiella

statistiken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 §

Frågor om utdömande av vite

som har förelagts enligt 11 § andra

stycket prövas av länsrätten i det

län där uppgiftsskyldigheten skall

fullgöras.

Frågor om utdömande av vite

som har förelagts enligt 11 § andra

stycket prövas av den länsrätt inom

vars domkrets uppgiftsskyldigheten

skall fullgöras.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos

länsrätten i det län där skatte-

myndigheten är belägen inom tre

veckor från det att han fått del av

beslutet. Skattemyndighetens beslut

får överklagas av Riksskatteverket

hos nämnda länsrätt inom tre

veckor från dagen för beslutet.

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos den

länsrätt inom vars domkrets

beslutet har fattats, inom tre veckor

från det att han fått del av beslutet.

Skattemyndighetens beslut får

överklagas av Riksskatteverket hos

samma länsrätt inom tre veckor

från dagen för beslutet.

Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden,

får skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Riksskatteverket får

överklaga ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte

tidigare har fört det allmännas talan i målet.

Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i

länsrätten och kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar

Riksskatteverket skall det allmännas talan föras av verket.

Riksskatteverket för det allmännas talan i Regeringsrätten.

Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet

att företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om

mottagande av asylsökande m.fl.

Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1994:137) om mottagande av

asylsökande m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

22 §

Invandrarverkets eller socialnämndens beslut enligt denna lag får

överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Invandrarverkets beslut får

överklagas hos länsrätten i det län

där utlänningen vistades när

beslutet fattades.

Invandrarverkets beslut får

överklagas hos den länsrätt inom

vars domkrets utlänningen vistades

när beslutet fattades.

Beslut i fråga om bistånd enligt denna lag gäller omedelbart.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:466) om

särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet

Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1994:466) om särskilda

tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

28 §

Ansökan om åtgärd,

granskningsledarens beslut enligt

15 § och begäran om undantagande

enligt denna lag prövas av

länsrätten i det län där den som

åtgärden avser hade sin

hemortskommun den 1 november

året före det kalenderår då

framställningen görs. Vid

bestämmande av hemortskommun

gäller bestämmelserna i lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt

i tillämpliga delar. Om det inte

finns någon sådan länsrätt är

länsrätten i det län behörig där

beslut om åtgärd skall verkställas

eller har verkställts.

Ansökan om åtgärd,

granskningsledarens beslut enligt

15 § och begäran om undantagande

enligt denna lag prövas av den

länsrätt inom vars domkrets den

som åtgärden avser hade sin

hemortskommun den 1 november

året före det kalenderår då

framställningen görs. Vid

bestämmande av hemortskommun

gäller bestämmelserna i lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt

i tillämpliga delar. Om det inte

finns någon sådan länsrätt är den

länsrätt behörig inom vars

domkrets beslut om åtgärd skall

verkställas eller har verkställts.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1996:725) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos

länsrätten i det län där

skattemyndigheten är belägen inom

tre veckor från det sökanden fått del

av beslutet. Skattemyndighetens

beslut får överklagas av

Riksskatteverket hos samma

länsrätt inom tre veckor från dagen

för beslutet.

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos den

länsrätt inom vars domkrets

beslutet har fattats, inom tre veckor

från det sökanden fått del av

beslutet. Skattemyndighetens beslut

får överklagas av Riksskatteverket

hos samma länsrätt inom tre veckor

från dagen för beslutet.

Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden,

får skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Riksskatteverket får

överklaga ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte

tidigare har fört det allmännas talan i målet.

 Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i

länsrätten och kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar

Riksskatteverket skall det allmännas talan föras av verket.

Riksskatteverket för det allmännas talan i Regeringsrätten.

 Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet

att företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

3 Ärendet och dess beredning

Den 3 april 1997 gav regeringen Domstolsverket i uppdrag att lämna

förslag till de åtgärder som krävdes i fråga om domkretsindelning m.m. i

västra Sverige med anledning av regeringens förslag att Göteborgs och

Bohus län, Älvsborgs län samt Skaraborgs län, utom Habo och Mullsjö

kommuner, läggs samman till ett län den 1 januari 1998. I riktlinjerna för

uppdraget angav regeringen att Domstolsverket skulle analysera olika

alternativ samt ange vilka lösningar som verket förordade. I fråga om

länsrätterna innebar uppdraget att Domstolsverket skulle redovisa

lagtekniska och andra konsekvenser samt för- och nackdelar som är

förenade med dels ett bibehållande av den nuvarande organisationen med

tre länsrätter i västra Sverige, dels en sammanslagning av dem till en

domstol med verksamhet på flera orter.

Domstolsverket redovisade i juni 1997 rapporten Domkretsindelning

m.m. i Västra Götalands län (DV rapport 1997:4). En sammanfattning av

rapporten finns i bilaga 1. Domstolsverkets lagförslag finns i bilaga 2.

Domstolsverket har gett de domstolar, andra myndigheter och

organisationer som närmast berörs av förslaget tillfälle att lämna

synpunkter på förslaget. En sammanställning av synpunkterna finns

tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr Ju 97/2485).

De domstolar och andra myndigheter som närmast berörs av förslaget

har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition. En

sammanställning av synpunkterna finns tillgänglig i

Justitiedepartementet (dnr Ju 97/2485).

Lagförslaget innebär i huvudsak en justering av länsrätternas

domkretsar. De ändringar som föreslås är av så enkel beskaffenhet att

Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Bakgrund och utgångspunkter

Riksdagen har beslutat att Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län samt

Skaraborgs län utom Habo och Mullsjö kommuner skall läggas samman

till ett län, Västra Götalands län, den 1 januari 1998 (prop. 1996/97:108,

bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). Habo och Mullsjö kommuner

skall vid samma tidpunkt föras till Jönköpings län.

Bildandet av Västra Götalands län aktualiserar flera frågor om såväl

domstolars som andra myndigheters verksamhetsområden i västra

Sverige. Länsindelningen ligger bl.a. till grund för länsrättsorganisa-

tionen, som är reglerad i lagen (1971:289) om allmänna

förvaltningsdomstolar.

I samband med bildandet av Skåne län redovisade regeringen sin

principiella syn i fråga om verksamhetsområden för regionala offentliga

organ vid en sammanläggning av län (prop. 1995/96:224 s. 41).

Regeringen uttalade att utgångspunkten bör vara att en förändrad

länsindelning också kommer till uttryck i en motsvarande justering av

verksamhetsområdena för offentliga organ i regionen med länet som

indelningsgrund.

En utredning, 1995 års domstolskommitté (Ju 1995:05, dir. 1995:102

och dir. 1997:50), gör för närvarande en översyn av den organisatoriska

strukturen inom domstolsväsendet. En annan utgångspunkt bör därför

vara att de lösningar som väljs skall vara så flexibla att andra lösningar

kan väljas sedan kommittén har redovisat sitt uppdrag.

När det gäller de frågor om indelning i domkretsar och andra

verksamhetsområden som regleras i förordning anser regeringen att den

nuvarande indelningen i huvudsak bör behållas oförändrad tills vidare.

Det innebär bl.a. att nuvarande Skaraborgs län bör höra till

Kammarrätten i Jönköping, medan övriga delar av Västra Götalands län

bör höra till Kammarrätten i Göteborg. Habo och Mullsjö kommuner,

som kommer att höra till Jönköpings län, bör dock föras från domkretsen

för Falköpings tingsrätt till domkretsen för Jönköpings tingsrätt.

När det gäller tryckfrihets- och yttrandefrihetsmålen bör dessa enligt

huvudregeln i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen

koncentreras till en tingsrätt i det nya länet.

Regeringens bedömning i dessa delar kräver justeringar i ett antal

förordningar.

5 Länsrätterna

Regeringens förslag: Bestämmelserna i 1 och 20 §§ lagen (1971:289)

om allmänna förvaltningsdomstolar ändras dels så att det blir möjligt att

ha flera länsrätter i varje län, dels så att kravet på nämndemännens

anknytning till kammarrätternas och länsrätternas domkretsar bevaras.

Förslaget att det skall vara möjligt med flera länsrätter i ett län föranleder

följdändringar i ett antal författningar.

Domstolsverkets förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

Myndigheter som har yttrat sig över Domstolsverkets rapport:

Länsrätten i Göteborgs och Bohus län, Länsrätten i Älvsborgs län samt

Länsrätten i Skaraborgs län anser att den nuvarande ordningen med tre

länsrätter bör behållas. De anser vidare att benämningen länsrätt kan

behållas även om inte domstolarnas verksamhetsområden utgörs av län.

Skälen för regeringens förslag: I samband med bildandet av Skåne

län uttalade regeringen följande när det gällde länsrätterna (prop.

1995/96:224 s. 42).

För närvarande pågår en översyn av den organisatoriska strukturen

inom domstolsväsendet (dir. 1995:102). Enligt direktiven skall

utredningen 1995 års domstolskommitté (Ju 1995:05) i en första

etapp senast den 1 december 1996 lämna förslag till en ny

organisation för domstolsväsendet som helhet. En av de övergripande

utgångspunkterna är att samverkan mellan olika slag av domstolar på

samma nivå, t.ex. mellan tingsrätter och länsrätter, skall utvecklas

betydligt. Med tanke på kommitténs uppdrag är den lösning som nu

väljs med avseende på länsrätterna i Kristianstads och Malmöhus län

den mest flexibla. Lösningen innebär att det endast kommer att finnas

en länsrätt i Skåne län, men att verksamheten även i fortsättningen

kommer att bedrivas i såväl Malmö som Kristianstad. Detta innebär att

det finns möjlighet att på längre sikt, sedan kommittén har redovisat

sitt uppdrag, välja en annan lösning.

Efter sammanläggningen av länsrätterna i Skåne har regeringen i mars

1997 beslutat om tilläggsdirektiv till 1995 års domstolskommitté (dir.

1997:50). Enligt dessa får kommittén även överväga lösningar som

innebär att tingsrätter och länsrätter läggs samman. Enligt regeringens

mening bör man när det gäller länsrätterna i västra Sverige avvakta med

att eventuellt ändra organisationen till dess ställning har tagits till de

förslag som 1995 års domstolskommitté kommer att lämna. De

nuvarande tre länsrätterna i västra Sverige bör därför behållas tills vidare.

Den föreslagna lösningen förutsätter att länsrätternas domkretsar

uttryckligen regleras. Detta bör ske i förordning. Normalt utgör länet

länsrättens domkrets. För de tre länsrätterna i Västra Götalands län kan

länsrätternas respektive verksamhetsområde anges genom en uppräkning

av de kommuner som ingår i länsrätternas domkretsar. Detta innebär inte

någon annan skillnad jämfört med en länsindelning än att indelningen

inte kommer att vara enhetlig för samtliga länsrätter i landet. Den

lösningen hindrar inte heller att andra lösningar väljs sedan 1995 års

domstolskommitté har redovisat sitt uppdrag.

Domkretsarna för länsrätterna i Västra Götalands län bör omfatta de

kommuner med undantag för Habo och Mullsjö kommuner som vid

utgången av år 1997 ingår i Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län res-

pektive Skaraborgs län. Regeringen gör bedömningen att den nuvarande

målfördelningen mellan länsrätterna inte i någon större omfattning

kommer att påverkas av att respektive domkrets utgörs av del av län.

Länsrätterna i Västra Götalands län bör benämnas Länsrätten i

Göteborg, Länsrätten i Vänersborg och Länsrätten i Mariestad.

Förslaget att det skall bli möjligt med flera länsrätter i samma län

föranleder ändringar i lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings-

domstolar. Det krävs bl.a. en ändring i 20 § i den nämnda lagen för att

nämndemännens anknytning till kammarrätternas och länsrätternas

domkretsar skall säkerställas. Dessutom krävs ändringar av mer

lagteknisk karaktär i ett antal författningar.

6 Fastighetsdomstolarna

Regeringens bedömning: Göteborgs tingsrätt, Vänersborgs tingsrätt och

Mariestads tingsrätt bör behållas som fastighetsdomstolar i Västra

Götalands län.

Regeringens förslag: Bestämmelsen i 7 § lagen (1969:246) om

domstolar i fastighetsmål ändras så att kravet på nämndemännens

anknytning till fastighetsdomstolarnas verksamhetsområden bevaras.

Domstolsverkets bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak

med regeringens.

Myndigheter som har yttrat sig över Domstolsverkets rapport:

Vänersborgs tingsrätt föreslår att Göteborgs tingsrätt och Vänersborgs

tingsrätt behålls som fastighetsdomstolar. Borås tingsrätt har inte något

emot att fastighetsmålen förs från tingsrätten. Göteborgs tingsrätt och

Mariestads tingsrätt anser att den nuvarande organisationen bör behållas.

Skälen för regeringens bedömning och förslag: Det framgår av 1

och 2 §§ kungörelsen (1971:549) om fastighetsdomstol vilka tingsrätter

som är fastighetsdomstolar. Regeringen anser att det inte finns skäl att

göra någon mera ingripande ändring i organisationen av fastighets-

domstolarna så länge den organisatoriska strukturen inom domstols-

väsendet övervägs av 1995 års domstolskommitté. Göteborgs tingsrätt,

Vänersborgs tingsrätt och Mariestads tingsrätt bör därför även i

fortsättningen vara fastighetsdomstolar.

När det gäller fastighetsdomstolen vid Borås tingsrätt handläggs i dag

ett mycket begränsat antal fastighetsmål där; endast 6 sådana mål kom in

till tingsrätten år 1996. Det är därför inte motiverat att låta Borås tingsrätt

behålla sin behörighet i fråga om sådana mål. Regeringen avser att ändra

kungörelsen om fastighetsdomstol i det avseendet.

Med den föreslagna lösningen kommer verksamhetsområdet för

respektive fastighetsdomstol i västra Sverige att utgöras av en del av ett

län. Regeringen har för avsikt att göra de förordningsändringar som detta

föranleder.

För att nämndemännens anknytning till verksamhetsområdet för

fastighetsdomstolarna skall säkerställas krävs en ändring i 7 § lagen

(1969:246) om domstolar i fastighetsmål. I övrigt krävs inte några

lagändringar, eftersom den justering av verksamhetsområdena som

regeringen avser att göra kan ske i förordning med stöd av 1 § i den

nämnda lagen.

7 Kostnader

Förslaget att det skall finnas tre länsrätter i Västra Götalands län medför

inte några ökade kostnader.

8 Författningskommentar

8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om

domstolar i fastighetsmål

7 §

Av ändringen framgår att nämndeman i fastighetsdomstol skall vara

folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till

fastighetsdomstolen. Därigenom behålls kravet på nämndemännens

anknytning till fastighetsdomstolarnas verksamhetsområden även i de fall

verksamhetsområdet utgörs av en del av ett län. Ändringen föranleds av

regeringens bedömning att det bör finnas tre fastighetsdomstolar i Västra

Götalands län.

8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om

allmänna förvaltningsdomstolar

1 §

Ändringen i fjärde stycket innebär att det öppnas en möjlighet för

regeringen att bestämma att det skall finnas fler än en länsrätt i samma

län. Ändringen föranleds av regeringens förslag att det skall finnas tre

länsrätter i Västra Götalands län men innebär att motsvarande lösning

också kan väljas i andra sammanhang. Ändringen innebär vidare att det

överlämnas till regeringen att bestämma om länsrätternas domkretsar.

14 §

Ändringen i andra stycket föranleds av den nya ordningen att det kan

finnas fler än en länsrätt i ett visst län. Domkretsindelningen kommer att

framgå av förordning (se vid 1 §).

20 §

Av ändringen i första stycket framgår att valbar till nämndeman i

kammarrätt och länsrätt är den som är folkbokförd i det län eller den del

av länet som ingår i domstolens domkrets. Genom ändringen behålls

kravet på nämndemännens anknytning till länsrätternas och

kammarrätternas domkretsar även i de fall domkretsen utgörs av en del

av ett län. Ändringen föranleds av att det kommer att finnas tre länsrätter

i Västra Götalands län.

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:188) om

preskription av skattefordringar m.m.

13 §

Ändringen i första stycket innebär att mål som avses i paragrafen prövas

av den länsrätt inom vars domkrets det lokala kontor hos

kronofogdemyndigheten som handlägger målet om indrivning är beläget.

8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:479) om

ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m.

10 §

Ändringen innebär att beslut som avses i paragrafen överklagas till den

länsrätt inom vars domkrets beslutet har fattats. Styrande för vilken

länsrätt som skall pröva överklagandet är alltså var det skattekontor eller

 i förekommande fall det länsskattekontor som har fattat beslutet

ligger. Syftet med ändringen är att undvika att dessa mål koncentreras till

en av länsrätterna i Västra Götalands län.

8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus

13 §

Ändringen i första stycket har samma innebörd och motiveras av samma

skäl som anförs i avsnitt 8.4. Bestämmelsen har dessutom ändrats i

redaktionellt hänseende.

8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus

13 §

Ändringen i första stycket har samma innebörd och motiveras av samma

skäl som anförs i avsnitt 8.4.

8.7 Övriga förslag till lagändringar

Ändringarna är av lagteknisk eller redaktionell karaktär och innebär i

huvudsak att orden länsrätten i det län ersätts med orden den länsrätt

inom vars domkrets .

Sammanfattning av Domstolsverkets förslag

DV föreslår att följande bör gälla från den 1 januari 1998:

- De tre länsrätterna i Göteborg, Vänersborg och Mariestad bibehåller

sina nuvarande domkretsar. Som grund för domkretsindelningen anges

de kommuner som ingår i de nuvarande länen, med undantag för Habo

och Mullsjö kommuner som förs över från Skaraborgs län till

Jönköpings län. Domstolarna bör benämnas Länsrätten i Göteborg,

Länsrätten i Vänersborg och Länsrätten i Mariestad. En justering av

domkretsarna för de tre länsrätterna bör ankomma på Domstols-

kommittén att föreslå.

- Nuvarande Skaraborgs län bör alltjämt ingå i domkretsen för

Kammarrätten i Jönköping respektive Göta hovrätt.

- Habo och Mullsjö kommuner bör ingå i domkretsen för Jönköpings

tingsrätt.

- Falköpings tingsrätts domkrets bör bestå av Falköpings och Tidaholms

kommuner. Domstolskommittén bör ta ställning till Falköpings

tingsrätts framtid.

- Göteborgs tingsrätt, Vänersborgs tingsrätt och Skövde tingsrätt bör

alltjämt handlägga utsökningsmål.

- Tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål bör i det nya länet handläggas

endast vid tingsrätten i den ort där länsstyrelsen har sitt säte.

- Fastighetsdomstolen i Borås bör läggas ned.

- Fastighetsdomstolarna i Göteborg, Vänersborg och Mariestad bör ha

oförändrade domkretsar, vilka bör anges genom ett angivande av

kommuner.

- Hyresnämnden/Arrendenämnden i Jönköping bör behålla sitt

nuvarande verksamhetsområde. Verksamhetsområdet bör anges

genom angivande av kommuner.

Domstolsverkets lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om

allmänna förvaltningsdomstolar

Härigenom föreskrivs att 1, 14 och 20 §§ lagen (1971:289) om

allmänna förvaltningsdomstolar ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Regeringsrätten är, i enlighet med vad i regeringsformen sägs, högsta

allmänna förvaltningsdomstol. Den har sitt säte i Stockholm.

Kammarrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar närmast under

regeringsrätten.

Kammarrätterna är kammarrätten i Stockholm, kammarrätten i

Göteborg, kammarrätten i Sundsvall och kammarrätten i Jönköping.

Länsrätterna är allmänna förvalt-

ningsdomstolar närmast under kam-

marrätterna. I varje län finns en

länsrätt.

Länsrätterna är allmänna förvalt-

ningsdomstolar närmast under kam-

marrätterna. I varje län finns en

länsrätt förutom i Västra Götalands

län där det finns tre länsrätter. Om

länsrätternas i Västra Götalands

län domkretsar förordnar rege-

ringen.

14 §

Om det i lag eller annan författning föreskrivs att talan skall väckas vid

eller överklagas till allmän förvaltningsdomstol, skall det göras vid en

länsrätt.

Ett beslut skall överklagas till

den länsrätt inom vars län ärendet

först prövats, om inte regeringen

för ett visst slag av mål föreskriver

något annat.

Ett beslut skall överklagas till

den länsrätt inom vars domkrets

ärendet först prövats, om inte

regeringen för ett visst slag av mål

föreskriver något annat.

Förekommer det vid mer än en länsrätt flera mål som har nära

samband med varandra, får målen handläggas vid en av länsrätterna om

det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon enskild. Närmare

föreskrifter om överlämnande av mål mellan länsrätter meddelas av

regeringen. Lag (1994:435).

20 §

Valbar till nämndeman i kam-

marrätt och länsrätt är svensk

medborgare, som är folkbokförd i

länet och som inte är underårig eller

har förvaltare enligt 11 kap. 7 §

föräldrabalken.

Valbar till nämndeman i kam-

marrätt och länsrätt är svensk

medborgare, som är folkbokförd i

länet eller den del därav som hör

till kammarrättens eller länsrättens

domkrets, och som inte är underårig

eller har förvaltare enligt 11 kap.

7 § föräldrabalken.

Anställd vid domstol, skattemyndighet, länsstyrelse eller under

länsstyrelse lydande myndighet, allmän försäkringskassa eller Riks-

försäkringsverket får inte vara nämndeman. Detsamma gäller lagfaren

domare, åklagare, polisman och advokat eller annan som har till yrke att

föra andras talan inför rätta samt ledamot av skattenämnd eller social-

försäkringsnämnd.

Nämndeman i länsrätt får inte samtidigt vara nämndeman i kam-

marrätt.

Den som har fyllt sextio år eller uppger något giltigt hinder är inte

skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som

nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän efter fyra år.

Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Lag (1995:21).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

(1970:624)

Härigenom föreskrivs att 23 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

23 §

Försummar aktiebolag annan

skyldighet enligt denna lag än

skyldigheten att innehålla eller

inbetala kupongskatt i föreskriven

tid eller ordning, kan beskattnings-

myndigheten förelägga bolaget att

vid vite fullgöra förstnämnda

skyldighet. Försuttet vite utdömes

efter anmälan av beskattnings-

myndigheten av länsrätten i det län

där bolagets styrelse har sitt säte.

Försummar aktiebolag annan

skyldighet enligt denna lag än

skyldigheten att innehålla eller

inbetala kupongskatt i föreskriven

tid eller ordning, kan beskattnings-

myndigheten förelägga bolaget att

vid vite fullgöra förstnämnda

skyldighet. Försuttet vite utdömes

efter anmälan av beskattnings-

myndigheten av den länsrätt inom

vars domkrets bolagets styrelse har

sitt säte.

I fråga om vite enligt första stycket gäller i övrigt 6 kap. 2 § samt

7 kap. 1 och 2 §§ taxeringslagen (1990:324). Lag (1993:463).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

Härigenom föreskrivs att 20 § i lagen (1978:880) om betalningssäkring

för skatter, tullar och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

20 §

Mål om betalningssäkring prövas

av den länsrätt som är behörig i

fråga om gäldenärens taxering till

skatt enligt lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt för det beskatt-

ningsår, då framställning om betal-

ningssäkring görs. Finns inte

behörig domstol enligt vad som nu

sagts, prövas målet av länsrätten i

det län där verkställigheten kan äga

rum.

Mål om betalningssäkring prövas

av den länsrätt som är behörig i

fråga om gäldenärens taxering till

skatt enligt lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt för det beskatt-

ningsår, då framställning om betal-

ningssäkring görs. Finns inte

behörig domstol enligt vad som nu

sagts, prövas målet av den länsrätt

inom vars domkrets verkställig-

heten kan äga rum.

Behörig att föra det allmännas talan är den skattemyndighet som är

belägen inom länsrättens domkrets. Vad som föreskrivs i 6 kap. 15 och

16 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller i tillämpliga delar i mål om

betalningssäkring. Lag (1990:372).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

4 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152)

Härigenom föreskrivs att 18 kap. 30 § fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 kap.

30 §

Länsrätten i det län där

fastigheten är belägen beslutar om

besiktning på framställning av

skattemyndigheten. Lag

(1993:1193).

Den länsrätt inom vars domkrets

fastigheten är belägen beslutar om

besiktning på framställning av

skattemyndigheten. Lag

(1993:1193).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

5 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

Härigenom föreskrivs att 36 § socialtjänstlagen (1980:620) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

36 §

Vill socialnämnden föra talan om

ersättning som en enskild inte

betalar godvilligt för ekonomisk

hjälp som avses i 33 § eller för

kostnad som kommunen har haft

enligt 34 § första eller andra

stycket, skall talan väckas hos

länsrätten inom tre år från det

kommunens kostnad uppkom.

Talan väcks vid länsrätten i det län

där den enskilde är bosatt.

Vill socialnämnden föra talan om

ersättning som en enskild inte

betalar godvilligt för ekonomisk

hjälp som avses i 33 § eller för

kostnad som kommunen har haft

enligt 34 § första eller andra

stycket, skall talan väckas hos

länsrätten inom tre år från det

kommunens kostnad uppkom.

Talan väcks vid den länsrätt inom

vars domkrets den enskilde är

bosatt.

Talan om ersättning får inte bifallas, om den ersättningsskyldige

genom att återbetala kostnaden eller en del av denna kan antas bli ur

stånd att klara sin försörjning eller sin dagliga livsföring i övrigt eller

annars synnerliga skäl talar mot bifall till ersättningsanspråket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

6 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om

preskription av skattefordringar m.m.

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1982:188) om preskription av

skattefordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Ansökan om förlängning av

preskriptionstid enligt 7 eller 8 §§

görs av den kronofogdemyndighet

hos vilken målet om indrivning av

fordringen är anhängigt. Mål om

sådan förlängning prövas av

länsrätten i det län där den sökande

myndigheten har sin verksamhet.

Ansökan om förlängning av

preskriptionstid enligt 7 eller 8 §§

görs av den kronofogdemyndighet

hos vilken målet om indrivning av

fordringen är anhängigt. Mål om

sådan förlängning prövas av den

länsrätt inom vars domkrets den

sökande myndigheten har sin

verksamhet.

Ansökningen skall ha kommit in till länsrätten före utgången av

preskriptionstid som gäller enligt 3-6 eller 8 §§.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

7 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15 a § lagen (1984:151) om punkt-

skatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

15 a §

En skriftlig begäran om befrielse

från föreläggande att lämna uppgift,

visa upp handling eller lämna över

en kopia av handling, skall ges in

till länsrätten i det län där den

enskilde är bosatt, tillsammans med

föreläggandet och den begärda

handlingen eller uppgiften.

En skriftlig begäran om befrielse

från föreläggande att lämna uppgift,

visa upp handling eller lämna över

en kopia av handling, skall ges in

till den länsrätt inom vars domkrets

den enskilde är bosatt, tillsammans

med föreläggandet och den begärda

handlingen eller uppgiften.

Om den reviderade begär att en handling skall undantas från revision

skall handlingen, om beskattningsmyndigheten anser att den bör

granskas, omedelbart förseglas och överlämnas till länsrätten.

Länsrätten skall utan dröjsmål pröva om handlingen eller uppgiften

skall undantas från kontrollen. Lag (1994:474).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om

arbetsställenummer m.m.

Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1984:533) om arbetsställenummer

m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 §

Frågor om utdömande av förelagt

vite skall på begäran av statistiska

centralbyrån prövas av länsrätten i

det län där uppgiftsskyldigheten

skall fullgöras.

Frågor om utdömande av förelagt

vite skall på begäran av statistiska

centralbyrån prövas av den länsrätt

inom vars domkrets uppgifts-

skyldigheten skall fullgöras.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

9 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1339) om

ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare

Härigenom föreskrivs att punkterna 2 och 3 övergångsbestämmelserna

till lagen (1996:1339) om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2. Beslut som har fattats av

skattemyndigheten med stöd av

lagen (1991:1870) om överflyttande

av arbetsuppgifter från Riks-

skatteverkets Sjömansskattekontor

till Skattemyndigheten i Göteborgs

och Bohus län överklagas till

Länsrätten i Göteborgs och Bohus

län.

2. Beslut som har fattats av

skattemyndigheten med stöd av

lagen (1991:1870) om överflyttande

av arbetsuppgifter från Riks-

skatteverkets Sjömansskattekontor

till Skattemyndigheten i Västra

Götalands län* överklagas till

Länsrätten i Göteborg.

3. Ärenden som före ikraft-

trädandet överklagats hos Sjömans-

skattenämnden men inte avgjorts av

nämnden före den 1 januari 1998

skall handläggas av Länsrätten i

Göteborgs och Bohus län.

3. Ärenden som före ikraft-

trädandet överklagats hos Sjömans-

skattenämnden men inte avgjorts av

nämnden före den 1 januari 1998

skall handläggas av Länsrätten i

Göteborg.

* Förutsatt att skattemyndigheten placeras i Göteborg

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

10 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:206) om viten

Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1985:206) om viten skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 §

Frågor om utdömande av viten

prövas av länsrätt på ansökan av

den myndighet som har utfärdat

vitesföreläggandet eller, om detta

har skett efter överklagande i frågan

om vitesföreläggande, av den

myndighet som har prövat denna

fråga i första instans. Ansökan om

utdömande görs hos länsrätten i det

län där myndigheten är belägen.

Vad som har sagts nu gäller dock ej

i fall som avses i andra stycket eller

7 §. Frågor om utdömande av viten

som har förelagts av regeringen

prövas av länsrätten i Stockholms

län på ansökan av justitiekanslern.

Frågor om utdömande av viten

prövas av länsrätt på ansökan av

den myndighet som har utfärdat

vitesföreläggandet eller, om detta

har skett efter överklagande i frågan

om vitesföreläggande, av den

myndighet som har prövat denna

fråga i första instans. Ansökan om

utdömande görs hos den länsrätt

inom vars domkrets myndigheten är

belägen. Vad som har sagts nu

gäller dock ej i fall som avses i

andra stycket eller 7 §. Frågor om

utdömande av viten som har

förelagts av regeringen prövas av

länsrätten i Stockholms län på

ansökan av justitiekanslern.

Frågor om utdömande av viten som har förelagts en part eller någon

annan till fullgörande av en skyldighet i en rättegång eller i annat

motsvarande förfarande prövas utan särskild ansökan av den myndighet

som har utfärdat föreläggandet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

11 Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen

(1988:1472)

Härigenom föreskrivs att 55 § smittskyddslagen (1988:1472) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

55 §

Frågor som ankommer på länsrätt

enligt denna lag prövas av läns-

rätten i det län där den som har

beslutat i frågan eller ansökt om

åtgärden har sin verksamhet.

Frågor som ankommer på länsrätt

enligt denna lag prövas av den

länsrätt inom vars domkrets den

som har beslutat i frågan eller

ansökt om åtgärden har sin verk-

samhet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

12 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:479) om

ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m.

Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1989:479) om ersättning för

kostnader i ärenden och mål om skatt m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 §

Myndighets beslut överklagas

hos länsrätten i det län där myn-

digheten är belägen. Lag

(1994:470).

Myndighets beslut överklagas

hos den länsrätt inom vars dom-

krets myndigheten är belägen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

13 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den

officiella statistiken

Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1992:889) om den officiella

statistiken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 §

Frågor om utdömande av vite

som har förelagts enligt 11 § andra

stycket prövas av länsrätten i det

län där uppgiftsskyldigheten skall

fullgöras.

Frågor om utdömande av vite

som har förelagts enligt 11 § andra

stycket prövas av den länsrätt inom

vars domkrets uppgiftsskyldigheten

skall fullgöras.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

14 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos läns-

rätten i det län där skattemyndig-

heten är belägen inom tre veckor

från det att han fått del av beslutet.

Skattemyndighetens beslut får

överklagas av Riksskatteverket hos

nämnda länsrätt inom tre veckor

från dagen för beslutet.

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos den

länsrätt inom vars domkrets skatte-

myndigheten är belägen inom tre

veckor från det att han fått del av

beslutet. Skattemyndighetens beslut

får överklagas av Riksskatteverket

hos nämnda länsrätt inom tre

veckor från dagen för beslutet.

Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden,

får skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Riksskatteverket får

överklaga ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte

tidigare har fört det allmännas talan i målet.

Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i läns-

rätten och kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar Riksskatte-

verket skall det allmännas talan föras av verket. Riksskatteverket för det

allmännas talan i Regeringsrätten.

Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet

att företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

15 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om

mottagande av asylsökande m.fl.

Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1994:137) om mottagande av

asylsökande m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

22 §

Invandrarverkets eller socialnämndens beslut enligt denna lag får

överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Invandrarverkets beslut får över-

klagas hos länsrätten i det län där

utlänningen vistades när beslutet

fattades. Beslut i fråga om bistånd

enligt denna lag gäller omedelbart.

Invandrarverkets beslut får över-

klagas hos den länsrätt inom vars

domkrets utlänningen vistades när

beslutet fattades. Beslut i fråga om

bistånd enligt denna lag gäller

omedelbart.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

16 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:466) om

särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet

Härigenom föreslås att 28 § lagen (1994:466) om särskilda tvångs-

åtgärder i beskattningsförfarandet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

28 §

Ansökan om åtgärd, gransknings-

ledarens beslut enligt 15 § och

begäran om undantagande enligt

denna lag prövas av den länsrätt

som för det år då framställningen

görs, skall pröva taxering till skatt

enligt lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt för den som åtgärden

avser. Om det inte finns någon

sådan länsrätt är länsrätten i det län

behörig där beslut om åtgärd skall

verkställas eller har verkställts.

Ansökan om åtgärd, gransknings-

ledarens beslut enligt 15 § och

begäran om undantagande enligt

denna lag prövas av den länsrätt

som för det år då framställningen

görs, skall pröva taxering till skatt

enligt lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt för den som åtgärden

avser. Om det inte finns någon

sådan länsrätt är den länsrätt

behörig inom vars domkrets beslut

om åtgärd skall verkställas eller har

verkställts.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

17 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1996:725) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos läns-

rätten i det län där skattemyndig-

heten är belägen inom tre veckor

från det sökanden fått del av

beslutet. Skattemyndighetens beslut

får överklagas av Riksskatteverket

hos samma länsrätt inom tre veckor

från dagen för beslutet.

Beslut av skattemyndigheten får

överklagas av sökanden hos den

länsrätt inom vars domkrets skatte-

myndigheten är belägen inom tre

veckor från det sökanden fått del av

beslutet. Skattemyndighetens beslut

får överklagas av Riksskatteverket

hos samma länsrätt inom tre veckor

från dagen för beslutet.

Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden,

får skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Riksskatteverket får

överklaga ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte

tidigare har fört det allmännas talan i målet.

Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i läns-

rätten och kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar Riksskatte-

verket skall det allmännas talan föras av verket. Riksskatteverket för det

allmännas talan i Regeringsrätten.

Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet

att företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

18 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om

domstolar i fastighetsmål

Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ lagen (1969:246) om domstolar i

fastighetsmål skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

I varje län skall finnas en

fastighetsdomstol. Regeringen kan

dock föreskriva att annat område än

län skall utgöra domkrets för fastig-

hetsdomstol eller att flera fastig-

hetsdomstolar skall finnas för

samma område. Fastighetsdomstol

upptager mål eller ärende enligt vad

som föreskrives i särskild lag eller

författning. Sådant mål eller ärende

benämnes i denna lag fastighetsmål.

Om flera fastighetsdomstolar skall

finnas för samma område,

bestämmer regeringen hur skilda

slag av fastighetsmål skall fördelas

mellan domstolarna.

I varje län skall finnas en

fastighetsdomstol. I Västra Göta-

lands län får det finnas tre fastig-

hetsdomstolar. Regeringen kan

dock föreskriva att annat område än

län skall utgöra domkrets för

fastighetsdomstol eller att flera

fastighetsdomstolar skall finnas för

samma område. Fastighetsdomstol

upptager mål eller ärende enligt vad

som föreskrives i särskild lag eller

författning. Sådant mål eller ärende

benämnes i denna lag fastighetsmål.

Om flera fastighetsdomstolar skall

finnas för samma område,

bestämmer regeringen hur skilda

slag av fastighetsmål skall fördelas

mellan domstolarna.

7 §

Nämndeman i fastighetsdomstol

skall vara folkbokförd i länet. I

övrigt har bestämmelserna i 4 kap.

6 och 8 §§ rättegångsbalken mot-

svarande tillämpning på nämnde-

män i fastighetsdomstol.

Nämndeman i fastighetsdomstol

skall vara folkbokförd i länet eller

den del därav som hör till fastig-

hetsdomstolen. I övrigt har bestäm-

melserna i 4 kap. 6 och 8 §§ rätte-

gångsbalken motsvarande tillämp-

ning på nämndemän i fastighets-

domstol.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 september 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1997/98:17 Domstolsfrågor i anledning

av den ändrade länsindelningen i västra Sverige.

 Senaste lydelse 1991:512.

 Senaste lydelse 1993:463.

 Senaste lydelse 1986:1285.

 Senaste lydelse 1994:435.

 Senaste lydelse 1995:21.

 Senaste lydelse 1997:489.

 Senaste lydelse 1993:1193.

 Senaste lydelse 1994:474.

 Senaste lydelse 1994:96.

 Senaste lydelse 1994:470.

 Senaste lydelse 1995:1728.

 Senaste lydelse 1997:503.

Prop. 1997/98:17

5

1

Prop. 1997/98:17

6

Prop. 1997/98:17

8

Prop. 1997/98:17

7

Prop. 1997/98:17

9

Prop. 1997/98:17

10

Prop. 1997/98:17

11

Prop. 1997/98:17

12

Prop. 1997/98:17

13

Prop. 1997/98:17

14

Prop. 1997/98:17

15

Prop. 1997/98:17

16

Prop. 1997/98:17

17

Prop. 1997/98:17

18

Prop. 1997/98:17

19

Prop. 1997/98:17

20

Prop. 1997/98:17

21

Prop. 1997/98:17

22

Prop. 1997/98:17

23

Prop. 1997/98:17

24

Prop. 1997/98:17

25

Prop. 1997/98:17

31

Prop. 1997/98:17

32

Prop. 1997/98:17

Bilaga 1

Prop. 1997/98:17

Bilaga 2

49

Prop. 1997/98:17

Bilaga 2

33

52

1

Prop. 1997/98:17