Kultur, medier,

trossamfund och fritid

 17

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Kultur, medier, trossamfund och fritid

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Lagtext 11

3 Inledning 13

3.1 Omfattning/ändamål 13

3.2 Resultatbedömning 14

3.3 Kulturåret 1998 15

3.4 Arkitektur och formgivning 16

3.5 Barn och unga 16

3.6 Det mångkulturella samhället 16

3.7 Regionala kulturinstitutioner 16

3.8 Kultur som utvecklingsfaktor 19

3.9 Hållbar utveckling 20

3.10 En nationell satsning på industrisamhällets

historia 20

3.11 Partnerskap för kultur 20

3.12 Mediefrågor 20

3.13 Trossamfund 21

3.14 Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser 21

3.15 Åtgärder utanför utgiftsområdet 21

4 A Allmän kulturverksamhet 23

4.1 Omfattning/ändamål 23

4.2 Resultatbedömning och slutsatser 23

4.3 Forum för världskultur 24

4.4 Anslag 27

A 1. Statens kulturråd 27

A 1. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling

samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28

A 3. Kulturåret 1998 29

A 4. Nationella uppdrag 30

A 5. Försöksverksamhet med ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel 31

5 B Teater, dans och musik 35

5.1 Omfattning/ändamål 35

5.2 Resultatbedömning och slutsatser 35

5.3 Anslag 39

B 1. Bidrag till Svenska riksteatern, Operan, Dramaten,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter 39

B 2. Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och

lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 41

B 3. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 42

6 C Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 45

6.1 Omfattning/ändamål 45

6.2 Resultatbedömning och slutsatser 45

6.3 Anslag 46

C 1. Bidrag till regional biblioteksverksamhet 46

C 2. Litteraturstöd 47

C 3. Stöd till kulturtidskrifter 48

C 4. Stöd till bokhandel 49

C 5. Talboks- och punktskriftsbiblioteket 50

C 6. Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och

litteratur 51

C 7. Bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för produktion

av videogram på teckenspråk

(Dövas TV) 51

C 8. Bidrag till Svenska språknämnden och

Sverigefinska språknämnden 52

7 D Bild och form samt konsthantverk 55

7.1 Omfattning/ändamål 55

7.2 Resultatbedömning och slutsatser 55

7.3 Anslag 57

D 1. Statens konstråd 57

D 2. Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön 58

D 3. Nämnden för hemslöjdsfrågor 59

D 4. Främjande av hemslöjden 60

D 5. Bidrag till bild- och formområdet 60

8 E Ersättningar och bidrag till konstnärer 63

8.1 Omfattning/ändamål 63

8.2 Resultatbedömning och slutsatser 63

8.3 Anslag 64

E 1. Konstnärsnämnden 64

E 2. Ersättningar och bidrag till konstnärer 65

9 F Arkiv 69

9.1 Omfattning/ändamål 69

9.2 Resultatbedömning och slutsatser 69

9.3 Anslag 70

F 1. Riksarkivet och landsarkiven 70

F 2. Arkivet för ljud och bild 72

F 3. Språk- och folkminnesinstitutet 72

F 4. Svenskt biografiskt lexikon 73

F 5. Bidrag till regional arkivverksamhet 74

10 G Kulturmiljö 75

10.1 Omfattning/ändamål 75

10.2 Resultatbedömning och slutsatser 76

10.3 Anslag 77

G 1. Riksantikvarieämbetet 77

G 2. Bidrag till kulturmiljövård 79

G 3. Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten

och rikets fästningar 80

11 H Museer och utställningar 81

11.1 Omfattning/ändamål 81

11.2 Resultatbedömning och slutsatser 81

11.3 Anslag 83

H 1. Centrala museer: Myndigheter 84

H 2. Centrala museer: Stiftelser 84

H 3. Bidrag till regionala museer 88

H 4. Bidrag till vissa museer 88

H 5. Stöd till icke-statliga kulturlokaler 89

H 6. Riksutställningar 90

H 7. Utställningsgarantier och inköp av vissa

kulturföremål 91

12 I Film och medier 93

12.1 Omfattning/ändamål 93

12.2 Resultatbedömning och slutsatser 93

12.3 Anslag 94

I 1. Filmstöd 94

I 2. Statens biografbyrå 96

I 3. Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige

och Finland 96

I 4. Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska

utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 97

13 J Forskning 101

13.1 Omfattning/ändamål 101

13.2 Resultatbedömning och slutsatser 101

13.3 Anslag 102

J 1. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 102

J 2. Forskning och dokumentation om

medieutvecklingen 103

14 K Trossamfund 105

14.1 Omfattning/ändamål 105

14.2 Resultatbedömning och slutsatser 105

14.3 Anslag 106

K 1. Stöd till trossamfund 106

15 L Folkbildning 107

15.1 Omfattning/ändamål 107

15.2 Resultatbedömning och slutsatser 107

15.3 Anslag 109

L 1. Bidrag till folkbildningen 109

L 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 110

L 3. Bidrag till kontakttolkutbildning 111

16 M Ungdomsfrågor 113

16.1 Omfattning/ändamål 113

16.2 Resultatbedömning och slutsatser 113

16.3 Anslag 114

M 1. Ungdomsstyrelsen 114

M 2. Bidrag till nationell och internationell ungdoms-

verksamhet m.m. 115

17 N Folkrörelse- och idrottsfrågor 117

17.1 Omfattning/ändamål 117

17.2 Resultatbedömning och slutsatser 117

17.3 Anslag 118

N 1. Bidrag till allmänna samlingslokaler 118

N 2. Stöd till idrotten 119

N 3. Lotteriinspektionen 120

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till

 lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift,

 lag om ändring i lagen (1988:950) om

kulturminnen m.m.,

 lag om ändring i vattenlagen (1983:291),

2. godkänner att en försöksverksamhet, benämnd

Forum för världskultur, bedrivs med den

inriktningen som regeringen föreslagit,

3. godkänner att eventuellt anslagssparande under

anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,

utveckling samt internationellt kulturutbyte och

samarbete anslagsposten 4.1 Särskilda insatser för

barn och ungdom överförs som ingående

reservation till reservationsanslaget A 3 Kulturåret

1998, anslagsposten 1 Bidrag till Kultur i hela

landet,

4. godkänner att bidragsnivån för länsmusiken skall

sänkas från 252 920 000 kronor år 1997 till

202 900 000 kronor år 1999,

5. godkänner att bidrag till länsmusiken inordnas i

det stödsystem som gäller för övrig regional

kulturverksamhet,

6. godkänner att bidrag till länsarkiven inordnas i det

stödsystem som gäller för övrig regional

kulturverksamhet,

7. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget

Talboks- och punktskriftsbiblioteket beställa

talböcker, punktskriftsböcker m.m. för högst

11 000 000 kronor som medför utgifter under år

1999,

8. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget

Konstnärlig gestaltning av den gemensamma

miljön, beställa konstverk för högst 15 000 000

kronor som medför utgifter efter år 1998,

9. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget

Bidrag till kulturmiljövård, inom en ram av högst

10 000 000 kronor besluta om bidrag som medför

utgifter efter år 1998, dock längst t.o.m. år 2001,

10. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget

Bidrag till icke-statliga kulturlokaler inom en ram

av högst 2 000 000 kronor besluta om bidrag som

medför utgifter efter år 1998, dock längst t.o.m.

år 2001,

11. godkänner regeringens förslag till

medelsberäkning för den avgiftsfinansierade

verksamhet som bedrivs av Sveriges Television

AB, Sveriges Radio AB, Sveriges

Utbildningsradio AB (verksamhetsområde I Film

och medier),

12. uppdrar åt regeringen att på bolagsstämman 1998 i

AB Svenska Spel besluta om stöd till

idrotten i form av ett bidrag på 60 000 000

kronor,

13. för år 1998 anvisar anslagen under utgiftsområde

17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt

följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Statens kulturråd

ramanslag

26 920

A 2. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt

 kulturutbyte och samarbete

ramanslag

130 075

A 3. Kulturåret 1998

reservationsanslag

83 636

A 4. Nationella uppdrag

ramanslag

6 000

A 5. Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av

 kulturpolitiska medel

anslag

67 702

B 1. Bidrag till Svenska riksteatern, Operan, Dramaten,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter

anslag

727 076

B 2. Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala

och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner

anslag

602 427

B 3. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål

ramanslag

94 894

C 1. Bidrag till regional biblioteksverksamhet

anslag

36 872

C 2. Litteraturstöd

ramanslag

64 567

C 3. Stöd till kulturtidskrifter

ramanslag

19 500

C 4. Stöd till bokhandel

ramanslag

7 301

C 5. Talboks- och punktskriftsbiblioteket

ramanslag

56 704

C 6. Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och

litteratur

anslag

13 056

C 7. Bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för produktion

av videogram

 på teckenspråk

anslag

17 524

C 8. Bidrag till Svenska språknämnden och Sverigefinska

språknämnden

anslag

3 501

D 1. Statens konstråd

ramanslag

4 503

D 2. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön

ramanslag

42 938

D 3. Nämnden för hemslöjdsfrågor

ramanslag

1 056

D 4. Främjande av hemslöjden

ramanslag

16 907

D 5. Bidrag till bild- och formområdet

ramanslag

14 741

E 1. Konstnärsnämnden

ramanslag

9 207

E 2. Ersättningar och bidrag till konstnärer

ramanslag

240 105

F 1. Riksarkivet och landsarkiven

ramanslag

226 435

F 2. Arkivet för ljud och bild

ramanslag

25 434

F 3. Språk- och folkminnesinstitutet

ramanslag

27 761

F 4. Svenskt biografiskt lexikon

ramanslag

3 405

F 5. Bidrag till regional arkivverksamhet

anslag

2 320

G 1. Riksantikvarieämbetet

ramanslag

136 979

G 2. Bidrag till kulturmiljövård

ramanslag

236 937

G 3. Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och

rikets fästningar

reservationsanslag

50 000

H 1. Centrala museer: Myndigheter

ramanslag

571 863

H 2. Centrala museer: Stiftelser

anslag

173 050

H 3. Bidrag till regionala museer

anslag

104 595

H 4. Bidrag till vissa museer

anslag

39 504

H 5. Stöd till icke-statliga kulturlokaler

ramanslag

10 000

H 6. Riksutställningar

ramanslag

33 466

H 7. Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål

ramanslag

80

I 1. Filmstöd

ramanslag

129 838

I 2. Statens biografbyrå

ramanslag

7 661

I 3. Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland

anslag

25 540

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

I 4. Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska

utvecklingen och

 till europeiskt mediesamarbete

ramanslag

1 010

J 1. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet

ramanslag

36 938

J 2. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen

anslag

834

K 1. Stöd till trossamfund

ramanslag

55 700

L 1. Bidrag till folkbildningen

anslag

2 418 014

L 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom

folkbildningen

anslag

70 325

L 3. Bidrag till kontakttolkutbildning

anslag

8 848

M 1. Ungdomsstyrelsen

ramanslag

12 101

M 2. Bidrag till nationell och internationell

ungdomsverksamhet m.m.

ramanslag

96 389

N 1. Bidrag till allmänna samlingslokaler

ramanslag

40 000

N 2. Stöd till idrotten

ramanslag

483 240

N 3. Lotteriinspektionen

ramanslag

19 488

Summa

7 334 967

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i lagen (1989:41)

om TV-avgift

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande

lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

7 §1

TV-avgiften är 1 536 kronor för ett

år. Den skall betalas i fyra poster

om 384 kronor.

TV-avgiften är 1 572 kronor för ett

år. Den skall betalas i fyra poster

om 393 kronor.

Varje post avser en avgiftsperiod om tre månader och skall betalas senast

sista vardagen före avgiftsperiodens början.

För innehav av TV-mottagare under tiden före den första avgiftsperioden

skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som

motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor.

 Senaste lydelse 1996:1411.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.2 Förslag till lag om

ändring i lagen (1988:950)

om kulturminnen m.m.

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1988:950) om kulturminnen

m.m. skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

1 kap.

2 §

I denna lag finns bestämmelser om

fornminnen, byggnadsminnen och

kyrkliga kulturminnen samt om

utförsel av kulturföremål ur landet.

Länsstyrelsen har tillsyn över

kulturminnesvården i länet.

Riksantikvarieämbetet och statens

historiska museer, i fortsättningen

kallat Riksantikvarieämbetet, har

överinseende över

kulturminnesvården i landet.

Riksantikvarieämbetet får överklaga

beslut av domstol eller annan

myndighet enligt denna lag.

I denna lag finns bestämmelser om

fornminnen, byggnadsminnen och

kyrkliga kulturminnen samt om

utförsel av kulturföremål ur landet.

Länsstyrelsen har tillsyn över

kulturminnesvården i länet.

Riksantikvarieämbetet har över-

inseende över kulturminnesvården i

landet. Riksantikvarieämbetet får

överklaga beslut av domstol eller

annan myndighet enligt denna lag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.3 Förslag till lag om

ändring i vattenlagen

(1983:291)

Härigenom föreskrivs att i 11 kap. 8 och 10 §§ vattenlagen (1983:291) orden

 Riksantikvarieämbetet och statens historiska museer skall bytas ut mot

 Riksantikvarieämbetet .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

3 Inledning

3.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och fritid

består av följande verksamhetsområden. Allmän

kulturverksamhet, Teater, dans och musik, Bibliotek,

litteratur och kulturtidskrifter, Bild och form samt

konsthantverk, Ersättningar och bidrag till konstnärer,

Arkiv, Kulturmiljö, Museer och utställningar, Film och

medier, Forskning, Trossamfund, Folkbildning,

Ungdomsfrågor samt Folkrörelse- och idrottsfrågor.

De myndigheter som ingår i utgiftsområdet redovisas

under varje verksamhetsområde.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

10

745,5

7

134,0

7

324,9

7

335,0

7

459,8

7

614,4

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

Hösten 1996 avlämnades propositionen (prop.

1996/97:3) om kulturpolitik, där regeringen redogjorde

för kulturpolitikens inriktning. En rad insatser har

påbörjats och genomförs för närvarande. Det är ännu

för tidigt att avläsa resultatet av pågående insatser.

När det gäller utfallet av verksamheten budgetåret

1995/96 redovisas detta i inledningen till varje

verksamhetsområde.

Större förändringar

Den 1 januari 1997 trädde en bibliotekslag i kraft.

Samtidigt infördes ett nytt litteraturstöd som innebär att

folk- och skolbibliotek kan få statliga bidrag för inköp

av litteratur främst till barn och unga. Statens stöd till

regional musikteater och dans samt fria teater- och

dansgrupper har ökat. Under år 1997 har även stödet till

konstnärer förstärkts.

Sex nationella uppdrag har fördelats på institutioner

och verksamheter i landet. Ett nytt system för bidrag till

regionala kulturinstitutioner har införts. Det statliga

stödet till regionerna har utsträckts till film- och

dansområdena. Verksamheten med länskonstnärer har

byggts ut.

Ett särskilt stöd för bevarande av odlingslandskapets

kulturmiljövärden har införts. Länsstyrelserna har

utökat antalet anställda inom kulturmiljöområdet. Under

första halvåret 1997 har två nya museilokaler öppnats,

Marinmuseums i Karlskrona och Kungl.

Myntkabinettets i Stockholm.

Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB,

Sveriges Utbildningsradio AB och TV4 AB har fått nya

sändningstillstånd i enlighet med den nya radio- och

TV-lagen (1996:844). Riksdagen har vidare beslutat att

stegvis introducera digitala sändningar med möjlighet

för regeringen och riksdagen att ta ställning till om och

på vilket sätt verksamheten skall fortsätta.

Vissa förändringar i myndighetsstrukturen har

genomförts. Marinmuseum har förts samman med

Statens sjöhistoriska museer fr.o.m. den 1 juli 1997.

Statens konstråds uppdrag har fr.o.m. år 1997 vidgats

till att också omfatta insatser i icke-statliga

gemensamma miljöer. Vidare har riksdagen beslutat att

ett statligt museum för världskultur skall inrättas i

Göteborg den 1 januari 1999. En organisationskommitté

förbereder detta.

Mål för utgiftsområdet

Riksdagen har beslutat om målen för en nationell

kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1,

rskr. 1996/97:129). Målen skall vara att:

 värna yttrandefriheten och skapa reella

förutsättningar för alla att använda den,

 verka för att alla får möjlighet till delaktighet i

kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget

skapande,

 främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och

kvalitet och därigenom motverka kommersialismens

negativa verkningar,

 ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk,

utmanande och obunden kraft i samhället,

 bevara och bruka kulturarvet,

 främja bildningssträvanden samt

 främja internationellt kulturutbyte och möten mellan

olika kulturer inom landet.

Målet för ungdomsfrågorna är att främja goda

levnadsvillkor för ungdomar samt att stärka ungdomars

delaktighet i samhällsutvecklingen.

Målet för folkrörelse- och idrottsfrågor är att stärka

medborgarnas engagemang samt inflytande och

delaktighet i samhället.

Prioriteringar för 1998

 Konstnärernas villkor skall förbättras, ett

åtgärdspaket med ytterligare reformer förbereds.

 Litteraturen och läsandet skall stärkas och

stimuleras.

 Ett handlingsprogram för arkitektur och

formgivning skall läggas fast.

 Åtgärder skall vidtas som ger förbättrad regional

balans när det gäller kultursatsningarna.

 Kulturens roll för regional och hållbar utveckling

skall lyftas fram.

 En satsning på det industrihistoriska arvet skall

påbörjas.

 Tillgängligheten till kulturarvet skall öka.

 Frågorna om digital marksänd TV och digital

radio skall beredas vidare.

 År 1998 skall vara ett Kulturår för hela Sverige.

 Ett system för mål- och resultatstyrning av

ungdomspolitiken skall utvecklas.

 Idrottsrörelsens egen utveckling som folkrörelse

samt dess sociala funktioner i samhället skall

främjas.

3.2 Resultatbedömning

Kulturområdet har under de senaste åren varit föremål

för en grundläggande analys, bl.a. genom

Kulturutredningens utvärdering av 20 års kulturpolitik.

Propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik som

regeringen lade fram i september 1996 var ett viktigt

steg för att lägga fast inriktningen av kulturpolitiken.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Deltagandet och delaktigheten i kulturlivet är på en

förhållandevis hög nivå. Detta konstaterade regeringen i

propositionen om kulturpolitik hösten 1996. Även

mätningar som Statens kulturråd utför, den s.k.

kulturbarometern, har visat på detta. Utvecklingen inom

olika delar av kulturområdet redovisas i

resultatbedömningarna under varje verksamhetsområde.

Infrastrukturen med producerande riks- och läns-

institutioner är väl utbyggd inom teater- och musik-

området, dock i lägre grad inom dansområdet som

följaktligen fått ökade resurser från den 1 januari 1997.

För de statligt stöd beviljade symfoni- och

kammarorkestrarna ökade publiken med ca 30 %

mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. Vad gäller

teatrarna bröts trenden med stadig publikminskning

under budgetåret 1995/96. Det är för tidigt att säga om

uppgången är tillfällig eller inte. Samtidigt har

offentligstödda regionala och lokala kulturinstitutioner

betydande ekonomiska och strukturella problem.

Inför Kulturåret 1998 sker en kulturell kraftsamling i

kulturhuvudstaden Stockholm men också i övriga

delar av Sverige. Staten stödjer

kulturhuvudstadssatsningarna via kulturinstitutioner samt

med ett direkt ekonomiskt stöd. Genom Kultur i hela

landet-satsningen, och indirekt via Stiftelsen Framtidens

kultur, ges stöd till projekt i övriga landet. En mängd

kulturprojekt planeras. Sammanlagt beräknas dessa

insatser för Kulturåret uppgå till ca 255 miljoner

kronor.

Många bibliotek har under några år fått vidkännas

nedskärningar. Kvalitetsförfattarna inom barn- och

ungdomslitteraturen har under början av 1990-talet

tappat mark samtidigt som bibliotekens inköp och

utlåning av barnböcker minskat och barnboksförlagen

redovisat vikande försäljningssiffror. Effekterna av det

nya statliga inköpsstödet till biblioteken som infördes

den 1 januari 1997 redovisas nästa år.

Cirka 40 % av befolkningen har besökt någon

konstutställning eller något konstmuseum under det

senaste året. Den samtida bild- och formkonsten har

dock en svag ställning utanför landets tre

storstadsområden. Verksamheten inom landets över

2 500 konstföreningar har stor betydelse för spridandet

av konstintresset. Med nya Moderna museet som

nationellt kraftcentrum, med särskilda uppdrag till

regionala institutioner och till länsmuseerna samt med

utvidgade s.k. utställningsgarantier skall bild- och

formkonsten bli än tillgängligare.

Kvalitativ arkitektur och formgivning tillmäts inte

den betydelse som den förtjänar och den byggda och

gestaltade miljön vittnar ofta om bristande medvetenhet

och ointresse för estetiska kvaliteter. Regeringen avser

att presentera ett handlingsprogram för arkitektur och

formgivning under våren 1998.

Inom arkivområdet är teknikutvecklingen en faktor

som i hög grad påverkar arbetet, liksom förändrade

verksamhetsformer för offentlig verksamhet.

Arkivmyndigheterna får överta allt yngre material.

Det allmänna intresset för kulturmiljön har sannolikt

aldrig varit större än nu. Samtidigt har förändrade

investeringsvolymer vad gäller utbyggnaden av

infrastrukturen medfört bättre förutsättningar att bevara

kulturminnen och kulturmiljöer jämfört med tidigare år.

Detta har även medfört att volymen för den

arkeologiska uppdragsverksamheten har minskat.

Besöksutvecklingen för museerna visar ingen

enhetlig trend. Olika insatser för att locka unga

besökare har genomförts, liksom satsningar på

utställningar och aktiviteter som behandlar det mång-

kulturella samhället. Flera museer har varit aktiva på

IT-området.

Ingenjörsvetenskapsakademien skall i projektform

bygga upp och inledningsvis administrera Kulturnät

Sverige. Det främsta syftet med Kulturnät Sverige är att

med hjälp av informationsteknik öka tillgängligheten till

svensk kultur. Kulturnätets sidor på World Wide Web

kan liknas vid ett virtuellt bibliotek som skall erbjuda

kulturinformation, kulturmaterial och kulturyttringar.

Medielandskapet förändras just nu mycket snabbt.

Distributionsvägarna för olika slag av information blir

flera och medierna befinner sig i en allt mer

internationell miljö. Samtidigt sker en ägarkoncentration

på viktiga delar av mediemarknaden. Den sammanlagda

tid som vi ägnar oss åt olika medier är dock relativt

konstant.

Svensk film har en förhållandevis stark ställning på

hemmamarknaden med knappt 20 % av den totala

biopubliken. Det gällande filmavtalet löper ut den 31

december 1998. Regeringen har för avsikt att

återkomma till riksdagen i frågan om ett nytt avtal

under våren 1998.

Konstnärernas arbetsmarknad präglas av hög

arbetslöshet och tidsbegränsade anställningar. Inkomst-

utvecklingen är i regel svag och beroendet av offentligt

stöd är stort. Regeringens avsikt är att under våren 1998

presentera en konstnärspolitisk proposition.

Statens insatser inom området

Statens insatser inom utgiftsområdet är inriktade på att

stimulera kulturverksamheten i hela landet. Huvuddelen

av statens insatser utgörs av ekonomiskt stöd till

nationella, regionala och lokala kulturinstitutioner, fria

grupper och enskilda konstnärer, folkbildning,

kulturmiljövård m.m. Staten svarar också för

kunskapsutveckling, information och opinionsbildning, i

huvudsak genom den verksamhet som myndigheterna

bedriver.

Statens utgifter inom området går huvudsakligen till

folkbildning, teater, dans och musik, dagspress samt

museer och utställningar.

Ekonomiskt stöd till kulturen från EU sker dels

genom olika former av kultur- och mediestöd, dels

genom bidrag från strukturfonderna, dels genom stöd

från program inom andra samarbetsområden, t.ex.

utbildning och turism. I 1996 års EG-budget uppgick

satsningarna på kultur- och medieprogrammen

(Kaleidoskop, Ariane, Raphael och MEDIA II) till 79

miljoner ecu (ca 670 miljoner kronor). Hur stora EU-

stöd som utgått till kulturprojekt genom stöd från

strukturfonderna och program inom andra

samarbetsområden är ännu inte klarlagt.

Effekter av statliga insatser

Effekterna av statens insatser inom utgiftsområdet

redovisas under de resultatbedömningar som regeringen

gör under varje verksamhetsområde.

Slutsatser

Regeringen bedömer att statens insatser inom

utgiftsområdet är av avgörande betydelse för att uppnå

målen för den nationella kulturpolitiken. Under varje

verksamhetsområde utvecklar regeringen denna

bedömning.

3.3 Kulturåret 1998

EU:s kulturministrar har utsett Stockholm till Europas

kulturhuvudstad år 1998. Utöver den satsning som görs

via befintliga och nya kulturinstitutioner tillförs

Kulturhuvudstaden sammanlagt 150 miljoner kronor.

För att stimulera aktiviteter i hela landet under

kulturåret gör regeringen därutöver en särskild satsning.

Svenska regeringen kommer i mars-april 1998 att stå

värd för en mellanstatlig Unesco-konferens om kultur

och mänsklig utveckling. Sverige kommer under år

1998 dessutom att inneha ordförandeposten i det

nordiska samarbetet.

3.4 Arkitektur och formgivning

Arkitekturen och formgivningen i Sverige i dag

avspeglar de värderingar som rått och råder i vårt

samhälle. Hur städerna, landsbygden, byggnaderna

och bruksföremålen ser ut och fungerar påverkar

våra liv till det bättre eller sämre. Dagens arkitektur

och formgivning skall berika våra liv, men är också

något vi lämnar över till kommande generationer.

Det är därför angeläget att den byggda och formade

miljön har hög kvalitet, där krav på god gestaltning,

funktion, ekonomi, ekologi och teknik sammanvägts

till en väl fungerande helhet.

I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik

ges utgångspunkterna för statens framtida insatser för

arkitektur och formgivning och där ges också

riktlinjerna för ett nationellt handlingsprogram. En

viktig utgångspunkt är att staten i sin roll som

byggherre, förvaltare, beställare, normgivare och

utbildare stimulerar till arkitektur och formgivning med

hög kvalitet. En annan angelägen uppgift är att höja

medvetenheten och kunskapen kring dessa frågor hos

både allmänhet och fackfolk.

Inom Regeringskansliet pågår nu ett konkret och

handlingsinriktat arbete för att ta fram ett

handlingsprogram samt för att följa, påverka och

samordna de frågor som rör arkitektur och formgivning

inom Regeringskansliet. Arbetet bedrivs av en

interdepartemental arbetsgrupp med representanter från

åtta olika departement. Ett förslag till handlingsprogram

kommer att presenteras i oktober 1997.

3.5 Barn och unga

Barns och ungas rätt till eget skapande och deltagande i

kulturlivet är en viktig del av de kulturpolitiska målen.

Litteraturen, språket och läsningen har en framskjuten

position i regeringens kulturpolitik. Det statliga stöd för

inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek som införts

fr.o.m. år 1997 syftar till att stärka barns och ungas

tillgång till böcker. Även i bibliotekslagen lyfts barn och

unga fram.

Positiva kulturupplevelser från uppväxtåren är

viktiga. För att öka möjligheterna för barn och unga att

möta teater, bildkonst, film m.m. har regeringen

inrättat nationella uppdrag och tillsatt länskonstnärer.

Exempelvis har Kulturskolan Rosteriet i Luleå fått ett

nationellt uppdrag inom området ungdomskultur. På

filmområdet har ett särskilt stöd till regionala

resurscentrum för film och video införts, som skall

användas för verksamheter på filmområdet av och för

barn och unga. Backateatern i Göteborg har fått ett

nationellt barnteateruppdrag.

Stora delar av barns och ungas kulturella

erfarenheter byggs upp genom möte med

kulturverksamhet i skola och förskola. Sedan hösten

1995 finns arbetsgruppen Kultur i skolan, vars uppdrag

är att stärka den kulturella dimensionen i skolan.

3.6 Det mångkulturella samhället

Invandringen har ökat den kulturella mångfalden i vårt

samhälle men fortfarande lever olika kulturer sida vid

sida utan att mötas. Varje kulturinstitution och

kulturfrämjande organisation bör ta ansvar för att det

mångkulturella samhället återspeglas i den egna

verksamheten.

Som anmäldes i propositionen (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik har frågan om formerna för inrättandet av

ett världskulturhus utretts. Betänkandet Forum för

världskultur en rapport om ett rikare kulturliv (SOU

1997:95) lämnades våren 1997 och har

remissbehandlats. På grundval av betänkandet föreslår

regeringen i denna proposition att en

försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur,

inleds våren 1998 med syfte att främja, samordna och

initiera verksamhet i hela landet med inriktning på

kulturyttringar från hela världen, särskilt från länder

och miljöer vilkas kultur vanligen inte blir tillgänglig för

en publik i Sverige genom etablerade kommersiella eller

institutionella kanaler.

Regeringen har under år 1997 gett de centrala

myndigheterna på kulturarvsområdet i uppdrag att

arbeta vidare med de frågor kring främlingsfientlighet

och rasism som aktualiserades i propositionen om

kulturpolitik. I de åtgärder som de centrala museerna

föreslagit ingår bl.a. utställningar och annat utåtriktat

arbete på området.

Kulturrådet har gett bidrag inom teater-, dans-, och

musikområdet till mångkulturella verksamheter, t.ex.

Intercult och Re:Orient.

Även det nya Världskulturmuseet i Göteborg

kommer, i enlighet med vad regeringen framhöll i

propositionen om kulturpolitik, att få som en av sina

uppgifter, att främja kontakterna mellan svenska och

utomsvenska kulturer.

3.7 Regionala kulturinstitutioner

Regional fördelning av statens stöd till

kulturinstitutioner

Riksdagen har uttalat (bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) att det är motiverat med en skyndsam

utredning om fördelningen av kulturresurserna i landet.

Mot den bakgrunden har Kulturdepartementet gjort en

kartläggning av den statliga kulturbudgetens regionala

fördelning, vilken i första hand bygger på uppgifter från

Statens kulturråd. En utgångspunkt för kartläggningen

har varit att stöden till kulturinstitutionerna kan delas in

i dels nationella insatser, dels regionala insatser. Båda

dessa insatser har betydelse för regionernas kulturliv.

Stödet till t.ex. länsmuseerna är en direkt regional

insats, medan t.ex. stödet till Operan, Riksteatern och

Dramaten är en nationell insats som skall komma hela

landet till godo. Den regionala fördelningen av de

nationella insatserna kan beräknas på olika sätt (utifrån

institutionens fysiska placering, publikens hemort eller

utifrån institutionernas turnéverksamhet e.dyl.). Försök

till sådana regionala fördelningar har tidigare gjorts av

bl.a. Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK).

Den analys som Kulturdepartementet har gjort har

avgränsats till de stöd som utbetalas via kulturbudgeten.

Kulturdepartementet har valt att begränsa sin

kartläggning till de bidrag som betalas ut via Statens

kulturråd samt till Riksteatern. På sikt bör hela

Kulturdepartementets ansvarsområde inkluderas i en

regional analys.

Kulturrådets sammanlagda bidragsgivning under

budgetåret 1995/96 kan delas in i nationella ändamål

(litteraturstöd, tidskriftsstöd, fonogramstöd, bidrag till

riksorganisationer, bidrag till utlandsturnéer m.m.)

resp. regionala ändamål (bidrag till regionala och

lokala kulturinstitutioner, regionala musikstiftelser,

länsbibliotek, teater- och musikgrupper m.m.).

Räknat i absoluta tal (budgetåret 1995/96, 12 mån.)

fördelades de största bidragsbeloppen för re-gionala

ändamål till mottagare i Göteborgs och Bohus län (ca

139 mkr), Malmöhus län (ca 112 mkr), Stockholms län

(ca 85 mkr), Östergötlands län (ca 60 mkr) och

Västerbottens län (ca 40 mkr), se diagram 1.1.

Omräknat till kronor per invånare erhöll mottagare i

Gotlands län det största stödet (294 kr/inv.). Därefter

kommer Göteborgs och Bohus län (182 kr),

Västerbottens län (155 kr), Östergötlands län (144 kr)

och Malmöhus län (139 kr). Det relativt sett lägsta

stödet fick Stockholms län (50 kr), se diagram 1.2.

En genomgång av de olika verksamhetsområden som

ingår i Kulturrådets bidragsgivning ger delvis olika

bilder. Stödet till de regionala museerna uppvisar en

förhållandevis jämn länsvis fördelning uttryckt i kronor

per invånare. Flertalet län erhöll statliga bidrag under

budgetåret 1995/96 (12 mån.) som låg i intervallet 7-11

kr/inv. Några avvikelser är dock värda att nämnas:

Gotlands län (46 kr), Jämtlands län (24 kr) och

Göteborgs och Bohus län (19 kr). Minst fick

Stockholms län (1,50 kr).

Mönstret vad gäller bidrag till regional biblioteks-

verksamhet visar att glesbygdslänen erhåller högst

bidrag per invånare, medan de tre storstadslänen ligger

lägst: Gotlands län (12,1 kr), Jämtlands län (7,0 kr) och

Blekinge län (5,5 kr) att jämföra med Stockholms län

(0,7 kr), Göteborgs och Bohus län (1,3 kr) och

Malmöhus län (1,6 kr). Motsvarande bild av

fördelningen visar även bidragen till regional

musikverksamhet

Vad gäller bidrag till regionala och lokala musik-

institutioner utgår bidrag till sådana i tio län. Skillna-

derna mellan länen uttryckt i kronor per invånare är

stora. De största bidragen gick till Gävleborgs län (35

kr/inv.), Östergötlands län (29 kr), Malmöhus län (27

kr) och Göteborgs och Bohus län (25 kr). Då det gäller

teater- och dansinstitutioner budgetåret 1995/96 fanns

fyra teaterlösa län, nämligen Södermanlands, Blekinge,

Kristianstads och Jämtlands län. Bidragen till teater- och

dansinstitutioner låg i flertalet län runt 15-20 kr per

invånare. Högst var bidragen i Göteborgs och Bohus län

(111 kr), Malmöhus län (70 kr), Västerbottens län (52

kr) och Östergötlands län (51 kr).

Ett exempel på en institution som har ett nationellt

ansvar är Riksteatern. Dess verksamhet skall komma

hela landet till godo. En regional fördelning kan göras

på olika sätt. I Kulturdepartementets kartläggning har en

länsvis, schablonmässig fördelning av Riksteaterns

anslag gjorts efter turnéstatistik (antal spelade

föreställningar i de olika länen). Riksteaterns anslag var

budgetåret 1995/96 (12 mån.) 211,2 miljoner kronor.

Kartläggningen visar att länen i norra Sverige får det

högsta beloppet per invånare och att storstadslänen har

relativt låga värden. Det teaterlösa länet Jämtland ligger

högst med motsvarande 67 kr per innevånare. Därefter

följer Västernorrlands län (59 kr), Västerbottens län (55

kr), Gävleborgs län (42 kr) och Kalmar län (41 kr).

Lägst belopp erhåller Göteborgs och Bohus län och

Östergötlands län (båda ca 7 kr). Genomsnittet per

invånare i samtliga län var 24 kr (budgetåret 1995/96,

12 mån.).

Det är en avgörande principiell frågeställning hur

anslagen till nationella ändamål såsom de centrala

institutionerna skall behandlas i en regional analys av de

statliga kulturstöden. I dag saknas ett tillförlitligt och

heltäckande underlag för att kunna göra denna

bedömning. Enligt regeringens bedömning kräver denna

fråga ytterligare kartläggnings- och analysarbete. En

fråga i sammanhanget är i vad mån behovet av statligt

stöd till lokala och regionala kulturinstitutioner påverkas

av omfattningen av det kulturutbud som nationalscener

eller andra helstatligt finansierade institutioner erbjuder

(bet. 1996/97:KrU1, s. 65). Av den genomförda

kartläggningen kan inga entydiga tendenser utläsas som

kan läggas till grund för ett sådant ställningstagande från

regeringens sida kring principerna för Kulturrådets

fördelning av stödenheter.

Regeringen avser därför att för berörda myndigheter

lägga in ett återrapporteringskrav att redovisa det

regionala utfallet av det statliga kulturstödet. Vidare

avser regeringen att initiera ett fortsatt analysarbete om

det regionala utfallet inom Kulturdepartementets

ansvarsområde.

Regeringen vill vidare erinra om att olika åtgärder

har vidtagits för att förbättra den regionala balansen i

kulturstödet. Bland annat har det statliga stödet

utsträckts till filmområdet och till dansområdet,

biblioteksstödet har förstärkts och verksamheten med

länskonstnärer har byggts ut. Sex nationella uppdrag har

fördelats på institutioner eller verksamheter för att ta till

vara kunnande och idéer från hela landet.

Försöksverksamhet

Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning skall under tiden den

1 juli 1997 den 31 december 2002 genomföras en

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne län.

För kulturområdet gäller att regionala självstyrelseorgan

från och med den 1 juli 1998 skall överta befogenheten

från Statens kulturråd att besluta om fördelningen av

statsbidrag till regionala kulturinstitutioner enligt vad

som närmare föreskrivs av regeringen.

Tillfälligt stöd till regionala kulturinstitutioner

Staten har under lång tid medverkat till uppbyggnaden

av ett nätverk av regionala och lokala kulturinstitutioner

över hela landet. Dessa institutioner utgör en av

grundvalarna för kulturlivets utveckling. Trots

konstnärliga framgångar och ett intensifierat publik-

arbete med positiva resultat har många institutioner

strukturella och ekonomiska problem. Regeringen har

under år 1997 uppmärksamt följt utvecklingen och

bedömt att en tillfällig statlig insats behövs för att

underlätta för vissa av dessa institutioner.

3.8 Kultur som utvecklingsfaktor

Insatser inom kulturområdet är en självklar och

betydelsefull del i det regionala utvecklingsarbetet.

Under 1980- och 90-talen har regionala och lokala

kultursatsningar blivit ett hjälpmedel för att skapa ny

profil och inriktning, särskilt för orter där traditionell

industri lagts ned. I vilken mån närhet till kultur

påverkar etablering av företag är svårt att mäta men ett

antal kommuner gör mycket medvetna satsningar på

kulturverksamhet för att kunna erbjuda invånarna ett

allsidigt utbud. I vissa regioner görs också satsningar på

kulturverksamhet för att motverka utflyttning till

storstadsregioner.

I flera av de svenska programdokumenten för EU:s

strukturfonder framhålls kulturen och kulturarvet som

viktiga för den lokala identiteten och miljön.

Erfarenheterna hittills av insatserna inom kulturområdet

genom EU:s strukturfonder visar på stora möjligheter

för ökad sysselsättning i målområdena. De stöd som

hittills beviljats åren 1995-97 har bl.a. gått till flera

projekt med inriktning på kultur, kulturturism, film och

media. Många projekt förväntas öka sysselsättningen

och locka besökare. Några har som syfte att mer

allmänt gynna regionen genom att stärka invånarnas

identitet och känsla för bygden.

3.9 Hållbar utveckling

Inom kulturområdet ryms flera verksamhetsområden

med anknytning till en hållbar utveckling och den

ekologiska omställningen av Sverige. I det

handlingsprogram som redovisas i skrivelsen till

riksdagen (skr. 1997/98:13) beskrivs

Kulturdepartementets insatser för en hållbar utveckling.

Att främja arkitektonisk kvalitet och kulturvärdena i

bebyggelsen hör till några av de prioriterade områdena.

Inom ramen för regeringens satsning på lokala

investeringsprogram för ekologisk omställning under de

kommande åren utgör dessa aspekter ett grundkrav för

att erhålla statligt stöd.

3.10 En nationell satsning på

industrisamhällets historia

Dagens svenska samhälle har formats genom en mer

än sekellång utveckling av industrialismen.

Industrisamhället förändras nu drastiskt och en ny

fas, bl.a. kallad kunskapssamhället eller

informationssamhället, håller på att ta form. Likväl

utgör det industrihistoriska arvet fortfarande en

betydande del av vår identitet, såväl lokalt och

regionalt som nationellt. Det är också en del av

vardagshistorien som ligger nära i tiden, vilket gör

det möjligt för envar att förhålla sig till den, t.ex.

genom muntliga berättelser.

I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik

betonas vikten av en samlad behandling av

kulturarvssektorn. Detta framstår som särskilt angeläget

vid behandlingen av det industriella arvet, där samband

och integration mellan den byggda miljön, traditioner

och levnadsskick, historiskt dokumenterade händelser,

föremål och produktionsprocesser kan ges en bättre

förståelse utifrån en beskrivning och analys som utgår

från ett samlat kulturarvsperspektiv. En satsning på

industrisamhällets kulturarv bör därför beröra inte bara

den byggda industrimiljön, utan även arbetsliv,

konsumtionsmönster, värderingar och livsformer. En

sådan bred satsning på industrisamhällets historia utgår

från vad kulturutskottet tidigare har anfört (bet.

1994/95:KrU3).

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) har på regeringens

uppdrag tagit fram ett handlingsprogram med förslag till

insatser för bevarande, vård och långsiktig förvaltning

av landets industriminnen. För budgetåret 1997

anvisades RAÄ 1,2 miljoner kronor för att intensifiera

arbetet med landets industrihistoriska arv i första hand

genom informations-, utvecklings- och

samordningsinsatser. Detta arbete sker i samverkan

med bl.a. Nordiska museet, Arbetets museum,

Tekniska museet, Riksarkivet och Kungl. Tekniska

högskolan. Vidare har Arbetets museum av regeringen

givits ett nationellt uppdrag att under treårsperioden

1997-1999 bl.a. utveckla och förstärka sitt arbete med

det industrihistoriska arvet. Det finns således en relativt

långt framskriden planering av hur olika delar i en

satsning på industrisamhällets historia skulle kunna

utformas.

En nationell satsning på industrisamhällets historia

torde beröra flertalet kulturarvsinstitutioner. En ökad

samverkan över institutionsgränserna bör enligt

regeringens bedömning vara befruktande även för

verksamheten i övrigt liksom för utvecklingen inom

kulturarvssektorn på sikt.

Regeringen vill för riksdagens information meddela

att den har för avsikt att i regleringsbrevet för år 1998

följa upp arbetet med industrisamhällets historia.

Berörda myndigheter och institutioner skall ges i

uppdrag att organisera en projektgrupp och utarbeta

förslag till hur de, tillsammans med andra, kan arbeta

tillsammans med andra institutioner med

industrisamhällets historia. Regeringen avser därefter att

återkomma i budgetpropositionen för år 1999 med

förslag om finansiering av en nationell satsning på

industrisamhällets historia.

3.11 Partnerskap för kultur

Projektet Partnerskap för kultur har inletts på initiativ av

Kulturdepartementet och Utrikesdepartementet i

samarbete med Svenska Institutet. Projektet skall bidra

till förstärkt kultursamarbete med länderna i Central-

och Östeuropa. Under Kulturåret 1998 genomförs en

kulturkonferens i Stockholm för i första hand unga

konstnärer och kulturverksamma i Östersjöregionen.

Konferensen skall bidra till långsiktiga effekter i form

av stöd till nätverksbyggande och utökade kontakter, se

vidare utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget

B 1 Samarbete med Central- och Östeuropa.

3.12 Mediefrågor

Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges

Utbildningsradio skall under den innevarande

tillståndsperioden fram till och med år 2001 bl.a. vidga

och fördjupa sitt kulturansvar, sända fler svenska

program av hög kvalitet, öka samarbetet med

kulturinstitutionerna, öka omfattningen av utomståendes

medverkan, tillhandahålla program som speglar det

mångkulturella samhället samt ägna ökad

uppmärksamhet åt program för och med barn och

ungdomar.

Programföretagens redovisning till statsmakterna

skall förtydligas. Företagen skall årligen följa upp och

rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts. Syftet

med en sådan redovisning är att förbättra informationen

till riksdag och regering samt TV-avgiftsbetalarna om

verksamhetens resultat samtidigt som företagens fokus

på hur uppdraget uppfyllts skärps.

Riksdagen har beslutat (prop. 1996/97:67, bet.

1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) att digitala TV-

sändningar skall införas i flera steg med möjlighet för

regeringen och riksdagen att successivt ta ställning till

om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En

särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda

sändningsverksamheten (dir. 1997:19). I juni 1997

presenterade utredningen en rapport med förslag på

sändningsorter (SOU 1997:103).

Våren 1995 beslutade riksdagen att digitala

ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal

områden. För närvarande sker sändningar i fyra

områden. Sändningsverksamheten skall utvärderas när

digitala radiomottagare funnits tillgängliga en tid.

Minskade upplagor och annonsintäkter i kombination

med ökade kostnader har lett till försämrad lönsamhet

för många dagstidningar. Flera tidningar hotas också av

nedläggning. Den svåra ekonomiska situationen på

dagstidningsmarknaden är ett hot mot mångfalden.

Därför finns ett stort behov av åtgärder. I förslaget till

tilläggsbudget för år 1997 föreslår regeringen att ett

tillfälligt driftsstöd införs som skall fördelas under åren

1997 och 1998. Stödet skall främst lämnas till de

dagstidningar som får allmänt driftsstöd.

Rådet för mångfald inom massmedierna (dir.

1995:13) kommer att presentera sitt slutbetänkande i

början av år 1998.

3.13 Trossamfund

De utredningar som tillsattes med anledning av

riksdagens principbeslut om ändrade relationer mellan

staten och Svenska kyrkan har slutfört sitt arbete, men

remissbehandlingen av förslagen från utredningarna

(SOU 1997:41-47) är ännu inte avslutad. Reformen

berör både Svenska kyrkans och övriga trossamfunds

framtida ställning samt det statliga stödet till

trossamfunden efter år 2000. Regeringen återkommer

med särskilda förslag i dessa frågor.

Som ett led i de fortgående kontakterna mellan staten

och Svenska kyrkan har nyligen tagits ett gemensamt

initiativ till ett sysselsättningsprogram inom kyrkan

under åren 1998-2000. Programmet, vars närmare

innehåll är under utarbetande, avser innefatta olika

åtgärder såsom underhåll av kyrkor, miljöarbete i

kyrkans skogar samt diakonala och

sociala insatser. Kostnaderna skall delas mellan staten,

de kyrkliga kommunerna och kyrkofonden. Den statliga

insatsen skall finansieras av tillgängliga medel inom

ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv.

3.14 Regeringens bedömning med

anledning av revisionens

iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) pekar i sin årliga rapport

(RRV 1997:21) på att flera myndigheter inom

kulturområdet har bristande rutiner för ekonomisk

uppföljning och för verksamhetsanalys samt på att det

finns ett behov av att en stabil ekonomiadministration

utvecklas.

Mot denna bakgrund vill regeringen betona att det är

av yttersta vikt att ekonomiadministrationen fungerar

väl vid alla myndigheter och att rutiner för ekonomisk

uppföljning och verksamhetsanalys stärks.

Kulturdepartementet bevakar att förbättringsåtgärder

vidtas och tar upp denna fråga i de mål- och

resultatdialoger som förs med myndighets- och

institutionschefer inom Kulturdepartementets område.

3.15 Åtgärder utanför

utgiftsområdet

Målen för den nationella kulturpolitiken uppnås inte

enbart genom insatser inom utgiftsområde 17. Av

avgörande betydelse för måluppfyllelsen är naturligtvis

de insatser som görs av kommuner och landsting samt

olika statliga insatser inom andra utgiftsområden.

För ungdomspolitiken kan nämnas att Humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) sedan

budgetåret 1997 disponerar särskilda medel för

ungdomsforskning. Medlen anvisas dels inom detta

utgiftsområde, dels inom utgiftsområde 16 Utbildning

och universitetsforskning.

Från och med den 1 januari 1998 kommer

kommunerna att i lag ges möjlighet att erbjuda

arbetslösa ungdomar mellan 20-24 år en utvecklande

insats. De ungdomar som deltar i dessa aktiviteter

erhåller en utvecklingsersättning. Det nya systemet

redovisas närmare under utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv.

Andra för ungdomspolitiken aktuella reformer är

bl.a. införandet av ett särskilt system för

generationsväxling på arbetsmarknaden, en satsning på

feriejobb för ungdomar, lärlingsutbildning samt en

försöksverksamhet med elevmajoritet i styrelser inom

gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.

UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 17 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROGN

OS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNA

T

1999

BERÄKNA

T

2000

Allmän kulturverksamhet

204,4

137,8

225,7

235,5

314,3

280,3

288,3

Teater, dans och musik

2 190,3

1 435,2

1 469,2

1 467,9

1

424,4

1

391,0

1

423,1

Bibliotek, litteratur och

kulturtidskrifter

292,1

193,3

225,9

234,0

219,0

252,6

258,4

Bild och form samt konsthantverk

94,8

60,5

79,9

78.7

80,1

82,1

84,0

Ersättningar och bidrag till

konstnärer

315,0

250,7

244,2

262,1

249,3

289,0

294,9

Arkiv

427,7

297,7

280,6

292,8

285,4

293,7

303,3

Kulturmiljö

707,3

491,9

437,9

381,7

423,9

443,0

449,7

Museer och utställningar

1 264,7

862,4

885,3

996,6

932,6

971,8

1001,2

Film och medier

237,2

94,8

165,2

165,1

164,0

169,4

170,3

Forskning

52,2

38,0

38,0

42,7

37,8

38,8

39,8

Trossamfund

91,2

44,4,

57,3

57,6

55,7

56,8

58,0

Folkbildning

3 801,7

2 543,5

2 434,6

2 434,6

2

497,2

2

547,2

2

598,3

Ungdomsfrågor

183,0

107,5

109,8

122,7

108,5

108,8

109,2

Folkrörelse- och idrottsfrågor

884,0

576,3

557,6

552,9

542,7

535,3

535,9

Summa

10 745,5

7 134,0

7 211,1

7 324,9

7 335,0

7 459,8

7 614,4

4 A Allmän kulturverksamhet

4.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar myndigheten Statens

kulturråd samt bidrag till allmänkulturella ändamål,

utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte.

Dessutom ingår verksamhetsbidrag till olika institutioner

och organisationer, bidrag till kulturinstitutioner eller

verksamheter som får särskilda nationella uppdrag,

liksom den särskilda satsning som görs på kulturen i

hela landet inför och under Kulturåret 1998. Vidare

finns under verksamhetsområdet medel för bidrag till

samisk kultur.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

204,4

137,8

235,5

314,3

280,3

288,3

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Viktiga kulturprojekt har kunnat genomföras. Den

kulturella infrastrukturen i hela landet har värnats.

Konstarter som tidigare haft svårt att nå utanför

storstadsområdena får nu nya möjligheter.

Större förändringar

En försöksverksamhet genomförs mellan åren 1997 och

2002 med ändrad regional ansvarsfördelning i Kalmar,

Gotlands och Skåne län. Statens kulturråds roll att

besluta om fördelning av statsbidragen till regionala

kulturinstitutioner övertas fr.o.m. den 1 juli 1998 till

viss del av regionala självstyrelseorgan i försökslänen.

Prioriteringar för 1998

År 1998 blir kulturens år i Sverige. Kulturhuvudstaden

får utöver satsningarna vid nationella kulturinstitutioner,

ett direkt stöd på sammanlagt 150 miljoner kronor.

Därutöver genomförs en särskild satsning för att

stimulera kulturaktiviteter i hela landet. Utrymme

skapas för engångsinsatser för regionala och lokala

kulturinstitutioner med särskilda problem.

4.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Inom verksamhetsområdet utgår medel till en rad

ändamål som griper över de flesta av kulturpolitikens

områden. I regeringens proposition (prop. 1996/97:3)

om kulturpolitik prövades huvudsakligen Kulturrådets

roll inom kulturpolitiken och dess förhållande till andra

myndigheter och institutioner. Regeringen bedömde att

Kulturrådets bidragsgivning har haft stor betydelse för

kulturlivets utveckling sedan mitten av 1970-talet,

framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå

och inom organisationslivet. I kulturpropositionen

behandlade regeringen de övergripande

utvecklingstendenserna inom kulturområdet.

Statens stöd inom ramen för anslaget A 2 Bidrag till

allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete har enligt regeringens

bedömning inneburit att för kulturlivet viktiga

kulturprojekt har kunnat genomföras och att

kulturverksamheter kunnat fortleva i betydande ut-

sträckning. Prioriterade projektområden under bud-

getåret 1995/96 inom ramen för Kulturrådets

bidragsgivning har rört barn och ungdomar samt

utvecklingsprojekt inom IT-området. En viktig del i

projekten är Kulturrådets utvärderingar och samman-

ställningar samt att sprida erfarenheterna om metoder

och arbetsformer. Som redovisades i regeringens

proposition om kulturpolitik bedömde regeringen att det

är angeläget att utveckla arbetet med uppföljning och

utvärdering.

År 1998 blir kulturens år i Sverige. Detta ger möj-

ligheter att påvisa hur ett rikt kulturliv utvecklar

samhället och kulturens betydelse för människor.

Mycket talar för att de statliga medel som engångsvis

beräknats för att stödja kulturåret kommer att ge ett gott

utbyte, bl.a. när det gäller att få fram erfarenheter av

kulturens betydelse för regional utveckling.

För perioden 1997-1999 har regeringen gett

nationella uppdrag till Backateatern i Göteborg, Film i

Väst i Alingsås, Kulturskolan Rosteriet i Luleå, Falun

Folkmusik Festival, Malmö Konsthall och Arbetets

museum i Norrköping

Mellan åren 1997 och 2002 skall en försöksverk-

samhet genomföras med ändrad regional ansvars-

fördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne län. Det

innebär att försökslänen får regionala självstyrelseorgan

som fr.o.m. den 1 juli 1998 övertar Statens kulturråds

roll att besluta om fördelningen av statsbidrag till

regionala kulturinstitutioner efter särskilda föreskrifter

av regeringen. Genom försöksverksamheten ges de

regionala självstyrelseorganen en större frihet att fördela

de statliga bidragen mellan regionala kulturinstitutioner.

Regeringen bedömer dock att förbehåll för

utvecklingsåtgärder som har ett nationellt kulturpolitiskt

värde skall göras. Statliga bidrag, som exempelvis de

riktade bidragen och statsbidrag till regionala museer,

som avser ersättning för uppgifter inom

kulturmiljövården skall inte överföras till

självstyrelseorganen i försökslänen.

Vissa offentligstödda regionala och lokala kul-

turinstitutioner har betydande ekonomiska och

strukturella problem. För några av de större teatrarna

har situationen utvecklats till en akut kris. Ansvaret för

att verksamheten upprätthålls vilar i första hand hos

huvudmännen och på många håll pågår också ett internt

omstruktureringsarbete. Kulturpolitiskt är det angeläget

att den grundstruktur av kulturinstitutioner över hela

landet som utgör basen för det offentligstödda

kulturlivet inte vittrar sönder. Från statsfinansiella

utgångspunkter är det också viktigt att värna om en

verksamhet som staten redan har investerat betydande

medel i. Mot den bakgrunden finns enligt regeringens

mening anledning för staten att göra en särskild insats i

de fall detta bedöms nödvändigt för att upprätthålla

verksamhetens konstnärliga nivå.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har bidragsgivningen och

organisationsstödet haft en positiv inverkan på

utvecklingen inom området. Insatta resurser har använts

på ett ändamålsenligt sätt.

4.3 Forum för världskultur

Ärendet och dess beredning

I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik

angav regeringen för riksdagens kännedom att formerna

för inrättandet av ett världskulturhus skulle utredas.

Syftet skulle vara att erbjuda en kulturell arena för alla

oavsett etnisk och kulturell bakgrund, och att ge status

åt alla de kulturer som inte har en plats i kulturlivet i

dag. En utgångspunkt var att världskulturhuset skulle

lokaliseras till Södra teatern i Stockholm och att det

statliga bidrag som i dag lämnas till Riksteatern för

verksamheten vid Södra teatern i stället skulle föras

över till världskulturhuset som en del av finansieringen

för dess verksamhet. En förutsättning för inrättandet av

världskulturhuset var vidare att det skulle finansieras

gemensamt av staten och Stockholms kommun m.fl.

intressenter i Stockholmsregionen.

Riksdagens kulturutskott uttalade i betänkandet

1996/97:KrU1 att inrättandet av ett världskulturhus i

Södra teatern kan bli ett värdefullt steg för att få

mångkulturella aspekter att påverka samhället i alla dess

delar.

Hösten 1996 slöts en principöverenskommelse

mellan regeringen och Stockholms stad om samverkan

kring ett världskulturhus.

I december 1996 beslutade regeringen att tillkalla en

särskild utredare med uppgift att utreda de närmare

formerna för inrättandet av ett världskulturhus i Södra

teaterns lokaler i Stockholm (dir. 1996:123). I februari

1997 förordnades verkställande direktören Lars

Engqvist som särskild utredare.

Utredaren överlämnade i juni 1997 sitt betänkande

Forum för världskultur en rapport om ett rikare

kulturliv (SOU 1997:95). I betänkandet föreslås

sammanfattningsvis följande. Ett nytt organ, Forum för

världskultur, inrättas med uppgift att stödja och

samordna insatserna för världskulturen i hela landet.

Forum för världskultur bör inledningsvis inrättas som

en statlig kommitté med ledamöter från

Riksutställningar, Riksteatern, Rikskonserter, Svenska

Institutet, Svenska Filminstitutet, det kommande

världskulturmuseet, samt Stockholms stad och

Stockholms läns landsting. Huvudmannaskapet för

Södra teatern bör kvarstå hos Riksteatern, men det är

lämpligt att Forum för världskultur får tillgång till

lokaler i Södra teatern. Stockholmsregionen bör bidra

till finansieringn av Forum för världskultur.

Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren

finns tillgängliga i Kulturdepartementet (dnr

Ku97/2407/Ko).

Syfte och inriktning

Regeringens förslag:

En försöksverksamhet, benämnd Forum för världs-

kultur, inleds våren 1998. Syftet med verksamheten är

att öka den konstnärliga och kulturella mångfalden i

Sverige genom att initiera och samordna presentationen

av kulturyttringar från hela världen. Detta gäller särskilt

sådana länder och miljöer vilkas kultur inte naturligt blir

tillgänglig för en publik i Sverige genom etablerade

kommersiella eller institutionella kanaler.

Utredarens förslag:

Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

Regeringen lägger dock större tyngd på inititierande och

samordnande verksamhet och mindre på

bidragsgivning.

Remissinstanserna:

Remissopinionen är positiv till ökade insatser för att

främja världskulturen i Sverige. En övervägande andel

av instanserna är också eniga med utredaren om

verksamhetens huvudsakliga inriktning. Några instanser

anser dock att förslagen är otillräckliga.

Skälen för regeringens förslag:

De senaste 30 årens invandring har fört med sig en

kulturell mångfald som har varit vitaliserande för

svenskt kulturliv och inneburit ett ökat och mer varierat

kulturutbud. Men olika kulturer lever ofta sida vid sida

utan att mötas. Majoriteten av människor i Sverige

kommer sällan eller aldrig i kontakt med den kulturella

rikedom, som invandringen tillfört vårt samhälle.

En viktig kulturpolitisk princip är att varje kul-

turinstitution tar ansvar för att bedriva en verksamhet

som vänder sig till hela befolkningen. Redan nu har

många institutioner och organisationer verksamhet med

inriktning på andra länders kultur. Det är viktigt att

dessa verksamheter utvecklas vidare på ett naturligt sätt

inom ramen för institutionernas ansvarsområden.

För att främja en sådan utveckling behövs i ett

inledande skede en drivande kraft och former för att

samlat bevaka och presentera kultur från hela världen.

Därför föreslår regeringen att en samordnande och

initiativtagande verksamhet inleds under namnet Forum

för världskultur. Genom Forum för världskultur blir det

möjligt att utveckla en bred och mångsidig verksamhet,

som bidrar till ett rikare kulturliv och ger förutsättningar

för bättre förståelse och relationer mellan människor.

Målet är att ge hela Sveriges befolkning, oavsett etnisk

eller kulturell bakgrund, nya möjligheter att framföra

eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck.

Vägledande för verksamheten skall vara bedömning av

konstnärlig kvalitet. På så sätt kan de initiativ som tas

inom ramen för Forum för världskultur bli en

konstnärlig inspirationskälla för hela det svenska

kulturlivet. Samtidigt är det angeläget att den samlade

erfarenhet, kompetens och kreativitet som redan finns

inom kulturlivet tas till vara och att nya initiativ

förankras inom detta.

I sitt remissvar framhåller Stockholms stad, att det

Världsbibliotek som staden planerar att lokalisera i

Stockholms kulturhus bör kunna bli en naturlig del av

Forum för världskultur. Den språkliga och litterära

mångfald som världsbiblioteket representerar blir, anser

staden, en viktig tillgång i verksamheten. Regeringen

delar denna uppfattning.

I likhet med utredaren och det stora flertalet av

remissinstanserna anser regeringen att många scener

eller arenor behöver tas i anspråk för den breda

verksamhet som Forum för världskultur innebär. Södra

teatern i Stockholm bör, som utredaren föreslår, även i

fortsättningen användas för scenisk verksamhet och

kvarstå under Riksteaterns huvudmannaskap. Södra

teaterns spelplan bör dock få en tydlig inriktning på

världskultur. Redan innevarande år har Riksteatern

regeringens uppdrag att planera för en verksamhet vid

Södra teatern med inriktning mot världskultur som

begreppet definieras i det följande. Detta uppdrag skall

gälla även i fortsättningen men kommer att kompletteras

med villkor om samverkan med Forum för

världskultur.

Det är som nämnts viktigt att varje kulturinstitution

ansvarar för att bedriva en verksamhet som vänder sig

till hela befolkningen. För att få ytterligare tyngd i

satsningen avser regeringen att ge ett särskilt uppdrag

till Statens kulturråd samt Riksteatern, Rikskonserter

och Riksutställningar att medverka till spridning av

världskulturyttringar i hela landet.

Utredaren pekar på svårigheten att avgränsa eller

definiera begreppet världskultur. All avgränsning eller

kategorisering av konst är vansklig. Det konstnärliga

skapandet som uttryck för grundläggande mänskliga

behov gör att konsten till sin natur är internationell. I

alla tider har konsten rört sig över nationsgränser och

fungerat som en brygga mellan individer och folk. En

viss avgränsning är dock möjlig att göra. Utredaren

föreslår att begreppet världskultur definieras såsom

kulturyttringar från olika delar av världen som bidrar till

att öka mångfalden i svenskt kulturliv, särskilt

kulturyttringar från länder och miljöer, vilkas kultur inte

naturligt blir tillgänglig för en publik i Sverige genom

etablerade kommersiella eller institutionella kanaler.

Det är en definition som också ligger till grund för

regeringens förslag om verksamhetens inriktning.

Forum för världskultur skall ha följande huvud-

uppgifter:

 att initiera, stimulera och samordna verksamhet

inom existerande institutioner och organisationer,

 att genomföra egna projekt som syftar till att i olika

former presentera kultur från hela världen, varvid

stort utrymme skall ges för nya tväretniska och

tvärkulturella uttryck,

 att arrangera möten mellan konstnärer och kul-

turarbetare med erfarenheter från olika kulturer,

 att informera om världskulturevenemang,

 att i olika former ta initiativ till kultur- och sam-

hällsdebatt,

 att utveckla ett samarbete med kulturinstitutioner,

kulturföreningar och kommuner över hela landet i

avsikt att upprätta förslag till ett handlingsprogram

för en mångkulturell kulturpolitik som har till mål

att bygga en ny kulturell gemenskap i Sverige.

Enligt regeringens mening bör bidragsgivning inte

förekomma annat än som ett led i projekt, som initieras

eller samordnas av Forum för världskultur.

Organisation och finansiering

Regeringens bedömning:

Regeringen avser att efter samråd med Stockholms stad

tillkalla en kommitté med uppgift att driva för-

söksverksamhet med Forum för världskultur enligt de

riktlinjer som riksdagen har beslutat om.

För verksamheten tillskjuts medel dels av staten, dels

av Stockholms stad. Kommittén skall samverka med

Riksteatern om lokaler och spelprogram i Södra teatern.

Utredarens förslag:

Forum för världskultur bör efter en inledande treårs-

period inrättas som en statlig myndighet.

Remissinstanserna:

Det stora flertalet instanser tillstyrker att verksamheten

inledningsvis drivs av en kommitté. Många instanser

har synpunkter på kommitténs sammansättning och

arbetsformer.

Skälen för regeringens bedömning:

Regeringen är inte beredd att på föreliggande

beslutsunderlag ta ställning till verksamhetens

permanenta form. Som utredaren föreslår bör Forum

för världskultur inledningsvis drivas av en statlig

kommitté. Det gör det möjligt att pröva olika arbetssätt

och samverkansformer och utifrån vunna erfarenheter

finna den lämpligaste organisatoriska ramen för

verksamheten. Kommittén skall ha ett nära samarbete

med Stockholms stad.

Det är regeringens uppgift att utfärda

kommittédirektiv med beaktande av de allmänna

riktlinjer som riksdagen beslutar om. För riksdagens

information vill regeringen dock anföra följande

angående kommitténs sammansättning och uppgifter.

I kommittén bör ingå företrädare för berörda

myndigheter och kulturinstitutioner samt Stockholms

stad och ett brett urval av kulturlivets organisationer.

Sammansättningen bör vara sådan att det fria

kulturlivets inflytande på verksamheten säkras.

Kommitténs ordförande bör stå fri från existerande

kulturinstitutioner, ha en bred förankring i svenskt

samhällsliv och förmåga att lyfta fram insatser för

världskulturen i samhälls- och kulturlivet.

Till kommittén knyts ett sekretariat med en

verksamhetsledare och kanslipersonal. Regeringen

kommer att utse kommitténs ordförande och övriga

ledamöter samt verksamhetsledaren efter samråd med

bl.a. Stockholms stad. Det innebär att tjänsten som

verksamhetsledare inte, som utredaren har förordat,

samordnas med chefsbefattningen vid Södra teatern.

Avsikten är dock att ett nära samarbete skall utvecklas

mellan kommittén och Riksteatern om verksamhet i

Södra teatern. Huvudkomponenterna i ett sådant

samarbete bör vara att kommittén får disponera

kansliutrymmen i Södra teatern och att Södra teaterns

spelprogram får ett större inslag av gästspel och andra

sceniska evenemang med inriktning på världskultur,

initierade av eller i samverkan med kommittén.

Kommittén bör inleda sitt arbete under våren 1998.

Regeringen räknar med att på grundval av kommitténs

överväganden lämna förslag till riksdagen om den

permanenta formen för verksamheten i den

budgetproposition som avlämnas hösten 1999.

Regeringen avser att inom kort sluta avtal med

Stockholm stad avseende försöksverksamhetens

organisation och finansiering. Därvid förutsätts

Stockholms stad åta sig att, vid sidan av kommunens

satsning på ett världsbibliotek, tillskjuta 3 miljoner

kronor för verksamheten under år 1998. Vad gäller

statens andel av finansieringen för år 1998 vill

regeringen lämna följande redogörelse.

Under anslaget A 2 Bidrag till allmän

kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete har 1,5 miljoner kronor

beräknats för kommitténs dagliga verksamhet. Under

anslaget B 1 Bidrag till Svenska riksteatern, Operan,

Dramaten, Dansens Hus och Svenska rikskonserter

beräknar regeringen 8 miljoner kronor i bidrag till

Riksteatern för verksamheten vid Södra teatern.

Regeringens villkor avseende samarbetet mellan

Riksteatern och kommittén för Forum för världskultur

kommer att anges i regleringsbrevet. Slutligen har

regeringen under utgiftsområde 8 Invandrare och

flyktingar, anslaget B 3 Integrationsåtgärder beräknat 2

miljoner kronor för Forum för världskultur.

Verksamheten skall i övrigt bygga på de insatser som

kulturlivets institutioner och organisationer själva bidrar

med på eget eller kommitténs initiativ. De möjligheter

till stöd som kan erhållas genom befintliga

bidragsgivande organ bör också utnyttjas.

4.4 Anslag

A 1. Statens kulturråd

1995/96

Utgift

41 638

1

Anslag

s-

kredit

544

Därav

1996

Utgift

27 200

1997

Anslag

27 883

Utgifts

-

progno

s

27 776

1998

Förslag

26 920

1999

Beräkna

t

27 745

2000

Beräkna

t

28 593

1. Beloppen anges i tusental kronor

Statens kulturråd är en central förvaltningsmyndighet

inom kulturområdet. Rådet skall följa utvecklingen och

ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken

samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I

den uppgiften ligger att verka för samordning och

effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturområdet.

Kulturrådet handlägger ärenden som rör teater, dans,

musik, konst, museer, utställningar, litteratur,

folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån

sådana ärenden inte ankommer på någon annan

myndighet. Statens kulturråd är vidare kontaktkontor

för EU:s kulturprogram Kalejdoskop och

litteraturprogrammet Ariane.

För Statens kulturråd gäller förordningen (1988:676)

med instruktion för Statens kulturråd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kulturrådets bidragsverksamhet omslöt drygt en miljard

kronor budgetåret 1995/96 under en 12-

månadersperiod. Tyngdpunkten ligger inom teater-,

dans- och musikområdet, vilket omfattar 72 % av

bidragen och myndighetens utgifter. Totalt under

budgetåret har Kulturrådet handlagt 9 469 ärenden samt

lämnat förslag till beslut i ca 1 600 ärenden, som

Stiftelsen Framtidens kultur sedan beslutat om.

I syfte att hålla hög kvalitet i bidragsgivningen har

rådet, sedan ett flertal år, tillsatt ett antal arbets- eller

referensgrupper, till vilka rådets styrelse har delegerat

ansvaret för vissa bidragsbeslut och framtagande av

förslag till beslut inom olika stödformer. I dessa arbets-

och referensgrupper har styrelsen utsett

ämnessakkunniga personer inom de olika

konstområdena. Under budgetåret 1995/96 har det

funnits 15 sådana grupper, vilka vid budgetårets utgång

bestod av sammanlagt 95 personer. Mandatperioden är

två år.

Kulturrådet övertog i samband med statistikreformen

år 1994 Statistiska centralbyråns tidigare ansvar för

kulturstatistiken. En utveckling av den officiella

kulturstatistiken har inletts av Kulturrådet under

budgetåret 1995/96. Sverige har genom Kulturrådet

även deltagit i det av EU intensifierade arbetet med att

utveckla en jämförbar kulturstatistik inom

gemenskapen.

Inom myndighetsarbetet har rådet genomfört flera

viktiga utvecklingsuppgifter, bl.a. vad gäller ansvaret

för EU:s kulturprogram Kalejdoskop och

litteraturprogrammet Ariane samt stöd till kulturprojekt

genom EU:s strukturfonder.

Kulturrådet har mött regeringens besparingskrav på

statlig konsumtion med administrativa rationaliseringar

och med personalminskningar. Rådet har prioriterat

bidragsfördelningsuppgiften.

Besparing på statlig konsumtion har planenligt tagits

ut med 849 000 kronor. Inom Kulturdepartementet

pågår för närvarande en översyn av

organisationsstrukturen inom kulturområdet. Denna

översyn kan komma att påverka Kulturrådets

arbetsuppgifter och behov av resurser.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Revisionen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt

är rättvisande. Riksrevisionsverket har dock i en rapport

till Kulturrådet påtalat vissa brister när det gäller den

interna administrationen samt att analysen av uppnådda

resultat inte är tillräckligt tydlig i årsredovisningen i

förhållande till ställda mål.

Regeringen har fortlöpande kontakter med

Kulturrådet vad gäller uppläggningen av

årsredovisningen och diskussioner förs om hur

redovisningen kan förbättras till nästa år samtidigt som

regeringen preciserar kraven. Regeringen bedömer att

det är viktigt att informationen om Kulturrådets

verksamhet fortlöpande förbättras.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten vid Statens

kulturråd i allt väsentligt svarar mot uppställda mål och

att uppdraget till Statens kulturråd skall ligga fast. Vissa

justeringar i uppdraget kan dock komma att aktualiseras

när den översyn av organisationsstrukturen på

kulturområdet som ovan nämnts är klar.

Regeringen föreslår att 26 920 000 kronor anvisas till

Statens kulturråd för år 1998. För åren 1999 och 2000

beräknas anslaget till 27 745 000 kronor resp.

28 593 000 kronor.

A 2. Bidrag till allmän kultur-

verksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och

samarbete

1997

Anslag

126 788

1

Utgifts

-

progno

s

118 400

1998

Förslag

130 075

1999

Beräkna

t

112 321

2000

Beräkna

t

115 436

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under detta anslag anvisas medel till en rad skilda

ändamål på kulturområdet. Inom anslaget beräknas bl.a.

medel till Statens kulturråds disposition för tillfälliga

insatser av utvecklingskaraktär eller som på annat sätt är

kulturpolitiskt angelägna. Vidare beräknas inom

anslaget bidrag till centrala organisationer och

centrumbildningar vars verksamhet inriktas på

internationellt kulturutbyte och samarbete samt till

organisationer med mångkulturell inriktning.

Inom anslaget beräknas också medel för

kulturinsatser i arbetslivet, särskilda insatser för barn

och ungdomar, bidrag till länsbildningsförbund m. fl.

för kultur- och föreläsningsverksamhet samt bidrag till

länskonstnärer.

För bidragsgivningen gäller förordningen (1984:326)

om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen

(1991:975) om statsbidrag till föreläsningsföreningar

m.m., förordningen (1996:1598) om statsbidrag till

regional kulturverksamhet och sametingslagen

(1992:1433).

Svenska statens bidrag till Svenskhemmet Voksen-

åsen och Hanaholmens Kulturcentrum för Sverige och

Finland finns uppförda under anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Inledning

De ändamål som bekostas inom detta anslag griper över

de flesta av kulturpolitikens områden. Statens kulturråd

har i sin årsredovisning analyserat resultaten av den

bidragsgivning som rådet svarar för. Utöver det har

regeringen tagit del av årsredovisningar och

anslagframställningar från enskilda organisationer och

institutioner.

Särskilda insatser för barn och ungdomar

Kulturdepartementets arbetsgrupp Kultur i skolan, vars

arbete bedrivs integrerat med det som bedrivs i

arbetsgruppen Kultur i hela landet, arbetar med att ta

fram en ny strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen

kommer att avsluta sitt arbete under år 1998 med en

utvärdering av de utvecklingsprojekt som för

närvarande pågår.

För att öka regeringens möjligheter att bl.a. stödja de

olika lokala projekt som arbetsgruppen Kultur i hela

landet tagit initiativ till har regeringen beslutat att de

medel som för år 1997 under detta anslag står till

regeringens disposition för särskilda insatser för barn

och ungdom även får användas för andra ändamål som

inom ramen för projeketet Kultur i hela landet.

De 10 miljoner kronor som beräknats under detta

anslag för arbetsgruppen Kultur i skolans arbete under

år 1998 bör på samma sätt kunna användas i det

fortsatta arbetet med Kultur i hela landet för såväl barn-

och ungdomsprojekt som andra projekt som hävdar det

lokala kulturlivet under år 1998. För att tydliggöra

statens satsning på Kulturåret 1998 föreslås dessa medel

för år 1998 beräknas under anslaget A 3 Kulturåret

1998.

Bidrag till samisk kultur

När det gäller samisk kultur har Sametinget under

innevarande år fått regeringens uppdrag att utreda

frågan om en samisk teater. Uppdraget skall redovisas i

årsredovisningen för år 1997.

Svenskhemmet Voksenåsen

Svenskhemmet Voksenåsen i Oslo har till syfte att

främja svensk-norsk förståelse genom att ta emot

svenska och norska besökare, anordna konferenser och

bedriva kulturell programverksamhet. Voksenåsen drivs

som ett av svenska staten helägt norskt aktiebolag. 1996

års driftresultat visar ett underskott på ca 600 000

norska kronor, huvudsakligen beroende på hög

avskrivning av utrustning till en nyuppförd aula. Det

egna kapitalet uppgår efter förlusttäckning till ca

5 miljoner norska kronor.

En särskild utredare har på regeringens uppdrag

utvärderat Voksenåsens förvaltningsform. Betänkandet

Svenskhemmet Voksenåsens förvaltningsform (SOU

1997:59) bereds för närvarande i Regeringskansliet.

Utredaren har kommit fram till att aktiebolagsformen

bör behållas, men att vissa organisatoriska och andra

förändringar bör genomföras inom ramen för vad den

norska aktiebolagslagen medger. Utredaren förordar

vidare bl.a. en mer systematisk resultatdialog mellan

ägaren och styrelsen. Inget av förslagen föranleder

beslut av riksdagen.

Forum för världskultur

Regeringen har tidigare under detta avsnitt 4 Allmän

kulturverksamhet anmält sina ställningstaganden till

betänkandet Forum för världskultur en rapport om ett

rikare kulturliv (SOU 1997:95). Regeringen avser att

tillkalla en kommitté med uppgift att driva

verksamheten på försök under viss tid. För kommitténs

dagliga verksamhet beräknas 1,5 miljoner kronor under

detta anslag. Medelsanvisningen möjliggörs genom

omprioriteringar dels inom detta anslag, dels inom

utgiftsområdet i övrigt.

Regionala och lokala kulturinstitutioner

Regeringen har i inledningen till verksamhetsområdet

kommenterat det allvarliga ekonomiska läge som vissa

regionala och lokala kulturinstitutioner befinner sig i.

Genom omprioritering inom utgiftsområdet och till följd

av att vissa avgiftsmedel blivit tillgängliga kan detta

anslag engångsvis tillföras 26 miljoner kronor.

Regeringen föreslår att medlen används för tillfälliga

insatser i syfte att upprätthålla verksamhetens

konstnärliga nivå hos institutioner i förändring. Det bör

vara regeringens uppgift att fördela medlen. Det bidrag

till länskonstnärer som finns uppfört under anslaget

kommer inte att utnyttjas fullt ut under år 1997 på grund

av att bidragstagare endast successivt inlemmas i

stödsystemet. Härigenom blir det möjligt för regeringen

att genom medelsomföring inom anslaget göra vissa

insatser redan innevarande år.

Anslagsförändringar

Utöver de anslagsförändringar som redovisats ovan har

anslaget minskats med den engångsanvisning på 2,7

miljoner kronor som stått till Kulturrådets disposition

för bidrag till NorrDans. Förändringar därutöver har

använts till omprioriteringar inom kulturområdet.

För år 1999 har under detta anslag preliminärt

beräknats 9,4 miljoner kronor i förstärkt stöd till

verksamhet som främjar ungdomars eget skapande.

Med hänvisning till regeringens förslag om ny nivå på

statsbidraget till länsmusiken beräknas förstärkningen

till 1,4 miljoner kronor. Regeringen erinrar om att

Statens kulturråd sedan budgetåret 1993/94 disponerar 3

miljoner kronor för utveckling av barn- och

ungdomskulturen. Den ökade medelsramen ger

Kulturrådet ytterligare möjligheter att stödja initiativ

med syfte att stimulera ungdomar till kulturskapande på

egna villkor.

Regeringen vill i detta sammanhang också framhålla

länsmusikens ansvar för att barn och ungdomar ges

möjlighet att utveckla sitt musikintresse och sin

musikaliska skaparförmåga.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen och

medelsförbrukningen under anslaget skett i enlighet med

den fastställda inriktningen.

Regeringen föreslår att 130 075 000 kronor anvisas

anslaget för år 1998. För år 1999 beräknas anslaget

uppgå till 112 321 000 kr och för år 2000 till

115 436 000 kr.

A 3. Kulturåret 1998

1997

Anslag

65 000

1

Utgifts

-

progno

s

65 000

1998

Förslag

83 636

1. Beloppen anges i tusental kronor

En rad olika händelser under år 1998 kommer att rikta

omvärldens blickar mot Sverige och vår kultur. År

1998 kommer att vara Kulturens år i hela Sverige.

Den svenska regeringen kommer under år 1998 att

stå värd för en mellanstatlig Unescokonferens om kultur

och mänsklig utveckling. Konferensen kommer att äga

rum i Stockholm den 30 mars den 2 april 1998. Syftet

med konferensen är dels att bidra till att kulturpolitiken

integreras i nationella och internationella strategier för

mänsklig utveckling, dels att förstärka Unescos bidrag

till formulering av kulturpolitik och internationellt

samarbete.

EU:s kulturministrar har utsett Stockholm till

Europas kulturhuvudstad för år 1998.

Kulturhuvudstadsåret i Stockholm kommer att äga rum

under medverkan av konstnärer på hög professionell

nivå från Sverige och övriga världen. För att nå en ny

publik finns planer på att använda nya platser för scener

och utställningslokaler. Dessutom kommer Stockholms

förorter att engageras i åtskilliga projekt. Många projekt

sker även i samarbete med amatörkulturen genom

fackföreningsrörelsen, studieförbunden och andra

föreningar.

Ett syfte med regeringens satsning på kulturåret är

inte bara avsikten att placera kulturen på den

internationella dagordningen, utan också att påvisa

kulturens mångfald och styrka samt att skapa bestående

kulturyttringar som berör hela befolkningen. Detta är

också anledningen till den särskilda satsningen på Kultur

i hela landet. För att stimulera aktiviteter i hela landet

under Kulturåret och för att inleda en framtidsorienterad

debatt tillsatte regeringen i september 1996 en

arbetsgrupp Kultur i hela landet inom

Kulturdepartementet. Gruppens arbete bedrivs

integrerat med arbetsgruppen Kultur i skolan, vilken

tillsattes i september 1995 med uppdrag att ta fram en

ny strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen Kultur i

skolan kommer att avge en idéskrift i början av år 1998.

Under år 1998 kommer Sverige att inneha

ordförandeposten i Nordiska ministerrådet, vars

verksamhet i hög grad är inriktad på kulturfrågor. Detta

kommer att ge regeringen möjligheter att inom såväl

kulturområdet som övriga samarbetsområden verka för

viktiga prioriteringar för Sverige.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Regeringen har den 4 september 1997 fördelat bidrag

till olika projekt inom Kultur i hela landet-satsningen.

Bidrag om sammanlagt 5,5 miljoner kronor har

tilldelats projekt som förberetts i lokal samverkan.

Projekt med kulturmöten mellan invandrare och

svenskar har erhållit 810 000 kronor medan bidrag till

arrangörer uppgår till 650 000 kronor. Bildkonst- och

utställningsprojekt har sammanlagt tilldelats 2 miljoner

kronor och teater-, dans- och musikprojekt sammanlagt

1,2 miljoner kronor. Vidare utgår bidrag med 780 000

kronor till litteratur och berättande, 518 000 kronor till

skola och kulturliv samt 390 000 kronor till barn och

unga. Slutligen tilldelades olika kulturarvsprojekt

865 000 kronor.

Sammanlagt har i år 14 miljoner kronor fördelats av

regeringen till Kultur i hela landet-projekt. Dessutom

har Stiftelsen Framtidens kultur fördelat bidrag om ca

30 miljoner kronor till projekt som har bäring på Kultur

i hela landet-satsningen.

Förberedelsearbetet inför Kulturhuvudstadsåret

fortsätter i stort sett som planerat. Nationella

kulturinstitutioner samarbetar med Stockholm - Europas

kulturhuvudstad 1998 AB om såväl inhemska

produktioner som utländska gästspel. Avtal har ingåtts

med bl. a. Operan, Dramaten, Riksteatern,

Riksutställningar, Rikskonserter,

Drottningholmsteatern, Dansens Hus, Arbetets

museum, Folkens museum - Etnografiska,

Konsthögskolan och Stockholms universitet.

Den i regeringens proposition (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik redovisade beräkningen av vilka medel

som sammanlagt kommer att stå till förfogande för

projekt inom ramen för Kulturåret 1998 gäller

fortfarande. Statens satsningar bör i huvudsak fortsätta

som beräknat. Detta innebär att utöver den satsning som

görs via befintliga och nya kulturinstitutioner tillförs

Kulturhuvudstaden sammanlagt 150 miljoner kronor.

Regeringen föreslår som tidigare nämnts att de medel

på 10 miljoner kronor som beräknats för arbetsgruppen

Kultur i skolans arbete under år 1998 (jfr anslag A 2),

disponeras om så att de kan användas i det fortsatta

arbetet med Kultur i hela landet under Kulturåret 1998.

Det innebär att anslaget till Kultur i hela landet ökar

med 10 miljoner kronor. Regeringen föreslår att

eventuellt anslagssparande under anslaget A 2 Bidrag till

allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete, anslagsposten 4.1 Särskilda

insatser för barn och ungdom överförs som ingående

reservation till reservationsanslaget A 3 Kulturåret

1998, anslagsposten 1 Bidrag till Kultur i hela landet.

Genom omprioriteringar inom utgiftsområdet har

anslaget ökats med ytterligare ca 8,6 miljoner kronor.

Regeringen har i regleringsbrevet för år 1997 givit

Statens kulturråd i uppdrag att ta fram en plan för hur

en utvärdering av Kulturåret 1998 skall kunna ske.

Planen bör belysa möjligheterna till en analys av

satsningens kulturpolitiska, ekonomiska,

arbetsmarknadsmässiga och regionalpolitiska effekter

både på kort och lång sikt. Kulturrådet bör presentera

planen senast den 1 oktober 1997.

Slutsatser

Regeringen föreslår att sammanlagt 83 636 000 kronor

anvisas för Kulturåret 1998.

A 4. Nationella uppdrag

1997

Anslag

6 000

1

Utgifts

-

progno

s

6 000

1998

Förslag

6 000

1999

Beräkna

t

6 035

2000

Beräkna

t

6 076

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas medel för tidsbegränsade

nationella uppdrag inom områdena barn- och

ungdomsteater, regional filmverksamhet,

ungdomskultur, musik, samtidskonst och

museiverksamhet (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). För treårsperioden

1997-1999 har regeringen gett nationella uppdrag till

Backateatern i Göteborg, Film i Väst i Alingsås,

Kulturskolan Rosteriet i Luleå, Falun Folkmusik

Festival, Malmö Konsthall och Arbetets museum i

Norrköping.

Regeringens överväganden

De sex nationella uppdrag som regeringen har fördelat

för perioden 1997-1999 bör fullföljas som planerat.

Regeringen föreslår att 6 miljoner kronor anvisas för

nationella uppdrag år 1998. För åren 1999 och 2000

beräknas anslaget preliminärt till 6 035 000 kronor resp.

6 076 000 kronor.

A 5. Försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel

Nytt anslag

(förslag)

67 70

2

1999

Beräknat

134 1

72

2000

Beräknat

138 2

05

1. Beloppen anges i tusental kronor

Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning skall under tiden den

1 juli 1997 31 december 2002 genomföras en

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne län.

I försökslänen skall ett regionalt självstyrelseorgan

fr.o.m. den 1 juli 1998 från Statens kulturråd överta

befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag

till regionala kulturinstitutioner enligt vad som närmare

föreskrivs av regeringen.

Under detta anslag beräknas medel för

försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel fr.o.m. den 1 juli 1998. För

budgetårets första sex månader beräknas medlen under

resp. sakanslag (jfr anslagen B 2 Bidrag till regional

musikverksamhet samt regionala och lokala teater-,

dans- och musikinstitutioner, C 1 Bidrag till regional

biblioteksverksamhet samt H 3 Bidrag till regionala

museer). Anslaget kommer att disponeras av Statens

kulturråd och delas in i tre anslagsposter, ett för varje

försökslän.

Anslaget omfattas av lagen (1996:1414) om

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning. Avsikten är att lagen skall

kompletteras med en förordning om ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel.

Regeringens överväganden

Bakgrund

Regeringen angav i propositionen (prop. 1996/97:36)

om den regionala samhällsorganisationen att det finns

skäl att pröva nya former för ansvarsfördelningen inom

kulturområdet. Ett sådant försök bör ha sin

utgångspunkt i att samhällsansvaret för förverkligandet

av ett regionalt utvecklingsprogram, inkl. kulturell

utveckling, i större utsträckning än hittills bör åvila de

förtroendevalda i regionen.

Samtidigt bör vissa villkor föreskrivas för att

säkerställa att nationella kulturpolitiska mål och åtgärder

beaktas vid de regionala självstyrelseorganens

fördelning av de statliga bidragen till regionala

kulturinstitutioner. Regeringen redogjorde i

propositionen för sin avsikt att genomföra en analys för

att fastställa sådana villkor. Förbehåll för medlens

användning bör t.ex. kunna anges av regeringen för

sådana utvecklingsåtgärder som har ett nationellt

kulturpolitiskt värde. Kulturinstitutionernas själv-

ständighet gentemot bidragsgivarna är också en viktig

aspekt som bör återspeglas i de villkor som bör

utformas rörande medlens disposition. Det kan t.ex.

gälla skydd för snabba förändringar i bidragsnivån.

Vidare är det naturligt att staten liksom hittills bör

kunna ställa vissa krav på ekonomiska motprestationer

från kommunala och landstingskommunala huvudmän.

Var ansvaret för den del av statsbidraget till regionala

museer som avser ersättning för uppgifter inom

kulturmiljövården skall ligga bör övervägas med

beaktande av att nationella intressen skall kunna hävdas.

Riksdagen har i sitt beslut (bet. 1996/97:KU4, rskr.

1996/97:77) inte redovisat några invändningar mot

regeringens förslag med anledning av denna fråga.

Utskottet konstaterar att regeringen avser att inför

starten av försöksverksamheten utarbeta villkor och

föreskrifter för verksamheten och redovisa detta i

budgetpropositionen för 1998.

För riksdagens information redogör regeringen

nedan för de villkor som utifrån kulturpolitiska

utgångspunkter kommer att ställas på den beslutade

försöksverksamheten. Under utarbetandet av dessa

villkor har Regeringskansliet varit i kontakt med

berörda län.

Villkor och bidragsformer

Genom försöksverksamheten får de regionala

självstyrelseorganen en större frihet att fördela de

statliga bidragen mellan regionala kulturinstitutioner.

Självstyrelseorganen får även ett ökat eget ansvar, både

vad gäller den kulturpolitiska inriktningen regionalt och

de ekonomiska åtagandena för regionens kulturliv.

Därmed skapas förutsättningar för den regionala

kulturpolitiken i de berörda länen att variera med

utgångspunkt från olika förhållanden och strategier.

Inom ramen för försöksverksamheten bör staten ange

vissa grundläggande villkor för fördelningen av de

statliga bidragen. En utgångspunkt är därvid att de

nationella kulturpolitiska mål som riksdagen fastställde

hösten 1996 skall ligga till grund för bidragsgivningen

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129).

Vidare bör nuvarande villkor för statligt bidrag till

regionala kulturinstitutioner som också beslutats av

riksdagen i huvudsak ligga fast i försökslänen. Det

innebär att statsbidraget bör tillgodose

kulturinstitutionernas behov av ekonomisk stabilitet för

en långsiktig planering av verksamheten. Statsbidraget

får vidare inte avse lokalkostnader, med undantag för

länsmusiken. Det statliga bidraget bör även i

fortsättningen vara förenat med krav på ekonomisk

motprestation från huvudmännens sida. En

utgångspunkt bör vara att huvudmännens motprestation

bör ligga på minst 1997 års nivå för att statligt bidrag av

nuvarande omfattning skall erhållas. Vidare bör

statsbidraget även inom ramen för försöksverksamheten

stimulera till en intensifiering av arbetet inom

kulturpolitiskt angelägna områden. Slutligen fastställer

regeringen i regleringsbrev vilka institutioner som skall

vara stödberättigade.

Det är i princip de bidragsformer som för

närvarande fördelas av Kulturrådet till regionala teater-,

dans- och musikinstitutioner, regionala museer och

länsbibliotek som bör föras över till de regionala

självstyrelseorganen i försökslänen. Medel för dessa

bidragsformer lämnas från anslagen B 2 Bidrag till

regional musikverksamhet samt regionala och lokala

teater-, dans- och musikinstitutioner, C 1 Bidrag till

regional biblioteksverksamhet samt H 3 Bidrag till

regionala museer.

Inom ramen för dessa bidragsformer bör det, i

enlighet med regeringens överväganden i propositionen

om den regionala samhällsorganisationen, göras vissa

förbehåll för utvecklingsåtgärder som har ett nationellt

kulturpolitiskt värde. De riktade bidragen till regionala

kulturinstitutioner bör därför inte ingå i

försöksverksamheten. Med beaktande av nationella

intressen bör inte heller ansvaret för den del av

statsbidraget till regionala museer som avser ersättning

för uppgifter inom kulturmiljövården föras över till

självstyrelseorganen i försökslänen. Skälen för dessa

avgränsningar utvecklas nedan.

De riktade bidragen till regionala kulturinstitutioner

är en reform som aviserades i propositionen (prop.

1996/97:3) om kulturpolitik och som riksdagen ställt sig

bakom (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Den

innebär i korthet att en mindre del av anslaget till

regionala kulturinstitutioner används till riktade,

tidsbegränsade insatser inom kulturpolitiskt angelägna

områden. För år 1997 har 2 % av anslagen reserverats

för detta ändamål. Som anförs under bl.a. anslag B 2

Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och

lokala teater-, dans- och musikinstitutioner anser

regeringen att avsättningen till riktade bidrag för år

1998 bör ligga kvar på nuvarande nivå, medan 4 %

kommer att reserveras under år 1999 och 6 % under år

2000. För länsbiblioteken har sedan tidigare etablerats

en nivå om ca 10 % för motsvarande ändamål.

Bidragen fördelas i form av stödenheter av Statens

kulturråd efter samråd med bl.a. Riksantikvarieämbetet,

efter ansökan från de regionala kulturinstitutionerna.

De riktade bidragen utgör ett viktigt instrument för

att bedriva nationell kulturpolitik i enlighet med den nya

inriktning som riksdagen beslutat om. Bidragen är

centrala för att staten skall kunna kraftsamla till och

stimulera utvecklingsinsatser vid olika

kulturinstitutioner, ofta i samverkan mellan flera län.

Regeringen menar därför att de riktade bidragen inte

skall ingå i den regionala försöksverksamheten.

Inte heller skall statsbidraget till bibliotekens

lånecentral för södra Sverige i Skåne, ingå i

försöksverksamheten, eftersom lånecentralens

verksamhet omfattar fler län än försökslänet.

De regionala museernas medverkan i

kulturmiljöarbetet bör även i fortsättningen långsiktigt

garanteras genom särskild statlig finansiering och ske i

en form som möjliggör en nationell överblick. Som skäl

kan bl.a. följande anföras. Den lagstiftning som finns på

kulturmiljöområdet ger staten ett särskilt ansvar. Enligt

kulturmiljöorganisationens roll- och ansvarsfördelning

har länsstyrelserna ett självständigt ansvar för

myndighetsutövningen. De regionala museerna har på

motsvarande sätt ett självständigt ansvar för

kunskapsuppbyggnaden. För att kulturmiljöområdets

lagstiftning skall kunna tillämpas effektivt är det av

särskild vikt att de regionala museerna kan säkerställa

möjligheten att bl.a. producera olika typer av kunskaps-

och beredningsunderlag som kan utgöra underlag för

länsstyrelsernas myndighetsutövning.

Vidare är behovet av medel för insatser i det regio-

nala kulturmiljöarbetet inte statiskt mellan regionerna.

Arbetet för kulturmiljön är beroende av förändringar i

omvärlden och de effekter som sådana

omvärldsförändringar, t.ex. infrastrukturutbyggnader,

har på kulturmiljön är ofta interregionala. För att

effektivt kunna möta hoten mot kulturmiljön krävs

därför ett nationellt perspektiv och en möjlighet att

jämka i resursfördelningen.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan drar

regeringen följande slutsatser. Den del av statsbidraget

till regionala museer som avser att möjliggöra de

regionala museernas medverkan i det statliga

kulturmiljöarbetet är av en annan karaktär än de

regionala bidrag till regional kulturverksamhet som från

den 1 juli 1998 skall föras över till de regionala

självstyrelseorganen. Denna del av bidraget skall därför

inte ingå i den regionala försöksverksamheten, utan

anvisas under anslaget H 3 Bidrag till regionala museer

under en särskild anslagspost. Inte heller skall medel för

kostnader för lönebidragsanställda vid regionala

museeer ingå i försöksverksamheten.

När det gäller storleken på den del av bidraget som

avser de regionala museernas deltagande i

kulturmiljöarbetet bör den bestämmas på grundval av

kulturpolitiska överväganden. Härvid kan framhållas att

arbetet för kulturmiljön är en integrerad del i de

regionala museernas verksamhet. Det regionala ansvaret

för kulturmiljöarbetet delas mellan länsstyrelserna och

de regionala museerna. Den roll- och ansvarsfördelning

som har utvecklats innebär att de regionala museerna

har givits ett självständigt ansvar i det regionala

kulturmiljöarbetet. De regionala museernas insatser

inom kulturmiljöområdet har ökat i betydelse även

genom att utvecklingen de senaste åren har inneburit att

ökad tonvikt har lagts på förebyggande arbete. Sålunda

utgör museernas arbete för kulturmiljön en betydande

del av de samlade regionala insatserna på området.

Regeringen anser att den

roll- och ansvarsfördelning som har utvecklats mellan

kulturmiljöorganisationens aktörer utgör en god grund

för framtida insatser inom området. Samtidigt är det

angeläget att medlen disponeras på ett sådant sätt, att de

står i tydlig relation till resp. regions vilja att påta sig ett

ansvar i enlighet med den rådande roll- och

ansvarsfördelningen.

Uppdelningen av bidraget till regionala museer får

dock inte innebära att möjligheterna att integrera

kulturmiljöarbete och museiverksamhet samt övrig

verksamhet som bedrivs vid de regionala museerna

försvåras. Arbetet för kulturmiljön är en del av

museernas samlade arbete för det regionala kulturarvet.

Uppdelningen förutsätter samarbete mellan den centrala

nivån och de regionala självstyrelseorganen bl.a. inför

bidragsbeslut och vid uppföljning av bidragets

användning.

Enligt regeringens bedömning bör den del av

bidraget till regionala museer som avser kulturmiljövård

utgöra hälften av det totala bidraget. Till grund för

bedömningen ligger utöver vad som ovan anförts även

utvecklingen av det statliga stödet till de regionala

museerna sedan länsmuseireformen genomfördes (prop.

1974:28). När det gäller bidraget till Skåne län, som har

flera stödberättigade regionala museer, kan en viss

justering behöva övervägas av vad som skall anses

utgöra bidrag för kulturmiljöarbete resp. övrigt bidrag.

Även vad gäller andra delar av anslaget kan en visss

justering av medelsberäkningen bli aktuell. Regeringen

avser därför att återkomma med förslag i

tilläggsbudgeten för år 1998.

Frågan om anslagsbeviljande central myndighet

kommer därvid också att tas upp.

Beräkning av anslaget, uppföljning och

utvärdering

Underlag för regeringens beräkning av anslaget har

varit fördelade statliga bidrag till regionala

kulturinstitutioner i de tre försökslänen under år 1997.

Dessutom har effekterna av beslutade och föreslagna

reformer och besparingar beaktats.

Förslag om framtida förändringar av anslaget på

grund av ändrad omfattning på verksamheten kommer

att behandlas i den årliga budgetberedningen. Sådana

förslag lämnas av de regionala självstyrelseorganen till

Kulturrådet. Det bör därefter åligga Kulturrådet att i sitt

budgetunderlag till regeringen väga in dessa uppgifter.

Med anledning av att försöksverksamheten på

kulturpolitikens område inte träder i kraft förrän den 1

juli 1998 är det viktigt att Kulturrådet verkar för en

smidig övergång till försöksverksamheten. För att bl.a.

tillgodose kulturinstitutionernas behov av

framförhållning och långsiktig planering bör Kulturrådet

samråda med de regionala självstyrelseorganen i Skåne,

Kalmar och Gotland inför fördelningen av statsbidrag

för perioden den 1 januari den 30 juni 1998.

Kulturrådet bör ha ansvaret för att följa upp

försöksverksamheten mot bakgrund av de villkor som

regeringen anger för fördelningen av statsbidrag till

regionala kulturinstitutioner inom de berörda

försökslänen. Det är vidare viktigt att regering och

riksdag kan få en samlad bild av verksamheten vid de

regionala kulturinstitutionerna i hela landet, oavsett om

de finns i ett försökslän eller inte. Det bör därför åligga

de regionala självstyrelseorganen i försökslänen att

inhämta sådana uppgifter från de regionala

kulturinstitutionerna som Kulturrådet begär.

Självstyrelseorganen tillförs även medel från

länsstyrelserna för täckande av förvaltningskostnaderna

till de delar som berör länsstyrelserna, med anledning

av försöksverksamheten. Detta redovisas närmare under

utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande, anslaget C 2 Regionala

självstyrelseorgan.

Regeringen har den 29 maj 1997 utfärdat direktiv

(dir. 1997:80) till en parlamentarisk kommitté med

uppdrag att utvärdera hela försöksverksamheten med

ändrad regional ansvarsfördelning.

Slutsatser

Regeringen föreslår att 67 702 000 kronor anvisas

anslaget för försöksverksamhet med regional fördelning

av kulturpolitiska medel för år 1998. För år 1999

beräknas anslaget bli 134 172 000 kronor och för år

2000 beräknas anslaget till 138 205 000 kronor

5 B Teater, dans och musik

5.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar Svenska riksteatern,

Operan, Dramaten, Dansens Hus och Svenska

rikskonserter. Härutöver ingår statens stöd till

länsmusiken, regionala och lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner, fria teater-, dans- och musikgrupper

samt arrangerande musikföreningar. Visst driftbidrag

lämnas även till Drottningholms slottsteater, Ulriksdals

slottsteater (Confidencen), Marionettteatern,

Internationella Vadstena-akademien och Musikaliska

akademien. Särskilda stöd ingår för produktion och

distribution av fonogram, notutgivning och information

om svensk musik samt till teaterfrämjande verksamhet

(Skådebanan).

UTGIFTSUTVECKLING

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2 190,

3

1 435,

2

1 467,

9

1 424,

4

1 391,

0

1 423,

1

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Vissa teatrar har ekonomiska problem trots en god

publiktillströmning. En kartläggning av länsmusiken

visar att länsmusikorganisationerna i dag arbetar med

varierande förutsättningar och skilda uppgifter i det

regionala musiklivet.

Större förändringar

Statens stöd till regional musikteater och dans samt fria

teater- och dansgrupper har ökat. Svenska

rikskonserters uppdrag att bedriva blåsmusikverksamhet

i egen ensemble har upphört.

Prioriteringar för 1998

Det fria musiklivet samt vissa musik- och

musikteaterinstitutioner får ett förstärkt stöd. Det totala

statsbidraget till länsmusiken minskar och inordnas i

bidragssystemet för regional kulturverksamhet. Under

anslaget A 2 anslås medel för teatrar och andra

kulturinstitutiner med särskilt stora svårigheter.

5.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Verksamhetsområdet behandlades hösten 1996 i

propositionen (prop.1996/97:3) om kulturpolitik. Där

redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida

insatserna för teatern, dansen och musiken. En

huvudlinje är att göra respektive konstform mer

tillgänglig för den enskilde invånaren samtidigt som en

hög kvalitet i konstutövandet vidmakthålls. Ett allsidigt

utbud av teater, dans och musik skall finnas över hela

landet. I propositionen om kulturpolitik redovisade

regeringen även sin bedömning av de övergripande

utvecklingstendenserna inom teaterns, dansens och

musikens områden. I det följande görs en

kompletterande bedömning av utvecklingen,

huvudsakligen på grundval av de årsredovisningar som

givits in för budgetåret 1995/96.

Utvecklingen inom verksamhetsområdet

Som framhölls i propositionen om kulturpolitik är

infrastrukturen med producerande riks- och

länsinstitutioner i huvudsak väl utbyggd inom teater-

och musikområdet, men i lägre grad inom dansområdet.

Ekonomin hos de större teaterinstitutionerna är ett

särskilt problem som närmare berörs i det följande.

Den försvagning av arrangörsledet som kunnat

iakttas under senare år är bestående. Små orter utan fast

teater eller orkesterinstitution har fått allt svårare att ta

emot turnerande föreställningar och konserter. De

lokala och regionala teaterföreningar som ingår i

Riksteaterns organisation utgör en basresurs när det

gäller att utveckla teaterlivet på mindre orter.

Teaterföreningarnas vitalisering och föryngring samt

försök med nya former av arrangörsskap är därför en

aktuell och viktig uppgift för Riksteatern. På

dansområdet ligger en speciell svårighet i att det finns få

spelplatser lämpade för dans och otillräckliga kunskaper

om konstformen som sådan. Den statligt stödda

verksamheten med länsdanskonsulenter har stor

betydelse för spridningen av kunskap om dans. På

musikområdet bärs verksamheten på mindre orter i hög

grad upp av olika slags ideellt arbetande

arrangörsföreningar. Deras konsertevenemang utgör en

stor del av arbetsmarknaden för yrkesverksamma

frilansmusiker och fria grupper. För att möta ökade

kostnader tenderar arrangörsföreningarna att i allt större

utsträckning engagera enbart lokala artister och

amatörmusiker. I propositionen om kulturpolitik

framhölls behovet av förstärkta statliga insatser för det

lokala musiklivets arrangörer och för det fria musiklivet

i övrigt. I det följande redovisas ett av Kulturrådet

framtaget förslag till sådana insatser.

FÖRESTÄLLNINGS- OCH PUBLIKUTVECKLING

BUDGETÅREN 1993/94 - 1995/96 (UPPGIFTER FRÅN

STATENS KULTURRÅD)

Teater

Antal föreställningar

1993/94

1994/95

1995/96

(12 MÅN.)

Operan

292

281

342

Dramaten

1 108

1 120

1 120

Riksteatern

1 763

1 653

1 338

Regionteatr

ar

9 637

9 364

9 617

Fria grupper

7 209

7 179

6 997

Övriga med

statsbidrag

258

249

214

Summa

20 267

19 846

19 628

Antal besök i 1 000-tal

1993/94

1994/95

1995/96

(12 MÅN.)

Operan

182

205

184

Dramaten

260

329

244

Riksteatern

298

227

222

Regionteatr

ar

1 446

1 383

1 645

Fria grupper

649

628

603

Övriga med

statsbidrag

40

27

31

Summa

2 876

2 800

2 929

Kulturrådets teaterstatistik visar att det totala antalet

föreställningar hos producenter med statsbidrag, inkl.

Operan, Dramaten och Riksteatern, har legat på en

relativt jämn nivå de senaste tre åren. Riksteatern

uppvisar dock en viss minskning över perioden. Antalet

barn- och ungdomsföreställningar har ökat vid

regionteatrarna, medan en minskning redovisas för

Dramaten, Riksteatern och de fria grupperna.

Vad gäller det totala besöksantalet har den tidigare

trenden med stadig publikminskning brutits under

budgetåret 1995/96, men det är ännu för tidigt att säga

om uppgången är tillfällig eller inte. Ökningen hänför

sig främst till regionteatrarna.

Dans

I Kulturrådets statistik för perioden räknas

Operabaletten, GöteborgsOperans balett, Skånes

Dansteater, Östgötabaletten och Cullbergbaletten till

dansinstitutionerna. För NorrDans, som t.o.m.

budgetåret 1995/96 ingick i länsmusiken, redovisas

ingen jämförande statistik. Utvecklingen av

föreställningsverksamheten vid institutionerna visar en

klar uppgång under treårsperioden. Publikantalet ligger

relativt stabilt kring 200 000 besökare.

För de fria dansgrupperna redovisas under perioden

en kontinuerlig minskning av antalet föreställningar.

Däremot når föreställningarna en genomsnittligt större

publik än tidigare. De flesta dansföreställningarna ges i

storstadsområden.

Musik

Kulturrådet redovisar ingen samlad konsert- och

publikstatistik för musikområdet. Rådet uppger att de

statsunderstödda symfoni- och kammarorkestrarnas

publik ökat med ca 3 % mellan budgetåren 1993/94 och

1995/96. Budgetåret 1995/96 svarade orkestrarna för

sammanlagt 624 konserter och andra musikevenemang,

vilket är en minskning med 215 konserter jämfört med

föregående år.

Länsmusikens publiksiffror har i stort sett varit

oförändrade under treårsperioden. Antalet konserter har

ökat med 15 %.

Antalet konserter hos de fria musikgrupperna visar

stora variationer mellan genrerna. Den senaste

treårsperioden visar inga större förändringar. Någon

publikstatistik för de fria musikgrupperna redovisas

inte. Arrangerande musikföreningar med

verksamhetsbidrag genomförde i genomsnitt tolv

konserter under år 1996, men variationerna är stora

mellan genrerna.

Teatrarnas ekonomi

Många teaterinstitutioner brottas med ekonomiska

problem trots en god publikutveckling. Bakom detta

förhållande ligger sannolikt ett antal samverkande

faktorer. Teaterkostnaderna, framför allt löner och

lokalhyror, har ökat starkt under senare tid.

Publiktillströmningen blir allt svårare att förutse.

Konstnärliga mål sätter gränser för

rationaliseringmöjligheterna. De samhällsekonomiska

förutsättningarna har blivit sämre, vilket minskar

huvudmännens handlingsutrymme.

De centrala institutionerna Operan, Dramaten och

Riksteatern har genomfört eller inlett

strukturförändringar i syfte att få ekonomin i balans.

Det ekonomiska resultatet har också genomgående

förbättrats jämfört med föregående år. Budgetåret

1995/96 visade endast en institution Dramaten

underskott i verksamheten.

Även vid regionala teaterinstitutioner planeras

omstruktureringar på grund av ekonomiska problem.

Regeringen har under anslaget A 2 Bidrag till allmän

kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete föreslagit att medel anvisas

för att möjliggöra insatser under år 1998 för

institutioner som har en särskilt svår situation.

Musiklivets arrangörer

Statens stöd till fria musikgrupper och arrangerande

musikföreningar betyder mycket för att få en jämn

spridning över landet av professionellt framförd levande

musik.

Mot bakgrund av vad regeringen uttalat i

propositionen om kulturpolitik har Kulturrådet i

budgetunderlaget för år 1998 dragit upp förslag till

riktlinjer för statens fortsatta stöd till fria musikgrupper

och det fria musiklivets arrangörer. Kulturrådet

förordar insatser av tre slag. Ett betydande stöd bör,

liksom hittills, gå till de arrangerande

riksorganisationerna och deras medlemsföreningar.

Vidare bör särskilda utvecklingsmedel avsättas för att

stimulera nya initiativ och finna arrangörer som står

utanför de etablerade organisationerna. Hit hör åtgärder

för att hjälpa unga arrangörer. Kulturrådet framhåller

slutligen det angelägna i att kombinera förstärkningen

av arrangörsstödet med ett förstärkt stöd till

musikgrupper. Härigenom ges arrangörerna möjlighet

att engagera kvalificerade frilansmusiker till rimliga

priser.

Regeringen finner att Kulturrådets förslag utgör ett

gott riktmärke för medelsanvändningen men vill gärna

tillägga att folkmusiken och den mångkulturella musiken

bör få ett förstärkt stöd inom den tillgängliga ramen.

Kulturrådet skall prioritera insatser som syftar till att

fånga upp nya arrangörsidéer, särskilt hos unga ännu

inte etablerade arrangörer.

Länsmusiken

I propositionen om kulturpolitik framförde regeringen

som sin mening att bidragsgivningen till länsmusiken

och övriga lokala och regionala musikinstitutioner med

statsbidrag i fortsättningen borde vara enhetligt

utformad. Vidare bedömde regeringen, på i

propositionen angivna grunder, att det totala årliga

stödet till länsmusiken borde minskas med 60 miljoner

kronor över en tvåårsperiod, för att sedan omfördelas

till annan regional musik- och kulturverksamhet.

Regeringen har godkänt en överenskommelse mellan

Kulturdepartementet och Landstingsförbundet om att

riksdagen skall föreläggas förslag om att inordna

länsmusiken i det statliga stödsystem som gäller för

övriga regionala kulturinstitutioner. Överenskommelsen

innebär också att de hittillsvarande årliga

överläggningarna mellan staten och Landstingsförbundet

om statsbidraget till länsmusiken skall upphöra fr.o.m.

år 1998.

Vidare har Statens kulturråd på regeringens uppdrag

kartlagt länsmusiken och på grundval härav lämnat

förslag till fördelning av den lägre bidragsnivån mellan

länsmusikorganisationerna. I uppdraget ingick att

föreslå viss omfördelning av bidraget. Regeringen

redovisar här sin bedömning med anledning av

kartläggningen.

Kulturrådets kartläggning visar att de 20

länsmusikorganisationerna under sin tioåriga tillvaro har

utvecklats i skilda riktningar både i fråga om

verksamhetens innehåll och dess organisatoriska

struktur samt att huvudmännens insatser varierar starkt.

Omorganisationer har genomförts eller planeras på

många håll. Kulturrådet konstaterar att de flesta av

organisationerna prioriterar orkesterverksamhet. Rådet

betonar vikten av att länsmusikuppdraget fullföljs i sin

helhet enligt de musikpolitiska utgångspunkter som legat

till grund för länsmusikens inrättande (prop.

1985/86:114, bet. 1985/86:KrU22, rskr. 1985/86:330).

Enligt dessa skall alla delar av det regionala musiklivet

beaktas och det konstnärliga innehållet präglas av bredd

och mångfald. Kulturrådet anger följande

grundprinciper för sitt förslag till bidragsfördelning:

kulturpolitiska prioriteringar, uppenbar snedfördelning

av det totala bidraget, förändrade förutsättningar för

verksamheten, geografi och demografi samt

huvudmannens ekonomiska insatser.

Under beredningen av detta ärende har olika

intressenter lämnat synpunkter på Kulturrådets

fördelningsförslag och dess effekter på befintlig

verksamhet inom skilda regioner. Efter sammanvägning

av dessa synpunkter och den information som ges i

Kulturrådets kartläggning har regeringen bedömt att den

förutskickade totala minskningen av statsbidraget inte

bör genomföras fullt ut. Den nya bidragsnivån bör i

stället vara ca 50 miljoner kronor lägre än den

nuvarande. Regeringen finner att Kulturrådets

omfördelning av länsmusikstödet är väl grundad och

anser därför att det justerade förslaget proportionellt bör

fördela sig på det sätt som Kulturrådet har förordat.

Förslaget till en lindrigare besparing på länsmusikstödet

får konsekvenser för regeringens övriga förslag på

teater- och musikområdet. Det innebär bl.a. att

merparten av den i propositionen om kulturpolitik

föreslagna förstärkningen av stödet till musiklivets

arrangörsled senareläggs något och att de nya

satsningarna på ungdomars skapande blir mer

begränsade. Regeringen vill i detta sammanhang

understryka vikten av att länsmusiken stärker sitt

engagemang vad gäller såväl ungdomars musikskapande

som nya former av arrangörsskap med inriktning på en

ung publik.

Regeringen föreslår att statsbidraget till länsmusiken

inordnas i stödsystemet för regionala kulturinstitutioner

med ett ingångsvärde på 202,9 miljoner kronor, vilket

således understiger nuvarande bidragsnivå med ca

50 miljoner kronor. Regeringen är medveten om att den

sänkta bidragsnivån kan kräva strukturförändringar på

vissa håll. Därför bör ca 25 miljoner kronor engångsvis

behållas under år 1998.

Enligt gällande regler för stödet till regional

kulturverksamhet är det Statens kulturråd som fördelar

bidrag till teater-, dans- och musikinstitutioner inom de

ramar som riksdagen och regeringen har anvisat.

Regeringen anser det dock angeläget att tillmötesgå

länsmusikorganisationernas önskan om ett snabbt besked

om vilka ekonomiska förutsättningar som kommer att

gälla för verksamheten framöver. Därför anges här den

fördelning av totalramen till länsmusiken som enligt

regeringens mening bör gälla.

STATSBIDRAG TILL LÄNSMUSIKEN, (TKR)

LANDSTING

M.M.

1997

1998

1999

Uppsala

11 820

10 600

9 300

Södermanlan

d

13 300

11 700

10 100

Östergötland

9 355

8 400

7 400

Jönköping

11 490

10 100

8 800

Kronoberg

11 430

10 200

9 000

Kalmar

4 190

4 500

4 800

Gotland

11 130

9 400

7 600

Blekinge

9 810

8 400

7 000

Kristianstad

12 365

11 000

9 700

Malmöhus

8 910

7 910

7 000

Halland

10 220

9 000

7 800

Bohus

9 020

8 100

7 100

Älvsborg

10 550

9 400

8 300

Skaraborg

10 190

9 100

8 000

Värmland

14 025

13 600

13 100

Örebro

12 365

10 800

9 200

Västmanland

10 315

9 200

8 100

Dalarna

12 095

10 700

9 400

Gävleborg

3 700

4 000

4 300

Västernorrla

nd

13 085

11 500

10 000

Jämtland

11 510

10 300

9 100

Västerbotten

18 925

18 300

17 600

Norrbotten

13 120

11 700

10 200

Totalt

252 920

227 910

202 900

Förslaget att inordna länsmusiken i det gemensamma

stödsystemet för regionala kulturinstitutioner innebär att

bidragen kommer att uttryckas i stödenheter om

100 000 kronor och integreras med stödet till

orkesterinstitutionerna. Enligt överenskommelsen med

Landstingsförbundet skall dock vissa särskilda villkor

gälla för länsmusiken. Statsbidraget till länsmusiken och

de symfoni- och kammarorkestrar som organisatoriskt

ingår i länsmusiken skall utbetalas till berörda landsting

och Gotlands kommun. Därvid har Landstingsförbundet

förutsatt att stödet till symfoni- och kammarorkestrarna

inte minskar. Statsbidraget till länsmusiken skall även i

fortsättningen få användas till lokalkostnader och ingen

del av bidraget skall avsättas till riktade insatser under

åren 1998 och 1999. För statens krav på ekonomiska

insatser till länsmusiken från huvudmännen skall gälla

att huvudmännens ekonomiska motprestation bör ligga

på nuvarande nivå för att statligt bidrag av nuvarande

omfattning skall erhållas. Eventuella neddragningar i

statens stöd medger motsvarande neddragning av

huvudmännens stöd till länsmusiken.

Inom ramen för det totala stödet till regionala teater-,

dans- och musikinstitutioner för år 1998 anser

regeringen att det härutöver finns skäl för vissa riktade

insatser, som direkt eller indirekt kommer länsmusiken

till godo. En fast musikresurs behövs i Dalarna bl.a. för

medverkan i musikproduktioner vid gästspelsarenan

Dalhalla. Därför bör Musik i Dalarna få en

bidragsförstärkning med 2 miljoner kronor. Regeringen

anser också att det finns ett behov att upprätthålla en

musikresurs på Gotland, bl.a. mot bakgrund av öns

särställning inom Östersjöområdets kultursamarbete.

Gotlandsmusiken bör därför tillföras 1 miljon kronor.

Inom Norrbottensmusiken har Norrbottens

kammarorkester drivits under ett antal år med

projektmedel från bl.a. Länsstyrelsen i Norrbottens län

och Statens kulturråd. Orkestern har betydelse för

uppbyggnaden av en kammaroperaverksamhet inom

Norrlands Musik och Dansteater, vilket enligt

regeringens mening motiverar ett särskilt stöd till

orkestern på 1,5 miljon kronor. Regeringen förordar

också en fortsatt utbyggnad av det direkta stödet till

Norrlands Musik och Dansteater med 2,5 miljoner

kronor, vilket kommer musikverksamheten i samtliga

medverkande län till godo.

Slutsatser

Förhållandena inom verksamhetsområdet är i allt

väsentligt desamma som låg till grund för regeringens

bedömning i förra årets kulturpolitiska proposition. En

omständighet som fått ökad uppmärksamhet är

teatrarnas svårigheter att upprätthålla bredd och kvalitet

i verksamheten inom ramen för en balanserad ekonomi.

Den huvudsakliga inriktningen på statens insatser bör

vara oförändrad. Institutionernas ökade tillgänglighet är

alltjämt ett viktigt mål för statens politik på teater- och

musikområdet, liksom en god balans mellan

institutionsbaserad verksamhet och det fria kulturlivet.

De förslag till reformer och omprioriteringar inom

området som aviserades i propositionen om kulturpolitik

fullföljs i stort sett enligt planerna. Förslaget om

länsmusiken innebär emellertid bl.a. att huvuddelen av

de förstärkta insatserna för musikarrangörer och fria

musikgrupper senareläggs ett år samt att nysatsningarna

på ungdomars eget skapande blir mer begränsade.

5.3 Anslag

B 1. Bidrag till Svenska riksteatern,

Operan, Dramaten, Dansens

Hus och Svenska rikskonserter

1997

Anslag

712 254

1

Utgifts

-

progno

s

712 254

1998

Förslag

727 076

1999

Beräkna

t

746 129

2000

Beräkna

t

760 950

1. Beloppen anges i tusental kronor

Svenska riksteatern

Svenska riksteatern är en folkrörelseorganisation,

uppbyggd på lokala teaterföreningar och

länsteaterföreningar. Budgetåret 1995/96 fick

Riksteatern 316 867 000 kronor i statsbidrag. Utöver

bidraget hade Riksteatern intäkter på 34,8 miljoner

kronor. Bokslutet för perioden juli 1995 december

1996 visar ett överskott före bokslutsdispositioner på

22,5 miljoner kronor.

Operan

Operan bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform.

Budgetåret 1995/96 fick Operan 421 740 000 kronor i

statsbidrag, varav 26,2 miljoner kronor utgjorde

engångsbidrag för skilda ändamål. Utöver bidraget hade

Operan intäkter på ca 58 miljoner kronor.

Resultaträkningen visar efter avskrivningar en vinst på

1 176 000 kronor. Det egna kapitalet uppgick vid

utgången av år 1996 till 29 miljoner kronor.

Dramaten

Dramaten bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform.

Budgetåret 1995/96 fick Dramaten 248 995 000 kronor

i statsbidrag, varav 15 miljoner kronor utgjorde

engångsbidrag. Utöver bidraget hade Dramaten intäkter

på 51,3 miljoner kronor. Vid utgången av år 1996

redovisades en ansamlad förlust på drygt 24 miljoner

kronor, bl.a. på grund av att aktiverade utgifter för

kommande produktioner m.m. nu kostnadsförts. Då det

egna kapitalet därmed förbrukats upprättades

kontrollbalansräkning. Vid bolagsstämma för Kungliga

Dramatiska Teatern AB den 14 april 1997 redogjorde

ägaren för sin avsikt att skjuta till erforderligt kapital.

Regeringen har i det förslag till tilläggsbudget för år

1997 som lämnas i denna proposition hemställt om

medgivande att överta Dramatens lån i

Riksgäldskontoret på 25 miljoner kronor.

Dansens Hus

Dansens Hus är en stiftelse, bildad av de teatrar som

har större fasta dansensembler. Stiftelsen har till

ändamål att utveckla dansen i Sverige genom att fungera

som gästspelsscen åt svenska och internationella

dansensembler. Budgetåret 1995/96 fick Dansens Hus

20 772 000 kronor i statsbidrag och 6 681 000 kronor i

bidrag från Stockholms stad. Härutöver erhöll Dansens

Hus ett mindre statligt engångsbidrag för vissa

investeringar. Övriga intäkter uppgick till 7,8 miljoner

kronor. Bokslutet för perioden juli 1995 december

1996 visar ett överskott på drygt 3 miljoner kronor före

bokslutsdispositioner.

Svenska Rikskonserter

Svenska rikskonserter är en av staten bildad stiftelse

med uppgift att främja utvecklingen av musiklivet i hela

landet genom kompletterande musikproduktion, service

till musiklivet och presentation av svensk musik i

utlandet. Svenska rikskonserters statsbidrag uppgick

budgetåret 1995/96 till 106 356 000 kronor. Härutöver

hade Rikskonserter egna intäkter på sammanlagt 34,3

miljoner kronor. Bokslutet för perioden juli 1995

december 1996 visar ett överskott på 1 768 000 kronor.

ANSLAGETS FÖRDELNING (TKR)

1997

REGERINGENS

BERÄKNING 1998

1. Bidrag till

Svenska riksteatern

214 532

218 833

2. Bidrag till Operan

269 202

275 877

3. Bidrag till

Dramaten

159 017

162 972

4. Bidrag till

Dansens Hus

14 546

14 905

5. Bidrag till

Svenska

rikskonserter

54 957

54 489

Summa

712 254

727 076

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Svenska riksteatern

Resultatredovisningen innehåller få uppgifter utöver en

statistisk redovisning avseende budgetåret 1995/96. Av

verksamhetsberättelsen framgår dock att Riksteatern är i

färd med att vidta en rad åtgärder i syfte att stärka

samarbetet med medlemsföreningarna och vinna en

större publik, framför allt utanför storstadslänen.

Riksteatern har beslutat att inför 1998 års kongress

göra en total genomlysning av Riksteaterns lokala,

regionala och centrala verksamhet. Inom ramen för

denna kommer en särskild utredning att göras angående

Riksteaterns lokalisering. I avvaktan på

utredningsresultatet har Rikteaterns hyresavtal med

Botkyrka kommun angående lokalerna i Hallunda

förlängts till utgången av år 1998. Regeringen kommer

med intresse att ta del av Riksteaterns bedömningar vad

gäller lokaliseringen av den centrala verksamheten, inte

minst mot bakgrund av de kulturpolitiska aspekter som

kan läggas på denna fråga.

Det ingår i Riksteaterns teaterfrämjande verksamhet

att även beakta dansen. Vid sidan av huvudmannaskapet

för Cullbergbaletten är dock Riksteaterns verksamhet på

dansområdet begränsad. För närvarande pågår ett

samråd mellan Statens kulturråd, Dansens Hus och

Riksteatern om ansvarsfördelningen vad gäller insatser

för danskonsten i hela landet. Det kan finnas anledning

för regeringen att närmare överväga en precisering av

de dansfrämjande uppdragen när resultatet av detta

samråd föreligger.

I inledningen till verksamhetsområde A Allmän

kulturverksamhet anmäler regeringen sitt

ställningstagande till betänkandet Forum för världskultur

- en rapport om ett rikare kulturliv (SOU 1997:95).

Regeringens förslag innebär att huvudmannaskapet för

Södra teatern stannar kvar hos Riksteatern. Regeringen

beräknar att 8 miljoner kronor av statsbidraget till

Riksteatern för år 1998 skall användas för verksamheten

vid Södra teatern. Redan under innevarande år har

Riksteatern fått regeringens uppdrag att planera för en

scenisk verksamhet vid Södra teatern med inriktning

mot världskultur som begreppet definieras i regeringens

förslag till riktlinjer för Forum för världskultur. Detta

uppdrag skall gälla även i fortsättningen. Härutöver kan

det bli aktuellt att i regleringsbrevet för år 1998 lämna

vissa kompletterande föreskrifter vad gäller samarbetet

mellan Riksteatern och Forum för världskultur.

Operan

Resultatredovisningen visar att verksamheten till sitt

innehåll svarar väl mot uppställda mål. Tillgänglig

publik- och föreställningsstatistik ger positiva

indikationer.

Regeringen finner att Operans ekonomiförvaltning

varit god. Genom omstruktureringar och

rationaliseringar i verksamheten har teaterns ekonomi

bringats i balans och t.o.m. givit ett visst överskott

budgetåret 1995/96. Den föreslagna nivån på

statsbidraget nödvändiggör dock ett fortsatt

konsolideringsarbete med rationaliseringar och

noggrann utgiftskontroll. Regeringen följer utvecklingen

och avser att även föra en diskussion med Operan om

möjligheterna att genom lokalanpassning eller på annat

sätt underlätta ett effektivt utnyttjande av befintliga

resurser.

Dramaten

Tillgänglig verksamhetsstatistik visar att Dramatens

repertoar har den bredd som nationalscensuppdraget

kräver. Dramaten redovisar också en omfattande

turnéverksamhet, vilket regeringen finner positivt.

Den i tilläggsbudget för år 1997 föreslagna

kapitalförstärkningen, kombinerad med redan vidtagna

och planerade rationaliseringsåtgärder, innebär att

Dramatens ekonomi kommer att vara i balans vid

utgången av år 1997. Dramaten förväntas därefter

förbättra sitt ekonomiska resultat. Ett första mål bör

vara att under perioden 1998 2002 redovisa en

disponibel vinst på minst 5 miljoner kronor per år.

Regeringen hyser tilltro till att Dramatens nya styrelse

och verkställande ledning skall kunna möta kraven.

Dansens Hus

Under budgetåret 1995/96 har verksamheten breddats i

väsentliga avseenden. En särskild förmedlings- och

produktionsservice (Dans-Produktion-Service, DPS) har

startat med stöd från Statens kulturråd,

Länsarbetsnämnden och Stockholms stad. En

verksamhet med gästkoreografer (s.k. Choreographers

in Residence) har inletts. Planer föreligger på att starta

vissa projekt med syfte att främja den samtida

danskonsten i hela landet. Ett samråd i dessa frågor

pågår mellan Statens kulturråd, Svenska riksteatern och

Dansens Hus.

Även om årsredovisningen inte ger underlag för

någon närmare analys av verksamhetens resultat är det

allmänna intrycket att arbetet vid Dansens Hus bedrivs

på ett dynamiskt och målinriktat sätt. Regeringen följer

med intresse samrådet mellan berörda instanser om

dans i hela landet.

En planenlig besparing på statlig konsumtion har

tagits ut med 221 000 kr.

Regeringen och Stockholms stad är överens om att

även i fortsättningen gemensamt bidra till

basverksamheten vid Dansens Hus på det sätt som

parterna kom överens om år 1993.

Svenska rikskonserter

Verksamhetsbeskrivningen visar att Rikskonserter

strävar efter det fördjupade samarbete med det

regionala musiklivet som regeringen och riksdagen har

förutsatt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129). Dessutom har Rikskonserter ytterligare

utvecklat samarbetet med musiklivets

intresseorganisationer bl.a. om turnéverksamhet inom

och utom landet. Jämfört med budgetåret 1994/95

ökade Rikskonserter sina insatser för lansering av

svensk musik och svenska musiker utomlands.

Regeringen vill understryka vikten av att Rikskonserter

och länsmusiken fortsätter de gemensamma

ansträngningarna att finna goda samarbetsformer.

Rikskonserter har under år 1997 disponerat

2 miljoner kronor bl.a. för att avveckla vissa lokaler.

Bidraget bör minska med detta belopp. Härutöver

beräknas en anslagsminskning på 1 017 000 kronor,

varav 381 000 kronor utgör en planenlig besparing på

statlig konsumtion.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Revisionsberättelserna för Svenska riksteatern, Operan,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter innehåller inga

invändningar. Vad gäller Dramaten har revisorerna

anmärkt på att årsredovisningen inte har lämnats till

dem inom föreskriven tid. I övrigt har revisorerna inga

invändningar.

Revisorernas granskning av resultatredovisningarna

för Operan, Dramaten och Svenska rikskonserter har

föranlett påpekanden och förslag vad gäller sättet att

redovisa. Regeringen utgår från att revisorernas

synpunkter beaktas vid utformningen av nästa

resultatredovisning. Även Svenska riksteatern och

Dansens Hus kan enligt regeringens mening förbättra

sina resultatredovisningar. Frågor om resultatredovis-

ningens form och innehåll kommer att närmare belysas i

fortlöpande dialoger mellan Regeringskansliet och

institutionerna.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragen har använts i enlighet

med de mål som angivits för verksamheten inom resp.

institution.

Regeringen föreslår att Svenska riksteatern, Operan,

Dramaten , Dansens Hus och Svenska rikskonserter

anvisas ett samlat bidrag på 727 076 000 kronor för år

1998. Regeringens beräkning av medelsfördelningen

framgår av den inledande tabellen. För åren 1999 och

2000 beräknas anslaget preliminärt till 746 129 000

kronor resp. 760 950 000 kronor.

B 2. Bidrag till regional musik-

verksamhet samt regionala och

lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner

1997

Anslag

663 843

1

Utgifts

-

progno

s

663 843

1998

Förslag

602 427

1999

Beräkna

t

540 042

2000

Beräkna

t

555 280

1. Beloppen anges i tusental kronor

Undet anslaget anvisas medel till länsmusiken och till

övriga regionala och lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner.

Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner, utom länsmusiken, lämnas enligt

förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional

kulturverksamhet. Enligt beslut av regeringen är för

närvarande 30 teater- och dansinstitutioner samt 12

musikinstitutioner berättigade till bidrag. Statens

kulturråd fördelar bidraget mellan dem.

Bidragen till länsmusiken har t.o.m. år 1997

fastställts genom årliga överläggningar mellan staten

och Landstingsförbundet enligt av regeringen och

riksdagen fattade beslut år 1985 och 1986 (prop.

1984/85:1, bet. 1984/85:KrU7, rskr. 1984/85:53; prop.

1985/86:114, bet. 1985/86:KrU22, rskr. 1985/86:330;

regeringsbeslut den 23 oktober 1986 angående

godkännande av avtal om regional musikverksamhet).

Regeringen och Landstingsförbundet har träffat en

överenskommelse om att de årliga överläggningarna om

bidragsbeloppen skall upphöra fr.o.m. år 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Musikinstitutioner, inkl. länsmusiken

Regeringen har i inledningen till verksamhetsområdet

redovisat sin bedömning och sina förslag vad gäller

länsmusiken.

Vad gäller övriga statsunderstödda musikinstitutioner

utgår regeringen från Kulturrådets årsredovisning.

Denna ger inte grund för annan bedömning än att

utvecklingen varit tillfredsställande.

Som framgår av inledningen föreslår regeringen att

statsbidraget till länsmusiken fr.o.m. år 1998 inlemmas

i det stödsystem som gäller för övriga regionala teater-,

dans- och musikinstitutioner. Den hittillsvarande

åtskillnaden mellan länsmusikinstitutioner och symfoni-

/kammarorkestrar i bidragsgivningen kommer därmed i

princip att upphöra.

För år 1998 beräknas, i enlighet med vad som

anförts i inledningen, särskilda förstärkningar på

sammanlagt 4,5 miljoner kronor till Musik i Dalarna,

Gotlandsmusiken och Norrbottens kammarorkester.

Teater- och dansinstitutioner

Som anförts i inledningen till verksamhetsområdet har

många stads- och regionteatrar en svag ekonomi. Trots

detta har teatrarna kunnat upprätthålla en verksamhet av

hög konstnärlig halt och med god publiktillströmning.

Regeringen erinrar om att för år 1997 har 7 miljoner

kronor avsatts engångsvis för bidrag till vissa regionala

dansensembler. Härav finns 2,7 miljoner kronor,

avseende NorrDans, uppförda under anslaget A 2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete. Hela

beloppet bör fr.o.m. nästa budgetår anvisas under detta

anslag och användas för fortsatta satsningar på dans.

Som anmälts i samband med förslaget om läns-

musiken förordar regeringen att Norrlands Musik och

Dansteater tillförs 2,5 miljoner kronor, utöver det

bidrag på 6 miljoner kronor som utgår under

innevarande år.

Med hänsyn till den organisatoriska integration som i

flera fall förekommer på musikteaterområdet kan det

finnas skäl att på sikt överge den hittillsvarande

uppdelningen av anslaget på teater- och dans- resp.

musikinstitutioner. Tills vidare bör dock medel anvisas

separat för resp. kategori. Det bör vara regeringens

uppgift att i regleringsbrevet fördela medlen på

anslagsposter.

Riktade bidrag m.m.

Enligt de riktlinjer för bidragen till regional

kulturverksamhet som riksdagen har godkänt (prop.

1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129)

skall en viss del av det reguljära stödet avsättas till

riktade tidsbegränsade bidrag, bl.a. för att stimulera en

utveckling mot ökad tillgänglighet. Bland annat mot

bakgrund av de ekonomiska svårigheter som vissa

institutioner redovisar anser regeringen att avsättningen

för år 1998 bör ligga kvar på nuvarande nivå, som är

2 %. För åren 1999 och 2000 räknar regeringen med att

4 % resp. 6 % av stödet skall avsättas till riktade

bidrag. Eftersom medelsanvisningen till länsmusiken

innebär en viss besparing bör någon avsättning till

riktade bidrag inte göras från den delen av stödet under

åren 1998 och 1999.

Med anledning av den försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel som

inleds den 1 juli 1998 (prop. 1996/97:36, bet.

1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77, SFS 1996:1414) har

anslaget minskats med 61 154 000 kronor. Medlen

beräknas under anslaget A 5 Försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel.

Slutsatser

Regeringen föreslår att totalt 602 427 000 kronor

anvisas under detta anslag för år 1998. För år 1999

beräknas anslaget preliminärt till 540 042 000 kronor

och för år 2000 preliminärt till 555 280 000 kronor.

I anslagsberäkningen för år 1999 ingår bl.a. en

ytterligare minskning av stödet till länsmusiken med

ca 25 miljoner kronor.

B 3. Bidrag till vissa teater-, dans-

och musikändamål

1997

Anslag

93 094

1

Utgifts

-

progno

s

86 306

1998

Förslag

94 894

1999

Beräkna

t

104 779

2000

Beräkna

t

106 874

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under detta anslag anvisas medel för bidrag enligt

förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-,

dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria

grupper.

Från anslaget bekostas också stöd enligt förordningen

(1982:505) om statsbidrag för framställning och

utgivning av fonogram, samt ett särskilt bidrag till

fonogramdistribution.

Från anslaget ges vidare stöd till arrangerande

musikföreningar och skådebanor samt till Musikaliska

akademien och vissa mindre teaterinstitutioner av

nationellt intresse, såsom Drottningholmsteatern,

Ulriksdals slottsteater (Confidencen), Internationella

Vadstena-akademien och Marionetteatern.

Ändamålsbestämda bidrag för notutgivning och

information ges till Musikaliska akademien och Svenska

tonsättares internationella musikbyrå (STIM) Svensk

Musik.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens kulturråd har i sin årsredovisning analyserat

resultaten av bidragsgivningen till fria grupper,

arrangerande musikföreningar, skådebaneverksamhet

samt utgivning och spridning av fonogram. Härutöver

har regeringen tagit del av årsredovisningar och

anslagsframställningar från bl.a. Musikaliska

akademien, STIM Svensk Musik och vissa av de

teaterinstitutioner som får stöd från detta anslag.

Som angivits i propositionen (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik bör statens insatser för lokala mu-

sikarrangörer och fria musikgrupper förstärkas.

Regeringen räknar med att huvuddelen av

förstärkningen skall genomföras år 1999. För år 1998

föreslås en anslagsökning på 1,8 miljoner kronor. Vissa

riktlinjer för det framtida stödet har redovisats i

inledningen till verksamhetsområdet.

Utvecklingen inom fonogramområdet går alltjämt

mot en allt större företagskoncentration, med stor

dominans för ett fåtal multinationella mediekoncerner.

Enligt regeringens bedömning bidrar det statliga stödet

till att ett stort antal mindre svenska fonogrambolag med

kvalitetsutgivning fortfarande finns på marknaden.

I inledningen till verksamhetsområdet har regeringen

översiktligt redovisat läget på teaterområdet.

Regeringen erinrar om att stödet till fria teater- och

dansgrupper förstärktes för år 1997.

Beträffande övriga ändamål som omfattas av

bidragsgivningen från anslaget bedömer regeringen att

statens stöd till Musikaliska akademien och STIM

Svensk Musik samt skådebanorna fyller en viktig

kulturpolitisk funktion genom att öka kunskapen om och

bredda intresset för musik och teater.

Slutsatser

Bidragsgivningen under anslaget har enligt regeringens

bedömning fyllt sina ändamål och fått avsedda resultat.

Regeringen föreslår att 94 894 000 kronor anvisas under

anslaget för år 1998. Det är regeringens uppgift att i

regleringsbrev fördela anslagsramen på resp. ändamål.

För år 1999 beräknas anslaget preliminärt till

104 779 000 kronor. I beräkningen ingår en ytterligare

höjning av stödet till arrangerande musikföreningar och

fria musikgrupper m.m. med 7,8 miljoner kronor. För

år 2000 beräknas anslaget preliminärt till 106 874 000

kronor.

6 C Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter

6.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar bidrag till den regionala

biblioteksverksamheten, litteraturstöd,

kulturtidskriftsstöd, stöd till bokhandeln, myndigheten

Talboks- och punktskriftsbiblioteket, bidrag till

Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur,

bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för produktion

av videogram på teckenspråk samt bidrag till Svenska

språknämnden och Sverigefinska språknämnden.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

292,1

193,3

234,0

219,0

252,6

258,4

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Bibliotekens inköp och utlåning av barnböcker har

under några år minskat och barnboksförlagen har

redovisat minskade försäljningssiffror. Strukturen inom

bokbranschen har inte förändrats märkbart. Inom

utgivningen har nya medier fått en allt större plats, även

om den fortfarande är marginell.

Större förändringar

Från och med år 1997 finns en bibliotekslag. Vidare har

ett nytt litteraturstöd införts som gör det möjligt för

folk- och skolbibliotek att få statliga bidrag för inköp av

litteratur till barn och unga. Effekterna av det kommer

att kunna redovisas fr.o.m. år 1998. En digital talbok

vidareutvecklas inom ramen för Talboks- och

punktskriftsbibliotekets verksamhet.

Prioriteringar för 1998

Statens insatser för att främja en bred utgivning av

kvalitetslitteratur och skapa tillgänglighet har inför år

1998 fortsatt hög prioritet.

6.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Verksamhetsområdet behandlades i regeringens

proposition (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik. Där

redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida

insatserna för litteraturen och språket. Regeringen

bedömde att de statliga insatserna på området bör utökas

och syfta till att stimulera en bred utgivning av

kvalitetslitteratur och göra denna tillgänglig samt att på

kulturens område stödja en informationsteknik i

allmänhetens tjänst. Vidare uttalade regeringen att

kulturtidskriften och det svenska språket skall värnas. I

propositionen redovisade regeringen även sin

bedömning av de övergripande utvecklingstendenserna

inom området. I det följande görs en kompletterande

bedömning av utvecklingen, huvudsakligen på grundval

av de årsredovisningar som givits in för budgetåret

1995/96.

Utvecklingen inom verksamhetsområdet

Under år 1996 debatterades barnbokens ställning livligt.

Bibliotekens inköp och utlåning av barnböcker minskade

och barnboksförlagen redovisade vikande

försäljningssiffror. Av Kulturrådets

kulturvaneundersökningar framgår att

kvalitetsförfattarna inom barn- och ungdomslitteraturen

tappar mark samt att kvalitetslitteraturen allmänt läses

mest i de tre storstäderna. Engelska och amerikanska

författare är populärast inom den utländska litteraturen.

En undersökning som Kulturrådet gjort visar vidare att

biblioteken strävar efter kvalitet och bredd i sitt utbud.

Strukturen inom bokbranschen har inte förändrats

märkbart. Det har endast skett en marginell förändring i

bokhandelsbeståndet under året. Inom utgivningen har

nya medier fått en allt större plats och flera förlag har

börjat ge ut multimedier. Ett ökat intresse för

faktabaserad information återspeglas i

fackboksutgivningen som har fortsatt att öka på

bekostnad av den skönlitterära utgivningen. Många

bibliotek har fått vidkännas minskade anslag.

Nedskärningar inom biblioteksverksamheten har visat

sig genom att mindre enheter, bokbussar och

uppsökande verksamhet lagts ned, medan

huvudbiblioteken i mindre utsträckning drabbats av

besparingar. Biblioteken köper också in ett färre antal

exemplar av varje titel jämfört med tidigare.

Regeringens bedömning är att utgivningsstödet för de

små förlagen innebär att många kan fortleva och att de

stora förlagen vågar riskera utgivning av den litteratur

som inte på förhand är givna försäljningssuccéer.

Statligt stöd till bokhandeln gör att den mindre

bokhandeln får möjlighet att tillhandahålla ett bredare

sortiment än vad som annars vore möjligt. Likaså

innebär bidragen att nyetableringar kan ske. Statliga

bidrag har varit koncentrerade till bokproduktionen. För

att boken skall nå ut är det viktigt med ett väl

fungerande nät av bibliotek där människor har fri

tillgång till ett brett utbud av litteratur. Från och med år

1997 infördes därför en bibliotekslag, ett inköpsstöd till

biblioteken samt medel för läsfrämjande aktiviteter. En

särskild utredare har också under år 1997 arbetat med

att närmare analysera bok- och

kulturtidskriftsmarknaden och pröva de statliga stöden

på området (dir. 1996:85). Utredningen lämnar sitt

betänkande under hösten 1997 och regeringen avser att

återkomma till riksdagen i denna fråga under år 1998.

När det gäller tillgången till litteratur för personer

med funktionshinder omfattar statens insatser

verksamheter som bedrivs vid Talboks- och

punktskriftsbiblioteket (TPB), Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur (LL-stiftelsen) och

Dövas TV. TPB redovisar en ökad produktion och

utlåning. Ett projekt med en ny digital talboksstandard

(DAISY) har inneburit en ökad internationell

uppmärksamhet för TPB och resulterat i ett

internationellt samarbete för vidareutveckling. En

produktivitetsökning har skett för

punktskriftsverksamheten. Flera rapporter från

länsbiblioteken tyder på att utlåningen i landet har

fortsatt att öka under år 1996. Försäljningen av

punktskriftsböcker minskar, vilket enligt TPB:s

bedömning beror på att marknaden är mättad.

Under året har LL-stiftelsen varje vecka utkommit

med nyhetstidningen 8 SIDOR och producerat ett ökat

antal LL-böcker. Utöver att utgivningen av tidningen

och böckerna ökat något har även tidningsupplagan

vuxit. Analyser av 8 SIDORS prenumerationsregister

visar att mer än hälften av prenumerationerna används

för undervisningsändamål. Biblioteken är den största

köparen av LL-böcker. Över 1 miljon kronor av

stiftelsens medel användes under budgetåret 1995/96 för

en regional uppbyggnad av LL-verksamheten och

uppbyggnaden av ett resurscenter hos LL-stiftelsen har

påbörjats. Dövas TV redovisar att produktionen av

barn- och ungdomsprogram har ökat.

Slutsatser

Regeringen bedömer att statens insatser på området är

av stor vikt för att upprätthålla bredd och kvalitet i

litteraturutgivningen och skapa tillgänglighet. Som ovan

nämnts har en särskild utredare fått i uppdrag att

kartlägga förhållandena på bokmarknaden och pröva de

statliga insatserna. I avvaktan på utredningsresultatet

bör bidrag under verksamhetsområdet i stort utgå

oförändrat år 1998.

6.3 Anslag

C 1. Bidrag till regional

biblioteksverksamhet

1995/96

Utgift

54 154

1

Därav

1996

Utgift

39 100

1997

Anslag

37 482

Utgifts

-

progno

s

37 482

1998

Förslag

36 872

1999

Beräkna

t

36 040

2000

Beräkna

t

37 121

1. Beloppen anges i tusental kronor

Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas enligt

förordningen (1996:1608) om statsbidrag till

folkbibliotek och förordningen (1996:1598) om

statsbidrag till regional kulturverksamhet. Från anslaget

utgår dessutom statsbidrag till tre allmänna

lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett

depåbibliotek. Medel under detta anslag fördelas av

Statens kulturråd.

Syftet med bidraget är i första hand att bibehålla

fjärrlånefunktionen och att stödja utvecklingverksamhet.

Bibliotekslagen (1996:1596) innehåller bestämmelser

om det allmänna biblioteksväsendet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

ANSLAGETS FÖRDELNING BUDGETÅRET 1995/96:

Fasta grundbidrag

34 230 630

Rörliga grundbidrag

3 949 690

Lånecentraler och depåbibliotek

15 973 875

Totalt

54 154 196

Större delen av bidragen går till de 24 länsbiblioteken.

Statens kulturråd har sedan budgetåret 1985/86 avsatt

rörliga grundbidrag för regionala utvecklingsprojekt.

Under budgetåret 1995/96 användes hälften av de

rörliga grundbeloppen till stöd för olika IT-projekt,

varav flertalet inriktades på fortbildningsinsatser. En

mindre del användes till försöksverksamhet med

finskspråkig litteratur samt projekt som rörde

funktionshindrade, barn- och ungdomsverksamhet,

biblioteksservice i samiska områden,

Nordkalottbiblioteket m.m. Extra grundbidrag

fördelades också till invandrarlånecentralen i

Stockholm.

Bidrag till utvecklingsverksamhet inom

biblioteksområdet har även utgått från anslaget A 2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete. För

budgetåret 1995/96 (18 mån.) fördelades 8,1 miljoner

kronor. Målsättningen är att utveckla nya arbetsformer

och arbetsmetoder. Projekt som prioriterats under året

har gällt ny informationsteknik inom

folkbiblioteksområdet samt läsfrämjande verksamhet

som riktar sig till barn och ungdomar.

Biblioteken har kommit att spela en allt viktigare roll

inom information och utbildning. Hösten 1996 kunde

nästan hälften av landets kommunbibliotek erbjuda sina

besökare möjligheten att söka i Internet. Nästan

samtliga kommuner hade tillgång till databaser.

Med anledning av den försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av kulturpolitiska medel som startar

den 1 juli 1998 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4,

rskr. 1996/97:77, SFS 1996:1414) beräknas 1 881 000

kronor under anslaget A 5 Försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel.

Förevarande anslag minskas därför med nämnda

belopp.

Slutsatser

Regeringen bedömer att det statliga stödet är viktigt för

att få ett nät av väl fungerande bibliotek i landet. Den

finansieringsform som byggts upp i samverkan mellan

den regionala och statliga nivån har fungerat väl.

Regeringen föreslår att 36 872 000 kronor anvisas

under anslaget för år 1998. För år 1999 och år 2000

beräknas anslaget till 36 040 000 kronor resp.

37 121 000 kronor.

C 2. Litteraturstöd

1995/96

Utgift

64 253

1

Reser-

vation

5 093

Därav

1996

Utgift

37 700

1997

Anslag

71 253

Utgifts

-

progno

s

67 990

1998

Förslag

64 567

1999

Beräkna

t

96 403

2000

Beräkna

t

98 365

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för stöd till utgivning av

litteratur enligt förordningen (1993:449) om statligt

litteraturstöd. Frågor om utgivningsstöd prövas av

Statens kulturråd i enlighet med nämnda förordning och

förordningen (1988:679) med instruktion för Statens

kulturråd. Inom ramen för utgivningsstödet utgår även

medel till Statens kulturråd för utgivning av klassisk

litteratur för skolans behov, utgivning av August

Strindbergs samlade verk, till Svenska

Vitterhetssamfundet, Samfundet De Nio och till stöd för

författarverkstäder. Vidare utgår från anslaget stöd till

En Bok För Alla AB för utgivning och spridning av

kvalitetslitteratur till lågpris enligt avtal mellan staten

och bolaget, samt stöd till Expertkommittén för

översättning av finsk facklitteratur till svenska. Från och

med budgetåret 1997 infördes en stödform för inköp av

litteratur till folk- och skolbibliotek enligt förordningen

(1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek på 25

miljoner kronor. Samtidigt anvisades 5 miljoner kronor

engångsvis för läsfrämjande verksamhet under anslaget.

Anslagssparandet budgetåret 1995/96 hänför sig till

att det för vissa stödordningar inom utgivningsstödet

lämnas förhandsbesked om stöd men att utbetalning av

bidrag sker först efter utgivning. Förlagen har mellan

ett och två år på sig att fullfölja utgivningen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1995/96 utgick utgivningsstöd med

sammanlagt 42 454 000 kronor. Dessa fördelades på

232 förlag, varav 11 förlag erhöll stöd med mer än 1

miljon kronor, 75 förlag fick mer än 100 000 kronor

och övriga 146 förlag fick mindre belopp. Antalet

ansökningar om utgivningsstöd har ökat något under de

senaste åren. Den årliga ökningen ligger på ca 50 titlar.

Svensk skönlitteratur står för det största antalet

ansökningar, ca 27 % resp. en tredjedel av de beviljade

stöden. Därnäst kommer barn- och ungdomslitteraturen

med en fjärdedel av alla ansökningar och beviljade stöd.

Facklitteraturen står för drygt 20 % av ansökningarna

men får en lägre andel av stöden, ca 17 %.

Utgivningen av klassiker för skolan har under året

uppnått den planerade utgivningen på 100 titlar.

Skolklassikerna kommer tills vidare att hållas i lager

och marknadsföras. Vid behov sker tilltryck.

Försäljningen till skolan har varit framgångsrik och i

december 1996 hade sammanlagt 905 000 exemplar

sålts. Kostnaderna för skolklassikerna har sedan starten

år 1985 varit totalt 24,3 miljoner kronor och under hela

perioden har ca 1,2 miljoner exemplar tryckts.

Intresset för det nya stödet för inköp av litteratur till

folk- och skolbibliotek har varit stort. När

ansökningstiden gick ut i april 1997 hade 270 av landets

288 kommuner ansökt om bidrag om drygt 70 miljoner

kronor. Under sommaren 1997 har Kulturrådet fördelat

24,5 miljoner kronor till 269 kommuner. Bidrag har

som lägst utgått med 50 000 kronor och som högst med

1,2 miljoner kronor. Förutom invånarantal har den

procentuella andelen barn och unga upptill 19 år legat

som grund för fördelningen. Därutöver har

kommunernas redogörelser för lässtimulerande

verksamhet påverkat bidragsbeloppet. I de kommuner

där bokanslagen har sänkts har stöd inte beviljats. Av de

5 miljoner kronor som staten under budgetåret 1997

avsatte särskilt för läsfrämjande verksamhet har t.o.m.

juni 1997 ca 4,2 miljoner kronor fördelats. Av 248

ansökningar har 77 beviljats, varav 7 varit

riksomfattande. I stort alla län har erhållit bidrag som i

de flesta fallen utgått med mellan 15 000 kronor och

50 000 kronor.

Som redovisas nedan (jfr anslaget E 2 Ersättningar

och bidrag till konstnärer) har regeringen den 5 juni

1997 godkänt en överenskommelse med Sveriges

författarförbund m.fl. om biblioteksersättningen för år

1998. Förslaget innebär att den totala kostnaden för

biblioteksersättningen för år 1998 beräknas bli något

högre än vad som beräknades i föregående års

budgetproposition. En viss omfördelning av resurserna

inom litteraturområdet är därför nödvändig.

Regeringens förslag innebär att bidraget till

utgivningsstöd inom anslaget C 2 Litteraturstöd minskas

med 1 686 000 kronor.

Slutsatser

I avvaktan på utredningen om Boken och

Kulturtidskriften bör inriktning och medelstilldelning i

stort vara oförändrad för år 1998.

Regeringen föreslår att anslaget förs upp med

sammanlagt 64 567 000 kronor för år 1998. För år

1999 beräknas anslaget till 96 403 000 kronor och för år

2000 till 98 365 000 kronor. Beräkningen utgår från att

utökade insatser på litteraturområdet kommer att göras

fr.o.m. år 1999.

C 3. Stöd till kulturtidskrifter

1995/96

Utgift

29 209

1

Reser-

vation

111

Därav

1996

Utgift

18 400

1997

Anslag

19 500

Utgifts

-

progno

s

19 400

1998

Förslag

19 500

1999

Beräkna

t

19 891

2000

Beräkna

t

20 295

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för produktionsstöd och

utvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om

statligt stöd till kulturtidskrifter. Frågor om stöd prövas

av Statens kulturråd i enlighet med nämnda förordning

och förordning (1988:676) med instruktion för Statens

kulturråd. Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter är

att garantera en kulturellt värdefull mångfald i

tidskriftsutbudet. Samtidigt skall Statens kulturråd

genom utvecklingsinsatser minska enskilda tidskrifters

behov av produktionsstöd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet tidskrifter som ansökte om stöd under

budgetåret 1995/96 var 355. Budgetåren 1993/94 och

1994/95 var motsvarande siffra 383 resp. 349.

Kontinuerlig information om tidskrifterna lämnas till

biblioteken via Kulturrådets tidskrift PPB! (Press på

bibliotek). Den viktigaste informationen till allmänheten

lämnas i den årliga kulturtidskriftskatalogen, som

förtecknar dels de tidskrifter som får stöd från

Kulturrådet, dels ytterligare några tidskrifter som per

definition är kulturtidskrifter men som av olika skäl inte

kan få statligt stöd. Katalogen distribueras till samtliga

folkbibliotek och till ett stort antal gymnasiebibliotek.

De största och viktigaste insatserna för att förbättra

kulturtidskrifternas förutsättningar att på längre sikt

minska det direkta beroendet av produktionsstödet har

gjorts via tidskriftsverkstäderna, som nu är väl

etablerade i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, Stockholm och Luleå.

Hösten 1996 etablerades en verkstad även i Norrtälje,

med sikte på att i första hand utgöra en resurs och

utbildningsmöjlighet för föreningar och arbetslösa

ungdomar. De ca 140 tidskrifter, som är anslutna till

verkstäderna, har kunnat minska sina

produktionskostnader med 25-30 % genom att använda

den teknik som ställs till förfogande vid verkstäderna.

Produktionstiden har även blivit kortare, vilket för

många tidskrifter ökar möjligheten till snabbare

kommunikation med läsarna. Planer på att inrätta

tidskriftsverkstäder finns även i Uppsala, Karlstad och

Gävle.

Under året har ett antal seminarier arrangerats av

Kulturrådet. Syftet med seminarieverksamheten är att

visa den betydelse tidskrifterna har för den intellektuella

och demokratiska debatten.

Slutsatser

I avvaktan på utredningen om Boken och

Kulturtidskriften bör inriktning och medelstilldelning

vara oförändrad för år 1998.

Regeringen föreslår att anslaget förs upp med

sammanlagt 19 500 000 kronor för år 1998. För år

1999 beräknas anslaget till 19 891 000 kronor och för år

2000 till 20 295 000 kronor.

C 4. Stöd till bokhandel

1995/96

Utgift

12 209

1

Reser-

vation

6 926

Därav

1996

Utgift

8 400

1997

Anslag

7 301

Utgifts

-

progno

s

7 301

1998

Förslag

7 301

1999

Beräkna

t

7 439

2000

Beräkna

t

7 588

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för kreditstöd,

sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt

katalogdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om

statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens stöd till

bokhandeln är att behålla och om möjligt förstärka ett

vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgängligheten av

kvalitetslitteratur i bokhandeln.

Bidraget fördelas av Bokbranschens

Finansieringsinstitut AB (BFI). Från bidraget utgår även

700 000 kronor till BFI för dess kostnader för

administration av den statliga stödverksamheten.

Anslagssparandet budgetåret 1995/96 har sin grund i

att utbetalningar av sortimentsstöd och katalogdatorstöd

sker först efter det att bidragsvillkoren är uppfyllda.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Enligt BFI:s redovisning har efterfrågan på det statliga

kreditstödet under hela 1990-talet ökat. Under

budgetåret 1995/96 har 16 kreditstöd beviljats till en

kostnad av 3 868 000 kronor. Av kreditstödet lämnades

två i samband med överlåtelse, fyra i samband med byte

av affärslokal, åtta till renovering eller ny inredning i

samband med utvidgning av befintlig butikslokal och två

till nyetablering.

Under budgetåret 1995/96 beviljades vidare 94

bokhandlar sortimentsstöd till en kostnad av 5 404 000

kronor. Storleken på stöden var lägst 21 000 kronor och

högst 52 500 kronor. Katalogdatorstöd utgår därutöver

till investeringar och till driftskostnader för anslutning

till bokbranschens datoriserade katalog- och

ordersystem. 53 bokhandlar beviljades driftstöd under

budgetåret och fem av dessa fick både driftstöd och

investeringsstöd. Den sammanlagda kostnaden uppgick

till 885 600 kronor.

BFI har i avtal med staten åtagit sig att fortsätta med

den egna utlåningsverksamheten i väsentligen samma

omfattning som tidigare. Under budgetåret beviljades

två lån på sammanlagt 600 000 kronor för att finansiera

nyetableringar av bokhandlar i norra och västra Sverige.

Förändringarna i bokhandelsbeståndet under år 1996

har enligt BFI:s statistik varit marginella. Det totala

antalet bokhandlar (fullsorterad bokhandel och

servicebokhandel) var vid årsskiftet 1996/97 305

jämfört med 304 vid föregående årsskifte. De flesta av

nyetableringarna och nedläggningarna gäller större

städer eller förorter till dessa. Övriga förändringar

beror på ägarbyten eller gäller bokhandlar som drivs

vidare i annan form. Utöver detta bokhandelsbestånd

finns ytterligare cirka ett hundratal bokhandlar som kan

omfattas av beteckningen specialbokhandlar. De har

ofta en specialinriktning på viss eller vissa

litteraturkategorier, ämnesområden eller

utgivningsformer, t.ex. pocketböcker. Det totala

bokhandelsbeståndet kan därför beräknas uppgå till ca

400. En fortsatt trend mot ökad specialisering och nya

former för bokförsäljning, t.ex. via Internet, är att

vänta.

Slutsatser

I avvaktan på utredningen om Boken och

Kulturtidskriften bör inriktning och medelstilldelning

vara oförändrad år 1998.

Regeringen föreslår att anslaget förs upp med

sammanlagt 7 301 000 kronor för 1998. För år 1999

beräknas anslaget till 7 439 000 kronor och för år 2000

till 7 588 000 kronor.

C 5. Talboks- och punktskrifts-

biblioteket

1995/96

Utgift

81 138

1

Anslag

s-

sparan

de

10 628

Därav

1996

Utgift

56 500

1997

Anslag

56 482

Utgifts

-

progno

s

58 950

1998

Förslag

56 704

1999

Beräkna

t

58 125

2000

Beräkna

t

59 583

1Beloppen anges i tusental kronor

Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) är en statlig

myndighet som i samverkan med andra bibliotek skall

förse synskadade och personer med andra läs- och

skrivsvårigheter med litteratur. Biblioteket skall särskilt

framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker,

sälja punktskriftsböcker samt ge upplysningar och råd

inom sitt verksamhetsområde till främst

kommunbibliotek. Biblioteket fungerar som lånecentral

för talböcker. Biblioteket har vidare en central

utskrivningstjänst för dövblinda och synskadade

punktskriftsläsare samt svarar för framställning av

studielitteratur för högskolestuderande med synskador

eller andra läs- och skrivsvårigheter (anslaget anvisas

under utgiftsområde 15 anslaget A 5 Bidrag till vissa

studiesociala ändamål). Till biblioteket är knuten en

punktskriftsnämnd som skall främja och utveckla

punktskriften för synskadade.

För Talboks- och punktskriftsbiblioteket gäller

förordningen (1988:341) med instruktion för talboks-

och punktskriftsbiblioteket samt förordningen

(1985:391) om talboks- och punktskriftsbibliotekets

punktskriftsnämnd.

Anslagssparandet på 10 628 000 kronor härrör sig

från tidigare budgetår då TPB rationaliserade sin

verksamhet. Anslagssparandet skall under perioden

fram till år 2000 användas till delfinansiering av

övergången till ett nytt digitalt talboksmedium.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Budgetåret 1995/96 har präglats av en omfattande

dyslexikampanj lansering även internationellt, av en

digital talbok (DAISY), samt en ny organsiation för

verksamheten. Resultatet har blivit ökad produktion av

talböcker med 14 %, ökad utlåning med 17 % och

dessutom en ökad efterfrågan på information.

För punktskriftsverksamhetens del har ökad utlåning

i kombination med minskade kostnader lett till att

styckkostnaden per lån minskat med 27 %.

När det gäller produktion av talböcker har

motsvarande 27 % av svartskriftsproduktionen (beräk-

ningsunderlag: 12 861 böcker och broschyrer, enligt

Svensk Bokförteckning 1995) under budgetåret 1995/96

gjorts tillgänglig på kassett. Utlåningen av talböcker vid

kommun- och länsbibliotek runt om i landet har under

år 1995 ökat med drygt 4 %.

Besparingar på statlig konsumtion föreslås planenligt

tas ut med 711 000 kr för år 1998. Beräkningen av

anslaget för Talboks- och punktskriftsbiblioteket utgår

från att verksamheten skall vara oförändrad.

Beställningsbemyndiganden

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att låta TPB göra beställningar av talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmaterial upp till ett

sammanlagt belopp på högst 11 000 000 kronor som

medför utgifter under år 1999.

BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDEN FÖR TBP ATT

BESTÄLLA TALBÖCKER M.M. OCH BERÄKNAD

ANSLAGSPÅVERKAN UNDER PERIODEN 1998 - 2001

OCH SENARE. BELOPPEN ANGES I TUSENTAL KRONOR.

1998

1999

2000

2001

OCH

SENA

RE

SUMMA

Utnyttjat

bemyndigande

t.o.m.

1995/96

-

-

-

-

-

Anvisat

bemyn-

digande för

1997

11

000

-

-

-

-

Begärt bemyn-

digande för

1998

-

11

000

-

-

11

000

Summa

11 000

-

-

-

11 000

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Revisionen har inte framfört några invändningar med

anledning av TPB:s årsredovisning för budgetåret

1995/96.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har Talboks- och

punktskriftsbiblioteket i allt väsentligt uppfyllt målen för

verksamheten. TPB svarar mot en effektiv användning

av insatta resurser och uppdraget för myndigheten bör

ligga fast.

Regeringen förslår att 56 704 000 kronor anvisas

Talboks- och punktskriftsbiblioteket för år 1998. För år

1999 beräknas anslaget bli 58 125 000 kronor och för år

2000 beräknas anslaget till 59 583 000 kronor.

C 6. Bidrag till Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur

1995/96

Utgift

19 632

1

Därav

1996

Utgift

13 000

1997

Anslag

12 970

Utgifts

-

progno

s

12 970

1998

Förslag

13 056

1999

Beräkna

t

13 317

2000

Beräkna

t

13 583

1. Beloppen anges i tusental kronor

Enligt stadgarna för Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur (LL-stiftelsen) som

fastställdes av regeringen den 22 maj 1988, har

stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning

för utvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker (LL-

böcker). Verksamheten skall drivas utan vinstsyfte och

inom ramen för avtal som träffas mellan staten och

stiftelsen. Det gällande avtalet avser perioden den 1

januari 1997 t.o.m. den 31 december 1999.

Verksamheten är inriktad på utgivning av

nyhetstidningen 8 SIDOR och lättlästa böcker.

Verksamheten sprids i hög utsträckning genom

läsombud som ingår i marknadsfunktionen och som

stiftelsen håller samman med en central resurs.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

LL-stiftelsen har under budgetåret 1995/96, i enlighet

med planerna, givit ut nyhetstidningen 8 SIDOR en

gång i veckan, med sammanlagt 78 nummer. Denna

utgivningsfrekvens uppnåddes redan under budgetåret

1994/95 och har kunnat bibehållas. Utöver detta har

totalt 11 specialbilagor med olika teman och inriktning

producerats. Den genomsnittliga upplagan har under

budgetåret 1995/96 ökat från 8 500 exemplar till 9 300

exemplar. Antalet läsare är dock betydligt högre då

många prenumeranter återfinns i gruppbostäder och

skolor.

Under budgetåret 1995/96 har 39 lättlästa böcker

givits ut, vilket motsvarar i genomsnitt 25 titlar per år.

Omfattningen på utgivningen var därmed oförändrad

jämfört med föregående budgetår.

Besparingar på statlig konsumtion föreslås för LL-

stiftelsens del planenligt tas ut med 106 000 kronor för

år 1998.

Beräkningen av anslaget utgår från att verksamheten

skall vara oförändrad.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

LL-stiftelsens revisor har lämnat en revisionsberättelse

som inte innehåller några anmärkningar.

Slutsatser

Regeringens slutsats är att Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur svarar mot en effektiv

användning av insatta resurser och att uppdraget för

stiftelsen bör ligga fast.

Regeringen föreslår att 13 056 000 kronor anvisas

Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur för

år 1998. För år 1999 beräknas anslaget till

13 317 000 kronor och för år 2000 till 13 583 000

kronor.

C 7. Bidrag till Sveriges Dövas

Riksförbund för produktion av

videogram på teckenspråk

(Dövas TV)

1995/96

Utgift

26 427

1

Därav

1996

Utgift

17 600

1997

Anslag

17 471

Utgifts

-

progno

s

17 471

1998

Förslag

17 524

1999

Beräkna

t

17 856

2000

Beräkna

t

18 214

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för bidrag till Sveriges

Dövas Riksförbund (SDR) för produktion av videogram

på teckenspråk (Dövas TV). Dövas TV utgör en egen

sektion inom SDR. Styrelsen för Dövas TV utses av

regeringen och SDR. Denna organisationsform har

fungerat sedan den 1 juli 1994 och skall utvärderas efter

fem år.

Dövas TV producerar videogram på teckenspråk för

döva. Produktionen är inriktad på etersända program. I

avtal med Sveriges Television och Sveriges

Utbildningsradio har Dövas TV åtagit sig att producera

teckenspråkiga program varje vecka. Dövas TV har en

kontinuerlig produktion av program för barn och

ungdomar, nyhets- och faktaprogram.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Andelen barn- och ungdomsprogram har mellan åren

1995 och 1996 ökat från 39 % till 55 %. Via den

rikstäckande databasen Jordgubben kom under hösten

1995 drygt 600 synpunkter på ungdomsprogrammet in

från publiken, något som tyder på en god publikkontakt

från Dövas TV:s sida samt att programmet engagerar

och berör sin publik.

Besparingar på statlig konsumtion föreslås för Dövas

TV:s del planenligt tas ut med 342 000 kronor för år

1998.

Beräkningen av anslaget till Dövas TV utgår från att

verksamheten skall vara oförändrad.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Dövas TV:s revisor och SDR:s revisor har lämnat

revisionsberättelser som inte innehåller några

anmärkningar.

Slutsatser

Regeringens slutsats är att bidraget används på ett

effektivt sätt och att döva genom Dövas TV erbjuds ett

gott utbud av nyheter och kultur på sitt eget språk,

teckenspråket.

Regeringen förslår att 17 524 000 kronor anvisas

Dövas TV för år 1998. För år 1999 beräknas anslaget

till 17 856 000 kronor och för år 2000 till 18 214 000

kronor.

C 8. Bidrag till Svenska

språknämnden och

Sverigefinska språknämnden

1995/96

Utgift

5 113

1

Därav

1996

Utgift

2 600

1997

Anslag

3 409

Utgifts

-

progno

s

3 409

1998

Förslag

3 501

1999

Beräkna

t

3 570

2000

Beräkna

t

3 644

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska

språknämndens och Sverigefinska språknämndens

verksamheter. Ca 40 % av Svenska språknämndens

verksamhet bekostas av anslag från olika fonder m.m.

Sverigefinska språknämnden har även bidrag från finska

staten.

Syftet med statens bidrag till Svenska språknämnden

är att nämnden skall följa utvecklingen av det svenska

språket i tal och skrift och med denna kunskap som

utgångpunkt ge råd till språkanvändarna i syfte att

främja gott språkbruk. Det är också angeläget att den

nordiska språkgemenskapen stärks. Sverigefinska

språknämnden skall vårda och utveckla finska språket i

Sverige.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Svenska språknämndens verksamhet består dels av en

basverksamhet, dels av mer utåtriktade insatser. Det

viktiga i basverksamheten är enligt nämnden att

kontinuerligt samla in nya ord, uttryck och

konstruktioner i svenskan och registrera dem. De

pågående projekt som ska utmynna i språkliga

hjälpmedel kräver mer eller mindre omfattande

undersökningar av olika slag i det nutida svenska

språket. Svenska språknämnden kan med den samlade

kunskap nämnden har om det nutida svenska språket

fungera som kunskapskälla för andra språkvårdare.

Den utåtriktade verksamheten har två syften.

Nämnden ger dels hjälp åt dem som söker konkreta råd

i språkfrågor, dels vill nämden stimulera diskussionen

för att öka kunskapen om språkliga villkor och svenska

språkets fundamentala betydelse i samhället. För att

åstadkomma detta ger nämnden ut ordböcker och

handböcker och har en daglig rådgivning i språkfrågor

som kan innebära allt från språkservice åt översättare,

lärare, journalister, läroboksförfattare och myndigheter

till enklare svar på frågor från allmänheten.

ANTAL

FRÅGOR

1992/93

1993/94

1994/95

1995/96

Skriftliga

1 200

2 700

2 200

2 240

Muntliga

6 700

6 900

8 800

15 100

Totalt

7 900

9 600

11 000

17 340

Under de senaste åren har det skett en ökning av antalet

muntliga och skriftliga frågor. När den pågående

datoriseringen av nämndens arkiv är genomförd räknar

nämnden med att ytterligare kunna effektivisera och

förbättra rådgivningen.

Enligt vad som aviserades i propositionen (prop.

1996/97:3) om kulturpolitik har Svenska språknämnden

fått regeringens uppdrag att analysera situationen för

svenska språkets bestånd och utveckling samt utarbeta

ett förslag till handlingsprogram. Handlingsprogrammet

skall innehålla mål för svensk språkvård, förslag till

framtida strategier och konkreta åtgärder som främjar

det svenska språket. Uppdraget skall redovisas till

regeringen under våren 1998.

Sverigefinska språknämnden arbetar i stort på

motsvarande sätt som Svenska språknämnden med

sverigefinskan. I Sverige finns ca 300 000 400 000

personer som talar finska. I rapporten Finska i Sverige

 ett inhemskt språk (Utbildningsdepartementet, Ds

1994:97) konstateras att Sverigefinska språknämndens

arbete är av stort värde och nödvändigt för

sverigefinskans normering och utveckling samt att

efterfrågan är stor på nämndens tjänster. I rapporten

framgår även att viktiga delar av den offentliga

terminologin inte utan vidare går att överta från

Finland. Termer finns inte för alla aktuella

samhällsföreteelser i Sverige, inte heller är

överensstämmelsen total vad gäller samhällsstrukturen.

Under budgetåret 1995/96 har Sverigefinska

språknämnden besvarat drygt 2 500 språkfrågor,

huvudsakligen av terminologisk art. Arbetet inom

Sverigefinska språknämden bedöms av nämnden utgöra

en väsentlig del av den sverigefinska infrastrukturen.

Slutsatser

Regeringen bedömer att nämndernas språkforskning och

gratis rådgivning är av största vikt och att bidragen

används på ett effektivt sätt och ger önskade resultat.

Bidragen bör därför i allt väsentligt utgå oförändrade.

Regeringen föreslår att medel under anslaget för år

1998 anvisas med 3 501 000 kronor. För år 1999

beräknas anslaget till 3 570 000 kronor och för år 2000

till 3 644 000 kronor.

7 D Bild och form samt konsthantverk

7.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar Statens konstråds

verksamhet och vissa andra insatser för konstnärlig

gestaltning av den gemensamma miljön. Vidare ingår

Nämnden för hemslöjdsfrågor och främjande av

hemslöjden samt statens stöd till konstbildningsrörelsen

och annan konstfrämjande verksamhet, inkl. Akademien

för de fria konsterna.

Även genom verksamheter inom andra

verksamhetsområden lämnar staten stöd till bild, form

och konsthantverk. Under verksamhetsområde H

Museer och utställningar redovisas den

utställningsverksamhet som bedrivs av Riksutställningar

och Statens konstmuseer. Under samma

verksamhetsområde redovisas även det statliga stödet till

Carl och Olga Milles Lidingöhem (Millesgården),

Thielska galleriet, Röhsska museet, Rooseum,

Bildmuseet i Umeå samt till de 26

statsbidragsberättigade regionala museerna. Även dessa

institutioner bedriver verksamhet inom bildkonstens

område. Bildkonstnärsfondens verksamhet, som

beskrivs under verksamhetsområde E Ersättningar och

bidrag till konstnärer, har stor betydelse för den

konstnärliga utvecklingen inom området.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

94,8

60,5

78,7

80,1

82,1

84,0

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

De statliga insatserna med konstförvärv, utplacering av

konst i den gemensamma miljön samt bidragsgivning

har bedrivits med oförändrad inriktning under

budgetåret. Bidraget till konstnärlig utsmyckning av

bostadsområden har haft en förhållandevis god

efterfrågan, sett i relation till den låga nivån på

bostadsbyggandet. De statliga insatserna för

hemslöjdsverksamheten har bidragit till att intresset för

hemslöjd har ökat.

Större förändringar

Från och med år 1997 har Statens konstråd ett bredare

uppdrag, som innebär att rådet i samverkan med t.ex.

kommuner eller bostadsföretag kan beställa konst till

icke-statliga gemensamma miljöer i samhället.

Konstbildningsrörelsen har från samma år fått ökade

möjligheter att ersätta konstnärer som ställer ut i deras

regi. Detta ger förbättrade möjligheter för

samtidskonsten utanför storstadsområdena.

Prioriteringar för 1998

Den inriktning av verksamheten som regeringen

redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik ligger fast.

7.2 Resultatbedömning och

slutsatser

I propositionen om kulturpolitik redogjorde regeringen

för inriktningen på de framtida insatserna inom

verksamhetsområdet. Statens insatser syftar framför allt

till att stärka den samtida bildkonsten, formgivningen

och konsthantverket i hela landet samt att göra konsten

till ett naturligt och framträdande inslag i

samhällsmiljön. I propositionen redovisade regeringen

även sina bedömningar av de övergripande

utvecklingstendenserna inom bild- och formkonstens

samt konsthantverkets områden. I det följande görs en

kompletterande bedömning av utvecklingen, främst på

grundval av de årsredovisningar som ingivits för

budgetåret 1995/96.

Utvecklingen inom verksamhetsområdet

I Kulturrådets statistik för 1994/95 anges att cirka 40 %

av befolkningen (9-79 år) minst en gång har besökt en

offentlig konstutställning eller ett konstmuseum under

det senaste året. Utställningar av samtida bild- och

formkonst som är tillgängliga för allmänheten

arrangeras av en mängd olika institutioner och

organisationer i samhället. De största resurserna finns

hos de offentliga eller offentligstödda museerna och

konsthallarna, främst lokaliserade till landets större

städer. I landets mindre orter består konstlivet i stor

utsträckning av de offentliga utställningar som

arrangeras av den lokala konstföreningen i samverkan

med kommunen samt av utställningar på arbetsplatser

och i föreningslokaler. Bild- och formkonstgallerierna

är i allmänhet privatägda, men vissa drivs av föreningar

eller av konstnärssammanslutningar. Även gallerierna

är huvudsakligen lokaliserade till landets större

kommuner, där den största konstpubliken finns och där

medborgarna visar störst intresse att besöka

utställningar. Antalet utställningsbesök inom bild- och

formkonstområdet har minskat något under de senaste

åren, efter en lång period av uppgång.

Ett av verksamhetsområdets centrala problem är den

samtida bild- och formkonstens svaga ställning utanför

landets tre storstadsområden. Motsvarigheten till de

regionala teater-, dans-, och musikinstitutionerna,

bibliotek och museer som byggts upp i samverkan

mellan stat och region finns knappast inom bild- och

formkonsten. Bildkonst är ett av flera ansvarsområden

för de 26 statsbidragsstödda regionala museerna. Det är

dock, enligt vad regeringen erfarit, endast ett mindre

antal av dessa som tagit sig an uppgiften att vara den

regionala stödpunkten för samtida bild- och formkonst.

Regeringen vill informera riksdagen om sin avsikt att

fr.o.m. år 1998 ge Statens kulturråd, Statens konstråd,

Konstnärsnämnden med Bildkonstnärsfonden,

Riksutställningar och Statens konstmuseer med

Moderna museet ett gemensamt uppdrag att utreda hur

de statliga insatserna skall utformas så att fler kan ta del

av samtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av

god kvalitet oavsett var man bor i landet. Gruppen bör

även studera de statliga insatsernas betydelse för att

främja konstnärlig kvalitet, mångfald och utveckling

samt analysera hur arbetsmarknaden för bild- och

formkonstnärer utvecklas. Arbetet bör inledas med en

kartläggning av de statliga insatserna inom

samtidskonsten och av den övriga befintliga

infrastrukturen inom bild- och formkonstområdet i

landet. Kulturrådet ges det samordnande ansvaret för

detta uppdrag. Det står Kulturrådet fritt att även knyta

andra institutioner till detta arbete, som t.ex. Röhsska

museet, landets enda specialmuseum för konsthantverk

och formgivning.

Verksamheten inom landets över 2 500

konstföreningar har stor betydelse för spridandet av

intresset för bild- och formkonsten. Närmare 1 700 av

dessa är anslutna till Sveriges konstföreningars

riksförbund (SKR). Föreningarna arrangerar 7 000

utställningar varje år, varav 6 000 på arbetsplatser.

Konstbildande verksamhet bedrivs även inom

Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf). Medlemmar är

folkrörelseorganisationer på riksnivå och

organisationens självständiga distrikt. Tillsammans med

distriktens medlemmar, regionalt verksammma

folkrörelseorganisationer, omfattar FKf cirka 300

organisationer över hela landet, med hemvist i 50 olika

idéburna organisationer. Distrikten arrangerar omkring

1 200 utställningar varje år. SKR och FKf svarar

genom sin verksamhet därtill för en stor del av

konstförvärven i landet.

Den statligt finansierade utställningsersättningen till

konstfrämjande organisationer med

utställningsverksamhet har ökat i omfattning. För år

1997 uppgår stödet till 5,4 miljoner kronor. Förmedlare

av utställningsersättningen har varit SKR och FKf, samt

från år 1997 även Konsthantverkscentrum.

Utställningsersättningen ger föreningar på mindre orter

möjlighet att locka kvalificerade konstnärer till sina

utställningar. Sammantaget verkar det statliga stödet till

konstbildningsorganisationerna regionalt utjämnande för

möjligheten att se en konstutställning.

Konsten i den gemensamma miljön tillkommer i hög

grad i samband med att nya hus byggs. Den låga nivån

på byggandet sedan ett antal år tillbaka har därför också

haft till effekt att de offentliga konstförvärven och den

konstnärliga utsmyckningen av bostäder har minskat.

Byggandet för statliga verksamheter och då i synnerhet

för universitet och högskolor har dock varit relativt

omfattande under samma period och även Statens

konstråds verksamhet har haft oförändrad omfattning.

Det statliga bidraget till konst i bostadsområden har i

många fall varit avgörande för intresset från

fastighetsägarens sida att satsa på konst. Samtidigt har

medvetenheten hos dessa ökat om konsten som en god

investering för ökad trivsel och hemkänsla för de

boende. Detta ligger väl i linje med det vidgade uppdrag

för Statens konstråd som riksdagen beslutade om förra

året och med utgångspunkterna för det

handlingsprogram för arkitektur och formgivning som

för närvarande utarbetas inom Regeringskansliet. Staten

har även lämnat bidrag till Folkparkerna i Sverige och

till Samlingslokalorganisationernas samarbetskommitté,

med syftet att stimulera till konstförvärv till

gemensamma miljöer där konsten möter ett stort antal

konstovana besökare.

Hemslöjdsverksamheten har genom

hemslöjdskonsulenterna och hemslöjdsföreningarna en

stark regional förankring både bland professionella

slöjdare, fritidsslöjdare och den slöjdintresserade

allmänheten.

Nämnden för hemslöjdsfrågor har bedrivit en bred

och aktiv verksamhet med god geografisk spridning.

Medel har i huvudsak fördelats till projekt som också

har regional finansiering. Under budgetåret har

områdena barn och ungdom, sameslöjd, råvaror till

slöjden, dräktområdet och hotade slöjdtekniker

prioriterats. Särskilt när det gäller barn och ungdomar

har arbetet haft stor genomslagskraft och medfört att

tusentals ungdomar har kommit i kontakt med

hemslöjdens material och tekniker i varje län. Men även

inom andra områden har hemslöjdskonsulenterna gjort

stora insatser som kunskapsförmedlare och informatörer

genom en omfattande kurs- och utställningsverksamhet.

Mediebevakningen av hemslöjdsfrågor har ökat, särskilt

på lokal nivå.

Som ett led i satsningen på kultur som

utvecklingsfaktor har Nämnden för hemslöjdsfrågor fått

i uppdrag att i samarbete med NUTEK analysera

hemslöjdens ställning och möjligheter i ett regionalt

utvecklings- och näringsperspektiv. Uppdraget skall

redovisas till regeringen den 1 mars 1998.

Slutsatser

Regeringens slutsats är att bidragsgivningen och

myndighetsutövningen inom verksamhetsområdet som

helhet givit goda resultat och att resurserna används på

ett ändamålsenligt sätt. Frågan om den samtida bild-

och formkonstens ställning utanför landets tre

storstadsområden bör dock, som nämnts ovan, närmare

utredas gemensamt av de statliga myndigheterna med

verksamhet inom området.

7.3 Anslag

D 1. Statens konstråd

1995/96

Utgift

7 743

1

Anslags-

kredit

226

Därav

1996

Utgift

5 100

1997

Anslag

4 655

Utgifts-

prognos

4 429

1998

Förslag

4 503

1999

Beräknat

4 634

2000

Beräknat

4 769

1. Beloppen anges i tusental kronor

Statens konstråd har till uppgift att verka för att konsten

blir ett naturligt och framträdande inslag i

samhällsmiljön. Uppgiften utförs genom att Konstrådet

förvärvar god samtidskonst till statens byggnader och

andra lokaler för statlig verksamhet samt medverkar till

att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än

sådana som brukas av staten. Konstrådet skall också

sprida kunskap om konstens betydelse för en god

samhällsmiljö.

För Statens konstråd gäller förordningen (1996:1597)

med instruktion för Statens konstråd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstrådets verksamhet fördelar sig på tre

verksamhetsgrenar. Verksamhetsgrenen förvärv av

konst till ny- och ombyggnadsprojekt har under

budgetåret 1995/96 svarat för knappt 75 % av

Konstrådets sammanlagda utgifter för förvaltning och

konstförvärv. Verksamhetsgrenen förvärv av konst till

myndigheter i redan befintliga lokaler (konstansök-

ningar) har svarat för 20 % samt information om den

offentliga konsten i landet för 7 % av utgifterna. 8 % av

utgifterna har haft extern finansiering. Konstrådet är

organiserat i ett kansli med uppgift att administrera,

informera och verkställa hanteringen. Inom kansliet

finns Informationscentrum för offentlig konst som är

öppet dagligen för allmänheten. Antalet årsarbetskrafter

på kansliet har varit 9,2 personer och 10 projektledare

har därtill varit knutna till förvärvs- och

utplaceringsverksamheten. Kansliet flyttar under 1997

av besparingsskäl till mindre och billigare lokaler.

Från år 1997 har Statens konstråds uppgifter vidgats

till att omfatta insatser för den offentliga konsten även

utanför de statliga miljöerna.

Besparing på statlig konsumtion föreslås planenligt

tas ut med 147 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att Statens konstråds

årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. RRV har

däremot synpunkter på att regeringen inte klargjort vilka

som behörigen skall sitta i myndighetens styrelse

fr.o.m. den 1 januari 1997, samt vilka konsekvenser

detta fått för myndighetens beslut om årsredovisningen.

Regeringen har den 22 maj 1997 tillsatt en ny styrelse

för Statens konstråd.

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att den redovisade

verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som

satts upp för Statens konstråd.

Regeringen föreslår att 4 503 000 kronor anvisas

Statens konstråd för år 1998. För åren 1999 och 2000

beräknas anslaget till 4 634 000 kronor resp. 4 769 000

kronor.

D 2. Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön

1997

Anslag

42

938

1

Utgifts-

prognos

37 971

1998

Förslag

42

938

1999

Beräknat

43

841

2000

Beräknat

44

765

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel dels för konstförvärv

beslutade av Statens konstråd, dels, under en

övergångsperiod, för bidrag enligt förordningen

(1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyckning av

bostadsområden. Under anslaget beräknas även medel

för bidrag till folkparkerna och vissa

samlingslokalhållande organisationer för konstinköp.

En prognos om ett anslagssparande på 5 miljoner

kronor har ingivits från Konstrådet för år 1997. Skälet

är att det vidgade uppdraget inte beräknas få sitt fulla

utfall förrän fr.o.m. år 1998, då under år 1997

planerade insatser huvudsakligen slutbetalats.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Förutsättningarna för Konstrådets arbete med förvärv av

konst till ny- och ombyggnadsprojekt förändrades i

samband med att huvuddelen av statens

fastighetsförvaltning bolagiserades år 1993. De tidigare

väletablerade myndighetsrelationerna med den statliga

fastighetsförvaltningen bröts upp och nya relationer har

etablerats med såväl statliga som andra fastighetsbolag.

Gemensamma riktlinjer för samarbetet har upprättats

mellan Konstrådet och de statliga fastighetsbolagen

Vasakronan AB resp. Akademiska Hus AB. Under

senaste budgetåret har ett något minskat antal projekt

genomförts jämfört med året dessförinnan. Samtidigt

har dessa projekt varit mer omfattande i genomsnitt än

tidigare år. En stor andel av projekten har gällt

universitets- och högskolelokaler där stora byggen

tillförts kvalificerade konstsatsningar.

Under budgetåret 1995/96 gjordes en kraftfull

satsning på de s.k. konstansökningarna, som avser

utplacering av konst utan koppling till nybyggnation.

274 myndigheters konstansökningar tillgodosågs under

budgetåret och väntetiden har avsevärt minskats. En

markant ökning av antalet nytillkomna konstansökningar

vittnar samtidigt om ett stort intresse för dessa insatser

från de statliga myndigheternas sida. Såväl

konstprojekten som konstansökningarna har spridits till

ett stort antal orter i hela landet. En uppgift som tagit

ökade resurser i anspråk under året har varit de samråd

som genomförs med fastighetsägare, arkitekt och

brukare under projektets gång.

1993/94

1994/95

1995/96

(18 MÅN)

Färdiga projekt

36

70

78

Färdiga fasta verk

57

56

39

Kollektioner av lös

konst

i projekten

-

45

69

Avslutade

konstansökningar

81

120

274

I samband med det vidgade uppdrag för Statens

konstråd som beslutades av riksdagen förra året har

Konstrådets förvärvsanslag från den 1 januari 1997

tillförts 15 miljoner kronor från det samtidigt

avvecklade anslaget för bidrag till konstnärlig

utsmyckning av bostadsområden (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).

För bidrag till konstnärlig utsmyckning av

bostadsområden har Boverket under budgetåret 1995/96

avräknat 137 nya projekt mot beviljanderamen med ett

sammanlagt bidragsbelopp på 8 miljoner kronor. Under

samma budgetår fördelades 10,6 miljoner kronor i

bidrag till 185 färdigställda projekt.

Av Statens kulturråds årsredovisning framgår att

bidraget till folkparkernas och vissa

samlingslokalhållande organisationers konstinköp har

möjliggjort att konsten når människor som inte annars

väljer att besöka utställningar med bildkonst på museer

eller andra traditionella utställningslokaler.

Folkparkerna har 11-12 miljoner besökare per år och

inom de samlingslokalhållande organisationerna finns

2 300 samlingslokaler spridda över hela landet. Genom

att bidraget förutsätter en motsvarande ekonomisk insats

från den mottagande parten genererar bidraget

ytterligare resurser för konsten.

Beställningsbemyndigande

Beställningar av konst behöver göras under budgetåret

1998 till ett belopp av högst 15 miljoner kronor som

medför utgifter efter år 1998.

BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDE FÖR STATENS

KONSTRÅD ATT BESTÄLLA KONST OCH BERÄKNAD

ANSLAGSPÅVERKAN UNDER PERIODEN 1998 2001

OCH SENARE. BELOPPEN ANGES I TUSENTAL KRONOR.

1998

1999

2000

2001

OCH

SENA

RE

SUMM

A

Utnyttjat

bemyndigande

t.o.m.

1995/96

5 200

-

-

-

-

Anvisat

bemyn-

digande för

1997

10

000

3 000

-

-

3 000

Begärt bemyn-

digande för

1998

-

10

000

5

000

-

15

000

Summa

15 200

13 000

5 000

-

18 000

Slutsatser

Regeringen föreslår att 42 938 000 kronor anvisas till

konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön för

år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget till

43 841 000 kronor resp. 44 765 000 kronor.

D 3. Nämnden för hemslöjdsfrågor

1995/96

Utgift

4 054

1

Anslag

s-

sparan

de

496

Därav

1996

Utgift

3 200

1997

Anslag

1 126

Utgifts

-

progno

s

1 600

1998

Förslag

1 056

1999

Beräkna

t

1 085

2000

Beräkna

t

1 116

1. Beloppen anges i tusental kronor

Nämnden för hemslöjdsfrågor skall enligt sin instruktion

(1988:315) ta initiativ till, planera, samordna och göra

insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana

uppgifter inte ankommer på annan statlig myndighet.

Nämnden skall inom sitt verksamhetsområde fördela

statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet.

Nämnden står som samordnare för

hemslöjdskonsulentverksamheten och har bemyndigande

att pröva frågan om huvudmannaskap för

konsulenterna.

Under budgetåret 1995/96 anvisades medel för

bidrag till projekt inom hemslöjdsområdet under

anslaget Nämnden för hemslöjdsfrågor. Från och med

år 1997 anvisas medel för detta ändamål som en

särskild anslagspost under anslaget D 4 Främjande av

hemslöjden.

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK)

svarar för nämndens medelsförvaltning och

personaladministration.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nämnden för hemslöjdsfrågor har genom informations-

och fortbildningsinsatser ökat medvetandet om de

gemensamma målen inom konsulentkåren. Samarbetet

över länsgränserna har ökat och nya arbetsmetoder har

prövats i konsulentarbetet

Under år 1996 arrangerade konsulenterna 405 kurser

i olika slöjdtekniker med sammanlagt ca 5 400

deltagare. På regional nivå har 166 utställningar om

hemslöjd producerats av eller i samarbete med

konsulenterna.

Insatser för att rädda hotade slöjdtekniker har

prioriterats för att utveckla och finna nya arbetsmetoder.

Det är också ett led i förberedelsearbetet inför

utställningen Slöjden är här! Slöjden är härlig! på

Liljevalchs konsthall år 1998.

Rikskonsulenten i hemslöjd för barn och ungdom

har, eftersom tjänsten har permanentats fr.o.m år 1997,

kunnat bedriva sitt arbete mer långsiktigt både på

riksplanet och ute i länen. Slöjdtåget och slöjd-

verkstaden på Hultfredsfestivalen blev ett startskott för

ett nytt skede i hemslöjdens utåtriktade arbete mot barn

och ungdomar. En kår av ungdomsledare har börjat

utbildas och man har startat ideella ungdomssektioner.

Nya kontaktytor har skapats och samarbete har inletts

med flera nya samarbetspartner och organisationer som

t.ex. Barncancerfonden och arbetsgruppen Kultur i

skolan.

Under året har dräktarbetet intensifierats. Nämnden

har inlett ett samarbetete med de tre

folkrörelseorganisationerna som arbetar med

dräktfrågor och erhållit projektmedel för en treårsperiod

i avsikt att skapa ett nationellt Dräktcentrum.

I Hemslöjdens arkivprojekt, som delvis finansieras

med Sesam-medel, har arbetsmetoder för att digitalisera

och tillgängliggöra länens hemslöjdsarkiv introducerats i

de första sex länen. Avsikten är att man sedan i samtliga

län skall kunna arbeta vidare på egen hand med att

bygga upp en nationell bilddatabas.

Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med

92 000 kronor år 1998.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar. RRV har i sin årliga rapport

uppmärksammat att nämndens instruktion inte

överensstämmer med de faktiska förhållandena när det

gäller ansvarsfördelning mellan nämnden och NUTEK

beträffande medelsförvaltning. Frågan kommer att

behandlas i den översyn av myndighetsstrukturen som

för närvarande genomförs inom Kulturdepartementet.

Slutsatser

Nämnden för hemslöjdsfrågor har enligt regeringens

bedömning uppfyllt målen för verksamheten.

Regeringen anser att nämndens verksamhet svarar mot

kravet på en effektiv användning av insatta resurser.

Regeringen föreslår att för år 1998 anvisas 1 056 000

kronor till Nämnden för hemslöjdsfrågor. För år 1999

beräknas anslaget till 1 085 000 kronor och för år 2000

till 1 116 000 kronor.

Enligt propositionen (prop. 1980/81:87) om vissa

frågor om hemslöjden bör huvudmannaskapet för

länshemslöjdskonsulenterna kunna utövas av antingen

hemslöjdsförening eller landsting och frågan om

huvudmannaskap bör kunna lösas i samförstånd mellan

hemslöjdsförening, landsting, konsulenter och Nämnden

för hemslöjdsfrågor. Försöksverksamhet med

länsmuseer som huvudmän har fallit mycket väl ut.

Regeringen anser därför att även annan än

hemslöjdsförening och landsting bör kunna vara

huvudman. Liksom tidigare bör frågan lösas i

samförstånd.

D 4. Främjande av hemslöjden

1995/96

Utgift

21 405

1

Därav

1996

Utgift

11 200

1997

Anslag

16 464

Utgifts

-

progno

s

16 464

1998

Förslag

16 907

1999

Beräkna

t

17 245

2000

Beräkna

t

17 590

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras av Nämnden för hemslöjdsfrågor

för bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet,

Svenska hemslöjdsföreningarnas riksförbund och till

projekt inom hemslöjdsområdet.

Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod under

budgetåret 1995/96 av två hemslöjdskonsulenter i varje

län, en med inriktning mot textil slöjd och en mot hård

slöjd samt fyra rikskonsulenter, varav tre är verksamma

som sameslöjdskonsulenter och en som spetskonsulent.

Sedan år 1992 har även försöksverksamhet med en

projektanställd rikskonsulent för barn och ungdom

bedrivits. Från och med år 1997 har tjänsten

permanentats.

Svenska hemslöjdsföreningars riksförbund är en

ideell förening som har till uppgift att främja den

svenska hemslöjden och dess utveckling samt fungera

som centralt organ för landets hemslöjdsföreningar.

Från och med år 1997 anvisas medel för bidrag till

projekt inom hemslöjdsområdet som en särskild

anslagspost under anslaget Främjande av hemslöjden.

Medel för detta ändamål anvisades under budgetåret

1995/96 under anslaget D 3 Nämnden för

hemslöjdsfrågor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatet av verksamheten redovisas under anslaget

Nämnden för hemslöjdsfrågor.

Slutsatser

Regeringen föreslår att 16 907 000 kronor anvisas till

Främjande av hemslöjden. För år 1999 beräknas

anslaget till 17 245 000 konor och för år 2000 till

17 590 000 kronor.

D 5. Bidrag till bild- och

formområdet

1997

Anslag

14 741

1

Utgifts-

prognos

14 741

1998

Förslag

14 741

1999

Beräknat

15 254

2000

Beräknat

15 786

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för bidrag till

organisationer m.m. på bild- och formkonstområdet.

Under anslaget anvisas också medel för bidrag till

Akademien för de fria konsterna. Akademien skall bl.a.

främja utvecklingen inom bild- och byggnadskonsten

samt bevaka och informera om viktigare frågor inom

området.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens kulturråd har under innevarande år, med stöd

av förordningen (1984:326) om statsbidrag till

kulturella ändamål, lämnat bidrag till Sveriges

Konstföreningars Riksförbund, Folkrörelsernas

Konstfrämjande, Föreningen Svensk Form,

Föreningen Handarbetets Vänner, Grafiska

Sällskapet, Svenskt Barnbildarkiv, Nutida Svenskt

Silver och Stiftelsen Gerlesborgsskolan. Bidrag har

också lämnats till 16 konsthantverkskooperativ.

Mottagarna av verksamhetsbidragen representerar

stor fackkunskap och har en viktig och till de större

institutionerna kompletterande uppgift för förmedling

och bildpedagogik inom flera av bildkonstens områden.

Trots bidragens många gånger begränsade storlek har

de stor betydelse för dessa verksamheters fortlevnad.

Det statliga bidraget till utställningsersättning som

förmedlats av konstbildningsorganisationerna har

förbättrat möjligheterna att ställa ut verk av mer

etablerade konstnärer även i landets mindre orter.

Antalet utställningar som på detta sätt medfört ersättning

till den utställande konstnären har stadigt ökat under

senare år. Utställningsersättningen har därmed bidragit

till en höjd kvalitet i utställningsverksamheten på lokal

nivå.

ÅR

ANTAL

UTSTÄLLNINGAR

MED

UTSTÄLLNINGS-

ERSÄTTNING

ANTAL

KONSTNÄRER SOM

ERHÅLLIT UTSTÄLL-

NINGSERSÄTTNING

1994

414

178

1995

496

241

1996

554

271

Akademien för de fria konsterna mottog 2 370 000

kronor i statligt verksamhetsbidrag budgetåret 1995/96.

Akademien har hållit sitt bibliotek och arkiv öppet för

allmänheten samt för elever vid Konsthögskolan. Vidare

har ett stort antal öppna föreläsningar, seminarier och

debatter hållits, vissa med anknytning till de

utställningar som samtidigt visats i Akademiens tre

utställningslokaler.

Slutsatser

Regeringen föreslår att 14 741 000 kronor anvisas för

bidrag till bild- och formområdet år 1998. För år 1999

beräknas anslaget till 15 254 000 kronor och för år 2000

beräknas 15 786 000 kronor.

8 E Ersättningar och bidrag till konstnärer

8.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar Konstnärsnämndens

fördelning av ersättningar och bidrag till konstnärer

inom bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstområdena

samt fördelning av ersättningar och bidrag till

ordområdet som beslutas av styrelsen för Sveriges

författarfond. Härutöver ingår även

upphovsrättsorganisationens Bildkonst Upphovsrätt i

Sverige (BUS) verksamhet vad avser fördelning av

individuell visningsersättning.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

315,0

250,7

262,1

249,3

289,0

294,9

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Antalet ansökningar till olika typer av ersättningar och

bidrag inom verksamhetsområdet visar på små

förändringar sedan början av 1990-talet.

Antalet fördelade projektbidrag har ökat. Ökningen

är störst inom området bild och form. Bidragsbeloppen

har också ökat.

Större förändringar

Verksamhetsområdet tillfördes år 1997 ytterligare

18 miljoner kronor med syfte att förbättra möjligheten

för yrkesverksamma konstnärer att bedriva konstnärligt

utvecklingsarbete. Därutöver anvisades ytterligare

3 miljoner kronor för att möjliggöra en utvidgad

satsning på det internationella konstnärsutbytet.

Under år 1997 avser regeringen, med hänvisning till

vad som redovisats i propositionen (prop. 1996/97:3)

om kulturpolitik, fatta beslut om förslagsrätt till

Konstnärsnämndens styrelse och till styrelsen för

Sveriges bildkonstnärsfond.

Prioriteringar för 1998

Den inriktning av verksamheten som regeringen

redogjorde för i propositionen om kulturpolitik ligger

fast.

Bidragsgivningen till projekt med syfte att skapa fler

arbetstillfällen för konstnärer, liksom bevakningen av

konstnärernas ekonomiska och sociala situation,

kommer även i fortsättningen att prioriteras.

8.2 Resultatbedömning och

slutsatser

I propositionen om kulturpolitik redogjorde regeringen

för inriktningen av de framtida insatserna för

konstnärerna.

Huvudlinjen är att skapa sådana villkor för de

professionella konstnärerna att de kan basera sin

försörjning på ersättning för utfört arbete. Ersättningar

till konstnärer bör dock även i fortsättningen

kompletteras med stöd till det konstnärliga skapandet i

form av bidrag och stipendier. Därmed ges konstnärer

möjlighet att under viss tid och med ekonomisk trygghet

ägna sig åt det konstnärliga skapandet oavsett om

efterfrågan är säkrad.

I propositionen om kulturpolitik redovisade

regeringen även sin bedömning av de övergripande

utvecklingstendenserna vad avser konstnärernas villkor.

I det följande görs en kompletterande bedömning av

utvecklingen inom verksamhetsområdet på grundval av

de årsredovisningar som givits in för budgetåret

1995/96.

Utvecklingen inom verksamhetsområdet

Konstnärernas situation avviker på många sätt från

andra yrkesgruppers. Bland annat ligger arbetslösheten

bland konstnärer på dubbelt så hög nivå som för

genomsnittet på arbetsmarknaden, såväl i låg- som

högkonjunktur. De vanligaste anställningsformerna är

tidsbegränsade anställningar eller projektanställningar

samt olika typer av uppdrag. Vidare råder sedan länge

en obalans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft.

Konstnärerna utgör inte heller en homogen grupp då

arbetssituationen kan på olika sätt varierar både mellan

de olika konstarterna och mellan de enskilda

konstnärerna.

Intresset för konstnärliga utbildningar är mycket stort

liksom tillströmningen till kulturområdet. Konstnärernas

inkomstutveckling är i regel svag. Beroendet av statligt

stöd, dels olika typer av ersättningar och bidrag, dels

arbetsmarknadspolitiska insatser är påfallande stort

inom de konstnärliga yrkesgrupperna. Regeringen har

under innevarande år beslutat om nya åtgärder i kampen

mot arbetslösheten. Fr.o.m. den 1 juli 1997 gäller

exempelvis nya regler om resursarbete i enlighet med

förordningen (1987:411) om beredskapsarbete (ändrad

senast 1997:583), en åtgärd som kan på ett positivt sätt

bidra till nya arbetsmöjligheter för konstnärer inom

ramen för ordinarie verksamhet där konstnärliga yrken

finns företrädda.

Koncentrationen av konstnärer till storstadsområden

är påtaglig. Storstadsregionerna utgör i dag konstnärliga

centrum till vilka många konstnärer söker sig.

Anledningen till detta är bl.a. försörjningsaspekter men

också att storstäderna erbjuder särskild stimulans för det

konstnärliga skapandet. Statistiken uppvisar dock

skillnader mellan olika konstnärsgrupper.

Antalet kvinnor inom de konstnärliga yrkena har

under de senaste decennierna ökat markant. Bland dem

som sökte bidrag hos Konstnärsnämnden budgetåret

1995/96 var 50 % kvinnor. Det förekom dock stora

skillnader mellan olika konstområden. Bland dem som

sökte bidrag inom området bild och form utgjorde

kvinnorna 54 % av de bidragssökande. Inom kategorin

upphovsmän på musikområdet (tonsättare) var enbart

16 % kvinnor. Av samtliga beviljade bidrag budgetåret

1995/96 tillföll 44 % kvinnor.

Den centrala myndigheten inom verksamhetsområdet

är Konstnärsnämnden som har till uppgift att genom

fördelning av ersättningar och bidrag främja bild-,

form-, ton-, scen- och filmkonstnärers möjlighet att

ägna sig åt kvalificerat konstnärligt arbete. Vidare skall

konstnärernas ekonomiska och sociala situation bevakas.

I syfte att skapa fler arbetstillfällen för konstnärer har

fördelning av projektbidrag prioriterats i förhållande till

andra bidragsformer.

Under år 1997 arbetar tre olika utredare med den

gemensamma uppgiften att belysa frågor som har med

konstnärernas villkor att göra (dir. 1996:80, dir.

1996:81 och dir. 1997:58). Samtliga utredare skall

presentera sina resultat under hösten 1997. Därutöver

fortskrider arbetet inom Regeringskansliet med

utformningen av förslag till upphovsrättslig ersättning

vid spridning av tomband för att i viss mån kompensera

upphovsmännen för tillåten kopiering av deras verk

(s.k. kassettersättning). Regeringens avsikt är att en

proposition om konstnärernas villkor skall kunna lämnas

till riksdagen våren 1998 vilket kan leda till nya

reformer och omprioriteringar inom

verksamhetsområdet år 1999.

Slutsatser

Utvecklingen inom verksamhetsområdet föranleder inte

någon ändrad inriktning under år 1998 vad avser statens

insatser inom verksamhetsområdet Ersättningar och

bidrag till konstnärer. Statens insatser bör även i

fortsättningen i huvudsak syfta till att förbättra de

yrkesverksamma konstnärernas ekonomiska villkor,

dels genom ersättning för utfört arbete, dels genom

direkta stödinsatser i form av statliga ersättningar och

bidrag. I syfte att skapa fler arbetsmöjligheter för

konstnärer avser regeringen att ge

projektbidragsgivningen fortsatt prioritet.

Regeringen kan konstatera att det utifrån tillgänglig

resultatinformation är svårt att uttala sig om

bidragsgivningens effekter på konstnärernas ekonomiska

situation. Bevakningen av konstnärernas ekonomiska

och sociala situation samt metoderna för mätning av

bidragsgivningens effekter måste avsevärt förbättras och

intensifieras innan regeringen kan utvärdera

bidragsgivningens olika former på ett tillfredsställande

sätt.

8.3 Anslag

E 1. Konstnärsnämnden

1995/96

Utgift

9 927

1

Anslags-

kredit

219

Därav

1996

Utgift

6 800

1997

Anslag

9 173

Utgifts-

prognos

8 954

1998

Förslag

9 207

1999

Beräknat

9 476

2000

Beräknat

9 754

1. Beloppen anges i tusental kronor

Konstnärsnämnden har till uppgift att besluta om statliga

ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, scen- och

filmkonstnärer. Nämnden skall vidare hålla sig

underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala

förhållanden. Tillsammans med styrelsen för Sveriges

författarfond skall nämnden avge förslag till innehavare

av inkomstgarantier. Syftet med verksamheten är att

genom fördelning av bidrag och ersättningar verka för

att förbättra konstnärernas villkor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstnärsnämndens verksamhet kan delas in i två

grenar. Den ena är fördelning av statliga ersättningar

och bidrag, den andra att bevaka konstnärernas

ekonomiska och sociala situation.

Vad avser bidragsfördelning har nämnden prioriterat

projektbidragsgivningen med syfte att skapa fler

arbetsmöjligheter för konstnärer. Projektbidragen kan

utgå till målinriktat konstnärligt utvecklingsarbete av

mer kostnadskrävande natur. Projektet skall ha

betydelse inom det aktuella konstområdet.

Konstnärsnämnden har i sin årsredovisning för

budgetåret 1995/96 inte närmare analyserat i vilken

utsträckning projektbidragen lett till fler

arbetsmöjligheter. Beträffande övriga ersättnings- och

bidragsformer hänvisas till anslaget E 2 Ersättningar

och bidrag till konstnärer.

När det gäller den andra verksamhetsgrenen har

Konstnärsnämnden redogjort för svårigheter bl.a. med

att hitta generella metoder för detta. Konstnärsnämnden

har därför valt att studera avgränsade konstnärsgrupper

var för sig med metoder anpassade för respektive

grupp. Bland annat har tonsättarnas villkor granskats.

Rapporten om tonsättarnas villkor som presenterades

våren 1996 resulterade i att regeringen i budgeten för år

1997 förstärkte insatserna för denna konstnärsgrupp.

Under innevarande år har Konstnärsnämnden

presenterat en studie av dansarnas situation. Studien

visar på de problem som uppstår för de

yrkesverksamma dansarna då de av åldersskäl vid

40 års ålder ej längre kan dansa yrkesmässigt.

För år 1997 anvisades Konstnärsnämnden ytterligare

3 miljoner kronor för att utveckla en väl fungerande

internationell ateljéverksamhet. Verksamheten, som

benämns IASPIS ( International Artists Studio

Program in Stockholm), har kommit i gång på ett

lovande sätt. Under våren 1997 har bl.a. tre

internationellt namnkunniga konstnärer arbetat vid

IASPIS. Under hösten kommer ytterligare tre. Från den

1 juli 1997 har IASPIS förhyrt en fastighet i Stockholm

för att kunna erbjuda bostäder till gästande konstnärer.

Regeringen avser att, med hänvisning till vad som

redovisats i propositionen (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik, vidta ändringar i förordningen (1988:831)

med instruktion för Konstnärsnämnden. Ändringarna

kommer att innebära dels att Konstnärliga och litterära

yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) får förslagsrätt

vid förordnande av ledamöter i Konstnärsnämndens

styrelse, dels att vissa konstnärsorganisationer får

förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i styrelsen för

Sveriges bildkonstnärsfond. Vid riksdagsbehanlingen av

propositionen (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129)

delade kulturutskottet regeringens uppfattning i frågan

och hade inget att erinra mot regeringens avsikt att vidta

nämnda förändringar. Förändringen avses träda i kraft

den 1 januari 1998.

Besparing på statlig konsumtion föreslås planenligt

tas ut med 195 000 kronor år 1998.

Beräkningen av anslaget utgår från att Konstnärs-

nämnden skall bedriva sin verksamhet med oförändrad

inriktning och omfattning.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) bedömer att Konst-

närsnämndens årsredovisning för budgetåret 1995/96 är

i allt väsentligt rättvisande. RRV har dock vissa

invändningar bl.a. när det gäller beslut om

årsredovisning och överskridande av anslag.

Konstnärsnämnden har, med anledning av kritiken,

utlovat en förbättring av sina rutiner.

Regeringen kommer i den pågående resultatdialogen

med nämnden att följa upp åtgärder för att förbättra

ekonomihanteringen.

Slutsatser

Det är regeringens bedömning att den redovisade

verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som

satts upp för Konstnärsnämnden.

Regeringen vill framhålla att det arbete som redan

bedrivs av Konstnärsnämnden vad avser utvecklingen

av metoder för uppföljning är mycket angeläget.

Regeringen föreslår att medel under anslaget för

år 1998 anvisas med 9 207 000 kronor. För år 1999

beräknas anslaget till 9 476 000 kronor och för år 2000

till 9 754 000 kronor.

E 2. Ersättningar och bidrag till

konstnärer

1997

Anslag

235 051

1

Utgifts-

prognos

230 000

1998

Förslag

240 105

1999

Beräknat

279 549

2000

Beräknat

285 107

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för visningsersättning åt

bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga

institutioners ägo visas för allmänheten eller används på

annat allmännyttigt sätt. Anvisade medel fördelas av

styrelsen för Sveriges bildkonstnärsfond. Verksamheten

regleras i förordningen (1988:831) med instruktion för

Konstnärsnämnden samt i förordningen (1982:600) om

Sveriges bildkonstnärsfond.

Från anslaget lämnas även den individuella

visningsersättningen. Ersättningen fördelas individuellt

mellan konstnärer i enlighet med kriterier fastställda av

upphovsrättsorganisationen Bildkonst Upphovsrätt i

Sverige (BUS). Fördelningen av den s.k. IV-

ersättningen regleras för övrigt i förordningen

(1996:1605) om individuell visningsersättning.

Vidare lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528)

om bidrag till konstnärer. Bidragen har formen av

exempelvis konstnärsbidrag, projektbidrag, stöd till

internationellt kulturutbyte och långtidsstipendier. För år

1997 utgår 102 långtidsstipendier. Styrelsen för

Sveriges författarfond utdelar bidragen till författare,

översättare, kulturjournalister och dramatiker och

Konstnärsnämnden fördelar bidragen till övriga

konstnärer.

Inkomstgarantier för konstnärer fördelas enligt

förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för

konstnärer till konstnärer som står för konstnärlig

verksamhet av hög kvalitet och betydelse för svenskt

kulturliv. Beslut om innehavare fattas av regeringen

efter gemensamt förslag av Konstnärsnämnden och

Sveriges författarfond eller efter yttrande av dessa

organ. Regeringen har fastställt antalet inkomstgarantier

till 157.

Konstnärsnämnden har även att fördela stöd till

produktion av kortfilm under anslaget I 1 Filmstöd.

Bidraget ges företrädesvis antingen som startbidrag till

unga filmare som bidrag till film- och videoexperiment

för att i mindre skala pröva en idé eller i form av bidrag

till icke kommersiell, konstnärligt syftande film.

Bestämmelser om biblioteksersättning finns i

förordningen (1962:652) om Sveriges författarfond.

Mellan regeringen och de upphovsmannaorganisationer

som berörs av biblioteksersättningen ingicks den

12 september 1985 en överenskommelse om

förhandlingar angående det belopp (s.k. grundbelopp)

som skall utgå för varje hemlån från bibliotek av

litterärt verk i original. Enligt överenskommelsen har

regeringen åtagit sig att som ett led i beredningen av sitt

förslag till statsbudgeten förhandla med organisationerna

om storleken på nämnda grundbelopp. När avtal träffats

skall regeringen lägga fram förslag till riksdagen om

anslagsberäkningen på grundval av det avtalade

grundbeloppet.

Styrelsen för Sveriges författarfond har till uppgift att

besluta om ersättning till författare m.fl. för utlåning av

deras verk genom bibliotek. Vidare har styrelsen att

besluta om statliga bidrag till författare, översättare,

kulturjournalister och dramatiker samt att tillsammans

med Konstnärsnämnden avge förslag till innehavare av

inkomstgaranti för konstnärer.

Enligt Konstnärsnämndens delårsrapport för första

halvåret 1997 förväntas man för år 1997 ha ett utgående

saldo motsvarande 15 % av de medel som nämnden

disponerar under anslaget. Flera av nämndens

bidragstyper måste rekvireras av mottagaren innan de

betalas ut. I vissa fall kan lång tid förflyta mellan beslut

och utbetalning. Anslaget bedöms dock till sin helhet

vara intecknat vid årets slut.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet ansökningar till olika typer av ersättningar och

bidrag inom området visar på små förändringar. Antalet

fördelade projektbidrag har ökat i jämförelse med

tidigare år. Ökningen har varit störst inom området bild

och form där 121 bidrag fördelades budgetåret 1995/96

(80 på årsbasis) jämfört med 56 bidrag närmast

föregående budgetår. Genomsnittsbeloppet har också

ökat från 118 100 kronor per projektbidrag budgetåret

1991/92 till 145 100 kronor per bidrag budgetåret

1995/96.

Stöd till internationellt kulturutbyte har ökat påtagligt

budgetåret 1995/96. Antalet bidrag har dock genom

åren legat konstant (omkring 300 per år) medan det

totala bidragsbeloppet ökat från cirka 5 460 000 kronor

budgetåret 1994/95 till cirka 10 800 000 kronor

budgetåret 1995/96 (cirka 7 230 000 kronor på

årsbasis).

Regeringen har den 5 juni 1997 godkänt en

överenskommelse med Sveriges författarförbund m.fl.

om biblioteksersättningen för år 1998. Enligt denna

skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara

98 öre vilket är en höjning med 2 öre jämfört med

nivån för år 1997. Medelsberäkningen för år 1998 utgår

från den senaste slutligt fastställda biblioteksstatistiken,

vilket är statistiken för år 1995. Den totala kostnaden

för biblioteksersättning år 1998 uppgår till 107 439 000

kronor, vilket innebär en ökning av anslaget med

1 686 000 kronor. Detta möjliggörs genom en viss

omfördelning av resurser inom litteraturområdet. Som

redovisats under anslaget C 2 Litteraturstöd minskas

detta anslag med nämnda belopp.

För år 1999 beräknas för fortsatta insatser för

konstnärer en ökning av anslaget med 34 miljoner

kronor.

Slutsatser

Sammantaget kan konstateras att de olika ersättnings-

och bidragsformerna har stor betydelse för de

yrkesverksamma konstnärernas möjligheter att ägna sig

åt konstnärligt skapande av hög kvalitet och att ägna sig

åt konstnärligt utvecklingsarbete.

Regeringen föreslår att medel under anslaget för år

1998 anvisas med 240 105 000 kronor. För år 1999

beräknas anslaget till 279 549 000 kronor och för år

2000 till 285 107 000 kronor.

9 F Arkiv

9.1 Omfattning/ändamål

Till verksamhetsområdet Arkiv hör anslagen

Riksarkivet och landsarkiven, Arkivet för ljud och bild,

Språk- och folkminnesinstitutet, Svenskt biografiskt

lexikon samt Bidrag till regional arkivverksamhet.

Riksarkivet är den centrala statliga myndigheten

inom arkivområdet med huvuduppgift att främja en god

arkivhantering och att bevara, vårda, tillhandahålla samt

tillgängliggöra arkivmaterial. Genom framför allt

Riksarkivets regionala organisation med en uppdelning

på sju landsarkiv, med placering i Uppsala, Vadstena,

Visby,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, Härnösand och Östersund, har

arkivsektorn en god spridning i landet. Landsarkiven är

arkivdepå för det egna länets samt i regel några

närbelägna läns arkivhandlingar. Stadsarkivet i

Stockholm har funktionen som arkivmyndighet för

myndigheter i hela Stockholms län och Värmlandsarkiv

i Karlstad har samma funktion för Värmlandsregionen.

Språk- och folkminnesinstitutet finns på fem orter i

landet. Riksarkivets nämnd för enskilda arkiv ger bidrag

till folkrörelsearkiv, företagsarkiv och andra enskilda

arkivinstitutioner eller föreningar med anknytning till

arkivverksamhet.

Inom det statliga arkivområdet är ca 640 personer

anställda, varav ca 200 med lönebidrag.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

427,7

297,7

292,8

285,4

293,7

303,3

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Sesam-projekten (se vidare under verksamhetsområdet

H Museer och utställningar) inom arkivområdet har gett

mycket goda resultat. Främst har olika registrerings-

och digitaliseringsarbeten bedrivits, vilka medfört ökad

tillgänglighet till arkiven. De faktorer som tydligast

påverkat det statliga arkivväsendet är dels

strukturomvandlingar inom förvaltningen med

bolagisering, privatisering eller nedläggning av offentlig

verksamhet, dels den pågående, snabba utvecklingen

inom informationsteknologin.

Större förändringar

Inga större förändringar har genomförts inom

arkivområdet.

Prioriteringar för 1998

Den inriktning som regeringen redogjorde för förra året

i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik

ligger fast. En satsning på folkrörelsearkiv föreslås.

Genom att länsarkiven inordnas i det statliga

stödenhetssystemet främjas ökad tillgänglighet och ökad

regional verksamhet.

9.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Verksamhetsområdet behandlades hösten 1996 i

regeringens proposition om kulturpolitik. Där

redogjorde regeringen för de fortsatta insatserna inom

arkivområdet.

Målet för den statliga arkivverksamheten finns

angivna i arkivlagen (1990:782) och kan sammanfattas

så att myndigheternas arkiv utgör en del av det

nationella kulturarvet och att dessa arkiv skall hanteras

så att de tillgodoser:

 rätten att ta del av allmänna handlingar,

 behovet av information för rättskipningen och

förvaltningen,

 forskningens behov.

Tillståndet och utvecklingen inom

verksamhetsområdet

En viktig verksamhet för arkivområdet är mottagande

av arkivmaterial, i olika skick och på skilda material.

Arkivmyndigheterna är därför regelbundet sysselsatta

med frågor rörande hur nya medier skall gallras,

bevaras, vårdas och tillgängliggöras. Teknik-

utvecklingen medför också att frågor av upphovsrättslig

karaktär, frågor om vad som är en allmän handling

m.m. uppstår, vilket medför konsekvenser för

arkivmyndigheterna. Arkivmyndigheterna arbetar

vidare på att kunna hantera en kraftigt ökande mängd

information.

Strukturomvandlingen inom förvaltningen är

ytterligare en faktor som i stor utsträckning påverkat

arkivmyndigheternas arbete. Bolagisering, privatisering

eller nedläggning av offentlig verksamhet har medfört,

förutom emottagande av ibland stora mängder

arkivmaterial och därmed sammanhängande

arbetsuppgifter, att nya gallringsregler och planer måste

tas fram. En effekt av att arkivmyndigheterna övertar

allt yngre material är dels ökningen av antalet

tidskrävande sekretessprövningar, dels att arkiven får

nya grupper av användare, t.ex. åklagare, poliser och

journalister.

Statens insatser på området

Genom olika satsningar, arbetsmarknadsåtgärder m.m.

har samverkan stärkts mellan dels arkivmyndigheter och

arkivbildande myndigheter, dels mellan de olika

kulturarvsområdena samt mellan arkivmyndigheter och

näringsliv och internationella organisationer.

Samordning av lokaler och verksamheter har medfört

högre effektivitet och lägre kostnader för

arkivmyndigheterna. Överlag anser regeringen att

arkivmyndigheterna är kostnadsmedvetna och att de på

ett tillfredsställande sätt ser över möjligheterna till

effektivisering och minskade kostnader.

Effekter av statliga insatser

En tydligare inriktning mot en bredare allmänhet märks

i arkivmyndigheternas arbete genom att tillgängligheten

har förbättrats. Digitalisering och ny teknik har även i

hög grad underlättat spridning av och förbättrat

tillgången till myndigheternas arkivbestånd. Information

kan därmed även tillhandahållas på andra ställen än i

arkivinstitutionerna, t.ex. via Internet och andra

nätverk. Den nyligen inledda verksamheten där

databaser i olika länder knyts samman underlättar

ytterligare åtkomsten av arkivens bestånd. I takt med

arkivmyndigheternas arbete för att öka tillgängligheten

till arkiven har också intresset för att nyttja dess bestånd

ökat. Särskilt märks detta inom släktforskningen, vilket

vuxit till en folkrörelse.

Slutsatser

Arkivmyndigheterna har i allt väsentligt uppnått de för

verksamheten uppsatta långsiktiga, övergripande målen.

Verksamheten svarar mot kravet på en effektiv

användning av insatta resurser. Från denna bedömning

gör regeringen en reservation för Språk- och

folkminnesinstitutet, se vidare under anslaget för

myndigheten. Arkivmyndigheternas

verksamhetsinriktning bör därför bibehållas.

9.3 Anslag

F 1. Riksarkivet och landsarkiven

1995/96

Utgift

337 126

1

Anslag

s-

sparan

de

33 343

Därav

1996

Utgift

227 100

1997

Anslag

223 973

Utgifts

-

progno

s

232 206

1998

Förslag

226 435

1999

Beräkna

t

232 464

2000

Beräkna

t

238 580

1. Beloppen anges i tusental kronor

Riksarkivet och landsarkiven är statliga

arkivmyndigheter med särskilt ansvar för den statliga

arkivverksamheten och för arkivvården i landet som

framgår av arkivlagen (1990:782), arkivförordningen

(1991:446) och instruktionen för Riksarkivet och

landsarkiven (1995:679).

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att Riksarkivet och landsarkiven hade ett

anslagssparande på 33 343 000 kronor. Regeringen har

därför funnit det möjligt att som besparing dra in 5

miljoner kronor av anslagssparandet. Besparingen har

använts för att finansiera vissa överskridanden inom

utgiftsområdet. Enligt Riksarkivets prognos för

innevarande budgetår kommer anslagssparandet att vara

19 miljoner kronor. Riksarkivet vidtar detta långsiktiga

sparande bl.a. för att kunna klara redan nu förutsedda

hyresökningar under de närmast kommande åren,

nödvändig arkivdepåexpansion och en utökad regional

landsarkivorganisation. Anslagssparandet bedöms i

huvudsak vara förbrukat vid utgången av år 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Riksarkivet och landsarkiven har arbetat efter sina

långsiktiga mål och verksamhetsmål varvid t.ex. kan

nämnas att Riksarkivet och landsarkiven avslutat

inspektionerna och besöken hos statliga myndigheter,

inom ramen för projektet samordnad tillsyn (SATS).

För närvarande pågår en uppföljning av de huvudsakliga

bristerna i myndigheternas arkivhantering. Flera

insatser har vidare gjorts för att öka samverkan mellan

dels arkivmyndigheter och arkivbildande myndigheter,

dels mellan de olika kulturarvsområdena samt mellan

arkivmyndigheter och näringsliv och internationella

organisationer. Antalet framtagna volymer liksom

antalet mikroficher hos Riksarkivet och landsarkiven

har ökat. Antalet registreringar av arkivhandlingar har

nästan tiodubblats, främst tack vare Sesam- och ALU-

projekt. Detta, liksom fler och bättre förteckningar, har

i hög grad ökat tillgängligheten till arkiven genom att

bestånden blivit mer lättillgängliga samtidigt som

arkivmyndigheternas arbete underlättats. I tabell 1

redovisas vissa uppgifter som sammantaget visar att

intresset för arkivmaterial ökar. Detta är ett led i

Riksarkivet och landsarkivens arbete för ökad

tillgänglighet till arkiven, vilket effektiviserats utan att

kostnaderna därför har ökat.

TABELL 1: REDOVISNING AV VISSA MÄTBARA

PRESTATIONER

1993/94

1994/95

1996/97

(18 MÅN)

Framtagna volymer

151 658

169 012

315 752

Mikrokort tillgängliga

för forskning

1 488

867

2 005

782

3 364

790

Försäljning av

mikrokort

241 000

207 953

191 493

Uthyrning av

mikrokort

282 286

311 930

444 619

Besvarande av

skriftliga

förfrågningar

12 647

13 398

25 851

För budgetåret 1998 föreslår regeringen att anslaget

ökas med 850 000 kronor för verksamheten vid

Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek. För leveranser av

arkiv tillförs anslaget 1 893 000 kronor från berörda

myndigheter. För mikrofilmning av

kyrkobokföringshandlingar sker en överföring på

1 065 000 kronor från utgiftsområde 3. Besparing på

statlig konsumtion föreslås tas ut med 500 000 kronor.

Därutöver har beräknats en ytterligare besparing på

2 300 000 kronor.

Regeringen föreslår nedan att bidragen till

länsarkiven, som nu anvisas under detta anslag,

inordnas i det system som gäller för övrig regional

kulturverksamhet. Bidraget föreslås bli anvisat under ett

nytt anslag, benämnt Bidrag till regional

arkivverksamhet. Förevarande anslag minskas därför

med 2 320 000 kronor.

Svensk arkivinformation (SVAR)

SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet som

på moderna medier skall bevara, bearbeta och sprida

arkivinformation. SVAR:s verksamhet, vilken främst är

förlagd till Västernorrland, bygger till stor del på

arbetsmarknadsprojekt.

TABELL 2: SVAR:S INTÄKTSPROGNOS

19989

1999

2000

Anslag

12 900

12 900

12 900

Lönebidrag

4 600

4 000

3 700

EU-bidrag

2 000

2 000

1 000

Övriga bidrag

300

300

300

Försäljning av

mikrokort

7 000

6 500

6 400

Kurser, visningar,

uppdrag

1 500

1 600

1 700

Böcker,

arkivvårdsmaterial

500

500

500

Summa finansiering

28 800

27 800

26 500

ARKION

ARKION är en i huvudsak avgiftsfinansierad

verksamhet med syfte att med moderna medier öka

tillgängligheten till och bruket av arkiven. ARKION

arbetar bl.a. med att utveckla system för

informationsspridning, ta fram läromedel och

multimediaprodukter och att utbilda och sprida kunskap.

Detta förenas med att skapa arbetstillfällen, främst i

glesbygdsområden.

TABELL 3: ARKIONS INTÄKTSPROGNOS

1998

1999

2000

Anslag

672

672

672

Sesam

900

-

-

Lönebidrag

160

160

160

ALU-projekt

2 700

2 700

2 700

Kulturarvsprojekt

1 500

1 500

1 500

Utbildningsprojekt

250

250

250

Summa

6 182

5 282

5 282

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar.

Slutsatser

Riksarkivets och landsarkivens verksamhet svarar mot

kravet på en effektiv användning av insatta resurser.

Inriktningen för myndigheten bör ligga fast.

Regeringen föreslår att Riksarkivet och landsarkiven

för budgetåret 1998 anvisas 226 435 000 kronor. För

budgetåret 1999 beräknas anslaget till 232 464 000

kronor och för budgetåret 2000 till 238 580 000 kronor.

F 2. Arkivet för ljud och bild

1995/96

Utgift

36 231

1

Anslag

s-

sparan

de

2 086

Därav

1996

Utgift

26 000

1997

Anslag

25 213

Utgifts

-

progno

s

25 813

1998

Förslag

25 434

1999

Beräkna

t

26 137

2000

Beräkna

t

26 861

1. Beloppen anges i tusental kronor.

Arkivet för ljud och bild (ALB) skall möjliggöra

forskning i svensk kultur och samhälle genom att

tillhandahålla den del av mediautbudet i Sverige som

offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder.

Myndighetens verksamhet vilar på pliktexemplarslagens

(1993:1392) grunder.

ALB är kontaktorgan för den internationella

samarbetsorganisationen International Association of

Sound and Audiovisual Archives, IASA. ALB deltar

också i Round Table on Audovisual Records, där

representanter för biblioteks- och arkivorganisationer

samarbetar inom UNESCO:s ram.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96

visar ett anslagssparande om 2 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår visar ett anslagssparande om 1,5 miljoner

kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Av ALB:s årsredovisning framgår att myndigheten

bedriver ett kvalitetsäkringsarbete, bl.a. i form av

användarenkäter. Effekterna av verksamheten mäts

bl.a. genom antalet användare av ALB:s tjänster. En

annan bedömningsgrund av verksamhetens effekter som

ALB använder är de forskningsresultat som framlagts

efter utnyttjande av ALB:s samlingar. För närvarande

använder ca 80 forskare på doktorandnivå eller högre

ALB:s tjänster.

ALB har vidtagit åtgärder för att effektivisera

verksamheten genom att för budgetåret 1995/96 ställa

upp målet att omfattningen inom varje

verksamhetsområde skulle öka med fem procent utan att

kostnaderna skulle stiga i motsvarande grad.

Jämförelsetalen visar att en volymökning har skett inom

samtliga verksamhetsgrenar samt att styckkostnaderna

har sjunkit. Regeringen ser positivt på de vidtagna

effektiviseringsåtgärderna.

I ALB:s databaser registreras film, video, fonogram,

multimedia och sändningarna från de radio- och TV-

kanaler som omfattas av pliktexemplarslagen. Av TV-

sändingarna levereras nära hela utbudet. ALB bedriver

ett omfattande arbete med information och inkrävning

av det leveranspliktiga utbudet. Dessutom har ALB:s

fjärrlåneservice till högskole- och länsbiblioteken

utökats.

I ett internationellt perspektiv förefaller ALB ligga

väl framme inom verksamhetsområdet.

F 3. Språk- och folkminnesinstitutet

1995/96

Utgift

47 755

1

Anslag

s-

sparan

de

2 028

Därav

1996

Utgift

39 700

1997

Anslag

28 021

Utgifts

-

progno

s

31 449

1998

Förslag

27 761

1999

Beräkna

t

28 574

2000

Beräkna

t

29 412

1. Beloppen anges i tusental kronor

Myndigheten har enligt förordningen (1993:654) med

instruktion för Språk- och folkminnesinstitutet till

uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och

ge ut material om dialekter, personnamn, ortnamn,

folkminnen, visor, folkmusik och den svenska jazzens

historia. Vidare skall institutet avge yttranden i ärenden

om fastställandet av ortnamn och granska förslag till

namn på allmänna kartor.

Språk- och folkminnesinstitutet har ett

anslagssparande på 2 028 000 kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar

att utgifterna kommer att överskrida anslaget med 1,4

miljoner kronor. Överskridandet förklaras av

omställningskostnader i samband med personal-

minskningar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Språk- och folkminnesinstitutet befinner sig i ett skede

av nyorientering. Institutet har under budgetåret

prioriterat bl.a. att öka tillgängligheten och spridningen

av resultaten av den vetenskapliga bearbetningen genom

en ökad digitalisering. Samlokalisering av enheter och

flyttning till nya lokaler har lett till effektivisering ur

driftssynpunkt och till sänkta hyreskostnader.

Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med

867 000 kronor år 1998. Avgiftsinkomsterna har

beräknats till i genomsnitt 485 000 kronor per år.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har invändningar bl.a. på

grund av att tillfredsställande underlag inte lämnas,

verksamhetsmål inte redovisas och att det föreligger

svårigheter att knyta ihop verksamheten med de av

regeringen uttalade verksamhetsmålen. Avstämningar

mellan myndighetens egen redovisning och

riksredovisningen har inte gjorts, då dokumentation

saknas. Angående Språk- och folkminnesinstitutets del-

årsrapport har RRV invändningar mot

resultaträkningen, anslagsredovisningen,

finansieringsanalysen och prognosen. Med anledning av

RRV:s påpekanden har myndigheten redovisat till

regeringen att man planerar att utöka kanslifunktionen

genom omprioriteringar inom den egna verksamheten.

Regeringen gör bedömningen att denna åtgärd är

tillräcklig och förutsätter att årsredovisningen kommer

att förbättras.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen

slutsatsen att myndighetens huvudsakliga inriktning

överensstämmer med de mål som uppställts för

verksamheten. Verksamhetsinriktningen bör ligga fast.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

27 761 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 28 574 000 kronor och för budgetåret 2000

till 29 412 000 kronor.

F 4. Svenskt biografiskt lexikon

1995/96

Utgift

6 555

1

Anslag

s-

sparan

de

1 132

Därav

1996

Utgift

4 900

1997

Anslag

3 413

Utgifts

-

progno

s

3 337

1998

Förslag

3 405

1999

Beräkna

t

3 501

2000

Beräkna

t

3 600

1. Beloppen anges i tusental kronor

Myndigheten har enligt förordningen (1988:630) med

instruktion för Svenskt biografiskt lexikon till uppgift att

fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt

biografiskt lexikon.

Svenskt biografiskt lexikon har ett anslagssparande

på 1 132 000 kronor. Regeringen har därför funnit det

möjligt att som en besparing dra in 500 000 kronor av

anslagssparandet. Prognosen för anslagsbelastningen

under innevarande budgetår visar ett anslagssparande på

708 000 kronor. Detta förklaras av att en tjänst är

vakant, men skall tillsättas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Myndigheten Svenskt biografiskt lexikons mål är att

genomföra utgivningen av publikationen Svenskt

biografiskt lexikon. Med gällande vetenskaplig kvalitet

skall minst ett band ges ut vartannat år, dvs. ca 2,5

häften per år. En mindre försening i utgivningen beror

på svårigheterna att beräkna hur många personartiklar

som skall ingå i varje del av lexikonet, dvs. artiklarna

har blivit fler än beräknat. Hela sviten kan trots detta

planenligt beräknas vara utgiven omkring år 2015.

Svenskt biografiskt lexikon har för särskilda medel

överfört utgivna delar av lexikonet till CD-rom och

därmed ökat tillgängligheten.

Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med

106 000 kronor år 1998. Avgiftsinkomsterna har

beräknats till i genomsnitt 265 000 kronor per år.

Regeringens bedömning med anledning

av revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets revisionsberättelse innehåller inte

några invändningar.

Slutsatser

Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen följande

slutsatser. Svenskt biografiskt lexikons verksamhet

svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta

resurser. Myndighetens inriktning bör ligga fast.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

3 405 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 3 501 000 kronor och för budgetåret 2000

till 3 600 000 kronor.

F 5. Bidrag till regional

arkivverksamhet

Nytt anslag

(förslag

)

2 320

1

1999

Beräkna

t

3 022

2000

Beräkna

t

4 841

1. Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

Bidrag till regional arkivverksamhet anvisas för

närvarande under anslaget till Riksarkivet och

landsarkiven. Regeringen har, efter överläggningar med

företrädare bl.a. för arkivsektorn, kommuner och

landsting beslutat att föreslå riksdagen att bidraget till de

regionala arkiven skall inordnas i det statliga stödsystem

som riksdagen godkänt för bidrag till regionala

kulturinstitutioner (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).

Syftet med att inordna det statliga stödet till regional

arkivverksamhet i systemet med stödenheter är att bättre

integrera arkivområdet i den regionala kulturpolitiken

tillsammans med museer och andra institutioner. De

regionala arkiven förvaltar betydande arkivbestånd och

samlingar med stort kulturhistoriskt värde. De arbetar

på uppdrag av ett rikt föreningsliv och en ideell sektor

och de är en resurs för såväl offentlig som privat sektor.

Arkiven efterfrågas bl.a. inom vetenskaplig forskning,

släkt- och hembygdsforskning, skola och kulturliv.

De regionala arkiv som omfattas av det statliga

bidraget är de 20 länsarkiv, främst bestående av

folkrörelsearkiv, vilka i dag erhåller s.k.

föreståndarbidrag från Riksarkivets nämnd för enskilda

arkiv. En förutsättning för att bidrag i form av

stödenheter skall komma i fråga är att verksamheten

även stöds av kommun eller landsting. Länsarkiven

finansieras i dag till ca 75 % av kommun och landsting.

Bidragsmottagarna skall vidare uppfylla vissa fastställda

mål för verksamheten och redovisa resultat av denna.

Riksarkivet skall ange närmare villkor för verksamheten

samt följa upp och utvärdera denna.

Bidraget indelas i schablonbelopp, benämnda

stödenheter, på 100 000 kronor. I dag erhåller varje

länsarkiv ett s.k. föreståndarbidrag på 116 000 kronor.

Detta belopp bör förbli oförändrat. Med utgångspunkt

från detta beräknar regeringen bidraget till länsarkiven

till 2 320 000 kronor år 1998, vilket motsvarar 20

stödenheter. Bidraget bör anvisas under ett nytt anslag

benämnt Bidrag till regional arkivverksamhet.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 till

anslaget anvisas 2 320 000 kronor. Anslaget till

Riksarkivet och landsarkiven minskas med samma

belopp. För år 1999 beräknas anslaget till 3 022 000

kronor och för år 2000 till 4 841 000 kronor. Därvid

har beräknats en ökning med 600 000 kronor år 1999

och med 1 600 000 kronor år 2000.

10 G Kulturmiljö

10.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar anslagen

Riksantikvarieämbetet, Bidrag till kulturmiljövård,

Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets

fästningar samt Avgiftsfinansierad verksamhet: Riks-

antikvarieämbetets uppdragsverksamhet.

Arbetet för kulturmiljön syftar till att bevara och

förmedla det kulturarv som är förknippat med den

fysiska livsmiljön. Här ingår också viss arkiv- och

biblioteksverksamhet.

Riksantikvarieämbetet och statens historiska museer

är central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön. På

den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för

kulturmiljöns myndighetsarbete och de regionala

museerna för kunskapsuppbyggnaden. När det gäller

vård samt information och publikverksamhet har

länsstyrelserna ett övergripande ansvar för att insatser

kommer till stånd, medan det ankommer på de

regionala museerna att hålla kompetens och utföra de

konkreta uppgifterna. Tillsammans utgör länsstyrelserna

och de regionala museerna kulturmiljösektorns

regionala organisation. På den lokala nivån verkar

kommunerna inom hela kulturmiljöns ansvarsområde.

För sina insatser i det statliga kulturmiljöarbetet får

de regionala museerna ersättning genom statsbidraget

till regionala museer.

År 1996 utfördes ca 660 årsverken inom den statliga

kulturmiljösektorn. Av dessa utfördes 140 vid

länsstyrelserna och 250 inom Riksantikvarieämbetets

avgiftsfinansierade arkeologiska uppdragsverksamhet.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997 1

1998

1999

2000

707,3

491,9

381,7

423,9

443,0

449,7

1 Varav 16 miljoner kronor på tilläggsbudget

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

En ökad satsning på informations- och

publikverksamhet har bidragit till ett ökat allmänt

intresse för kulturmiljön. Exploateringen av mark- och

vattenområden har minskat jämfört med tidigare år,

vilket bl.a. inneburit en minskad belastning på

kulturmiljövärdena i landskapet samtidigt som

volymerna i den arkeologiska uppdragsverksamheten

har minskat kraftigt. De av EU medfinansierade

miljöstöden inom ramen för den gemensamma

jordbrukspolitiken har väsentligt förbättrat

förutsättningarna för bevarandet av odlingslandskapets

kulturvärden. Samtidigt har minskade resurser från

länsarbetsnämnderna och även kommunerna lett till

försämrade förutsättningar för forn- och

landskapsvården i övrigt. De särskilda

sysselsättningsmedel som har utgått för budgetåret har

givit goda effekter både från sysselsättnings- och

kulturmiljösynpunkt. Samtidigt är efterfrågan på

medlen för byggnadsvård fortsatt mycket stor.

Större förändringar

Inom ramen för jordbrukets miljöprogram har ett

särskilt stöd för bevarande av odlingslandskapets

kulturmiljövärden införts. Länsstyrelserna har utökat

antalet anställda inom kulturmiljöområdet, särskilt när

det gäller kompetens avseende kyrkliga kulturminnen

och kulturlandskap. Genom EU:s strukturfonder har

förutsättningarna för att uppnå målen för

verksamhetsområdet förbättrats. Riksantikvarieämbetet

och länsstyrelserna har disponerat särskilda

sysselsättningsmedel för byggnadsvård.

Prioriteringar för 1998

Den inriktning som regeringen redogjorde för i

propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik ligger

fast. Kulturarvets demokratiska funktioner skall

utvecklas. Under år 1998 bör arbetet för en långsiktigt

hållbar utveckling prioriteras. Därvid bör medverkan i

arbetet med att skapa sysselsättningsinsatser för

byggnadsvård samt regional utveckling särskilt

uppmärksammas.

10.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Verksamhetsområdet behandlades hösten 1996 i

propositionen om kulturpolitik. Där redogjorde

regeringen för inriktningen på de framtida insatserna

inom kulturmiljöområdet.

Målen för kulturmiljöorganisationen var under

budgetåret 1995/96 att bevara och levandegöra

kulturarvet, stärka den lokala och regionala kulturella

identiteten, syfta till kontinuitet i utvecklingen av den

yttre miljön, möta hoten mot kulturmiljön samt bidra till

att öka medvetenheten om estetiska värden och

historiska sammanhang.

De av EU medfinansierade miljöstöden inom ramen

för den gemensamma jordbrukspolitiken har väsentligt

förbättrat förutsättningarna för bevarandet av

odlingslandskapets kulturvärden. Det särskilda

kulturmiljöstödet inom ramen för jordbrukets

miljöprogram har rönt avsevärt större efterfrågan än

vad som kunnat förutses, vilket fått till följd att

utbetalningarna för år 1996 uppgick till 243 miljoner

kronor mot beräknade 100 miljoner kronor. För

återstående del av den femåriga programperioden har

tillgängliga medel utökats samtidigt som stödet stängts

för nya sökanden.

I propositionen (prop. 1997/98:2) Hållbart fiske och

jordbruk föreslår regeringen att det inom

miljöprogrammet införs en ny åtgärd för bevarande av

samiska kulturmiljöer.

Samtidigt som bevarandet av odlingslandskapets

kulturvärden har förbättrats har dock förutsättningarna

för den långsiktiga forn- och landskapsvården i övrigt

försämrats genom minskade resurser från

länsarbetsnämnderna och även kommunerna.

Redovisningar av effekterna av de särskilda

sysselsättningsmedel som tidigare år har utgått till

byggnadsvård visar på mycket goda resultat. De extra

sysselsättningsmedel som utgick till

Riksantikvarieämbetet våren 1994 om sammanlagt 431

miljoner kronor har medfört att ca 1 000 kulturhistoriskt

värdefulla byggnader som annars skulle ha rivits eller

förstörts har kunnat restaureras. För varje bidragsmiljon

har nästan två miljoner satsats från annat håll.

Sysselsättningseffekterna kan totalt beräknas till

närmare 4 000 årsarbetskrafter, vilket får bedömas vara

ett mycket gott resultat. De samlade erfarenheterna från

denna typ av satsningar har legat till grund för

regeringens beslut i maj 1997 om 25 miljoner kronor ur

den s.k. Östersjömiljarden för att utveckla svensk

polska byggnadsvårdsprojekt inom ramen för den s.k.

Hallandsmodellen. Detta pilotprojekt är den hittills

största gemensamma kulturmiljösatsningen i

Östersjöregionen.

För att ta till vara och utveckla de goda effekterna av

de särskilda sysselsättningsmedel som tidigare år har

utgått till byggnadsvård föreslår regeringen att

sysselsättningsinsatser syftande till en långsiktigt hållbar

byggnadsvård skall prioriteras under år 1998 (se

utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv).

De minskade investeringarna i utbyggnaden av

infrastruktur får bedömas ha medfört bättre

förutsättningar för att bevara kulturminnen och

kulturmiljöer jämfört med tidigare år. Samtidigt har de

inneburit att volymen för den arkeologiska

uppdragsverksamheten minskat.

Kulturmiljön berörs också av regeringens arbete för

ett ekologiskt hållbart samhälle. Betydelsefulla insatser

har gjorts bl.a. när det gäller att utveckla ett återbruk av

traditionella material och tekniker inom

byggnadsvården.

Det allmänna intresset för kulturmiljön har sannolikt

aldrig varit större än nu. Detta kan utläsas bl.a. i

omfattningen av mediernas bevakning av området. Det

framgår vidare av t.ex. ett ökat besöksantal till

Kulturhusens dag och en markant ökad bokförsäljning

samt utlåning vid Riksantikvarieämbetets bibliotek.

Lokal och regional identitet har i ökad omfattning

kommit att utgöra ett motiv vid fördelningen av

kulturmiljöområdets resurser, t.ex. vid fördelningen av

sakanslagsmedel för byggnadsvård.

I arbetet med EU:s strukturfonder har

kulturarvsområdet särskilt uppmärksammats, inte

minst när det gäller kulturturism. Genom EU:s

strukturfonder får förutsättningarna för att uppnå målen

för verksamhetsområdet bedömas ha förbättrats, särskilt

när det gäller att levandegöra kulturarvet och stärka den

kulturella identiteten.

Roll- och ansvarsfördelningen inom

kulturmiljöorganisationen har utvecklats i riktning mot

ökad samsyn på mål och strategier för verksamheten

bland regionala företrädare på länsstyrelser och

länsmuseer. På sikt bör den tydligare roll- och

ansvarsfördelningen väsentligt förbättra

förutsättningarna för kulturmiljösektorns

måluppfyllelse.

Länsstyrelserna

Under budgetåret 1995/96 har länsstyrelserna framför

allt prioriterat arbetet med jordbrukets miljöstöd,

kyrkliga kulturminnen, byggnadsvård samt

fornminnesärenden. Ett flertal länsstyrelser har arbetat

med strategier och program för kulturmiljöarbetet i

länet. Ärenden om byggnadsminnen har generellt givits

låg prioritet.

Ansvaret för prövning av ärenden om kyrkliga

kulturminnen har från den 1 juli 1995 förts över från

Riksantikvarieämbetet till länsstyrelserna. En

utvärdering genomförs för närvarande av

Riksantikvarieämbetet. Den skall redovisas till

regeringen senast den 1 oktober 1997.

Med anledning av de utökade resurser som tillförts

länsstyrelserna har dessa, med något enstaka undantag,

förstärkt kulturmiljöområdet. Förstärkningen har i

första hand gällt kyrkoantikvarisk kompetens.

Länsstyrelserna har svarat för den regionala

administrationen av kulturmiljöstödet inom ramen för

jordbrukets miljöprogram. Miljöstödsarbetet har

inneburit att den tvärsektoriella samverkan vid

länsstyrelserna fördjupats.

Kulturmiljö och kulturarv har under senare år allt

mer integrerats i strategier för regional utveckling. Ett

antal länsstyrelser bedöms ha hunnit mycket långt i detta

arbete. Under budgetåret 1995/96 satsade

länsstyrelserna sammanlagt drygt 30 miljoner kronor av

regionala utvecklingsmedel på kultur- och

kulturarvsområdet. Medlen har huvudsakligen använts

till investeringar och aktiviteter som stärker sambandet

mellan kultur, turism och regional utveckling.

Länsstyrelsernas kulturmiljöfunktioner har i flera fall

deltagit i arbetet med EU:s strukturfonder.

Kulturmiljöområdets sakanslagsmedel har utnyttjats som

nationell medfinansiering för olika typer av EU-medel.

Enligt regeringens bedömning har

kulturmiljöfunktionernas bidrag till länsstyrelsernas

samlade verksamhet för regional utveckling och en god

livsmiljö generellt sett stärkts. De utökade resurser och

den överföring av beslutanderätten som har tillförts

området har inneburit bättre förutsättningar för

länsstyrelserna att arbeta utifrån ett helhetsperspektiv på

det regionala kulturarvet.

Sammanfattande bedömning och slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten har gett goda

resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt

sätt. Verksamheten har i allt väsentligt uppfyllt de

uppställda målen. En samlad bedömning av

verksamhetsområdet talar för att områdets

huvudinriktning bör bibehållas.

10.3 Anslag

G 1. Riksantikvarieämbetet

1995/96

Utgift

202 522

1

Anslag

s-

sparan

de

7 826

Därav

1996

Utgift

140 900

1997

Anslag

147 586

Utgifts

-

progno

s

154 412

1998

Förslag

136 979

1999

Beräkna

t

150 845

2000

Beräkna

t

152 250

1. Beloppen anges i tusental kronor

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) skall som central

förvaltningsmyndighet för kulturmiljön bl.a. bevaka

kulturmiljöintressen i samhällsplaneringen, leda arbetet

med att inventera och bygga upp kunskapen om

kulturmiljöer och kulturminnen, handlägga frågor om

vård och bevarande av kulturmiljön och kulturminnen,

utarbeta allmänna råd samt främja utbildning och

information om kulturmiljön. RAÄ skall också följa det

regionala kulturmiljöarbetet och biträda länsstyrelserna i

ärenden som rör dessa, medverka i EU-arbetet och i det

internationella arbetet med kulturmiljön, svara för

konservering och vård av kulturminnen och

kulturföremål samt bygga upp kunskapen på området.

Myndigheten skall även ha ett specialbibliotek inom

området kulturmiljö, arkeologi, medeltidens

konsthistoria och numismatik. RAÄ är vidare

kontaktkontor för EU:s kulturarvsprogram Raphael.

Riksantikvarieämbetet hade budgetåret 1995/96 ett

anslagssparande på 7,8 miljoner kronor.

Anslagssparandet avses användas bl.a. för extra

kostnader för interna organisationsförändringar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

RAÄ har satsat särskilt på att följa upp, förankra och

utveckla roller och ansvar i den regionala

organisationen. En omfattande dialog har skett med

företrädare för länsstyrelser, länsmuseer och vissa

större museer. Under budgetåret 1997 har myndigheten

påbörjat en fördjupad dialog med andra centrala

myndigheter.

Inom myndighetsarbetet har RAÄ genomfört flera

viktiga utvecklingsuppgifter. Bland annat har

myndigheten deltagit i arbetet med att införa de av EU

medfinansierade miljöstöden inom ramen för den

gemensamma jordbrukspolitiken, ansvarat för EU-

program inom kulturarvsområdet och genomfört

överföringen av ansvaret för handläggningen av

kyrkoärenden till länsstyrelserna. Samtidigt har dessa

uppgifter varit så omfattande att det har blivit lite

utrymme över för riktade uppföljningsinsatser och för

långsiktigt utvecklingsarbete.

Inom kunskapsuppbyggnaden har vissa framsteg

gjorts, huvudsakligen i utvecklingen av

dataapplikationer för kunskapsbaserna över landskap

och bebyggelse. Däremot har arbetet med att utveckla

den IT-baserade tillgängligheten till fornminnesregistret

inte kommit vidare i önskvärd takt. Enligt regeringens

bedömning är det här angeläget att inga ytterligare

förseningar uppstår. Möjligheten att snabbt och effektivt

tillhandahålla relevanta digitala kunskapsunderlag till

berörda parter är av stor betydelse för måluppfyllelsen

för kulturmiljön. Regeringen avser att i regleringsbrev

för år 1998 återkomma till de krav som bör ställas på

RAÄ i detta avseende.

I vården av RAÄ:s egna fastigheter har de

upprustningar och byggen som kunde starta med stöd av

sysselsättningsmedel från åren 1991-93 nu helt slutförts.

Arbetet med att minska de skadliga effekterna av

luftföroreningarnas inverkan på kulturarvet har fått

positiv uppmärksamhet internationellt.

Projektet Tradition och byggproduktion har en

inriktning på regionala nätverk av bygghyttor. Det har

haft stor betydelse för spridning och utbyte av

kunskaper och erfarenheter inom byggnadsvården. De

utbildningsinsatser som genomförts med tyngdpunkt på

Sesam-projektets (se vidare under avsnitt H Museer och

utställningar) korttidsutbildning har ökat medvetenheten

om betydelsen av förebyggande konservering och lett

till ökad rådgivning i magasinsfrågor.

När det gäller det publika arbetet har RAÄ satsat på

ökad IT-utbyggnad. Bokförsäljningen har ökat markant

och besökarantalet till Kulturhusens dag har ökat med

60 %. Det nya Birkamuseet invigdes sommaren 1996

och har bidragit till ett avsevärt ökat antal besökare.

Enkäter till publiken vid RAÄ:s fastigheter visar ett

mycket positivt gensvar på de insatser som RAÄ har

gjort för att utveckla dessa miljöer som besöksmål.

ENTRÉLAGDA BESÖK VID RAÄ:S FASTIGHETER

1993/94

1994/95

1995/96

(12 MÅN)

1995/96

(18 MÅN)

Birka

52 000

55 000

58 000

125

000

Glimmingehu

s

63 000

70 000

75 000

120

000

Eketorp

92 000

73 000

74 000

124

000

Övriga

66 000

86 000

74 000

100

000

Totalt

273 000

284 000

281 000

469 000

Utlåningen vid biblioteket har ökat med ca 20 %.

Enkäter visar att litteratursamlingarna och arkivet väl

tillgodoser efterfrågan och att servicen upplevs som

god.

Den interna organisationsförändring av RAÄ som

inleddes budgetåret 1994/95 har fortsatt.

I propositionen om kulturpolitik anförde regeringen

att man i avvaktan på erfarenheterna av RAÄ:s nya

organisation inte var beredd att föreslå förändringar i

uppdragsverksamhetens ställning. Regeringen har gett

Riksantikvarieämbetet i uppdrag att till den 1 mars 1998

redovisa underlag om organisationsfrågorna.

Under budgetåret 1997 pågår arbetet med att

förbereda Statens historiska museers skiljande från

RAÄ den 1 januari 1998. RAÄ resp. Statens historiska

museer är i en redovisning i mars 1997 överens om de

principiella samt ekonomiska förutsättningarna för

skiljandet. Som en konsekvens av skiljandet bör en

omfördelning ske mellan anslagen så att den nya

anslagsfördelningen svarar mot den ansvars- och

verksamhetsfördelning som bör råda mellan de båda

myndigheterna. Därför föreslås att 4 254 000 kronor

som beräknats för anslagsposten H 1.1 Statens

historiska museer förs till anslaget G 1

Riksantikvarieämbetet. Detta motsvarar det förslag som

förts fram av museerna och RAÄ gemensamt. Med

anledning av skiljandet bör ändringar göras i de lagar

där myndigheten nämns, nämligen lagen (1988:950) om

kulturminnen m.m. och vattenlagen (1983:251).

Regeringen redovisar sina förslag om sådana ändringar

under avsnitt 2 Lagtext.

RAÄ disponerar under innevarande budgetår

sammanlagt 3,7 miljoner kronor i engångsanvisningar

för särskilda insatser avseende industriminnen resp.

byggnadshyttor. För budgetåret 1998 minskas anslaget

med nämnda belopp.

För innevarande budgetår har RAÄ bemyndigats att

disponera 10 miljoner kronor av anslaget G 2 Bidrag till

kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad för att

utveckla och fördjupa kunskapsunderlaget avseende

landskapets kulturvärden och bebyggelse. Med

anledning av att dessa medel samt ytterligare 600 000

kronor återförs till sakanslaget minskar anslaget till

Riksantikvarieämbetet under år 1998 med 10,6 miljoner

kronor.

Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med

1,5 miljoner kronor år 1998. Därutöver har beräknats

en ytterligare besparing på 1,4 miljoner kronor.

Avgiftsinkomsterna har beräknats till 32 miljoner

kronor per år.

För budgetåret 1999 har beräknats att anslaget tillförs

7,2 miljoner kronor för ökad hyra och 2,7 miljoner

kronor engångsvis för flyttkostnader i samband med en

ombyggnad av myndighetens lokaler.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ

innefattar undersökningar och utredningar som

föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.

och som utförs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska

undersökningar (UV) mot avgift.

Den arkeologiska uppdragsvolymen har under

budgetåret 1995/96 varit avsevärt lägre än föregående

år. Detta har medfört omställningsproblem och

nödvändiga rationaliseringar av verksamheten. Ett

åtgärdsprogram som syftar till att bättre dimensionera

organisationen efter volymen på de prognostiserade

intäkterna har påbörjats och en strategi för att göra

verksamheten mindre konjunkturkänslig är under

utveckling. En publiceringsstrategi har tagits fram för

att resultaten från undersökningarna skall kunna tas till

vara bättre. Kvalitetskontroll av undersökningarna har

införts. Regelbundet samarbete har inletts med

universiteten för att resultaten av undersökningarna

bättre skall kunna integreras i den akademiska

forskningen.

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

220

223

- 3

99

varav 1996

144

150

- 6

96

Prognos

1997

115

121

- 6

95

Budget 1998

100

120

- 20

80

Beräknat

1999

80

Beräknat

2000

80

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har i revisionsberättelse invänt mot

att anslaget B 17 Kulturstöd vid ombyggnad m.m. har

överskridits med 4,3 miljoner kronor utan regeringens

medgivande. Anledningen till överskridandet är

felaktiga utbetalningar vid Länsstyrelsen i Uppsala län

och Länsstyrelsen i Malmöhus län. Regeringen

redovisar sin bedömning med anledning av

länsstyrelsernas utbetalningar under utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande.

Regeringen har genom en ändring av innevarande års

regleringsbrev förtydligat RAÄ:s rätt att delegera

dispositionsrätten till anslaget till länsstyrelserna. RAÄ

har vidare tagit fram ett uppföljningssystem för

sakanslaget. Regeringen förutsätter därmed att RAÄ har

en noggrann uppföljning och kontroll över

anslagsutvecklingen.

Slutsatser

Verksamheten har gett goda resultat och resurserna har

använts på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen bedömer

att verksamheten i allt väsentligt har uppfyllt de

uppställda målen. En samlad bedömning talar för att

anslagets huvudinriktning bör bibehållas.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

136 979 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 150 845 000 kronor och för budgetåret 2000

till 152 250 000 kronor.

G 2. Bidrag till kulturmiljövård

1997

Anslag

240 337

1,2,

3

Utgifts

-

progno

s

175

957

1998

Förslag

236 937

1999

Beräkna

t

242 140

2000

Beräkna

t

247 484

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Anslaget Kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad

3. Varav 16 miljoner kronor på tilläggsbudget

Bidrag utgår enligt förordningen (1993:379) om bidrag

till kulturmiljövård. Bidragsbestämmelserna innebär i

korthet att bidrag utgår för byggnadsvård samt forn- och

landskapsvård. Medel får även utgå bl.a. för vissa

arkeologiska undersökningskostnader samt till vård och

underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Vidare utgår

också bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll

av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Frågor

om bidrag prövas av Riksantikvarieämbetet (RAÄ)

eller, efter ämbetets bemyndigande, av länsstyrelsen.

Från den 1 juli 1997 får medel användas enligt 10 §

förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård

när det finns särskilda skäl för att täcka kostnader för att

ta till vara fornfynd (prop. 1996/97:99).

Prognosen för anslaget visar på ett sammanlagt

sparande på 64 380 000 kronor. Skälet till detta är att

vissa beslut som fattats under innevarande år faller ut

för betalning under senare år. Anslagssparandet är

således reserverat för utbetalningar under kommande

år.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Vid fördelningen av bidrag till byggnadsvård utgår

länsstyrelserna alltid från de kulturhistoriska värdena

och behoven. De har dock möjlighet att också väga in

sysselsättnings-, utbildningsmässiga och

regionalekonomiska motiv samt betydelsen för kulturliv

och besöksnäring. På så sätt har anslaget utnyttjats för

medfinansiering av projekt som är av betydelse för olika

samhällsintressen. Även vid fördelningen av bidrag till

fornvård- och kulturlandskapsvård har objekt av

betydelse för turism och rörligt friluftsliv särskilt

beaktats. Medel från de förutvarande anslagen B 15

Kulturmiljövård och B 17 Kulturstöd vid ombyggnad

m.m. har t.ex. utgjort nationell medfinansiering för

olika typer av EU-stsöd.

Av skäl som redovisas under anslaget G 1

Riksantikvarieämbetet föreslås att 10,6 miljoner kronor

som tidigare beräknats under anslaget G 1

Riksantikvarieämbetet i stället beräknas under

förevarande anslag.

Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens

förslag när det gäller ett förändrat kostnadsansvar för

arkeologisk fyndhantering och konservering (prop.

1996/97:99, bet. 1996/97:KrU12, rskr. 1996/97:230).

För att svara mot den nya bidragsgivning för

konservering av nytt uppdragsarkeologiskt material som

beslutats bör 2 miljoner kronor som tidigare beräknats

för anslagsposten H 1.1 Statens historiska museer i

stället beräknas under detta anslag. Med anledning av

dessa överföringar ökar anslaget Bidrag till

kulturmiljövård under år 1998 med sammanlagt 12,6

miljoner kronor.

Beställningsbemyndiganden

Beställningsbemyndiganden för Bidrag till

kulturmiljövård och beräknad anslagspåverkan under

perioden 1998 2001 och senare. Regeringen föreslår

ett beställningsbemyndigande på 10 miljoner kronor för

utbetalning efter år 1998, dock längst t.o.m. år 2001.

1998

1999

2000

2001

OCH

SENA

RE

SUMM

A

Utnyttjat

bemyndigande

t.o.m. 1995/96

-

-

-

-

-

Anvisat

bemyndigande för

1997

40

10

10

-

20

Begärt

bemyndigande för

1998

-

8

2

-

10

Summa

40

18

12

-

30

Slutsatser

Verksamheten har gett goda resultat och resurserna har

använts på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen bedömer

att verksamheten i allt väsentligt har uppfyllt de

uppställda målen. En samlad bedömning talar för att

anslagets huvudinriktning bör bibehållas.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

236 937 000 kronor. För år 1999 beräknas anslaget till

242 140 000 kronor och för år 2000 till 247 484 000

kronor.

G 3. Restaureringsarbeten vid de

kungliga slotten och rikets

fästningar

1995/96

Utgift

75 000

1

Anslag

s-

sparan

de

Därav

1996

Utgift

50 000

1997

Anslag

50 000

Utgifts

-

progno

s

50 000

1998

Förslag

50 000

1999

Beräkna

t

50 000

2000

Beräkna

t

50 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Regeringen har i tidigare budgetproposition

1992/93:100 bil. 8 redogjort för Statens fastighetsverks

förvaltning av de kungliga slotten och rikets fästningar

m.m. där omfattande restaureringsarbeten kommer att

ske under den närmaste tioårsperioden. Riksdagen

godkände regeringens förslag om restaurerings- och

investeringsplaner om 630 miljoner kronor för de

kungliga slotten och rikets fästningar. Kostnaderna för

dessa arbeten skall enligt riksdagens beslut

anslagsfinansieras. Från dessa fastigheter erhåller

Statens fastighetsverk inte några hyresintäkter.

Utöver ovan redovisade restaureringsarbeten

genomförs även andra underhållsåtgärder som

finansieras genom ianspråkstagande av del av

verksamhetens resultat.

Riksrevisionsverket reviderar anslaget i samband

med den ordinarie revisionen i Statens fastighetsverk.

Eftersom kostnaderna för restaureringsarbetena och

investeringarna inte är jämt fördelade över tiden är det

av praktisk betydelse för Statens fastighetsverk att ha

möjlighet att överföra medel mellan olika år.

Under tidigare budgetår har detta varit ett

reservationsanslag, men av misstag angavs i

budgetpropositionen för år 1997 endast anslag.

Regeringen föreslår att anslaget återgår till att vara

ett reservationsanslag.

Slutsatser

Restaureringsarbeten och investeringar i de kungliga

slotten samt rikets fästningar bör även i fortsättningen

delvis vara anslagsfinansierade samt anvisas på ett

reservationsanslag.

För budgetåret 1998 har anslaget beräknats till

50 000 000 kronor och för 1999 till 50 000 000 kronor

11 H Museer och utställningar

11.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar anslagen Centrala

museer: Myndigheter, Centrala museer: Stiftelser,

Bidrag till regionala museer, Bidrag till vissa museer,

Stöd till icke-statliga kulturlokaler, Stiftelsen

Riksutställningar samt Utställningsgarantier och inköp

av vissa kulturföremål.

Musei- och utställningsverksamheten syftar till att

bevara och förmedla vårt kulturarv. I

verksamhetsområdet ingår också viss arkiv- och

biblioteksverksamhet knuten till institutionerna.

Inom verksamhetsområdet (exklusive Bidrag till

vissa museer) är ca 2 500 personer anställda, varav ca

650 med lönebidrag.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

1

264,7

862,4

996,6

932,6

971,8

1

001,2

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Inom verksamhetsområdet har Sesam-projektets

förstärkning av arbetet med föremålssamlingarna

bidragit till en positiv fokusering på detta

verksamhetsfält och en förbättring av tillgängligheten till

denna del av kulturarvet. Särskilda satsningar har i flera

fall lett till att antalet ungdomar ökat bland besökarna.

Under budgetåret 1995/96 gjordes en besparing på

drygt 24 miljoner kronor inom verksamhetsområdet.

Huvuddelen av besparingen har tagits ut genom

vakantsättning av tjänster och uppsägning av personal.

Större förändringar

Nämnden för utställningar av nutida svensk konst i

utlandet, NUNSKU, upphörde som myndighet den 1

januari 1997 och verksamheten bedrivs sedan dess inom

Statens konstmuseer, Moderna museet.

Kungl. Myntkabinettet öppnade i nya lokaler på

Slottsbacken i juni 1997.

Marinmuseum i Karlskrona har fr.o.m. den 1 juli

1997 överförts från myndigheten Statens

försvarshistoriska museer till myndigheten Statens

sjöhistoriska museer. Marinmuseum invigde i juni 1997

en ny museibyggnad i Karlskrona.

Riksdagen har beslutat att ett statligt museum för

Världskultur skall inrättas i Göteborg den 1 januari

1999. En organisationskommitté förbereder etableringen

av museet.

Prioriteringar för 1998

Den inriktning på museiområdet som regeringen

redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik ligger fast. Arbetet med samlingarnas

långsiktiga bevarande och sammansättning samt arbetet

för att öka tillgängligheten till samlingarna skall

fortsätta.

11.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Verksamhetsområdet behandlades hösten 1996 i

propositionen om kulturpolitik. Där redogjorde

regeringen för inriktningen på de framtida insatserna

inom museiområdet.

Målen var under budgetåret 1995/96 att samla in,

dokumentera, bevara och vårda samt levandegöra

föremål och andra vittnesbörd om människors kultur

och miljö. Vidare skulle institutionerna utveckla och

förmedla kunskap och upplevelser om kultur och miljö

och härigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen.

Deras uppgift var att sprida kultur i hela landet och att

bredda deltagandet i kulturlivet.

Vad gäller besöksutvecklingen vid museerna märks

inte någon enhetlig trend; en del uppvisar vikande

besökssiffror medan andra ökat eller ligger kvar på

samma nivå. De museer vars besökssiffror ökat har i de

flesta fall färdigställt nya delar av sina basutställningar

de senaste åren. Flera museer är också berörda av

flyttning till nya lokaler. Den statligt finansierade

musei- och utställningsverksamheten har fått en vid

spridning i landet genom vandringsutställningar och

annan museiverksamhet.

Det angelägna arbetet med att nå ungdomar pågår

vid flera av museerna. Utställningar har tagits fram i

samarbete med ungdomar och andra produktioner av

t.ex. hypermediematerial har särskilt riktats till

ungdomar. Samtliga museer bedriver särskild

barnverksamhet och på vissa museer utgörs hälften av

besökarna av barn. Undervisning om museipedagogik

har genomförts för blivande lärare.

Av andra särskilda satsningar kan nämnas

utställningar och aktiviteter på teman som behandlar det

mångkulturella samhället.

Flera museer har ett aktivt internationellt samarbete

både vad gäller utställningsverksamhet och samlingar.

Museerna är i varierande omfattning aktiva på IT-

området. Cirka 200 av landets museer har egna

hemsidor på Internet och ett avtal med universitets-

datanätet Sunet har tagits fram vilket ger museerna

tillgång till hela internetvärlden. Andra museer har tagit

fram CD-romproduktioner. Tillsammans med den

digitalisering av samlingarna som kunnat påskyndas i

och med Sesam-projektet är museernas olika IT-

verksamheter ett viktigt medel för att öka

tillgängligheten till hela den kunskapsbank som

museerna utgör.

Genom fördelning av medel till icke-statliga

kulturlokaler har kulturpolitiskt angelägna projekt,

spridda över landet, kunnat genomföras.

I de flesta fall har de särskilda satsningarna inneburit

att man sett fler ungdomar bland besökarna, men i

något fall har man tvingats konstatera att satsningarna

inte lockat ungdomen.

En generell tendens mot ett minskat antal skolbesök

kan utläsas även om vissa museer ligger kvar på samma

nivå eller t.o.m. ökar. Minskningen beror delvis på

omprioriteringar, men sannolikt även på minskande

resurser inom skolans område.

Vid bl.a. många museiinstitutioner finns ett stort

antal lönebidragsanställda. Enligt riksdagens beslut till

följd av vårpropositionen (prop. 1996/97:150), kommer

den genomsnittliga bidragsnivån för

lönebidragsanställda att sänkas till generellt 60 % av den

bidragsgrundande lönekostnaden. I vårpropositionen

framhålls att en särskild analys av konsekvenserna för

kultursektorn av de ändrade villkoren för finansiering av

lönebidragsanställda bör genomföras med hänsyn till

den betydelse de lönebidragsanställda har för berörda

kulturinstitutioners verksamhet. I vårpropositionen

anförs vidare att i avvaktan på denna utredning skall

sänkningen av den genomsnittliga bidragsnivån i

lönebidragen för kulturinstitutionerna motsvara den

genomsnittliga för andra arbetsgivare än allmännyttiga

organisationer. Innebörden av detta är enligt

vårpropositionen att minskningen för

kulturinstitutionerna skall motsvara den som sker för

andra, uttryckt i procentenheter.

Nämnda konsekvensanalys har genomförts och på

grundval av det framtagna analysmaterialet bereds för

närvarande denna fråga vidare inom regeringskansliet.

Intill dess att resultatet av analysen föreligger är det

angeläget att Arbetsmarknadsverket följer utvecklingen

av den genomsnittliga bidragsnivån för kultursektorn

och vid behov bevakar att denna nivå inte sänks mer än

vad som anges i vårpropositionen.

Sesam-projektet

Budgetåret 1995/96 avsattes 235 miljoner kronor för

sysselsättningsinsatser på kulturområdet i det s.k.

Sesam-projektet (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet.

1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Syftet med

projektet är att skapa bättre förutsättningar för ett

långsiktigt bevarande av kulturarvet och att öka

tillgängligheten till samlingarna, bl.a. genom

digitalisering. Bidrag har fördelats vid två tillfällen, ett

under senhösten 1995 och ett under försommaren 1996.

Samtliga projekt skall vara avslutade vid utgången av år

1998.

De beviljade ansökningarna ger ca 840 direkta

årsarbetstillfällen. Hittills har ca 400 kvalificerade

personer anställts genom Sesam-medel. De allra flesta

har avslutad museiutbildning eller hantverksutbildning.

Innan Sesam-projektet startade var bara 3 % av de

museianställda under 30 år. Projektet har lett till en

påtaglig föryngring genom att många unga människor

har fått pröva på museiarbete. Av dem som anställdes i

den första omgången Sesam-projekt var ca 70 % under

35 år. I den andra omgången projekt var ca 75 % under

35 år. Vidare var en övervägande majoritet öppet

arbetslösa. Drygt 60 % rekryterades bland dem som var

öppet arbetslösa utan anknytning till den institution där

de anställdes och ca 30 % hade sådan anknytning

genom företrädesrätt, tidigare projektanställning eller

liknande. Ett fåtal, ca 7 %, befann sig i

arbetsmarknadsåtgärder.

Majoriteten av dem som anställts i Sesam-projekt har

genomgått en korttidsutbildning för att lära sig

grunderna om det praktiska arbetet i museer. Rapporter

från projekten har överlag varit mycket positiva till

utbildningarna. I många rapporter sägs att

utbildningarna borde ingå i normalutbildningen för

museianställda. Detta understryker behovet av

vidareutveckling och kompetens.

Projektet möjliggör anställning under högst två och

ett halvt år med avtalsenlig lön enligt ett statligt

kollektivavtal. De Sesam-anställda har enligt

rapporterna blivit mer attraktiva på arbetsmarknaden

när det gäller vikariat, projektanställning eller annan

anställning. Det finns redan nu exempel på att Sesam-

anställda har fått tillsvidareanställningar både på det

museum där de deltagit i Sesam-projekt och på andra

museer.

Sesam-bidragen har i flera fall genererat ytterligare

sysselsättning. Inom arkivsektorn finns exempel där ett

par Sesam-anställda varit projektledare för ca 250

personer som har kunnat beredas arbete med ordinarie

sysselsättningsmedel.

I flera av museernas årsredovisningar visas att

resurser har styrts mot vård och registrering. Vidare har

ett antal museer hyrt både bättre och billigare

magasinslokaler.

Av bl.a. planerna för samlingarnas långsiktiga

bevarande framgår att det har skett radikala

förbättringar av samlingarna och att statusen på

vårdarbetet höjts. Sesam-medlen har också medfört att

flera museer har börjat med reguljära visningar av de

magasinerade samlingarna.

Internetanvändare kunde sommaren 1997 studera 200

hemsidor hos svenska museer och även delar av

samlingar hos några av dem. Arbete bedrivs med

Sesam-medel för att tillgängligheten till museernas

samlingar via Internet skall underlättas, likaså utvecklas

distansutbildning för museiväsendet med Internet som

medium.

Ett genomgående intryck är att det finns en positiv

inställning till Sesam-projektet och till vad som

åstadkommits hittills. Arbetet har vitaliserats och nya

kontaktytor har skapats mellan unga och äldre anställda.

Detta har stimulerat till diskussioner om samlingarnas

vård, digitalisering och tillgänglighet. Mycket pekar på

att tillgängligheten till samlingarna i stor utsträckning

ökat. Detta har skett både genom en ökad digitalisering

som gör samlingarna tillgängliga via nätet och i mer

handfast bemärkelse genom att samlingarna besöks och

används i större utsträckning. Samtidigt står det klart att

behoven är mycket omfattande.

Regeringen avser att lämna en rapport över

utvecklingen av Sesam-projektet i budgetpropositionen

för år 1999 och en slutrapport år 1999 med en grundlig

utvärdering av projektet både ur sysselsättningssynpunkt

och vad gäller samlingarnas långsiktiga bevarande

liksom tillgängliggörandet av dem. En avslutande

konferens kommer att ordnas för att sprida

erfarenheterna av projektet.

Uppdrag

De fem ansvarsmuseerna redovisade den 1 juli 1997

regeringsuppdrag om vad ansvarsmuseirollen har

inneburit under den senaste femårsperioden. Vid samma

tidpunkt redovisade de centrala museerna två uppdrag,

dels att upprätta planer för samlingarnas långsiktiga

bevarande, dels vilken insamlingspolicy resp. museum

har. Regeringen avser att senare återkomma till

riksdagen i dessa frågor.

Slutsatser

Förhållandena inom verksamhetsområdet är i allt

väsentligt desamma som låg till grund för regeringens

bedömning i förra årets kulturproposition. Det pågående

Sesam-projektet har dock inneburit en väsentlig

förstärkning av arbetet med att vårda och tillgängliggöra

föremålssamlingarna. De utvidgade möjligheterna att

lämna statliga utställningsgarantier kommer att ge nya

förutsättningar för samarbete i insamlings- och

utställningsverksamheter mellan museer i Sverige men

också med utländska museer. Inom Kulturdepartementet

pågår f.n. en översyn av organisationsstrukturen inom

kulturområdet. Denna översyn kan komma att påverka

strukturen inom museiområdet.

Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen

följande slutsatser. Museernas verksamhet bedrivs på ett

tillfredsställande sätt och har en inriktning i

överensstämmelse med de övergripande målen. Även

utvecklingen inom andra delar av verksamhetsområdet

har varit tillfredsställande.

11.3 Anslag

H 1. och H 2. Centrala museer

De centrala museernas verksamhet redovisas samlat

under denna rubrik. Medlen beräknas under två anslag,

Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer:

Stiftelser.

Följande centrala museer är statliga myndigheter:

Statens historiska museer, Statens konstmuseer,

Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska

museet, Naturhistoriska riksmuseet, Statens

sjöhistoriska museer, Folkens museum - etnografiska,

Arkitekturmuseet, Statens musiksamlingar samt Statens

försvarshistoriska museer. De specifika uppgifterna

framgår av instruktionerna för varje myndighet. Inom

anslaget H 1 Centrala museer: Myndigheter beräknas

också medel till Göteborgs etnografiska museum.

För stiftelserna Nordiska museet, Skansen och

Tekniska museet gäller stadgar som har fastställts av

regeringen den 7 juni 1990, den 24 juni 1993 resp. den

30 mars 1995.

Statens historiska museum, Statens konstmuseer,

Naturhistoriska riksmuseet, Folkens museum -

etnografiska samt Nordiska museet har vart och ett

inom sitt verksamhetsområde uppgiften att vara ansvars-

museum.

H 1. Centrala museer: Myndigheter

1995/96

Utgift

712 510

1

Anslag

s-

sparan

de

24 766

Därav

1996

Utgift

488 900

1997

Anslag

521 714

2

Utgifts

-

progno

s

540 995

1998

Förslag

571 863

1999

Beräkna

t

605 750

2000

Beräkna

t

620 762

1. Beloppen anges i tusental kronor. Tabellen omfattar även Statens

försvarshistoriska museer som fr.o.m. den 1 juli 1996 överförts från

utgiftsområde 6 till utgiftsområde 17.

2. Varav 15,2 miljoner kronor på tilläggsbudget

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att de centrala museer som är

myndigheter detta år hade ett samlat anslagssparande på

24,8 miljoner kronor. Regeringen har beslutat om

indragning av 500 000 kronor av de 6 500 000 kronor

som Livrustkammaren, Skoklosters slott och

Hallwylska museet hade i anslagssparande under

budgetåret 1995/96. Prognosen för detta anslag visar på

ett sammanlagt sparande på 3 948 000 kronor under

budgetåret 1997. Detta kommer i huvudsak att användas

för att finansiera inflyttning i nya lokaler.

Budgetåret 1998 ökar anslaget med drygt 50 miljoner

kronor, främst till följd av hyreskostnaderna för de nya

lokalerna vid Moderna museet, Arkitekturmuseet och

Armémuseum.

H 2. Centrala museer: Stiftelser

1995/96

Utgift

251 720

1

Därav

1996

Utgift

167 896

1997

Anslag

168 525

Utgifts

-

progno

s

168 525

1998

Förslag

173 050

1999

Beräkna

t

173 167

2000

Beräkna

t

176 630

1. Beloppen anges i tusental kronor. I denna tabell ingår Skansen som

redovisas under detta anslag fr.o.m. budgetåret 1997.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

ANTAL BESÖKARE VID DE CENTRALA

MUSEERNA 1994-1996.1

1994

1995

1996

Statens

historiska

museer

255 000

242 000

154 000

Statens

 konstmuseer

676 000

612 000

575 000

Naturhistoriska

riksmuseet inkl.

Cosmonova

783 000

667 000

811 000

Folkens museum

- etnografiska

57 000

50 000

44 000

Livrustkammare

n, Skoklosters

slott,

Hallwylska

museet

174 000

235 000

229 000

Statens

sjöhistoriska

museer

867 000

906 000

900 000

Arkitekturmusee

t

18 000

12 000

15 000

Statens

musiksamlingar

(Musikmuseet)

34 000

43 000

36 000

Statens

försvars-

historiska

museer

87 000

86 000

85 000

Stiftelsen

Nordiska museet

263 300

168 000

148 000

Stiftelsen

Tekniska

museet

130 000

180 000

190 000

Stiftelsen

Skansen

1 398

000

1 372

000

1 340

000

Summa

4 742 000

4 573 000

4 527 000

1. I denna statistik ingår inte vandringsutställningar och deltagande i

utställningar vid andra museer.

När det gäller den prioriterade barn- och

ungdomsverksamheten vid museerna kan följande

resultat framhållas.

Vid Nationalmuseum och Vasamuseet har man tagit

fram utställningar i samarbete med ungdomar och

Musikmuseet har producerat ett hypermediematerial om

rappens rötter. Vasamuseet har vidare undervisat

lärarkandidater i museipedagogik. Tekniska museet har

bedrivit ett omfattande arbete för att motsvara skolornas

behov av fördjupad undervisning i teknik och

naturvetenskap. Arbete har även påbörjats för att ta

fram lärarhandledningar till olika visningsteman för att

lärare på egen hand skall kunna genomföra

undervisning i museet. I Livrustkammarens

riddarklubb, som har ca 7 100 medlemmar, är hälften

av medlemmarna bosatta utanför Stockholm. Vid

Naturhistoriska riksmuseet utgörs besökarna av nästan

lika många barn som vuxna.

I det utåtriktade arbetet kan nämnas att nya

basutställningar invigts under året vid Naturhistoriska

riksmuseet och Tekniska museet. Nationalmuseums och

Nordiska museets arbete med att på olika sätt öka

tillgängligheten för funktionshindrade kan också

framhållas. Nordiska museet har introducerat Nordens

första CD-romguide till utställningarna.

Vasamuseet har på regeringens uppdrag låtit

utvärdera de första fem årens verksamhet. Som helhet

ger utvärderingarna en bild av en väl fungerande

verksamhet med utvecklingspotential inom flera

områden. Vidare framgår att den nya byggnaden

motsvarat eller överträffat förväntningarna, men att det

finns vissa problem, bl.a. med klimatanläggningarna.

Särskilda utställningar och aktiviteter på teman som

behandlar det mångkulturella samhället har ägt rum på

Nordiska museet (Nytt liv Nytt land) och på

Nationalmuseum (Främlingen dröm eller hot).

Musikmuseet har Mix Musikcafé som är ett forum för

musik och musiker från olika länder. Medelhavsmuseet

har speciella program för invandrare.

Av det internationella arbetet kan nämnas att Statens

historiska museum har nått drygt en miljon utländska

besökare genom utställningar bl.a. i Latinamerika,

Ryssland och Japan. Nordiska museets

migrationsutställning har förts över till USA där den har

setts av över en miljon besökare. Naturhistoriska

riksmuseet har tillsammans med ett antal större

naturhistoriska museer i Europa tagit initiativ till att

bilda ett konsortium för att bl.a. främja tillgången till de

mycket omfattande samlingar som man förvaltar och

man har också varit sekretariat under den första tiden.

Nämnden för utställningar av nutida svensk konst i

utlandet har ansvarat för det svenska deltagandet vid

internationella konstbiennealer, bl.a. i Venedig, Sao

Paolo, Sydney, Johannesburg och Istanbul.

Verksamheten bedrivs sedan den 1 januari 1997 inom

Statens konstmuseer, Moderna museet.

Flera av de centrala museerna är påverkade av

lokalförändringar på olika sätt. Marinmuseum invigde i

slutet av juni månad år 1997 utställningarna i den nya,

för ändamålet uppförda byggnaden. Armémuseum

kommer under 1998 att påbörja inflyttningen i det

renoverade Tyghuset och utställningarna öppnar enligt

plan år 2000. Under år 1998 kommer

museirestaurangen och hörsalen i Armémuseum att

öppnas för publik. Tyresö slott, som ingår i Nordiska

museet, öppnades under sommaren 1997 efter en

renovering som pågått i tre år. På Skansen påbörjades

under år 1996 ny- och ombyggnaden av björn- och

varganläggningarna samt ett projekt där Mälarvatten

leds till bl.a. Skansen, vilket medför minskade

driftskostnader och miljöförbättringar. Under första

halvåret 1996 har kansliet och musikbiblioteket inom

Statens musiksamlingar flyttat till nya och större

lokaler. Arkitekturmuseet och Moderna museet

förbereder inflyttning i nya moderna lokaler och håller

stängt under en del av år 1997.

Vid ett flertal museer bedrivs forskningsverksamhet.

En särställning intas av Naturhistoriska riksmuseet med

elva professorer och där 17 % av personalen utgörs av

forskare. Se även anslaget J 1 Forsknings- och

utvecklingsinsatser inom kulturområdet.

Till följd av besparingar under budgetåret 1995/96

har museerna hittills sagt upp och vakantsatt ca 130

tjänster och planerar att vidta samma typ av åtgärder

beträffande ytterligare ca ett tiotal tjänster under hösten

1997.

Övrigt

Statens historiska museer

Statens historiska museer skall den 1 januari 1998

skiljas från Riksantikvarieämbetet och bilda en egen ny

myndighet. Av skäl som redovisas under anslaget G 1

Riksantikvarieämbetet föreslås att 4 254 000 kronor

som beräknats för anslagsposten H 1.1 Statens

historiska museer beräknas under anslaget G 1

Riksantikvarieämbetet. Vidare bör 2 miljoner kronor

som beräknats för anslagsposten H 1.1 Statens

historiska museer beräknas under anslaget G 2 Bidrag

till kulturmiljövård (se anslaget G 2 Bidrag till

kulturmiljövård).

Statens historiska museer har i delårsrapporten för år

1997 redovisat ett prognostiserat underskott. Regeringen

avser att noga följa utvecklingen för anslagsposten

under resterande del av år 1997.

Statens konstmuseer

Moderna museet flyttar under hösten 1997 in i den nya

museibyggnaden på Skeppsholmen och anslaget för år

1998 har därför ökat med 34 miljoner kronor.

Kapitalkostnaden för Statens konstmuseers lån för

inredning och utrustning är beräknad till 9 200 000

kronor varav 3 672 000 kronor anvisades under 1997.

För 1998 anvisas resterande 5 528 000 kronor av den

beräknade kapitalkostnaden.

Prins Eugens Waldemarsudde har en ökad

hyreskostnad. Av detta skäl har anslaget räknats upp

med 1 868 000 kronor.

Anslaget har minskats med den engångsanvisning på

1,5 miljoner kronor för återflyttningen av Moderna

museet till Skeppsholmen som anvisades för

innevarande budgetår.

Naturhistoriska riksmuseet

Museet har flyttat in de spritlagda samlingarna i nya,

för ändamålet särskilt uppförda lokaler. Av detta skäl

har anslaget räknats upp med 2 941 000 kronor.

Statens sjöhistoriska museer

Organisationskommittén för en sammanläggning av

Marinmuseum inom Statens försvarshistoriska museer

med Statens sjöhistoriska museer har lämnat sitt

betänkande Nya samverkansformer inom den

sjöhistoriska museiverksamheten (SOU 1997:100).

Kommittén har bl.a. lämnat förslag till

instruktionsändringar, medelsfördelning och samverkan

mellan myndigheterna, genomfört personalöverföringen

mellan myndigheterna samt utrett förutsättningarna för

att lokalisera ledningen av myndigheten till Karlskrona.

Överföringen av Marinmuseum från Statens

försvarshistoriska museer till Statens sjöhistoriska

museer har genomförts. Statens försvarshistoriska

museer kommer däremot av redovisningstekniska skäl

att under andra hälften av budgetåret 1997 fortsatt ha

det ekonomiska ansvaret för Marinmuseum samt avge

årsredovisning för Marinmuseum. Frågan om

lokaliseringen av Statens sjöhistoriska museers ledning

hör starkt samman med organisationsstrukturen i övrigt

på museiområdet och bör mot denna bakgrund

övervägas i ett vidare sammanhang.

Med anledning av att Marinmuseum har förts

samman med Statens sjöhistoriska museer har 19,4

miljoner kronor beräknats under anslaget. Anslaget till

Statens försvarshistoriska museer har därvid minskat

med nämnda belopp.

Arkitekturmuseet

Arkitekturmuseet flyttar under hösten 1997 in i den nya

museibyggnaden på Skeppsholmen och anslaget för år

1998 har därför ökat med 10 298 000 kronor.

Kapitalkostnaden för Arkitekturmuseets lån för

inredning och utrustning är beräknad till 3 630 000

kronor varav 350 000 kronor anvisades under år 1997.

För år 1998 anvisas resterande 3 280 000 kronor av den

beräknade kapitalkostnaden.

Anslaget har minskats med den engångsanvisning på

2 miljoner kronor för de nya basutställningarna som

anvisades för innevarande budgetår.

Statens försvarshistoriska museer

Myndigheten Statens försvarshistoriska museer består

sedan den 1 juli 1997 av Armémuseum och

Flygvapenmuseum. Organisationskommitténs förslag

redovisas under Statens sjöhistoriska museer.

Armémuseum har en ökad hyreskostnad för de

nyrenoverade lokalerna i Stora Tyghuset. Av detta skäl

har anslaget räknats upp med 8 400 000 kronor.

Marinmuseum har fr.o.m. den 1 juli 1997 sammanförts

med Statens sjöhistoriska museer. Med anledning härav

har anslaget minskat med 19,4 miljoner kronor.

Världskulturmuseet

Riksdagen har beslutat att ett statligt museum för

Världskultur skall etableras i Göteborg den 1 januari

1999 (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).

Etnografiska museet i Göteborg kommer då att få

statligt huvudmannaskap och sammanförs

organisatoriskt med Folkens museum - etnografiska,

Medelhavsmuseet och Östasiatiska museet.

Förändringarna förbereds av en organisationskommitté

(Dir. 1996:110) som skall lämna en slutrapport den 15

oktober 1998. Delredovisningar kommer att lämnas den

1 oktober 1997 samt den 31 januari 1998. Tre

arbetsgrupper har bildats under kommitténs första

etapp. En har haft till uppgift att utarbeta en vision och

verksamhetsidé för den nya museimyndigheten som

helhet. En annan har medverkat till att få fram en

oberoende och allsidig belysning av de berörda

museernas verksamhet. I denna del har kommittén

tillkallat tre utländska experter som under september

1997 kommer att lämna en rapport. En tredje

arbetsgrupp har behandlat de praktiska och ekonomiska

konsekvenserna av olika samordningsalternativ i

Stockholm.

Regeringen vill mot denna bakgrund anmäla för

riksdagen att ett byggnadsprogram kommer att utarbetas

och att en arkitekttävling för byggnaden i Göteborg

kommer att utlysas under Kulturåret 1998. Regeringen

kommer att återkomma till riksdagen under våren 1998

för att anmäla byggnadsprojektets storlek, kostnader och

finansiering när kommittén, enligt den plan som gäller

för arbetet, har kommit in med preciseringar avseende

verksamheten vid museet i Göteborg.

Stiftelsen Tekniska museet

Finansieringen av verksamheten vid Tekniska museet

regleras delvis i ett mellan staten och stiftaren den 3 maj

1989 träffat avtal. Avtalet är uppsagt och upphör att

gälla vid utgången av år 1998. Regeringen kommer

under våren 1998 att föra förhandlingar med Tekniska

museets stiftare och i budgetpropositionen för år 1999

återkomma till riksdagen angående resultatet av dessa.

Nobelcenter

Regeringen beslutade i januari 1997 att utreda frågan

om etablering av ett Nobelcenter i Stockholm. Den

särskilde utredare som tillkallats för uppdraget

redovisade den 10 september 1997 sina förslag i

betänkandet Nobelcenter i Stockholm, Ett informations-

och aktivitetscentrum kring naturvetenskap, kultur och

samhälle (SOU 1997:117). Förslag lämnas om

lokalisering, finansiering och samverkansformer samt

om att en internationell arkitekttävling skall anordnas

under Kulturåret 1998. Enligt utredaren bör en

organisationskommitté förbereda inrättandet av ett

Nobelcenter. Utredaren bedömer att inflyttning skulle

kunna ske i den nya byggnaden under år 2005.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen under

våren 1998 med sina ställningstaganden till utredarens

förslag.

Avgiftsintäkter

De centrala museerna har under åren 1993-1996 i

genomsnitt fått 33 % av sina totala intäkter från annat

än de statliga anslagen. Dessa övriga intäkter kommer

från flera olika håll men utgörs framför allt av entré-

och försäljningsintäkter.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

VASAMUSEET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

114 043

114 043

- 30

100

varav 1996

73 289

77 269

- 3

980

95

Prognos

1997

76 555

80 000

- 3

445

96

Budget 1998

76 555

80 000

- 3

445

96

Beräknat

1999

76 555

Beräknat

2000

76 555

COSMONOVA

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

39 710

37 844

1 866

105

varav 1996

27 334

26 728

1 006

102

Prognos

1997

26 500

25 750

750

103

Budget 1998

27 000

27 000

0

100

Beräknat

1999

27 000

Beräknat

2000

27 000

SAMMANSTÄLLNING ÖVER MEDELSFÖRDEL-

NINGEN TILL DE CENTRALA MUSEERNA (TKR)

1997

REGERINGENS

BERÄKNING

1998

Centrala museer

Statens historiska museer

79 190

74 465

Statens konstmuseer 1

118 285

150 486

Naturhistoriska riksmuseet

2

110 980

112 801

Folkens museum -

etnografiska

23 915

24 365

Livrustkammaren,

Skoklosters slott och

Hallwylska museet

27 498

28 042

Statens sjöhistoriska

museer

57 337

77 329

Arkitekturmuseet 3

13 149

22 615

Statens musiksamlingar

28 441

29 009

Statens

försvarshistoriska museer

59 169

48 920

Etnografiska museet i

Göteborg

3 750

3 831

Totalt för myndigheterna

521 714

571 863

1. Varav 9 900 000 kronor på tilläggsbudget

2. Varav 2 941 000 kronor på tilläggsbudget

3. Varav 2 396 000 kronor på tilläggsbudget

1997

REGERINGENS

BERÄKNING

1998

Stiftelser

Stiftelsen Nordiska museet

84 826

87 019

Stiftelsen Skansen

46 447

48 115

Stiftelsen Tekniska museet

37 252

37 916

Totalt för stiftelserna

168 525

173 050

Totalt för samtliga

centrala museer

690 239

744 913

Som regeringen aviserade i budgetpropositionen för år

1997 kommer någon besparing på statlig konsumtion

inte att tas ut under budgetåret 1998.

För budgetåret 1999 beräknas utgifterna uppgå till ca

779 miljoner kronor och för budgetåret 2000 till ca 797

miljoner kronor. För budgetåret 1999 har därvid

beräknats en ökning med 29 miljoner kronor för det nya

Världskulturmuseet.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Folkens museum - etnografiska har fått invändning i

revisionsberättelsen på grund av att man har överskridit

anslagskrediten med 1 miljon kronor och att fel finns i

redovisningen som gör att informationen i

årsredovisningens finansiella delar inte är rättvisande.

Museet har på regeringens initiativ upprättat en

avbetalningsplan och regeringen avser att nära följa

genomförandet av denna.

Statens konstmuseer har fått en invändning i

revisionsberättelsen beträffande den ekonomiska

redovisningen i resultatredovisningen. Regeringen

konstaterar att Statens konstmuseer i sitt yttrande till

RRV beklagar sin felaktiga redovisning och anger att

redovisningsplanen kommer att revideras under år

1997. Regeringen bedömer att den inte behöver vidta

någon åtgärd beträffande den felaktiga redovisningen.

Nämnden för utställningar av nutida svensk konst i

utlandet (NUNSKU) har fått invändning i

revisionsberättelsen. NUNSKU har enligt RRV

överskridit sitt anslag med 88 000 kronor. NUNSKU

upphörde som myndighet den 1 januari 1997 och

verksamheten övertogs då av Statens konstmuseer. Det

äldre reservationsanslaget C 27 kvarstår med ett

underskott på 88 000 kronor. Regeringen avser att

finansiera detta underskott genom att överföra den

negativa ingående balansen till anslaget A 2 Bidrag till

allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete.

Slutsatser

Enligt regeringens samlade bedömning har de centrala

museerna i allt väsentligt uppfyllt de mål som ställts upp

för verksamheten. Arbetet med museernas

föremålssamlingar har fortsatt varit den del av

verksamheten som utvecklats mest. Den publika delen

av verksamheten har hållit en tämligen konstant och

genomgående god nivå. En betydande förnyelse och

förbättring av museernas lokaler är under

genomförande, vilket delvis lett till att det inre arbetet

prioriterats. Mot bakgrund av ovanstående drar

regeringen slutsatsen att de centrala museernas

verksamhet svarar mot en effektiv användning av insatta

resurser.

H 3. Bidrag till regionala museer

1995/96

Utgift

153 421

1

-

Därav

1996

Utgift

102 832

1997

Anslag

105 680

Utgifts

-

progno

s

105 680

1998

Förslag

104 595

1999

Beräkna

t

103 124

2000

Beräkna

t

106 218

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel till regionala museer.

Bidrag till regionala museer lämnas enligt

förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional

kulturverksamhet. Enligt beslut av regeringen är för

närvarande 26 regionala museer berättigade till bidrag.

Statens kulturråd fördelar bidraget efter samråd med

Riksantikvarieämbetet.

Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala

kulturinstitutioner som riksdagen har godkänt (prop.

1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129)

skall en viss del av stödet avsättas till riktade

tidsbegränsade bidrag. Bland annat mot bakgrund av de

ekonomiska svårigheter som vissa institutioner redovisar

anser regeringen att avsättningen för år 1998 bör ligga

kvar på nuvarande nivå, som är 2 %. För åren 1999

och 2000 räknar regeringen med att 4 % resp. 6 % av

stödet skall avsättas till riktade bidrag. För år 1998 skall

de riktade bidragen för de regionala museernas del i

första hand gälla arbete för nya publikgrupper samt

granskningar av museernas samlingar med utgångspunkt

i teman som klass, kön, kulturell bakgrund och

generation. I övrigt bör liksom hittills en del av det

statliga bidraget till de regionala museerna avse

uppgifter i det regionala kulturmiljöarbetet i enlighet

med bidragsförordningen.

Under anslaget Bidrag till regionala museer anvisas

även medel för kostnader för lönebidragsanställda vid

regionala museer.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

I budgetpropositionen för år 1997 konstaterade

regeringen att uppföljningen och utvärderingen av

bidraget borde fördjupas, bl.a. mot bakgrund av

regeringens förslag avseende roll- och ansvarsfördel-

ningen inom det regionala kulturmiljöarbetet. Ett

utvecklingsarbete syftande till en förbättrad

resultatuppföljning har initierats av

Riksantikvarieämbetet med deltagande av bl.a. Statens

kulturråd och representanter för de regionala museerna.

Med anledning av den försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel som

inleds den 1 juli 1998 (se avsnitt A 5

Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel) beräknas 4 667 000 kronor under

anslaget A 5 Försöksverksamhet med ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel. Förevarande anslag

har därför minskats med nämnda belopp.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

104 595 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 103 124 000 kronor och för budgetåret 2000

till 106 218 000 kronor.

H 4. Bidrag till vissa museer

1995/96

Utgift

52 715

1

Därav

1996

Utgift

34 672

1997

Anslag

38 451

Utgifts

-

progno

s

38 451

1998

Förslag

39 504

1999

Beräkna

t

45 312

2000

Beräkna

t

52 261

1. Beloppen anges i tusental kronor

I denna tabell ingår inte Skansen som i stället redovisas under anslaget

H 2 Centrala museer: Stiftelser fr.o.m. budgetåret 1997.

Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal

museer och andra institutioner, de flesta med viss

formell anknytning till staten. Regeringen har fastställt

stadgar för stiftelserna Dansmuseifonden (Dansmuseet),

Drottningholms teatermuseum, Carl och Olga Milles

Lidingöhem (Millesgården), Thielska galleriet och

Föremålsvård i Kiruna. Flera av de stiftelser som staten

fastställer stadgar för har också bildats av andra än

staten. Av de övriga står stiftelserna Strindbergsmuseet

och Rooseum delvis under kommunalt

huvudmannaskap, medan stiftelserna Arbetets museum,

Judiska museet, Röhsska museet, Bildmuseet och

Zornfonden har bildats av organisationer och andra

intressenter.

SAMMANSTÄLLNING ÖVER

MEDELSFÖRDELNINGEN (TKR)

1997

REGERINGEN

S

BERÄKNING

1998

1. Arbetets museum

11

076

11 416

2. Dansmuseifonden för

Dansmuseet

7 815

7 978

3. Drottningholms

teatermuseum

5 178

5 284

4. Carl och Olga Milles

Lidingöhem

1 711

1 751

5. Thielska galleriet

2 272

2 291

6. Föremålsvård i Kiruna

6 223

6 422

7. Röhsska museet

500

512

8. Rooseum

2 000

2 050

9. Strindbergsmuseet

426

437

10. Judiska museet

300

408

11. Bildmuseet

750

750

12. Zornsamlingarna

200

205

Totalt

38 451

39 504

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Arbetets museum har ett nationellt uppdrag inom

museiområdet med uppgift att utveckla och förstärka

den nuvarande verksamheten inom museets område,

särskilt avseende arbetslivet och det industrihistoriska

arvet. Det är dock ännu för tidigt att utvärdera

uppdraget. Drottningholms teatermuseum öppnade

under året en telefontjänst dit allmänheten kan ringa för

information om visningar o.dyl.

För år 1998 föreslås en ökning av bidraget till

Judiska museet med 100 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

De revisorer som granskar institutionerna har inte haft

några anmärkningar mot årsredovisningarna,

räkenskaperna eller förvaltningarna.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen

slutsatsen att verksamheten har gett goda resultat och att

anslaget är kulturpolitiskt motiverat.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

39 504 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 45 312 000 kronor och för budgetåret 2000

till 52 261 000 kronor.

H 5. Stöd till icke-statliga

kulturlokaler

1995/96

Utgift

42 500

1

Därav

1996

Utgift

33 500

1997

Anslag

17 000

Utgifts

-

progno

s

17 000

1998

Förslag

10 000

1999

Beräkna

t

10 219

2000

Beräkna

t

10 445

1. Beloppen anges i tusental kronor

Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om

stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det innebär att

stöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnad

av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon

annan än staten. Bidrag kan också ges till

standardhöjande reparationer och handikappanpassning

av sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av Boverkets

samlingslokalsdelegation efter samråd med Statens

kulturråd. Beslut om bidrag fattas innan aktuella

byggnadsarbeten påbörjas, och utbetalas när arbetena är

avslutade, vilket kan ta flera år.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatredovisningen visar att under budgetåret

1995/96 inkom ansökningar om stöd för ett 75-tal

kulturlokalsprojekt avseende sammanlagt 175 miljoner

kronor. Det ordinarie anslaget om 27,5 miljoner kronor

har använts till utbetalningar av tidigare beslutade stöd.

Boverket har under budgetåret 1995/96 genom ett

regeringsbeslut om överskridande av anslagsramen till

följd av tidigare fattade beslut fördelat 15 miljoner

kronor i stöd till icke-statliga kulturlokaler, varav 11,4

miljoner kronor till museilokaler och 3,5 miljoner

kronor till teaterlokaler. Knappt hälften av stödet har

gått till länsmuseer, som skall prioriteras enligt

förordningen. Stödet har i enlighet med villkoren i

huvudsak använts för ändring, tillbyggnad samt

handikappanpassning av icke-statliga kulturlokaler.

Beställningsbemyndiganden

Beställningsbemyndiganden för Bidrag till icke-statliga

kulturlokaler och beräknad anslagspåverkan under

perioden 1998-2001 och senare.

1998

1999

2000

2001

OCH

SENA

RE

SUMM

A

Utnyttjat

bemyndig-

ande t.o.m.

1995/96

-

-

-

-

-

Anvisat

bemyndigande för

1997

-

-

-

-

-

Begärt

bemyndigande för

1998

-

1

1

-

2

Summa

-

1

1

-

2

Regeringen avser att följa anslagsutfallet genom de

prognoser som Boverket har i uppdrag att lämna fyra

gånger per år.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning är resultatet av

verksamheten tillfredsställande. Vid fördelningen av

stöd till icke-statliga kulturlokaler har kulturpolitiskt

angelägna projekt beaktats. Mot bakgrund av

ovanstående drar regeringen slutsatsen att stödet till

icke-statliga kulturlokaler i allt väsentligt ger önskade

resultat.

Stödet har funnits i denna form sedan budgetåret

1990/91, vilket ger anledning att utvärdera bidraget.

Regeringen vill därför för riksdagens kännedom

informera om att Boverket givits i uppdrag att i

samverkan med Riksantikvarieämbetet och Statens

kulturråd närmare utreda de framtida behoven av statligt

stöd och formerna för detta. Uppdraget skall redovisas

till regeringen den 1 mars 1998.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

10 000 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 10 219 000 kronor och för budgetåret 2000

till 10 445 000 kronor.

H 6. Riksutställningar

1995/96

Utgift

51 848

1

Därav

1996

Utgift

34 600

1997

Anslag

33 849

Utgifts

-

progno

s

33 849

1998

Förslag

33 466

1999

Beräkna

t

34 135

2000

Beräkna

t

34 818

1. Beloppen anges i tusental kronor

Stiftelsen Riksutställningar har enligt sina stadgar,

fastställda av regeringen den 23 juni 1976, till uppgift

att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten

genom att förmedla och anordna utställningar, biträda

med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla

och förnya utställningen som medium för

kunskapsförmedling, debatt och upplevelse.

Riksutställningar skall samarbeta och samråda med

statliga och kommunala myndigheter,

kulturinstitutioner, organisationer och enskilda som är

verksamma i samhälls- och kulturlivet.

Utfallsutvecklingen för Riksutställningar närmast

föregående och innevarande budgetår innebär ingen

anmärkningsvärd avvikelse från anvisade medel.

Från den 1 januari 1998 skall Stiftelsen

Riksutställningars verksamhet bedrivas av myndigheten

Riksutställningar (se prop. 1996/97:3).

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Riksutställningar har formulerat en verksamhetsidé som

innebär en delvis ny inriktning med större, mer

resurskrävande och därmed färre utställningar, vilka

skall komplettera det som görs på lokal och regional

nivå. Under budgetåret har Riksutställningar haft 37

utställningar i turné och flera av dem har fått stor

uppmärksamhet, bl.a. Noas Express. Utställningarnas

kvalitet betonas i Riksutställningars

verksamhetsinriktning. Ambitionen är att ge besökarna

en annorlunda upplevelse, varför Riksutställningar bl.a.

satsat på utställningar där konstnärer givits stor

handlingsfrihet. Inom Riksutställningar pågår för

närvarande arbete med att utveckla strategierna för

utvärdering och utveckling av utställningsmediet.

Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med

1 047 000 kronor år 1998.

Avgiftsinkomsterna för Riksutställningar beräknas till

7 miljoner kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar.

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att den redovisade

verksamheten har motsvarat de mål som satts upp för

Riksutställningar och att den ger tillfredsställande

resultat.

Regeringen föreslår att anslaget för budgetåret 1998

anvisas 33 466 000 kronor. För budgetåret 1999

beräknas anslaget till 34 135 000 kronor och för

budgetåret 2000 till 34 818 000 kronor.

H 7. Utställningsgarantier och

inköp av vissa kulturföremål

1995/96

Utgift

-

Därav

1996

Utgift

-

1997

Anslag

80

1

Utgifts

-

progno

s

-

1998

Förslag

80

1999

Beräkna

t

80

2000

Beräkna

t

80

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för statliga utställningsgarantier

samt inköp av kulturföremål.

Regeringen har sedan år 1974 riksdagens

bemyndigande att lämna garantier för lån av föremål i

utländsk ägo som antingen ingår i utländska

vandringsutställningar eller utställningar som statliga

museer sätter upp själva. Ca 150 garantier har lämnats

under åren. Garantisummorna har varierat kraftigt, från

några hundra tusen kronor till drygt två miljarder

kronor. Riksdagen har godkänt bl.a. att garanti skall

kunna avse även föremål i svensk ägo och att kretsen av

garantiberättigade utställare skall utvidgas till att gälla

alla som bedriver utställningsverksamhet av icke-

kommersiell natur (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). En förordning i

ämnet förbereds inom Kulturdepartementet. Frågor om

bl.a. säkerheten i samband med utställningarna,

avgiftsbeläggning av ansökningar och självrisk vid

inträffad skada eller förlust kommer därvid att tas upp.

Anslaget får även användas för inköp av

kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt

eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att

de införlivas med offentliga samlingar. Anslaget

utnyttjades senast i november 1992 med 100 000

kronor.

Beslut om statliga utställningsgarantier resp. inköp

av kulturföremål meddelas av regeringen efter

förslag av vederbörande institutioner.

12 I Film och medier

12.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar bl.a. statens filmstöd,

statens insatser för TV-utbyte med Finland och Statens

biografbyrås verksamhet. Utöver den verksamhet som

finansieras med statsbudgetmedel ryms även den

avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten inom

området.

De främsta målen för statens insatser inom

verksamhetsområdet är att stödja mångfald och reella

yttrandemöjligheter, att motverka skadliga inslag i

massmedierna samt att främja nyskapande och tillgång

till ett varierat utbud. Det statliga filmstödet har som

mål att främja värdefull svensk filmproduktion, främja

spridning och visning av värdefull film, främja

bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och

material av film- och kulturhistoriskt intresse för

forskning och allmänhet, samt verka för internationellt

samarbete i dessa avseenden.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

237,2

94,8

165,1

164,0

169,4

170,3

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Svensk film har en förhållandevis stark ställning på

hemmamarknaden med knappt 20 % av den totala

biopubliken. Det totala antalet biobesök i Sverige

uppgick år 1996 till 15,4 miljoner, vilket innebär en

ökning med ca 4 % jämfört med året innan.

Biografbyråns intäkter för granskning översteg

kostnaderna för budgetåret 1995/96.

Granskningsavgifterna sänktes därför från den 1 januari

1997.

Större förändringar

Radio- och TV-lagen (1996:844) trädde i kraft den 1

december 1996. I enlighet med denna lag har

regeringen meddelat Sveriges Television AB, Sveriges

Radio AB, Sveriges Utbildningsradio AB, Sverigefinska

riksförbundet och TV4 AB nya sändningstillstånd.

Sändningstillstånden gäller fr.o.m. den 1 januari 1997

och t.o.m. den 31 december 2001. För

Utbildningsradion gäller sändningstillståndet t.o.m. den

31 december 1998.

Riksdagen har beslutat att digital marksänd TV skall

införas i flera steg med möjlighet för regeringen och

riksdagen att successivt ta ställning till om och på vilket

sätt verksamheten skall fortsätta. En särskild utredare

har fått i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten

(dir. 1997:19).

Avtalen om utbytet av TV-sändningar mellan Sverige

och Finland har omförhandlats under år 1997. De nya

avtalen skall gälla från den 1 januari 1998.

Prioriteringar för 1998

Anslaget för filmstöd föreslås öka med 4,5 miljoner

kronor, vilket hänför sig till en ökning av stödet till

regionala resurscentrum för film och video.

Frågan om digital marksänd TV och digital radio

bereds vidare.

12.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Medieområdet förändras just nu mycket snabbt.

Distributionsvägarna för olika slag av information blir

flera och medierna befinner sig i en allt mer

internationell miljö. Teknikutvecklingen är drivkraften

bakom en stor del av förändringarna, inte minst genom

att gränserna mellan olika medier blir alltmer otydliga.

Regeringen har, mot denna bakgrund, beslutat att en

särskild utredare bl.a. skall analysera vilka

förutsättningarna är för en samordnad lagstiftning för

radio, TV och televerksamhet (dir. 1997:95). Samtidigt

ökar ägarkoncentrationen på viktiga delar av

mediemarknaden. Rådet för mångfald inom

massmedierna (dir. 1995:13) kommer i början av år

1998 att lämna förslag som skulle kunna motverka den

negativa utvecklingen.

Den sammanlagda tid som vi ägnar åt olika medier

är relativt konstant. Medieområdet är arbetsintensivt

och utgör en viktig och växande arbetsmarknad.

Inriktningen på statens framtida insatser för filmen

lades fast i propositionen (prop. 1996/97:3) om

kulturpolitik. Enligt denna proposition bör

avtalsmodellen för finansiering av stödet till svensk

filmproduktion bestå även efter det att nuvarande

avtalsperiod löpt ut den 31 december 1998. Inför ett

nytt finansieringsavtal har Svenska Filminstitutet fått

regeringens uppdrag att bl.a. utvärdera nuvarande

filmavtal samt att kartlägga och lämna förslag vad gäller

filmdistributionen i hela landet. Regeringen har för

avsikt att återkomma till riksdagen i frågan under våren

1998. När det gäller stödet till filmkulturell verksamhet

bedömde regeringen att detta borde förbli oförändrat,

med den ändringen att statens stöd till regional och lokal

film- och videoverksamhet borde ges i form av ett

särskilt bidrag. Ett särskilt stöd till regionala

resurscentrum för film och video har därefter införts.

I arbetet med EU:s strukturfonder har film- och

medieområdet uppmärksammats. En uppskattning är att

av de beslut som fattats åren 1995 1997 om EU-

bidrag ur strukturfonderna har ca 17 miljoner kronor

(exkl. nationell medfinansiering) tilldelats svenska

regionala filmprojekt.

Statens biografbyrå granskar filmer som skall visas

offentligt och förser dessa med åldersgräns. På video-

marknaden har Biografbyråns verksamhet en

återhållande effekt vad avser förekomsten och

åtkomligheten av videogram som innehåller olaga

våldsskildringar.

Det finns behov av att säkerställa en svensk

kvalitetsproduktion för svenska programkanaler och

TV-publik i Sverige. En utredare arbetar för närvarande

med att identifiera och analysera de problem som i dag

finns för fria producenters och programbolags

möjligheter att göra svenska kvalitetsprogram och att

sprida dem (dir. 1997:28). Utredarens uppgift är också

att bedöma vilka insatser som kan behövas för att öka

den inhemska produktionen av TV-program. Uppdraget

skall redovisas i november 1997.

Regeringen avser att teckna nya avtal med berörda

parter i utbytet av TV-sändningar mellan Sverige och

Finland. De nya avtalen kommer att träda i kraft den 1

januari 1998 under förutsättning att riksdagen anvisar

medel till det svensk-finska televisionsutbytet i enlighet

med regeringens förslag. Som ett resultat av

förhandlingar med berörda parter och med hänsyn till

ändrad distributionsteknik har anslaget för utbytet

kunnat minskas.

Den avgiftsfinansierade radions och televisionens

kanaler har en stor del av befolkningens lyssnar- och

tittartid. Av de som tittar på TV en genomsnittlig dag

väljer ca 79 % någon av Sveriges Televisions kanaler.

Sveriges Televisions andel av den totala tittartiden under

år 1996 var ca 49 %. Sveriges Radios andel av den

sammanlagda lyssnartiden för radio var år 1996 ca

67 %. En genomsnittlig dag har ca 60 % någon gång

lyssnat på någon av SR:s kanaler. Sveriges

Utbildningsradio följer löpande upp hur publiken och

användare av program och läromedel m.m. uppfattar

verksamheten. Lärare i såväl grundskola och

gymnasieskola är utbildningsradions främsta användare.

Utbildningsradions tittar- och lyssnarsiffror varierar

mycket bl.a. beroende på sändningstid.

Slutsatser

Regeringen bedömer att statens insatser på området har

stor betydelse för produktion, utbud och distribution av

svensk film och svenska TV-program samt för svensk

filmkultur. Den avgiftsfinansierade radion och

televisionen intar en central plats i det svenska

medielandskapet. Resultatet inom verksamhetsområdet

är enligt regeringens bedömning tillfredsställande.

Inriktningen på verksamheten kommer i huvudsak att

ligga fast för år 1998.

12.3 Anslag

I 1. Filmstöd

1997

Anslag

125 338

1

Utgifts

-

progno

s

125 004

1998

Förslag

129 838

1999

Beräkna

t

134 338

2000

Beräkna

t

134 338

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk

filmproduktion m.m., stöd till filmkulturell verksamhet,

stöd till regionala resurscentrum för film och video samt

Konstnärsnämndens filmstöd. Ett syfte med statens stöd

till filmområdet är att bidra till att uppfylla de åtaganden

och ändamål som anges i 1993 års finansieringsavtal för

Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till svensk

filmproduktion m.m. Ett annat syfte är att genom

Filminstitutet främja spridning och visning av värdefull

film, främja regional och lokal filmverksamhet med

tyngdpunkt på barn och ungdom, främja bevarandet och

tillgängliggörandet av filmer och material av film- och

kulturhistoriskt intresse för forskning och allmänhet

samt verka för internationellt samarbete på

filmområdet. Ytterligare ett syfte är att genom

Konstnärsnämnden främja produktion av kortfilm.

Stödet till svensk filmproduktion finansieras genom

avtal mellan staten och berörda branscher. Avtalet

mellan staten, film- och videobranschen samt Sveriges

Television och Nordisk Television AB (numera TV4

AB) trädde i kraft den 1 januari 1993 och gäller t.o.m.

den 31 december 1998. Avtalet genererade under

budgetåret 1995/96 (18 månader) 306,6 miljoner

kronor, varav ca 250 miljoner kronor utgick som stöd

till svensk filmproduktion.

Utöver att fördela stödet till svensk filmproduktion

skall Filminstitutet utföra uppdrag åt staten på det

filmkulturella området. Stödet till filmkulturell

verksamhet samt Konstnärsnämndens filmstöd

finansieras helt och hållet av statliga medel. Konst-

närsnämndens filmstöd styrs av förordningen

(1989:500) om vissa särskilda insatser på

kulturområdet. Stödet till regionala resurscentrum för

film och video styrs av förordningen (1996:1598) om

statsbidrag till regional kulturverksamhet, och

förutsätter en regional eller lokal motprestation minst

motsvarande det statliga stödbeloppet.

Filminstitutet är kontaktkontor för EU:s audiovisuella

stödprogram MEDIA II.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Inom ramen för filmavtalet har Svenska Filminstitutet

under budgetåret fördelat stöd till svensk

filmproduktion, biografstöd, videostöd och stöd till

parallelldistribution. Under budgetåret har 53 spelfilmer

erhållit förhandsstöd, varav 15 barn- och

ungdomsfilmer och nio dokumentärfilmer.

Förhandsstöd har också beviljats 42 kortfilmer och 19

s.k. växthusfilmer av yngre och nya filmskapare. Nio

svenska filmer fick efterhandsstöd under år 1996.

När det gäller Sveriges deltagande i internationellt

samarbete på filmområdet har Filminstitutet genomfört

viktiga utvecklingsuppgifter, bl.a. vad gäller ansvaret

för EU:s stödprogram MEDIA II.

Inom ramen för den filmkulturella delen av

Filminstitutets verksamhet har institutet under

budgetåret fördelat stöd bl.a. till regional utveckling

inom filmområdet, till visningsorganisationer och

filmfestivaler samt till lokal filmkulturell verksamhet för

barn och ungdom. Skolbio har bedrivits i 132 av landets

288 kommuner, varav 54 av kommunerna numera

bedriver verksamheten utan stöd från Filminstitutet. En

viktig del av Filminstitutets verksamhet är att stimulera

en fortsatt uppbyggnad av regionala filmcentrum. Under

budgetåret har arbetet utvecklats så långt att nio

regionala resurscentrum kunnat få del av det nya

regionala stödet som införts fr.o.m. år 1997.

Enligt riksdagens beslut (bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) bör stöd även fortsättningsvis kunna utgå

för visning av 16 mm-film. Regeringen har från

Svenska Filminstitutet inhämtat att institutets stöd till

filmvisning inom visningsorganisationerna inte är

öronmärkt till 16 mm-visningar resp. 35 mm-visningar.

Institutet har inte heller fattat något principbeslut om att

16 mm-film inte skall vara stödberättigad, även om man

förordar en övergång till visning på 35 mm. Regeringen

finner det därför inte nödvändigt att vidta någon särskild

åtgärd med anledning av riksdagens beslut.

Filminstitutets filmarkiv ökade under budgetåret med

1 800 titlar. Sammanlagt finns nu 16 500 filmer

arkiverade. Filminstitutet har under budgetåret

restaurerat svensk färgfilm och kopierat om nitratfilm

från tiden före år 1953. I stort sett alla nitratlångfilmer

har numera omkopierats.

Filminstitutet arbetar också för att sprida svensk film

och svensk filmkultur i olika delar av världen. Under

budgetåret har svensk film varit representerad vid ca

180 festivaler, vilket är en hög siffra för ett land av

Sveriges storlek.

Konstnärsnämnden lämnade under budgetåret stöd

till 29 kortfilmsprojekt.

För år 1998 föreslår regeringen en ökning av

anslaget för filmstöd. Ökningen, som avser stödet till

regionala resurscentrum för film och video, aviserades i

propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik samt i

budgetpropositionen för år 1997 (prop. 1996/97:1

utg.omr. 17).

År 1999 beräknas ytterligare en ökning av stödet till

regionala resurscentrum för film och video. I

beräkningen för år 1999 antas också att ett nytt film-

och videoavtal inte skall föranleda någon utgiftsökning

för staten.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Svenska Filminstitutets revisor har lämnat yttrande över

institutets resultatredovisning samt revisionsberättelse

över årsredovisningen. Varken yttrandet eller

revisionsberättelsen innehåller några anmärkningar. I

revisorsyttrandet konstateras att arbetet med

resultatredovisning är en utvecklingsprocess och att det

är väsentligt att regeringen tar ställning till vilken

omfattning och nivå Svenska Filminstitutets

resultatredovisning bör ligga på för att tillfredsställa

regeringens behov av beslutsunderlag.

Med anledning härav kommer regeringen i

resultatdialogen med Svenska Filminstitutet att föra

diskussioner bl.a. om institutets resultatredovisning.

Slutsatser

Regeringen bedömer att det statliga filmstödet fyller en

viktig funktion för svensk filmkultur och att stödet ger

tillfredsställande resultat. Regeringen föreslår att

129 838 000 kronor anvisas anslaget för filmstöd för år

1998. För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget uppgå

till 134 338 000 kronor för vardera året.

I 2. Statens biografbyrå

1995/96

Utgift

10 874

1

Anslag

s-

sparan

de

796

Därav

1996

Utgift

7 400

1997

Anslag

7 591

Utgifts

-

progno

s

7 991

1998

Förslag

7 661

1999

Beräkna

t

7 883

2000

Beräkna

t

8 112

1. Beloppen anges i tusental kronor

Statens biografbyrå skall enligt lagen (1990:886) om

granskning och kontroll av filmer och videogram samt

enligt sin instruktion (1990:994) granska filmer och

videogram avsedda för offentlig visning. Biografbyrån

är också tillsynsmyndighet för videogrammarknaden

och skall därutöver yttra sig till Justitiekanslern i vissa

åtalsärenden rörande våldsskildringar i filmer. Statens

biografbyrås driftskostnader har de senaste fem åren

legat på ungefär samma nivå, varför anslagen i princip

varit oförändrade.

De sparade medlen skall under de kommande två

budgetåren bland annat användas till att uppfylla

regeringens krav att minst hälften av all information om

Biografbyråns verksamhet och beslut görs elektroniskt

tillgänglig.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet filmer som lämnats in till Biografbyrån för

granskning har under de senaste åren varit tämligen

oförändrat, ca 350 långfilmer. Under år 1996 har

antalet ökat något, främst vad avser videofilmer.

Beräkningarna av anslagen för åren 1999 och 2000

utgår från att verksamheten förblir oförändrad.

Biografbyråns verksamhet finansieras av anslaget.

Myndigheten tar ut avgifter för gransknings-

verksamheten som skall motsvara kostnaderna. Dessa

avgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida under

rubriken 2522 Avgifter för granskning av filmer och

videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna.

Biografbyråns ekonomiska redovisningar visar att

intäkterna vida överstigit kostnaderna under de senaste

budgetåren. Granskningsavgifterna sänktes från den 1

juli 1994 och från den 1 januari 1997 (1994:367 och

1996:1594). Budgetåret 1995/96 var intäkterna av

granskningen 16 890 000 kronor, varav 10 544 000

kronor gällde år 1996. Biografbyråns egna bedömningar

anger att intäkterna för perioden 1997 2000 årligen

kommer att uppgå till ca 8 500 000 kronor. Tidiga

prognoser under år 1997 antyder att ytterligare

sänkningar av avgifterna kan komma att behövas.

Biografbyrån tar också ut en avgift för yttranden i

åtalsärenden. Även dessa avgifter redovisas på

statsbudgetens inkomstsida. Avgifterna fastställs i

myndighetsbeslut och uppgick under budgetåret 1995/96

till 525 kronor per videogram. Biografbyråns prognos

visar att intäkterna för perioden 1997 2000 årligen

kommer att uppgå till ca 100 000 kronor.

För år 1998 föreslås att en besparing på statlig

konsumtion planenligt tas ut med 235 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några

invändningar.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning uppfyller Biografbyrån i

allt väsentligt målen för verksamheten. Biografbyråns

verksamhet svarar mot ett effektivt bruk av de insatta

resurserna. Under kommande budgetår skall

Biografbyråns verksamhet fortsätta med oförändrade

mål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen

att 7 661 000 kronor anvisas Statens biografbyrå för år

1998. För år 1999 beräknas anslaget till 7 883 000

kronor och för år 2000 till 8 112 000 kronor.

I 3. Utbyte av TV-sändningar

mellan Sverige och Finland

1995/96

Utgift

42 267

1

Därav

1996

Utgift

22 900

1997

Anslag

30 744

Utgifts

-

progno

s

30 744

1998

Förslag

25 540

1999

Beräkna

t

26 125

2000

Beräkna

t

26 741

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för de kostnader Teracom

AB har för rundradiosändningar i

Storstockholmsområdet av finländska TV-program, de

kostnader Sveriges Television AB har för tillhanda-

hållande och överföring av en svensk programkanal till

Finland, de kostnader Telia InfoMedia TeleVision AB

har för tillhandahållande av den finländska

programkanalen till kabelnät på ett antal orter i Sverige

samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband

med utsändning av den finländska programkanalen i

Sverige. De sistnämnda kostnaderna baserar sig på

överenskommelser mellan riksförbundet och

förhandlingsorganisationen Copyswede som företräder

vissa rättighetshavarorganisationer.

Utsändningen av ett finländska TV-program i

Sverige sker med stöd av radio- och TV-lagen

(1996:844). Regeringen har den 12 december 1996

meddelat Sverigefinska Riksförbundet tillstånd att också

under år 1997 bedriva sådana sändningar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

En översyn av det svensk-finska televisionsutbytet har

genomförts inom Kulturdepartementet under våren

1997. Med anledning av denna översyn har avtalen

mellan staten och Svenska Kabel-TV AB (nu Telia

InfoMedia TeleVision AB) respektive TERACOM

Svensk Rundradio AB (nu Teracom AB) sagts upp.

Som ett resultat av förhandlingar med berörda parter

och med hänsyn till ändrad distributionsteknik kan

anslaget minskas. Regeringen avser att teckna nya avtal

med berörda parter. Avtalen kommer att träda i kraft

den 1 januari 1998 under förutsättning att riksdagen

anvisar medel till det svensk-finska televisionsutbytet i

enlighet med regeringens förslag.

Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en

princip om ömsesidighet. Finland svarar för

kostnaderna för utsändningen av en svensk

programkanal i Finland och för överföringen av en finsk

programkanal till Sverige. På motsvarande sätt ansvarar

Sverige för kostnaderna för utsändningen av en finsk

programkanal i Sverige och för överföringen av en

svensk programkanal till Finland.

Enligt regeringens bedömning är det av stor vikt att

det svensk-finska samarbetet upprätthålls. I samband

med att Sveriges Television AB fått regeringens

medgivande att starta satellitsändningar för det

programutbud som i dag sänds till Finland kan ett byte

av distributionsteknik ske. Även Yleisradio Oy avser att

påbörja satellitsändningar från Finland till Sverige under

år 1997. Med hänsyn till dessa satellitsändningar kan

förutsättningarna för TV-utbytet komma att ändras.

Regeringen gör dock bedömningen att systemet med

rundradiosändningar av den finländska programkanalen

över Storstockholmsområdet och tillhandahållande av

programkanalen för kabeldistribution på ett antal orter i

Sverige bör bibehållas tills vidare.

Regeringen föreslår att 25 540 000 kronor anvisas för år

1998. De medel som frigjordes genom minskningen av

anslaget har använts för omprioriteringar inom

kulturområdet. För år 1999 beräknas anslaget till

26 125 000 kronor och för år 2000 till 26 741 000

kronor.

I 4. Bidrag till dokumentation

om den mediepolitiska

utvecklingen och till europeiskt

mediesamarbete

1997

Anslag

1 510

1

Utgifts-

prognos

669

1998

Förslag

1 010

1999

Beräknat

1 041

2000

Beräknat

1 071

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget uppfördes på statsbudgeten 1997

Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i

vissa europeiska utredningsprojekt och samarbete inom

det Audiovisuella Eureka och det Europeiska

Audiovisuella Observatoriet.

Avgiften år 1997 till Audiovisuella Eureka och det

Europeiska Audiovisuella Observatoriet uppgår till

sammanlagt 668 900 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Audiovisuella Eurekas insatser under år 1996 har

koncentrerats till att stödja och initiera projekt inom

områdena utbildning, utveckling och distribution av

europeisk film, TV och video. Särskilda insatser har

gjorts för att underlätta samarbete mellan de deltagande

länderna som inte är medlemmar i EU och de som är

medlemmar.

Det Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett

forsknings- och statistikinstitut som samlar in och

distribuerar information om den europeiska film-, TV-

och videoindustrin. Institutet ger bl.a. ut en statistisk

årsbok.

Slutsatser

Sverige kommer även i fortsättningen att följa

utvecklingen på detta område med stort intresse.

Avgifterna till Audiovisuella Eureka och det Europeiska

Audiovisuella Observatoriet beräknas sammantaget

under år 1998 uppgå till högst 1 miljon kronor varför

anslaget föreslås minskas med 500 000 kronor. Medlen

har använts för omprioriteringar inom kulturområdet.

Regeringen föreslår att 1 010 000 kronor anvisas för

år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget till

1 041 000 kronor resp. 1 071 000 kronor.

Den avgiftsfinansierade radio- och

TV-verksamheten år 1998

Riksdagen beslutade den 11 juni 1996 om de villkor och

riktlinjer som skall gälla under tillståndsperioden den 1

januari 1997 den 31 december 2001 för den

avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (prop.

1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).

Public service-företagen samt Radiotjänst i Kiruna AB

skall under tillståndsperioden finansieras i huvudsak

med TV-avgifter som riksdagen anvisar från

rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot).

Även Granskningsnämnden för radio och TV skall

delvis finansieras med avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet

innebär att medelstilldelningen till public service-

företagen, liksom tidigare, skall värdesäkras med

utgångspunkt i ett särskilt kompensationsindex.

Dessutom skall statsmakternas besparingskrav på

verksamheten kvarstå även under år 1998. I enlighet

med riksdagens beslut år 1995 om besparing skall en

minskning av anslagsnivån på 11 % fördelas jämnt över

åren 1995 t.o.m. 1998.

Regeringen beslutade i december 1996 om

sändningstillstånd för Sveriges Television AB och

Sveriges Radio AB för perioden den 1 januari 1997

den 31 december 2001 och för Sveriges

Utbildningsradio AB under perioden den 1 januari 1997

 den 31 december 1998.

Regeringen har i maj 1997 lämnat en proposition till

riksdagen om radio och TV under höjd beredskap och

vid svåra påfrestningar på samhället i fred (prop.

1996/97:158). Regeringen bedömer att förslagen i

propositionen inte kommer att leda till ökade kostnader

för public service-företagen och därmed inte påverka

medelstilldelningen. Vidare har regeringen i maj 1997

lämnat en proposition till riksdagen om vissa

förändringar i TV-avgiftssystemet (prop. 1996/97:165).

Förslagen i propositionen bedöms inte påverka

intäkterna från TV-avgiften. I propositionen föreslås

bl.a. att ansvaret för förvaltning av avgiftsmedlen skall

föras över från Sveriges Television till Radiotjänst i

Kiruna AB.

Digital radio och TV

Våren 1995 beslutade riksdagen att digitala

ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal

områden. För närvarande sker sändningar i fyra

områden: Stockholm, Göteborg, Malmö och

Norrbotten. I de olika regionerna skall såväl Sveriges

Radio som privata programföretag ges möjlighet att

delta. Sändningsverksamheten skall utvärderas när

mottagare funnits tillgängliga en tid. Hittills har endast

ett fåtal mottagare funnits tillgängliga. Enligt uppgifter

från flera håll inom radiobranschen kommer digitala

radiomottagare att erbjudas i detaljhandeln under 1998.

På så sätt kommer introduktionen av den digitala

ljudradion att kunna komma igång.

Riksdagen fattade den 9 april 1997 beslut med

anledning av regeringens proposition om digitala TV-

sändningar (prop. 1996/97:67 bet. 1996/97:KU17, rskr.

1996/97:178). TV-sändningar med digital teknik skall

införas i flera steg med möjlighet för regering och

riksdag att successivt ta ställning till om och på vilket

sätt verksamheten skall fortsätta. Sändningarna skall

starta på ett begränsat antal orter. En särskild utredare

har fått i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten,

föreslå sändningsorter och utforma en modell för olika

programföretags samverkan i tekniska frågor (dir.

1997:19). De marksändande företagen skall beredas

möjlighet att delta i verksamheten med digitala TV-

sändningar. Regeringen avser att under hösten besluta

om kriterierna för urvalet av de programföretag som

kan ansöka om sändningstillstånd. Radio- och TV-

verket kommer att ges i uppdrag att utlysa de aktuella

sändningstillstånden. En kommitté med parlamentariskt

inslag kommer att tillsättas för att medverka vid urvalet

av de företag som skall delta i sändningarna, följa

sändningsverksamheten och medverka vid en

utvärdering. Sändningsverksamheten planeras kunna

starta så snart det är praktiskt möjligt, när

programföretag och andra intressenter har kommit

överens om samarbetsformer kring olika tekniska

lösningar.

Verksamheten år 1996

Sveriges Television

Sveriges Television AB:s (SVT) totala sändningstid

uppgick år 1996 till 9 738 timmar. Sändningstiden har

ökat med 36 % under perioden 1992 1996. Ökningen

har främst skett i den egna produktionen där den

regionala programverksamheten har byggts ut. Andelen

repriser har ökat med 62 % under samma period,

främst vad gäller det egenproducerade materialet, bl.a.

reprisering av faktaprogram på eftermiddagarna.

Samtidigt har SVT minskat inköpen av visningsrätter

utifrån. Andelen svenska program i rikssändningarna är

ca 70 %. SVT har under perioden 1992 1996 förlagt

allt mer av allmänproduktionen utanför Stockholm. Av

allmänproduktionen sker 57 % i distrikten och 43 % i

Stockholm. Program producerade av fristående

producenter utgör ca 22 %, vilket är en ökning med

5 % jämfört med år 1995. Utomståendes medverkan i

programproduktionen minskade något mellan åren 1995

och 1996, medan utläggningar och samproduktioner

ökar.

Det av riksdagen beslutade besparingskravet på

Sveriges Television (1995-1998) genomförs enligt plan.

Vissa ökade personalkostnader har uppkommit år 1996

beroende på personalavveckling. Målet att minska

antalet tillsvidareanställda med 450 tjänster har nu

uppnåtts. Sveriges Television anser att målen för

personalminskning bör vara möjliga att uppnå under år

1998. Den övergripande målsättningen för Sveriges

Televisions planeringsarbete har varit att säkra att

programverksamheten så långt möjligt skall vara intakt,

kvantitativt och kvalitativt, trots besparingskravet på

företaget.

SVT bedömer det angeläget att ett svenskt digitalt

distributionssystem byggs ut så snart som möjligt. SVT

ser det som nödvändigt att öka exponeringen och

tillgängligheten av det programutbud som produceras

inom public service-systemet. SVT har presenterat

några olika programprojekt som kan bli aktuella i den

digitala TV-miljön, bl.a. en repriskanal, en kulturkanal

och en nyhets- och sportkanal.

Sveriges Radio

Sveriges Radio AB (SR) sände 2 295 timmar radio per

vecka under år 1996, en minskning med 51 timmar

jämfört med året innan. Repriser utgjorde 8 % av den

totala sändningstiden. De olika programområdenas

andel av den totala sändningstiden är stabil. Nyheter,

aktualiteter och samhälle samt kultur utgör 43 % av det

totala utbudet. Av allmänproduktionen sker 53 %

utanför Stockholm. En ökning av denna andel planeras

inom den innevarande tillståndsperioden. Resurserna för

barn- och ungdomsprogram planeras att öka under år

1997. SR bedömer att andelen utomståendes medverkan

kommer att minska något under år 1997. Detta beror på

att SR:s resurser under år 1997 minskar genom det sätt

företaget valt att göra de rationaliseringar på 11 %

under åren 1995 1998 som riksdagen beslutat om.

Ambitionen är att utomståendes medverkan skall öka

under nuvarande tillståndsperiod.

Sveriges Radio har redovisat att de besparingar man

ålagts innebär att programverksamheten försvagas.

Sändningstiden minskade med ca 2 680 timmar under år

1996. Företaget har redovisat höga kostnader år 1996

för personalavveckling som en av åtgärderna för att

klara besparingskravet. Sammanlagt skall personalen

minskas med 236 tjänster fram till år 1998.

Inför år 1998 skall SR skapa ett ytterligare

reformutrymme för förnyelse av programinnehållet,

satsningar på kvalitet, digitala sändningar, nya kanaler

(bl.a. en finsk digital kanal), metoder och ny

produktionsteknik. SR kommer under tillståndsperioden

fram till år 2001 att genomföra en medveten satsning på

digital radio, DAB (Digital Audio Broadcasting). SR

anser att det är angeläget att det digitala

distributionssystemet byggs ut till rikstäckande så snart

det är möjligt.

Sveriges Utbildningsradio

Sveriges Utbildningsradio AB (UR) utnyttjar Sveriges

Televisions och Sveriges Radios sändningsutrymme för

att sända utbildningsprogram. UR har under år 1996

sänt 706 timmar i TV och 1813 timmar i radio.

Förstasändningar utgör ca 33 %, resten utgörs av

återutsändningar och repriser. Det totala antalet

sändningstimmar har ökat under perioden 1993 1996.

Av den totala sändningstiden används 75 % för

sändningar på svenska språket. Sändningsvolymen för

minoriteter utgör 7 % av totalt sänd tid i TV och 5 % i

radio. Program för funktionshindrade har ökat under

perioden 1993 1996 och utgör 10 % av den totala

sändningstiden i TV. Den regionala utbyggnaden har

lett till att hälften av UR:s material kommer att

produceras regionalt fr.o.m. år 1997. Resurserna för

utomståendes medverkan i programproduktionen har

ökat från ca 20 miljoner kronor år 1995 till ca 23

miljoner kronor år 1996. UR bedriver också en

omfattande IT-verksamhet med t.ex.

utbildningsprogram på Internet och CD-rom. UR har

redovisat att man önskar delta i det digitala marknätet

för TV genom att bl.a. starta två nya TV-kanaler, dels

en nationell digital utbildningskanal, dels en kanal

UR-Arena som bl.a. skall sända från politiska arenor.

Radio Sweden

Radio Sweden är en enhet inom Sveriges Radio AB.

Enligt sändningstillståndet för Sveriges Radio skall

program för sändning till utlandet ge dels svenskar som

befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet

att få information om och upprätthålla kontakt med

Sverige.

De dagliga programmen är som regel

halvtimmeslånga och innehåller nyheter, fördjupningar,

analyser och reportage. Under större delen av dygnet

sänds programmen över kortvåg och mellanvåg. 24

timmar om dygnet sänds dessutom en

specialkomponerad tablå via satellit över Europa samt

delar av Afrika och Mellanöstern. Radio Sweden satsar

på att utöka samarbetet med internationella

radiostationer, bl.a. via satellitöverföringar av program

och genom direkta samproduktioner.

Medelsberäkning för år 1998

Regeringens förslag om medelsanvisning till Sveriges

Television, Sveriges Radio, Sveriges Utbildningsradio

och Radio Sweden tar sin utgångspunkt i de riktlinjer

som beslutades av riksdagen i juni 1996 i samband med

behandlingen av public service-propositionen. För år

1997 tilldelades de tre public service-företagen totalt

4 774 miljoner kronor (i 1994 års prisläge enligt

kompensationsindex). Det senast kända

kompensationsindex gäller år 1996 varför

medelstilldelningen för år 1998 skall ske i 1996 års

prisläge. Med en uppräkning av 1997 års

medelstilldelning med SR-index för år 1995 (3,67 %)

och år 1996 (3,14 %) samt med den kvarvarande

besparingen på 151 miljoner kronor kronor (i 1992 års

prisläge enligt kompensationsindex) blir den totala

medelstilldelningen för år 1998 4 934,3 miljoner kronor

(i 1996 års prisläge enligt kompensationsindex).

Fördelningsnyckeln mellan Sveriges Television,

Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio ändrades

senast genom riksdagens beslut om medelstilldelning för

den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten för

år 1997. Den bör behållas oförändrad för år 1998.

Programföretagen bör även i fortsättningen i

samförstånd kunna justera fördelningsnyckeln om

bolagen exempelvis kommer överens om att omfördela

ansvaret för vissa gemensamma funktioner.

Enligt fördelningsnyckeln kommer de samlade

medlen för år 1998 att fördelas med 2 988,7 miljoner

kronor (60,57 %) till Sveriges Television, 1 710,7

miljoner kronor (34,67 %) till Sveriges Radio och

234,9 miljoner kronor (4,76 %) till Sveriges

Utbildningsradio.

Regeringen har vidare beslutat att betala ut de

särskilda medel för digitala sändningar som riksdagen

fattade beslut om den 9 april 1997 (prop. 1996/97:67,

bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).

Utbetalningarna skall enligt riksdagens beslut avse

engångsbelopp på högst 100 miljoner kronor år 1997

och högst 100 miljoner kronor år 1998, förutsatt att

resultatutvecklingen på rundradiokontot medger det.

Regeringen har beslutat om en tilldelning för år 1997 på

100 miljoner kronor till public service-företagen enligt

gällande fördelningsnyckel.

I enlighet med riksdagens beslut om riktlinjer för

public service-verksamheten skall även Radio Swedens

medelstilldelning i fortsättningen räknas upp med

kompensationsindex. Dessutom gäller samma

besparingskrav på 11 % för Radio Sweden. Detta

innebär att 37,6 miljoner kronor (i 1996 års prisläge

enligt kompensationsindex) skall tilldelas Radio Sweden

för år 1998.

Granskningsnämnden för radio och TV skall enligt

riksdagens beslut om riktlinjer för public service-

verksamheten, liksom nu, delvis finansieras med medel

från rundradiokontot och delvis över statsbudgeten.

Granskningsnämnden skall tilldelas 6 564 000 kronor

för år 1998 (utgiftsområde 1, anslaget E 5), varav

4 464 000 kronor skall anvisas från rundradiokontot.

TV-avgiften och rundradiokontot

Den faktor som är avgörande för behållningen på

rundradiokontot är utvecklingen av det särskilda

kompensationsindexet för public service-företagen.

Därutöver påverkas intäkterna på kontot av utvecklingen

av antalet TV-avgiftsbetalare samt storleken på TV-

avgiften. Det är viktigt att rundradiokontots balanserade

resultat upprätthålls positivt för att medelstilldelningen

till public service-företagen skall säkras på lång sikt.

Antalet registrerade TV-avgifter hos Radiotjänst i

Kiruna AB (RIKAB) uppgick år 1996 till i genomsnitt

3 366 000. Betalningseffektiviteten definierad som det

totala antalet inbetalningar i förhållande till fakturerade

TV-avgifter har under perioden 1992 1996 legat

relativt stabilt på ca 98 %. Rundradiorörelsens resultat

för år 1996 uppgår till 44,9 miljoner kronor, vilket är

en förbättring med 116,4 miljoner kronor jämfört med

år 1995. Det positiva resultatet innebär att det

ackumulerade resultatet på rundradiokontot uppgår till

257,5 miljoner kronor.

Vid beräkningarna har regeringen utgått från att

kompensationsindex under år 1997 inte kommer att öka

med mer än 4 % och att antalet avgiftsbetalare blir

oförändrat drygt 3,3 miljoner. Teracom AB skall i

enlighet med 1992 års riksdagsbeslut tillföra

rundradiokontot 213,6 miljoner kronor (i 1992 års pris-

läge) t.o.m. mars månad år 2000. Vid denna tidpunkt

faller en viktig intäkt bort från rundradiokontot, vilket

kommer att tas med i beräkningarna de närmast

kommande åren.

För närvarande är TV-avgiften 1 536 kronor per år

eller 384 kronor per tremånadersperiod. Sveriges

Television, som förvaltar rundradiomedlen gemensamt

för de tre bolagen, har i mars 1997 lämnat

årsredovisning för rundradiorörelsen med förslag på

TV-avgiftshöjning baserat på utvecklingen av index.

Under år 1997 har emellertid kompensationsindex ökat,

främst beroende på löneökningar inom SAF/PTK-

området. För att kunna upprätthålla ett jämnt resultat på

rundradiokontot under hela tillståndsperioden föreslår

regeringen att TV-avgiften höjs med 36 kronor till

1 572 kronor per helår fr.o.m. den 1 januari 1998.

Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en

ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Förslag till lag

om sådan ändring redovisas under avsnitt 2 Lagtext.

Den föreslagna höjningen av TV-avgiften är av sådant

slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver

kontakter med Sveriges Television, inhämta ytterligare

upplysningar och yttranden i ärendet. Lagförslaget berör

i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 §

andra stycket regeringsformen. Eftersom det endast är

fråga om en ändring av beloppets storlek anser

regeringen att lagändringen är av sådan beskaffenhet att

Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas.

13 J Forskning

13.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till forskning

inom kulturområdet. Medlen beräknas under två anslag:

Forsknings- och utvecklingsfrågor inom kulturområdet

samt Forskning och dokumentation om

medieutvecklingen.

Forskningsverksamheten inom kulturområdet syftar

till att stärka och utveckla verksamheterna inom

området.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

52,2

38,0

42,7

37,8

38,8

39,8

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Forskningens inriktning har legat fast under budgetåret.

Större förändringar

Inga större förändringar har genomförts.

Prioriteringar för 1998

Inriktningen på forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet har nyligen behandlats i propositionen

om forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet.

1996/97:UbU03, rskr. 1996/97:99). Gränsdragningen

mellan forskning och myndigheternas andra

verksamheter skall förtydligas. De nya kunskaper som

forskningen leder till skall föras ut till sektorn och till

allmänheten. Regeringen har våren 1997 givit

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet

(HSFR) i uppdrag att, i samverkan med berörda

myndigheter och institutioner, utreda och föreslå

åtgärder för uppbyggnad och utveckling av

sektorsforskningen inom kulturområdet. I avvaktan på

redovisningen av uppdraget ligger den inriktning som

fastslogs i propositionen om forskning och samhälle

fast.

13.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Statens insatser på området

Medlen har fördelats till projekt som främjar den

långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom området och

som är relevanta för myndigheternas ansvarsområden.

I rapporten Massmedieforskning och samhälle:

Överväganden och förslag föreslås en fond för sektoriell

massmedieforskning, administrerad av

Forskningsrådsnämnden (FRN) och finansierad genom

statliga medel. Branschen föreslås bidra med medel till

enskilda forskningsprojekt. Regeringen anser att denna

forskningsinsats skulle fylla en viktig funktion för

kunskapen kring mediernas roll och villkor i samhället.

Flera remissinstanser, däribland FRN, har emellertid

framfört invändningar mot den föreslagna

finansieringen. Regeringen anser, mot bakgrund av

remissutfallet, att ställning inte kan tas till förslaget

förrän det utvärderats närmare.

Rapporten innehåller även ett förslag om att ge

Nordicom-Sverige (Nordicom) ett statligt bidrag för att

utveckla databaser för dokumentation av

medieutvecklingen. Nordicom har påbörjat ett sådant

arbete när det gäller ägandet av svenska massmedier,

tillsammans med Rådet för mångfald inom

massmedierna (dir. 1995:13). Rådet avser att i sitt

huvudbetänkande bl.a. redovisa den fortsatta

hanteringen av ägarregistret. Regeringen avser

återkomma till förslaget när rådet har avgett sitt

betänkande.

Effekter av statliga insatser

Forskningen har återförts till verksamheterna och spritts

vidare på ett flertal sätt. Någon ökad rörlighet för

forskare redovisas inte. Ett flertal myndigheter ingår på

olika sätt i internationellt samarbete.

Museiforskning som normalt inte får stöd av

forskningsråden har kunnat genomföras.

Slutsatser

Någon bedömning av kvaliteten på forsknings- och

utvecklingsinsatser inom kulturområdet görs inte

annat än i undantagsfall men i förekommande fall har

den befunnits vara av hög kvalitet.

Även om det är svårt att utifrån tillgänglig

information bedöma resultatet av den

forskningsverksamhet som ägt rum inom kulturområdet

bedömer regeringen att anslagen är värdefulla för

kunskapen kring och utvecklingen av kulturområdets

verksamhet. Forskningsverksamheten möjliggör

uppbyggnad och spridning av kunskap inom kultur- och

medieområdet. Forskningsinformationen och de

tvärsektoriella forskningsinsatserna kan dock förbättras,

liksom myndigheternas återrapportering av forskningens

resultat. Sammantaget leder regeringens bedömning till

slutsatsen att insatserna på området varit ändamålsenliga

och därför bör förbli i huvudsak oförändrade i avvaktan

på HSFR:s förslag till uppbyggnad och utveckling av

sektorsforskningen inom kulturområdet.

13.3 Anslag

J 1. Forsknings- och utvecklings-

insatser inom kulturområdet

1995/96

Utgift

51 272

1

Anslag

s-

sparan

de

10 314

Därav

1996

Utgift

37 400

1997

Anslag

37 131

Utgifts

-

progno

s

41 897

1998

Förslag

36 938

1999

Beräkna

t

37 907

2000

Beräkna

t

38 904

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget anvisas medel för verksamhetsforskning

och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen

utnyttjas för projekt inom Statens kulturråds,

ansvarsmuseernas (Statens kulturråd fördelar medel till

Statens historiska museum, Statens konstmuseer,

Naturhistoriska riksmuseet, Folkens museum -

etnografiska och Stiftelsen Nordiska museet),

Riksarkivets, Riksantikvarieämbetets och Språk- och

folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belastas

anslaget med del av kostnaderna för grundforskning vid

Naturhistoriska riksmuseet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96

visar ett anslagssparande på 10 314 000 kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår visar på ett anslagssparande på 5 548 000

kronor. Delar av beloppet är intecknat och avser

beslutade men ej utbetalade bidrag till fleråriga projekt.

Anslagssparandet förklaras även av att i vissa projekt

ligger tyngdpunkten i bearbetningen i projektets slutfas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Den väsentligaste insatsen för att stimulera

informationsspridningen om Kulturrådets forsknings-

och utvecklingsverksamhet har varit rådets bidrag till

uppbyggnaden av ett dokumentations- och

informationscentrum för kulturpolitisk forskning vid

Centrum för kulturpolitisk forskning och debatt.

Centrumet är knutet till Institutionen Biblioteks-

högskolan, Högskolan i Borås.

Kulturbarometrarna, där Kulturrådet regelbundet

följer svenskarnas kulturvanor, utgör en allmän

basresurs. Dessa har haft stor betydelse för

möjligheterna att utvärdera svensk kulturpolitik. De har

också väckt stort intresse utomlands och kan sannolikt

underlätta strävandena mot en mer jämförbar

kulturstatistik på europeisk nivå.

Två nya forskningsprogram om konstnärernas och

konstnärskapets villkor samt kultursponsringen ur

kulturinstitutionernas och kulturutövarnas perspektiv har

under budgetåret 1995/96 initierats eller fått bidrag.

Ansvarsmuseernas forsknings- och

utvecklingsinriktning har varit föremålsrelaterad

forskning, internationella samarbetsprojekt och

bevarandefrågor.

Riksarkivets forskningsprogram är inriktat på att

utveckla en nationell arkivdatabas, arkiv och modern

informationsteknik och på arkivvetenskaplig forskning.

Riksarkivet delfinansierar bl.a. en adjungerad professur

i arkivvetenskap vid Stockholms universitet. Ett

internationellt forskarutbyte pågår och t.ex. är

forskningen kring papperskonservering efterfrågad.

Riksantikvarieämbetets forskning har varit inriktad

på kulturlandskapets innehåll och förändring och på

antikvarisk-teknisk kunskapsuppbyggnad. Resurser har

även använts för utveckling av myndighetens

kunskapsbaser. Nya former för samverkan med

universiteten har utvecklats. Flera sedan länge pågående

forskningsprojekt har avrapporterats under budgetåret.

Naturhistoriska riksmuseet har bedrivit en

omfattande grundforskningsverksamhet av hög kvalitet

som används t.ex. av den regionala och nationella

naturvårdsplaneringen och som har betydelse för

miljöpolitiken. Det internationella engagemanget är

betydande, vilket bl.a. avspeglas i att antalet

gästforskare ökat och att hälften av besökarna till

museets web-sidor är från andra länder.

Språk- och folkminnesinstitutets resurser används till

utveckling av myndighetens kunskapsbaser.

För år 1998 minskas anslaget med 1 miljon kronor.

Medlen har använts för omprioriteringar inom

kulturområdet.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen

slutsatsen att det forsknings- och utvecklingsarbete som

bedrivits är av betydelse för området.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1998 anvisas

36 938 000 kronor. För budgetåret 1999 beräknas

anslaget till 37 907 000 kronor och för budgetåret 2000

till 38 904 000 kronor.

J 2. Forskning och dokumentation

om medieutvecklingen

1995/96

Utgift

900

1

Därav

1996

Utgift

600

1997

Anslag

820

Utgifts

-

progno

s

820

1998

Förslag

834

1999

Beräkna

t

852

2000

Beräkna

t

871

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget redovisas medel för stöd till Nordicom-

Sverige (Nordicom) vid Göteborgs universitet för

information om forskningsresultat och för att utarbeta

mediestatistik m.m.

För år 1997 gavs Nordicom i uppgift att fortsatt

svara för genomförandet av arbetet med den årliga

räckviddsundersökningen av de svenska medievanorna

och publiceringen av undersökningen i rapporten

Mediebarometern.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nordicom har under år 1996 bl.a. arbetat med

utarbetande av mediestatistik, fungerat som en

informationscentral, publicerat den statistiska översikten

MedieSverige, genomfört fältarbetet med

Mediebarometern och i övrigt bedrivit kunskaps- och

erfarenhetsutbyte med såväl nordiska som europeiska

och internationella producenter av kultur- och

mediestatistik.

Nordicom har i olika sammanhang arbetat med att

systematisera information om medieägande i Sverige.

År 1996 upprättade Nordicom i samarbete med Rådet

för mångfald inom massmedierna ett register över

medieägare för att möjliggöra studier av t.ex.

mediekoncentration.

Slutsatser

Regeringen bedömer att Nordicoms bidrag till forskning

och dokumentation om medieutvecklingen i allt

väsentligt används på ett effektivt sätt. Såväl Nordicoms

dokumentations- och publiceringsverksamhet som dess

löpande informationsservice bidrar på ett ändamålsenligt

sätt till att sprida information och kunskap om

utvecklingen på medieområdet till olika brukargrupper

utifrån deras särskilda behov.

Regeringen föreslår att 834 000 kronor anvisas för

budgetåret 1998 till anslaget Forskning och

dokumentation om medieutvecklingen. För budgetåret

1999 beräknas anslaget till 852 000 kronor och för

budgetåret 2000 till 871 000 kronor. Beräkningarna

utgår från oförändrad verksamhet.

14 K Trossamfund

14.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar statligt stöd till andra

trossamfund än Svenska kyrkan. Huvuddelen av stödet

fördelas av myndigheten Samarbetsnämnden för

statsbidrag till trossamfund (SST). Vidare betalas efter

särskilda beslut av regeringen bidrag till de danska,

norska och isländska församlingarna i Sverige samt till

ekumenisk verksamhet, kyrklig beredskap och

restaurering av äldre domkyrkor.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

91,2

44,4

57,6

55,7

56,8

58,0

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Totalt har de trossamfund som erhåller stöd från staten

ökat antalet betjänade personer, från 845 050 personer

den 31 december 1993 till 865 504 personer den 31

december 1995. Stödet får anses ha medverkat till en

gynnsam utveckling för trossamfunden, i synnerhet för

de samfund som består av och betjänar invandrare.

Större förändringar

Stödet till trossamfunden har utretts som en del av

reformen att ändra relationerna mellan staten och

Svenska kyrkan. Det har inte skett några stora

förändringar inom verksamhetsområdet som sådant

under budgetåret.

Prioriteringar inför 1998

I avvaktan på utfallet av stat kyrkaarbetet har inga

större förändringar gjorts av prioriteringarna inom

området.

14.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Något övergripande ändamål för det statliga stödet till

trossamfund har inte fastställts. När stödet infördes år

1971 uttalade Kulturutskottet (prop. 1971:1, bet.

1971:KrU15, rskr.1971:207) att syftet med bidraget

borde vara att öka förutsättningarna för ekonomiskt

svaga församlingar att hålla lokaler samt erbjuda

religiös service i form av gudstjänst, själavård och

liknande.

Tillståndet och utvecklingen inom

verksamhetsområdet

Det antal personer som betjänas av de trossamfund som

får del av det statliga stödet har ökat avsevärt under de

senaste åren. Det gäller i hög grad de samfund som

betjänar invandrare. För dessa samfund är stödet av

särskild betydelse eftersom de invandrare som betjänas

ofta vistats kort tid i Sverige och har begränsade

ekonomiska möjligheter att själva bidra till

verksamheten. Vidare behöver samfunden bygga ut

verksamheten och de institutioner som fordras för den.

Stödet är också viktigt med hänsyn till trossamfundens

verksamhet för att motverka främlingsfientlighet och

rasism.

Statens insatser inom området

Med anledning av principbeslutet om ändrade relationer

mellan staten och Svenska kyrkan (prop. 1995/96:80,

bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) har bl.a. det

statliga stödet till samfunden utretts. I betänkandet Stöd,

skatter och finansiering (SOU 1997:45) föreslår

Utredningen om kyrkans personal och om samfundsstöd

att stödet till trossamfunden skall finnas kvar. Förslaget

är för närvarande under remissbehandling.

Utöver det stöd som förmedlas inom utgiftsområdet

lämnar staten stöd genom finansieringen av den

bibelöversättning som för närvarande genomförs av

Bibelkommissionen som en statlig utredning. Staten

bidrar i nuläget med hälften av kostnaderna (utgifts-

område 1) och kyrkofonden med den andra hälften.

Både från en allmänkulturell och en religiös

utgångspunkt är översättningen av stor betydelse.

Regeringen fäster därför stor vikt vid att översättningen

enligt kommissionens direktiv skall vara färdig i så god

tid att en ny samlad utgåva av bibeln i olika upplagor

skall kunna bli allmänt tillgänglig och tas i bruk första

söndagen i advent 1999.

Slutsatser

Regeringen bedömer att stödet till trossamfunden i allt

väsentligt fyller det syfte som riksdagen angav när det

infördes.

14.3 Anslag

K 1. Stöd till trossamfund

1995/96

Utgift

91 185

1

Reserv

a-

tion

277

Därav

1996

Utgift

44 400

1997

Anslag

57 300

Utgifts

-

progno

s

57 577

1998

Förslag

55 700

1999

Beräkna

t

56 826

2000

Beräkna

t

57 976

1. Beloppen anges i tusental kronor.

Huvuddelen av anslaget fördelas av Samarbetsnämnden

för statsbidrag till trossamfund enligt förordningen

(1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än

Svenska kyrkan. Bidrag kan beviljas för religiös

verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler till religiös

verksamhet (lokalbidrag) och teologiska seminarier

m.m. (utbildningsbidrag). Efter beslut av regeringen

betalas även bidrag till de danska, norska och isländska

församlingarna i Sverige samt till ekumenisk

verksamhet, kyrklig beredskap och restaurering av äldre

domkyrkor m.m. ur anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåren 1992/93 1994/95 anvisades av

arbetsmarknadsskäl sammanlagt 80 miljoner kronor

extra till lokaler åt trossamfund. En stor del av

samfundens byggprojekt kunde tidigareläggas genom

anslagen, som fått god sysselsättningseffekt. Regeringen

har bedömt att detta minskat behovet av stöd, varför

besparingar på anslaget föreslagits med sammanlagt 3,5

miljoner kronor för budgetåret 1997 och med 1 miljon

kronor för budgetåret 1998. Riksdagen har godkänt

inriktningen på besparingarna.

Samtidigt som anslaget har minskat under den

senaste treårsperioden har det antal personer som

trossamfunden betjänar ökat. Detta har medfört en

minskning av anslaget per betjänad person under

treårsperioden med 21 %, från 78 kronor per person

budgetåret 1994/95 till ca 62 kronor per betjänad person

år 1997. Eftersom besparingarna inom anslaget i första

hand skett på anslagsposten för lokalbidrag har

minskningen av medel för verksamhetsbidrag och

utbildningsbidrag under samma period dock varit mera

begränsad.

Anslaget till lokalbidrag har under den senaste

treårsperioden minskat från 12 miljoner kronor

budgetåret 1994/95 till 2,5 miljoner kronor år 1997. Tar

man hänsyn till de medel som av arbetsmarknadsskäl

ställts till Samarbetsnämndens förfogande har dock det

genomsnittliga årliga beloppet för lokalbidrag under

perioden fr.o.m. 1992/93 t.o.m. 1997 uppgått till 25,5

miljoner kronor. Detta är en avsevärt högre nivå än

som gällde tidigare. Denna högre nivå bör ha gjort det

möjligt för samfunden att tillgodose sina mest trängande

lokalbehov.

Utöver tidigare nämnd besparing på anslaget med 1

miljon kronor för år 1998 görs ytterligare en besparing

med 600 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

De av Samarbetsnämnden utsedda revisorerna har inte

haft några anmärkningar mot årsredovisningen,

räkenskaperna eller förvaltningen.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de särskilda medel som av

sysselsättningsskäl ställts till förfogande har medfört att

samfundens mest akuta lokalbehov har kunnat täckas.

Nuvarande behov bedöms kunna tillgodoses inom

föreslaget anslag för år 1998.

I avvaktan på resultatet av det pågående stat

kyrkaarbetet beräknas realt oförändrat anslag för åren

1999 och 2000.

15 L Folkbildning

15.1 Omfattning/ändamål

Inom verksamhetsområdet folkbildning ges bidrag

till Folkbildningsrådet att fördelas på studieförbund

och folkhögskolor, bidrag till Statens institut för

särskilt utbildningsstöd för att möjliggöra för elever

med funktionshinder att studera vid folkhögskolor

samt bidrag till Tolk- och översättarinstitutet vid

Stockholms universitet för teckenspråksutbildning,

teckenspråkstolkutbildning och

teckenspråkslärarutbildning vid folkhögskolor samt

för kontakttolkutbildning vid folkhögskolor och

studieförbund. Bidrag utgår även till Nordiska

folkhögskolan i Genève samt för stöd till uppsökande

verksamhet och utbildning i samhällsfrågor.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

3

801,7

2

543,5

2

434,6

2

497,2

2

547,2

2

598,3

15.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Enligt regeringens bedömning är resultatet

sammanfattningsvis att den verksamhet som

Folkbildningsrådet, Statens institut för särskilt

utbildningsstöd och Tolk- och översättarinstitutet vid

Stockholms universitet ansvarar för har genomförts

enligt regeringens prioriteringar. Regeringen redovisar

denna bedömning under respektive anslag.

Den statliga utvärderingen av folkbildningen

Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen

(SUFO 96) har i november månad 1996 avlämnat sitt

slutbetänkande Folkbildningen en utvärdering (SOU

1996:159). Slutbetänkandet remissbehandlas för

närvarande. Remisstiden utgår den 1 oktober 1997. Den

långa remisstiden har skapat förutsättningar för en bred

debatt om folkbildningen och statens roll i förhållande

till folkbildningen. Studieförbund och folkhögskolor har

i samband med remissarbetet även uppmanats att ge

betänkandet en egen omfattande intern behandling för

att kunna ge underlag för folkbildningens egna åtgärder

utifrån de resultat som utvärderingen kommit fram till.

Utifrån den statliga utvärderingen,

remissbehandlingen därav och inte minst den breda

debatt som bedrivits inom folkbildningsorganisationerna

under remisstiden avser regeringen att återkomma till

riksdagen i frågan.

Folkbildningens roll i kunskapslyftet

Folkbildningen har en viktig roll i den femåriga

vuxenutbildningssatsningen. Målgruppen för

kunskapslyftet är i första hand vuxna arbetslösa som helt

eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens, men

också anställda som helt eller delvis saknar denna

kompetens skall kunna delta. Såväl studieförbund som

folkhögskolor har långvarig och omfattande erfarenhet

av att rekrytera studieovana vuxna och av en pedagogik

som utgår från vuxnas egna erfarenheter och kunskaper.

Inom ramen för kunskapslyftet har 10 000 platser per

år avsatts direkt till folkhögskolorna att fördelas via

Folkbildningsrådet.

Kommunerna har ansvaret för huvuddelen av

kunskapslyftet, med undantag för den satsning som görs

på folkhögskolan och i kvalificerad yrkesutbildning.

Kommunernas ansvar innebär att inventera målgruppens

utbildningsbehov, organisera rekrytering och vägledning

samt se till att efterfrågad utbildning anordnas. Genom

att ta vara på skilda utbildningsanordnares, t.ex.

studieförbund eller folkhögskolor, olika arbetssätt och

erfarenheter ökar kommunernas möjligheter att erbjuda

utbildning som svarar mot den enskildes önskemål,

behov och förutsättningar.

När kommuner anlitar andra utbildningsanordnare

måste det ske i form av upphandling. I sina

förfrågningsunderlag kan kommunerna beskriva de

pedagogiska, metodiska och organisatoriska krav man

ställer. Inkomna anbud skall då bedömas utifrån såväl

sina innehållsmässiga kvalitéer som begärt pris.

Såväl studieförbund som folkhögskolor kan på så

sätt, på uppdrag av kommuner, genomföra kommunal

vuxenutbildning med en inriktning och uppläggning som

bygger på folkbildningens arbetssätt. Inom ramen för

kunskapslyftet kan kommuner dessutom upphandla

folkhögskolekurser. Folkhögskolan kan därmed få

möjlighet att genomföra folkhögskolekurser utöver de

10 000 platser som fördelats av Folkbildningsrådet.

En stor utmaning för kunskapslyftet är att nå de

grupper som inte tidigare självmant sökt sig till

vuxenutbildning. Uppsökande verksamhet, vägledning,

orienteringskurser eller prova-på-kurser har stor

betydelse. Både studieförbund och folkhögskolor har

viktiga uppgifter, när det gäller att minska tröskeln för

studieovana.

Kunskapslyftet innebär en kraftig volymökning av

vuxenutbildningen men också en förnyelse av

vuxenutbildningen såväl pedagogiskt, organisatoriskt

som innehållsmässigt.

Den delegation regeringen tillsatt för att leda arbetet

med kunskapslyftet kommer att nära följa verksamheten

i direkt dialog med kommunerna fram till dess

Skolverket tar över ansvaret den 1 juli 1998. Intrycket

hittills är att en stor del av kommunerna är mycket

intresserade av att anlita folkbildningen. Det gäller

särskilt för orienteringskurser för grupper av

studieovana som behöver få känna sig för innan de är

beredda att välja inriktning och göra upp sin

handlingsplan eller studieplan. En av de frågor som

kommer att ges särskild uppmärksamhet i delegationens

kontakter med kommunerna är folkbildningens roll i

kunskapslyftet.

Uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor

Riksdagen har för budgetåret 1997 under anslaget

Bidrag till folkbildningen anvisat 40 miljoner kronor för

bidrag till uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor. För riksdagens information vill

regeringen meddela att regeringen genom beslut den 30

januari 1997 fördelat dessa medel enligt följande.

Landsorganisationen i Sverige

27 403 000 kr

Tjänstemännens

Centralorganisation

9 362 000 kr

Sveriges Akademikers

Centralorganisation

1 276 000 kr

Lantbrukarnas riksförbund

1 723 000 kr

Sveriges fiskares riksförbund

236 000 kr

10 miljoner kronor har därvid fördelats efter

medlemsantal i organisationen, 29 miljoner kronor

har fördelats efter antalet korttidsutbildade

medlemmar i organisationen och slutligen har varje

organisation fått ett grundbelopp på 200 000 kronor.

Företagarnas Riksorganisation har anmält att den ej

önskat ta del av stödet.

Varje organisation har inkommit med en plan för

utbildningen under mars månad 1997. Organisationerna

skall senast den 16 mars 1998 redovisa genomförd

verksamhet i en rapport till Utbildningsdepartementet.

Bidraget skall bl.a. avse insatser i organisationerna

för att stimulera och utveckla uppsökande verksamhet så

att intresset för studier och utbildning kan breddas, i

första hand för de i kunskapslyftet prioriterade

grupperna. Verksamheten är således ett viktigt bidrag

till kunskapslyftet.

Regeringen har under anslaget Bidrag till

folkbildningen beräknat ett oförändrat bidrag på 40

miljoner kronor.

Försöksverksamhet inom folkbildningen

Under budgetåret 1997 har regeringen ur anslaget

Bidrag till folkbildningen fördelat ca 10 miljoner kronor

till fortsatt försöksverksamhet med distansutbildning vid

folkhögskolor och studieförbund. Försöksverksamheten

bedrivs som ett led i Distansut-utbildningskommitténs

(DUKOM) arbete. DUKOM kommer i maj månad

1998 att lämna sitt slutbetänkande. Regeringen anser det

vara naturligt att medel motsvarande denna resurs, 10

miljoner kronor, även för budgetåret 1998 får användas

för försöksverksamhet inom folkbildningen. Regeringen

avser att ge Folkbildningsrådet i uppdrag att fördela

medlen.

15.3 Anslag

L 1. Bidrag till folkbildningen

1995/96

Utgift

3 700

522

1

Därav

1996

Utgift

2 467

844

1997

Anslag

2 357

533

Utgifts-

prognos

2 357

533

1998

Förslag

2 418

014

1999

Beräkna

t

2 466

374

2000

Beräkna

t

2 515

701

1. Beloppen anges i tusental kr

Statsbidrag utbetalas till Folkbildningsrådet, som ett

samlat finansiellt stöd till folkbildning. Enligt

förordningen (1991:977) om statsbidrag till

folkbildningen lämnar Folkbildningsrådet statsbidrag till

folkhögskolor och studieförbund. Folkbildningsrådet

beslutar vilka som skall tilldelas statsbidrag och fördelar

tillgängliga medel till dem.

Syftet med statsbidrag till folkbildningen är att stödja

en verksamhet som gör det möjligt för människor att

påverka sin livssituation och skapa ett engagemang att

delta i samhällsutvecklingen.

Verksamheter som syftar till att utjämna

utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället

skall prioriteras liksom verksamheter som anordnas för

utbildningsmässigt, socialt eller kulturellt eftersatta

grupper.

Från detta anslag utbetalas även bidrag till föreningen

Nordisk Folkhögskola i Genève.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Folkbildningsrådet har lämnat en årsredovisning för

verksamheten under budgetåret 1995/96. Av denna

framgår bl.a. följande.

Folkbildningsrådet har under verksamhetsåret

1995/96 fördelat de 3 671 767 000 kronor i statsbidrag

som stått till förfogande enligt följande:

Studieförbunden totalt 1 815 836 200 kronor eller

49,4 %,

Folkhögskolorna totalt 1 835 530 800 kronor eller

50,0 %,

Folkbildningsrådet, för administration och

information samt FoU-verksamhet totalt, 20 400 000

kronor eller 0,6 %.

Antalet studietimmar inom studieförbundens

cirkelverksamhet under budgetåret 1995/96 uppgick till

ca 18 miljoner studietimmar för hela 18-månaders-

perioden. För 12-månadersperioden den 1 juli 1995

den 30 juni 1996 var motsvarande antal studietimmar ca

12 miljoner, vilket innebär en minskning med knappt 2

% jämfört med budgetåret 1994/95. Hela denna

minskning är relaterad till den kraftigt ökade

verksamhet för arbetslösa för vilken folkbildningen

tilldelats särskilda resurser. Andelen kvinnor bland

deltagarna utgjorde ca 58 % vilket innebär samma andel

som 1994/95. Andelen invandrare och handikappade

som deltagit i studiecirklar som tillkommit till följd av

särskilt riktade insatser utgjorde ca 7 % respektive drygt

8 % av det totala antalet deltagare. Detta innebär att

gruppen invandrare ökade något jämfört med budgetåret

1994/95. Studierna inom området beteendevetenskap

och humaniora svarade för drygt 7 % och området

samhällsvetenskap och information för ca 18 %.

Matematik och naturvetenskap svarade för ca 6 % och

det estetiska området för ca 48 %. Språkområdet

svarade för ca 9 % och de övriga ämnenas andel var ca

12 %. Detta innebär endast små förändringar mellan de

olika områdena jämfört med budgetåret 1994/95.

Antalet genomförda kulturprogram ökade med drygt

5 % och antalet arrangemang i form av övrig

folkbildningsverksamhet med ca 6 %.

Folkbildningsrådet konstaterar att studieförbunden

genom organisatoriska förändringar och omfattande

rationaliseringar kunnat omdisponera sina resurser för

att behålla folkbildningsaktiviterna i en fortsatt hög

omfattning trots att de offentliga bidragen minskat.

Vad gäller folkhögskolans långa och korta kurser har

verksamheten haft ungefär samma omfattning som

under budgetåret 1994/95. Mätt i deltagarveckor

svarade de långa kurserna för ca 85 % och de korta

kurserna för ca 15 %.

Antalet studerande i folkhögskolans långa kurser var

under hela 18-månadersperioden budgetåret 1995/96

totalt ca 42 000 och i korta kurser ca 229 000. Under

12-månadersperioden den 1 juli 1995 den 30 juni

1996 deltog ca 23 100 i de långa kurserna och ca

157 300 i de korta kurserna.

De allmänna behörighetsgivande kurserna (1-3 år

långa) svarade för drygt 53 % av verksamheten och de

yrkesinriktade kurserna (i regel 1-2 år långa) för ca

12 %. De estetiska kurserna svarade för ca 13 %,

övriga kurser för ca 12 % och de korta kurserna för ca

10 %. Förändringarna jämfört med budgetåret 1994/95

är små.

Andelen kvinnor i de långa kurserna var ca 62 %

och i de korta kurserna 58 %. Invandrarnas andel i de

långa kurserna utgjorde ca 13 %. Deltagare med

funktionsnedsättningar och övriga handikapp utgjorde ca

22 % av samtliga deltagare i de långa kurserna.

Motsvarande andel i de korta kurserna var ca 8 %. I

samtliga fall var andelen oförändrad jämfört med

budgetåret 1994/95.

Vad gäller folkhögskolans verksamhet med särskilda

insatser för arbetslösa under budgetåret 1995/96

konstaterar Folkbildningsrådet att den i ett 12-månaders

perspektiv uppvisat i stort sett samma siffror som

budgetåret 1994/95 vad gäller volym, deltagare och

innehåll. För hela 18-månadersperioden har getts 1 707

kurser, antalet deltagarveckor har varit 505 651 och

antalet deltagare 23 836, varav 62 % kvinnor. Andelen

invandrare har utgjort ca 21 %. Rådet gör den

bedömningen att volym- och innehållsmålen för

verksamheten väl har uppfyllts.

Under anslaget har 30 miljoner kronor anvisats för

försöksverksamhet med distansutbildning vid

folkhögskola eller studieförbund under budgetåret

1995/96. Regeringen har genom beslut den 9 maj och

den 5 september 1996, efter förslag från

Distansutbildningskommittén, fördelat dessa medel till

försöksverksamhet med distansutbildning vid

folkhögskola eller studieförbund påbörjade under

budgetåret 1995/96.

Under anslaget har 10 miljoner kronor anvisats för

motsvarande verksamhet under budgetåret 1997.

Regeringen har genom beslut den 4 september 1997

fördelat dessa medel till projekt som påbörjats under

budgetåret 1995/96 och som

Distansutbildningskommittén, efter yttrande av

Folkbildningsrådet, ansett vara särskilt värdefullt att

kunna få fullfölja sin verksamhet.

Slutsatser

Enligt regeringens mening har folkhögskolorna och

studieförbunden bedrivit en verksamhet som väl

uppfyller de syften som regeringen ställt upp för

statsbidrag till folkbildningen under budgetåret 1995/96.

Motsvarande gäller för de särskilda resurser som

anvisats av arbetsmarknadspolitiska skäl.

För de 10 000 folkhögskoleplatserna ingående i

kunskapslyftet beräknar regeringen en kostnad på

375 852 000 kronor.

För fortsatt stöd till uppsökande verksamhet och

utbildning i samhällsfrågor beräknar regeringen en

kostnad på 40 000 000 kronor.

Till föreningen Nordisk folkhögskola i Genève

föreslås ett anslag på 315 000 kronor.

För försöksverksamhet inom folkhögskolor och

studieförbund beräknar regeringen en kostnad på

10 000 000 kronor.

Det totala medelsbehovet under anslaget för

budgetåret 1998 blir därmed 2 418 014 000 kronor

(inkl. pris- och löneomräkning).

L 2. Bidrag till vissa

handikappåtgärder inom

folkbildningen

1995/96

Utgift

89 926

1

Därav

1996

Utgift

66 159

1997

Anslag

68 416

Utgifts

-

progno

s

68 416

1998

Förslag

70 325

1999

Beräkna

t

71 851

2000

Beräkna

t

73 411

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget utbetalas statsbidrag till Statens institut för

särskilt utbildningsstöd (SISUS) för vissa

handikappåtgärder inom folkbildningen.

De övergripande målen för SISUS verksamhet är att

förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för

i första hand unga och vuxna personer med

funktionshinder samt administrera och utveckla olika

stöd som behövs i och omkring studiesituationen.

Tolk- och översättarinstitutet (TÖI) vid Stockholms

universitet ansvarar för fördelningen av statsbidrag till

folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning,

tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samt

teckenspråkslärarutbildning. Dessa utbildningar skall

planeras i samverkan med berörda

handikapporganisationer.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens institut för särskilt utbildningsstöd (SISUS)

Av Sisus årsredovisning framgår att antalet

kursdeltagare med funktionshinder vid folkhögskola har

ökat mellan läsåren 1994/95 och 1995/96 både vad

gäller långa kurser (15 dagar eller längre) och korta

kurser. Antalet kursdeltagare i långa kurser har totalt

ökat med drygt fem procent. Antalet synskadade

kursdeltagare har ökat med ca 25 % och antalet

kursdeltagare med psykiska funktionshinder med ca

15 %.

Vad gäller de korta kurserna har ökningen under

samma period varit ca åtta procent.

Under läsåret 1995/96 uppgick antalet kursdeltagare

med funktionshinder i folkhögskolans långa kurser till

totalt 2 884. Detta motsvarar ca 8 % av det totala

antalet studerande i de långa kurserna. Motsvarande

andel i de korta kurserna var ca 5,5 %.

Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms

universitet (TÖI)

Sammanlagt nio folkhögskolor bedriver utbildning inom

området, huvudsakligen förberedande 2-årig utbildning i

teckenspråk, 2-årig utbildning till

dövblindtolk/teckenspråkstolk, 2,5-årig utbildning till

vuxendövtolk samt ettårig teckenspråkslärarutbildning.

13 redan verksamma teckenspråkslärare har under

höstterminen 1996 genomgått utbildning om 20 poäng i

teckenspråk vid institutionen för lingvistik vid

Stockholms universitet och Mitthögskolan.

TÖI bedömer att antalet utbildade tolkar kommer att

öka markant under de kommande läsåren. De

redovisade planerna förutsätter dock att det finns

tillräckligt antal deltagare att anta till respektive

tolkutbildning och att det finns lärare till utbildningarna.

Slutsatser

Regeringen har i skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplan

för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och

likvärdighet anmält sin avsikt att ge

Kunskapslyftskommittén tilläggsdirektiv om insatser för

funktionshindrade vuxenstuderande. Riksdagen har

beslutat att ge regeringen tillkänna att frågan om

finansieringen av vuxna funktionshindrades studier vid

folkhögskola bör ingå i Kunskapslyftskommitténs nya

uppdrag avseende insatser för funktionshindrade

vuxenstuderande (bet. 1996/97:KrU9, rskr.

1996/97:229). Regeringen har för avsikt att inom kort

ge Kunskapslyftskommittén tilläggsdirektiv att se över

funktionshindrade elevers situation inom alla former av

vuxenutbildning inkl. funktionshindrade elever inom

folkhögskolan.

Riksdagen har vidare beslutat att ge regeringen

tillkänna att en samlad översyn bör göras av

utbildningarna för vuxna inom teckenspråksområdet

(bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen

har till riksdagen anmält sin avsikt att ge Statens institut

för handikappfrågor i skolan (SIH) och TÖI ett

gemensamt uppdrag att i samråd med berörda

myndigheter och organisationer kartlägga och analysera

behoven av lärare och andra personer kunniga i

teckenspråk inom olika utbildningsformer samt

kartlägga behovet av teckenspråkstolkar. När resultatet

av kartläggningen och analysen föreligger avser

regeringen att ytterligare överväga hur den av riksdagen

begärda översynen skall ske (prop. 1996/97:162).

Regeringen har genom beslut den 4 september 1997 gett

SIH, i samråd med TÖI, det angivna uppdraget, som

skall redovisas till regeringen senast den 1 mars 1998.

I avvaktan på resultaten av angivna översyner bör

anslaget för nästa budgetår endast pris -och

löneomräknas.

Statsbidraget till SISUS för vissa handikappåtgärder

inom folkbildningen beräknas till 37 359 000 kronor.

Statsbidraget till TÖI för tolkutbildning samt

teckenspråkslärarutbildning beräknas till 32 467 000

kronor. Bidraget till Stockholms universitet för

förvaltningskostnader vid TÖI beräknas till 499 000

kronor.

L 3. Bidrag till

kontakttolkutbildning

1995/96

Utgift

11 271

1

Därav

1996

Utgift

9 466

1997

Anslag

8 608

Utgifts

-

progno

s

8 608

1998

Förslag

8 848

1999

Beräkna

t

9 024

2000

Beräkna

t

9 205

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som utbetalar

medlen till studieförbund och folkhögskolor efter

särskilt beslut av Tolk- och översättarinstitutet vid

Stockholms universitet (TÖI). TÖI fördelar statsbidrag

för kontakttolkutbildning till studieförbund och

folkhögskolor enligt förordningen (1991:976) om

statsbidrag till kontakttolkutbildning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kontakttolkutbildning har anordnats av 14 folkhögskolor

och 17 studieförbundsavdelningar med 4 537 deltagare

under budgetåret 1995/96. Antalet kurser har varit 155

på folkhögskolor och 145 vid studieförbund.

Tolkutbildningen har varit grundläggande och omfattat

ca 80 timmar per ämnesområde: sjukvårdstolkning,

socialtolkning, arbetsmarknadstolkning och

vardagsjuridik. Vidare har anordnats fördjupningskurser

i bl.a. rättstolkning och inom vissa av

sjukvårdstolkningens specialområden. Utbildningarna

vid studieförbund och på folkhögskolor har under

budgetperioden samlat totalt 4 537 deltagare. TÖI har

för att höja kvaliteten på utbildningen gett ett särskilt

förstärkningsbidrag för att möjliggöra att anlita tolkar i

respektive språk som lärare. TÖI har haft som mål att

kontakttolkutbildningen skall innehålla tolk- och

terminologiövningar på de flesta aktuella språken under

ledning av en erfaren tolk.

Slutsatser

Regeringen bedömer att kontakttolkutbildningen bör

fortsätta i nuvarande form även under budgetåret 1998.

Statsbidraget beräknas till 8 848 000 kronor.

16 M Ungdomsfrågor

16.1 Omfattning/ändamål

Detta verksamhetsområde omfattar dels vissa konkreta

insatser för ungdomar, dels insatser för att bättre

samordna åtgärder inom flera olika verksam-

hetsområden ungdomspolitik.

Den svenska ungdomspolitiken är sektorsöver-

gripande och därmed inte relaterad enbart till en av-

gränsad del av samhället. Begreppet ungdomspolitik är i

stället en samlande benämning på alla de samhälleliga

beslut och åtgärder som påverkar villkoren för

ungdomar. Ungdomspolitiken omfattar såväl frågor som

påverkar ungdomars villkor under uppväxttiden som

ungdomars förutsättningar inför vuxenlivet.

Sedan år 1994 gäller ett antal riktlinjer för ung-

domspolitiken som antagits av riksdagen. I syfte att

ersätta dessa med mål för ungdomspolitiken tillkallade

regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté (C

1995:10) med uppgift att bl.a. föreslå mål samt metoder

för styrning, uppföljning och utvärdering av

ungdomspolitiken. Kommittén överlämnade i maj 1997

sitt slutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71) till

regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och

bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

Ungdomsstyrelsen är den myndighet som har

regeringens uppdrag att samordna ungdomspolitiken.

Myndigheten handlägger också frågor om stöd till barn-

och ungdomsorganisationer enligt förordningen

(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer.

Barn- och ungdomsorganisationerna spelar en viktigt

roll när det gäller ungdomars demokratiska skolning

bl.a. genom att ungdomarna själva har inflytande över

och ansvar för att styra en omfattande verksamhet. Det

statliga bidraget till ungdomsorganisationer är ett

konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och

utgör därför en viktig del av ungdomspolitiken. Stödet

bidrar även till att ungdomar ges bättre möjlighet till en

aktiv fritid.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

183,0

107,5

122,7

108,5

108,8

109,2

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall.

Genom en omfördelning inom trettonde huvudtiteln

budgetåret 1995/96 har ramanslaget D 1 Ungdoms-

styrelsen tillförts 1 650 000 kronor och reservations-

anslaget D 2 Bidrag till nationell och internationell

ungdomsverksamhet tillförts 1 850 000 kronor från

anslaget D 3 EU:s utbytesprogram Ungdom för Europa.

Större förändringar

Fr.o.m. den 1 juli 1996 ansvarar Ungdomsstyrelsen för

EU:s ungdomsutbytesprogram Ungdom för Europa

samt för samordningen av information om

internationellt ungdomsutbyte. Dessa uppgifter har

myndigheten övertagit från Stiftelsen för internationellt

ungdomsutbyte som därefter avvecklats.

Prioriteringar för år 1998

Ett system för mål- och resultatstyrning av ung-

domspolitiken skall utvecklas och börja tillämpas.

16.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Ett övergripande mål för ungdomspolitiken är att främja

goda levnadsvillkor för ungdomar. Ungdomsstyrelsens

arbete med att samordna och utveckla olika insatser

inom ungdomsområdet är av väsentlig betydelse för

detta arbete. Under de senaste åren har underlag tagits

fram som ger en mer heltäckande bild av ungdomars

villkor i samhället. Denna kunskap har, tillsammans

med erfarenheter från nyskapande projektverksamhet,

bl.a. medverkat till en utveckling av insatser inom

väsentliga politikområden som t.ex.

arbetsmarknadsområdet.

För att stärka ungdomars delaktighet pågår ett arbete

med att utveckla nya modeller för ungas inflytande på

lokal nivå. Ett resultat är att ett 70-tal kommuner infört

lokala ungdomsråd. Vidare har ett utvecklingsarbete för

att stärka flickors villkor i samhället påbörjats. Detta

arbete har utvidgats från att tidigare främst vara en

angelägenhet för föreningslivet till att i dag omfatta även

andra aktörer så som myndigheter och kommuner.

Den 1 juli 1994 trädde nya bidragsregler i kraft

genom en ny förordning (1994:641) om statsbidrag till

ungdomsorganisationer. Det nya bidragssystemet har

inneburit att bidragsgivningen i ökad utsträckning har

relaterats till målen för stödet.

De av riksdagen fastställda målen för statsbidragen

till ungdomsorganisationerna är att

 främja barns och ungdomars demokratiska fostran,

 främja jämställdhet mellan könen,

 främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper,

 ge barn och ungdomar en meningsfull fritid och

 engagera fler ungdomar i föreningslivet.

Det nya bidragssystemet har lett till en mer aktiv

dialog mellan staten och organisationerna, vilken har

startat en process inom föreningslivet. I flera fall har

detta medfört en utveckling i riktning mot målen, bl.a.

genom att ungdomar har fått ett ökat inflytande över

sina egna organisationer.

16.3 Anslag

M 1. Ungdomsstyrelsen

1995/96

Utgift

14 195

1

Anslag

s-

sparan

de

628

Därav

1996

Utgift

9 920

1997

Anslag

11 819

Utgifts

-

progno

s

12 447

1998

Förslag

12 101

1999

Beräkna

t

12 446

2000

Beräkna

t

12 802

1. Beloppet anges i tusental kronor

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att Ungdomsstyrelsen hade ett an-

slagssparande på 628 000 kronor. Innevarande budgetår

visar dock utfallet för de första sex månaderna att

anslaget och anslagssparandet kommer att förbrukas

under året.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De övergripande målen för Ungdomsstyrelsens verk-

samhet är att främja goda uppväxtvillkor för ungdomar

samt verka för att unga människor görs delaktiga i

samhällsutvecklingen.

Ungdomsstyrelsen har, i enlighet med de krav

regeringen ställt i regleringsbrev, prioriterat sin

utredningsverksamhet såväl kvalitativt som kvantitativt.

Denna är i dag sektorsövergripande och täcker allt fler

för ungdomspolitiken väsentliga områden. Sedan

ombildningen år 1994 har myndigheten publicerat åtta

större utredningar i sin egen rapportserie, bl.a. den s.k.

Ungdomsrapporten 1996, Krokig väg till vuxen. Utöver

detta har myndigheten under de senaste åren producerat

en rad mindre undersökningar och kartläggningar,

varav en del på regeringens uppdrag.

Ungdomsstyrelsen har vidare utvecklat sin infor-

mationsverksamhet genom bl.a. ett aktivt arbete med

informationsstrategier gentemot olika målgrupper samt

genom att utnyttja modern informationsteknik. Bland

annat har databasen Youth skapats och lagts ut på

Internet. Antalet besökare, dvs. antalet personer som

har använt sig av databasen, har ökat kraftigt. Fr.o.m.

september 1996 t.o.m. augusti 1997 har Youth haft ca

70 000 besökare varav närmare 40 000 härrör från de

sista fyra månaderna av denna period.

Ungdomsstyrelsen har under året etablerat myn-

dighetens nya ansvar avseende internationellt ung-

domsutbyte. Inom ramen för detta arbete har

myndigheten, under perioden april 1996 april 1997

beviljat stöd till projekt som gjort det möjligt för ca

2 500 ungdomar att delta i EU:s ungdomsutbytes-

program Ungdom för Europa.

Administrationen av bidragen till ungdomsorgani-

sationerna har präglats av införandet av det nya

bidragssystemet. Som ett led i detta har myndigheten

träffat samtliga riksorganisationer som erhållit

grundbidrag samt tagit in upplysningar och synpunkter

från organisationernas lokalavdelningar genom en

enkätundersökning. Myndigheten har vidare ändrat

vissa rutiner avseende handläggning av det särskilda

bidraget i syfte att mer effektivt stödja förnyelse- och

utvecklingsverksamhet utifrån organisationernas egna

behov. Regeringen har också noterat att myndigheten

vidtagit ytterligare åtgärder för att förstärka kontrollen

av underlagen från bidragsmottagande organisationer.

I de senaste årsredovisningarna har myndighetens

resultatredovisningar alltför mycket haft karaktären av

verksamhetsbeskrivning och alltför lite fokuserat på

effekter. Under budgetåret 1994/95 började myn-

digheten utveckla en modell för resultatuppföljning med

definitioner av verksamhetsmål, prestationer och

uppföljningsmetoder. Efter vissa förseningar i detta

arbete är det nu regeringens bedömning att en sådan

skall kunna presenteras under år 1998.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

1 544

4 308

-2 764

36

varav 1996

1 063

2 843

-1 780

37

Prognos

1997

1 400

3 334

-1 934

42

Budget 1998

1500

3 740

-2 240

40

Beräknat

1999

1600

4 076

-2 476

39

Beräknat

2000

1700

4 402

-2 702

39

Den avgiftsbelagda verksamheten, som avser intäkter

från publikationer, seminarier och konferenser, är inte

skild från myndighetens ordinarie verksamhet. Därför

är avsikten inte att den avgiftsbelagda verksamheten

skall vara helt kostnadstäckande. Intäkterna därifrån kan

ses som ett bidrag till myndighetens totala kostnader.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelse

Regeringen konstaterar att RRV inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende Ung-

domsstyrelsen.

Slutsatser

De övergripande mål som lagts fast för Ungdoms-

styrelsen bör även gälla kommande budgetår. Förslag

till mål för den framtida ungdomspolitiken bereds för

närvarande i Regeringskansliet. Dessa kan komma att

påverka även målen för myndigheten.

Regeringen anser att Ungdomsstyrelsens arbete med

att samordna och utveckla olika insatser på

ungdomsområdet har utvecklats positivt och konstaterar

att myndighetens samarbete med andra myndigheter har

ökat.

Ungdomsstyrelsen kan i dag redovisa en relativt god

samlad bild över ungas levnadsvillkor och förut-

sättningar inför vuxenlivet. Regeringen har därmed fått

bättre tillgång till beslutsunderlag inför reformer som

rör ungdomar.

M 2. Bidrag till nationell och

internationell ungdoms-

verksamhet m.m.

1995/96

Utgift

168 794

1

Anslag

s-

sparan

de

12 252

Därav

1996

Utgift

97 608

1997

Anslag

97 989

Utgifts

-

progno

s

110 241

1998

Förslag

96 389

1999

Beräkna

t

96 389

2000

Beräkna

t

96 389

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdoms-

organisationer enligt förordningen (1994:641) om

statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stöd till

viss annan nationell och internationell verksamhet.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar att anslaget Bidrag till nationell och

internationell ungdomsverksamhet m.m. inte tillfullo

tagits i anspråk. Detta beror i huvudsak på en tids-

förskjutning mellan beslut och utbetalning av bidrag.

Innevarande budgetår visar dock utfallet för de första

sex månaderna att anslaget och anslagssparandet

kommer att förbrukas under året.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Ungdomsstyrelsen redovisade i maj 1997 en utvärdering

av det nya bidragssystemet. Av denna framgår att den

nya ordningen i stort sett fungerar bra men att den

behöver tillämpas i nära dialog med organisationerna.

Bidragsprövningen bör i större utsträckning ta hänsyn

till organisationernas egna mål och utvärderingar.

Ungdomsstyrelsen framhåller vidare i sin redovisning

att vissa formella regler i bidragssystemet riskerar att

hämma föreningslivets utveckling.

Statsbidragen består av grundbidrag och särskilt

bidrag. Grundbidrag fördelas, efter ansökan, till riks-

täckande ungdomsorganisationer för reguljär verk-

samhet. Innevarande budgetår uppbär 67 ung-

domsorganisationer grundbidrag. Jämfört med

föregående år är detta en minskning med två

organisationer, vilka inte längre kan uppbära

grundbidrag eftersom omfattningen på deras verksamhet

inte uppfyller kraven i bidragsförordningen.

Det särskilda bidraget används främst för att stödja

förnyelse och utveckling inom föreningslivet men kan

också utgå för andra ändamål. Cirka 60 % av det

särskilda bidraget har använts till förnyelse och

utveckling. Av Ungdomsstyrelsens årsredovisning

framgår att antalet ansökningar om särskilt bidrag,

jämfört med tidigare budgetår, har mer än fördubblats.

160 organisationer beviljades särskilt bidrag under

budgetåret 1995/96.

Sedan några år tillbaka utgår medel ur anslaget för

att dela ut utmärkelser inom ungdomsområdet. Under år

1996 utsågs Gällivare till årets ungdomskommun och

erhöll därmed en sådan utmärkelse.

Härutöver omfattar anslaget också stöd för inter-

nationell verksamhet till Landsrådet för Sveriges

ungdomsorganisationer (LSU). Landsrådets interna-

tionella verksamhet rör ungdomssamarbete inom

Norden, Europa och tredje världen. LSU har ökat

antalet medlemsorganisationer från 65 organisationer år

1992 till 90 organisationer år 1997. Likaså har en

ökning av LSU:s internationella engagemang redovisats.

Slutsatser

Den påbörjade prövningen av ungdomsorganisatio-

nernas verksamhet gentemot målen för statsbidraget bör

fortsätta. Det är dock angeläget att Ungdomsstyrelsen i

större utsträckning också tar hänsyn till

organisationernas egna mål och utvärderingar. Rege-

ringen kan vidare konstatera att det vid tillämpningen av

det nya bidragssystemet råder en viss konflikt mellan

mål och regler, varför dessa bör ses över.

Regeringen vill understryka betydelsen av att

ungdomsorganisationerna drivs av ungdomar själva. I

detta sammanhang vill regeringen också betona vikten

av att föreningarna blir en naturlig mötesplats för

ungdomar med olika kulturell bakgrund.

Utöver bidrag till ungdomsorganisationer enligt

förordningen (1994:641) om statsbidrag till ung-

domsorganisationer bör en del av medlen, liksom

tidigare år, även användas för viss annan nationell och

internationell verksamhet. Regeringen avser att, liksom

tidigare valår, avsätta 1 miljon kronor av dessa medel

till de politiska ungdomsförbunden för valinformation

under år 1998.

17 N Folkrörelse- och idrottsfrågor

17.1 Omfattning/ändamål

Inom verksamhetsområdet utgår medel till allmänna

samlingslokaler, stöd till idrotten och till Lotteri-

inspektionens verksamhet.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

884,0

576,3

552,9

542,7

535,3

535,9

Utgifterna för 1995/96 och utgiftsprognosen för 1997 är

inte identisk med summan av utgiftsbeloppen på

anslagen, beroende på att i utgiftsutvecklingen för

budgetåren 1995/96 och 1997 ingår även det tidigare

anslaget N 2 Stöd till demokratiutveckling, som under

1997 har använts för att stödja lokala demokratiprojekt

framförallt i invandrartäta områden. Regeringen

föreslår att detta anslag förs över till utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar.

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Stödet till idrotten har minskat från 530 miljoner kronor

år 1996 till 480 miljoner kronor år 1997.

År 1997 har 11 300 000 kronor tillförts utöver

ramanslaget för att möjliggöra Friidrottsförbundets

fortsatta verksamhet.

Större förändringar

En ny förordning (1996:1593) om bidrag till allmänna

samlingslokaler trädde i kraft den 1 februari 1997.

Under hösten 1996 tillsattes en parlamentariskt

sammansatt kommitté (In 1996:03) med syfte att ut-

värdera det statliga stödet till idrotten.

Prioriteringar för 1998

Idrottsrörelsens eget arbete kring etik skall noga följas

och uppmuntras liksom dess insatser för att motverka

utvecklingstendenser som på sikt kan skada den breda

folkrörelseidrotten.

För år 1998 beräknas medel för deltagande i OS och

Paralympics i Nagano, Japan.

17.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Nya former för medborgarnas inflytande och del-

aktighet behöver utvecklas fortlöpande. Demokrati-

utvecklingskommittén (C1995:05) har lämnat sitt

betänkande På medborgarnas villkor en demokratisk

infrastruktur (SOU 1996:162). Förslagen är föremål för

fortsatt beredning inom Regeringskansliet.

Folkrörelserna har spelat en väsentlig roll i upp-

byggnaden av den demokratiska samhällsstrukturen. I

övergången till ett alltmer informationsintensivt

samhälle ställs de inför nya utmaningar och kan aktivt

bidra till att utveckla och fördjupa demokratin. En stor

andel av befolkningen är engagerad i föreningslivet. Det

totala antalet medlemskap uppgår till cirka 20 miljoner.

Den ideella sektorn har därmed också en avsevärd

ekonomisk betydelse och ingår, tillsammans med främst

kooperationen, i den s.k. sociala ekonomin.

Utöver medlemmarnas egna insatser lämnar staten

varje år betydande ekonomiska bidrag till olika ideella

organisationer och föreningar. Det statsfinansiella läget

ställer ökade krav på att statens stöd till föreningslivet

används effektivt. Statskontoret har på regeringens

uppdrag analyserat de statliga projektbidragens

omfattning och utformning. I rapporten Projektstöd till

ideella organisationer konstateras att det offentliga

projektstödet har oklara mål och ger statsmakterna

begränsade möjligheter att styra.

En interdepartemental arbetsgrupp, Förenings-

bidragsgruppen (C 1995:C), har i sin slutrapport

Resultatstyrning av Föreningsbidrag (Ds 1997:36)

lämnat förslag till en ökad resultatstyrning av bidragen.

Gruppen föreslår bl.a. att alla föreningsbidrag skall

kategoriseras som organisations-, verksamhets- eller

projektbidrag. Till de olika bidragsslagen knyts

varierande krav på resultatstyrning. Målformuleringar

för enskilda bidragsanslag skall varje år kunna prövas i

det löpande budgetarbetet. Förslagen är föremål för

fortsatt beredning inom Regeringskansliet.

Enligt Boverket finns det ca 3 400 föreningsägda

allmänna samlingslokaler, relativt jämt spridda över

landet. Regeringen anser att dessa lokaler spelar en

viktig roll för människors möjlighet att utöva sitt

samhällsengagemang och delta i det offentliga livet

inom orten.

Idrottsrörelsen

Idrottsrörelsen är, med sitt breda engagemang och

ideella ledarkrafter, en stor tillgång för vårt samhälle.

Regeringen fäster stor vikt vid att en aktiv diskussion

om etik och demokratins tillämpning pågår inom

idrotten. Idrottsrörelsen kan mer än någon annan skapa

tillfällen till motionsaktiviteter för människor i olika

åldrar och samhällsgrupper. Idrottsrörelsen har

därigenom en viktig roll i folkhälsoarbetet när det gäller

att förbättra medborgarnas hälsotillstånd samt motverka

oönskade beteenden som drogmissbruk och

ätstörningar.

Regeringen anser att idrotten på ett aktivt sätt bidrar

till att motverka våld och rasism. Idrottsrörelsen ingår

därför i den av Inrikesdepartementet inrättade

arbetsgruppen för insatser mot idrottsanknutet våld

(In 1996:A). Arbetsgruppen kommer att redovisa

resultatet av sitt arbete senast den 1 juli 1998.

Det stora kommersiella intresse som under senare år

riktats mot delar av elitidrotten har kraftigt förändrat de

ekonomiska förutsättningarna för idrottsutövandet. Detta

har bl.a. kommit till uttryck i tveksamma skatteaffärer

samt planer på bolagisering av vissa föreningars

idrottsverksamhet. Vid Riksidrottsförbundets stämma i

maj 1997 fick Riksidrottsstyrelsen i uppdrag att utreda

frågan om alternativ associationsform till den ideella

föreningen. Regeringen ser med tillfredsställelse att

idrottsrörelsen själv diskuterar dessa frågor och vill

understryka vikten av att motverka en utveckling som

på sikt kan skada den breda folkrörelseidrotten.

Spel och lotterier

Överskottet från s.k. värdeautomatspel som bedrivs av

AB Svenska Spel skall enligt riksdagens beslut fördelas

till det lokala föreningslivets barn- och ung-

domsverksamhet. Detta skall enligt riksdagens beslut

ersättas av ett vinstdelningssystem mellan staten och

föreningslivet vilket skall baseras på överskottet från

värdeautomatspel. Med anledning av att säkra

prognoser om värdeautomaternas vinstutveckling hittills

saknats har införandet av det nya systemet försenats.

Regeringens avsikt är att påskynda frågan och därmed

införandet av vinstdelningssystemet.

Intäkter från spel och lotterier har en stor betydelse

för föreningslivet. Lotteriinspektionen skall i enlighet

med lotterilagstiftningen fortsatt verka för en sund och

säker spel- och lotteriverksamhet i Sverige. Den av

regeringen tidigare aviserade översynen av lotterilagen,

syftande bl.a. till att förbättra Lotteriinspektionens

funktionsmöjligheter, kommer att genomföras under

1998.

17.3 Anslag

N 1. Bidrag till allmänna

samlingslokaler

1995/96

Utgift

58 085

1

Därav

1996

Utgift

23 213

1997

Anslag

40 000

Utgifts

-

progno

s

30 000

1998

Förslag

40 000

1999

Beräkna

t

40 000

2000

Beräkna

t

40 000

1. Beloppen anges i tusental kr

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar att hela anslaget för stöd till allmänna

samlingslokaler tagits i anspråk. Prognosen för an-

slagsbelastningen under innevarande budgetår visar att

av ramanslagets beviljade 40 miljoner kronor beräknas

30 miljoner kronor att utbetalas under år 1997.

Eftersom beviljade medel inte utbetalas förrän

mottagaren redovisat faktiska kostnader förväntas ett

anslagssparande om 10 miljoner kronor uppstå under

budgetåret 1997.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Det övergripande målet för anslaget Bidrag till allmänna

samlingslokaler är att skapa förutsättningar för en god

tillgång till bra och ändamålsenliga samlingslokaler.

Budgetåret 1997 trädde nya bidragsregler avseende

stödet till allmänna samlingslokaler i kraft. Dessa

regleras i förordningen (1996:1593) om bidrag till

allmänna samlingslokaler. Den nya förordningen

tillkom bl.a. som en konsekvens av den nya statliga

budgetordningen.

Under budgetåret 1995/96 utbetalades bidrag till 178

allmänna samlingslokaler för handikappanpassning,

vilket tog i anspråk 35 % av anslaget. Resterande

belopp utbetalades för köp samt ny-, till- och

ombyggnad av 17 allmänna samlingslokaler. Inga nya

ärenden beviljades stöd under budgetåret 1995/96

eftersom utbetalning av tidigare beviljade bidrag täckt in

tillgängliga medel på anslaget.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att den nya förordningen

bättre svarar mot kraven om en effektiv bidragsgivning.

Enligt de nya reglerna prövas de inkomna an-

sökningarna under det budgetår som de inkommit. På så

sätt blir det en tydlig koppling mellan beslut och faktisk

utgift. Detta innebär att problemet med de långa

kötiderna, som fanns i det gamla systemet, nu är löst.

Regeringens uppfattning är att stödet till allmänna

samlingslokaler fyller flera viktiga funktioner i sam-

hället. Stödet underlättar dels för medborgarna att utöva

sitt samhällsengagemang och delta i det offentliga livet

inom orten, dels bidrar det i vissa fall till att stora

kulturella värden bevaras. Regeringen föreslår därför

för detta ändamål medel på oförändrad nivå för

budgetåret 1998. Fördelningen av bidraget bör relateras

till det övergripande målet för bidraget.

N 2. Stöd till idrotten

1995/96

Utgift

786 659

1

Anslag

s-

sparan

de

1 606

Därav

1996

Utgift

529 405

1997

Anslag

491 540

Utgifts

-

progno

s

493 146

1998

Förslag

483 240

1999

Beräkna

t

475 240

2000

Beräkna

t

475 240

1. Beloppen anges i tusental kronor

Ett övergripande mål för anslaget Stöd till idrotten är att

stödja och utveckla den nationellt organiserade

idrottsverksamheten i Sverige. För anslagets användning

gäller i huvudsak de av 1970 års riksdag beslutade

riktlinjerna för organisationsstöd till idrotten (prop.

1970:79, bet. 1970:SU122, rskr. 1970:291, prop.

1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr.

1992/93:254).

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att 1 606 000 kronor av anslaget inte har

förbrukats. Innevarande budgetår 1997 visar dock

utfallet för de första sex månaderna att anslaget och

anslagssparandet kommer att förbrukas under året.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Sedan 1970 års idrottspolitiska beslut i riksdagen har ett

flertal förändringar skett i Sverige och i vår omvärld

som påverkar idrotten. Stödet till verksamhet av

gemensam natur fördelas fr.o.m. år 1997 mellan 68

olika specialidrottsförbund. Antalet sammankomster

som erhållit bidrag till lokal ungdomsverksamhet

uppgick till cirka 7 miljoner under år 1996. Bidrag till

specialidrott utgår till 66 riksidrottsgymnasier med

sammanlagt 500 intagningsplatser per årskull.

Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt

kommitté (In 1996:03) som skall utvärdera det statliga

stödet till idrotten. Utgångspunkten för utvärderingen

skall vara de av staten uppställda målen för bidraget

samt de samhällsförändringar som skett sedan målen

fastställdes. Med utvärderingen som grund skall

kommittén föreslå nya, tydligare mål för statens stöd till

idrotten. Förslaget skall också innefatta en modell för

uppföljning och utvärdering av verksamheten i relation

till målen. Kommittén skall vidare analysera om det

krävs nya rutiner för att säkerställa insyn i och kontroll

av bidragsfördelningen till idrotten.

Arbetet skall utgå från att statens stöd huvudsakligen

bör utformas så att det bland medborgarna bidrar till att

skapa ett bestående intresse för fysisk aktivitet i syfte att

uppnå en god folkhälsa. Av särskild vikt är att stimulera

en vital ungdomsidrott bedriven på demokratisk grund.

Revision

Sedan år 1983 utser regeringen inte revisorer i Riks-

idrottsförbundet. Riksdagens revisorer har i en skrivelse

till regeringen föreslagit att statliga revisorer på nytt bör

utses. Frågan om revision av Riksidrottsförbundet har

överlämnats till den parlamentariska kommittén för

fortsatta överväganden.

Slutsatser

Sverige har blivit en del av den Europeiska unionen.

Idrottens egna regelverk har blivit föremål för

prövningar i EG-domstolen. Regeringen har låtit en

arbetsgrupp inom Inrikesdepartementet göra en juridisk

kartläggning och analys av EG-fördragets inverkan på

svensk idrott. Arbetsgruppens resultat har redovisats i

rapporten EG-rätten och svensk idrott (Ds 1997:27).

Arbetsgruppen har funnit att den svenska idrottsrörelsen

alltjämt kan organiseras enligt den svenska

folkrörelsemodellen. Samtidigt konstaterar man att EG-

rätten kan få betydelse för och påverka vissa företeelser

inom idrotten.

Regeringen vill betona att idrottsrörelsens själv-

ständighet och integritet måste värnas i enlighet med

den deklaration som antogs vid regeringschefskonfe-

rensen i Amsterdam i juni 1997. I deklarationen

uppmanas den Europeiska unionens organ att lyssna till

idrottsrörelsen när det gäller centrala idrottsliga frågor.

Regeringen har beräknat medel för ett svenskt

deltagande i de olympiska vinterspelen och Paralympics

1998 i Nagano, Japan.

Sedan år 1992 har 55 miljoner kronor av överskottet

från AB Tipstjänst (numera AB Svenska Spel) lämnats

som ett samlat bidrag till idrotten. Detta bidrag har varit

ett värdefullt stöd för den svenska idrottsrörelsen. I

avvaktan på införandet av ett vinstdelningssystem

föreslår regeringen att riksdagen uppdrar åt regeringen

att på bolagsstämman 1998 i AB Svenska Spel besluta

om stöd till idrotten i form av ett bidrag om 60 miljoner

kronor.

N 3. Lotteriinspektionen

1995/96

Utgift

27 564

1

Anslag

s-

sparan

de

5 444

Därav

1996

Utgift

16 600

1997

Anslag

17 935

Utgifts

-

progno

s

20 200

1998

Förslag

19 488

1999

Beräkna

t

20 076

2000

Beräkna

t

20 683

1. Beloppen anges i tusental kr

Lotteriinspektionens verksamhet skall i sin helhet

finansieras med avgifter. Myndigheten disponerar ett

ramanslag och levererar in avgiftsinkomster mot

inkomsttitel. Vid utgången av budgetåret 1995/96 hade

Lotteriinspektionen ett anslagssparande på 5,4 miljoner

kronor. Anslagssparandet kommer under budgetåret

1997 till viss del tas i anspråk för diverse extra insatser,

bl.a. kontroll och tillsyn av det nya statliga spelbolaget

AB Svenska Spel (sammanslagning av AB Tipstjänst

och Svenska Penninglotteriet AB). Enligt

Lotteriinspektionens prognos kommer anslagssparandet

efter budgetåret 1997 att uppgå till ca 3 miljoner

kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet för

frågor om lotterier som anordnas för allmänheten.

Myndigheten bildades den 1 januari 1995 ur dåvarande

Lotterinämnden. Det övergripande målet 1995/96 har

varit att i enlighet med lotterilagen och

lotteriförordningen verka för en sund och säker lotteri-

och spelverksamhet i Sverige. I övrigt skall även

Lotteriinspektionen informera regeringen om

utvecklingen på spel- och lotteriområdet och främja

allmän kännedom om lotterilagstiftningen.

Lotteriinspektionens verksamhet var under bud-

getåret 1995/96 indelad i fem verksamhetsgrenar;

tillstånd, typgodkännande, tillsyn, kontroll samt ut-

bildning och information. Det råder balans mellan

kostnader och intäkter på total nivå. Detta gäller dock

inte de olika verksamhetsgrenarna. Kontroll-

verksamheten subventionerar till viss del de andra

verksamheterna. Målet är på längre sikt att de olika

verksamhetsgrenarna skall bära sina egna kostnader.

Regeringen följer denna utveckling.

En omfattande dialog har förts mellan regeringen och

myndigheten avseende verksamhet, mål, resultat och

effekter. Regeringens bedömning är att kvaliteten på

årsredovisningen förbättrats väsentligt. Arbetet med att

ytterligare förtydliga och förbättra resultatredovisningen

fortsätter.

Lotteriinspektionen är tillståndsmyndighet för

rikslotterier, kasinospel, värdeautomater, varuspels-

automater och penningautomater. Ansökningarna har

handlagts inom två månader vilket uppfyller målet.

Ett omfattande arbete har lagts ner på att typgod-

känna olika typer av lotter och lotteriutrustningar. Detta

görs för att säkerhetsnivån ständigt skall vara hög och

jämn.

Tillsynsverksamheten syftar till att upptäcka och

beivra brott mot lotterilagstiftningen. Myndigheten har

prioriterat åtgärder mot kedjebrevsspel och olagliga

spelautomater.

Lotteriinspektionen har tillsammans med ca 150

förordnade kontrollanter genomfört en stor mängd

kontroller av lotterier, inklusive de som erhållit tillstånd

direkt av regeringen; AB Trav och Galopp, AB Svenska

Spel och bankernas vinstsparande. Arbetet har främst

ett preventivt syfte.

Genom utbildning och information skall tillsyn och

kontroll kunna ske effektivt även på regional och lokal

nivå. Ett stort antal domare och handläggare vid

länsrätter, kommunala handläggare, poliser och

kontrollanter har utbildats. Ett antal seminarier för och

om spelmarknaden har genomförts. En statistikrapport

över den svenska spelmarknaden 1995 publicerades

hösten 1996.

Avgiftsbelagd verksamhet

Avgifter som tas ut enligt lotteriförordningen

(1994:1451) redovisas under inkomsttitel 2536

Lotteriavgifter. Summan av dessa inlevererade av-

giftsinkomster förväntas uppgå till samma nivå som

ramanslaget, dvs. 19 488 000 kronor. Även Lotteri-

inspektionens utbildnings- och informationsverksamhet

finansieras med avgifter. Inkomsterna disponeras av

myndigheten och skall tillföras anslaget. Budgetåret

1998 beräknas dessa inkomster uppgå till ca 1 miljon

kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket bedömer

att Lotteriinspektionens årsredovisning i allt väsentligt är

rättvisande. Lotteriinspektionen har erhållit värdet AB i

Riksrevisionsverkets ekonomiadministrativa värdering.

Slutsatser

Den nya myndigheten börjar efter två år av uppbyggnad

att finna sin form. Den snabba tekniska utvecklingen,

internationaliseringen och uppfinningsrikedomen i

spelbranschen ställer stora krav på framförhållning,

kompetens och effektivitet. Arbetet med att förbättra

och anpassa myndighetens tillståndsgivning, tillsyn och

kontroll till omvärldsförändringar bör fortsätta.

Regeringen har tidigare aviserat att en övergripande

översyn av lotterilagstiftningen behöver genomföras.

Lagens konstruktion, definitioner och

tillämpningsområden m.m. behöver ses över för att

bl.a. förbättra Lotteriinspektionens

funktionsmöjligheter. Regeringen har för avsikt att

fastställa direktiv och utse utredare under hösten 1997.

Normalt arvoderar Lotteriinspektionen kontrollanter

av ett lotteri, för att tydligt klargöra vem som är

uppdragsgivare. Emellertid arvoderas samtliga

kontrollanter av så kallade rikslotterier (lotterier som

bedrivs i mer än ett län) av den som anordnar lotteriet.

Fr.o.m. budgetåret 1998 skall Lotteriinspektionen

arvodera även dessa kontrollanter.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 10

 11

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 12

 13

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 34

 33

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 54

 55

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 62

 63

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 66

 65

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 74

 75

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 80

 81

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 92

 93

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 100

 101

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 104

 105

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 106

 107

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 112

 113

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 116

 117

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

 120

 121