Regeringens proposition 1990/91: 193

om ändrade villkor för vissa bostadslån

Prop. 1990/91: 193

Regeringen föreslär rUcsdagen att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 2 maj 1991.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs att låntagare med bostadslän i Statens Bostads­finansieringsaktiebolag, SBAB, utbetalade före den 1 juh 1988, skall betala en ränteskillnadsersättning enhgt samma principer som gäller för motsvarande län, utbetalade fi-än och med detta damm, om lånet löses in i förtid. Ändringarna föresläs träda i kraft den 1 januari 1992.

1 Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 193

Prop. 1990/91: 193 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m.

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1989:567) om ändrade betalnings-vilUcor för vissa stadiga bostadslån m.m. skall införas två nya paragrafer, 1 a och 3 §§, av följande lydelse.

1 a § Denna lag gäller ocksä bostadslån som Statens Bostadsfinansierings­aktiebolag, SBAB, har betalat ut före den 1 juh 1988.

3 § Om en låntagare säger upp ett sädant bostadslän som anges i 1 a § till omedelbar betalning eller gör inbetalning utöver föreskriven amortering, har SBAB rätt att av låntagaren ta ut ersätming för skillnaden mellan räntan pä lånet och räntan pä nya lån.

Denna lag täder i kraft den 1 januari 1992.

Bostadsdepartementet

Prop. 1990/91:193

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 maj 1991

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändrade villkor för vissa bostadslån

1 Inledning

Riksdagen har nyhgen fattat beslut om ett nytt system för bostadsfinansiering (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92). Som en följd av det nya systemet har jag funnit att en justering av villkoren för vissa äldre bostadslän blivit nödvändig.

Regeringen beslutade den 25 april 1991 att inhämta lagrådets yttrande över ett förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvUIkor för vissa statUga bostadslån m.m. Det tiU lagrådet remitterade lagförslaget bör fogas tiU protokollet som bilaga I.

Lagrådet har godtagit förslaget i sak, men haft synpunkter pä lagförslagets utformning. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 2. Jag återkommer tUI lagrådets synpunkter i specialmotiveringen.

2 Bakgrund

Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB, fmansierar sedan den I juli 1985 bostadslån för ny- och ombyggnad av bostäder. Handläggnings- och förvaltningsbestämmelser beträffande dessa lån, som fortsätmingsvis kallas SBAB-lån, finns i förordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning, m.m. av bostadslän och räntebidrag. Lånebesluten fattas av de stadiga låne-myndighetema, i huvudsak länsbostadsnämnderna. Länevillkoren regleras i avtal mellan SBAB och låntagaren, men bestäms indirekt av bestämmelser i den nämnda förortiningen. En låntagare kan enligt nuvarande bestämmelser få räntebidrag endast om han har ett SBAB-lån och SBAB är skyldigt att lämna de bostadslån som låncmyndighetema beslutar om.

SBAB-låncn löper med fast ränta. Räntejustering sker i princip vart femte är. SBABs refinansiering sker på den aUmänna kreditmarknaden med mot­svarande bindningsnder vad beträffar ränta.

r Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 193

Enligt tidigare bestämmelser i förordningen (1986:694) om handläggning, Prop. 1990/91: 193 förvalming, m.m. av bostadslän och räntebidrag kunde en låntagare avgifts­fritt när som helst lösa in ett SBAB-lån. För lån som har betalats ut efter den 30 jimi 1988 är emellertid låntagaren, om han vill lösa in lånet i förtid, skyl­dig att betala ränteskillnadsersättning, om den ränta som har fastställts för länet överstiger de uUäningsräntor som gäller vid inlösentiUfället. För län som har betalats ut efter den 15 febraari 1991 gäller denna skyldighet även när förtida inlösen sker efter uppsägning av länsbostadsnämnderaa. För de äldsta SBAB-länen, dvs. län utbetalade under tiden den 1 juli 1985 - den 30 juni 1988, gäller fortfarande avgiftsfrihet vid förtida inlösen.

3 Ett nytt bostadsfinansieringssystem

Enligt riksdagens beslut skall ett nytt system för bostadsfinansiering införas (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92). I huvudsak innebär detta att det nu­varande låne- och räntebidragssystemet vid ny- och ombyggnad av bostads­hus ersätts av ett system som bygger pä att hela lånefinansieringen sker på den allmänna kreditmarknaden och att en del av låneräntorna omfördelas över tiden med hjälp av räntelån som också de tas upp på denna marknad. Den nu­varande kopplingen mellan räntesubventioner och SBAB-lån upphör. SBAB jämställs med övriga bostadsinstitut när det gäller lån för bostadsändamål. Dess särställning som ensam långivare i säkerhetsläge mellan 70 och 100 % av låneunderlaget upphör och SBAB skall fortsättningsvis i konkurrens med andra bostadsinstitut lämna lån på samma villkor och utifrån samma åtagan­den som dessa.

4 Förväntade effekter av att kopplingen räntebidrag-SBAB-lån upphör

Som jag tidigare anfört gäller, beträffande de SBAB-lån som utbetalats t.o.m. den 30 juni 1988, att låntagaren utan avgift när som helst kan lösa in lånet helt eller delvis. Andra bostadsinstitut har i sina lånevillkor bestämmelser om att låntagaren är skyldig att betala ränteskillnadsersätming vid förtida inlösen. Därigenom skyddas bostadsinstituten mot den finansiella risk som kan uppstå vid förtidsinlösen. Även SBAB tillämpar sädana regler för lån som har lärtmats fr.o.m. den 1 juli 1988. Ränteskillnadsersättningens storlek är beroende av dels hur läng tid som återstår till nästa räntejusteringstillfalle, dels skillnaden mellan den avtalade räntan och ränteläget vid den tidpunkt förtidsinlösen sker. Skyldigheten att betala ränteskUlnadsersättning bidrar starkt till att marginalerna mellan upp- och uUåning kan håUas på en låg nivå och har sedan länge haft stöd av riksbanken och bankinspektionen.

Benägenheten att vid fallande marknadsräntor lösa in lånet i förtid torde i det nuvarande systemet i hög grad ha motverkats av det faktum att låntagaren, om han löser in lånet, förlorar hela sitt räntebidrag. När räntebidragssystemet

upphör försvinner den spärren. Detta innebär att risken ökar för att de låntagare som har möjhghet tiU det väljer att lösa in sina SBAB-lån om marknadsräntorna faller.

Mot denna bakgrand har jag tagit upp frågan om ändring av villkoren för förtida äterljetalning av äldre SBAB-lån.

Riksbanken och bankinspektionen har understrukit vikten av att en ändring kommer tiU stånd, som innebär att låntagare som återbetalar län i förtid kan åläggas att betala ränteskillnadsersättning.

Prop. 1990/91: 193

5 Ändrade regler för förtida återbetalning av SBAB-lån

Mitt förslag: Även vid förtida inlösen av SBAB-lån som har betalats ut under tiden den 1 juli 1985 - den 30 juni 1988 skall låntagaren betala ränteskillnadsersätming, om den ränta som har fastställts för länet överstiger räntan pä nya lån.

Skälen för mitt förslag: Uppenbarligen kommer låntagarnas benägen­het att i förtid lösa in de äldsta SBAB-lånen an öka efter införandet av det nya bostadsfinansieringssystemet, om marknadsräntorna faller. Detta innebär att SBAB utsätts för en riskexponering som saknar motsvarighet hos andra kreditgivare. Riksdagen har beslutat att SBAB skall marknadsanpassas. Behovet av att anpassa även villkoren för förtida inlösen till vad som gäller på bostadslånemarknaden i övrigt har, pä grand av de ändringar i föratsätt­ningaraa för SBABs verksamhet som blh en följd av det nya systemet, blivit betydhgt starkare än tidigare.

I detta sammanhang bör särskilt framhållas att det är en viktig princip i bostadsinstimtens verksamhet att upplånuig och uUåning skall vara matchade, dvs. att medel som lånas upp mot bunden ränta för viss tid ocksä skall lånas Ut på motsvarande villkor. På detta sätt begränsas ränterisken för bostads­instituten och därigenom kan marginalen mellan upplånings- och uUånings-ränta hållas lägre. Om låntagaren ges möjlighet att när som helst under löp­tiden lösa in sina län, utan att betala ränteskillnadsersättning, urholkas matchningsprincipen. Detta medför an bostadsinstitutets kreditvärdighet och därmed även upplåningskostnadema påverkas negativt, med ökade kosmader för läntagarkoUektivet som följd.

Det är alltså enligt min mening av stor allmän betydelse för inte minst lån-tagama själva, att alla långivare tillämpar samma vilUcor i fråga om förtida återbetalning av den typ av lån det här är fräga om. Som framgån av det före­gående, har skiUnaden i villkoren mellan de aktuella SBAB-lånen och andra motsvarande lån hittUIs inte utgjort någon förmån i praktiken, eftersom rätten tiU räntebidrag har varit beroende av förekomsten av detta SBAB-lån. En för­tida inlösen vid sjunkande räntor har därför inte varit något reellt altemativ för

dessa låntagare. Att införa skyldighet för de låntagare som upptagit dessa SBAB-lån an utge ränteskillnadsersätming, när nu kopplingen mellan län och subventioner upphör, kan mot denna bakgrand enligt min mening inte anses obilligt mot de berörda låntagarna och därmed inte heller anses stå i strid mot sådana grundläggande rättsprinciper, som bör hävdas i förevarande sainman-hang. Tvärtom är det viktigt att dessa låntagare inte i framtiden ställs i en omotiverat gynnsammare position än andra.

Jag föreslär, med hänvisning till det anförda och efter samråd med chefen för fmansdepartementet, att bestämmelser införs om skyldighet att utge ränte-skilhiadsersättning vid förtida inlösen även för de SBAB-lån som har betalats utföreden 1 juh 1988.

Prop. 1990/91: 193

6 Den författningstekniska lösningen

Mitt förslag: De nya reglema tas in i lag. Reglema skall träda i kraft den 1 januari 1992.

Skälen för mitt förslag: Som jag nämnt inledningsvis finns regler om skyldighet att betala ränteskiUnadsersättning vid förtida inlösen i förordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning, m.m. av bostadslän och ränte­bidrag. Den ändring jag nu föreslår kommer dock att påverka redan existe­rande civihättsliga avtalsförhållanden. Med hänsyn härtUl måste föreskrifterna tas in i lag. I lagen (1989:567) om ändrade betalningsvilUcor för vissa stadiga bostadslån m.m. finns bestämmelser som pä liknande sätt delvis förändrar villkoren för redan ingångna avtal, såvitt avser betalnuig av ränta och amorte­ring för vissa stathga bostadslån. De nu föreslagna ändringaraa bör utan olägenhet kimna tas in i denna lag.

De nya reglema skall ttäda i kraft den 1 januari 1992.

7 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu har sagt har inom bostadsdepartementet upprättats förslag tiU lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa staUiga bostadslån m.m.

8 Specialmotivering

1 a §

I paragrafen definieras vilka bostadslån som kommer att omfattas av de nya bestämmelsema, nämhgen sådana SBAB-lån som har betalats ut före den 1 juli 1988.

3 §

Prop. 1990/91: 193

Motsvarande bestämmelser for lån som har betalats ut fr.o.m. den I juh 1988 finns i 30 a § förordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning, m.m. av bostadslån och räntebidrag. Även beträffande de äldsta SBAB-lånen kommer, i likhet med de län som har betalats ut under tiden den 1 jiUi 1988 -den 14 febraari 1991, endast lån som sägs upp av låntagaren att omfattas av skyldigheten att betala ränteskillnadsersättnmg.

Lagrådet har invänt att det av det remitterade lagförslaget inte framgår hur stor ränteskillnadsersätming som skall kunna tas ut. Jag godtar lagrådets invändning och ansluter mig tiU den av lagrädet föreslagna formuleringen. Jag vill dock betona att avsikten är, att ränteskillnadsersätmingen skall beräk­nas pä samma sän för dessa län som för de SBAB-lån som betalats ut fr.o.m. den 1 juh 1988.

Ikrcädande

Lagen skall träda i kraft den 1 januari 1992. Den kommer således an gälla vid uppsägning eller vid förtida inbetalning av lån som sker efter årsskiftet 1991/92. Som en förtydligande i förhållande till vad jag anförde i lagråds-remissen vill jag lägga till följande. Även om ett län har sagts upp före ikraft­trädandet ger lagen SBAB rän an ta ut ränteskiUnadsersättning, om betalning­en sker efter ikrakftträdandet. Nägon särskild övergångsbestämmelse bedöms därmed inte nödvändig.

9 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa staUiga bostadslån m.m. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

10 Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Det till lagrådet remitterade lagförslaget

Prop. 1990/91:193

Bilaga 1

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade

betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m.

Härigenom föreskrivs an det i lagen (1989:567) om ändrade betalnings­villkor för vissa staUiga bostadslån m.m. skall införas tvä nya paragrafer, I a och 3 §§, av följande lydelse.

1 a § Denna lag gäller ocksä bostadslän som Statens Bostadsfinansierings­aktiebolag, SBAB, har betalat ut före den I juh 1988.

3 § Om en låntagare säger upp ett sädant bostadslån som anges i I a § till omedelbar betahiing eUer gör inbetalning utöver föreskriven amortering, skall låntagaren betala ränteskillnadsersättning, om den ränta som har fastställts för länet överstiger SBABs upplänmgsränta.

Denna lag träder i kraft den I januari 1992.

Lagrådet

Prop. 1990/91: 193

Bilaga 2

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1991-04-29

Närvarande: f.d. regeringsrådet Eskil Hellner, justitierådet Fredrik Sterzel, regeringsrådet Björn Sjöberg.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 25 april 1991 har regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa staUiga bostadslän m.m.

Förslaget har inför lagrädet föredragits av hovrättsassessom Lilian[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet.

Remissens förslag gär ut pä att låntagare med äldre bostadslän i Statens Bostadsfinansieringsbolag, SBAB, dvs. län utbetalade före den 1 juli 1988, vid förtida inlösen eUer amortering skaU betala ränteskUlnadsersättning enligt samma principer som avtalsmässigt gäUer för nyare län frän SBAB.

Lagförslaget innebär säledes att i lagform införs en reglering som sätter de gäUande civilrättsliga avtalsbestämmelsema i läneförbindelsema ur spel i ett hänseende och inför ett lagstadgat lånevillkor. Frägan om tilläUigheten av sådan lagstiftning har tagits upp i lagrådet i samband med en tidigare om­läggning av systemet för de stathga bostadslånen (se prop. 1988/89:89). » Lagrädet konstaterade då i sitt yttrande (se närmare prop. s. 20 ff) att enligt konstitutionell praxis brukade iakttas som grandprincip an ny lagstiftning inte skall rabba bestående avtals innehåll, lät vara att särskilda skäl kunde för­anleda avsteg frän grandprincipen.

cl I det då aktueUa ärendet anförde lagrädet att det inte var de enskilda lån-tagamas intresse som stod i förgranden, utan det huvudintresse som skulle tillgodoses genom lagstiftingen var att nå fram till ett bättre organisatoriskt system pä staten-längivarens sida. Som bieffekter framstod att omläggningen väntades leda till fördelar för läntagarkoUektivet men ocksä medföra risk för margineUa försämringar i vissa bestående läneförhåUanden.

Lagrädet, som underströk att restriktivitet borde iakttas när avsteg frän den föramämnda huvudprincipen övervägdes, fann sig kunna godta att ett sädant avsteg gjordes i det granskade ärendet. Lagrådet anförde därvid att, föratom den nämnda margineUa innebörden av ingreppet i det civilrättshga läget, beak­tansvärda offenUigrättsliga skäl talade för den rationalisering av låneverk­samheten som lagförslaget väntades leda tUl. / I dnu aktuella ärendet är det liksom i det tidigare fräga om ett led i en omläggning av systemet för bostadsfinansieringen. Som redovisas i remissen medför omläggningen att den hittillsvarande kopplingen meUan räntesub-ventionema och SBAB-lånen upphör. Det ekonomiska hinder mot förtids­inlösen eller förtidsamortering av lånet, som den samtidiga förlusten av ränte-

subventionen hittills inneburit, försvinner härigenom. I ett läge med sjunkan-    Prop. 1990/91: 193 de låneräntor kan alltså efter omläggningen en sådan förtidsäterbetalning bli    Bilaga 2 intressant för låntagare hos SBAB med äldre län, i motsats tiU vad som gäller för övriga låntagare hos SBAB och andra hypoteksinstitut, vilka är bundna av lånevillkor om ränteskillnadsersättning vid förtidsäterbetalning. Situationen medför en finansiell risk för SBAB och systemet för bostadsfinansieringen.

Mot den här tecknade bakgranden kan den föreslagna regeln inte betraktas som en försämring i de berörda låntagarnas nuvarande rättsläge och mäste ä andra sidan anses som en nödvändig detalj i omläggningen av bostadsfinan­sieringen. Det föreslagna avsteget frän huvudregeln bör därför godtas.

Bettäffande utformningen av lagförslaget viU lagrädet framhålla att avfatt­ningen av 3 § blivit svårtolkad. Dessutom saknas en regel om hur stor ränte­skillnadsersätming som skall kunna tas ut. Lagrädet föreslär därför att 3 § ges följande lydelse:

"Om en låntagare säger upp ett sådant bostadslån som anges i 1 a § till omedelbar inbetalning eller gör uibetalning utöver föreskriven amortering, har SBAB rätt att av låntagaren ta ut ersättning för skillnaden mellan räntan pä länet och räntan pä nya län."

10