Regeringens proposition

1993/94:146

Åtgärder mot missbruk av den fria nomineringsrätten

Prop.

1993/94:146

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 3 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Reidunn Laurén

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar i vallagen (1972:620) som innebär att

valsedlar med registrerad partibeteckning och namn på kandidater som första och

andra namn skall ta upp namn på sådana kandidater som finns på listan över

kandidater partiet anmält, allt i syfte att ge ytterligare skydd för registrerad

partibeteckning och hindra missbruket av den fria nomineringsrätten.

 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut .............................................3

2 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620) ................3

3 Ärendet och dess beredning ...........................................5

4 Anmälan av kandidater till skydd för partibeteckning ...........6

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 3 mars 1994 .........................................................9

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring

i vallagen (1972:620).

2 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620)

 Härigenom föreskrivs att 6 kap. 3 § och 14 kap. 5 § vallagen (1972:620)[1]

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 kap.

3 §[2]

 Om valsedel upptager mer än ett kandidatnamn, skall namnen upptagas i en följd

under varandra och förses med nummer som visar ordningen mellan dem.

 Namnen gäller själva valet samt, i den mån de ej därvid tages i anspråk, val

av ersättare för riksdagsledamöter och val av ersättare för landstingsledamöter

och kommunfullmäktige.

 Upptager valsedel Upptager valsedel

med registrerad med registrerad

partibeteckning namn på partibeteckning flera

kandidater, skall namn på kandidater,

valsedeln, om partiet skall valsedeln, om

enligt 5 kap. 8 § anmält partiet enligt 5 kap.

kandidater för valet, 8 § anmält kandidater för

som första namn upptaga valet, som första och

namnet på kandidat som andra namn upptaga

tagits upp på listan namn på kandidater som

över kandidater partiet tagits upp på listan

anmält. över kandidater partiet

 anmält. Upptager

 valsedeln i fall som

 nu sagts endast ett

 namn skall detta vara

 ett namn som tagits

 upp på listan över

 anmälda kandidater.

14 kap.

5 §

 Utöver vad som gäller enligt 4 § andra stycket skall namn på valsedel anses

obefintligt,

 1. om kandidaten ej är valbar eller det ej framgår klart vem som avses,

 2. om ordningen mellan namnet och annat namn ej framgår klart eller

 3. om valsedeln 3. om valsedeln

gäller registrerat gäller registrerat

parti, för vilket parti, för vilket

anmälts kandidater anmälts kandidater

enligt 5 kap. 8 §, och enligt 5 kap. 8 §, och

valsedeln ej som första valsedeln ej som första

namn upptager namnet på och andra namn

någon av de anmälda upptager namnet på någon

kandidaterna. av de anmälda

 kandidaterna. Upptager

 val-sedeln i fall som

 nu sagts endast ett

 namn skall detta anses

 Vid bedömningen obefintligt om namnet

enligt första stycket 3 ej är anmält.

av vilket namn som är Vid bedömningen

det första skall namn enligt första stycket 3

ej anses obefintligt av vilka namn som är

därför att kandidaten det första och det

har avlidit eller andra skall namn ej

visat sig ej vara anses obefintligt därför

valbar. att kandidaten har

 avlidit eller visat

 sig ej vara valbar.

___________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 **Fotnot**

 [1] Lagen omtryckt 1991:95.

 [2] Senaste lydelse 1991:1654.

3 Ärendet och dess beredning

Det nuvarande valsystemet brukar karaktäriseras som ett renodlat partival.

Väljaren tar ställning till de alternativ som partierna utgör. Inom partivalets

ram finns dock möjligheter för väljaren att påverka vilka personer som skall ta

plats i de beslutande församlingarna. Formellt har nämligen väljarna en i det

närmaste total frihet att lägga sin röst på just de personer som bäst svarar mot

deras preferenser. I realiteten är emellertid inslaget av personröstning

obetydligt och partiernas nominering blir därför i hög grad utslagsgivande när

det gäller mandatfördelningen inom partierna.

 Ett uttryck för personvalsinslaget i det nuvarande systemet är den fria

nomineringsrätten. Den fria nomineringsrätten innebär bl.a. att väljaren har

möjlighet att på valsedeln ta upp vilka kandidater han eller hon vill. Något

samtycke från parti eller kandidat behövs inte.

 Den fria nomineringsrätten är en grundläggande princip i det svenska

valsystemet. Det har ansetts väsentligt att det inte ställs upp några regler för

partiernas organisation och verksamhet.

 Väljaren kan därför vid valet själv konstruera sin valsedel när det gäller

kandidatnamnen. Det står också väljaren fritt att ändra den inbördes ordningen

mellan kandidater på en valsedel, stryka kandidater eller lägga till nya namn.

 En annan möjlighet för väljaren att påverka vilka personer som skall erhålla

partiets mandat är att välja bland de olika listor som kan förekomma för partiet

i valkretsen. Partierna kan nämligen ibland välja att gå fram med flera listor

med olika kandidater men det kan också förekomma s.k. spränglistor. Denna

personvalsmöjlighet blir alltså beroende av om partiet beslutat att gå fram med

flera listor eller om någon grupp inom partiet ställt upp en spränglista.

 Ett inslag i vallagen (1972:620, omtryckt 1991:95) som i någon mån minskar

väljarnas personvalsmöjligheter är reglerna om skydd för partibeteckning. Dessa

har tillkommit för att försvåra att partibeteckningar används på ett

otillbörligt sätt. Partier med registrerad partibeteckning kan till skydd för

denna anmäla minst ett visst antal kandidater i varje valkrets. Varje valsedel

för dessa partier måste då toppas av ett av de anmälda namnen. Om väljaren genom

strykning, tillägg e.d. förändrar valsedeln måste listan även efter åtgärden

alltid toppas av ett anmält namn, annars tillgodoräknas valsedeln endast partiet

vid röstsammanräkningen. Däremot bortses från namnen på den.Personvalskommittén

har i betänkandet Ökat personval (SOU 1993:21) redogjort för olika modeller med

inslag av personval. Enligt sina direktiv (dir. 1991:21) hade kommittén också i

uppgift att överväga möjligheterna att förhindra ett otillbörligt utnyttjande av

den fria nomineringsrätten eftersom det vid tidigare val visat sig att sådana

förfaranden kunnat medföra vissa olägenheter.

 Personvalskommittén föreslår att kravet på anmälda kandidater utökas till att

gälla både det första och det andra namnet på valsedeln. Den inskränkning i den

fria nomineringsrätten som detta kan sägas innebära uppvägs enligt kommittén av

det ökade personvalsinslag som kommittén samtidigt föreslår. Enligt kommittén

kommer ett ökat personvalsinslag också att leda till att det blir mindre

intressant att försöka utnyttja partibeteckningar på det illojala sätt som i

vissa fall förekommit.

 Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av remissyttrandena

finns tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr. 93-1120).

 Remissutfallet i den nu aktuella frågan är över lag positivt och de flesta

remissinstanserna tillstyrker kommitténs förslag.

 Vid överläggningar mellan riksdagspartierna som hållits under år 1993 har

bl.a. Personvalskommitténs förslag varit föremål för diskussioner. Partierna

enades därvid om att det i 3 kap. 1 § regeringsformen skall införas en

bestämmelse om att val till riksdagen sker genom röstning på parti med möjlighet

för väljarna att avge en särskild personröst och att personröstning enligt den

modifierade danska modell med preferensröstning som Personvalskommittén

presenterat skall tillämpas första gången vid 1998 års val samt att en sådan

reform bör föregås av försök. I prop. 1993/94:115 Valperiodens längd och vissa

andra grundlagsfrågor har regeringen lagt fram förslag om de grundlagsändringar

som behövs för att genomföra överenskommelsen. I prop. 1993/94:129 Försök i

vissa kommuner där väljarna skall kunna avge särskild personröst har regeringen

lagt fram förslag om försöksverksamhet.

 Vid överläggningarna bestämdes också att kommitténs förslag om anmälan av två

namn på valsedel med registrerad partibeteckning skulle beredas vidare mellan

partierna. I anledning därav inbjöd statsrådet Reidunn Laurén riksdagspartierna

att genom företrädare delta i en arbetsgrupp för beredning av frågan. I denna

arbetsgrupp har företrädarna för samtliga partier nu förklarat att kommitténs

förslag om två namn överst på valsedeln bör genomföras omgående för att kunna

tillämpas vid septembervalen år 1994.

 Regeringen lägger nu fram detta förslag i syfte att hindra missbruket av den

fria nomineringsrätten.

4 Anmälan av kandidater till skydd för partibeteckning

Regeringens förslag: Kravet på anmälda kandidater

utökas till att gälla både det första och det andra

namnet på valsedel med registrerad

partibeteckning.

Personvalskommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrat sig i frågan

tillstyrker förslaget. Enligt flera av dem kommer förslaget inte helt att hindra

missbruket. Några remissinstanser anser att ytterligare åtgärder bör övervägas

för att komma till rätta med problemet. Så föreslår t.ex. Länsstyrelsen i

Kopparbergs län, Umeå kommun och Svenska kommunförbundet att en ordning med

förhandsanmälan av kandidatlistor eller att också det tredje namnet skall

anmälas i förväg bör införas. Umeå kommun föreslår vidare att en generalklausul

införs i vallagen som skall kunna åberopas av ett parti eller en kandidat som

anser sig otillbörligt utnyttjad i detta sammanhang.

 Länsstyrelsen i Älvsborgs län befarar att förslaget kommer att ytterligare

försvåra för väljarna att hantera valsedlarna så att eventuella strykningar av

namn inte får avsedd effekt. Erfarenhetsmässigt är det oftast de första namnen

på valsedeln som stryks mest. Strykningar kan då i ännu större utsträckning än

nu komma att få den effekten att rösten endast kommer att räknas till partiet

och då indirekt stärka de första namnen på valsedeln.

 Länsstyrelsen i Kopparbergs län anser att förslaget kommer att innebära att

den väljare som inte har tillgång till namnvalsedlar och som vill personrösta på

en icke anmäld kandidat måste skriva två anmälda kandidater på valsedeln för att

ha möjlighet att efter dessa två ange den kandidat som väljaren vill ge sin

personröst.

 Sveriges socialdemokratiska kvinnoförbund anser att den fria nomineringsrätten

har spelat ut sin roll som helig princip i svensk politik. Förbundet har inget

emot en ordning där sista nomineringstillfället förläggs före valdagen och att

alla listor blir offentliggjorda i förväg. Partierna skulle då få möjlighet att

informera om att särlistor finns men skall inte kunna stoppa spränglistor.

Frågan får liten aktualitet om intresset för personval blir stort men förbundet

är redan i dag berett att stödja en sådan lösning.

 Skälen för regeringens förslag: Det skydd för partibeteckning som i dag finns

är så konstruerat att partiet har möjlighet att till centrala valmyndigheten

anmäla ett visst antal kandidater till valet. Om ett parti anmält kandidater

måste de valsedlar som har partiets beteckning som första namn uppta namnet på

någon av de anmälda kandidaterna. Om inte valsedlarna uppfyller detta krav

tillgodoräknas rösterna endast partiet och påverkar inte mandatfördelningen inom

partiet.

 De illojala förfaranden som förekommit vid de senaste valen har inneburit

bl.a. att personer som velat dra nytta av en etablerad partibeteckning låtit

trycka valsedlar med partibeteckningen i fråga och på andra och följande platser

fört upp egna kandidater som inte haft någon anknytning till partiet vars

beteckning står på valsedeln. Senast i 1991 års val förekom förfaranden vid

nomineringen som kan uppfattas som otillbörliga. Bl.a. satte ett lokalt parti i

Skåne in sina egna kandidater på listor för Moderata samlingspartiet och

Socialdemokratiska arbetar-partiet i uppenbart syfte att de egna kandidaterna

skulle få bättre möjlighet att erhålla en riksdagsplats än om man gick fram med

egna listor. Det finns ytterligare exempel från andra delar av landet på

förfaranden av detta slag. Utöver de olägenheter detta innebär för partierna och

de obehag det kan innebära för personer som mot sin vilja blir uppförda på en

valsedel tillsammans med personer med vilka de har föga eller ingenting

gemensamt och därmed förknippas med en åsiktsriktning som de inte delar finns

det, som Personvalskommittén påpekar, också en risk att förtroendet för

valordningen på sikt kan komma att undergrävas om förfaranden av det slag som

här nämnts framstår som acceptabla.

 Även om förslaget innebär att den fria nomineringsrätten något inskränks är

det mot bakgrund av intresset av att komma till rätta med de problem som den

fria nomineringsrätten ger upphov till angeläget att redan nu genomföra

förslaget. Vid detta ställningstagande har regeringen också beaktat den nära

förestående personröstningsreformen.Visserligen kan förslaget med två anmälda

kandidatnamn på valsedeln försvåra för väljarna att hantera valsedlarna så att

eventuella strykningar av namn inte får avsedd effekt. För närvarande kan

emellertid inte några andra alternativ än det Personvalskommittén föreslagit

komma i fråga. Skall man redan till 1994 års val genomföra en ändring i

valsystemet måste det enligt regeringens mening ske utifrån Personvalskommitténs

förslag och de grundläggande principer som partierna nu enats om.

 De föreslagna lagändringarna gäller giltigheten av de valsedlar som används

vid valet i september 1994 och ändringarna bör därför träda i kraft den 1 juli

1994. Anmälan av kandidater och beställning av valsedlar skall enligt vad

Riksskatteverket bestämt i år göras senast den 25 april. Det är därför angeläget

att information om den tilltänkta ändringen lämnas till partierna i god tid före

detta datum.

 Det förslag som regeringen nu lägger fram är alltså en del av den

personröstningsreform som partierna är överens om. Inget hindrar emellertid att

andra lösningar på problemet senare kan komma i fråga. I den överenskommelsen

som partierna träffat finns nämligen uttalat att frågan om åtgärder mot missbruk

av den fria nomineringsrätten skall beredas i en parlamentarisk utredning.

Regeringens avsikt är att under våren utfärda direktiv till en sådan utredning.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 mars 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Laurén

Regeringen beslutar proposition 1993/94:146 Åtgärder mot missbruk av den fria

nomineringsrätten.