Regeringens proposition

1999/2000:8

Yrkesregister m.m.

Prop.

1999/2000:8

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 september 1999

Lena Hjelm-Wallén

 Britta[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås lagstiftning som gör det möjligt att fortsätta

förberedelserna inför en registerbaserad folk- och bostadsräkning.

Lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och

bostadsuppgifter upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock

senast vid utgången av år 1999. Enligt 5 § skall uppgifter i de

personregister som inrättats med stöd av lagen gallras senast när lagen

upphör att gälla. Uppgifterna i registren behövs emellertid för att bygga

upp ett lägenhetsregister på riksnivå. Uppgifterna måste därför bevaras

även efter år 1999. Detta bör åstadkommas genom att den tidpunkt då

provverksamhetslagen senast upphör att gälla flyttas fram. Med hänsyn

till det pågående lagstiftningsarbetet bör förlängning ske till utgången av

september 2001.

En ytterligare förutsättning för en registerbaserad folk- och

bostadsräkning är att det finns ett yrkesregister. Därför föreslås

lagstiftning som gör det möjligt att inrätta ett sådant register.

Uppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den officiella

statistiken, som avser näringsidkare samt stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver näringsverksamhet, ändras därigenom så att

uppgiftsskyldigheten kommer att gälla antalet anställda samt deras löner,

sysselsättning och yrken. Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari

2000.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om

provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den

officiella statistiken 5

3 Ärendet och dess beredning 6

4 Statistikens roll i samhället 7

5 Registerbaserad folk- och bostadsräkning 8

5.1 Nuvarande regler om den officiella statistiken 8

5.2 Provverksamheten med registerbaserad folk- och

bostadsräkning och det fortsatta arbetet 9

5.3 Nuvarande regler för provverksamheten 10

5.4 Förlängd giltighetstid för provverksamhetslagen 10

6 Yrkesregister 11

Bilaga 1 Sammanfattning av SCB:s rapport Förutsättningar och

kostnader för uppbyggnad av ett yrkesregister i Sverige 15

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 18

Bilaga 3 Statistikregelgruppens författningsförslag 19

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 21

Bilaga 5 Lagrådets yttrande 23

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 september 1999 24

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende

 hushålls- och bostadsuppgifter,

2. lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om

provverksamhet avseende hushålls- och

bostadsuppgifter

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen

(1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostads-

uppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft den 1

januari 1996 och upphör att gälla

den dag regeringen bestämmer,

dock senast vid utgången av år

1999.

Denna lag träder i kraft den 1

januari 1996 och upphör att gälla

den dag regeringen bestämmer,

dock senast vid utgången av

september 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den

officiella statistiken

Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den

officiella statistiken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna

uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om

1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster,

2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster,

3. antalet anställda, löner och

sysselsättning,

3. antalet anställda samt deras

löner, sysselsättning och yrken,

4. lager- och förrådshållning,

5. investeringar,

6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster,

7. priser för varor och tjänster,

8. intäkter, kostnader och vinster,

9. omsättning, tillgångar och skulder,

10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden,

11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt.

Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare

framgår av lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets

område.

5 §

Stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver näringsverk-

samhet är skyldiga att för den

officiella statistiken lämna

uppgifter om antalet anställda,

löner och sysselsättning.

Stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver näringsverk-

samhet är skyldiga att för den

officiella statistiken lämna

uppgifter om antalet anställda samt

deras löner, sysselsättning och

yrken.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen beslutade år 1995 att det skall genomföras registerbaserade

folk- och bostadsräkningar, (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr.

1995/96:117). Samtidigt beslutades att en provverksamhet skulle

genomföras i Gävle kommun och Högalids församling i Stockholms

kommun för att närmare pröva möjligheterna att bygga upp ett

landsomfattande lägenhetsregister, införa folkbokföring på lägenheter,

testa statistikkvaliteten och precisera kostnaderna för detta. Riksdagen

antog i detta sammanhang lagen (1995:1537) om lägenhetsregister

(lägenhetsregisterlagen) och lagen (1995:1536) om provverksamhet

avseende hushålls- och bostadsuppgifter (provverksamhetslagen).

Riksdagen beslutade också om vissa ändringar i folkbokföringslagen

(1991:481) och i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister.

Vid registerbaserade folk- och bostadsräkningar (FoB) används

uppgifter i befintliga register. Det krävs ett lägenhetsregister med vissa

uppgifter om varje lägenhet. Vidare krävs att enskilda personer i

flerbostadshus folkbokförs på lägenhet. Då kan man knyta uppgifter om

ett enskilt hushåll till en lägenhet.

En annan förutsättning för en registerbaserad FoB är att det finns ett

yrkesregister. Inrättandet av ett sådant register för statistiska ändamål har

utretts vid flera tillfällen. Statistiska centralbyrån (SCB) har haft

regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för och bedriva

försöksverksamhet inför upprättandet av ett individbaserat yrkesregister

för statistikändamål. SCB redovisade uppdraget i en rapport den 29

januari 1998. En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1.

Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna

finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i

Justitiedepartementet (dnr Ju1999/6).

En arbetsgrupp inom Finansdepartementet med uppgift att ta fram

förslag till den författningsreglering som behövs för att möjliggöra

registerbaserade folk- och bostadsräkningar redovisade den 20 november

1997 rapporten Lägenhetsregistret - författningsförslag (Ds 1997:77).

Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna

finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i

Justitiedepartementet (dnr Ju1999/6).

En arbetsgrupp inom Finansdepartementet med uppgift att lämna

förslag till ändringar i författningarna på statistikens område

(Statistikregelgruppen) lämnade i en delrapport den 20 april 1998 förslag

till författningsändringar för att genomföra SCB:s förslag om

yrkesregister. Dessa innebar att uppgiftsskyldigheten för näringsidkare

skulle utvidgas med de anställdas yrken. Den fortsatta beredningen i

Regeringskansliet av registerbaserade FoB:ar kom till viss del att ändra

förutsättningarna för ett yrkesregister. Regeringen uppdrog därför åt

Statistikregelgruppen, numera inom Justitiedepartementet, att inkomma

med ett nytt förslag till de författningar som krävs för att bygga upp ett

yrkesregister. Statistikregelgruppen lämnade sitt förslag i en delrapport

den 3 juni 1999. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren

finns tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr Ju1999/6).

Statistikregelgruppens författningsförslag finns i bilaga 3.

Statistikregelgruppen har regeringens uppdrag att senast den 1

december 1999 redovisa förslag till ändringar i författningarna på

statistikens område, och skall senast den 1 mars 2000 redovisa författ-

ningsförslag om uppbyggnad av lägenhetsregister, folkbokföring på

lägenheter och registerbaserade folk- och bostadsräkningar. Regeringen

avser att återkomma till riksdagen i dessa frågor.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 9 september 1999 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4.

Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

Regeringen har i propositionens lagförslag beaktat Lagrådets syn-

punkter. Därtill har en mindre ändring av språklig art gjorts i förslaget till

ändring i provverksamhetslagen.

4 Statistikens roll i samhället

Statistik över allmänna samhällsförhållanden är en nödvändig kun-

skapskälla för att kunna utveckla demokrati och ekonomi i ett samhälle.

Den statliga statistiken ligger till grund för planering och beslut på

internationell, nationell, regional och kommunal nivå liksom inom

specifika samhällssektorer. Det pågående fördjupade samarbetet inom

EU och den förestående utvidgningen av antalet medlemsländer

förutsätter god tillgång till jämförbar statistik, främst ekonomisk statistik.

Statistik är en självklar utgångspunkt när förändringar i valdeltagandet

och befolkningens attityder till demokratin i stort undersöks och

debatteras. Konsekvenserna av de senaste årens stora ekonomiska

besparingar på statsbudgeten kan inte utvärderas utan stöd av statistiskt

material. Förutsättningarna för jämställdhetsarbetet underlättas om den

individbaserade statistiken är könsuppdelad. Utbildningsväsendet

använder sig också i hög grad av statistik. Forskningen har behov av

omfattande, detaljerade statistiska underlag, ofta i form av individdata.

Statistik är dessutom en viktig förutsättning för massmedias kritiska

granskning av samhället.

Den svenska officiella statistiken bygger sedan länge på en omfattande

användning av administrativa uppgifter med vars hjälp man byggt upp

olika statistiska register. Registren används både som bas för

urvalsundersökningar och för att ta fram totalräknad registerstatistik av

olika slag. Fördelen med registerbaserad statistik framför statistik

baserad på urvalsundersökningar är stora kostnadsbesparingar för

datainsamling och minskad börda för uppgiftslämnarna. Sverige har

tillsammans med övriga nordiska länder kommit längst när det gäller att

utnyttja administrativa register för statistiska ändamål. Inom EU har

Kommissionen och vissa medlemsländer tidigare varit kritiska till

användning av adminstrativa register för detta ändamål. Sverige har varit

pådrivande i denna fråga inom EU och också fått gehör för detta, vilket

fått till följd att Kommissionen numera accepterar och även

rekommenderar denna metodik. Ett viktigt skäl är önskemål om att

begränsa uppgiftslämnandet. Flera medlemsländer har övergått till att ta

fram statistik på detta sätt.

Registerbaserade folk- och bostadsräkningar är ett led i strävan att

genom ökad användning av administrativa register för statistikändamål

förenkla statistikproduktionen och minska uppgiftslämnandet. Redan

tidigare har folk- och bostadsräkningarna i stor utsträckning byggt på

registeruppgifter. Det som saknats för att möjliggöra en övergång till helt

registerbaserade undersökningar är register över lägenheter och yrken.

Danmark och Finland tillämpar sedan flera år helt registerbaserade folk-

och bostadsräkningar med stor framgång.

God tillgänglighet är en förutsättning för att sprida den kunskap som

finns i allt insamlat statistiskt material. Statistikdatabaserna vid SCB

innehåller en stor mängd statistisk samhällsinformation som kan

vidarebearbetas av användaren. Databaserna är i dag tillgängliga på

Internet och avgiftsbelagda. För att öka tillgängligheten till denna stora

kunskapsmängd är det angeläget att tillgången till databaserna görs

avgiftsfri. Regeringen kommer därför att uppdra åt SCB att påbörja ett

arbete som syftar till fri tillgång till de statistiska databaserna.

5 Registerbaserad folk- och bostadsräkning

5.1 Nuvarande regler om den officiella statistiken

Den grundläggande regleringen av den officiella statistiken finns i lagen

(1992:889) om den officiella statistiken (statistiklagen). I 1 § andra

stycket föreskrivs att officiell statistik är sådan statistik för

samhällsplanering, forskning, allmän information och internationell

rapportering som en myndighet framställer enligt föreskrifter som

regeringen meddelar. Föreskrifter om uppgiftsskyldighet för enskilda

finns i 3-8 §§. Uppgiftsskyldigheten är förenad med vissa tvångsmedel

som regleras i 11-13 §§.

Ytterligare bestämmelser om den officiella statistiken finns i förord-

ningen (1992:1668) om den officiella statistiken (statistikförordningen). I

2 § föreskrivs att officiell statistik är sådan statistik som förtecknas i

bilagan. I förordningen finns också bestämmelser om vad som gäller vid

insamling av uppgifter, om samråd och information samt om statistikens

tillgänglighet. I bilagan till statistikförordningen förtecknas statistiken på

respektive område under ett 20-tal rubriker. Vidare anges vilken

myndighet som är ansvarig.

Efter införandet av statistiklagen genomfördes en författningsreglering

av de personregister som används för att ta fram officiell statistik och

som innehåller särskilt känsliga uppgifter. De övergripande

bestämmelserna om dessa infördes i lagen (1995:606) om vissa

personregister för officiell statistik (statistikregisterlagen). I lagen

föreskrivs att registren får föras endast för framställning av statistik och

endast av den myndighet som ansvarar för den officiella statistik som

uppgifterna i registret är avsedda för. Personregister får inrättas och föras

endast enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

Kompletterande föreskrifter om de olika registren finns i förordningen

(1995:1060) om vissa personregister för officiell statistik (statistik-

registerförordningen). Förordningen innehåller detaljerade bestämmelser

om de register som omfattas av statistikregisterlagen med föreskrifter om

ändamål, innehåll och om tillåtna sambearbetningar. Förordningen

omfattar 13 personregister hos SCB och 18 personregister hos andra

statistik- och registeransvariga myndigheter. Den innehåller också en

reglering av användningen av uppgifter för SCB:s databasservice.

5.2 Provverksamheten med registerbaserad folk- och

bostadsräkning och det fortsatta arbetet

Regeringen beslutade den 1 februari 1996 att ge Lantmäteriverket,

Riksskatteverket och Statistiska centralbyrån (SCB) i uppdrag att

genomföra en provverksamhet med uppbyggnad av lägenhetsregister och

folkbokföring på lägenheter i Gävle kommun och i Högalids församling i

Stockholms kommun. Regeringen beslutade vidare den 23 maj 1996 och

den 24 april 1997 att ge Riksrevisionsverket i uppdrag att granska

provverksamheten och lämna förslag till kostnadsbegränsningar.

Myndigheterna redovisade under 1997 uppdragen i ett antal rapporter

och slutredovisade provverksamheten i en rapport den 15 april 1998.

Enligt myndigheterna fungerade uppläggningen av lägenhetsregistret i

försöksområdena tillfredsställande medan folkbokföringen på lägenheter

innebar vissa problem genom att en mindre del av befolkningen inte

kunde folkbokföras på lägenhet. Mot denna bakgrund beslutade

regeringen att ge SCB i uppdrag att utreda en alternativ metod för att

genomföra nästa folk- och bostadsräkning år 2000. Enligt denna metod

skulle SCB utnyttja registret över 1990 års folk- och bostadsräkning och

göra en kompletterande uppgiftsinsamling. En sådan engångslösning

bedömdes dock bli mycket kostsam.

Mot denna bakgrund bedömde regeringen i 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100) fortsatta investeringar för att

möjliggöra registerbaserade folk- och bostadsräkningar vara det bästa

alternativet. Detta är en långsiktig investering som lägger grund för

framtida folk- och bostadsräkningar och möjliggör besparingar för staten

och kommunerna. Problemen i folkbokföringen bedöms vara av

övergående karaktär och kunna lösas bl.a. genom stabila

lägenhetsbeteckningar. På grund av förseningarna kan en registerbaserad

folk- och bostadsräkning genomföras först år 2004 eller 2005. En

förutsättning är ett landsomfattande lägenhetsregister, ett yrkesregister

och folkbokföring på lägenheter. Vidare krävs lagreglering av

genomförandet av folk- och bostadsräkningen med den behandling av

personuppgifter som skall ske. Riksdagen delade regeringens bedömning

(bet. 1998/99FiU:27, rskr. 1998/99:249).

5.3 Nuvarande regler för provverksamheten

Lägenhetsregisterlagen innehåller bestämmelser om ändamål och

innehåll för lägenhetsregistret samt skyldighet för fastighetsägare att

lämna uppgift om adress och lägenhetsbeteckning. Lagen trädde i kraft

för Gävle kommun och Högalids församling i Stockholms kommun den 1

januari 1996 och i övrigt den dag regeringen bestämmer.

Lägenhetsregisterförordningen innehåller en rad kompletterande

föreskrifter om främst registerinnehållet, som specificeras på

variabelnivå. Förordningen trädde i kraft den 15 juni 1996.

Provverksamhetslagen reglerar rätten att föra vissa personregister för

provverksamheten. Lagen upphör att gälla den dag regeringen

bestämmer, dock senast vid utgången av år 1999.

Provverksamhetsförordningen innehåller en rad kompletterande

föreskrifter om innehållet i de register som får föras för

provverksamheten samt om rätten att sambearbeta personuppgifter.

Förordningen trädde i kraft den 15 juni 1996.

I 6 § folkbokföringslagen föreskrivs att en person som är bosatt på en

fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också

på lägenhet. Lagen innehåller några ytterligare bestämmelser om

folkbokföring på lägenhet och om lägenhetsbeteckningar. För Gävle

kommun och och Högalids församling i Stockholms kommun trädde

bestämmelserna i kraft den 1 januari 1996 och i övrigt den dag som

regeringen bestämmer.

I 6 § lagen om folkbokföringsregister föreskrivs att ett lokalt

folkbokföringsregister får innehålla uppgifter om bl.a.

lägenhetsbeteckning. För Gävle kommun och Högalids församling i

Stockholms kommun trädde bestämmelserna i kraft den 1 januari 1996

och i övrigt den dag som regeringen bestämmer.

5.4 Förlängd giltighetstid för provverksamhetslagen

Regeringens förslag: Den tidpunkt då provverksamhetslagen senast

upphör att gälla flyttas fram till utgången av september 2001.

Statistikregelgruppens förslag: Den tidpunkt då provverk-

samhetslagen senast upphör att gälla flyttas fram till utgången av år 2001.

Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna godtar statistik-

regelgruppens förslag. Datainspektionen påtalar de problem som kan

uppkomma om giltighetstiden för provverksamhetslagen förlängs så att

lagen skall gälla efter den 30 september år 2001, då personuppgiftslagens

bestämmelser blir tillämpliga på behandlingen av personuppgifter.

Skälen för regeringens förslag: Provverksamhetslagen upphör att

gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vid utgången av år

1999. Enligt 5 § skall uppgifter i de personregister som inrättats med stöd

av lagen gallras senast när lagen upphör att gälla.

De uppgifter som ingår i registren behövs för att bygga upp ett

lägenhetsregister på riksnivå. Eftersom detta arbete inte kan avslutas före

utgången av 1999 måste uppgifterna därför bevaras även efter år 1999.

Detta åstadkoms genom att den tidpunkt då provverksamhetslagen senast

upphör att gälla flyttas fram.

Personuppgiftslagen (1998:204) trädde i kraft den 24 oktober 1998.

Samtidigt upphävdes datalagen (1973:289). Enligt punkt 2 av

övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen gäller dock datalagen

t. o. m. den 30 september 2001 för sådan behandling av personuppgifter

som påbörjats före den 24 oktober 1998. Med hänsyn härtill och till det

pågående lagstiftningsarbetet beträffande den registerbaserade folk- och

bostadsräkningen, som kommer att innebära en anpassning till

personuppgiftslagen, skall förlängning ske till utgången av september

2001.

6 Yrkesregister

Regeringens förslag: Uppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§ statistiklagen

för näringsidkare samt för stiftelser och sammanslutningar som inte

bedriver näringsverksamhet ändras så att uppgiftsskyldigheten kommer

att gälla antalet anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken.

Statistikregelgruppens förslag: Uppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§

statistiklagen för näringsidkare samt för stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver näringsverksamhet ändras så att uppgiftsskyldigheten

kommer att gälla sysselsättning, löner och yrken i fråga om anställda.

SCB:s förslag överensstämmer i stort med regeringens.

Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig

över SCB:s förslag förordar ett yrkesregister. Socialstyrelsen anser att

alla uppgifter till yrkesregistret skall inhämtas i ett sammanhang från

medborgarna själva. Arbetarskyddsstyrelsen ser en risk för

underskattning av antalet anställda i de fall då sysselsättning, lön eller

yrke inte rapporteras för samtliga. Antalet anställda bör därför i

fortsättningen begäras in som en separat uppgift. Svenska

arbetsgivareföreningen och Näringslivets nämnd för regelgranskning

tillstyrker att befintliga yrkesuppgifter i lönestatistiken används som

underlag för yrkesregistret men avstyrker att registreringsarbetet

kompliceras genom övergång till en mer detaljerad kodningsnivå efter

uppbyggnadsskedet. De båda organisationerna föreslår att en

undersökning görs av möjligheterna att helt eller till stor del undvika den

av SCB föreslagna direktinsamlingen av yrkesuppgifter hos företag som

inte ingår i lönestatistiken. Datainspektionen anser att de uppgifter om

yrke som behövs för statistikändamål och som bl.a. följer av EU-krav väl

tillgodoses genom att den enskilde själv lämnar uppgiften på sätt som

skett genom traditionella folk- och bostadsräkningar.

Flertalet remissinstanser godtar statistikregelgruppens förslag.

Skälen för regeringens förslag: Syftet med ett yrkesregister är att

ersätta den insamling av yrkesuppgifter som tidigare skett från enskilda i

samband med folk- och bostadsräkningarna. Dessa uppgifter finns inte i

något befintligt register. Insamlingen måste därför ske på något annat

sätt. Som nämnts i det föregående har SCB på regeringens uppdrag utrett

förutsättningarna för ett individbaserat yrkesregister och bedrivit försöks-

verksamhet inför införandet av ett sådant register.

Ett yrkesregister skall tillgodose myndigheters, organisationers,

forskningens m.fl. krav på relevanta data. Yrkesuppgifter används för

bl.a. planering inom hälso- och sjukvården, socialtjänsten och

socialförsäkringarna, utbildningsplanering, samhällsplanering samt

yrkesmedicinsk och samhällsvetenskaplig forskning. Uppgift om yrke är

också en viktig variabel i arbetet för ökad jämställdhet mellan könen. Det

övergripande målet med uppgifterna i ett yrkesregister är att bilda

underlag för framställning av officiell statistik. Uppgifter i registret kan

användas tillsammans med andra uppgifter för officiell statistik.

Regeringen har i 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100) föreslagit att ett yrkesregister byggs upp på det sätt som

SCB har förordat. Det innebär att man utnyttjar befintliga uppgifter och

gör kompletterande insamlingar. Uppgiftslämnarna belastas då inte

ytterligare. Den grupp som skall registreras är alla förvärvsarbetande i

åldern 16-64 år. Registret skall omfatta både anställda och egna

företagare och innehålla en yrkesuppgift per person. På sikt kan

yrkesregistret utvidgas till att omfatta fler anställningsförhållanden per

person och personer som saknar förvärvsarbete. Sysselsättningsregistrets

population kan därvid utgöra grunden. Yrkesuppgifter för anställda kan i

första hand hämtas från underlaget till den officiella lönestatistiken.

Kompletterande uppgifter om anställda och företagare kan hämtas från

olika SCB-register. Resterande uppgifter för anställda kan i huvudsak

hänföras till små företag utanför lönestatistiken. För var och en av dessa

kan insamlingen göras antingen för hela populationen på en gång eller

enligt ett rullande schema. Uppgifterna förutsätts samlas in med

uppgiftsplikt. Av kostnadsskäl förordas en enkätundersökning enligt ett

rullande schema där en femtedel av företagen kontaktas per år.

Uppbyggnadstiden för registret beräknas bli fyra år. Avsikten är att

registret skall vara färdigt när den registerbaserade folk- och

bostadsräkningen skall genomföras. Riksdagen godkände regeringens

förslag (bet. 1998/99FiU:27, rskr. 1998/99:249).

Socialstyrelsen förordar att uppgifterna till yrkesregistret samlas in

direkt från medborgarna. Från kvalitetssynpunkt är troligtvis en

personenkät med frågor om yrke och huvudsakliga arbetsuppgifter den

bästa metoden. Det är dock inte rimligt att genomföra en sådan enkät

med tanke på uppgiftslämnarbördan och de stora kostnader som en sådan

undersökning innebär. Kvaliteten i yrkesregistret bör successivt kunna

öka genom de förslag till förbättringar som SCB har presenterat.

Svenska arbetsgivareföreningen och Näringslivets nämnd för

regelgranskning har föreslagit att det undersöks om det är möjligt att helt

eller delvis undvika en direktinsamling av yrkesuppgifter hos företag

som inte ingår i lönestatistiken. SCB redovisade den 17 mars 1999 en

särskild konsekvensanalys enligt förordningen om särskild

konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (Fm

1998:2). SCB konstaterar i sin analys att användbarheten av ett

yrkesregister minskar väsentligt om man helt avstår från att samla in

uppgifter från de små företag som inte ingår i lönestatistiken. En allmän

bedömning är att nya arbetstillfällen i första hand kommer att skapas i

mindre och medelstora företag. Den yrkesmässiga exponeringen kan

också vara annorlunda i små företag än i stora, vilket skulle försvåra

analysen av hälsorisker. Enligt SCB är det emellertid möjligt att utesluta

en insamling av yrkesuppgifter från företag med en anställd. Detta skulle

innebära att ca 110 000 företag får en enkät vart femte år, dvs. drygt

20 000 företag per år, vilket är en minskning med ca 70 000 företag

jämfört med SCB:s ursprungliga förslag. SCB kommer under

uppbyggnadsperioden av yrkesregistret att ha fortsatt kontakt med

företagarnas organisationer i fråga om åtgärder för att underlätta

uppgiftslämnandet för företagen.

Personuppgiftslagen (1998:204) innehåller allmänna bestämmelser om

behandling av personuppgifter. Syftet med lagen är att skydda människor

mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av

personuppgifter. Det finns inte några bestämmelser om när behandling av

personregister bör regleras i en särförfattning. Saken får avgöras från fall

till fall. Allmänt kan sägas att en särreglering kan vara motiverad t.ex.

när behandlingen omfattar personuppgifter om hela befolkningen eller en

stor del av denna eller när det rör sig om känsliga personuppgifter.

Statistikregelgruppen kommer senare att lämna förslag till en samlad

författningsreglering av den officiella statistiken. En fråga som

arbetsgruppen har att ta ställning till är om registret bör författnings-

regleras i det sammanhanget.

Med hänsyn till det nu nämnda arbetet och med beaktande av

karaktären av de personuppgifter som behandlingen kommer att avse

finns inte skäl att nu föreslå särregler för behandlingen utöver

personuppgiftslagens regler.

Kvaliteten på materialet i yrkesregistret förutsätter en skyldighet för

arbetsgivare att lämna uppgifter om de anställdas yrken. Den

uppgiftsskyldighet som för närvarande gäller för näringsidkare föreskrivs

i 4 § statistiklagen. I första stycket 3 föreskrivs att uppgifter om

näringsverksamhet skall lämnas i fråga om antalet anställda, löner och

sysselsättning. En motsvarande bestämmelse för stiftelser och

sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet finns i 5 § och

för kommuner m.fl. görs i 6 § en hänvisning till 4 §.

Bestämmelserna i statistiklagen om uppgiftsskyldighet för närings-

idkare, stiftelser m.fl. beträffande den officiella statistiken skall

kompletteras och ändras så att uppgiftsskyldigheten kommer att omfatta

även uppgift om yrke. Den uppgiftsskyldighet för näringsidkare, som

redogjorts för i det föregående, omfattar nu bl.a. antalet anställda.

Avsikten är inte att den skyldigheten skall upphöra. Som Lagrådet

påpekat bör uppgiftsskyldighetens omfattning uttryckligen framgå av

bestämmelserna. Bestämmelsen skall mot bakgrund härav utformas så att

uppgiftsskyldigheten kommer att gälla antalet anställda samt deras löner,

sysselsättning och yrken.

Den föreslagna ändringen skall gälla från den 1 januari 2000.

Finansiering

Kostnaderna för yrkesregistret beräknas till 8 miljoner kronor per år.

Som regeringen tidigare har redovisat i 1999 års ekonomiska

vårproposition (sid 88) och budgetpropositionen för 1999 (volym 2, sid

25) skall kostnaderna finansieras genom att anslaget A13

Utvecklingsarbete under utgiftsområde 2 minskas med 2 miljoner kronor,

anslaget B1 Riksförsäkringsverket under utgiftsområde 10 minskas med

2 miljoner kronor, anslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m.

under utgiftsområde 14 minskas med 2 miljoner kronor och anslaget E2

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område minskas med

2 miljoner kronor.

Sammanfattning av SCB:s rapport Förutsättningar

och kostnader för uppbyggnad av ett yrkesregister i

Sverige (dnr Ju1999/6/F)

Användning och behov

SCB bedömer att behovet av ett yrkesregister, uppbyggt som ett

personregister med minst en yrkesuppgift per förvärvsarbetande person,

är väl styrkt. En yrkesredovisning behövs i en mängd olika

statistikgrenar. Det är rationellt att täcka dessa behov med hjälp av ett

yrkesregister. EU-kraven understryker detta.

Alternativa datainsamlingsmetoder

SCB har funnit att det finns alternativa huvudvägar vad gäller

datainsamlingsmetoder: antingen samla in data via individer eller via

företag och myndigheter.

Ett alternativ är att arbetsgivarnas kontrolluppgift till

skattemyndigheten i januari varje år utökas med en yrkesuppgift som

efter registrering vidarebefordras till SCB. Metoden har inte kunnat

provas. Riksskatteverket anser att det finns risk för sammanblandning av

uppgifter, vilket kan försena taxeringsprocessen. Ett stort antal

dataprogram måste dessutom göras om.

Ett annat alternativ är att samla in yrkesuppgifterna genom en enkät till

arbetsgivarna. Metoden har provats på 200 slumpmässigt utvalda mindre

företag. Hälften av företagen fick koda sina anställda enligt den nya

yrkesstandarden (SSYK) på tresiffernivå, medan den andra hälften fick

lämna yrkesuppgifter i klartext om sina anställda. Som underlag för

reconcilieringen inhämtades uppgift om yrke och huvudsakliga

arbetsuppgifter från varje anställd. Andelen felklassificerade av dem som

kodats centralt av SCB på fyrsiffernivå utifrån klartexter var betydligt

högre än för dem som företagen kodat på tresiffernivå.

Ett tredje alternativ är att samla in yrkesuppgifterna från

lönestatistiken. Nuvarande lönestatistik omfattar inom offentlig sektor

1,2 miljoner anställda och inom privat sektor drygt 1,1 miljoner

anställda. Inom offentlig sektor genomförs i princip separata

totalundersökningar av varje delsektor. Urvalsundersökning tillämpas för

både arbetare och tjänstemän inom privat sektor. Utredningen om ett

förstärkt förlikningsmannainstitut har föreslagit vissa förbättringar av

lönestatistiken inom privat sektor, bl.a. att alla företag med fler än 20

anställda skall totalundersökas. När det gäller klassificering av yrke i

lönestatistiken används flera olika system. Inom den privata sektorn

tillämpas den nya yrkesstandarden SSYK, medan varje delsektor inom

den offentliga sektorn har sina egna befattningsnomenklaturer som man

försöker översätta till SSYK. Ett prov för att utröna lönestatistikens

kvalitet har genomförts. I undersökningen ingick 4 000 slumpmässigt

utvalda personer. Resultaten visar att yrkesuppgifterna i lönestatistiken

för närvarande har brisfällig kvalitet. Felorsakerna varierar beroende på

uppgiftslämnare. Det totalt sett viktigaste är fel i översättningsnyckel

vilket, oftast beror på att den interna befattningskoden är svår att

översätta till SSYK, och en felaktig kodning.

SCB har också undersökt möjligheterna att hämta in yrkesuppgifter

från andra källor, exempelvis försäkringskassorna, arbetslöshetskassorna,

Arbetsmarknadsverkets databaser, allmänhetens självdeklarationer och

Pliktverkets databaser.

Överväganden och förslag

SCB har i inventeringen av olika datainsamlingsmetoder haft svårt att

hitta befintliga, heltäckande och tillräckligt detaljerade yrkesuppgifter.

Trots detta anser SCB att det inte är rimligt att skapa någon ny

primärkälla. Skälen är främst ekonomiska. Ur kvalitetssynpunkt är

säkerligen en personenkät med frågor om yrke och huvudsakliga

arbetsuppgifter den överlägset bästa metoden. SCB avvisar dock tanken

på en direktenkät till samtliga individer eller hushåll som både en

ekonomisk och praktisk omöjlighet. Med tanke på uppgiftslämnarbördan

ser SCB det inte som möjligt att införa en ny direktinsamling från

samtliga företag eftersom många företag redan lämnar yrkesuppgifter i

andra sammanhang. Däremot bör företag som inte lämnar yrkesuppgifter

kunna bidra med uppgifter. SCB:s förslag innebär i stället att man

utnyttjar befintliga uppgifter och gör kompletterande insamlingar.

Därmed belastar man inte uppgiftslämnarna med dubbla insamlingar.

Målpopulationen skall utgöras av alla förvärvsarbetande i åldern 16-64

år. Registret bör vara årligt och så heltäckande som möjligt och inte

baseras på urval. Det skall omfatta både anställda och egna företagare,

med en yrkesuppgift per person. Strävan bör vara att yrkesregistret på

sikt kan utvidgas till att omfatta fler personer och

anställningsförhållanden. Vid avgränsningen av målpopulationen skall

sysselsättningsregistrets (ÅRSYS) population utgöra grunden. Dessutom

inkluderas personer utanför ÅRSYS som har haft en kontrolluppgift med

en löneinkomst om minst 50 000 kr per år. Den totala målpopulationen

uppgick 1996 till ca 4 miljoner personer, varav drygt 100 000 kan

hänföras till det sistnämnda kriteriet.

Yrkesuppgifter för anställda hämtas i första hand från den officiella

lönestatistiken. Kompletterande uppgifter om anställda och företagare

hämtas från olika SCB-register. Ytterligare uppgifter skulle kunna

hämtas från bl.a. parternas lönestatistik. Om arbetsförmedlingarna på sikt

kan knyta en tillsatt ledig plats till person, skapas en ny viktig källa.

Resterande yrkesuppgifter för anställda kan i huvudsak hänföras till de

180 000 små företag (1-20 anställda) utanför lönestatistiken. För

anställda i dessa företag kan yrkesuppgifter samlas in antingen genom en

enkätundersökning eller genom yrkesuppgiften på kontrolluppgiften.

Insamlingen kan göras antingen för hela populationen på en gång eller

för en femtedel per år enligt ett rullande schema. Uppgifterna förutsätts

insamlas under uppgiftsplikt. SCB förordar att yrkesuppgiften samlas in

genom att skicka ut enkäter till en femtedel av företagen varje år enligt

ett rullande schema (36 000 företag per år). Målsättningen är att på sikt

skapa ett register på fyrsiffernivå enligt SSYK. Under ett

uppbyggnadsskede kommer registret att vara mindre detaljerat på

tresiffernivå.

Kvalitetsförbättringar och kvalitetssäkring

SCB kommer redan inom ramen för lönestatistiken att ta upp

diskussioner med de inblandade uppgiftslämnarna och

statistikproducenterna om att rätta till konstaterade brister i täckning och

kvalitet. Bättre instruktioner, utbildning och granskning bör kunna höja

kvaliteten avsevärt. För att kunna förbättra översättningsnycklarna krävs

vissa förbättringar i de interna befattningsnomenklaturerna. Ett mål bör

vara att kvaliteten motsvarar yrkesuppgifterna i en traditionell folk- och

bostadsräkning. Det innebär att det slutliga registret bör ha små

täckningsbrister (inte mer än 5-10%) och att andelen felklassificeringar

inte bör överstiga 10-15%. SCB vet dock av erfarenhet från uppbyggnad

av andra stora register, såsom utbildnings- och sysselsättningsregistret,

att det kan komma att ta några år innan olika åtgärder ger önskad effekt.

Yrkesuppgifterna i yrkesregistret kommer att kontrolleras fortlöpande,

dels via rutinerna i datainsamlingsfasen, dels via årliga processdata från

datainsamlingen. Dessutom kommer årliga jämförelser att göras med

arbetskraftsundersökningarna (AKU). Mera resurskrävande evalveringar

förslås utföras vart femte år eller när processtatistiken och resultaten från

de årliga sambearbetningarna med AKU tyder på att kvaliteten förändrats

sedan evalveringen. Målet bör vara att kunna göra en kvalitetsdeklaration

varje år.

Kostnader

Genom en samordning mellan lönestatistiken och ett kommande

yrkesregister begränsas kostnaderna för ett yrkesregister avsevärt. SCB

förutsätter att de yrkesuppgifter från lönestatistiken som behövs för

registret fritt ställs till SCB:s förfogande. Inga kostnadsberäkningar har

gjorts för förvärv av dessa uppgifter. Den stora kostnaden uppstår i stället

vid insamlingen av yrkesuppgifter från de ca 180 000 företag som står

utanför lönestatistiken. Under uppbyggnadsskedet beräknas den årliga

kostnaden bli ca 8 miljoner kronor, medan driftkostnaderna för

påföljande år kommer att bli något lägre, ca 6 miljoner kronor. SCB

föreslår att uppbyggnaden och driften av yrkesregistret skall vara

anslagsfinansierad.

Förteckning över remissinstanser

Remissyttranden över Rapporten Lägenhetsregistret -

författningsförslag (Ds 1997:77) har lämnats av Datainspektionen,

Riksrevisionsverket, Post- och telestyrelsen, Posten AB, Statistiska

centralbyrån, Riksskatteverket, Riksarkivet, Lantmäteriverket, Svenska

kommunförbundet, Företagarnas uppgiftslämnardelegation, Stockholms

kommun, Gävle kommun, Västerås kommun, Orust kommun,

Härjedalens kommun, Norrköpings kommun, Gotlands kommun,

Norrtälje kommun, Sveriges allmännyttiga bostadsföretag, Riksbyggen,

HSB, Föreningen för kommunal statistik och planering, Sveriges

fastighetsägareförbund och Sveriges bostadsrättsföreningars

centralorganisation.

Remissyttranden över SCB:s rapport Förutsättningar och kostnader

för uppbyggnad av ett yrkesregister i Sverige (dnr Ju1999/6/F) har

lämnats av Datainspektionen, Socialstyrelsen, Riksförsäkringsverket,

Statistiska centralbyrån, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Riksarkivet, Närings- och teknikutvecklingsverket, Arbetarskydds-

styrelsen, Arbetsmarknadsstyrelsen, Länsstyrelsen i Skåne län,

Länsstyrelsen i Norrbottens län, Arbetslivsinstitutet, Socialvetenskapliga

forskningsrådet, Forskningsrådsnämnden, Humanistiskt-samhälls-

vetenskapliga forskningsrådet, Epidemiologiskt centrum, Karolinska

institutet, Jämställdhetsombudsmannen, Socialforskningsinstitutet vid

Stockholms universitet, Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering,

Rådet för arbetslivsforskning, Svenska kommunförbundet, Stockholms

kommun, Linköpings kommun, Umeå kommun, Landsorganisationen,

Tjänstemännens centralorganisation, Sveriges akademikers central-

organisation, Svenska arbetsgivareföreningen, Näringslivets nämnd för

regelgranskning, Företagarnas riksorganisation, Folkhälsoinstitutet,

Statens skolverk och Högskoleverket.

Remissyttranden över Statistikregelgruppens delrapport

Yrkesregister m.m. (dnr Ju1999/2598) har lämnats av

Datainspektionen, Socialstyrelsen, Riksförsäkringsverket, Statistiska

centralbyrån, Riksrevisionsverket, Statskontoret, Riksskatteverket,

Riksarkivet, Lantmäteriverket, Arbetarskyddsstyrelsen,

Arbetsmarknadsstyrelsen, Arbetslivsinstitutet, Svenska

kommunförbundet, Forskningsrådsnämnden, Svenska

arbetsgivareföreningen, Företagarnas riksorganisation, och Näringslivets

nämnd för regelgranskning.

Statistikregelgruppens författningsförslag

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om

provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen

(1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och

bostadsuppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft den 1

januari år 1996 och upphör att

gälla den dag regeringen

bestämmer, dock senast vid

utgången av år 1999.

Denna lag träder i kraft den 1

januari år 1996 och upphör att

gälla den dag regeringen

bestämmer, dock senast vid

utgången av år 2001.

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella

statistiken

Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den

officiella statistiken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna

uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om

1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster,

2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster,

3. antalet anställda, löner och

sysselsättning,

3. sysselsättning, löner och yrke

i fråga om anställda,

4. lager- och förrådshållning,

5. investeringar,

6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster,

7. priser för varor och tjänster,

8. intäkter, kostnader och vinster,

9. omsättning, tillgångar och skulder,

10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden,

11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt.

Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare framgår

av lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område.

5 §

Stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver närings-

verksamhet är skyldiga att är

skyldiga att för den officiella

statistiken lämna uppgifter om

antalet anställda, löner och

sysselsättning.

Stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver närings-

verksamhet är skyldiga att för den

officiella statistiken lämna

uppgifter om sysselsättning, löner

och yrken i fråga om anställda.

___________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Lagrådsremissens lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1536) om

provverksamhet avseende hushålls- och bostadsuppgifter

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen

(1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostads-

uppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft den 1

januari 1996 och upphör att gälla

den dag regeringen bestämmer,

dock senast vid utgången av år

1999.

Denna lag träder i kraft den 1

januari 1996 och upphör att gälla

den dag regeringen bestämmer,

dock senast den 30 september

2001.

Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella

statistiken

Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1992:889) om den

officiella statistiken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna

uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om

1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster,

2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster,

3. antalet anställda, löner och

sysselsättning,

3. sysselsättning, löner och yrke

i fråga om anställda,

4. lager- och förrådshållning,

5. investeringar,

6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster,

7. priser för varor och tjänster,

8. intäkter, kostnader och vinster,

9. omsättning, tillgångar och skulder,

10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden,

11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt.

Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare framgår

av lagen (1992:888) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område.

5 §

Stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver näringsverk-

samhet är skyldiga att för den

officiella statistiken lämna

uppgifter om antalet anställda,

löner och sysselsättning.

Stiftelser och sammanslutningar

som inte bedriver näringsverk-

samhet är skyldiga att för den

officiella statistiken lämna

uppgifter om sysselsättning, löner

och yrken i fråga om anställda.

___________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-09-17

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Leif
[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 9 september 1999 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende

hushålls- och bostadsuppgifter,

2. lag om ändring i lagen (1992:889) om den officiella statistiken.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Rickard Sahlsten.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i lagen om den officiella statistiken

Enligt den nuvarande lydelsen av 4 § första stycket 3 lagen om den

officiella statistiken omfattar näringsidkarens uppgiftsskyldighet bl.a.

antalet anställda. Enligt 5 § gäller detsamma för de där omnämnda

stiftelserna och sammanslutningarna. Vid föredragningen i Lagrådet

framkom att det inte är avsikten att denna skyldighet skall upphöra.

Uppgiftsskyldighetens omfattning bör uttryckligen framgå av

bestämmelserna. I båda lagrummen kan förslagsvis orden lyda: antalet

anställda samt deras löner, sysselsättning och yrken .

Förslaget till lag om ändring i lagen om provverksamhet avseende

hushålls- och bostadsuppgifter

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 september 1999

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande och statsråden

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Britta[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1999/2000:8 Yrkesregister m.m.

Prop. 1999/2000:8

17

1

Prop. 1999/2000:8

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 1

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 1

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 2

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 3

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 4

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 4

Prop. 1999/2000:8

Bilaga 5

Prop. 1999/2000:8