Regeringens skrivelse 1990/91:101

om ILOs konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder

Skr. 1990/91:101

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 20 december 1990.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

Regeringen förelägger riksdagen ILOs konvention (nr 169) om ursprungs­folk och stamfolk i självstyrande länder i enlighet med vad som föreskrivs i ILOs stadga.

1    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 101

Arbetsmarknadsdepartementet

Skr. 1990/91: i o i

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 december 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse om ILOs konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder

1  Inledning

Genom sin anslutning till Nationernas förbund år 1920 inträdde Sverige som medlem av Internationella arbetsorganisationen (ILO).

ILOs beslutande församling internationella arbetskonferensen sammanträder i regel en gång per år. Arbetskonferensen kan enligt artikel 19 i organisationens stadga beträffande förslag, som förts upp på mötets dagordning, besluta antingen om en internationell konvention, avsedd att ratificeras av organisationens medlemmar, eller om en rekommendation, avsedd att övervägas vid lagstiftning eller på annat sätt men utan den bindande karaktär som tillkommer en ratificerad konvention. Om beslutet är av mindre räckvidd eller huvudsakligen av formell innebörd, t.ex. då det gäller en begäran om utredning, brukar det ges formen av en resolu­tion.

Senast 18 månader från avslutandet av konferensens session skall varje medlemsstat förelägga landets lagstiftande församling antagna konventio­ner och rekommendationer för lagstiftning eller andra åtgärder. Varje medlemsstat har vidare skyldighet att underrätta internationella arbetsby-råns generaldirektör om de åtgärder som har vidtagits för att uppfylla denna förpliktelse samt om vilka åtgärder som i övrigt har vidtagits.

Internationella arbetskonferensens sjuttiosjätte möte hölls i Geneve den 7-28 juni 1989.

Sverige deltog i mötet på sedvanligt sätt med en fullständig delegation, dvs. två regerings-, ett arbetsgivar- och ett arbetstagarombud samt ett antal experter. Som ombud deltog för regeringen departementsrådet Bengt Li-dal, socialdepartementet, och departementssekreteraren Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN], arbetsmarknadsdepartementet, för arbetsgivarna direktören i Svenska ar­betsgivareföreningen Johan von Holten och för arbetstagarna internatio­nelle sekreteraren i Landsorganisationen i Sverige Ulf[REDACTED_EFTERNAMN].

1989 års arbetskonferens antog en konvention (nr 169) om ursprungs­folk och stamfolk i självstyrande länder samt i anslutning till detta beslut

en resolution om uppföljning av konventionen. Texterna på engelska och    Skr. 1990/91:101 svenska till konventionen och resolutionen bör fogas som bilaga 12 till protokollet i detta ärende. Konventionstexten på samiska bör tillfogas som bilaga 3.

Jag avser nu att anmäla konventionen för den åtgärd som föreskrivs enligt artikel 19 i ILOs stadga.

2 Konventionen (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder

2.1 Bakgrund

Internationella arbetskonferensen antog år 1957 en konvention (nr 107) samt en rekommendation (nr 104) om skydd för och integration av inföd­da och andra i stammar eller i stamliknande förhållanden levande folk­grupper i självstyrande länder. Instrumenten anmäldes för riksdagen ge­nom proposition 1958:46. Föredragande statsrådet anförde att de torde sakna omedelbart intresse för svenskt vidkommande och att det därför inte fanns skäl för Sverige att ratificera konventionen. Riksdagen anslöt sig till denna uppfattning. Frågan om en svensk ratifikation av konventionen nr 107 har sedan dess inte prövats. Konventionen nr 107 hade den 1 januari 1990 ratificerats av 27 av ILOs medlemsländer.

Efter beslut av ILOs styrelse hölls år 1986 ett expertmöte för att pröva frågan om en revidering av ILO-konventionen nr 107. Mötet slog fast att konventionen numera måste anses föråldrad och i behov av revision. I sina rekommendationer uttalade expertmötet den förhoppningen att urbe­folkningarna och deras företrädare skulle ges möjlighet att aktivt delta i arbetet med revideringen av konventionen.

Som ett led i förberedelsearbetet inför förstaårsbehandlingen av ämnet "revidering av konventionen nr 107" år 1988 anmodade ILO medlemssta­terna att besvara ett av arbetsbyrån utarbetat frågeformulär. ILO-kommit-tén fann i sitt remissvar det motiverat att konventionen blev föremål för revidering. 1 synnerhet borde den s.k. assimilationslinjen, som konventio­nen nr 107 var ett uttryck för, utgå till förmån för en text byggd på principen om respekt för urbefolkningarnas kultur och rättigheter. Dessut­om borde framhöll kommittén en reviderad konvention utformas på sådant sätt att den tillgodosåg urbefolkningars rätt att bli konsulterade och utöva inflytande i frågor som berör dem.

Efter sedvanlig tvåårsbehandling antog internationella arbetskonferen­sen år 1989 konventionen (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i själv­styrande länder. Konventionen antogs med röstsiffrorna 328 för, 1 emot och 49 nedlagda. Samtliga svenska ombud röstade för konventionen. Samtidigt antogs utan omröstning en av nordiska regeringsrepresentanter initierad resolution om uppföljning av konventionen.

Konventionen hade den 15 november 1990 ratificerats av två länder, Norge och Mexico. Den träder i kraft den 5 september 1991.

Yttrande över konventionen nr 169 haravgettsav ILO-kommittén, som Skr. 1990/91: 101 i sin tur har inhämtat yttranden från hovrätten för Övre Norrland, social­styrelsen, riksförsäkringsverket, skolöverstyrelsen, statens naturvårdsverk, domänverket, lantbruksstyrelsen, arbetsmarknadsstyrelsen, AMU-styrel-sen, statens invandrarverk, jämställdhetsombudsmannen, ombuds­mannen mot etnisk diskriminering. Svenska arbetsgivareföreningen. Svenska kommunförbundet, Landstingsförbundet, Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens centralorganisation. Skogsägarnas riksförbund. Skogsindustrierna, Svenska samernas riksförbund, Riksorganisationen Same Ätnam, Landsförbundet Svenska Samer och Nordiskt Samiskt Insti­tut.

ILO-kommittén anser att Sverige för närvarande inte bör tillträda kon­ventionen nr 169.

2.2 Konventionens huvudsakliga innehåll

Den nya konventionen, nr 169, som reviderar konventionen nr 107, äger tillämpning på stamfolk, vilkas sociala, kulturella och ekonomiska förhål­landen skiljer dem från andra grupper av den nationella gemenskapen, och på folk, som på grund av sin härkomst betraktas som ursprungsfolk. Kriteriet för att enligt konventionen betraktas som stamfolk eller ur­sprungsfolk är att man själv identifierar sig som ett sådant folk. Använd­ningen av uttrycket "folk" i konventionen skall inte tolkas så att det ger upphov till rättigheter som kan vara förknippade med begreppet "folk" i folkrätten.

Regeringarna har att se till att ursprungsfolkens och stamfolkens rättig­heter skyddas och att deras integritet respekteras. Särskilda åtgärder skall vidtas för att skydda deras identitet, institutioner, egendom, arbete, kultur och miljö. Dessutom skall de ha samma möjligheter och samma rättigheter som enligt den nationella lagstiftningen tillkommmer den övriga befolk­ningen.

Ursprungsfolk och stamfolk skall utan hinder och fullt ut åtnjuta mänsk­liga rättigheter och grundläggande friheter. Särskilt poängteras att konven­tionen utan diskriminering skall tillämpas på såväl manliga som kvinnliga medlemmar av dessa folk.

Regeringarna skall samråda med folken ifråga beträffande åtgärder som direkt kan beröra dem och skapa medel för dem att delta i beslutsfattandet i valda institutioner och andra organ. Dessa folk skall ha rätt att besluta om sina egna prioriteringar vad gäller utvecklingsprocessen. Regeringarna å andra sidan har ett ansvar att skydda och bevara miljön i de områden som dessa folk bebor.

Ursprungsfolken skall ha rätt att behålla sina sedvänjor och institutioner när detta inte är oförenligt med det nationella rättssystemet eller interna­tionellt erkända mänskliga rättigheter.

Enligt konventionen skall dessa folks äganderätt och besittningsrätt till

den mark som de traditionellt bebor erkännas. Åtgärder skall vidtas för att

skydda deras rätt att nyttja mark som inte uteslutande bebos av dem.

Särskild uppmärksamhet fästs vid nomadfolkens situation.

'

Ursprungsfolkens rätt till naturtillgångar som hör till deras mark skall    Skr. 1990/91: 101 särskilt skyddas. De skall ha rätt att delta i användningen, förvaltningen och bevarandet av dessa tillgångar.

Ursprungsfolk och stamfolk får inte förflyttas från det område som de bebor. Om en förflyttning anses nödvändig som en undantagsåtgärd, får den ske endast med deras medgivande. Om ett sådant medgivande inte kan erhållas, får förflyttningen ske endast enligt i den nationella lagstift­ningen fastställda förfaranden. Närhelst så är möjligt skall de ha rätt att återvända till sina traditionella landområden.

Andra frågor som berörs i konventionen är anställnings- och arbetsvill­kor, yrkesutbildning och hantverk, social trygghet och hälso- och sjukvård, utbildning, språk och kommunikation samt kontakter och samarbete över riksgränser.

I den resolution som antogs i anslutning till konventionen anges åtgärder såväl på nationellt som på internationellt plan för att följa upp konventio­nen och främja dess målsättning.

2.3 överväganden

Min bedömning: Sverige bör för närvarande inte tillträda konventionen nr 169.

Skälen för min bedömning: Jag finner det önskvärt att det på längre sikt skall bli möjligt för Sverige att tillträda konventionen nr 169. Till skillnad från den nu 33 år gamla konventionen nr 107 med sin föråldrade syn på urbefolkningarna, utgår den nya konventionen från principen om respekt för deras kultur och rättigheter. Denna inriktning ökar förutsättningarna för dem att bevara och utveckla en språklig och kulturell identitet liksom sina traditionella näringar. Konventionen ligger därmed i linje med ett tänkesätt som jag kan ansluta mig till.

ILOs urbefolkningsinstrument kan inte längre anses "sakna omedelbart intresse för svenskt vidkommande". Samerna utgör en urbefolkning eller ett ursprungsfolk i Sverige. Sverige deltog också på regeringssidan aktivt i utarbetandet av den nya konventionen. I regeringsdelegationen till arbets­konferensen fanns samerna representerade under såväl första- som andra-årsbehandlingen. De svenska samerna har uttryckt ett starkt intresse för att Sverige ratificerar konventionen.

Remissinstanserna har dock på en rad punkter pekat på bristande över­

ensstämmelse mellan konventionens krav och nuvarande svenska förhål­

landen. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, som finner det vara

av stor betydelse för ursprungsfolk runt om i världen liksom för de svenska

samerna, att Sverige ratificerar konventionen och därtill vidtar de lagstift­

nings- och andra åtgärder som behövs, efterlyser en närmare analys av hur

texten i konventionens artikel 14 om landrättigheter skall förstås i förhål­

lande till dels samernas nuvarande rättsställning, dels i det förflutna inträf­

fade ingrepp i samerätten. Jag noterar här att frågan om urbefolkningarnas

markrättigheter var en av de mest tidskrävande och svåraste att finna

enighet kring under utskottsbehandlingen i Geneve. Ett svenskt förslag att

i texten föra in begreppet "bruksrätt" som ett alternativ till äganderätt och

5

ti    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 101

besittningsrätt rönte därvid inte någon framgång.

Skr. 1990/91: 101

ILO-kommittén konstaterar att parallellt med ILOs arbete med en ny konvention om urbefolkningars rättigheter har ett omfattande utrednings­arbete bedrivits i Sverige. Samerättsutredningen har i maj 1986 överläm­nat delbetänkandet (SOU 1986:36) Samernas folkrättsliga ställning, i juni 1989 huvudbetänkandet (SOU 1989:41) Samerätt och sameting och i november 1990 slutbetänkandet (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk, och därtill underlagsrapporten (SOU 1990:84) Språkbyte och språk­bevarande. En arbetsgrupp vid lantbruksstyrelsen har i april 1989 över­lämnat ett förslag om samebyarnas organisation, funktion och ekonomi. Regeringen har bl.a. i propositionerna 1990/91:3 om skogsbruket i fjällnä­ra skogar och 1990/91:4 om ändring i rennäringslagen (1971:437) behand­lat frågor som har anknytning till konventionens tillämpningsområde. Riksdagen har med vissa ändringar tillstyrkt de i propositionen 1990/91:3 framlagda lagförslagen (JoU 13, rskr. 70). Däremot har riksdagen avslagit regeringens förslag om ändring i rennäringslagen och ställt sig bakom en hemställan att regeringen så snart det är möjligt återkommer till riksdagen med ett sammanhållet förslag där samtliga betänkanden från samerättsut­redningen blir föremål för en samlad bedömning (JoU 12, rskr. 46).

Mot denna bakgrund anser ILO-kommittén att Sverige för närvarande inte bör tillträda ILO-konventionen nr 169.

För egen del noterar jag att Samernas nationalråd den 12 oktober 1990 i ett brev till regeringen uttryckt önskemål om bl.a. en samlad same- och rennäringsproposition våren 1991. Denna skulle även inkludera frågan om godkännande av ILOs konvention nr 169.

Jag finner sålunda i likhet med ILO-kommittén att Sverige för närvaran­de inte bör tillträda konventionen. De ambitioner och krav konventionen uppställer bör noga övervägas i det fortsatta arbetet med samefrågorna.

Jag har i detta ärende särskilt samrått med cheferna för justitie-, utri­kes-, social-, utbildnings-och jordbruksdepartementen.

3 Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört i det föregående.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandes överväganden och beslutar i enlighet med hennes hemställan.

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

Översättning

Convention (No. 169) concerning indigenous and tribal peoples in independent countries

The General Conference of the International Labour Organisation,

Having been convened at Geneva by the Governing Body of the International Labour Office, and having met in its 76th Session on 7 June 1989, and

Noting the International standards con-tained in the Indigenous and Tribal Popula-tions Convention and Recommendation, 1957, and

Recallingthe terms of the Universal Decla-ration of Human Rights, the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, the International Covenant on Civil and Political Rights, and the many interna-tional instruments on the prevention of dis-crimination, and

Considering that the developments which have taken place in International law since 1957, as well as developments in the situa­tion of indigenous and tribal peoples in all regions of the world, have made it appropri-ate to adopt new International standards on the subject with a view to removing the assi-milationist orientation of the earlier stan­dards, and

Recognising the aspirations of these peo­ples to exercise control över their own insti­tutions, ways of life and economic develop-ment and to maintain and develop their iden-tities, languages and religions, within the framework of the States in which they live, and

Noting that in many parts of the world these peoples are unable to enjoy their funda­mental human rights to the same degree as the rest of the population of the States within which they live, and that their laws, values, customs and perspectives have often been eroded, and

Calling attention to the distinctive contri-butions of indigenous and tribal peoples to

ILOs konvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder

all-

Internationella    arbetsorganisationens manna konferens,

som har sammankallats till Geneve av sty­relsen för internationella arbetsbyrån och samlats där den 7 juni 1989 till sitt 76:e möte,

beaktar de internationella normerna i 1957 års konvention och rekommendation om skydd för och integration av infödda och andra i stammar levande folkgrupper,

erinrar om bestämmelserna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om ekono­miska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om medborger­liga och politiska rättigheter samt i de talrika internationella instrumenten om förhind­rande av diskriminering,

anser att den utveckling som ägt rum inom folkrätten sedan 1957, liksom i fråga om ur­sprungsfolkens och stamfolkens situation i alla områden av världen, har gjort det lämp­ligt att anta nya internationella normer i äm­net med syfte att undanröja de tidigare nor­mernas inriktning mot assimilation.

erkänner dessa folks strävanden att få utöva kontroll över sina egna institutioner, sin egen livsstil och ekonomiska utveckling och att vidmakthålla och utveckla sin identi­tet, sitt språk och sin religion inom ramen för de stater där de bor,

konstaterar att dessa folk i många delar av världen inte kan åtnjuta sina grundläggande mänskliga rättigheter i samma utsträckning som den övriga befolkningen i de stater där de bor, och att deras lagar, värden, sedvänjor och perspektiv ofta har urholkats,

fäster uppmärksamhet vid ursprungsfol­kens och stamfolkens speciella bidrag till

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

the cultural diversity and social and ecologi-cal harmony of humankind and to Interna­tional co-operation and understanding, and

Noting that the following provisions have been framed with the co-operation of the United Nations, the Food and Agriculture Organisation of the United Nations, the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation and the World Health Organisation, as well as of the Inter-Ameri-can Indian Institute, at appropriate levels and in their respective fields, and that it is proposed to continue this co-operation in promoting and securing the application of these provisions, and

Having decided upon the adoption of cer-tain proposals with regard to the partial revi­sion of the Indigenous and Tribal Popula-tions Convention, 1957 (No. 107), which is the fourth item on the agenda of the session, and

Having determined that these proposals shall take the form of an International Con­vention revising the Indigenous and Tribal Populations Convention, 1957;

adopts this twenty-seventh day of June of the year one thousand. nine hundred and eighty-nine the following Convention, which may be cited as the Indigenous and Tribal Peoples Convention, 1989:

mänsklighetens kulturella mångfald och so­ciala och ekologiska harmoni samt till inter­nationellt samarbete och förståelse,

konstaterar att följande bestämmelser har utarbetats i samarbete med såväl Förenta na­tionerna, FNs livsmedels- och jordbruksor­ganisation (FAO), FNs organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur (UNESCO) och Världshälsoorganisationen (WHO) som Interamerikanska indianinstitutet, på veder­börlig nivå och inom deras respektive områ­den, samt att avsikten är att fortsätta detta samarbete för att främja och trygga tillämp­ningen av dessa bestämmelser,

har beslutat anta vissa förslag angående partiell revidering av 1957 års konvention (nr 107) om skydd för och integration av infödda och andra i stammar levande folkgrupper i självstyrande länder, en fråga som utgör den fjärde punkten på mötets dagordning,

har fastställt att dessa förslag skall ta for­men av en internationell konvention, som reviderar 1957 års konvention om skydd för och integration av infödda och andra i stam­mar levande folkgrupper, och

antar denna den tjugosjunde dagen i juni månad nittonhundraåttionio följande kon­vention, som kan kallas 1989 års konvention om ursprungsfolk och stamfolk.

Part I. General policy

Arlide I

1. This Convention applies to:

(a)

tribal peoples in independent countries whose social, cultural and economic condi-tions distinguish them from other sections of the national community, and whose status is regulated wholly or partially by their own customs or traditions or by special laws or regulations;

(b)

peoples in independent countries who are regarded as indigenous on account of their descent from the populations which in-habited the country, or a geographical region to which the country belongs, at the time of conquest or colonisation or the establishment

Del I. Allmänna principer

Artikel 1

1. Denna konvention äger tillämpning på

(a)

stamfolk i självstyrande länder, vilkas sociala, kulturella och ekonomiska förhållan­den skiljer dem från andra grupper av den nationella gemenskapen och vilkas ställning helt eller delvis regleras genom deras egna sedvänjor eller traditioner eller genom sär­skild lagstiftning;

(b)

folk i självstyrande länder, vilka betrak­tas som ursprungsfolk på grund av att de härstammar från folkgrupper som bodde i landet eller i ett geografiskt område, som lan­det tillhör, vid tiden för erövring eller koloni­sation eller fastställandet av nuvarande stats-

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

of present state boundaries and who, irre-spective of their legal status, retain some or all of their own social, economic, cultural and political institutions.

2.

Self-identification as indigenous or tri­bal shall be regarded as a fundamental crite-rion for determining the groups to which the provisions of this Convention apply.

3.

The use of the term "peoples" in this Convention shall not be construed as having any implications as regards the rights which may attach to the term under International law.

gränser och vilka, oavsett rättslig ställning, har behållit en del av eller alla sina egna sociala, ekonomiska, kulturella och politiska institutioner.

2.

Identifiering av sig själv som ursprungs­folk eller stamfolk skall anses som ett grund­läggande kriterium för att fastställa de grup­per på vilka bestämmelserna i denna konven­tion äger tillämpning.

3.

Användningen av uttrycket "folk" i denna konvention skall inte tolkas så att det ger upphov till rättigheter som kan vara för­knippade med begreppet "folk " i folkrätten.

Artide 2

1. Governments shall have the responsibility for developing, with the participation of the peoples concerned, co-ordinated and system-atic action to protect the rights of these peo­ples and to guarantee respect for their integri-

ty. 2. Such action shall include measures for:

(a) ensuring that members of these peoples benefit on an equal footing from the rights and opportunities which national laws and regulations grant to other members of the population;

(b)promoting the full realisation of the so­cial, economic and cultural rights of these peoples with respect for their social and cul­tural identity, their customs and traditions and their institutions;

(c) assisting the members of the peoples concerned to eliminate socio-economic gaps that may exist between indigenous and other members of the national community, in a manner compatible with their aspirations and ways of life.

Artikel 2

1.

Regeringarna skall ha ansvaret för att, under medverkan av berörda folk, utveckla samordnade och systematiska program i syfte att skydda dessa folks rättigheter och garan­tera respekt för deras integritet.

2.

Dessa program skall innefatta åtgärder för att

(a)   säkerställa att medlemmar av dessa folk

på jämlika villkor åtnjuter de rättigheter och

möjligheter som enligt den nationella lagstift­

ningen tillkommer andra medlemmar av be­

folkningen;

(b)     främja det fulla förverkligandet av

dessa folks sociala, ekonomiska och kultu­

rella rättigheter med hänsyn till deras sociala

och kulturella identitet, deras sedvänjor och

traditioner samt institutioner;

(c)    bistå medlemmar av berörda folk med

att undanröja socio-ekonomiska klyftor som

kan finnas mellan medlemmar av ursprungs­

folk och andra medlemmar av den nationella

gemenskapen, på ett sätt som är förenligt

med deras strävanden och levnadssätt.

Artide 3

I. 

Indigenous and tribal peoples shall enjoy the full measure of human rights and funda­mental freedoms without hindrance or dis-crimination. The provisions of the Conven­tion shall be applied without discrimination

Artikel 3

1. Ursprungsfolk och stamfolk skall till fullo åtnjuta mänskliga rättigheter och grund­läggande friheter utan hinder eller diskrimi­nering. Konventionens bestämmelser skall utan diskriminering tillämpas på såväl man-

Skr. 1990/91 Bilaga 1

101

to male and female members of these peo­ples.

2. No form of force or coercion shall be used in violation of the human rights and fundamental freedoms of the peoples con­cerned, including the rights contained in this Convention.

liga som kvinnliga medlemmar av dessa folk.

2. Ingen form av våld eller tvång får an­vändas som strider mot de berörda folkens mänskliga rättigheter och grundläggande fri­heter, innefattande rättigheter enligt denna konvention.

Artide 4

1. Special measures shall be adopted as ap­propriate for safeguarding the persons, insti­tutions, property, labour, cultures and envi-ronment of the peoples concerned.

2.

Such special measures shall not be con-trary to the freely-expressed wishes of the peoples concerned.

3.

Enjoyment of the general rights of citi-zenship, without discrimination, shall not be prejudiced in any way by such special mea­sures.

Artikel 4

1.    Särskilda åtgärder skall vidtas då så be-

finnes lämpligt för att skydda de berörda fol­

kens individer, institutioner, egendom, ar­

bete, kultur och miljö.

2.

Sådana särskilda åtgärder får inte stå i strid med de berörda folkens fritt uttryckta önskningar.

3.

Åtnjutandet utan diskriminering av de allmänna medborgerliga rättigheterna, får inte på något sätt inskränkas genom sådana särskilda åtgärder.

Artide 5

In applying the provisions of this Conven­tion:

(a)

the social, cultural, religious and spiri-tual values and practices of these peoples shall be recognised and protected, and due account shall be taken of the nature of the problems which face them both as groups and as individuals;

(b)

the integrity of the values, practices and institutions of these peoples shall be respect-ed;

(c)

policies aimed at mitigating the difTicul-ties experienced by these peoples in facing new conditions of life and work shall be adopted, with the participation and co-opera­tion of the peoples affected.

Artikel 5

Vid   tillämpningen   av   bestämmelserna   i denna konvention skall

(a)

dessa folks sociala, kulturella, religiösa och andliga värden och bruk erkännas och skyddas och vederbörlig hänsyn tas till arten av de problem som möter dem både som grupper och som individer;

(b)

integriteten för dessa folks värden, bruk och institutioner respekteras;

(c)

åtgärder vidtas under medverkan av och i samarbete med de berörda folken, som syftar till att mildra de svårigheter som upp­står för dessa folk, när de möter nya levnads-och arbetsvillkor.

Artide 6

1. In applying the provisions of this Conven­tion, governments shall:

(a) consult the peoples concerned, through appropriate procedures and in particular through their representative institutions, whenever consideration is being given to leg-

Artikel 6

1. Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna konvention skall regeringarna

(a) samråda med berörda folk genom lämp­liga förfaranden och särskilt genom deras re­presentativa institutioner, närhelst lagstiftn­ings- eller administrativa åtgärder som direkt

10

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

islative or administrative measures which may affect them directly;

(b)

establish means by which these peoples can freely participate, to at least the same extent as other sectors of the population, at all levels of decision-making in elective insti­tutions and administrative and other bodies responsible for policies and programmes which concern them;

(c)

establish means for the full develop-ment of these peoples' own institutions and initiatives, and in appropriate cases provide the resources necessary for this purpose.

2. The consultations carried out in appli­cation of this Convention shall be undertak­en, in good faith and in a form appropriate to the circumstances, with the objective of achieving agreement or consent to the pro­posed measures.

kan påverka dem övervägs;

(b)    skapa möjligheter genom vilka dessa

folk fritt kan delta, åtminstone i samma ut­

sträckning som andra grupper av befolkning­

en och på alla nivåer av beslutsfattandet, i

valda institutioner och administrativa och

andra organ ansvariga för åtgärder och pro­

gram som berör dem;

(c)    skapa möjligheter för en utveckling till

fullo av dessa folks egna institutioner och

initiativ och, där så är lämpligt, tillhanda­

hålla de resurser som är nödvändiga för detta

ändamål.

2. Samråd enligt denna konvention skall ske förtroendefullt och i en efter omständig­heterna lämplig form i syfte att uppnå över­enskommelse eller samtycke till föreslagna åtgärder.

Artide 7

1. The peoples concerned shall have the right to decide their own priorities for the process of development as it affects their lives, beliefs, institutions and spiritual well-being and the lands they occupy or otherwise use, and to exercise control, to the extent possible, över their own economic, social and cultural development. In addition, they shall participate in the formulation, implementa-tion and evaluation of plans and programmes for national and regional development which may affect them directly.

2.

The improvement of the conditions of life and work and levels of health and educa-tion of the peoples concerned, with their par­ticipation and co-operation, shall be a matter of priority in plans for the overall economic development of areas they inhabit. Special projects for development of the areas in ques-tion shall also be so designed as to promote such improvement.

3.

Governments shall ensure that, when­ever appropriate, studies are carried out, in co-operation with the peoples concerned, to assess the social, spiritual, cultural and envi-ronmental impact on them of planned devel-

Artikel 7

1. Berörda folk skall ha rätt att besluta om sina egna prioriteringar vad gäller utveck­lingsprocessen i den mån denna påverkar deras liv, tro, institutioner och andliga väl­färd samt den mark som de bebor eller på annat sätt nyttjar och rätt att utöva kontroll, så långt det är möjligt, över sin egen ekono­miska, sociala och kulturella utveckling. Dessutom skall de medverka vid utarbetan­det, genomförandet och utvärderingen av nationella och regionala utvecklingsplaner och -program, som direkt kan påverka dem.

2.

Förbättring av de berörda folkens lev­nads- och arbetsförhållanden och av deras hälso- och utbildningsnivå skall, med deras medverkan och samarbete, ges prioritet i planer för den allmänna ekonomiska utveck­lingen inom de områden som de bebor. Sär­skilda projekt för utveckling av ifrågavar­ande områden skall även utformas på sådant sätt att sådan förbättring främjas.

3.

Regeringarna skall säkerställa att, när­helst det är lämpligt, studier genomförs i samarbete med berörda folk för att uppskatta planerade utvecklingsåtgärders sociala, and­liga, kulturella och miljömässiga följder för

11

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

opment activities. The results of these studies shall be considered as fundamental criteria for the implementation of these activities.

4. Governments shall take measures, in co-operation with the peoples concerned, to protect and preserve the environment of the territories they inhabit.

Artide 8

1. In applying national laws and regulations to the peoples concerned, due regard shall be had to their customs or customary laws.

2.

These peoples shall have the right to retain their own customs and institutions, where these are not incompatible with funda­mental rights defined by the national legal system and with internationally recognised human rights. Procedures shall be estab-lished, whenever necessary, to resolve con-flicts which may arise in the application of this principle.

3.

The application of paragraphs 1 and 2 of this Artide shall not prevent members of these peoples from exercising the rights granted to all citizens and from assuming the corresponding duties.

dem. Resultatet av dessa studier skall anses som grundläggande kriterier för genomföran­det av sådana åtgärder.

4. Regeringarna skall, i samarbete med berörda folk, vidta åtgärder för att skydda och bevara miljön i de områden som de be­bor.

Artikd 8

1. Vid tillämpningen av nationella lagar och föreskrifter på berörda folk skall vederbörlig hänsyn tas till deras sedvänjor och sedvane­rätt.

2.

Dessa folk skall ha rätt att behålla sina egna sedvänjor och institutioner, där dessa inte är oförenliga med grundläggande rättig­heter enligt det nationella rättssystemet och med internationellt erkända mänskliga rät­tigheter. Förfaranden skall fastställas vid be­hov för att lösa konflikter som kan uppstå vid tillämpningen av denna princip.

3.

Tillämpningen av punkterna 1 och 2 i denna artikel skall inte hindra medlemmar av dessa folk från att utöva de rättigheter som tillerkänns alla medborgare och att åta sig motsvarande skyldigheter.

Artide 9

1. To the extent compatible with the nation­al legal system and internationally recognised human rights, the methods customarily prac-tised by the peoples concerned for dealing with offences committed by their members shall be respected.

2. The customs of these peoples in regard to penal matters shall be taken into consider­ation by the authorities and courts dealing with such cases.

Artikd 9

1.   I den mån det är förenligt med det na­

tionella rätssystemet och internationellt er­

kända mänskliga rättigheter skall de metoder

som traditionellt tillämpas av berörda folk

för beivrande av brott, som begåtts av deras

medlemmar, respekteras.

2.   Dessa folks sedvänjor i fråga om be­

straffning skall beaktas av myndigheter och

domstolar som handlägger sådana ärenden

och mål.

Artide 10

1. In imposing penalties laid down by gener­al law on members of these peoples account shall be taken of their economic, social and cultural characteristics.

2. Preference shall be given to methods of punishment other than confinement in pris-on.

Artikd 10

1. När medlemmar av dessa folk ådöms i allmän lagstiftning stadgat straff, skall hän­syn tas till deras ekonomiska, sociala och kul­turella särdrag.

2. Företräde skall ges andra straffmetoder än fängelsestraff.

12

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

Artide 11

The exaction from members of the peoples concerned of compulsory personal services in any form, whether paid or unpaid, shall be prohibited and punishable by law, except in cases prescribed by law for all citizens.

Artikd 11

Det skall i lag vara förbjudet och straffbart att ålägga medlemmar av berörda folk obliga­toriska personliga tjänster i någon form, vare sig avlönade eller oavlönade, utom i de fall som föreskrivs i lag för alla medborgare.

Artide 12

The peoples concerned shall be safeguarded against the abuse of their rights and shall be abie to take legal proceedings, either individ-ually or through their representative bodies, for the effective protection of these rights. Measures shall be taken to ensure that mem­bers of these peoples can understand and be understood in legal proceedings, where nec­essary through the provision of interpreta­tion or by other effective means.

Artikd 12

Berörda folk skall åtnjuta skydd mot kränk­ning av sina rättigheter och skall kunna vidta lagliga åtgärder, antingen individuellt eller genom sina representativa organ, för att ef­fektivt skydda dessa rättigheter. Åtgärder skall vidtas i syfte att säkerställa att medlem­mar av dessa folk kan förstå och göra sig förstådda i rättsliga förfaranden, om nödvän­digt genom tolk eller på annat effektivt sätt.

Part 

II. 

Land

Artide 13

I. 

In applying the provisions of this Part of the Convention governments shall respect the special importance for the cultures and spiritual values of the peoples concerned of their relationship with the lands or territor­ies, or both as applicable, which they occupy or otherwise use, and in particular the collec-tive aspects of this relationship.

2. The use of the term "lands" in Artides 15 and 16 shall include the concept of terri­tories, which covers the total environment of the areas which the peoples concerned occu­py or otherwise use.

Del 

II. 

Mark

Artikd 13

1. Vid tillämpning av bestämmelserna i denna del av konventionen skall regeringarna respektera den speciella betydelse som de berörda folkens förhållande till mark eller områden, eller båda i tillämpliga fall, som de bebor eller nyttjar på annat sätt, har för deras kultur och andliga värden och särskilt de kol­lektiva aspekterna av detta förhållande.

.2. Användningen av uttrycket "mark" i artiklarna 15 och 16 skall innefatta begreppet områden, vilket täcker den totala miljön i de ornrådén som berörda folk bebor eller nyttjar på annat sätt.

Arlide 14

1. The rights of ownership and possession of the peoples concerned över the lands which they traditionally occupy shall be recognised. In addition, measures shall be taken in ap­propriate cases to safeguard the right of the peoples concerned to use lands not exdusive-ly occupied by them. but to which they have traditionally had access for their subsistence and traditional activities.  Particular atten-

Artikel 14

1. De berörda folkens äganderätt och besitt­ningsrätt till den rnark som de traditionellt bebor skall erkännas. Därutöver skall åt­gärder vidtas i lämpliga fall för att skydda de berörda folkens rätt att nyttja mark, som inte uteslutande bebos av dem, men till vilken de traditionellt haft tillträde för sin utkomst och traditionella verksamhet. Särskild uppmärk­samhet skall fästas vid nomadfolkens och de

t2    Riksdagen 1990/91. 1 .saml. Nr 101

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

tion shall be paid to the situation of nomadic peoples and shifting cultivators in this re­spect.

2.

Governments shall take steps as neces­sary to identify the lands which the peoples concerned traditionally occupy, and to guar­antee effective protection of their rights of ownership and possession.

3.

Adequate procedures shall be estab-lished within the national legal system to re­solve land claims by the peoples concerned.

kringflyttande jordbrukarnas situation i detta hänseende.

2.

Regeringarna skall vidta nödvändiga åt­gärder för att identifiera den mark som de berörda folken traditionellt bebor och för att garantera effektivt skydd av deras äganderätt och besittningsrätt.

3.

Lämpliga förfaranden skall införas inom det nationella rättssystemet för att ta ställning till anspråk på mark från berörda folk.

Artide 15

1. The rights of the peoples concerned to the natural resources pertaining to their lands shall be specially safeguarded. These rights include the right of these peoples to partici­pate in the use, management and conserva-tion of these resources.

2. In cases in which the State retains the ownership of mineral or sub-surface re­sources or rights to other resources pertaining to lands, governments shall establish or maintain procedures through which they shall consult these- peoples, with a view to ascertaining whether and to what degree their interests would be prejudiced, before under-taking or permitting any programmes for the exploration or exploitation of such resources pertaining to their lands. The peoples con­cerned shall wherever possible participate in the benefits of such activities, and shall re-ceive fair compensation for any damages which they may sustain as a result of such activities.

Artikel 15

1. De berörda folkens rätt till naturtillgång­ar, som hör till deras mark, skall särskilt skyddas. Dessa rättigheter innefattar rätten för dessa folk att delta i användningen, för­valtningen och bevarandet av sådana till­gångar.

2. I de fall då staten behåller äganderätten till mineral- eller underjordiska tillgångar eller rättigheter till andra tillgångar som hör till mark, skall regeringarna fastställa eller upprätthålla förfaranden för samråd med ifrågavarande folk, i syfte att ta reda på om och i vilken utsträckning deras intressen skulle skadas, innan de påbörjar eller lämnar tillstånd till program för utforskning eller ex­ploatering av sådana tillgångar som hör till dessa folks mark. Berörda folk skall där det är möjligt få del av vinsten från sådan verksam­het och erhålla skälig ersättning för even­tuella skador till följd av sådan verksamhet.

Artide 16

1. Subject to the following paragraphs of this Artide, the peoples concerned shall not be removed from the lands which they occupy. 2. Where the relocation of these peoples is considered necessary as an exceptional mea­sure, such relocation shall take place only with their free and informed consent. Where their consent cannot be obtained, such relo­cation shall take place only following appro-

Artikel 16

1. Med förbehåll för följande punkter i denna artikel skall berörda folk inte förflyttas från den mark som de bebor.

2. När förflyttning av dessa folk anses nödvändig som en undantagsåtgärd, får för­flyttningen ske först sedan de informerats och har gett sitt fria medgivande. Om deras medgivande inte går att få, får förflyttningen ske endast enligt i den nationella lagstiftning-

14

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

priate procedures established by national laws and regulations, including public inquir-ies where appropriate, which provide the op-portunity for effective representation of the peoples concerned.

3.

Whenever possible, these peoples shall have the right to return to their traditional lands, as soon as the grounds for relocation cease to exist.

4.

When such return is not possible, as determined by agreement or, in the absence of such agreement, through appropriate pro­cedures, these peoples shall be provided in all possible cases with lands of quality and legal status at least equal to that of the lands pre-viously occupied by them, suitable to provide for their present needs and future develop­ment. Where the peoples concerned express a preference for compensation in money or in kind, they shall be so compensated under appropriate guarantees.

5.

Persons thus relocated shall be fully compensated for any resulting loss or injury.

en fastställda förfaranden, innefattande of­fentliga utredningar om så är lämpligt, där berörda folk har möjlighet till reell represen­tation.

3.

Närhelst det är möjligt skall dessa folk ha rätt att återvända till sin hävdvunna mark så snart som skälen för förflyttning ej längre finns.

4.

När sådant återvändande inte är möj­ligt, skall dessa folk, såsom fastställts genom överenskommelse eller, i avsaknad av sådan överenskommelse, genom lämpliga förfaran­den, i alla möjliga fall tilldelas mark, som till sin beskaffenhet och rättsliga status är minst likvärdig med den mark som de tidigare be­bodde och som är ägnad att tillgodose deras nuvarande behov och deras framtida utveck­ling. I de fall då berörda folk föredrar att få ersättning kontant eller in natura, skall de erhålla sådan ersättning under vederbörliga garantier.

5.

Personer som förflyttas på detta sätt skall erhålla full ersättning för varje uppkom­men förlust eller skada.

Artide 17

I. 

Procedures established by the peoples concerned for the transmission of land rights among members of these peoples shall be respected.

2.

The peoples concerned shall be consult-ed whenever consideration is being given to their capacity to alienate their lands or other­wise transmit their rights outside their own community.

3.

Persons not belonging to these peoples shall be prevented from taking advantage of their customs or of lack of understanding of the laws on the part of their members to secure the ownership, possession or use of land belonging to them.

Artikd 17

1. Förfaranden som har etablerats av hävd hos berörda folk för överflyttning av mark­rättigheter mellan medlemmar av dessa folk skall respekteras.

2.

Berörda folk skall konsulteras vid prövning av deras befogenhet att överlåta sin mark eller på annat sätt överföra sina rättig­heter till personer utanför den egna gemens­kapen.

3.

Personer som inte tillhör dessa folk skall hindras från att dra nytta av deras sed­vänjor eller bristande insikt om lagstiftning­en hos deras medlemmar i syfte att tillför­säkra sig äganderätt, besittningsrätt eller nyttjanderätt till mark som tillhör dem.

Artide 18

Adequate penalties shall be established by law for unauthorised intrusion upon, or use of the lands of the peoples concerned, and governments shall take measures to prevent such offences.

Artikd 18

Lämpliga straff skall fastställas i lag för obe­hörigt intrång på eller nyttjande av berörda folks mark, och regeringarna skall vidta åt­gärder för att förhindra sådana överträdelser.

15

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

Artide 19

National agrarian programmes shall secure to the peoples concerned treatment equivalent to that accorded to other sectors of the popu­lation with regard to:

(a)

the provision of more land for these peoples when they have not the area neces­sary for providing the essentials of a normal existence, or for any possible increase in their numbers;

(b)

the provision of the means required to promote the development of the lands which these peoples already possess.

Part III. Recruitment and conditions of employment

Arlide 20

1. Governments shall, within the framework of national laws and regulations, and in co-operation with the peoples concerned, adopt special measures to ensure the effective pro­tection with regard to recruitment and condi­tions of employment of workers belonging to these peoples, to the extent that they are not effectively protected by laws applicable to workers in general.

2.   Governments shall do everything possi­

ble to prevent any discrimination between

workers belonging to the peoples concerned

and other workers, in particular as regards:

(a)

admission to employment, including skilled employment, as well as measures for promotion and advancement;

(b)

equal remuneration for work of equal value;

(c)

medical and social assistance, occupa-tional safety and health, all social security benefits and any other occupätionally related benefits, and housing;

(d)  the right of association and freedom for'

all lawful trade union activities, and the right

to condude colléctive agreements with em-

ployers or employers' organisations.

3.   The measures taken shall include mea­

sures to ensure:

Artikd 19

Nationella jordbruksprogram skall tillför­säkra berörda folk en behandling som är lik­värdig med den som tillkommer andra grup­per av befolkningen med avseende på

(a)

tillhandahållandet av ytterligare mark för dessa folk när det område som de förfogar över inte räcker till för att förse dem med för ett normalt liv erforderliga förnödenheter eller är otillräckligt vid en eventuell ökning av deras antal.

(b)

tillhandahållandet av de medel som er­fordras för att främja förbättring av den mark som dessa folk redan äger.

Del III. Sysselsättning och anställningsvillkor

Artikd 20

1. Regeringarna skall inom ramen för na­tionella lagar och föreskrifter och i samarbete med berörda folk vidta särskilda åtgärder för att säkerställa ett effektivt skydd med av­seende på sysselsättning och anställningsvill­kor för arbetstagare, som tillhör dessa folk, i den mån de inte åtnjuter effektivt skydd genom den lagstiftning som gäller för arbets­tagare i allmänhet.

2.   Regeringarna skall göra allt som står i

deras förmåga för att hindra varje diskrimi­

nering av arbetstagare, som tillhör berörda

folk, i förhållande till andra arbetstagare,

särskilt i fråga om

(a)

tillträde till arbete, innefattande kvalifi­cerat,arbete, samt åtgärder för befordran;

(b)

lika lön för arbete av lika värde;

(c)

sjukvård och socialhjälp, arbetarskydd, samtliga socialförsäkringsförmåner och and­ra arbetsrelaterade förmåner samt bostäder;

(d)  föreningsrätt och frihet till all lagenlig

fackföreningsverksamhet samt rätt att sluta

kollektivavtal med arbetsgivare eller arbets­

givarorganisationer.

3.   De åtgärder som vidtas skall innefatta

åtgärder för att säkerställa att

16

Skr. 1990/91: Bilaga 1

101

(a) that workers beloinging to the peoples concerned, including seasonal, casual and migrant workers in agricultural and other employment, as well as those employed by labour contractors, enjoy the protection af-forded by national law and practice to other such workers in the same sectors, and that they are fully informed of their rights under labour legislation and of the means of redress available to them;

(b)

that workers belonging to these peoples are not subjected to working conditions haz-ardous to their health, in particular through exposure to pesticides or other toxic sub-stances;

(c)

that workers belonging to these peoples are not subjected to coercive recruitment sys­tems, including bonded labour and other forms of debt servitude;

(d)  that workers belonging to these peoples

enjoy equal opportunities and equal treat­

ment in employment for men and women,

and protection from sexual harassment.

4. Particular attention shall be paid to the establishment of adequate labour inspection services in areas where workers belonging to the peoples concerned undertake wage em­ployment, in order to ensure compliance with the provisions of this Part of this Con­vention.

(a)

arbetstagare som tillhör berörda folk, bl. a. säsongarbetare, tillfällighetsarbetare och migrerande arbetare inom jordbruk och annan verksamhet, liksom de som är an­ställda av företag som förmedlar eller hyr ut arbetskraft, åtnjuter det skydd som enligt na­tionell lag och praxis kommer andra sådana arbetstagare inom samma sektorer till del och att de får fullständig information om sina rättigheter enligt arbetslagstiftningen och om vilka möjligheter till gottgörelse som står till buds för dem;

(b)

arbetstagare som tillhör dessa folk inte utsätts för arbetsförhållanden som äventyrar deras hälsa, i synnerhet genom exponering för bekämpningsmedel eller andra giftiga äm­nen;

(c)

arbetstagare som tillhör dessa folk inte utsätts förtvångsrekryteringssystem, innefat­tande tvångsarbete och andra former av ar­bete för återbetalning av skuld;

(d)  manliga och kvinnliga arbetstagare som

tillhör dessa folk åtnjuter lika möjligheter

och lika behandling i arbetet samt skydd mot

sexuella trakasserier.

4. Särskild uppmärksamhet skall ägnas upprättandet av lämplig yrkesinspektion inom områden där arbetstagare som tillhör berörda folk utför lönearbete, i syfte att sä­kerställa efterlevnaden av bestämmelserna i denna del av konventionen.

Part

IV. 

Vocational training, handicrafts and rural Industries

Artide 21

Members of the peoples concerned shall en­joy opportunities at least equal to those of other citizens in respect of vocational train­ing measures.

Del 

IV. 

Yrkesutbildning, hantverk och landsbygdsindustri

Artikd 21

Medlemmar av berörda folk skall åtnjuta minst samma möjligheter som andra med­borgare i fråga om åtgärder för yrkesutbild­ning.

Artide 22

1. Measures shall be taken to promote the voluntary participation of members of the peoples concerned in vocational training pro­grammes of general application.

Artikel 22

1. Åtgärder skall vidtas för att främja frivil­ligt deltagande av medlemmar av berörda folk i yrkesutbildningsprogram med allmän tillämpning.

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

2.

Whenever existing programmes of vo­cational training of general application do not meet the special needs of the peoples concerned, governments shall, with the par­ticipation of these peoples, ensure the provi­sion of special training programmes and fa-cilities.

3.

Any special training programmes shall be based on the economic environment, so­cial and cultural conditions and practical needs of the peoples concerned. Any studies made in this connection shall be carried out in co-operation with these peoples, who shall be consulted on the organisation and opera­tion of such programmes. Where feasible, these peoples shall progressively assume re­sponsibility for the organisation and opera­tion of such special training programmes, if they so decide.

2.

När befintliga program för yrkesut­bildning med allmän tillämpning inte tillgo­doser de berörda folkens särskilda behov, skall regeringarna, under medverkan av dessa folk, garantera att särskilda utbild­ningsprogram och utbildningsmöjligheter tillhandahålls.

3.

De särskilda yrkesutbildningsprogram­men skall grundas på de berörda folkens ekonomiska förhållanden, sociala och kultur­ella villkor samt praktiska behov. Undersök­ningar som utförs i detta sammanhang skall ske i samarbete med dessa folk, vilka skall konsulteras angående programmens organi­sation och genomförande. Där så är möjligt skall dessa folk successivt åta sig ansvaret för organisationen och genomförandet av sådana särskilda yrkesutbildningsprogram, om de beslutar detta.

Artide 23

1. Handicrafts, rural and community-based Industries, and subsistence economy and tra­ditional activities of the peoples concerned, such as hunting, fishing, trapping and gather-ing, shall be recognised as important factors in the maintenance of their cultures and in their economic self-reiiance and develop­ment. Governments shall, with the participa­tion of these people and whenever appropri­ate, ensure that these activities are strenghth-ened and promoted.

2. Upon the request of the peoples con­cerned, appropriate technical and financial assistance shall be provided wherever possi­ble, taking into account the traditional tech-nologies and cultural characteristics of these peoples, as well as the importance of sustain-able and equitable development.

Artikd 23

1.

Hantverk, landsbygdsindustri och ge-menskapsbaserad tillverkning och självhus­hållning samt de berörda folkens traditio­nella verksamheter, t.ex. jakt, fiske, fångst och insamlande, skall erkännas såsom viktiga faktorer för bevarandet av deras kulturer och för deras ekonomiska självständighet och ut­veckling. Regeringarna skall, under medver­kan av dessa folk och närhelst det är lämpligt, säkerställa att sådana verksamheter stärks och främjas.

2.

På begäran av berörda folk skall lämp­ligt tekniskt och finansiellt bistånd tillhanda­hållas, där så är möjligt, med beaktande av dessa folks traditionella teknik och kulturella särdrag, liksom betydelsen av en varaktig och rättvis utveckling.

Part V. Social security and health

Artide 24

Social security schemes shall be extended progressively to cover the peoples concerned, and applied without discrimination against them.

Del V. Social trygghet och hälso- och sjukvård

Artikel 24

System för social trygghet skall successivt ut­sträckas till att omfatta berörda folk och till-lämpas utan diskriminering mot dem.

Skr. 1990/91: Bilaga 1

101

Artide 25

1. Governments shall ensure that adequate health services are made available to the peo­ples concerned, or shall provide them with resources to allow them to design and deliver such services under their own responsibility and control, so that they may enjoy the high-est attainable standard of physical and men­tal health.

2.

Health services shall, to the extent pos­sible, be community-based. These services shall be planned and administered in co-op­eration with the peoples concerned and take into account their economic, geographic, so­cial and cultural conditions as well as their traditional preventive care, healing practices and medicines.

3.

The health care system shall give prefer­ence to the training and employment of local community health workers, and focus on pri-mary health care while maintaining strong links with other levels of health care services.

4.

The provision of such health services shall be co-ordinated with other social, eco­nomic and cultural measures in the country.

Artikel 25

1. Regeringarna skall säkerställa att tillfreds­ställande hälso- och sjukvård finns tillgänglig för berörda folk eller ge dem resurser som tillåter dem att utforma och tillhandahålla sådana tjänster under eget ansvar och egen kontroll, så att de kan åtnjuta bästa uppnåe-liga hälsa i såväl fysiskt som i psykiskt av­seende.

2.

Hälso- och sjukvården skall i den ut­sträckning som det är möjligt vara knuten till den lokala gemenskapen. Den skall planeras och administreras i samarbete med berörda folk varvid hänsyn tas såväl till deras ekono­miska, geografiska, sociala och kulturella för­hållanden som till deras traditionella före­byggande vård, läkekonst och mediciner.

3.

Hälsovårdssystemet skall ge företräde åt utbildning och anställning av hälsovårds­personal från den lokala gemenskapen och inriktas mot primärhälsovård samtidigt som stark anknytning bibehålls till andra nivåer av hälso- och sjukvården.

4.

Tillhandahållandet av sådan hälso- och sjukvård skall samordnas med andra åtgärder i landet på det sociala, ekonomiska och kul­turella området.

Part 

VI. 

Education and means of communication

Artide 26

Measures shall be taken to ensure that mem­bers of the peoples concerned have the op-portunity to acquire education at all levels on at least an equal footing with the rest of the national community.

Del

VI. 

Utbildning och kommunikation

Artikel 26

Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att medlemmar av berörda folk har möjlighet att få utbildning på alla nivåer på minst samma villkor som landets befolkning i övrigt.

Artide 27

1. Education programmes and services for the peoples concerned shall be developed and implemented in co-operation with them to address their special needs, and shall incor-porate their histories, their konwledge and technologies, their value systems and their further social, economic and cultural aspira­tions.

Artikd 27

1. Utbildningsprogram och undervisning för berörda folk skall utvecklas och genomföras i samarbete med dessa för att möta deras sär­skilda behov och skall omfatta deras historia, kunskaper och teknik, värdesystem och öv­riga sociala, ekonomiska och kulturella strä­vanden.

19

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

2.

The competent authority shall ensure the training of members of these peoples and their involvement in the formulation and im­plementation of education programmes, with a view to the progressive transfer of responsi­bility for the conduct of these programmes to these peoples as appropriate.

3.

In addition, governments shall recog-nise the right of these peoples to establish their own educational institutions and facili-ties, provided that such institutions meet minimum standards established by the com­petent authority in consultation with these peoples. Appropriate resources shall be pro­vided for this purpose.

2.

Den behöriga myndigheten skall säker­ställa utbildning för medlemmar av dessa folk och deras medverkan vid utformningen och genomförandet av utbildningsprogram i syfte att gradvis överföra ansvaret för hand­läggningen av sådana program till dessa folk, om så är lämpligt.

3.

Regeringarna skall dessutom erkänna dessa folks rätt att upprätta sina egna ut­bildningsinstitutioner och -anordningar, un­der förutsättning att sådana institutioner motsvarar de minimistandardkrav som fast­ställts av den behöriga myndigheten i samråd med dessa folk. Lämpliga resurser skall till­handahållas för detta ändamål.

Artide 28

1. Children belonging to the peoples con­cerned shall, wherever practicable, be taught to read and write in their own indigenous language or in the language most commonly used by the group to which they belong. When this is not practicable, the competent authorities shall undertake consultations with these peoples with a view to the adop­tion of measures to achieve this objective.

2.

Adequate measures shall be taken to en­sure that these peoples have the opportunity to attain fluency in the national language or in one of the official languages of the country.

3.

Measures shall be taken to preserve and promote the development and practice of the indigenous languages of the peoples con­cerned.

Artikd 28

1.   Barn som tillhör berörda folk skall, där

så är praktiskt möjligt, få lära sig läsa och

skriva på sitt eget språk eller på det språk

som oftast används av den grupp som de

tillhör. När detta inte är praktiskt möjligt,

skall de behöriga myndigheterna företa sam­

råd med dessa folk i syfte att vidta åtgärder

för att uppnå detta mål.

2.

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att säkerställa att dessa folk har möjlighet att uppnå goda kunskaper i det nationella språ­ket eller i något av landets officiella språk.

3.

Åtgärder skall vidtas för att bevara och främja utvecklingen och användningen av de berörda folkens egna språk.

Artide 29

The imparting of general konwledge and skills that will help children belonging to the peoples concerned to participate fully and on an equal footing in their own community and in the national community shall be an aim of education for these peoples.

Artikd 29

Att meddela allmänna kunskaper och fär­digheter som kommer att hjälpa barn tillhö­rande berörda folk att till fullo och på lika villkor delta i såväl den egna som den natio­nella gemenskapen skall vara ett undervis­ningsmål för dessa folk.

Artide 30

I. 

Governments shall adopt measures ap­propriate to the traditions and cultures of the

Artikd 30

1. Regeringarna skall vidta åtgärder anpas­sade till de berörda folkens traditioner och

20

Skr. 1990/91: Bilaga 1

101

peoples concerned, to make known to them their rights and duties, especially in regard to labour, economic opportunities, education and health matters, social welfare and their rights deriving from this Convention.

2. If necessary, this shall bedoneby means of written translations and through the use of mäss Communications in the languages of these peoples.

kulturer för att upplysa dem om deras rät­tigheter och skyldigheter, särskilt i fråga om arbete, ekonomiska möjligheter, utbildnings-och hälsofrågor, social välfärd samt deras rät­tigheter enligt denna konvention.

2. Om nödvändigt skall detta ske med hjälp av skriftliga översättningar och genom utnyttjande av masskommunikationsmedel på dessa folks språk.

Artide 31

Educational measures shall be taken among all sections of the national community, and particulariy among those that are in most direct contact with the peoples concerned, with the object of eliminating prejudices that they may harbour in respect of these peoples. To this end, efforts shall be made to ensure that history textbooks and other educational materials provide a fair, accurate and infor-mative portrayal of the societies and cultures of these peoples.

Artikd 31

Åtgärder i utbildande syfte skall vidtas inom alla områden av den nationella gemenska­pen, och särskilt bland dem som står i den mest omedelbara kontakten med berörda folk, i syfte att undanröja eventuella fördo­mar gentemot dessa folk. Ansträngningar skall därför göras för att säkerställa att läro­böcker i historia och annat undervisningsma­terial ger en rättvis, exakt och informativ beskrivning av dessa folks samhällen och kul­turer.

Part VII. Contacts and co-operation across borders

Artide 32

Governments shall take appropriate mea­sures, including by means of International agreements, to facilitate contacts and co-op­eration between indigenous and tribal peo­ples across borders, including activities in the economic, social, cultural, spiritual and envi-ronmental fields.

Del VII. Kontakter och samarbete över gränserna

Artikel 32

Regeringarna skall vidta lämpliga åtgärder, bl. a. genom internationella överenskom­melser, för att underlätta kontakter och sam­arbete över gränserna mellan ursprungsfolk och stamfolk, innefattande åtgärder på det ekonomiska, sociala, kulturella och andliga området samt på miljöområdet.

Part VIII. Administration

Artide 33

1. The governmental authority responsible for the matters covered in this Convention shall ensure that agencies or other appropri­ate mechanisms exist to administer the pro­grammes affecting the peoples concerned, and shall ensure that they have the means necessary for the proper fulfilment of the functions assigned to them.

Del VIII. Administration

Artikd 33

1. Den statliga myndighet som ansvarar för de frågor som behandlas i denna konvention skall säkerställa att det finns organ eller and­ra lämpliga mekanismer för att administrera de program, som påverkar berörda folk, och skall se till att de förfogar över nödvändiga medel för att kunna fullgöra de uppgifter som pålagts dem.

21

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

2. These programmes shall include:

(a)

the planning, co-ordination, execution and evaluation, in co-operation with the peo­ples concerned, of the measures provided for in this Convention;

(b)

the proposing of legislative and other measures to the competent authorities and supervision of the application of the mea­sures taken, in co-operation with the peoples concerned.

2. Dessa program skall innefatta

(a)

planering, samordning, verkställande och utvärdering, i samarbete med berörda folk, av de åtgärder som föreskrivs i denna konvention;

(b)

framläggande av förslag om lagstift­nings- och andra åtgärder inför de behöriga myndigheterna och övervakning av tillämp­ningen av de åtgärder som vidtas, i samar­bete med berörda folk.

Part 

IX. 

General provisions

Artide 34

The nature and scope of the measures to be taken to give effect to this Convention shall be determined in a flexible manner, having regard to the conditions characteristic of each country.

Del 

IX. 

Allmänna bestämmelser

Artikel 34

Arten och omfattningen av de åtgärder som skall vidtas för att ge verkan åt denna kon­vention skall bestämmas på ett flexibelt sätt med hänsyn till varje lands speciella förhål­landen.

Artide 35

The application of the provisions of this Con­vention shall not adversely affect rights and benefits of the peoples concerned pursuant to other Conventions and Recommendations, International instruments, treaties, or nation­al laws, awards, custom or agreements.

Artikel 35

Tillämpningen av bestämmelserna i denna konvention skall inte inkräkta på de berörda folkens rättigheter och förmåner enligt andra konventioner och rekommendationer, inter­nationella instrument, fördrag eller natio­nella lagar, domar, praxis eller överenskom­melser.

Part

X. 

Final provisions

Artide 36

This Convention revises the Indigenous and Tribal Populations Convention, 1957.

Del

X. 

Slutbestämmelser

Artikel 36

Genom denna konvention revideras 1957 års konvention om skydd för och integration av infödda och andra i stammar levande folk­grupper i självstyrande länder.

Artide 37

The formål ratifications of this Convention shall be communicated to the Director-Gen-eral of the International Labour Office for registration.

Artikd 37

Ratifikationsinstrument avseende denna konvention skall sändas till internationella arbetsbyråns generaldirektör för registrering.

Artide 38

1. This Convention shall be binding only upon those Members of the International La-

Artikd 38

1. Denna konvention skall vara bindande endast för de medlemmar av internationella

22

Skr. 1990/91: Bilaga 1

101

bour Organisation whose ratifications have been registered with the Director-General.

2.

It shall come into force twelve months after the date on which the ratifications of two Members have been registered with the Director-General.

3.

Thereafter, this Convention shall come into force for any Member twelve months after the date on which its ratification has been registered.

arbetsorganisationen vilkas ratifikationer har registrerats hos generaldirektören.

2.

Den träder i kraft tolv månader efter den dag då ratifikationer från två medlem­mar har registrerats hos generaldirektören.

3.

Därefter träder denna konvention i kraft för varje medlem tolv månader efter den dag då dess ratifikation har registrerats.

Artide 39

1. A Member which has ratified this Con­vention may denounce it after the expiration often years from the date on which the Con­vention first comes into force, by an act com­municated to the Director-General of the In­ternational Labour Office for registration. Such denunciation shall not take effect until one year after the date on which it is regis­tered.

2. Each Member which has ratified this Convention and which does not, within the year following the expiration of the period of ten years mentioned in the preceding para-graph, exercise the right of denunciation pro­vided for in this Artide, will be bound for another period of ten years and, thereafter, may denounce this Convention at the expira­tion of each period of ten years under the terms provided for in this Artide.

Artikd 39

1. En medlem som har ratificerat denna kon­vention kan säga upp den sedan tio år förflu­tit från den dag då konventionen först träder i kraft genom en skrivelse som sänds till in­ternationella arbetsbyråns generaldirektör för registrering. Sådan uppsägning skall inte träda i kraft förrän ett år efter den dag då den har registrerats.

2. Varje medlem som har ratificerat denna konvention och som inte, inom det år som följer på utgången av den i föregående punkt nämnda tioårsperioden, utnyttjar sin rätt till uppsägning enligt denna artikel, är bunden under ytterligare en tioårsperiod och kan där­efter, på de i denna artikel föreskrivna vill­koren, säga upp denna konvention vid ut­gången av varje tioårsperiod.

Artide 40

1. The Director-General of the International Labour Office shall notify all Members of the International Labour Organisation of the reg­istration of all ratifications and denunci-ations communicated to him by the Members of the Organisation.

2. When notifying the Members of the Or­ganisation of the registration of the second ratification communicated to him, the Direc­tor-General shall draw the attention of the Members of the Organisation to the date upon which the Convention will come into force.

Artikd 40

1. Internationella arbetsbyråns generaldirek­tör skall underrätta alla medlemmar av inter­nationella arbetsorganisationen om registre­ringen av alla ratifikationer och uppsägnin­gar som generaldirektören har tagit emot från organisationens medlemmar.

2. När generaldirektören underrättar or­ganisationens medlemmar om registreringen av den andra ratifikationen i ordningen som han har tagit emot, skall han fästa medlem­marnas uppmärksamhet på den dag då kon­ventionen träder i kraft.

23

Skr. 1990/91:101 Bilaga 1

Artide 41

The Director-General of the International Labour Office shall communicate to the Sec-retary-General of the United Nations for reg­istration in accordance with Artide 102 of the Charter of the United Nations full par-ticulars ofall ratifications and acts of denun­ciation registered by him in accordance with the provisions of the preceding Artides.

Artikel 41

Internationella arbetsbyråns generaldirektör skall, för registrering enligt artikel 102 i Fö­renta nationernas stadga, lämna Förenta na­tionernas generalsekreterare fullständiga upplysningar om samtliga ratifikationer och uppsägningar som har registrerats hos honom enligt bestämmelserna i föregående artiklar.

Artide 42

At such times as it may consider necessary the Governing Body of the International La­bour Office shall present to the General Con­ference a report on the working of this Con­vention and shall examine the desirability of placing on the agenda of the Conference the question of its revision in whole or in part.

Artikel 42

Vid de tidpunkter då internationella arbets­byråns styrelse finner det nödvändigt, skall den avlämna rapport till den allmänna kon­ferensen om denna konventions tillämpning och undersöka om det finns anledning att föra upp frågan om revidering av konven­tionen, helt eller delvis, på konferensens dag­ordning.

Artide 43

1. Should the Conference adopt a new Con­vention revising this Convention in whole or in part, then, unless the new Convention oth­erwise provides

(a)

the ratification by a Member of the new revising Convention shall ipso jure involve the immediate denunciation of this Conven­tion, notwithstanding the provisions of Arti­de 39 above, if and when the new revising Convention shall have come into force;

(b)

as from the date when the new revising Convention comes into force this Conven­tion shall cease to be open to ratification by the Members.

2. This Convention shall in any case re-main in force in its actual form and content for those Members which have ratified it but have not ratified the revising Convention.

Artikel 43

1. Om konferensen antar en ny konvention varigenom denna konvention helt eller delvis revideras och den nya konventionen inte föreskriver annat, skall

(a)

en medlems ratifikation av den nya konventionen, utan hinder av bestämmel­serna i artikel 39 ovan, anses medföra ome­delbar uppsägning av denna konvention, om och när den nya konventionen har trätt i kraft;

(b)

från den dag då den nya konventionen träder i kraft denna konvention upphöra att vara öppen för ratifikation av medlemmarna.

2. Denna konvention skall likväl förbli gällande till form och innehåll för de med­lemmar som har ratificerat den men inte har ratificerat den nya konventionen.

Artide 44

The English and French versions of the text of this Convention are equally authoritative.

Artikel 44

De  engelska  och   franska  versionerna  av denna konventionstext har lika giltighet.

24

Skr. 1990/91:101 Bilaga 2

Resolution on ILO action concerning indigenous and tribal peoples'

The General Conference of the International Labour Organisation,

Having adopted the Indigenous and Tribal Peoples Convention, 1989,

Determined to improve the situation and status of these peoples in the light of the developments which have taken place since the adoption of the Indigenous and Tribal Populations Convention (No. 107) in 1957,

Convinced of the vital contribution that indigenous and tribal peoples from the re­gions of the world make towards national societies, and reaffirming their sociocultural identity,

Motivated by its firm desire to support the implementation and enhancement of the pro­visions of the revised Convention;

Översättning

Resolution om ILO-åtgärder för ursprungsfolk och stamfolk'

Internationella arbetsorganisationens all­männa konferens,

som har antagit 1989 års konvention om ursprungsfolk och stamfolk,

som är fast besluten att förbättra dessa folks situation och status mot bakgrund av den utveckling som har ägt rum sedan anta­gandet av 1957 års konvention (nr 107) om skydd för och integration av infödda och an­dra i stammar levande folkgrupper i själv­styrande länder,

som är övertygad om att ursprungsfolk och stamfolk i alla världens regioner väsentligt bidrar till det nationella samfundet och som på nytt bekräftar deras sociokulturella identi­tet, och

som motiveras av en stark önskan att stödja tillämpningen och främjandet av be­stämmelserna i den reviderade konven­tionen.

National action

1. Calls upon member States to consider ratifying the revised Convention at the earli-est possible time; to fulfil the obligations laid down in the Convention; and to implement its provisions in the most effective manner.

2.

Calls upon governments to co-operate in this respect with, national and regional or­ganisations and institutions of the peoples concerned.

3.

Calls upon governments and employers' and workers' organisations to engage in a dia-logue with the organisations and institutions of the peoples concerned about the most ap­propriate ways of securing the implementa­tion of the Convention, and to establish ap­propriate consultative machinery enabling indigenous and tribal peoples to express their views on all aspects of the Convention.

' Adopted on 26 June 1989.

Nationella åtgärder

1. Uppmanar medlemsstaterna att snarast möjligt överväga ratificering av den revide­rade konventionen, att uppfylla de förplik­telser som följer av konventionen, och att tillämpa dess bestämmelser på mest effektiva sätt.

2.

Uppmanar regeringarna att i detta hän­seende samarbeta med de berörda folkens nationella och regionala organisationer och institutioner.

3.

Uppmanar regeringar och arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer att inleda en dialog med berörda folks organisationer och institutioner om mest lämpliga sätt att säker­ställa tillämpningen av konventionen, och att upprätta lämpliga förfaranden för samråd som gör det möjligt för ursprungsfolken och stamfolken att uttrycka sin mening beträf­fande konventionens alla aspekter.

' Antagen den 26 juni 1989.

25

Skr. 1990/91:101 Bilaga 2

4. Calls upon governments and employers' and workers' organisations to promote edu­cational programmes, in collaboration with the organisations and institutions of the peoples concerned, in order to disseminate knowledge of the Convention in all sectors of national society including programmes con-sisting of for example:

(a)

material on the content and objectives of the Convention;

(b)

information at regular intervals on the measures taken to implement the Conven­tion;

(c)

seminars designed to promote a better understanding, the ratification, and the effec­tive implementation of the standards laid down in the Convention.

4. Uppmanar regeringar och arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer att stödja in­formationsåtgärder, i samarbete med be­rörda folks organisationer och institutioner, för att sprida kunskap om konventionen till alla sektorer av det nationella samfundet.

Sådana åtgärder kan omfatta:

(a)   material om konventionens innehåll

och målsättning,

(b)

information med jämna mellanrum om de åtgärder som vidtagits för att tillämpa konventionen,

(c)

seminarier ägnade att främja en bättre förståelse för, ratificering och effektiv till-lämpning av de normer som uppställs i kon­ventionen.

International action

5. Urges the International organisations cited in the preamble of the Convention and others, within existing budgetary resources, to collaborate in developing activities to achieve the objectives of the Convention within their respective fields of competence, and urges the ILO to facilitate the co-ordina­tion of such efforts.

Internationella åtgärder

5. Anmodar de internationella organisa­tioner som nämns i konventionens preambel och andra att inom befintliga budgetära re­surser samarbeta för att utveckla åtgärder för att uppnå konventionens målsättning inom deras respektive kompetensområden, och an­modar ILO att underlätta koorderingen av sådana åtgärder.

ILO action

6. Urges the Governing Body of the Interna­tional Labour Office to instruct the Director-General to take the following action, within existing budgetary resources, and to propose the allocation of further resources in future budgets for these purposes:

(a)

promoting the ratification of the Con­vention and supervising its application;

(b)

assisting governments in developing ef­fective measures for implementing the Con­vention with the full participation of the in­digenous and tribal peoples:

(c)

providing the organisations of the peo­ples concerned with information and training on the scope and content of this Convention and of other ILO Conventions that may be of direct concem to them, and possibilities for exchanging their experiences and knowledge;

ILO-åtgärder

6. Anmodar styrelsen för internationella ar­betsbyrån att instruera generaldirektören att vidta följande åtgärder, inom befintliga bud­getära resurser, och att föreslå att ytterligare resurser anslås i framtida budgetar för dessa ändamål:

(a)

att främja ratificering av konventionen och övervaka dess tillämpning,

(b)

att bistå regeringarna med att utveckla effektiva åtgärder för att tillämpa konven­tionen med fullt deltagande av ursprungsfol­ken och stamfolken,

(c)

att tillhandahålla information och ut­bildning till de berörda folkens organisa­tioner om konventionens tillämpningsom­råde och innehåll och om andra ILO-konven-tioner som kan vara av direkt intresse för dem, samt ge dem möjlighet att utbyta er­farenheter och kunskaper,

26

Skr. 1990/91: Bilaga 2

101

(d)   strengthening the dialogue between

governments and employers' and workers'

organisations about the objectives and con­

tent of the Convention, with the active par­

ticipation of organisations and institutions of

the peoples concerned;

(e)  conducting a general survey, at an ap­

propriate time, under artide 19 of the ILO

Constitution on the measures taken in mem­

ber States for the implementation of the re­

vised Convention;

(O producing, analysing and publishing rel­evant, comparable and up-to-date qualitative and quantitative information on the social and economic conditions of the peoples con­cerned;

(g) developing technical co-operation pro­grammes and projects that will directly bene­fit the peoples concerned, addressing the se-vere poverty and unemployment affecting them. These activities should include income and employment generation schemes, rural development, including vocational training, promotion of handicrafts and rural Indus­tries, public works programmes and appro­priate technology. These programmes should be financed by the regular budget, subject to existing budgetary constraints, and by multi-bilateral and other sources.

(d)   att stärka dialogen mellan regeringar

och arbetsgivar- och arbetstagarorganisa­

tioner rörande konventionens målsättning

och innehåll, med aktiv medverkan av de

berörda folkens organisationer och institu­

tioner,

(e)  att med stöd av artikel 19 i ILOs stadga

vid en lämplig tidpunkt utarbeta en rapport

om de åtgärder som vidtagits i medlemssta­

terna för tillämpning av den reviderade kon­

ventionen,

(O att producera, analysera och utge rele­vant, jämförbar och aktuell kvalitativ och kvantitativ information om berörda folks so­ciala och ekonomiska förhållanden,

(g) att utveckla tekniska samarbetsprogram och projekt som är direkt till gagn för berörda folk, riktade mot den allvarliga fattigdom och arbetslöshet som de är utsatta för. Dessa åt­gärder bör innefatta inkomst- och sysselsätt-ningsskapande projekt, landsbygdsutveck­ling, inkl. yrkesutbildning, främjande av hantverk och landsbygdstillverkning, bered­skapsarbeten och lämplig teknologi. Dessa program bör finansieras över den reguljära budgeten, med de begränsningar som gäl­lande budgetramar sätter, och av multibila-terala och andra källor.

27

Översättning ILO Riikkaidgaskasas bargoorganisasuvdna

Konvensuvdna nr 169

Eamiålbmogiid ja cearddalas ålbmogiid hårråi iesmearrideaddji riikkain

Riikkaidgaskasas bargoorganisasuvnna väldocoahkkin,

man Riikkaidgaskasas bargodoaimmahat lei gohccon coahkkäi Genevii 76. coahkkimasas geassemänu 7. beaivvi 1989, ja

mii väldä vara riikkaidgaskasas norpmain mat gullet jagi 1957 Eamiålb­mogiid ja cearddalas ålbmogiid konvensuvdnii ja ävzzuhussii, ja

mii atnä mielas Mäilmmiviidosas olmmosvuoigatvuodaid julggastusa, Riikkaidgaskasas ekonomalas, sosiäla ja kultuvrralas vuoigatvuodaid so-ahpamusa, Riikkaidgaskasas siviila- ja politihkalas vuoigatvuodaid soah-pamusa ja mäqggaid riikkaidgaskasas soahpamusaid vealaheami vuostä, ja

mii lea boahtän dan oaivilii, ahte ovdänupmi riikkaidgaskasas lähkaort-negisjagi 1957 marjfjil ja maiddåi eamiålbmogiid ja cearddalas ålbmogiid diliin miehtå mäilmmi lea dahkan dårbbaslazzan dohkkehit ödda riikkaid­gaskasas norpmaid dån ässis ja sihkkut ovddit norpmaid assimilerenvu-oir)Da,ja

mii dovddasta dåid ålbmogiid sävaldaga stivret iezaset äsahusaid, eal-linvugiid ja ekonomalas ovdänumi, doalahit ja ovddidit iezaset iesvu-odadovddu, giela ja oskkoldaga daid riikkaid olis main sii asset, ja

mii våldä våra das, ahte mäDgga riikkas mäilmmis dät älbmogat eai beasa nävddasit olmmoslas vuoddovuoigatvuodaid seammä däsis go earä älbmogat dain riikkain main sii asset, ja ahte sin lågat, årvvut, vierut ja oainnut leat dävjä rasson, ja

mii väldä vuhtii dan stuorra mearkkasumi, mii eamiälbmogiin ja cear­ddalas äibmogiin lea olmmossoga kultuvrra girjåivuoda ja sosiäla ja eko­nomalas harmoniija, ja riikkaidgaskasas oktasasbarggu ja äddehallama härräi,ja

mii atnä mielas, ahte cuovvovas mearrädusat leat rähkaduvvon veahk-kälagaid Ovttastuwan Nasuvnnaiguin (ON), ON Biebmo-ja eanadoallo-, organisasuvnnain (FAO), ON Oahpahus-, dutkan- ja Kultuvraorganisa-suvnnain (UNESCO), Mäilmmi Dearvvasvuodaorganisasuvnnain (WHO) ja Amerihkäidgaskasas Indiänainstituhtain, ässäigullevas däsis ja gudege organisasuvnna iezas bargosuorggi muitledettiin, ja ahte oktasasbarggu lea äigumusjoatkit sihkkarastin ja ollasuhttin värds dåid mearrädusaid, ja

mii lea mearridan dohkkehit muhtun evttohusaid odadan våras osiid Eamiålbmogiid ja cearddalas ålbmogiid konvensuvnnas (1957, nr 107) dan coahkkima beaiveortnega 4. cuoggä vuolde, ja

man oaivilin lea oaccuhit däid evttohusaid riikkaidgaskasas konven-suvdnan mii addojuvvo jagi 1957 Ålgoälbmogiid ja cearddalas ålbmogiid konvensuvnna sadjäi;

dohkkeha odne, geassemänu 27. beaivvi 1989 cuovvovas konvensuvnna man namma lehkos Eamiålbmogiid ja cearddalas ålbmogiid konvensuvd­na:

Skr. 1990/91:101 Bilaga 3

28

I oassi. Däbålas njuolggadusat

Skr. 1990/91:101

/. artihkal

Bilaga 3

1.      Dät konvensuvdna gusto

(a) cearddalas älbmogiidda mat ellet iesmearrideaddji riikkain ja maid sosiäla, kultuvrralas ja ekonomalas dilit earuhit sin riikka earäveagadatjo-avkkuin, ja maid servodatsaji mearridit olläsii dahje muhtun muddui sin iezaset vierut dahje ärbevirolas kultuvra dahje sierra lågat dahje njuolgga­dusat.

(ä) iesmearrideaddji riikkaid älbmogiidda mat adnojuvvojit eamiälb-mogin dan dihte go dät älbmogat leat sin maöisboahttit geat ässe riikkas dahje dan guovllus masa riika gulai, go guovlu väldojuvvui dahje kolonise-rejuvvui dahje dälä riikkaräjit äsahuvvojedje, ja geat juridihkalas servo-datsajisteaset beroskeahttä leat olläsit dahje muhtin muddui seailluhan iezaset sosiäla, ekonomalas, kultuvrralas ja politihkalas äsahusaid.

2.

Go mearriduvvo, gudiide älbmogiidda dån konvensuvnna mearrä­dusat galget gustot, adnojuvvo väldovuoddun, atnägo älbmot ies iezas eamiälbmogin dahje cearddalas älbmogin.

3.

Dån konvensuvnnas geavahuvvon tearbma "älbmot" ii galgga ipmir-duvvot dan lähkäi, ahte das lea seamma mearkkasupmi vuoigatvuodaid hårråi go dån tearpmas lea däbälaccat riikkaidgaskasas lagas.

2.      artihkal

1.

Räddehusain lea ovddasvästädus fuolahit veahkkälagaid daiguin älb-mogiiguin maidda dat gusket, koordinerejuvvon ja systemähtalas doaim-maid suodjalit däid ålbmogiid vuoigatvuodaid ja dähkidit sin guoskame-ahttunvuoda.

2.

Dåkkär doaimmaide gullä

(a)

sihkkarastit däid ålbmogiid lahtuide seamma dåsi vuoigatvuodaid ja vejolasvuodaid go maid gudege riikka lågat ja äsahusat addet seamma riikka earä veagadatjoavkkuide

(b)

bärgat ollasuhttit däid ålbmogiid sosiäla, ekonomalas ja kultuvrralas vuoigatvuodaid vuhtiivälddidettiin sin sosiäla ja kultuvrralas iesvu-odadovddu, sin vieruid ja ärbevirolas kultuvrra ja äsahusaid.

(c)

veahkehit däid ålbmogiid lahtuid sihkkut vejolas sosiäla-ekonomalas erohusaid eamiålbmogiid lahtuid ja riikka earä veagadaga gaskkas hehtte-keahttå eamiålbmogiid viggamusaid ja eallinvugiid.

3.       artihkal

1.   Eamiälbmogat ja cearddalas älbmogat galget beassat ollislaccat nävd­

dasit buot olmmosvuoigatvuodaid ja vuoddofriddjavuodaid räddjehusaid

ja vealaheami haga. Konvensuvnna mearrädusat galget ollasuvvat ovtta

lähkäi dievdooibmuid ja nissonolbmuid guovdu.

2.   Däid ålbmogiid olmmosvuoigatvuodaid ja vuoddofriddjavuodaid,

maiddåi daid vuoigatvuodaid mat leat dån konvensuvnnas namahuvvon,

ii galgga rihkkut makkärge båggemiiguin dahje fåpmogeavahemiiguin.

4.       artihkal

I. 

Galgä bidjat johtui earenoamäs doaimmaid mat buoremusat gähttejit

däid namahuvvon ålbmogiid olbmuid, äsahusaid, opmodaga, bargofämu,

kultuvrra ja birrasa.

29

2.

Dät earenoamäs doaimmat eai galgga leat vuostälagaid sävaldagaigu-    Skr. 1990/91: 101 in maid älbmot lea ies bäggekeahttä ovdanbuktän.

Bilaga 3

3.

Dåkkär earenoamäs doaimmat eai galgga mange lähkäi hehttet däbå­las riikkavulosvuoigatvuodaid ollasuvvama.

5.       artihkal

Go dån konvensuvnna mearrädusat doaimmahuvvojit, de galgä

(a)

dovddastit ja gähttet däid ålbmogiid sosiäla, kultuvrralas, oskui guoskevas ja vuoiODalas ärvvuid ja vieruid, ja våldit duodas vuhtii daid vättuid mat sin joavkun ja ovttaskasolmmozin deaividit;

(b)

gudnejahttit däid ålbmogiid ärvvuid, vieruid ja äsahusaid guoskame-ahttunvuoda;

(c)

ovttasradiid ja veahkkälagaid däiguin älbmogiiguin bidjat johtui doaimmaid maid ulbmilin lea litnudit dåid ålbmogiid våttisvuodaid go sii oamastit ödda eallin-ja bargodiliid.

6.       artihkal

Dån konvensuvnna mearrädusaid doaimmahettiin räddehusat galget

(a)

räddädallat däiguin älbmogiiguin heivvolas ortnegiid bokte ja eare-noamåzit sin ovddasteaddji äsahusaid bokte älo, go leat äigumin addit lägaid dahje äsahit hälddahusvugiid, mat sähttet guoskat dåidda älbmogi­idda njuolga;

(b)

rähkadit dåidda älbmogiidda unnimustä seamma buriid vejolasvu­odaid go riikka earä veagadatjoavkkuide våldit oasi buot däsiid mearri-dandoaimmain älbmotvälljen äsahusain, hälddahusorgänain ja earä orgä-nain maid ovddasvästådussii gullet dåkkär njuolggadusat ja progrämmat mat gusket dåidda älbmogiidda;

(c)

rähkadit vejolasvuodaid dåid ålbmogiid iezaset äsahusaid ja ålgagiid ollislas ahtanussamii ja därbbu mielde juolludit väriid dån väräs.

2. Räddädallamat dån konvensuvnna doaimmaheami väräs galget dåh-påhuvvat buriid vieruid mielde, dåkkär hämis mii heive dilälasvuodaide jadainnamielainahtejoksojuvvoovttamielalasvuohta dahje dohkkeheap-mi eavttuhuvvon doaibmabijuid hårråi.

7.       artihkal

1.

Däin äibmogiin galgä leat vuoigatvuohta mearridit dehälasvuodaort-nega dan ovdänumis mii guoskä sin eallimii, oskui, äsahusaide, vuoiDOalaS birgenlåhkåi ja eatnamiidda main sii orrot dahje maid sii earå låhkåi geavahit, ja vuoigatvuohta nu guhkäs go vejolas jodihit iezaset ekonoma­las, sosiäla ja kultuvrralas ovdänumi. Dåsa lassin sii galget beassat mielde rähkadit, ollasuhttit ja årwostallat dåkkär riikkaviidosas ovddidanäigu-musaid ja -progrämmaid mat sähttet guoskat njuolga sidjiide.

2.

Däid ålbmogiid eallin-ja bargodili galgä buoridit ja dearvvasvuodaja cuvgehusdäsi alidit singuin veahkkälagaid ja ovttasradiid, ja dåkkär do­aimmat galget oazzut ovdasaji däid ålbmogiid orrunguovlluid oktasas ekonomalas ovddidanplänain. Seamma lähkäi galgä däid guovlluid eare­noamäs ovddidanproseavttaid rähkadit nu, ahte dat dolvot namahuvvon ahtanussamii.

3.

Räddehusat berrejit sihkkarastit, ahte jurddasuvvon ovddidandoaim-maid vejolas sosiäla, vuöiöOalas, kultuvrralas ja birasväikkuhusat dut-kojuvvojit veahkkälagaid ja ovttasradiid däiguin älbmogiiguin älo go dåsa

lea dårbu. Däid dutkamiid bohtosat galget leat dehäleamos vuoddun go

30

mearriduvvo däid doaimmaid ollasuhttima hårråi.

Skr. 1990/91:101

4. Räddehusat galget ålggahit birrasa suodjalan-ja seailluhandoaimmaid    Bilaga 3 däid ålbmogiid orrunguovlluin singuin veahkkälagaid.

8.       artihkal

1.

Go riikka lågat ja njuolggadusat doaimmahuvvojit däid ålbmogiid guovdu, de galgä sin vieruid ja ärbevirolas lägaid våldit vuhtii.

2.

Däin äibmogiin galgä leat vuoigatvuohta seailluhit iezaset vieruid ja äsahusaid dan muddui go dat eai leat vuostälagaid riikka iezas lähkaortne-gis mearriduvvon vuoddofriddjavuodaiguin ja riikkaidgaskasaccat dovd-dastuvvon olmmosvuoigatvuodaiguin. Därbbu mielde berre äsahit mean-nudanvugiid coavdit daid sierramidalasvuodaid mat cuvvot dån vu-oddojurdaga ollasuhttimis.

3.

Dän artihkkala 

I. 

ja 2. cuokkis eaba galgga eastit däid ålbmogiid lahtuid geavaheames buot riikkavuloziidda gullevas moigatmodaid eabage väldimis badjelasaset dåidda västideaddji geatnegasvuodaid.

9.       artihkal

1.

Dan muddui go riikkaid låhkaortnet ja riikkaidgaskasaccat dovddas-tuvvon olmmosvuoigatvuodat diktet, galgä dåid ålbmogiid lahtuid lähka-rihkkumusaid giedahallamis gudnejahttit däid ålbmogiid iezaset meannu-danvugiid.

2.

Eisevälddit ja duopmostuolut galget dåkkär ässiid giedahallamis vål­dit vuhtii dåid ålbmogiid ärbevirolas räoggästanvugiid.

10.     artihkal

1.

Go däid ålbmogiid lahtuide mearriduvvojit råOggästusat oktasas låh-kaortnega mielde, galgä sin ekonomalas, sosiäla ja kultuvraiesvuodaid våldit vuhtii.

2.

Earå räqggästanvuogit go giddagas galget oazzut vuosttas saji dalle go räOggåstus mearriduvvo.

//. artihkal

Earret dåkkär dähpähusaid mat låga mielde gusket riikka buot olbmuid, makkärge bälkkälas dahje bålkkähis bäggobälvalusaid ii galgga gäibidit däid ålbmogiid lahtuin ja dåkkär gåibideapmi galgä saddat råoggåstusvu-lozin.

12. artihkal

Dät älbmogat galget oazzut suoji vuoigatvuodaideaset rihkkumusaid vuos­tä ja vejolasvuoda cuoccäldahttit ässiid duopmostuoluid ovddas ovttaska­solmmozin dahje ovddasteaddji orgånaideaset bokte suodjalan dihte vu­oigatvuodaideaset beaktilis lähkäi. Galgä fuolahit ahte dåid ålbmogiid lahtut sähttet ipmirdit ässemeannudeami ja ieza ipmirduvvot duopmostu-olu ovddas, därbbu mielde dulkka vehkiin dahje earä heivvolas gaskaoami bokte.

31

II 

oassi. Eanan

Skr. 1990/91:101

13.                                                                            artihkal

Bilaga 3

1.

Konvensuvnna dån oasi doaimmahettiin räddehusat galget gud­nejahttit dan earenoamäs mearkkasumi mii dåid ålbmogiid ja sin eatnama dahje guovllu dahje guktuid gaskavuodas lea sin kultuvrii dahje vuoioöalas ärvvuide, ja earenoamåzit dän gaskavuoda servodatlas beliid.

2.

Säniin "eatnamat" oaiwilduwojit 15. ja 16. artihkkalis maiddåi guovllut, dl. olles dat biras mas dät älbmogat asset dahje man dat mudui geavahit.

14.     artihkal

1.   Berre dohkkehit däid ålbmogiid oamastan-ja hälddasanvuoigatvuoda

eatnamiidda main sii ärbevieru mielde asset. Heivvolas dähpähusain galgä

maiddåi dorvvastit ässäigullevas vugiiguin däid ålbmogiid vuoigatvu­

odaid geavahit guovlluid main sii eai oro okto muhto maid sii leat ärbevi­

eru mielde geavahan borramusomardeapmäi ja ärbevirolas doaimmaide.

Dän däfus berre earenoamåzit våldit vuhtii johtti ålbmogiid ja johtale-

addji eanandolliid dilälasvuodaid.

2.

Räddehusat galget bastit merostallat eatnamiid mat ärbevieru mielde leat däid ålbmogiid hålddus ja dähkidit beaktilis suodjaleami sin oamas­tan-ja åssanvuoigatvuhtii.

3.

Riikkaid lähkaortnega olis berre rähkadit heivvolas doaibmanvuogi mainna däid ålbmogiid eanangåibädusat giedahallojuvvojit.

75. artihkal

1.

Däid ålbmogiid vuoigatvuodaid iezaset eatnamiid luondduriggodaga-ide galgä earenoamåzit dorvvastit. Dåidda vuoigatvuodaide gullet däid ålbmogiid vuoigatvuodat leat osolazzan däid luondduriggodagaid geava-heamis, hälddaseamis ja suodjaleamis.

2.

Dåkkär dähpähusain main stähta värre alccesis oamastanvuoigatvu-oda mineräla- dahje eatnanvuoläs riggodagaide dahje vuoigatvuodaid eat­namiid earä luondduriggodagaide, galget räddehusat äsahit dahje doalahit meannudanvugiid maid mielde dat sähttet räddädallat dåid älbmogiiguin oazzun dihte cielggasin goaridago muhtin progrämma, ja man muddui, däid ålbmogiid eallin vejolasvuodaid, ovdalgo biddjojuvvo johtui makkär­ge dutkan- dahje ävkkästallanprogrämma mii guoskä däid ålbmogiid eat­namiidda, dahje addojuvvo lohpi dåkkär progrämmii. Dät älbmogat gal­get vejolasvuodaid mielde beassat osolazzan dåkkär doaimmaid buktin ävkkis, ja sidjiide gullä govttolas buhtadas juohkelägän vahägis maid sii gilla jit dåkkär doaimmaid geazil.

16. artihkal

1.

Daid spiehkastagaiguin mat leat namuhuvvon dän artihkkala mar)it cuoggäin ii däid ålbmogiid oacco sirdit eret iezaset ässaneatnamiin.

2.

Go däid ålbmogiid sirdin adnojuvvo vealtameahttun spiehkastatdo-aibman, sähttä sirddiheami doaimmahit dussefal dalle, go dät älbmogat leat ozzon vudolas diedu sirdima sivain ja leat dåsa bäkku haga miehtan. Juos miehtama ii leat vejolas oazzut, sähttä sirddiheapmi doaimmahuvvot dussefal daid meannudanvuiid mielde maid riikka lågat ja njuolggadusat merostallet ja maidda gullet heivvolas dähpähusain ee. dåkkär almmolas gulaskuddamat mat dähkidit dåidda älbmogiidda vejolasvuoda doarväi

32

nana ovddasteapmäi.

Skr. 1990/91:101

3.  Vejolasvuodaid mielde galgä dåidda älbmogiidda dähkidit vuoigatvu-    Bilaga 3

oda mähccat ärbevirolas eatnamiiddåseaset dalan go sirddiheami sivat eai

leat sat fämus.

4.

Juos mähccan ii leat vejolas, galgä soahpamusa mielde dahje juos ii leat soahpamus de ässäigullevas meannudanvugiid mielde addit dåidda älbmogiidda sadjäi eatnamiid mat lägäsvuoda ja juridihkalas saji däfus leat uhcimustä seamma buorit go sin ovddes eatnamat ja mat galget dorvvastit sin birgenlägi ja boahtteåiggi ovdänumi.

5.

Däinna lägiin sirdojuvvon olbmot galget oazzut dievas buhtadusa buot massimiid ja vahägiid ovddas maid sirdin lea dagahan.

17. artihkal

1.

Berre gudnejahttit daid meannudanvugiid maid dät älbmogat leat äsahan sirdin väräs eananvuoigatvuodaid iezaset lahtuid gaskkas.

2.

Däiguin älbmogiiguin berre räddädallat älo go meannuduvvojit sin vuoigatvuodat luobahit eatnamiid dahje mudui sirdit vuoigatvuodaid iezaset servodaga olggobealläi.

3.

Galgä sihkkarastit ahte olbmot geat eai gula dåidda älbmogiidda, eai galgga sähttit ävkkästallat sin vieruid dahje lähkadiehtemeahttunvuoda, ja ahte dät olggobeale olbmot eai sähte dainna lägiin oazzut alcceseaset däid ålbmogiid eatnamiid oamastan-, hälddasan-ja geavahanvuoigatvuoda.

18.     artihkal

Lähka galgä mearridit muttägis räoggästusaid dåsa gii lobi haga bahkke däid ålbmogiid eatnamiidda dahje väldä daid iezas geavahussii, ja rä­ddehusat galget ålggahit doaimmaid eastadit dåkkär rihkkumusaid.

19.     artihkal

Riikkaid eanandoalloprogrämmat galget dähkidit dåidda älbmogiidda se-ammalägän giedahallama go riikkaid earä veagadatosiide däid doaimmaid hårråi:

(a)

lassieatnamiid fuolaheapmi dåidda älbmogiidda dalle go sin eatna­mat eai leat doarväi viidåt däbålas äigäiboahtimii dahje vejolas olmmoslo-gu lassäneapmäi;

(b)

därbbaslas väriid juolludeapmi buoridit eatnamiid maid dät älbmo­gat juo eaiggädusset.

III oassi. Bargodiiit ja bälvalaneavttut

20.     artihkal

1.

Räddehusat galget riikkaid lähkaortnega olis ja räddälagaid däiguin älbmogiiguin ålggahit sierranas doaimmaid suodjalit beaktilit dåidda älb­mogiidda gullevas bargiid barguiväldima ja bargoeavttuid hårråi dalle go lågat mat gusket bargiide oktasaccat, eai beaktilit suodjal sin.

2.

Räddehusat galget buoremus lägi mielde eastadit buot vealaheami däid ålbmogiid bargiid ja earä bargiid gaskkas, earenoamåzit däin ässiin:

(a)

barguibeassan maiddåi bargosajiin mat gäibidit fidnomähtolasvu-oda, ja alit bargosadjäi beassan ja bargoovdäneapmi;

(b)

bälkädässälasvuohta seammaärvosas barggus;

(c)

dälkkasteapmi ja sosiäla veahkki, bargodorvvolasvuohta ja bargode-

33

arvvaSvuodabälvalusat, servodaga buot oadjobuorrevuodat ja bargodilläi    Skr. 1990/91: 101

gullevas earä buorrevuodat ja maiddåi orrunvisttit;

Bilaga 3

(d) searvvadanvuoigatvuohta ja oasseväldinvuoigatvuohta buot lägalas fägaorganisasuvdnabargguin ja maiddåi vuoigatvuohta dahkat oktasas bargosiehtadusaid bargoaddiiguin dahje bargoaddiorganisasuvnnaiguin.

3.     Däs namuhuvvon doaimmat galget dähkidit ahte

(a)

dåidda älbmogiidda gullevas bargit, maiddåi åigodatbargit, gaska-boddasas bargit ja sirdobargit eanandoallo- ja earä bargguin, seammä go akoartaväldiid bälkäbargit, galget oazzut seamma suoji go riikkaid lågat ja däbålas geavat addet seamma suorggi earä bargiide, ja ahte sii olläsit dihtet iezaset vuoigatvuodaid bargolähkaortnega olis ja daid väidalanvejolasvu-odaid mat leat geavahusas;

(b)

dåidda älbmogiidda gullevas bargit eai gärtta bärgat dåkkär diliin mat leat värälaccat dearvvasvuhtii, earenoamåzit dåkkär dähpähusain main geavahuvvojit pestisiiddat (boradivremirkkot) ja earä mirkkolas äv-dnasat;

(c)

dåidda älbmogiidda gullevas bargit eai gärtta bäkkuvulos barggaha-nortnegiidda, daid siste båggobargu vealgemäksima väräs ja earä vealge-bargohämit;

(d)   dåidda älbmogiidda gullevas olmmäi- ja nissonbargiide dähki-

duvvojit dåsseärvosas vejolasvuodat ja giedahallan bargoeallimis ja maid­

dåi suodjatus rohcoseami vuostä bargosajiin.

4.  Earenoamäs åwira galgä atnit muttägis bargodårkkistanbålvalusaid

råhkadeamis guovlluin main dåidda älbmogiidda gullevas bargit leat bäl-

kåbarggus, gozihan värås dän Konvensuvnna dån oasi mearrädusaid olla­

suvvama.

IV 

oassi. Fidnomåhttähus, duodji ja gävpogiid olggobeale guovlluid ealähusat

21.     artihkal

Däid ålbmogiid lahtuin galget leat unnimustä seamma buorit vejolasvu­odat oazzut fidnomåhttähusa go earä riikkavuloziin.

22.     artihkal

1.

Galgä ovddidit däid ålbmogiid lahtuid oasseväldima oktasas fidno-måhttahusprogrämmaide.

2.

Goas åsahuvvon oktasas fidnomähttähusprogrämmat eai cuovo däid ålbmogiid earenoamäs dårbbuid, de räddehusat galget veahkkälagaid däid älbmogiiguin äsahit sierra fidnomähttåhusprogrämmaid ja -bälvalusaid.

3.

Dät sierra fidnomähttähusprogrämmat galget vuodduduvvot däid ålbmogiid ekonomalas, sosiäla ja kultuvradiliide ja geavatlas dårbbuide. Buot dutkamusat däid progrämmaid oktavuodas galget dahkkojuvvot ve­ahkkälagaid däiguin älbmogiiguin, geaiguin galgä räddädallat dåkkär prog­rämmaid organiserema ja jodiheami birra. Go lea vejolaä, de dät älbmogat galget sähttit dadistaga ieza väldit ovddasvästddusa dåkkär oarenoamås måhttähusprogrämmaid organiseremisja jodiheamis, juos sii ieza mearri­dit nu.

23.     artihkal

1. Duodji, dälonguovlluid ja bäikegottiid ealähusat ja ärbevirolas bivdo-

ja coagginealähusat ja -barggut galget dovddastuvvot dehälas oassin dåid

34

ålbmogiid kultuvrra seailluheamis ja maiddåi ekonomalas iesmearride-    Skr. 1990/91:101 amis ja ovdänumis. Ålo go lea dårbu, räddehusat galget veahkkälagaid    Bilaga 3 däid älbmogiiguin dorvvastit däid doaimmaid nanusmuvvama ja ovdäne-ami.

2. Go dät älbmogat sihtet, de galgä addit heivvolas teknihkalas ja ekono­malas veahki gokko dat beare lea vejolas. Dan oktavuodas galgä våldit vuhtii däid ålbmogiid ärbevirolas teknologiija ja kultuvraiesvuodaid ja maiddåi guhkesäigäsas ja vuoiggalas ovdänumi dehälasvuoda.

V         oassi. Servodatoadju ja dearwasvuohta

24.     artihkal

Servodaga oadjoortnegat galget dadistaga viiddiduvvot gokcat däid ålb­mogiid ja daid ortnegiid galgä doaimmahit almmå makkärge vealahemiid haga.

25.     artihkal

1.   Räddehusat galget dorvvastit dåidda älbmogiidda dohkälas dear-

vvasvuodabälvalusaid ja skähppot väriid vai dät älbmogat besset iezaset

ovddasvåstädusain ja bearråigeahcuin rähkadit ja fållat dåkkär bälvalusa­

id.

2.

Nu guhkäs go lea vejolas, dearvvasvuodabälvalusat galget leat bäikkä-laccat. Dåkkär bälvalusaid galgä häbmet ja hälddasit ovttasradiid däiguin älbmogiiguin vuhtii välddidettiin sin ekonomalas, geogråfalas, sosiäla ja kultuvrralas diliid seammä go sin ärbevirolas dearvvasvuodafuolahus-, buoridan-ja dälkkodanvugiid.

3.

Dearvvasvuodafuolahanortnet galgä måhttähit ja bälkähit ovddage-ahcen bäikkälas dearvvasvuodabargiid ja bärgat earenoamåzit dear-vvasvuoda vuoddobälvalusaiguin doaladettiin lagas oktavuodaid earä de-arvvasvuodabälvalusaiguin.

4.

Dåkkär dearvvasvuodabälvalusaid lägideami galgä soabahit oktii riik­ka earä sosiäla, ekonomalas ja kultuvrralas doaimmaiguin.

VI       

oassi. Oahpahus ja diehtojuohkin

26.     artihkal

Däid ålbmogiid buot lahtuide galgä dorvvastit unnimustä seamma buriid vejolasvuodaid oazzut oahpahusa buot dåsiin go riikka servodagas muduid.

27.     artihkal

1.

Däid ålbmogiid oahpahusprogrämmaidja -bälvalusaid galgä ovddidit ja ollasuhttit singuin veahkkälagaid vai dät progrämmat ja bälvalusat gallehit sin sierranasdärbbuid, ja dåidda galget gullat sin historjä, diehtu, teknologiija, ärvosystemat ja maiddåi sin sosiäla, ekonomalas, ja kultuvr­ralas viggamusat.

2.

Ovddasvästideaddji eisevälddit galget dähkidit däid ålbmogiid lahtu­id skuvlema ja osolasvuoda skuvlenprogråmmaid plänemis ja ollasuhtti­mis dainna uibmiliin ahte dät älbmogat dadistaga sähttet väldit ain stuorit ovddasvästädusa däid progrämmaid jodiheamis.

3.

Dåsa lassin räddehusat galget dovddastit dåid ålbmogiid vuoigatvu-

oda vuoddudit iezaset skuvlenäsahusaid ja -bälvalusaid dainna eavttuin

35

ahte dåkkär äsahusat devdet unnimus norpmaid maid ovddasvästideaddji    Skr. 1990/91: 101

eisevälddit leat räddälagaid däiguin älbmogiiguin råhkadan.

Bilaga 3

28.     artihkal

1.   Däid ålbmogiid mänäide galgä vejolasvuodaid mielde addit lohkanja

cällinoahpahusa sin eatnigillii dahje dan gillii mii eanemus geavahuvvo

dan joavkkus masa sii gullet. Juos dät ii leat geavatlaccat vejolas, de

ovddasvästideaddji eisevälddit galget räddädallat däiguin älbmogiiguin

dän ulbmila joksandoaimmaid birra.

2.

Muttägis doaimmaiguin galgä dorvvastit dåidda älbmogiidda vejo­lasvuoda oahppat geavahit njuovzilit riikka virggälas giela dahje riikka virggålas gielain ovtta.

3.

Galgä bidjat johtui doaimmaid mat seailluhit ja ovddidit däid ålbmo­giid iezaset gielaid ahtanussama ja geavaheami.

29.     artihkal

Däid ålbmogiid oahpahusa ulbmilin galgä leat måhttähit mänäide dåkkär däbålas dieduid ja däidduid maiguin sii bastet doaibmat servodatlahttun dievvasit ja dåsseärvvus sihke sin iezaset servodagas ja riikka däsis.

30.     artihkal

1.

Räddehusat galget ålggahit doaimmaid mat däid ålbmogiid ärbevieru-id ja kultuvrra däfus muttägis lähkäi cilgejit sidjiide sin iezaset vuoigatvu­odaid ja geatnegasvuodaid earenoamåzit barggu, ekonomalas vejolasvu­odaid, skuvlejumi ja dearvvasvuoda gazaladagaid, sosiäla fälaldagaid ja dakkår vuoigatvuodaid hårråi maid vuoddun lea dät konvensuvdna.

2.

Därbbu mielde dän galgä doaimmahit girjjälasjorgalusaiguin ja joav-kodiedihangaskaomiiguin däid ålbmogiid iezaset gillii.

31.     artihkal

Cuvgendoaimmat galget älggahuvvot riikkaservodaga buot veagadatjoavk-kuid gaskkas, earenoamåzit daid gaskkas geat leat eanemus dahkamusas däiguin älbmogiiguin sihkkun dihte ovdagättuid mat dain joavkkuin säht­tet leat däid ålbmogiid guovdu. Dän väräs galgä sihkkarastit ahte historjä-girjjiin ja earä oahppamateriålas addojuvvo duohta, dårkilisja vuoiggalas govva däid ålbmogiid servodagas ja kultuvrras.

VII       oassi. Oktavuodat ja oktasasbargu riikkaréjiid rasta

32.     artihkal

Räddehusat galget ålggahit doaimmaid ee. riikkaidgaskasas soahpamusaid bokte älkidahttin värås eamiålbmogiid ja cearddalas ålbmogiid oktavu­odaid ja oktasasbarggu riikkaråjiid rasta, daid gaskkas ekonomalas, sosi­äla, kultuvrralas, vuoirjOalas ja birrasii guoski doaimmat.

VIII     oassi. Hälddahus

33.     artihkal

I. 

Eiseväldi gean ovddasvästådussii dån konvensuvnna ässit gullet, gal­

gä sihkkarastit ahte gävdnojit doaimmahagat ja earä muttägis äsahusat

36

jodihan väiäs progrämmaid mat gusket dåidda älbmogiidda, ja ahte dain   Skr. 1990/91:101 leat doaiväi varit diksut dåidda addojuvvon doaimmaid nu mot ässit   Bilaga 3 gäibidit. 2. Dåidda doaimmaide galget gullat

(a)

dän konvensuvnna mearrädusaid plånen, oktiiheiveheapmi, olla­suhttin ja ärvvostallan ovttasradiid däiguin älbmogiiguin;

(b)

lähkaåsahus- ja earä doaimmaid ärvaleapmi ovddasvästideaddji ei-sevälddiide ja maiddäi doaimmaid ollasuhttima goziheapmi veahkkälaga­id däiguin älbmogiiguin.

IX       

oassi. Däbålas mearrädusat

34.     artihkal

Daid doaimmaid lågäsvuohta ja viidodat mat älggahuvvojit dän konven­suvnna ollasuhttima väräs, galget merostallojuvvot dävgasit iesgudege ri­ikka earenoamäs dilälasvuodaid vuhtii välddidettiin.

35.     artihkal

Dän konvensuvnna mearrädusaid doaimmaheapmi ii oacco goaridit däid ålbmogiid vuoigatvuodaid iige buorrevuodaid maid vuoddun leat earä konvensuvnnat ja rävvehusat, riikkaidgaskasas doaimmahusgirjjit, siehta-dusat dahje riikkaid siskkäldas lågat, njuolggadusat, vierut dahje siehta-dusat.

X 

oassi. Loahpalas mearrädusat

36.     artihkal

Dät konvensuvdna diwu jagi 1957 Eamiålbmogiid ja cearddalas ålbmogi­id soahpamusa.

37.     artihkal

Dän konvensuvnna formåla dohkkeheamit galget almmuhuvvot Riikkaid­gaskasas bargodoaimmahaga väldojodiheaddjäi registrerema väräs.

38.     artihkal

1.  Dät konvensuvdna catnä dusse daid Riikkaidgaskasas bargoorganisa­

suvnna lahtuid maid dohkkeheami väldojodiheaddji lea registreren.

2.

Konvensuvdna boahtä fäpmui guoktenuppelohkäi mänu dan beaivvi marjrjil goas väldojodiheaddji lea registreren guovtti lahtu dohkkeheami.

3.

Ovdalis namuhuvvon beaivvi maODil konvensuvdna boahtä fäpmui gudege lahtu guovdu guoktenuppelohkäi mänu dan beaivvi marjgil goas lahtu dohkkeheapmi lea registrerejuwon.

39.     artihkal

1.

Lahttu mii lea dohkkehan dän konvensuvnna, sähttä cealkit dan eret logi jagi mar|i)il dan beaivvi goas konvensuvdna lea boahtän fäpmui, vuolggahemiin eretcealkinalmmuhusa Riikkaidgaskasas bargodoaimma­haga väldojodiheaddjäi registrerema väräs.

2.

lesguhtege lahttu mii lea dån konvensuvnna dohkkehan iige geavat

iezas eretcealkinvuoigatvuoda jagi siste ovdaJis namuhuvvon logi jagi

37

äigodaga maooil, lea cadnojuvvon doahttalit konvensuvnna cuovvovas   Skr. 1990/91:101 logi jagi åigodagas, ja dat sähttä cealkit dän konvensuvnna eret easka   Bilaga 3 iesgudege logi jagi äigodaga loahpas daid eavttuid mielde mat leat cil-gejuvvon dän artihkkalis.

40.     artihkal

1.

Riikkaidgaskasas bargodoaimmahaga väldojodiheaddji galgä almmu-hit buot Riikkaidgaskasas bargoorganisasuvnna lahtuide buot dohkkehe-miid ja eretcealkimiid maid lahtut leat sutnje vuolggahan.

2.

Go väldojodiheaddji almmuha organisasuvnna lahtuide ahte son lea registreren nuppi dohkkeheami mii sutnje lea vuolggahuvvon, de son galgä cuiget lahtuide beaivemeari goas konvensuvdna boahtä fäpmui.

41.     artihkal

Riikkaidgaskasas bargodoaimmahaga väldojodiheaddji galgä Ovttas­tuwan Nasuvnnaid vuoddudangirjji 102 artihkkala mielde almmuhit Ovt­tastuwan Nasuvnnaid väldocålläi dievas dieduid buot dohkkehemiin ja eretcealkimiin maid son lea ovddit artihkkaliid mearrädusaid mielde re­gistreren.

42.     artihkal

Riikkaidgaskasas bargodoaimmahaga hälddahusräddi galgä, dalle go oaid-nä dårbbaslazzan, buktit väldokonferensii raportta dän konvensuvnna doaibmamis ja dutkat, leago såvahahtti bidjat konfereanssa ässelistui gazaldaga olles konvensumna dahje dan osiid rievdadeamis.

43.     artihkal

1.   Juos konfereansa dohkkeha ödda konvensuvnna mii rievdada dän

konvensuvnna olläsit dahje dan osiid, de saddos nä, juos ödda konven­

suvdna ii mearrit earä lähkäi:

(a)

go lahttu dohkkeha ödda rievdaduvvon konvensuvnna, de dat ipso jure maiddäi cealkä eret dän konvensuvnna 39. artihkkala eavttuin fuola-keahttå, juos ja go ödda rievdaduvvon konvensuvdna lea boahtän fåpmui;

(b)

lahtut eai sähte dohkkehit dän konvensuvnna sat dan beaivvi mar)i)>l goas ödda rievdaduvvon konvensuvdna boahtä fäpmui.

2.   Dät konvensuvdna galgä goitge bissut fämus dälä hämistis ja dälä

sisdoaluinis buot daid lahtuid guovdu mat leat dohkkehan dan muhto eai

leat dohkkehan rievdaduvvon konvensuvnna.

44.     artihkal

Dän konvensuvnna eogelas-ja fränskkagiel teavsttat leaba guktot seamma doallevaccat.

(Jorgalus: Pekka Sammallahti)

Norstedts Tryckeri, Stocktiolm 1991                                38