Regeringens proposition

1994/95:214

Konvention med stadga för Europaskolorna

Prop.

1994/95:214

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 16 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner konventionen med stadga för

Europaskolorna.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Ärendet och dess beredning............... 3

3 Konventionens huvudsakliga innehåll...... 3

4 Godkännande.............................. 5

5 Lärare................................... 6

Bilaga 1. Konvention med stadga för Europa-

skolorna...................................... 8

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 16 mars 1995.............................. 24

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner konventionen med stadga för

Europaskolorna (94/557/EG, Euratom).

2 Ärendet och dess beredning

Regeringen har i 1995 års budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9, s. 65 f.)

redogjort för Europaskolorna.

 Verksamheten vid Europaskolorna regleras för närvarande bl.a. i en särskild

stadga som antogs år 1957 (Statute of the European School). Enligt stadgan skall

en medlemsstat ansöka om tillträde till överenskommelsen. Det ankommer på

regeringen att göra en ansökan härom. Regeringen har den 19 januari 1995

beslutat att ansöka om tillträde till 1957 års stadga.

 I artikel 4.1 i anslutningsakten till fördraget mellan Europeiska unionens

medlemsländer och bl.a. Sverige om anslutning till Europeiska unionen förbinder

sig nämligen Sverige att från dagen för anslutningen ansluta sig till de avtal

som de tidigare medlemsländerna har ingått och som gäller unionens funktion

eller har samband med unionens verksamhet. Regeringen har i propositionen om

Sveriges medlemskap i Europeiska unionen (prop. 1994/95:19, avsnitt 9.3.5)

förklarat sig ha för avsikt att återkomma till riksdagen i de fall där

anslutning till konventioner eller andra instrument är av sådan beskaffenhet att

de skall underställas riksdagen.

 Europeiska gemenskaperna och medlemsstaterna däri har emellertid i juni 1994

undertecknat en konvention med stadga för Europaskolorna (Convention defining

the Statute of the European Schools). Konventionen biläggs denna proposition som

bilaga 1. När konventionen träder i kraft upphävs bl.a. 1957 års stadga.

Regeringen anmälde i 1995 års budgetproposition att den avsåg återkomma till

riksdagen såvitt gällde frågan om godkännande av 1994 års konvention. Efter ett

godkännande av riksdagen kan regeringen ansöka om tillträde även till denna

konvention.

3 Konventionens huvudsakliga innehåll

Artikel 1 anger ändamålet med skolorna. Ändamålet är att barn till personalen

vid Europeiska gemenskaperna (EG) skall undervisas gemensamt vid skolorna. Även

andra barn får tas emot vid skolorna på villkor som styrelsen för skolorna

bestämmer.

 Av artikel 2 framgår att det är styrelsen för skolorna som beslutar om en ny

skola skall upprättas. Styrelsen bestämmer i samråd med värdlandet var skolan

skall placeras. Styrelsen och värdlandet skall träffa ett avtal om kostnadsfria

lokaler för den nya skolan samt om underhåll av lokalerna.

 I artikel 3 stadgas att undervisningen skall omfatta skolgången till och med

gymnasieskolan och innehålla följande stadier: förskola (nursery school), fem

års inledande grundskola (primary school) samt fortsatt grundskoleundervisning

och gymnasieundervisning under sammanlagt sju år (secondary school). Vidare

skall skolorna i samarbete med skolorna i värdlandet så långt möjligt täcka

behovet av teknisk utbildning.

 Undervisningen skall ske av lärare som är utsända eller utnämnda av

medlemsstaterna.

 Av artikel 4 framgår efter vilka principer undervisningen skall organiseras.

Undervisningen skall i dag ske på följande språk: danska, engelska, franska,

grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska och tyska. Här stadgas

vidare att i vissa ämnen skall undervisningen ske i gemensamma klasser för alla

elever på samma nivå. Ett av de tidigare nämnda språken skall då användas.

Eleverna skall ges en grundlig kunskap i moderna språk. Den europeiska

dimensionen skall framhållas i läroplanerna. Vidare skall individernas samvete

och övertygelse respekteras.

 I artikel 5 stadgas att de skolår som en elev fullföljt vid en Europaskola

skall godkännas i medlemsstaterna. Utbildningen avslutas med en examen, European

baccalaureate. Denna examen skall ge allmän behörighet till universitet och

högskolor i medlemsstaterna.

 Artikel 6 behandlar skolornas juridiska status.

 Av artikel 7 framgår vilka organ som är gemensamma för alla skolor, nämligen

styrelse, generalsekreterare, skolinspektörsnämnder och besvärsnämnd. Vidare

skall det vid varje skola finnas en administrativ nämnd och en rektor.

 Artiklarna 8 - 14 behandlar styrelsens sammansättning och uppgifter. Styrelsen

skall enligt artikel 8 bestå av följande medlemmar: företrädare för

medlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna, en ledamot av Europeiska

gemenskapernas kommission, en företrädare för personalkommittén och en

företrädare för elevernas föräldrar. Styrelsebeslut fattas med två tredjedels

majoritet, om det inte är särskilt angivet att beslutet skall vara enhälligt.

Styrelsen skall övervaka genomförandet av konventionen. Styrelsen skall vidare

fastställa reglementet för skolorna, besluta vilken undervisning som skall

bedrivas och hur den skall organiseras. Vidare skall styrelsen bl.a. utse rektor

samt utarbeta och anta skolornas budget. Generalsekreteraren skall företräda

styrelsen.

 Artiklarna 15 - 18 behandlar skolinspektörsnämnderna. Det skall finnas två

skolinspektörsnämnder för skolorna, en för förskolan och den inledande

grundskoleundervisningen och en för övriga stadier. Varje medlemsstat skall vara

representerad av en inspektör i varje nämnd. Skolinspektörsnämnderna har till

uppgift att tillförsäkra att undervisningen har en viss kvalitet och att

inspektioner utförs.

 Skolinspektörerna skall bl.a. inspektera de nationellt anställda lärarnas

undervisning och underrätta rektorer och lärare om resultatet av inspektionerna.

 Artiklarna 19 och 20 behandlar den administrativa nämndens sammansättning och

uppgifter. Nämnden skall bl.a. förbereda skolans budget, upprätta inkomst- och

utgiftsredovisning och utföra de administrativa åligganden som styrelsen

bestämmer.

 Av artikel 21 framgår rektorns uppgifter och befogenheter samt vilken kompetens

rektorn skall ha.

 Av artikel 22 framgår att det skall upprättas en personalkommitté, bestående av

valda representanter för lärarkåren och för den administrativa personalen samt

för servicepersonalen.

 Artikel 23 behandlar föräldraföreningen vid skolan.

 Artiklarna 24 och 25 behandlar budgetfrågor. Skolornas budget skall finansieras

bl.a. genom bidrag från medlemsstaterna i form av lön till de utsända lärarna,

genom bidrag från EG och genom vissa andra inkomster.

 Artiklarna 26 och 27 behandlar hur uppkomna tvister skall lösas. I artikel 26

stadgas att EG:s domstol ensam är behörig i tvister när det gäller tolkning och

tillämpning av konventionen. I artikel 27 föreskrivs att det skall finnas en

besvärsnämnd. Där stadgas också bl.a. om nämndens behörighet och arbetsordning.

EG-domstolen fastställer en lista på personer som kan komma i fråga som

medlemmar i besvärsnämnden.

 I artikel 28 stadgas att styrelsen för en skola kan ingå avtal med en

organisation som finansierar huvuddelen av skolans verksamhet och att

organisationen kan få en plats och en röst i styrelsen.

 Av artikel 29 framgår att styrelsen kan ingå andra avtal med andra

organisationer och ge en sådan organisation en plats och en röst i skolans

administrativa nämnd. Vidare framgår av artikel 30 att styrelsen kan sluta

tilläggsavtal med regeringen i ett land där en skola är belägen.

 Av artikel 31 framgår att en fördragsslutande part kan säga upp konventionen

och hur en sådan uppsägning går till. Här framgår vidare att en sådan part kan

begära att konventionen ändras.

 Artikel 32 behandlar hur ansökan om anslutning till konventionen skall ske.

 I artikel 33 stadgas att konventionen skall ratificeras av de fördragsslutande

staterna och att konventionen skall deponeras hos den luxemburgska regeringen.

Konventionen träder i kraft den första dagen i den månad som följer på

deponeringen av alla instrument och akter.

 Av artikel 34 framgår att denna konvention upphäver stadgan av den 12 april

1957 och protokollet till denna av den 13 april 1962 samt att avtalet om

europeisk studentexamen och tilläggsprotokollet om Münchenskolan skall fortsätta

att gälla.

4 Godkännande

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner konven-

tionen med stadga för Europaskolorna (94/557/EG,

Euratom).

Skälen för regeringens förslag: Av de tidigare medlemsstaterna i EG är samtliga

anslutna till konventionen. Finland och Österrike har nu ansökt om anslutning.

Även Sverige bör utnyttja den möjlighet som Europaskolorna erbjuder till

skolgång för barn till personalen vid EG:s institutioner.

 Regeringen har därför, som tidigare redovisats, ansökt om tillträde till 1957

års stadga om Europaskolorna. Vi anser att Sverige bör ansluta sig även till

1994 års konvention.

 Skolornas ändamål är att barn till personalen vid EG:s institutioner skall

utbildas tillsammans. Om det finns många barn från samma land kan medlemslandet

bilda en egen sektion och anställer då egna lärare.

 Undervisningen för barnen är i princip kostnadsfri. Största delen av

kostnaderna för skolverksamheten finansieras av EG. Medlemslandet svarar endast

för delar av kostnaderna för de nationella lärarna.

 Styrelsen för Europaskolorna beslutar om såväl bildandet av en egen sektion som

antalet lärare som får anställas. Sverige har uttyckt önskemål om att en svensk

sektion inrättas för primärnivån från och med läsåret 1995/96 vid Europaskolorna

i Bryssel och Luxemburg. Därefter bör en successiv utbyggnad ske.

 De elever som inte går i en svensk sektion kan välja någon annan befintlig

sektion, t.ex. den engelska.

 För barn till personal vid EG:s institutioner kan, enligt nuvarande praxis,

studiehjälp utgå vid studier i t.ex. en Europaskola.

 Medel för kostnader för nationella lärartjänster har beräknats i 1995 års

budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9, s. 66). Dessa beräknas täcka

kostnaderna för en svensk sektion läsåret 1995/96 såväl i Bryssel som i

Luxemburg.

5 Lärare

Lärarna vid Europaskolorna kan delas in i två kategorier, dels heltidsanställda,

dels deltidsanställda och vikarier. De heltidsanställda lärarna utses av det

enskilda medlemslandet.

 Lärare i alla Europaskolor lyder under samma bestämmelser vad gäller

löneförmåner. Dessa regleras utifrån ålder och anställningstid och är oberoende

av det enskilda landets bidrag.

 Antalet lärare, som skall anställas, bestäms av styrelsen utifrån antalet

sektioner, klasser och elever. De nationella lärarna anställs av den enskilda

medlemsstaten. Medlemsstaten betalar direkt till läraren den lön som motsvarar

lönen i den anställning läraren hade vid rekryteringen. Mellanskillnaden mellan

denna lön och den av styrelsen för skolorna beslutade, betalas av EG.

Medlemsstaten garanterar också läraren de sociala förmåner som normalt

tillkommer en lärare i hemlandet. Sociala avgifter betalas in i Sverige av

arbetsgivaren. Kraven på lärarna är i princip desamma som i en svensk skola.

 Anställningen vid en Europaskola varar högst nio år. Styrelsen för

Europaskolorna har beslutat att lärarna först har en tidsbegränsad anställning

på två år. Skolinspektörsnämnden prövar därefter om läraren skall få fortsatt

anställning. Läraren kan i så fall anställas på tre år och efter förslag från

skolinspektörsnämnden ytterligare fyra år.

 Regeringen avser att ge Statens skolverk i uppdrag att anställa de lärare som

skall tjänstgöra vid Europaskolorna. Anställningarna skall vara tidsbegränsade i

enlighet med styrelsens beslut. Regeringen avser att, med stöd av bemyndigandet

i 42 § tredje stycket lagen (1994:260) om offentlig anställning, meddela

föreskrifter i förordning om att anställningarna skall vara tidsbegränsade.

 Att i detta speciella fall i en förordning ta in föreskrifter om tidsbegränsade

anställningar som avviker från anställningsskyddslagen (1982:80) torde enligt

vår mening inte vara oförenligt med vad som uttalats under riksdagsbehandlingen

i ärendet om ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. (prop. 1993/94:65,

bet. 1993/94:AU16 s. 21 f., rskr. 1993/94:257). Endast ett fåtal lärare kommer

att beröras.

 I propositionen om skolans internationalisering (prop. 1992/93:158) betonades

värdet för en kommun att ha lärare med erfarenheter från andra länder, eftersom

de vid återkomsten till Sverige kan utnyttjas i den egna skolans

internationaliseringsverksamhet. Det borde således ligga i kommunernas intresse

att bevilja lärare tjänstledighet för tjänstgöring vid Europaskolorna.

Bilaga 1. Konvention med stadga för Europaskolorna

Rådets beslut av den 17 juni 1994 om bemyndigande för Europeiska gemenskapen och

Europeiska atomenergigemenskapen att underteckna och sluta konventionen med

stadga för Europaskolorna (94/557/EG, Euratom)

Europeiska unionens råd har beslutat följande

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt

artikel 235 i detta,

 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och

stålgemenskapen, särskilt artikel 203 i detta,

 med beaktande av kommissionens förslag[1],

 med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], och

 med beaktande av följande:

 För europeiska gemenskaperna är det angeläget att tillhandahålla gemensam

utbildning för sin personals barn i Europaskolor för att säkerställa att

gemenskapens institutioner fungerar tillfredsställande och för att underlätta

för personalen att fullgöra sina uppgifter. I detta syfte undertecknade de

ursprungliga medlemsstaterna den 12 april 1957 konventionen angående stadgan för

Europaskolorna.

 Den 31 maj 1990 efterlyste rådet och utbildningsministrarna, församlade i

rådet, en ny konvention om Europaskolorna som skulle utarbetas för att

effektivisera skolornas verksamhet och i högre grad erkänna gemenskapens roll i

skolorna.

 Gemenskapernas deltagande i genomförandet av konventionen är nödvändig för att

säkerställa att Europeiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens

mål uppnås.

 Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen kommer att delta i

genomförandet av konventionen genom att utöva de befogenheter som följer av de

bestämmelser som fastställs genom konventionen och av sådana framtida rättsakter

som de kan anta i enlighet med konventionens villkor.

 Det är följaktligen nödvändigt för Europeiska gemenskaperna att sluta denna

konvention.

 De enda befogenheter som finns för antagandet av detta beslut är de som

fastställs i artikel 235 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

och i artikel 203 i Fördraget om upprättandet av Europeiska

atomenergigemenskapen.

Härigenom föreskrivs följande.

Artikel 1

Konventionen angående stadgan för Europaskolorna godkänns härmed på Europeiska

gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens vägnar.

 Texten till konventionen är bifogad detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person eller de personer som

har befogenhet att underteckna konventionen som har bindande verkan för

Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, och att utse den

person som har befogenhet att deponera godkännandeinstrumentet i enlighet med

artikel 33 i konventionen.

Utfärdat i Luxemburg den 17 juni 1994.

På rådets vägnar

Th. Mikroutsikos

Ordförande

Konvention med stadga för Europaskolorna

Inledning

De höga fördragsslutande parterna, medlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna

samt Europeiska gemenskaperna, nedan kallade "de fördragsslutande parterna"

 som beaktar att utbildningsanstalter med namnet "Europaskola" har inrättats med

början 1957, för gemensam undervisning av barn till personal vid Europeiska

gemenskaperna för att säkerställa väl fungerande europeiska institutioner,

 som beaktar att Europeiska gemenskaperna är angelägna om att säkerställa

gemensam undervisning av dessa barn och som för detta ändamål ger bidrag till

Europaskolornas budget,

 som beaktar att Europaskolsystemet är en särskild typ av skolsystem och som

beaktar att det utgör en form av samarbete mellan medlemsstaterna och mellan dem

och Europeiska gemenskaperna och som samtidigt helt erkänner medlemsstaternas

ansvar för undervisningens innehåll och organisationen av sina

utbildningssystem, och för sin kulturella och språkliga mångfald,

 som beaktar att

-stadgan för Europaskolan, som antogs 1957, bör konsolideras med hänsyn till de

 relevanta texter som antagits av de fördragsslutande parterna,

-stadgan bör anpassas med hänsyn till Europeiska gemenskapernas utveckling,

-beslutsprocessen inom skolornas organ bör ändras,

-hänsyn bör tas till erfarenheterna av skolornas verksamhet,

-lämpligt rättsskydd mot handlingar från styrelsens eller de administrativa

 nämndernas sida bör ges till lärarkåren samt andra som omfattas av den; för

 detta ändamål bör en besvärsnämnd inrättas med strikt begränsad behörighet,

-besvärsnämndens behörighet skall inte påverka de nationella domstolarnas

 behörighet vad avser civilrättsligt och straffrättsligt ansvar,

 som beaktar att skolan i München öppnades på grundval av tilläggsprotokollet av

den 15 december 1975 för gemensam undervisning av barn till personalen vid

Europeiska patentorganisationen har enats om följande.

Avdelning I

Europaskolor

Artikel 1

Denna konvention fastställer stadgan för Europaskolorna (nedan kallade

"skolorna").

 Skolornas uppgift är att undervisa barn till personalen vid Europeiska

gemenskaperna tillsammans. Förutom de barn som omfattas av de överenskommelser

som anges i artiklarna 28 och 29 får andra barn gå i skolorna på de villkor som

bestäms av styrelsen.

 Skolorna finns förtecknade i bilaga 1, som kan ändras av styrelsen med hänsyn

till de beslut som fattas enligt artiklarna 2, 28 och 31.

Artikel 2

1. Styrelsen kan vid enhällighet besluta att upprätta nya skolor.

2. Den skall i samråd med den medlemsstat som är värdland bestämma skolans

lokalisering.

3. Innan en ny skola öppnas inom en medlemsstats territorium måste ett avtal

slutas mellan styrelsen och den medlemsstat som är värdland angående

kostnadsfria och lämpliga lokaler för den nya skolan samt underhåll av dessa.

Artikel 3

1. Skolornas undervisning skall omfatta skolgången till och med gymnasieskolan.

 Den kan omfatta

-förskola

-inledande grundskoleundervisning under fem år (primärnivå)

-fortsatt grundskoleundervisning och gymnasieskoleundervisning under sammanlagt

 sju år (sekundärnivå).

 Skolorna skall i samarbete med utbildningssystemet i värdlandet så långt

möjligt, täcka behovet av teknisk utbildning.

2. Undervisningen skall ske genom lärare som är utsända eller utnämnda av

medlemsstaterna i enlighet med beslut som fattats av styrelsen enligt det

förfarande som fastställs i artikel 12.4.

3. a)Förslag om ändring av en skolas grundläggande struktur kräver, att

 medlemsstaternas företrädare i styrelsen är enhälliga.

 b)Förslag om ändring av lärarnas officiella status kräver att styrelsen är

 enhällig.

Artikel 4

Skolornas pedagogiska uppbyggnad skall grundas på följande principer:

1. Undervisning skall meddelas på de språk som anges i bilaga 2.

2. Den bilagan kan ändras av styrelsen för att ta hänsyn till beslut som fattats

enligt artiklarna 2 och 32.

3. För att uppmuntra skolans sammanhållning, för att sammanföra elever från de

olika språkavdelningarna och för att öka förståelsen mellan dem, skall

undervisning i vissa ämnen ske i gemensamma klasser på samma nivå. Vilket som

helst av gemenskapsspråken får användas för dessa gemensamma klasser i den mån

styrelsen beslutar att omständigheterna berättigar till det.

4. Särskilda insatser skall göras för att ge eleverna en grundlig kunskap i

moderna språk.

5. Den europeiska dimensionen skall framhållas i läroplanerna.

6. Vid utbildning och undervisning skall individernas samvete och övertygelse

respekteras.

7. Åtgärder skall vidtas för att underlätta skolgången för barn med särskilda

undervisningsbehov.

Artikel 5

1. De skolår som eleverna har fullföljt på skolan med ett tillfredsställande

resultat och de examensbevis och intyg som visar detta skall erkännas inom

medlemsstaternas territorium i enlighet med en ekvivalensskala enligt de villkor

som bestäms av styrelsen enligt artikel 11 och under förutsättning av de

behöriga nationella myndigheternas godkännande.

2. Utbildningen på den högsta nivån avslutas med europeisk studentexamen, enligt

avtalet av den 11 april 1984 om ändring av bilagan till stadgan för

Europaskolan, som fastställer reglerna för europeisk studentexamen, nedan kallat

"Avtalet om europeisk studentexamen". Styrelsen kan, när företrädarna för

medlemsstaterna beslutar enhälligt, göra de anpassningar i detta avtal som kan

visa sig nödvändiga.

 De elever som har tagit europeisk studentexamen vid skolan skall

a) i den medlemsstat där de är medborgare ha alla de rättigheter som är knutna

 till innehav av examensbevis/slutbetyg eller intyg som utfärdas vid avslutad

 utbildning på gymnasienivå i det landet,

b) vara berättigade att söka till ett universitet inom en medlemsstats

 territorium på samma villkor som medborgare i den medlemsstaten med

 likvärdiga kvalifikationer.

 I denna konvention avses med ordet universitet

a) universitet,

b) institutioner som likställs med universitet av den medlemsstat inom vars

 territorium de är belägna.

Artikel 6

Varje skola skall vara en juridisk person, vilket är nödvändigt för att

förverkliga dess uppgift enligt artikel 1. Den skall därför ha full frihet att

förvalta anslagen i sitt eget budgetavsnitt enligt de villkor som fastställs i

budgetförordningen artikel 13.1. Den kan föra talan inför rätta. Den kan skaffa

och avyttra lös och fast egendom. Om inte annat följer av de särskilda

bestämmelserna i denna konvention skall skolan i varje medlemsstat vad gäller

dess rättigheter och skyldigheter behandlas som en utbildningsanstalt som styrs

av offentlig rätt.

Avdelning II

Skolornas organ

Artikel 7

Följande organ skall vara gemensamma för alla skolor:

1. Styrelsen

2. Generalsekreteraren

3. Skolinspektörsnämnderna

4. Besvärsnämnden.

 Varje skola skall förvaltas av en administrativ nämnd och ledas av rektor.

Kapitel I

Styrelsen

Artikel 8

1. Om inte annat följer av artikel 28 skall styrelsen bestå av följande

medlemmar:

a) Den eller de företrädare på ministernivå för var och en av medlemsstaterna i

 Europeiska gemenskaperna som är bemyndigad att förplikta denna medlemsstats

 regering, under förutsättning att varje medlemsstat har endast en röst.

b) En ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission.

c) En företrädare som är utsedd av personalkommittén (inom lärarkåren) i

 enlighet med artikel 22.

d) En företrädare för elevernas föräldrar som utsetts av föräldraföreningen i

 enlighet med artikel 23.

2. Företrädarna på ministernivå i varje medlemsstat och ledamoten i Europeiska

gemenskapernas kommission får utse personer som skall företräda dem. Andra

medlemmar som är förhindrade att delta skall företrädas genom sina ersättare.

3. En elevrepresentant kan inbjudas att delta i styrelsemötena som observatör i

frågor som rör eleverna.

4. Styrelsen skall sammankallas av sin ordförande, på dennes eget initiativ

eller på motiverad begäran av tre av styrelsens medlemmar eller av gene-

ralsekreteraren. Styrelsen skall sammanträda minst en gång om året.

5. Ordförandeskapet i styrelsen skall innehas ett år i taget av en företrädare

för varje medlemsstat, i följande ordning: Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland,

Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal,

Förenade kungariket.

Artikel 9

1. Utom i de fall då enhällighet krävs enligt denna konvention skall

styrelsebeslut fattas med två tredjedels majoritet av dess medlemmar, om inte

annat följer av bestämmelserna nedan:

a) Antagande av beslut som påverkar en medlemsstats särskilda intressen, såsom

 en betydande utvidgning av lokalerna eller en stängning av en skola som är

 upprättad på dess territorium skall kräva att företrädaren för den

 medlemsstaten röstar för detta.

b) Stängning av en skola skall kräva att kommissionens ledamot röstar för detta.

c) Företrädaren för en offentligrättslig organisation som erhållit en plats och

 en röst i styrelsen enligt ett avtal som grundar sig på artikel 28, skall

 rösta i alla frågor som rör skolan som omfattas av ett sådant avtal.

d) Rätten att rösta för en representant från personalkommittén enligt artikel

 8.1 c och företrädaren för elevernas föräldrar enligt artikel 8.1 d, skall

 begränsas till fattandet av beslut i undervisningsfrågor enligt artikel 11

 med undantag av beslut angående anpassningar av avtalet om europeisk

 studentexamen och beslut som har finansiella och budgetmässiga verkningar.

2. När enhällighet krävs genom denna konvention får fattandet av beslut av

styrelsen inte hindras genom att medlemmar som är närvarande eller företrädda

avstår från att rösta.

3. Vid all röstning skall var och en av de närvarande medlemmarna ha en röst

utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i artikel 8.1

a.

Artikel 10

Styrelsen skall övervaka genomförandet av denna konvention; för detta ändamål

skall den ha nödvändiga beslutsbefogenheter i utbildnings- och budgetfrågor

samt administrativa frågor, och för förhandlingar av de avtal som anges i

artikel 28-30. Den kan inrätta kommittéer med ansvar för att förbereda dess

beslut.

 Styrelsen skall fastställa reglementet för skolorna.

 Styrelsen skall varje år på grundval av ett förslag som utarbetats av

generalsekreteraren upprätta en rapport över skolornas verksamhet och överlämna

den till Europaparlamentet och till rådet.

Artikel 11

I pedagogiska frågor skall styrelsen besluta vilken undervisning som skall

bedrivas och hur den skall vara organiserad. Enligt yttrande från den behöriga

skolinspektörsnämnden skall den ha följande uppgifter:

1. Den skall fastställa harmoniserade läro- och timplaner för varje läsår och

för varje avdelning som den har inrättat och utfärda rekommendationer angående

vilka metoder som skall användas.

2. Den skall sörja för skolinspektörsnämndernas övervakning av undervisningen

och fastställa arbetsordningar för dessa.

3. Den skall besluta om ålderskraven för olika nivåer. Den skall fastställa

regler för flyttning av elever till nästa klass eller till sekundärnivån och

regler för värdering av skolåren i Europaskolan i enlighet med artikel 5, för

att göra det möjligt för elever att när som helst återvända till skolorna i de

enskilda staterna. Den skall upprätta den ekvivalensskala som anges i artikel

5.1.

4. Den skall anordna examinationer som ett sätt att garantera det arbete som

utförs i skolan; den skall fastställa regler för examinationer, utnämna

examensnämnder och tilldela examensbevis. Den skall säkerställa att

examensuppgifterna är på en sådan nivå att bestämmelserna i artikel 5 följs.

Artikel 12

I administrativa frågor skall styrelsen ha följande uppgifter:

1. Den skall fastställa tjänsteföreskrifter för generalsekreteraren, rektorerna,

lärarkåren och, i enlighet med artikel 9.1 a, för administrativ personal och

servicepersonal.

2. Den skall utnämna generalsekreterare och vice generalsekreterare.

3. Den skall utnämna rektor och vice rektorer för varje skola.

4. a)Den skall varje år på förslag av skolinspektörsnämnderna besluta om

 behovet av lärarpersonal genom inrättande eller indragning av tjänster.

 Den skall säkerställa en rättvis fördelning av tjänster bland

 medlemsstaterna. Den skall med regeringarna lösa frågor angående utnämning

 eller utstationering av lärare på de olika nivåerna och studievägledare i

 skolan. Personalen skall behålla befordrings- eller

 pensioneringsrättigheter som garanteras genom nationella regler.

 b)Den skall varje år på förslag av generalsekreteraren besluta om behovet av

 administrativ personal och servicepersonal.

5. Den skall organisera sin verksamhet och upprätta sin egen arbetsordning.

Artikel 13

1. I budgetfrågor skall styrelsen ha följande uppgifter:

a) Den skall anta budgetförordningen och särskilt ange förfarandet för att

upprätta och genomföra skolornas budget.

b) Den skall anta skolornas budget för varje budgetår i enlighet med punkt 4

nedan.

c) Den skall godkänna inkomst- och utgiftsredovisningen och överlämna den till

de behöriga myndigheterna i Europeiska gemenskaperna.

2. Styrelsen skall senast den 30 april varje år upprätta en inkomst- och

utgiftsberäkning för skolorna för påföljande budgetår och överlämna den till

kommissionen, som på grundval av denna skall upprätta de nödvändiga prognoserna

i det preliminära utkastet till Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

 Europeiska gemenskapernas budgetansvariga myndighet skall fastställa beloppet

för Europeiska gemenskapernas bidrag enligt sitt budgetförfarande.

3. Styrelsen skall också överlämna beräkningen för inkomster och utgifter till

andra offentligrättsliga organisationer enligt artikel 28 och till de

organisationer eller institutioner som anges i artikel 29, vars finansiella

bidrag är sådant att det finansierar huvuddelen av skolans budget, så att de kan

fastställa sina bidragsbelopp.

4. Styrelsen skall slutligen anta skolornas budget före budgetårets början och

skall, om det är nödvändigt, anpassa den till bidragen från Europeiska

gemenskaperna och de organisationer eller institutioner som anges i punkt 3.

Artikel 14

Generalsekreteraren skall företräda styrelsen och leda sekretariatet i enlighet

med tjänsteföreskrifterna för generalsekreteraren enligt artikel 12.1. Han skall

vara skolornas rättsliga företrädare. Han skall vara ansvarig inför styrelsen.

Kapitel 2

Skolinspektörsnämnderna

Artikel 15

Två skolinspektörsnämnder skall inrättas för skolorna: en för förskolan och

primärnivån, och en för sekundärnivån.

Artikel 16

Varje medlemsstat som är en fördragsslutande part skall företrädas av en

inspektör i varje nämnd. Han skall utses av styrelsen på förslag av den berörda

parten.

 Ordförandeskapet i skolinspektörsnämnderna skall innehas av en företrädare i

nämnden från den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i styrelsen.

Artikel 17

Det skall vara skolinspektörsnämndernas uppgift att säkerställa kvaliteten på

den undervisning som meddelas av skolorna och för detta ändamål säkerställa att

de nödvändiga inspektionerna utförs i skolorna.

 De skall underställa styrelsen yttranden och förslag enligt artiklarna 11

respektive 12 och vid behov lämna förslag till ändringar av läroplaner och till

uppläggningen av undervisningen.

Artikel 18

Inspektörernas uppgift skall vara att

1. säkerställa tillsyn av de från de nationella förvaltningarna utsända lärarnas

undervisning,

2. jämföra iakttagelser angående undervisningsresultaten och undervis-

ningsmetodernas kvalitet,

3. underrätta rektorerna och lärarkåren om resultaten från sina inspektioner.

 Med hänsyn till de behov som styrelsen bedömt föreligga skall varje medlemsstat

förse inspektörerna med de medel som är nödvändiga för att de fullt ut skall

kunna utföra sin uppgift på skolorna.

Kapitel 3

Administrativa nämnden

Artikel 19

Om inte annat följer av artiklarna 28 och 29 skall varje administrativ nämnd

enligt artikel 7 bestå av åtta medlemmar, enligt följande:

1. Generalsekreteraren som skall var ordförande.

2. Rektorn för skolan.

3. Företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission.

4. Två medlemmar av lärarkåren, en som företräder personalen på sekundärnivån

 och en som företräder personalen i förskolan och primärnivån.

5. Två medlemmar som företräder föräldraorganisationen enligt artikel 23.

6. En företrädare för den administrativa personalen och servicepersonalen.

 En företrädare för den medlemsstat där skolan är belägen får som observatör

delta i sammanträden med den administrativa nämnden.

 Två företrädare för eleverna skall inbjudas att delta som observatörer i de

frågor som berör dem i sammanträdena med den administrativa nämnden vid deras

skola.

Artikel 20

Den administrativa nämnden skall

1. förbereda beräkningar för skolans inkomster och utgifter i enlighet med

 budgetförordningen,

2. övervaka genomförandet av skolans avsnitt i budgeten och upprätta dess årliga

 inkomst- och utgiftsredovisning,

3. säkerställa att lämpliga fysiska förhållanden och en anda som främjar skolans

 verksamhet upprätthålls,

4. utföra andra administrativa åligganden som anförtros den av styrelsen.

 Förfaranden för att utlysa sammanträden och för beslutsfattande av de

administrativa nämnderna skall fastställas i reglementet för skolorna enligt

artikel 10.

Kapitel 4

Rektor

Artikel 21

Rektorn skall utföra sina åligganden i enlighet med reglementet för skolorna

enligt artikel 10. Han skall ha myndighet över skolans personal i enlighet med

de förfaranden som föreskrivs i artikel 12.4 a och b.

 Han skall ha den kompetens och de kvalifikationer som krävs i hans land för att

leda en undervisningsanstalt vars examensbevis ger innehavaren tillträde till

universitet. Han skall vara ansvarig inför styrelsen.

Avdelning III

Personalrepresentation

Artikel 22

En personalkommitté skall upprättas som består av valda representanter för

lärarkåren och för den administrativa personalen och servicepersonalen på varje

skola.

 Kommittén skall bidra till att skolorna fungerar tillfredsställande genom att

göra det möjligt för personalen att uttrycka sin åsikt. Förfarandena för val och

arbete i personalkommittén skall bestämmas enligt tjänsteföreskrifterna för

lärarkåren och för den administrativa personalen och servicepersonalen enligt

artikel 12.1.

 En gång om året skall personalkommittén utse en medlem och en ersättare inom

lärarkåren att företräda personalen i styrelsen.

Avdelning IV

Föräldraföreningen

Artikel 23

För att upprätthålla relationerna mellan elevernas föräldrar och skolmyn-

digheterna skall styrelsen för varje skola erkänna den förening som företräder

elevernas föräldrar.

 Föräldraföreningen skall varje år utse två representanter i den administrativa

nämnden på den berörda skolan.

 En gång om året skall föräldraföreningarna på skolorna utse en medlem och en

ersättare att företräda föreningarna i styrelsen.

Avdelning V

Budget

Artikel 24

Budgetåret för skolorna skall motsvara kalenderåret.

Artikel 25

Skolornas budget skall finansieras genom

1. bidrag från medlemsstaterna genom fortsatt utbetalning av lön till utsända

 eller utnämnda lärare och, vid behov, ett finansiellt bidrag som enhälligt

 beslutats av styrelsen,

2. bidrag från Europeiska gemenskaperna avsett att täcka skillnaden mellan den

 totala utgiftssumman för skolorna och summan av andra inkomster,

3. bidrag från icke-gemenskapsorganisationer med vilka styrelsen har slutit

 avtal,

4. skolans egen inkomst, dvs. skolavgifterna som debiteras föräldrarna av

 styrelsen,

5. diverse inkomster.

 Reglerna för bidrag från Europeiska gemenskaperna skall fastställas i en

särskild överenskommelse mellan styrelsen och kommissionen.

Avdelning VI

Tvister

Artikel 26

Europeiska gemenskapernas domstol skall ensam ha behörighet i tvister mellan de

fördragsslutande parterna, vad avser tolkning och tillämpning av denna

konvention, vilka inte har lösts av styrelsen.

Artikel 27

1. En besvärsnämnd inrättas härmed.

2. Besvärsnämnden skall ensam ha behörighet i första och sista instans, när alla

administrativa kanaler har uttömts, i en tvist angående tillämpningen av denna

konvention på alla personer som omfattas av den, med undantag av administrativ

personal och servicepersonal, och vad avser lagenligheten i en handling som

grundas på denna konvention, eller på regler som fastställts enligt den, som

negativt påverkar sådana personer och som företagits av styrelsen eller

administrativa nämnden i skolan vid utövandet av deras befogenhet enligt denna

konvention. När sådana tvister är av ekonomisk art skall besvärsnämnden ha

obegränsad behörighet.

 Villkor och närmare föreskrifter för dessa förfaranden skall fastställas genom

tjänsteföreskrifterna för lärarkåren eller genom anställningsvillkoren för

timlärare eller genom reglementet för skolorna.

3. Medlemmarna i besvärsnämnden skall vara personer vars oberoende är ställt

utom allt tvivel och vars juridiska kvalifikationer är allmänt erkända.Endast

personer på en lista som sammanställts av Europeiska gemenskapernas domstol

skall vara valbara till medlemskap i besvärsnämnden.

4. Stadgan för besvärsnämnden skall antas enhälligt av styrelsen.

 Stadgan för besvärsnämnden skall bestämma antalet medlemmar, styrelsens

utnämningsförfarande, mandatperiodens längd och den finansiella ordning som

gäller för dem. Stadgan skall beskriva nämndens arbetssätt.

5. Besvärsnämnden skall själv anta sin arbetsordning, som skall innehålla de

bestämmelser som är nödvändiga för att tillämpa stadgan.

 Arbetsordningen skall kräva enhälligt godkännande av styrelsen.

6. Besvärsnämndens avgöranden skall vara bindande för parterna och skulle de

senare inte verkställa dem skall de verkställas av de berörda myndigheterna i

medlemsstaterna i enlighet med deras respektive nationella lagstiftning.

7. Andra tvister i vilka skolorna är part, skall falla under nationella dom-

stolars behörighet. I synnerhet nationella domstolars behörighet i frågor

rörande civilrättsligt eller straffrättsligt ansvar påverkas inte av denna

artikel.

Avdelning VII

Särskilda bestämmelser

Artikel 28

Styrelsen kan vid enhällighet ingå avtal angående delaktighet i en befintlig

skola, eller en som skall upprättas i enlighet med artikel 2, med organisationer

som styrs av offentlig rätt, som på grund av sitt läge har ett intresse av

skolornas verksamhet. Genom att sluta ett sådant avtal kan en sådan organisation

få en plats och en röst i styrelsen i alla frågor angående skolan ifråga, om

dess finansiella bidrag är så stort att det finansierar huvuddelen av skolans

budget. Den kan också få en plats och en röst i den berörda skolans

administrativa nämnd.

Artikel 29

Styrelsen kan vid enhällighet också besluta att förhandla om andra avtal än

avtal om deltagande med offentlig- eller privaträttsliga organisationer eller

institutioner, som har ett intresse av en av skolornas verksamhet.

 Styrelsen kan ge dem en plats och en röst i den berörda skolans administrativa

nämnd.

Artikel 30

Styrelsen kan förhandla med regeringen i ett land där en skola är belägen om de

tilläggsavtal som krävs för att säkerställa att skolan kan fungera under bästa

möjliga förhållanden.

Artikel 31

1. En fördragsslutande part kan säga upp denna konvention genom skriftlig

anmälan till den luxemburgska regeringen; den senare skall underrätta de andra

fördragsslutande parterna vid mottagandet av denna anmälan. Uppsägning skall

anmälas senast den 1 september för att den skall gälla från och med den 1

september påföljande år.

2. En fördragsslutande part som säger upp denna konvention skall avstå från sin

andel i skolornas tillgångar. Styrelsen skall besluta vilka organisatoriska

åtgärder, inklusive personalåtgärder, som skall vidtas, som en följd av

uppsägning av någon av de fördragsslutande parterna.

3. Styrelsen får besluta om att stänga en skola i enlighet med den röst-

ningsmetod som anges i artikel 9. Den skall genom samma förfarande vidta de

åtgärder för skolan som den anser nödvändiga, särskilt vad avser lärarpersonal,

administrativ personal och servicepersonal och fördelningen av skolans

tillgångar.

4. En fördragsslutande part kan begära att denna konvention ändras. För detta

ändamål skall den meddela den luxemburgska regeringen sin begäran. Den

luxemburgska regeringen skall vidta de nödvändiga arrangemangen med den

fördragsslutande part som innehar ordförandeskapet i Europeiska gemenskapernas

råd för att utlysa en regeringskonferens.

Artikel 32

Ansökningar om anslutning till denna konvention från en stat som blir medlem i

gemenskapen skall göras skriftligen till den luxemburgska regeringen, som skall

underrätta var och en av de fördragsslutande parterna om detta.

 Anslutningen skall gälla från och med den 1 september närmast efter det att

anslutningsinstrumenten har deponerats hos den luxemburgska regeringen.

 Från och med den dagen skall sammansättningen av skolans organ ändras i

enlighet med detta.

Artikel 33

Denna konvention skall ratificeras av medlemsstaterna som fördragsslutande

parter i enlighet med deras respektive konstitutionella krav. Vad gäller

Europeiska gemenskaperna skall den slutas i enlighet med de fördrag som

upprättat dem. Ratificeringsinstrumenten och de akter som meddelar slutandet av

denna konvention skall deponeras hos den luxemburgska regeringen, som är

depositarie för stadgan för Europaskolorna. Regeringen skall underrätta alla de

andra fördragsslutande parterna om deponeringen.

 Denna konvention skall träda i kraft den första dagen i den månad som följer på

medlemsstaternas deponering av alla ratificeringsinstrument och Europeiska

gemenskapernas deponering av de akter som meddelar slutandet av konventionen.

 Denna konvention, som har upprättats i ett enda original på danska, engelska,

franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska och tyska,

som samtliga nio texterna är lika giltiga, skall deponeras i luxemburgska

regeringens arkiv, vilken skall överlämna en vidimerad kopia till var och en av

de fördragsslutande parterna.

Artikel 34

Denna konvention upphäver och ersätter stadgan av den 12 april 1957 och

protokollet till denna av den 13 april 1962.

 Om inte annat föreskrivs i denna konvention skall avtalet om europeisk

studentexamen fortsätta att gälla.

 Tilläggsprotokollet om Münchenskolan, som upprättades med hänvisning till

protokollet av den 13 april 1962 och som undertecknades i Luxemburg den 15

december 1975, skall inte påverkas av denna konvention.

 Hänvisningarna i akter före denna konvention som berör skolorna skall anses som

hänvisningar till motsvarande artiklar i denna konvention.

Bilagor till konventionen

Bilaga 1

Europaskolor för vilka stadgan gäller:

Europaskolan, Bergen

Europaskolan, Bryssel I

Europaskolan, Bryssel II

Europaskolan, Bryssel III[1]

Europaskolan, Culham

Europaskolan, Karlsruhe

Europaskolan, Luxemburg

Europaskolan, Mol

Europaskolan, München

Europaskolan, Varese

Bilaga 2

Grundläggande undervisning ges på följande språk:

Danska

Engelska

Franska

Grekiska

Italienska

Nederländska

Portugisiska

Spanska

Tyska

 [1]Styrelsen beslöt att upprätta denna skola vid sitt

 sammanträde den 27-29 oktober 1992.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:214 Konvention med stadga för

Europaskolorna.