Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

och byggande

18

Förslag till statsbudget för 2000

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 9

2 Lagförslag 11

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 11

3 Inledning 13

3.1 Omfattning 13

3.2 Utgiftsutvecklingen 13

3.3 Resultatbedömning 14

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 14

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 14

3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 15

3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 15

3.5 Skatteavvikelser 15

3.5.1 Skatteförmåner 16

3.5.2 Skattesanktioner 16

3.6 Utgiftsutvecklingen 17

4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 19

4.1 Omfattning 19

4.2 Utgiftsutveckling 19

4.3 Resultatbedömning 20

4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 20

4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 21

4.3.3 Effekter av de statliga insatserna 22

4.3.4 Regeringens slutsatser 23

4.4 Revisionens iakttagelser 24

4.5 Anslag 25

5 Geoteknik 47

5.1 Omfattning 47

5.2 Revisionens iakttagelser 47

5.3 Anslag 47

6 Länsstyrelserna m.m. 51

6.1 Omfattning 51

6.2 Utgiftsutveckling 52

6.3 Revisionens iakttagelser 52

6.4 Anslag 52

6.5 Anslag 58

7 Lantmäteriverksamhet m.m. 59

7.1 Omfattning 59

7.2 Utgiftsutvecklingen 59

7.3 Resultatbedömning 60

7.4 Revisionens iakttagelser 61

7.5 Anslag 61

8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 65

8.1 Omfattning 65

8.2 Resultatbedömning 65

8.3 Anslag 66

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 10

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen 13

Tabell 3.2 Skatteavvikelser, netto 16

Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen 17

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen 19

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen 25

Tabell 4.3 Beräkning av anslaget för år 2000 26

Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen 26

Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym 26

antal påbörjade lägenheter1 26

Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - fördelat på ändamål och

upplåtelseform 27

Tabell 4.7 Beräkning av anslaget för år 2000 28

Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen 28

Tabell 4.9 Anslagsberäkning 29

Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen 29

Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Äldre garantier

30

Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde Nya garantier 31

Tabell 4.13 Anslagsberäkning 31

Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen 31

Tabell 4.15 Beräkning av anslaget för år 2000 31

Tabell 4.16 Anslagsutvecklingen 32

Tabell 4.17 Beräkning av anslaget för år 2000 33

Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 34

Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen 34

Tabell 4.20 Anslagsutvecklingen 36

Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen 36

Tabell 4.22 Anslagsutvecklingen 37

Tabell 4 23.Totala utgifter för bostadsbidrag samt antalet hushåll med

bostadsbidrag i

maj respektive år, 1990 1999 37

Tabell 4.24 Hushåll med bostadsbidrag under maj månad, 1995 1999 38

Tabell 4.25 Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt

genomsnittlig boendekostnad, genomsnittlig utrymmesstandard och

genomsnittlig preliminär bidragsgrundande inkomst, år 1998 39

Tabell 4.26 Procentuell fördelning efter avstämningsresultat. Samtliga hushåll,

1997

års bostadsbidrag 40

Tabell 4.27 Hushåll med bostadsbidrag, som någon gång under år 1997 fått

socialbidrag, arbetslöshetsersättning eller studiebidrag 41

Tabell 4.28 Anslagsutvecklingen 44

Tabell 5.1 Anslagsutveckingen 47

Tabell 5.2 Uppdragsverksamhet 48

Tabell 5.3 Beräkning av anslaget för år 2000 49

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen 52

Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen 52

Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet 55

Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för år 2000 57

Tabell 6.5 Ramanslagets fördelning på ramposter för år 2000 57

Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen 58

Tabell 6.7 Beräkning av anslaget för år 2000 58

Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen 59

Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen 61

Tabell 7.3 Offentligrättlig verksamhet 62

Tabell 7.4 Uppdragsverksamhet 62

Tabell 7.5 Beräkning av anslaget år 2000 63

Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen 63

Tabell 7.7 Beräkning av anslaget år 2000 64

Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen 65

Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen 66

Tabell 8.3 Bemyndiganden 68

Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen 68

Diagramförteckning

6.1 Ramanslagets fördelning på verksamhetsgrenar 1997- 1998 (samtliga

länsstyrelser) 53

6.2 Länsstyrelsernas finansiering 53

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner regeringens förslag om

senareläggning av investeringsbidrag till

bostadsinvesteringar som främjar ekologisk

hållbarhet (avsnitt 4.3.4)

2. dels godkänner regeringens förslag om att

bidrag avseende statligt räntestöd för

reparation och underhåll inte utbetalas

under år 2000, dels bemyndigar regeringen

att i fråga om ramanslaget A2 Räntebidrag

m.m. disponera högst 20 miljoner kronor

för återstående utbetalningar avseende

investeringsbidrag för anordnande av

bostäder för studenter m.fl. under år 2000

(anslagsavsnitt A2 Räntebidrag m.m.),

3. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag(anslagsavsnitt A10

Bostadsbidrag),

4. godkänner regeringens förslag om ändrade

regler för Fonden för fukt- och

mögelskador, (anslagsavsnitt A8 Bidrag till

Fonden för fukt- och mögelskador),

5. godkänner regeringens förslag om ändrad

användning av delar av ramanslaget E1 Stöd

till lokala investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet och om ändrade regler för

statsbidrag till lokala investeringsprogram

(anslagsavsnitt E1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet),

6. bemyndigar regeringen att under år 2000 i

fråga om ramanslaget A6 Byggforskning,

besluta om bidrag som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst 162

miljoner kronor under åren 2001 2004,

7. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget E1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet,

besluta om bidrag som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst

2 600 miljoner kronor under åren 2001 och

2002,

8. för budgetåret 2000 anvisar anslagen under

utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande enligt

följande uppställning.

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Boverket

ramanslag

130 922

A2

Räntebidrag m.m.

ramanslag

3 742 000

A3

Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

ramanslag

13 197

A4

Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

ramanslag

1 800 000

A5

Byggforskningsrådet: Förvaltningskostnader

ramanslag

24 816

A6

Byggforskning

ramanslag

105 548

A7

Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador

ramanslag

40 000

A8

Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder

ramanslag

7 000

A9

Bonusränta för ungdomsbosparande

ramanslag

7 500

A10

Bostadsbidrag

ramanslag

5 670 000

A11

Internationellt samarbete

ramanslag

20 000

B1

Statens geotekniska institut

ramanslag

24 078

C1

Länsstyrelserna m.m.

ramanslag

1 798 370

C2

Regionala självstyrelseorgan

obetecknat anslag

21 072

D1

Lantmäteriverket

ramanslag

417 755

D2

Statens va-nämnd

ramanslag

6 721

E1

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

ramanslag

1 758 000

E2

Kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet

ramanslag

5 089

Summa

15 592 068

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 21, 21 a och 22 §§ lagen (1993:737) om bostads-

bidrag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

21 §

Bidrag lämnas från och med månaden efter den då rätten till bidrag har upp-

kommit samt till och med den månad då rätten till bidrag har ändrats eller

upphört dock längst tolv månader. Om rätten till bidrag uppkommit eller

upphört den första dagen i en månad, skall dock bidraget lämnas eller upphöra

från och med den månaden. Bidrag får inte lämnas för längre tid tillbaka än an-

sökningsmånaden. Bidrag får dock lämnas för en längre tid tillbaka, om en an-

sökan om bidrag avseende höjning av hyra eller avgift ges in till försäkrings-

kassan inom en månad från den dag den sökande fick kännedom om hyres-

eller avgiftshöjningen.

Om ett barn avlider i en barnfamilj

som avses i 10 11 §§, och familjen

dessförinnan har ansökt om eller får

bostadsbidrag, får bidraget lämnas till

och med den sjätte månaden efter

dödsfallet. Bidrag får dock lämnas

längst till och med den månad då

familjen flyttar från bostaden.

21 a §

Preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad bidragsgrundande

inkomst och skall så nära som möjligt motsvara det slutliga bostadsbidrag som

kan antas komma att bestämmas enligt denna lag. För sökande som har in-

komst av näringsverksamhet skall denna inkomst antas vara minst lika hög

som fastställts vid senaste taxeringsbeslut, om inte sökanden visar särskilda

skäl för att inkomsten skall uppskattas till lägre belopp.

Vid tillämpningen av 21 § andra

stycket skall bostadsbidraget dock be-

räknas som om barnet fortfarande

levde och grundas på barnets ekono-

miska förhållanden månaden före

dödsfallet.

Preliminärt bostadsbidrag betalas ut med ett månadsbelopp, som avrundas

nedåt till närmast jämna hundratal kronor.

22 §

Bestäms det slutliga bostadsbidraget till högre belopp än vad som för

samma år har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas ut.

Bestäms det slutliga bostadsbidraget till lägre belopp än vad som för samma år

har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas tillbaka.

Belopp under 100 kronor skall

inte betalas ut eller betalas tillbaka.

Belopp under 200 kronor skall

inte betalas ut eller betalas tillbaka.

På belopp som skall betalas ut eller betalas tillbaka enligt första stycket

skall

avgift och ränta betalas i enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen

eller efter regeringens bemyndigande av Riksförsäkringsverket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000. Äldre föreskrifter gäller fort-

farande vid dödsfall som inträffar före ikraftträdandet

3 Inledning

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och

bostadsväsendet, geotekniska frågor,

länsstyrelserna m.m., lantmäteriverksamhet m.m.

samt stöd till ekologisk omställning och

utveckling.

3.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

22 371

20 503

18 296

15 592

12 282

11 718

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Utgifterna för räntebidrag har fortsatt att minska

under 1998 och minskningen beräknas fortsätta

under de närmaste åren. Utgifterna för

kreditgarantier ökade kraftigt under 1998, men

bedöms minska betydligt under 1999.

Utgifterna för bostadsbidrag, som steg

kraftigt under 1990-talets första hälft, har

därefter minskat successivt. Även antalet

bidragstagare har minskat.

Förändringar

Den försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning som t.o.m. år 2002 bedrivs i

Kalmar, Gotlands och Skåne län utvidgades den

1 januari 1999 till att även omfatta Västra

Götalands län, som bildades den 1 januari 1998

genom sammanläggning av Göteborgs och

Bohus län, Älvsborgs län samt Skaraborgs län.

Vid länsstyrelserna inrättades den 1 januari

1999 särskilda miljöprövningsdelegationer.

Plan- och bygglagen har ändrats den 1 januari

1999 (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14,

rskr 1997/98:225) och bl.a. har grundläggande

krav på estetisk hänsyn införts i lagstiftningen.

Mål

- Att alla skall ges förutsättningar att leva i

goda bostäder till rimliga kostnader och i en

stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt

hållbara ramar samt under jämlika och värdiga

levnadsförhållanden.

- Att en ekologisk hållbarhet skall vara grund

vid planering och byggande.

- Att genom stöd till kommunerna för

investeringsprogram bidra till omställningen

till ett ekologiskt hållbart samhälle.

Jämfört med budgetpropositioinen för 1999 är

målen för utgiftsområdet delvis omformulerade,

dock utan att inriktningen därmed förändrats.

Prioriteringar

Arbetet med att stödja utvecklingen mot

ekologisk hållbarhet har fortsatt hög prioritet.

Fortsatta insatser skall göras för ett miljö- och

hälsoriktigt byggande och boende.

Arbetet med olika insatser för att sänka

boendekostnaderna och för att undanröja

hindren för ett ökat bostadsbyggande skall

fortsätta.

Huvuduppgifter för Lantmäteriverket är att

fortsätta arbetet med att säkerställa ekonomisk

balans och en rationell fastighetsbildning.

3.3 Resultatbedömning

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska,

framför allt på grund av lägre räntenivå.

Utgifterna för kreditgarantier ökade kraftigt

under år 1998, men bedöms minska betydligt

under år 1999. Utgifterna för bostadsbidrag

fortsätter att minska.

Den fysiska planeringens betydelse för

miljötillståndet och omställningen till en

ekologiskt hållbar utveckling uppmärksammas i

olika sammanhang allt mer. Arbetet med att

samordna fysisk planering med miljöpolitiken

intensifieras därför i syfte att förebygga

miljöproblem. Även internationellt, särskilt

inom EU, har intresset för fysisk planering och

stadsutveckling ökat påtagligt.

Ökade krav på anpassning till en mer

konkurrensutsatt situation kännetecknar

byggsektorn. Det nationella arbetet med EU-

kommissionens rapport Competitiveness in

the Construction Industry fortsätter i syfte att

utveckla den europeiska byggsektorn. Intresset

från olika håll för miljö- och hälsoaspekter på

byggandet och boendet är fortsatt stort.

Det statliga lantmäteriet har under år 1998

hanterat de strukturella problemen på ett

tillfredsställande sätt. Det ekonomiska resultatet

är dock fortsatt otillfredsställande för vissa

verksamhetsdelar.

Nyproduktionen av bostäder är låg, särskilt

vad gäller hyresbostäder. Boverket har därför fått

regeringens uppdrag att analysera dels

bostadsbyggnadsbehovet, dels vilka hinder som

kan finnas för en ökad nyproduktion. Enligt

Boverkets analys är behovet av nyproduktion av

bostäder större i tillväxtområdena de närmaste

åren än vad tidigare bedömningar visat.

Det är angeläget att även i framtiden ha ett stort

och starkt inslag av bostadsföretag som drivs

utan vinstintresse och som ges förutsättningar att

spela en central roll i bostadsförsörjningen och

att dämpa hyresutvecklingen. Regeringen har

därför tillkallat en särskild utredare med uppgift

att dels belysa hur de allmännyttiga

bostadsföretagen i ett längre perspektiv bör

organiseras och skötas, dels utvärdera

bruksvärdessystemet. Ett tidsbegränsat

sanktionssystem har införts för att motverka att

de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att

pengar överförs från företagen till annan

verksamhet i kommunerna.

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

Statens stöd till bostadsbyggandet består av dels

räntebidrag till flerbostadshus, dels statliga

kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar.

Försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning pågår i Kalmar, Gotlands,

Skåne och Västra Götalands län t.o.m. år 2002. I

de fyra försökslänen har ansvaret för den

regionala utvecklingen flyttats över från

länsstyrelsen till direkt eller indirekt valda

regionala självstyrelseorgan.

På Gotland genomförs också ett parallellt

försök med en mer samlad organisation av den

statliga länsförvaltningen. Försöket har medfört

att länsstyrelsen stärkt sin roll som

sektorsövergripande förvaltningsmyndighet.

Vid samtliga länsstyrelser inrättades den 1

januari 1999 särskilda

miljöprövningsdelegationer för prövning enligt

miljöbalken av tillstånd för miljöfarlig

verksamhet.

Under våren 1999 har länsstyrelserna

tillsammans med Svenska Kommunförbundet,

Lantmäteriverket, Boverket och ett stort antal

kommuner förberett utbildningssatsningar för

att stimulera en ökad användning av geografiska

data och informationssystem (GIS).

Utbildningsprogrammets första etapp kommer

att bedrivas under hösten 1999 och hela

programmet kommer att slutföras under år 2001.

Regeringen har aviserat en ny organisation för

genomförande av mål 1 under den kommande

strukturfondsperioden fr.o.m. år 2000 t.o.m. år

2006. Den nya organisationen innebär att

beslutsgrupperna avvecklas och

strukturfondsdelegationer inrättas vid de

länsstyrelser som utses att vara

förvaltningsmyndigheter. Dessa länsstyrelser blir

därmed ansvariga för genomförandet av det nya

målprogrammet och även ansvariga för

utbetalning och rekvisition av

strukturfondsmedel.

Länsstyrelserna och, i försökslänen,

självstyrelseorganen samordnar och driver

arbetet med att ta fram regionala tillväxtavtal.

Samtliga län har lämnat utkast till tillväxtavtal till

regeringen. En redovisning av detta arbete

lämnas under utgiftsområde 24 Näringsliv,

avsnitt 4 Regional näringspolitik.

Inom området samhällsplanering har

insatserna under 1998 främst inriktats på det

internationella planeringssamarbetet och på

uppföljning och utveckling av

planeringssystemet. Ett arbete har påbörjats med

syfte att utveckla metoder för att bättre integrera

miljöfrågor i den fysiska planeringen, främst i

den kommunala översiktsplaneringen. Även ett

arbete som rör hållbar stadsutveckling har

påbörjats.

Regeringen har under 1999 fördelat 1,4

miljarder kronor till de lokala

investeringsprogrammen i 47 kommuner.

3.3.3 Effekter av de statliga insatserna

Det statliga stödet till bostadsbyggandet skapar

förutsättningar för förbättrade kreditvillkor för

låntagarna.

År 1998 uppnådde, med stöd av

bostadsbidragen, 60 procent av antalet hushåll

med hemmavarande barn och bostadsbidrag en

utrymmesstandard som minst innebär att varje

barn kan erbjudas ett eget rum. Bidrag lämnades

till knappt 30 procent av det totala antalet hushåll

med barn i landet.

Sammanställda kunskaper och nya

erfarenheter har givit en bättre beredskap och

större möjligheter att på ett mer samlat sätt öka

insatserna för att främja ett ekologiskt hållbart

byggande. Övergången mot funktionsreglering i

Boverkets Bygg- och konstruktionsregler har

fortsatt. Därigenom kan byggkostnader sänkas

med bibehållen kvalitet.

Tillgången till digital landskapsinformation

har ökat, vilket har bidragit till att skapa ett

bättre och mer lättillgängligt beslutsunderlag för

bl.a. samhällsplaneringsändamål,

räddningstjänstinsatser, miljöövervakning,

transportplanering samt för försvarsmakten.

De investeringar som staten stöder genom

statsbidragen till lokala investeringsprogram

kommer att ge påtagliga miljöeffekter i form av

bland annat minskade utsläpp av koldioxid och

kväveoxider samt minskade utsläpp av

näringsämnen till vattendragen och effektivare

resursanvändning. I samband med

investeringsprogrammen beräknar kommunerna

att 11 500 nya årsarbeten skapas under åren 1998

t.o.m. 2001.

3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet

En särskild delegation inrättades från och med

den 1 juli 1998 för att tillfälligt hantera frågor om

stöd till kommuner med stora åtaganden inom

bostadsområdet. Delegationen finansieras inom

utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till

kommuner.

I ett pågående flerårigt program för ekologiskt

och ekonomiskt uthålligt energisystem ingår

bidrag till vissa investeringar för att minska

elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt

ombyggnad och anslutning av eluppvärmda

byggnader till fjärrvärme. Stöden utbetalas från

utgiftsområde 21 Energi.

3.5 Skatteavvikelser

Samhällets stöd inom utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande redovisas i huvudsak som anslag på

statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd

som redovisas via anslag finns dock även stöd på

statsbudgetens inkomstsida i form av olika

särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd

brukar betecknas som saldopåverkande

skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka

hushållens och företagens inkomster eller priser.

Skatteförmånerna kan vara motiverade av

fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en

sådan förmån på budgetens inkomstsida

avvecklas leder detta till en budgetförstärkning

för den offentliga sektorn.

Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med

den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden

innebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen

är lika med storleken på den skattefria

transferering som fullt ut kompenserar den

skattskyldige om skatteavvikelsen tas bort.

Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna

bör tolkas med stor försiktighet. Nedan

redovisas de skatteavvikelser som är direkt

hänförbara till utgiftsområdet. Redovisningen

avser de regler som gällde den 1 januari 1999.

Tabell 3.2 Skatteavvikelser, netto

Miljarder kronor

1999

2000

Avkastning småhus

5,84

8,25

Avkastning bostadsrätt

2,16

2,51

Reavinst på eget hem och

bostadsrätt

1,64

1,64

ROT-reduktioner

1,41

-

Försäljning av tomtmark och

byggnader

0,07

0,07

Tidpunkt för inbetalning i

byggnadsrörelse

0,16

0,21

Räntekostnader för

bostadsrättsföreningar

-1,48

-1,57

Fastighetsskatt på hyreshus

(bostadsdelen)

-3,59

-3,73

Fastighetsskatt på lokaler

-3,10

-3,27

Fastighetsskatt på industrienheter

-1,43

-1,44

Summa

1,68

2,67

1 Positiva värden avser skatteförmån och negativa värden avser

skattesanktion.

3.5.1 Skatteförmåner

Avkastning småhus

Avkastning från eget hem behöver ej tas upp till

beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt med

1,5 procent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen

utgörs av skillnaden mellan skatten (30 procent)

på räntan på fastighetens marknadsvärde och

fastighetsskatten.

Avkastning bostadsrätt

Bostadsrättsföreningen skall årligen ta upp en

intäkt om 3 procent av fastighetens

taxeringsvärde. Därutöver utgår fastighetsskatt

på 1,5 pro-cent av taxeringsvärdet.

Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan

skatten (30 procent) på räntan på det

sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna

och den skatt som betalas.

Reavinst på egnahem och bostadsrätt

Endast halva reavinsten som eventuellt uppstår

vid försäljning av egnahem och bostadsrätt tas

upp till beskattning i inkomstslaget eget kapital.

Resterande del av reavinsten utgör

skatteavvikelse. Reavinsten kan fr.o.m. den 8

september 1993 under vissa omständigheter

också skjutas upp. Vad avser denna möjlighet till

uppskov motsvarar skatteavvikelsen en räntefri

kredit.

ROT-reduktioner

Den 15 april 1996 återinfördes möjligheten att få

skattereduktion på löneandelen av reparations-

och förbättringsåtgärder på hyreshus och

egnahem. Till skillnad från år 1993 och år 1994

gäller reduktionen även för

bostadsrättsinnehavare. Möjligheten till ROT-

reduktion skulle ha upphört den 31 december

1998 men riksdagen beslutade att förlänga

perioden t.o.m. den 31 mars 1999 samt att höja

storleken på den maximala skattereduktion som

kan erhållas (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:

BoU10, rskr. 1997/98:306).

Försäljning av tomtmark och byggnader

Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark

till icke-skattskyldiga och den obeskattade

vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen

regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare

till icke skattskyldig person.

Tidpunkt för inbetalning i byggnadsrörelse

Redovisningsskyldigheten inträder två månader

efter det att fastigheten har tagits i bruk.

Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten.

3.5.2 Skattesanktioner

Räntekostnader för bostadsrättsföreningar

Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ej

överstiga den intäkt på 3 procent av

taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till

beskattning.

Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen)

Fastighetsskatten på hyreshusfastigheter

(bostadsdelen) är en objektskatt som enbart

träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av näringsverksamhet

utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot

intäkterna), till den del den inte reducerar

skatten, en skatteavvikelse.

Fastighetsskatt på lokaler

Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt

som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom

intäkterna beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten (som

är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

inte reducerar skatten, en avvikelse.

Fastighetsskatten på lokaler infördes år 1996

som en delfinansiering av EU-avgiften.

Fastighetsskatt på industrienheter

Fastighetsskatten på industrienheter är en

objektskatt som enbart träffar fastighetskapital.

Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten (som

är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

inte reducerar skatten, en avvikelse.

Fastighetsskatten på industrienheter infördes år

1996 som en delfinansiering av EU-avgiften.

3.6 Utgiftsutvecklingen

Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Plan-, bygg- och bostadsväsendet

19 628

16 768

15 085

11 561

8 575

8 210

Geoteknik

22

23

25

24

24

25

Länsstyrelserna m.m.

1 696

1 778

1 820

1 819

1 839

1 858

Lantmäteriverksamhet m.m.

407

433

411

424

423

430

Stöd till ekologisk omställning och utveckling

617

1 500

955

1 763

1 420

1 196

Totalt för utgiftsområde 18

22 371

20 503

18 296

15 592

12 282

11 718

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4 Plan-, bygg- och bostadsväsende

4.1 Omfattning

Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och

bostadsväsendet hör utgifter för bl.a.

räntebidrag, statliga kreditgarantier,

bostadsbidrag, byggforskning och bidrag till

fonden för fukt- och mögelskador samt

förvaltningskostnader för myndigheterna

Boverket, Statens bostads-kreditnämnd,

Byggforskningsrådet och Fonden för fukt-

och mögelskador. Antalet anställda vid

myndigheterna uppgick den 31 december 1998

till totalt 264.

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

19 628

16 768

15 085

11 561

8 575

8 210

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Utgifterna för räntebidrag blev nästan 1 300

miljoner kronor lägre än det på statsbudgeten

anvisade beloppet år 1998 och beräknas år 1999

bli drygt 160 miljoner kronor lägre än anvisat

belopp. Avvikelsen beror främst på ett bättre

ränteläge än beräknat.

Utgifterna för garantiverksamheten vid

Statens bostadskreditnämnd blev nästan 1 200

miljoner kronor högre än det ursprungligen

anvisade beloppet år 1998, men beräknas år 1999

bli ca 1 100 miljoner kronor lägre än anvisat

belopp. Utgiftsökningen för år 1998 orsakades

av ett kraftigt ökat antal skadeärenden. Att

skadeutfallet under år 1999 bedöms bli lägre än

vad som tidigare beräknats beror främst på det

förbättrade ränteläget.

Utgifterna för bostadsbidrag, som steg

kraftigt under 1990-talets första hälft, har

därefter genom riksdagens beslut om ändrade

bestämmelser minskat successivt. Även antalet

bidragstagare har minskat.

Förändringar

Med anledning av regeringens förslag i

propositionen Kommunala bostadsföretag (prop.

1998/99:122, bet. 1998/99:BoU11, rskr.

1998/99:251) har riksdagen beslutat att en

sanktion skall drabba kommuner som säljer

aktier eller andelar i kommunala bostadsföretag

så att kommunen förlorar det bestämmande

inflytandet i företaget. Detsamma gäller vid

utdelning från sådana bostadsföretag i de fall

utdelningen överstiger en skälig avkastning.

Sanktionen som är tidsbegränsad och gäller

under den tid den framtida utvecklingen av de

kommunala bostadsföretagen utreds innebär

att det generella statsbidraget till kommunerna

reduceras på visst sätt.

En särskild utredare har tillkallats för att ta

fram underlag för kommande beslut om

allmännyttiga bostadsföretag. Dessutom skall

utredaren utvärdera det s.k.

bruksvärdessystemet.

Prioriteringar

Fortsatta insatser skall göras inom miljö- och

hälsoriktigt byggande, boende och förvaltning

med särskild inriktning på miljöanalys och

livscykelkostnader. Häri ingår ett effektivt

resursutnyttjande.

Arbetet med olika insatser för att sänka

boendekostnaderna och för att undanröja

hindren för ett ökat bostadsbyggande skall

fortsätta.

Arbetet med att främja sänkta byggkostnader

skall fortsätta. Sänkta byggkostnader bör

inkludera kostnader under drifts- och

underhållsskedet.

Formerna för samhällsplaneringen på olika

nivåer skall utvecklas.

4.3 Resultatbedömning

4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Byggande och boende

Utvecklingen i byggsektorn under 1990-talet

mot ökade krav på anpassning till en mer

konkurrensutsatt situation fortsätter. Under

detta decennium har ett nytt system för

subventioner till bostadsbyggandet införts,

byggreglerna funktionsanpassats, byggandets

offentliga kontrollsystem lagts om och vissa

regleringar avvecklats. Byggherrens ansvar har

förtydligats. Inom byggsektorn har ökad vikt

lagts på miljö- och kvalitetsfrågor. En annan

viktig fråga utgör betoning av resursanvändning

och kostnader i förvaltningsledet.

Förändringarna har skett under en tid med

kraftigt vikande byggkonjunktur och mycket

stor arbetslöshet i branschen. Det kan vidare

konstateras att tillgängligheten och

användbarheten har blivit sämre i

nyproduktionen under 1990-talet. Bostäder i

flerfamiljshus byggda från mitten av 1990-talet är

i ökad utsträckning sämre vad avser tillgänglighet

och därmed också svårare att bebo för

människor med nedsatt rörlighet, hörsel och syn

än de som byggdes i början av decenniet eller på

1980-talet.

På många sätt är situationen i övriga EU-

länder liknande. I detta sammanhang bör nämnas

att EU-kommissionen lämnat förslag till en

handlingsplan för bättre konkurrens i

byggindustrin (The Competitivness of the

Construction Industry). En ökad

konkurrenskraft inom byggbranschen får positiv

inverkan på andra branscher samt på

sysselsättning och tillväxt. Beträffande

miljöanpassningen bedöms t.ex. Nederländerna,

Danmark och Tyskland ha kommit längre inom

vissa områden än Sverige. Inom energiområdet

visar Sverige särskilt bra resultat.

Arbetet inom EU med byggproduktdirektivet

har övergått i ett mer operativt skede.

Tyngdpunkten ligger nu på att utarbeta

vägledningsdokument till de internationella

standardiseringsorganisationerna. Framsteg har

skett på brandområdet. Arbetet med

gemensamma konstruktionsregler har

intensifierats. CE-märkta byggprodukter har

kommit ut på marknaden och de första

harmoniserade produktstandarderna är aviserade

under år 1999. Som ett led i implementeringen av

direktivet har Boverket givit ut en ny kungörelse,

TEK 1, där de riktlinjer för europeiska tekniska

godkännanden som för närvarande kan resultera

i CE-märkning har förtecknats. Det europeiska

intresset för en gemensam lösning av frågan med

deklarationer av byggprodukternas

miljöegenskaper är stort, eftersom olika

nationella lösningar kan leda till handelshinder.

I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner per-

manenta bostäder. Bostadsstandarden i Sverige är

i ett internationellt perspektiv hög och jämnt

fördelad. Praktiskt taget alla bostäder har fullt

modern utrustning.

Trångboddhet i bemärkelsen att bostaden har

mer än två boende per rum, kök och ett rum

oräknade, är sällsynt. År 1993 var endast 3 pro-

cent av hushållen i hyres- och bostadsrätt trång-

bodda och trångboddheten i egnahem var nästan

obefintlig. Den genomsnittliga bostadsytan per

person var 43 m2 år 1993.

Bostadsmarknadsläget varierar stort mellan

olika regioner i landet. Boverket bedömer att

bostadsproduktionen behöver öka de närmaste

åren i storstadsområdena och i övriga

tillväxtregioner. Resultaten från Boverkets

bostadsmarknadsenkät 1999 visar att fler

kommuner än för ett år sedan rapporterar

bostadsbrist. I minst 30 kommuner råder det

bostadsbrist, varav hälften ligger i Stockholms

län. Antalet lägenheter lediga för uthyrning har

minskat något i jämförelse med år 1998.

Samtidigt har beståndet av lägenheter i de

kommunala bolagen minskat genom bl.a.

försäljningar och rivningar. Enligt SCB fanns det

den 1 mars 1999 drygt 56 000 lägenheter som var

lediga till uthyrning i allmännyttiga och

privatägda fastigheter. Det motsvarar 3,7 procent

av det aktuella beståndet. Merparten av de lediga

lägenheterna finns i kommuner med mindre än

75 000 invånare.

Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de se-

naste åren. Antalet påbörjade lägenheter har en-

ligt SCB uppgått till i genomsnitt drygt 12 000

lägenheter årligen under åren 1993 1998.

Hushållens kostnader för boendet ökade

kraftigt i början av 1990-talet. Bostadskonsum-

tionen som andel av disponibel inkomst har ökat

och uppgick enligt nationalräkenskaperna år

1998 till i genomsnitt 30,9 procent. Motsvarande

andel år 1990 var 24,7 procent.

Boendekostnaderna var i februari 1999 för

hyresrätt 0,3 procent högre medan kostnaderna

för egnahem var 3,8 procent lägre jämfört med

ett år tidigare. Det hittillsvarande utfallet av

hyresförhandlingarna för år 1999 tyder på i

genomsnitt oförändrade hyror. En mer

långsiktig trend visar att boendekostnaderna för

perioden januari 1995 till februari 1998 har ökat

med i genomsnitt 2,5 procent per år i hyresrätt,

men har minskat med 3,0 procent i egnahem.

Den kraftiga nedgången av boendekostnaderna

för egnahem förklaras huvudsakligen av sänkta

räntekostnader.

De totala utgifterna för bostadsbidrag har

mellan åren 1995 och 1998 minskat från 9,2

miljarder kronor till 5,7 miljarder kronor, en

minskning med 3,5 miljarder kronor eller 37,5

procent. Under samma period har antalet

bidragstagare minskat med 240 000 hushåll, eller

41 procent. Förändringarna beror främst på

riksdagens beslut om nya bestämmelser fr.o.m.

år 1996 och år 1997.

Länsstyrelsernas arbete med

bostadsadministration

Under år 1998 ökade det totala antalet

bidragsbeslut kraftigt i jämförelse med

föregående år, främst beroende på hanteringen av

bidragen till energisparande åtgärder. Däremot

ökade antalet bidragsbeslut avseende räntebidrag

för om- och tillbyggnad av bostäder endast

marginellt jämfört med föregående år. Betydande

insatser har under året gjorts för att informera

om främst bidragen till energisparande åtgärder.

Regeringen bedömer att verksamheten sköts på

ett effektivt sätt i flertalet län.

Samhällsplaneringen

Den fysiska planeringens betydelse för

miljötillståndet och omställningen till en

ekologiskt hållbar utveckling ökar. En fysisk

planering som samordnas med miljöpolitiken ger

möjligheter att förebygga miljöproblem och att

arbeta sektorsövergripande samtidigt som större

hänsyn kan tas till lokala förhållanden. Arbetet

med konsekvensanalyser och strategiska

miljöbedömningar får allt större genomslag i den

fysiska planeringen. Även stadsmiljö- och

stadsutvecklingsfrågorna, inklusive trafik,

externa handelsetableringar, trygghet, arkitektur

och gestaltning, visas från flera håll ett ökat

intresse. Berörda statliga myndigheter främst

Boverket, Byggforskningsrådet och

Länsstyrelserna har ett särskilt ansvar att stödja

kommunerna och aktivt medverka i en

utveckling av samhällsplaneringens former och

arbetssätt.

På kommunal nivå kan noteras att arbetet med

översiktsplaner nu oftare innehåller visioner och

att omvärldsperspektivet i planarbetet tycks bli

viktigare. Kommunerna arbetar också för att

integrera arbetet med Agenda 21 i

översiktsplaneringen och med att få till stånd ett

mer aktivt medborgarinflytande i

översiktsplaneprocessen.

Internationellt har intresset för fysisk

planering och stadsutveckling ökat påtagligt. EU

spelar en viktig roll i denna utveckling både

genom påverkan på nationell politik och genom

aktiviteter direkt riktade mot städer och

kommuner. Arbetet med visioner och strategier i

Östersjöområdet (VASAB 2010) har varit

vägledande som exempel på både internationellt

visionsarbete och transnationellt

planeringssamarbete. Inom EU presenterades i

maj 1999 ett förslag till ett europeiskt

planeringsperspektiv (ESDP). ESDP:s principer

omsätts redan nu i planeringssamarbete i

Östersjö- respektive Nordsjöregionen inom

ramen för gemenskapsinitiativet INTERREG II

C.

4.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

Boverkets arbete med att vidareutveckla

föreskrifter och allmänna råd mot ökad

funktionsanpassning har fortsatt, bl.a. genom

nya versioner av Boverkets Byggregler,

Boverkets Konstruktionsregler och genom

Boverkets handbok om användning av

återvunnet byggmaterial.

Boverket redovisade genom ett större antal

publikationer och rapporter flera

regeringsuppdrag som genomförts i samarbete

med Byggforskningsrådet under samlingsnamnet

Bygg för Hälsa och Miljö under år 1998.

Redovisningen omfattade bl.a. sammanställning

av goda exempel och

kunskapssammanställningar om miljö- och

hälsoriktigt byggande och boende. Resultaten

presenterades av verket genom en konferensserie

runt om i landet.

Med anledning av regeringens förslag i

propositionen Vissa byggfrågor m.m. beslutades

vissa ändringar i byggnadslagstiftningen m.m.

(prop. 1998/99:62, bet. 1998/99:BoU8, rskr.

1998/99:218). Riksdagen har bemyndigat

regeringen att meddela föreskrifter om skärpta

säkerhetskrav för det befintliga hissbeståndet.

Bakgrunden är de tio rekommendationer som

fogats som bilaga till hissdirektivet. Regeringen

har nyligen gett Boverket i uppdrag att ta fram

ytterligare underlag för att regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer skall

kunna föreskriva om skärpta krav på befintliga

hissar i byggnader. Dessutom görs det tydligt att

det är möjligt att ingripa mot eftersatt underhåll

med stöd av plan- och bygglagen. Slutligen har

riksdagen beslutat att undanta samtliga en- och

tvåbostadshus från den återkommande

obligatoriska funktionskontrollen av

ventilationssystem.

Länsstyrelserna fattade under år 1998 beslut

om räntebidrag för nyproduktion av knappt

12 300 lägenheter samt för ombyggnad av

knappt 17 000 lägenheter (i projekt med ett

bidragsunderlag på minst 50 000 kronor per

lägenhet). Dessutom beviljades

investeringsbidrag för produktion av

äldrebostäder i 64 ärenden omfattande ca 2 000

lägenheter. Investeringsbidrag för anordnande av

bostäder för studenter m.fl. beviljades för ca

5 700 lägenheter.

Statens bostadskreditnämnd beslutade år 1998

om nya kreditgarantier i 428 ärenden med ett

garanterat belopp om 833 miljoner kronor

(hänförligt till resultatområdet Nya garantier).

Av det garanterade beloppet avsåg 57 procent

nyproduktion av bostadsrättslägenheter och 26

procent nyproduktion av hyresrätter.

Riksförsäkringsverket har i augusti år 1999

redovisat effekter och resultat av 1997 års

bostadsbidragssystem. Utifrån de resultat som

utvärderingen visar finner verket inga starka

argument för att föreslå några större

förändringar i nuvarande bostadsbidragssystem.

Inom området samhällsplanering har

insatserna under året främst riktats in på det

internationella planeringssamarbetet och på

uppföljning och utveckling av

planeringssystemet. Ett arbete har också

påbörjats med syfte att utveckla metoder för att

bättre integrera miljöfrågor i den fysiska

planeringen, främst i översiktsplaneringen. Även

ett arbete om hållbar stadsutveckling har

påbörjats. Uppbyggnaden av ett digitalt

planeringsunderlag om hushållningen med mark

och vatten fortsätter. Länsstyrelserna har aktivt

arbetat med att ta fram underlag för att förbättra

kunskaperna om mark- och vattenanvändningen

till grund för kommunernas översiktsplanering. I

övrigt har länsstyrelserna riktat in arbetet på

frågor som är särskilt angelägna inom respektive

län, t.ex. frågor om infrastrukturutbyggnad,

stormarknader och vindkraft. Boverket har

genomfört betydande utbildningsinsatser i

samband med miljöbalkens ikraftträdande.

Forskningen inom planering, byggande och

förvaltning har inriktats mot kunskaps- och

kompetensutveckling för bl.a. genomförandet av

de lokala investeringsprogrammen för ekologisk

hållbarhet.

4.3.3 Effekter av de statliga insatserna

Byggreglernas utveckling mot ökad

funktionsanpassning ger bättre förutsättningar

till ökad återvinning, bättre inomhusklimat, ökad

hushållning med energi, ökad säkerhet samt

metoder och produkter till lägre kostnader.

Reglernas funktionsanpassning leder generellt till

att byggkostnader kan sänkas med oförminskad

kvalitet genom större valfrihet men även

uppmuntran till teknisk utveckling.

Sammanställda kunskaper och nya

erfarenheter beträffande ett miljö- och

hälsoriktigt byggande och boende har givit en

bättre beredskap och större möjligheter att på ett

mer samlat och målinriktat sätt framledes öka

insatserna för att främja ett ekologiskt hållbart

byggande.

Räntebidraget motsvarar en minskning av

kapitalkostnaderna år 1998 med ca 12 200 kronor

för en nyproducerad lägenhet på 90 m2 , vid en

räntenivå på 5,0 procent.

Statliga kreditgarantier medför både ökad

kredittillgänglighet och förbättrade kreditvillkor

för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir

lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för

sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av

statlig kreditgaranti. Härigenom skapas

förutsättningar för lägre kapitalkostnader för

kredittagaren.

År 1998 uppnådde, med stöd av bostadsbidrag,

60 procent av antalet hushåll med hemmavarande

barn och bostadsbidrag en utrymmesstandard,

som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett

eget rum. Bidrag lämnades till knappt 30

procent av det totala antalet hushåll med barn i

landet. För hushåll med hemmavarande barn

täckte bostadsbidraget i genomsnitt ca 35

procent av den faktiska bostadskostnaden.

Effekterna generellt av arbetet med att

utveckla metoder och förmedla kunskaper i

samhällsplaneringen är självfallet svåra att avläsa i

ett kortsiktigt perspektiv. Arbetet med

metodutveckling och kunskapsspridning om

transporter och infrastruktur, om hälsa och

säkerhet samt om bebyggelse- och grönstruktur

bedöms öka kvaliteten i beslutsunderlaget och

därigenom också leda till bättre beslut.

Genomförandet av utbildningsinsatser om

miljöbalken och dess tillämpning i planeringen

har underlättat arbetet i kommunerna och på

länsstyrelserna. Som ett resultat av aktiv

information om INTERREG II C har ett stort

antal kommuner, landsting och länsstyrelser

medverkat i samverkansprojekt där minst tre

medlemsländer deltar i syfte att pröva nya

arbetsformer i frågor av betydelse för regional

utveckling.

4.3.4 Regeringens slutsatser

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska

de närmaste åren om den nuvarande räntenivån

består. På längre sikt kommer utgifterna dock att

öka i takt med att nya bidragsärenden

tillkommer.

Förlusterna inom kreditgarantisystemet

bedöms ha kulminerat och väntas i framtiden bli

lägre än vad som tidigare beräknats under

förutsättning att det prognosticerade ränteläget

består. Regeringen avser att under hösten 1999

påbörja en utvärdering av BKN:s verksamhet,

bl.a. i syfte att belysa garantisystemets betydelse

för bostadsförsörjningen.

Prioriteringar för ett miljö- och hälsoriktigt

byggande måste innehålla såväl kort- som

långsiktiga mål. Arbetet med ökad

kretsloppsanpassning av byggområdet måste

inriktas mot att skapa underlag för

miljöbedömning och bedömning av

livscykelkostnader. Vidare måste även

fortsättningsvis utgångspunkten vara att

byggnader och anläggningar skall fungera för sitt

ändamål dvs. avvägningar görs bl.a. mellan

inomhus-, arbets- och utomhusmiljö.

Grundprinciperna för det nya

bostadsbidragssystemet är bra. De frågor som

Riksförsäkringsverket lyfter fram i sin

utvärdering av systemet kommer regeringen

dock att ytterligare analysera. Måluppfyllelsen i

bostadsbidragssystemet är, vad avser hushållens

utrymmesstandard, i det närmaste oförändrad

jämfört med föregående år. Systemets

fördelningspolitiska profil har förstärkts

marginellt.

Förslag till senareläggning av investeringsbidrag

Regeringens förslag: Införandet av bidrag till

bostadsinvesteringar som främjar ekologisk

hållbarhet senareläggs med ett år till år 2001.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen

beslutade på förslag i regeringens proposition

(prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr.

1997/98:306) Bostadspolitik för hållbar

utveckling om ett investeringsbidrag för

merkostnader för investeringar som främjar

ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av

hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna

bostadsområden. Stödet skulle kunna lämnas

fr.o.m. år 2000 inom en årlig ram på 250 miljoner

kronor.

Regeringen föreslår att införandet av

investeringsbidraget senareläggs till år 2001.

Detta mot bakgrund av den föreslagna

förlängningen av lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet (avsnitt 8.3) och de

regelförändringar som föreslås för dessa

program.

Skälig avkastning för kommunala bostadsföretag

Regeringens bedömning: Ett kommunalt

bostadsföretag bör under år 2000 få lämna en

utdelning om högst 7,5 procent på det av

kommunen direkt tillskjutna kapitalet.

Detsamma bör gälla utdelningar och

aktieägartillskott som tillförs verksamheter inom

samma koncern som inte huvudsakligen avser

förvaltning av bostadsfastigheter.

Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen

beslutade i juni 1999 att under den tid då den

framtida utvecklingen av de kommunala

bostadsföretagen utreds införa ett nytt

tidsbegränsat sanktionssystem som syftar till att

motverka att de kommunala bostadsföretagen

säljs ut eller att pengar förs över från företagen

till annan verksamhet i kommunerna (prop.

1998/99:122, bet. 1998/99:BoU11, rskr.

1998/99:251, SFS 1999:608). Riksdagsbeslutet

innebär bl.a. att om en kommun använder sitt

bestämmande inflytande i bostadsföretaget till

att överföra en utdelning eller ett

aktieägartillskott som överstiger en skälig

avkastning på det ursprungliga aktiekapitalet,

skall en minskning av kommunens generella

statsbidrag ske.

Begreppet ursprungligt aktiekapital motsvarar

vad som enligt gällande praxis och tidigare

motivuttalanden angetts som direkt tillskjutet

kapital. Avsikten har alltså inte varit att ändra

den avkastningsnivå som gällt tidigare.

Regeringen har därefter i förordning (1999:610)

om skälig avkastning vid utdelning från

kommunala bostadsföretag föreskrivit att skälig

avkastning under kalenderåret 1999 skall vara 5

procent. För att löpande säkerställa att den

tillåtna avkastningen ligger på en rimlig nivå

avser regeringen att varje år som

sanktionslagstiftningen gäller ompröva vad som

skall anses utgöra skälig avkastning.

De tillfälliga reglerna trädde i kraft den 19 juni

1999 och tillämpas på ägarförändringar och

beslut om frivillig likvidation till och med den 30

juni 2001 och på utdelningar och

aktieägartillskott till och med den 30 juni 2002.

Mot bakgrund av att det från flera håll

framförts kritik mot gällande avkastningsnivå har

det inom Regeringskansliet gjorts en översyn av

vad som skall anses vara skälig avkastning för

kommunala bostadsföretag när det gäller

tillämpningen av det tillfälliga sanktionssystemet.

Översynen

Underlag om bland annat de kommunala

bostadsföretagens kapital har inhämtats från

Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO),

Boverket och länsstyrelserna. Utifrån detta

material kan man konstatera att den stora

merparten av de kommunala bostadsföretagen

inte lämnar någon utdelning över huvud taget.

Under perioden 1991 1997 har i genomsnitt 82

procent av de kommunala bostadsföretagen inte

lämnat någon utdelning till ägaren. Inkluderas de

företag som lämnat maximalt 5 procent i

utdelning i förhållande till aktiekapitalet ökar

andelen till 87 procent. Det kan således fastslås

att de kommunala bostadsföretagens utdelningar

generellt har legat på mycket låg nivå under 1990

- talet.

Som regeringen konstaterar i den nämnda

propositionen har det riktats kritik mot

nuvarande relativt restriktiva ordning. Den

översyn som nu gjorts inom Regeringskansliet

visar också att gällande regler i vissa fall påtagligt

begränsar företagens möjligheter att överföra

vinstmedel till sina ägare. Dessa fall är i och för

sig inte vanligt förekommande men regeringen

anser att det är viktigt att reglerna utformas så att

ägaren ges möjlighet att få en rimlig avkastning

på sitt tillskjutna kapital. Å andra sidan är det

viktigt att en god soliditet byggs upp i de

kommunala bostadsföretagen och att deras

utdelningspolicy inte förändras på ett sätt som

riskerar att undergräva den roll som

allmännyttan har att dämpa hyresutvecklingen på

marknaden. Mot bakgrund av att den av

regeringen i maj tillsatta särskilda utredaren

enligt sina direktiv skall göra en samlad analys av

de regelverk som styr verksamheten i de

kommunala bostadsföretagen och överväga om

det behövs ett nytt regelverk, anser regeringen

att det i dagsläget inte är lämpligt att göra några

genomgripande förändringar av den praxis som

hittills tillämpats (Dir. 1999:32).

Regeringen avser dock att göra en justering

som innebär att ett kommunalt bostadsföretag

under år 2000 får lämna en utdelning

motsvarande 7,5 procent på det av ägaren direkt

tillskjutna kapitalet, vilket i dagsläget

ungefärligen motsvarar den femåriga

statsobligationsräntan med ett påslag på 2,5

procentenheter. Detsamma skall gälla om

kommunen organiserat sin verksamhet i en

koncern och det sker en

förmögenhetsöverföring till ett annat bolag inom

samma koncern som inte huvudsakligen ägnar

sig åt förvaltning av bostäder.

4.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några

invändningar i revisionsberättelserna för år 1998

avseende myndigheterna inom

verksamhetsområdet.

4.5 Anslag

A1 Boverket

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

129 520

Anslags-

sparande

8 425

1999

Anslag

122 424

Utgifts-

prognos

124 750

2000

Förslag

130 922

2001

Beräknat

133 064

1

2002

Beräknat

135 327

2

1 Motsvarar 130 922 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 130 922 tkr i 2000 års prisnivå.

Boverket är en central förvaltningsmyndighet för

frågor om byggd miljö och hushållning med

mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt,

fysisk planering, byggande och boende. Verket

svarar också för den centrala administrationen av

statligt bostadsstöd i form av bidrag för

finansiering av bostäder.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målen för Boverkets verksamhet med

samhällsplanering och stadsutveckling var under

år 1998 dels att initiera och stödja utvecklingen

av effektiva och ändamålsenliga besluts- och

planeringsprocesser enligt PBL och NRL, dels

att utveckla metoder och förmedla kunskaper

om hur den fysiska planeringen kan bidra till en

ekologiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt

hållbar stadsutveckling, en kretsloppsanpassad

samhällsutveckling, en god hushållning med

naturresurser samt en balanserad regional

utveckling. Målet inom byggande var att bidra

till ett kostnadseffektivt och kretsloppsanpassat

byggande som tillgodoser samhällets krav på

kvalitet, hälsa, god miljö, säkerhet och

tillgänglighet. Målet inom området Boende var

att främja tillgången till bostäder av god kvalitet

till rimliga kostnader.

Insatser inom området samhällsplanering som

har haft goda effekter gäller arbetet med

metodutveckling och kunskapsspridning om

transporter och infrastruktur, om hälsa och

säkerhet samt om bebyggelse- och grönstruktur.

Boverkets nya reviderade Bygg- och

Konstruktionsregler ger bl.a. ökad

funktionsanpassning så att byggkostnader kan

sänkas med oförminskad kvalitet genom större

valfrihet men även uppmuntran till teknisk

utveckling. Reglerna medger förbättringar i

nyproduktionen beträffande möjligheterna till

återvinning, gott inomhusklimat, ökad

hushållning med energi och ökad säkerhet.

Utifrån ett beslut vid det informella

europeiska bostadsministermötet år 1997 i

Amsterdam har Boverket varit arrangör för ett

större europeiskt expertmöte i Malmö om

nationella system för att främja ekologiskt

hållbart byggande. Mötet gav en möjlighet att på

ett samlat sätt jämföra länders olika system,

synsätt och utgångspunkter för ett ekologiskt

hållbart byggande.

Inom verksamhetsområdet Boende kan vissa

prestationer särskilt noteras. Såväl

handläggningstiderna som ärendebalansernas

ålder minskade under år 1998. Ärendebalansen

vid årets slut hade dock ökat vilket beror på ökad

ärendetillströmning och uppsägningar av

extraanställd personal. Av intresse är vidare att

precisionen i verkets prognoser förbättrades år

1998 i jämförelse med de två föregående

budgetåren.

Styckkostnaden per utbetalat bidrag har ökat.

Detta sammanhänger med att antalet

räntebidragsärenden enligt de äldre regelverken

minskar kraftigt, samtidigt som verket har

betydande fasta kostnader för de

stordatorsystem i vilka dessa bidrag

administreras. Under hösten 1998 inledde verket

ett projekt i syfte att minska datorkostnaderna.

Inom ramen för detta arbete sattes ett nytt

datorsystem för bidragshantering i produktion

den 1 april 1999.

Slutsatser

Regeringen bedömer att Boverkets verksamhet

har bedrivits i enlighet med de av regeringen

fastlagda riktlinjerna och att verket har utfört de

uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av

verksamhetsmålen. När det gäller verksamhetens

inriktning de närmaste åren anser regeringen att

verkets insatser inom områdena inomhusmiljö,

ekologisk hållbarhet och arkitektonisk kvalitet i

planering och byggande, tillgänglighet för äldre

och personer med funktionshinder,

stadsutveckling samt regional utveckling skall

prioriteras.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

8 412 000 kronor.

Anslaget för år 2000 har beräknats enligt

följande:

Tabell 4.3 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslaget 1999

122 424

Pris- och löneomräkning

86

Justering av premier

8 412

Förslag 2000

130 922

A2 Räntebidrag m.m.

Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

10 814 271

Anslags-

sparande

360 000

1999

Anslag

7 537 000

Utgifts-

prognos

7 376 460

2000

Förslag

3 742 000

2001

Beräknat

1 971 000

2002

Beräknat

1 651 000

De utgifter som belastar anslaget avser statliga

räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder

samt för vissa underhålls- och

förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus.

Anslaget disponeras vidare för bidrag till

förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till

kommuner.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De mest betydelsefulla faktorerna för utfallet på

anslaget är räntenivån och byggvolymen.

Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer

såsom ränteläge, utvecklingen av hushållens

disponibla inkomster, arbetslöshet osv.

Utgifternas utveckling är således i hög grad

beroende av den samhällsekonomiska

utvecklingen i stort.

Budgetåret 1998 blev utgifterna ca 1,3

miljarder kronor lägre än vad som hade anvisats

på statsbudgeten. För innevarande budgetår

beräknas utgifterna bli ca 160 miljoner lägre än

det anvisade beloppet. Den lägre

anslagsbelastningen beror framför allt på att

räntenivån har varit lägre än de antaganden som

gjordes i budgetpropositionerna för 1998 och

1999.

I budgetpropositionen för år 1998 antogs

subventionsräntan i genomsnitt bli 6,5 procent

under år 1998. Den faktiska subventionsräntan

uppgick i genomsnitt till 5,21 procent detta år.

I budgetpropositionen för 1999 antogs den

genomsnittliga subventionsräntan bli 5,38

procent under det första halvåret och 5,48

procent under det andra halvåret 1999. Under

det första halvåret var subventionsräntan i

genomsnitt 4,36 procent.

Känslighetsanalyser visar att i nuvarande

ärendestock medför en ökning av

subventionsräntan med 0,5 procentenheter att

utgifterna ökar med ca 30 miljoner kronor på

årsbasis.

Bostadsproduktionen blev totalt något lägre år

1998 än vad som beräknades i

budgetpropositionen för år 1999. Under år 1998

påbörjades nästan 12 000 lägenheter i

nyproduktion och nästan 17 000 lägenheter i

samband med ombyggnad. Detta innebär att

antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev

ca 1 000 lägre än vad som beräknats, medan

antalet påbörjade lägenheter i samband med

ombyggnad blev ca 3 000 lägre i jämförelse med

vad som antagits. Utgifterna för räntebidrag

beräknas bli ca 20 miljoner kronor lägre per år,

till följd av att bostadsproduktionen år 1998 blev

något lägre än förväntat.

Regeringens förslag för år 2000 samt de

beräknade utgifterna för år 2001 och år 2002

baseras härutöver på ett antagande om att

subventionsräntan i genomsnitt blir 5,26 procent

under andra halvåret 1999 samt 5,25 procent

under första halvåret och 5,43 procent under det

andra halvåret år 2000. För åren 2001 och 2002

antas subventionsräntan i genomsnitt bli 5,45

procent respektive år. Den s.k. bopremien, som

uttrycker marknadens bedömning av risken med

att placera i bostadsobligationer i förhållande till

att placera i statsobligationer, antas i genomsnitt

vara 0,5 procent under hela perioden.

Regeringens förslag baseras vidare på en

förväntad bostadsproduktion enligt tabell 4.5

nedan.

Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym

antal påbörjade lägenheter1

År

Nybyggnad

Ombyggnad

1999

14 300

20 000

2000

16 000

22 000

2001

18 500

25 000

2002

20 200

27 500

1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på minst

50 000 kronor per lägenhet beaktats.

Känslighetsanalyser visar att om antalet

påbörjade lägenheter i nyproduktion blir 10 000

fler år 1999 respektive år 2000 än vad som

antagits enligt tabell 4.5, beräknas utgifterna för

räntebidrag öka med ca 30 miljoner kronor år

2000 och med knappt 100 miljoner kronor år

2001.

Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för

räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell

4.6 nedan.

Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag -

fördelat på ändamål och upplåtelseform

Miljarder kronor (löpande priser)

Ändamål

1999

2000

Nyproduktion

 Hyresrätt

2,8

1,5

 Bostadsrätt

1,8

1,0

 Äganderätt

0,2

0,1

Summa

4,8

2,6

Ombyggnad

 Hyresrätt

1,9

0,8

 Bostadsrätt

0,5

0,3

 Äganderätt

0,04

0,0

Summa

2,5

1,1

TOTALT

7,3

3,7

Räntebidrag för ny- och ombyggnad av

bostäder enligt äldre regler svarar för ca 75

procent av utgifterna på anslaget år 1999. År

2000 beräknas denna andel uppgå till ca 60

procent.

Av de totala utgifterna för räntebidrag avser ca

175 miljoner kronor år 1999 räntestöd vid

förbättring av hyres- och bostadsrättshus, s.k.

RBF-stöd. Vidare beräknas ca 20 miljoner

kronor per år utbetalas för bidrag till s.k. 33 §-

ersättning till kommuner.

Räntebidrag enligt äldre system

Ärendevolymen avseende räntebidrag enligt

1992 års och äldre regler minskar nu snabbt.

Detta beror på att den garanterade räntan uppgår

till ca 7 procent för ärenden med räntebidrag

enligt 1991 års regler och äldre och till ca 5,5

procent för ärenden med räntebidrag enligt 1992

års regler, för andra upplåtelseformer än

egnahem. För egnahem är den garanterade

räntan ännu högre. Räntebidraget kommer

därför att upphöra vid nästa tidpunkt för ändring

av subventionsräntan vid den prognosticerade

räntenivån för de närmaste åren. Av Boverkets

bidragsstatistik framgår att antalet ärenden med

räntebidrag enligt äldre regler år 1998 uppgick till

ca 70 000 och att de år 1999 minskar till drygt

40 000 ärenden. År 2000 och år 2001 minskar

volymen ytterligare till ca 20 000 respektive

7 000 ärenden. År 2002 återstår endast några

hundra ärenden.

Administrationen av dessa ärenden hanteras i

stordatorsystem hos Boverket och är förenad

med betydande fasta kostnader.

Stordatorsystemen kommer därför att avvecklas

när samtliga ärenden har avslutats. De totala

kostnaderna för driften av dessa system beräknas

år 2000 uppgå till ca 10 miljoner kronor, medan

Boverkets avgiftsinkomster för den s.k.

nettoaviseringsrutinen endast beräknas bli ca 0,3

miljoner kronor. Nettoaviseringsrutinen innebär

att Boverket enligt avtal med kreditgivarna

utbetalar räntebidragen till kreditgivarna, som i

sin tur aviserar låntagarna för den del av

räntekostnaderna som inte täcks av

räntebidragen (dvs. nettoaviserar).

Nettoavisering var t.o.m. år 1993 ett villkor för

att räntebidrag skulle beviljas enligt 1991 års och

äldre regler, men fr.o.m. år 1994 är rätten till

bidrag inte beroende av nettoavisering (prop.

1993/94:76, bet. 1993/94:BoU06, rskr.

1993/94:115).

Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget

att genomföra administrativa förenklingar i syfte

att minska kostnaderna för

bidragsadministrationen. En sådan översyn har

inletts. Ett led i detta arbete är att Boverket inte

kommer att teckna några nya avtal med

kreditgivarna om nettoaviseringar efter nu

löpande avtalsperiod. Detta innebär att

nettoaviseringsrutinen avvecklas fr.o.m. år 2000

och att räntebidragen under återstående

bidragstid således kommer att utbetalas direkt till

låntagarna på samma sätt som gäller för ärenden

med räntebidrag enligt 1992 och 1993 års regler.

Slutsatser

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska

de närmaste åren om den nuvarande räntenivån

består. På längre sikt kommer utgifterna dock att

öka i takt med att nya bidragsärenden

tillkommer

 Förslag om medelsdisposition

Regeringens förslag: Bidrag avseende statligt

räntestöd för reparation och underhåll, s.k. RBF-

stöd, utbetalas inte under år 2000.

 Medel på anslaget A2 Räntebidrag m.m. får

disponeras år 2000 för återstående utbetalningar

avseende investeringsbidrag för anordnande av

bostäder för studenter m.fl. med högst 20

miljoner kronor.

Skälen för regeringens förslag:

Besparing på det statliga räntestödet för reparation

och underhåll (RBF-stöd)

Omprioriteringar inom utgiftsområde 18 måste

göras under år 2000. Regeringen aviserade därför

i 1999 års ekonomiska vårproposition att inga

utbetalningar görs under år 2000 avseende

statligt räntestöd för reparation och underhåll,

det s.k. RBF-stödet. Förslaget beräknas medföra

att statens utgifter för detta stöd minskar med ca

112 miljoner kronor år 2000.

Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för

studenter m.fl. - återstående utbetalningar

Riksdagen beslutade i december 1998 att

investeringsbidrag för anordnande av bostäder

för studenter m.fl. inte skall beviljas för

ansökningar som inkommit till länsstyrelserna

efter den 12 oktober 1998 (prop. 1998/99:1, bet.

1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Regeringen

bedömde vid tidpunkten för

budgetpropositionen för år 1999 att återstående

utbetalningar för beviljade bidrag skulle komma

att uppgå till ca 30 miljoner kronor. Boverket

bedömde dock i sin prognos av den 27 januari

1999 att återstående utbetalningar skulle

överstiga detta belopp. Riksdagen godkände

regeringens förslag i 1999 års vårproposition, i

den del som avsåg tilläggsbudget för år 1999, att

ytterligare 40 miljoner kronor skulle tillföras

anslaget (prop. 1998/99:100, utgiftsområde 18,

bet. 1998/99: FiU27, rskr. 1998/99:249).

Bidrag hade per den 31 augusti 1999 totalt

beviljats med 138 miljoner kronor avseende en

produktion av ca 5 700 lägenheter. Av detta hade

totalt 79 miljoner kronor utbetalats. Vidare fanns

det fortfarande ansökningar hos länsstyrelserna i

vilka beslut ännu inte hade fattats. Regeringen

bedömer att återstående utbetalningar kommer

att uppgå till ca 20 miljoner kronor år 2000.

Regeringen föreslår att upp till 20 miljoner

kronor på anslaget A2 Räntebidrag m.m. får

disponeras för att finansiera återstående

utbetalningar avseende investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för studenter m.fl. under

år 2000.

Anslaget för år 2000 har sammanfattningsvis

beräknats enligt följande (effekterna av

respektive förändring är i vissa fall

uppskattningar).

Tabell 4.7 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag år 1999

7 537 000

Räntenivån - garanterade

räntan överstiger

subventionsräntan

- 3 013 000

Upptrappning av garanterad

ränta

- 670 000

Lägre bostadsproduktion

- 20 000

Ej utbetalning av RBF-stöd

- 112 000

Återstående utbetalningar

avseende investeringsbidrag till

studentbostäder

+ 20 000

Förslag år 2000

3 742 000

A3 Statens bostadskreditnämnd:

Förvaltningskostnader

Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

11 856

Anslags-

sparande

6 227

1999

Anslag

12 763

Utgifts-

prognos

12 500

2000

Förslag

13 197

2001

Beräknat

13 416

1

2002

Beräknat

13 649

2

1 Motsvarar 13 197 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 13 197 tkr i 2000 års prisnivå

Statens bostadskreditnämnd (BKN) lämnar

kreditgarantier enligt förordningen (1991:1924)

om statlig kreditgaranti för bostäder.

Kreditgaranti kan även lämnas enligt

förordningen (1993:1591) om statlig

kreditgaranti för lån för omfördelning av

ränteutgifter på lån till bostäder (s.k.

omfördelningsgaranti) samt enligt förordningen

(1998:666) om statligt stöd för vissa kommunala

åtaganden för boendet (prop. 1997/98:119, bet.

1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Den

sistnämnda formen av kreditgaranti tillkom

under budgetåret 1998 och finansieras, inklusive

administrationskostnader, med medel från det

under utgiftsområde 25 angivna anslaget för

bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner

och landsting.

Anslaget får användas för

förvaltningskostnader som är hänförliga till

resultatområdet Äldre garantier.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för verksamheten är en effektivt

fungerande garantigivning för finansiering av

bostäder. BKN:s verksamhet under budgetåret

1998 präglades av en ökad tillströmning av

skadeärenden, samtidigt som antalet

inkommande garantiärenden minskade. Under

budgetåret 1998 inkom 702 skadeärenden och

431 garantiärenden, vilket kan jämföras med 514

skadeärenden och 551 garantiärenden under

budgetåret 1997. Dessutom påbörjades

handläggningen av ca 370 regressärenden,

jämfört med ca 300 under föregående budgetår.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte har haft

några invändningar i revisionsberättelsen

avseende BKN:s årsredovisning för budgetåret

1998.

RRV har tidigare gjort bedömningen att BKN

uppfyller kriterierna för att internrevision skall

inrättas (prop. 1994/95:100, bil. 1) och har därför

föreslagit att BKN skall omfattas av

bestämmelserna i förordningen (1995:686) om

intern revision vid statliga myndigheter m.fl.

Regeringen aviserade att man kommer att ta

ställning till RRV:s förslag i denna del när

resultatet av den uppföljning och analys av

garantiverksamheten som nu genomförts

föreligger. Regeringen konstaterar att det i ovan

nämnda proposition uppställs två kriterier för att

en myndighet skall omfattas av kravet på

internrevision. Dels skall myndigheten ha en

omfattande intern delegering av ansvar och

befogenheter, dels skall myndigheten

administrera stora medelsflöden. Vad gäller den

interna delegeringen kan konstareras att alla

väsentliga förvaltningsbeslut i BKN hanteras av

sex handläggare och två beslutande chefer, varför

kriteriet avseende en omfattande intern

delegering inte kan anses vara uppfyllt.

Regeringen lämnar därför RRV:s förslag i denna

sak utan åtgärd.

Slutsatser

Regeringen bedömer att Statens

bostadskreditnämnd har uppfyllt de

verksamhetsmål som följer av regleringsbrevet

när det gäller att, så långt regelverken medger

detta, minimera kostnaderna för garantiförluster

och administration. Verksamhetens inriktning är

styrd av de författningar som avser att tillgodose

det övergripande målet för verksamheten,

nämligen en väl fungerande och effektiv

garantigivning för finansiering av

bostadsbyggande.

Anslaget för år 2000 har beräknats enligt

följande. Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

254 000 kronor.

Tabell 4.9 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 1999

12 763

Pris- och löneområkning

180

Justering av premier

254

Förslag år 2000

13 197

A4 Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

2 696 535

Anslags-

sparande

0

1999

Anslag

3 000 000

Utgifts-

prognos

1 900 000

2000

Förslag

1 800 000

2001

Beräknat

600 000

2002

Beräknat

600 000

Garantiverksamheten är indelad i tre

resultatområden; Äldre garantier, Nya garantier

samt Kreditgarantier för avlösen av kommunala

borgensåtaganden. Med äldre garantier avses

garantier utfärdade t.o.m. 1996 samt

omfördelningsgarantier. Med nya garantier avses

i princip garantier utfärdade fr.o.m. 1997 som

inte avser omfördelning av ränteutgifter.

Kreditgarantier för avlösen av kommunala

borgensåtaganden är ett nytt resultatområde

fr.o.m. budgetåret 1998. Anslaget får användas

för att täcka förluster till följd av statliga

garantier för ny- och ombyggnad av bostäder

inom resultatområdet Äldre garantier.

Utgifterna för garantiförluster översteg under

år 1998 det i budgetpropostitionen för år 1998

anvisade beloppet på 1 500 miljoner kronor. Med

anledning av detta anvisades på tilläggsbudget för

1998 i samband med budgetpropositionen för

1999 ytterligare 1 015 miljoner kronor. För

innevarande budgetår beräknas anvisade medel

vara tillräckliga för att täcka utgifterna.

Med anledning av att utgifterna för

garantiförluster under år 1998 översteg det

anvisade beloppet med drygt 1 000 miljoner

kronor inleddes ett arbete med syfte att öka

tillförlitligheten i Statens bostadskreditnämnds

prognoser avseende utgifter för infrianden av

kreditgarantier. Arbetet har bedrivits i samarbete

mellan BKN och Regeringskansliet. Även extern

kompetens har anlitats. Den nya prognosmodell

som utarbetats grundas på de kapitaliserade

maximala betalnetton som långsiktigt kan

genereras inom bostadsrättsföreningar med

kreditgaranti. Den nya prog-nosmodellen har

använts till den prognos som ligger till underlag

för beräkningar av utgifter för kreditgarantier

fr.o.m. år 2000.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Garantistocken uppgick vid utgången av juni

1999 till 17 983 miljoner kr. Nytillskottet av

garantier har fortsatt att minska. Garantistocken

minskar även totalt sett och uppgick vid

utgången av år 1998 till 20 024 miljoner kronor,

varav 17 761 miljoner kronor avser Äldre

garantier. De aktualiserade skadorna inom

resultatområdet Äldre garantier under

budgetåret 1998 avsåg ett totalt garanterat

belopp om 3 526 miljoner kronor, vilket är en

ökning med 146 procent i förhållande till

motsvarande period år 1997. Inom

resultatområdet Nya garantier lämnades beslut

om ersättning i ett ärende med 0,3 miljoner

kronor. Av de aktualiserade skadeärendena inom

resultatområdet Äldre garantier under

budgetåret 1998 står bostadsrätter för 83 procent

av det garanterade beloppet, hyresrätter för 16

procent och egnahem för 1 procent. Av de

aktualiserade skadeärendena utgjorde

ackordsärenden 83 procent av det garanterade

beloppet.

Underskottet i garantiverksamheten inom

resultatområdet Äldre garantier uppgick t.o.m.

budgetåret 1998 till 5 985 miljoner kr. För

budgetåret 1999 beräknar BKN att underskottet

uppgår till 1 900 miljoner kr.

Inkomsterna från garantiavgifter för ny- och

ombyggnad, vilka tas ut årligen med 0,5 procent

av garanterat belopp, uppgick budgetåret 1998

till knappt 101 miljoner kr inom resultatområdet

Äldre garantier. För innevarande budgetår

beräknas inkomsterna uppgå till ca 80 miljoner

kr inom resultatområdet.

Regeringens förslag för år 2000 samt de

beräknade utgifterna för år 2001 och år 2002

baseras på de ränteantaganden som ligger till

grund för budgetpropositionen. BKN:s

känslighets-analyser visar dock att nivån på

skadeutfallet i hög grad är beroende av

ränteläget.

Efter beslut av riksdagen med anledning av

regeringens proposition Bostadspolitik för

hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet.

1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) tillkom

ytterligare ett resultatområde som närmast är att

hänföra till Äldre garantier, nämligen

Kreditgaranti för avlösen av kommunal borgen.

Infrianden och administration för sådana

garantier finansieras emellertid med medel från

anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa

kommuner och landsting under utgiftsområde

25.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Finansieringen av resultatområdet Nya garantier

sker helt utanför statsbudgeten fr.o.m. år 1998.

Detta resultatområde finansieras genom avgifter

som skall täcka både garantiverksamheten och

förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan

redovisas budget för resultatområdena Äldre

samt Nya garantier.

Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde

Äldre garantier

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

178

101 153

2 782 147

-2 680 994

Prognos 1999

225

80 000

 1 862 000

- 1 782000

Budget 2000

0

50 000

1 850 000

1 800 000

Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet - Resultatområde

Nya garantier

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

0

10 137

2 488

7 649

Prognos 1999

0

13 600

18 100

-4 500

Budget 2000

0

17 400

26 200

-8 800

Slutsatser

Statens utgifter för garantiförluster fortsätter att

minska under följande budgetår under

förutsättning att den prognosticerade räntenivån

består.

Anslaget för år 2000 har beräknats enligt

följande.

Tabell 4.13 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag 1999

3 000 000

Förbättrat ränteläge

- 1 200 000

Förslag år 2000

1 800 000

A5 Byggforskningsrådet:

Förvaltningskostnader

Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

22 591

Anslags-

sparande

753

1999

Anslag

23 229

Utgifts-

prognos

23 550

2000

Förslag

24 816

2001

Beräknat

25 188

1

2002

Beräknat

25 577

2

1 Motsvarar 24 816 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 24 816 tkr i 2000 års prisnivå.

Byggforskningsrådet (BFR) har

samordningsansvaret för forskning och

utveckling som rör byggnader, anläggningar,

byggd miljö, samhällsplanering, stadsutveckling

samt energi- och miljöteknik för en bättre byggd

miljö. BFR:s verksamhet inom

förvaltningsanslaget A5 omfattar planering,

initiering och samordning av FoU-insatser och

experimentbyggande, handläggning av

projektansökningar, internationellt samarbete

samt informationsinsatser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1998 har 452 ansökningar om

forskningsmedel med ett sökt belopp om totalt

259,8 miljoner kronor registrerats hos BFR.

Antalet behandlade ansökningar under året

uppgick till 437 stycken. Cirka 40 procent av

inkomna ansökningar under år 1998 har beviljats

till ett totalt belopp om 110,3 miljoner kronor.

Genom samfinansiering av FoU-projekt har

branschen bidragit med ytterligare 152 miljoner

kronor.

År 1998 användes cirka 20 procent av

administrationsanslaget för internationellt

samarbete.

Information om forskning och forsknings-

resultat sker genom flera kanaler såsom

tidningen Byggforskning och tidningen Swedish

Buildning Research, konferenser och seminarier

samt presskonferenser.

BFR har under år 1998 fortsatt sitt arbete med

att utveckla och effektivisera sin administration

Bland annat har den datorstödda

projektadministrationen förbättrats.

Slutsatser

Regeringen bedömer att BFR:s verksamhet i allt

väsentligt har bedrivits i enlighet med de av

regeringen fastlagda riktlinjerna och att rådet har

utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som

följer av verksamhetsmålen.

Anslaget för år 2000 har beräknats enligt

följande:

Tabell 4.15 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

23 229

Pris- och löneomräkning

146

Justering av premie

1 441

Förslag 2000

24 816

A6 Byggforskning

Tabell 4.16 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

158 587

Anslags-

sparande

46 684

1999

Anslag

64 356

1

Utgifts-

prognos

88 300 1

2000

Förslag

105 548

2001

Beräknat

107 606

2

2002

Beräknat

109 827

3

1 BFR disponerar under 1999 även en anslagspost på 50 miljoner kronor under E1-

anslaget. Denna post ingår inte i tabellen.

2 Motsvarar 105 548 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 105 548 tkr i 2000 års prisnivå.

De utgifter som belastar anslaget är bidrag till

forsknings- och utvecklingsarbete som rör

byggnader, anläggningar, byggd miljö,

samhällsplanering, stadsutveckling och energi-

och miljöteknik för en bättre byggd miljö samt

bidrag enligt förordningen (1990:818) om bidrag

för experimentbyggande m.m. Bidragen fördelas

av Byggforskningsrådet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Det stöd BFR lämnar till satsningar på forskning

och utveckling syftar till att främja den byggda

miljöns kvalitet och långsiktiga hållbarhet.

Under år 1998 har BFR:s forskningsstödjande

verksamhet varit indelad i två huvudprogram;

Bebyggelsen och Byggnaden. BFR har fortsatt

satsningen på större samlade insatsområden.

Under 1998 startades insatsområdet IT Bygg utgifts-

område 19, Konkurrensfrämjande;

utgiftsområde 24, Utbildningsfrågor;

utgiftsområde 16)

2. Kommunikationer (utgiftsområde 22)

3. Lantbruk (utgiftsområde 23)

4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23)

5. Fiske (utgiftsområde 23)

6. Livsmedelskontroll, djurskydd och

allmänna veterinära frågor (utgiftsområde

23)

7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde

20)

8. Planväsende, hushållning med mark och

vatten (utgiftsområde 18)

9. Kulturmiljö (utgiftsområde 17)

10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9)

11. Civilt försvar och räddningstjänst m.m.

(utgiftsområde 6)

12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18)

13. Jämställdhet (utgiftsområde 14)

14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18)

Till verksamhetsgrenen Allmän förvaltning

hör ärenden som inte kan hänföras till någon

annan verksamhetsgren, såsom registrering av

stiftelser, lönegarantiärenden, jakt- och viltvårds-

ärenden, lotteriärenden etc.

Det pågår en försöksverksamhet med ändrad

regional ansvarsfördelning mellan stat och

kommun i Kalmar, Gotlands, Skåne och Västra

Götalands län. Försöksverksamheten som

inleddes den 1 juli 1997 i Kalmar, Gotlands och

Skåne län och den 1 januari 1999 i Västra

Götalands län, avslutas vid utgången av år 2002

(prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.

1996/97:77). Syftet med försöksverksamheten är

att utveckla former för en fördjupad demokratisk

förankring av det regionala utvecklingsarbetet.

I Kalmar län är ett regionförbund regionalt

självstyrelseorgan. På Gotland har kommunen

anförtrotts ansvaret. I Skåne och Västra

Götalands län är de nybildade landstingen

självstyrelseorgan.

Försöksverksamheten innebär att det

regionala självstyrelseorganet i respektive län

från länsstyrelserna övertagit det regionala

utvecklingsansvaret, ansvaret för frågor om

länsplaner för regional infrastruktur samt

beslutanderätten över användningen av

regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel. I

Kalmar, Gotlands och Skåne län har

självstyrelseorganen från Statens kulturråd

övertagit befogenheten att besluta om

fördelningen av vissa statsbidrag till regionala

kulturinstitutioner.

I Gotlands län påbörjades den 1 januari 1998

en försöksverksamhet med vidgad samordnad

länsförvaltning. Försöket innebär att

länsarbetsnämnden och skogsvårdsstyrelsen

inordnats i länsstyrelsen.

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk

regionkommitté, PARK, med uppgift att dels

följa upp och utvärdera försöksverksamheten,

dels utforma vissa förslag om den framtida

regionala organisationen (dir. 1997:80).

Kommittén skall redovisa sina överväganden och

förslag senast den 1 oktober 2000. I den del av

uppdraget som avser överväganden om den

statliga länsförvaltningens struktur och uppgifter

har en delredovisning skett i december 1998 i ett

betänkande, Regional frihet och statligt ansvar -

en principiell diskussion (SOU 1998:166).

Regeringen konstaterar att formerna för

arbetet med de överförda uppgifterna har

utvecklats. Det finns dock skillnader i de olika

försökslänen beroende på försökens karaktär och

starttid.

6.2 Utgiftsutveckling

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

1 696

1 778

1 820

1 819

1 839

1 858

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Regeringens bedömning är att tillfredsställande

resultat inom verksamhetsområdet har uppnåtts i

förhållande till de mål som formulerats. En

bedömning av resultatet inom de olika områdena

redovisas i budgetpropositionen under

respektive utgiftsområde. En samlad bedömning

vad gäller länsstyrelserna redovisas i avsnitt 6.4.

Den parlamentariska kommittén PARK följer

och utvärderar försöksverksamheten.

Det ekonomiska utfallet redovisas under

avsnitt 6.4 och 6.5.

Förändringar

Den 1 januari 1999 utvidgades

försöksverksamheten med ändrad regional

ansvarsfördelning till att omfatta även Västra

Götalands län. Samtidigt inrättades särskilda

miljöprövningsdelegationer vid samtliga

länsstyrelser.

Prioriteringar

Regeringens prioriteringar framgår av respektive

utgiftsområde.

6.3 Revisionens iakttagelser

Länsstyrelserna i Kronobergs, Kalmar, Blekinge,

Jämtlands och Västernorrlands län har av

Riksrevisionsverket, RRV, erhållit

revisionsberättelse med invändning. I RRV:s

årliga rapport till regeringen redovisas dessa

revisionsinvändningar tillsammans med de

iakttagelser som RRV gjort inom

verksamhetsområdet. Revisionens iakttagelser

och regeringens bedömning redovisas under

anslagsavsnitten 6.4 och 6.5.

6.4 Anslag

C1 Länsstyrelserna m.m.

Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

1 683 692

Anslags-

sparande

77 897

1999

Anslag

1 757 893

Utgifts-

prognos

1 800 000

2000

Förslag

1 798 370

2001

Beräknat

1 817 676

1

2002

Beräknat

1 836 979

2

1 Motsvarar 1 790 742 tkr i 2000 års prisnivå.

2Motsvarar 1 782 078 tkr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

I det följande redovisas länsstyrelsernas resultat

och finansiella ställning samt regeringens

bedömning härav.

Den närmare bedömningen av länsstyrelsernas

resultat inom de olika verksamhetsgrenarna

redovisas i budgetpropositionen under

respektive utgiftsområde.

Diagram 6.1 Ramanslagets fördelning på verksamhetsgrenar 1997- 1998 (samtliga

länsstyrelser)

10=regional ekonomi, näringslivsutveckling och konkurrens, 12=kommunikationer,

14=lantbruk, 15=rennäring m.m., 16=fiske, 17=livsmedelskontroll, djurskydd,

alllmänna veterinära frågor, 18=naturvård och miljö,

19=planväsende, hushållning med mark och vatten, 20=kulturmiljö, 21=social

omvårdnad, 22=civilt försvar och räddningstjänst m.m., 23=bostadsfinansiering,

30=jämställdhet, 24=allmän förvaltning

Av länsstyrelsernas totala finansiering härrör

cirka 70 % från anslaget C1 Länsstyrelserna

m.m.. Budgetåret 1998 minskade länsstyrelserna

sina utgifter med 91 miljoner kronor på detta

anslag. Samma år översteg medelsförbrukningen

de tilldelade medlen för verksamheten med 26

miljoner kronor. Detta möjliggjordes genom att

länsstyrelserna kunde utnyttja ett ackumulerat

anslagssparande. Totalt hade länsstyrelserna vid

utgången av 1998 ett anslagssparande om 72

miljoner kronor, vilket motsvarar 4 % av

tilldelade medel. Motsvarande belopp 1996 var

10 %. Det innebär att anslagssparandet minskat

med mer än hälften på tre år. Länsstyrelsernas

prog-noser som inlämnades i augusti tyder på att

det ackumulerade anslagssparandet kommer att

minska ytterligare under 1999.

Diagram 6.2 Länsstyrelsernas finansiering

Vid utgången av 1998 var drygt 4 600 personer

anställda vid länsstyrelserna, varav cirka 3 600

tillsvidareanställda. Antalet tillsvidareanställda

minskade, medan antalet visstidsanställda ökade

under året. Könsfördelningen var fortsatt relativt

jämn. Andelen anställda med eftergymnasial

utbildning ökade något och uppgick i slutet av

1998 till cirka 55 %. Åldersstrukturen

karaktäriserades fortfarande av att en stor andel,

cirka

25 %, var över 55 år, medan endast 11 % var

under 35 år. Inom vissa länsstyrelser är cirka en

tredjedel av de tillsvidareanställda 55 år eller

äldre. Länsstyrelsernas ekonomiska situation

medger inte att dubbla kompetenser under en

över-gångsperiod byggs upp för att möta

framtida kompetensförluster. Försök med

traineeutbildning har initierats på några håll, i

vissa fall i samarbete med länsarbetsnämnden.

Länsstyrelserna finansieras med såväl anslaget

18 C1 Länsstyrelserna m.m. som sakanslag och

andra medel. Prioriteringarna mellan de olika

verksamhetsgrenarna varierar mellan

länsstyrelserna beroende på skilda förhållanden i

länen. Ökade satsningar har gjorts inom

verksamhetsgrenen Naturvård och miljöskydd,

främst beroende på förberedelserna för

införandet av miljöbalken den 1 januari 1999.

Även kostnaderna för verksamhetsgrenen

Allmän förvaltning har ökat, främst till följd av

länsstyrelsernas uppgifter i samband med

riksdagsvalet. Länsstyrelsernas redovisningar av

användningen av de samlade medlen visar också

att satsningarna inom verksamhetsgrenen

Lantbruk fortsätter att öka. Skälet till ökningen

är bl.a. komplexiteten i regelsystemet vad gäller

EU:s jordbrukarstöd och kraven på utökade

kontroller. Av årsredovisningarna framgår vidare

att främst Civilt försvar och räddningstjänst

m.m. samt Bostadsfinansiering är

verksamhetsgrenar som resursmässigt har

påverkats av neddragningar till följd av

besparingskrav eller minskade uppgifter. I likhet

med föregående år redovisar länsstyrelserna att

besparingskraven medfört dels minskad tillsyn

inom flera verksamhetsgrenar, dels resulterat i

längre handläggningstider. För år 1999 har dock

länsstyrelserna tillförts särskilda resurser för att

förstärka tillsynen inom verksamhetsgrenarna

Naturvård och miljöskydd samt Social

omvårdnad.

Länsstyrelserna redovisar för varje

verksamhetsgren en bedömning av tillståndet i

länet vid början av året, prioriteringar och

viktigare insatser under året samt en bedömning

av resultatet av insatserna. Redovisningarna har

stadigt utvecklats och kedjan tillstånd-insatser-

resultat kan följas på ett alltmer tydligt sätt.

Regeringens samlade bedömning är att

länsstyrelserna i huvudsak har åstadkommit ett

tillfredsställande resultat i förhållande till de mål

som har formulerats för verksamheten, såväl

generella som för respektive verksamhetsgren.

Utvecklingen av det sektorsövergripande arbetet

har fortsatt, bl.a. föranlett av arbetet med till-

växtavtalen inom den regionala näringspolitiken

och IT-omställningen inför skiftet till år 2000.

Främjandet av en ekologiskt hållbar utveckling

har bl.a. skett genom framtagandet av strategier

för regional miljö, STRAM. Hälften av

länsstyrelserna har infört eller håller på att införa

miljöledningssystem för att integrera

miljöhänsyn i all sin verksamhet och för att

miljöanpassa sin upphandling. Vidare uppvisar

länsstyrelserna i allmänhet ett målmedvetet

arbete med att främja ett jämställdhetsperspektiv

i verksamheten. Länsstyrelserna redovisar också

en rad insatser som främjar en korrekt och

enhetlig rättstillämpning.

Utvecklingsfrågor

Styrningen och resultatuppföljningen inom

länsstyrelseområdet är komplex då verksamheten

omfattar många utgiftsområden. Ett fortlöpande

arbete bedrivs därför i syfte att utveckla den

samordnade styrningen och uppföljningen av

länsstyrelsernas verksamhet. Vidare ges stöd till

och genomförs utvecklingsinsatser för att främja

en effektivare verksamhet vid länsstyrelserna,

t.ex. kompetensutvecklingsinsatser. Arbetet sker

såväl löpande som i projektform och i nära

samverkan med länsstyrelserna och berörda

departement. Som stöd för utvecklingsarbetet

finns vid Finansdepartementet ett särskilt

Utvecklingsråd för länsstyrelsefrågor. I rådet,

som leds av statssekreteraren med ansvar för

länsstyrelsefrågor, ingår fyra landshövdingar.

En av de viktigare insatserna för att förbättra

styrning och uppföljning är det pågående projekt

som syftar till samordning av regeringens

styrning och uppföljning av länsstyrelserna och

övriga myndigheter inom respektive

verksamhetsgren. I syfte att förbättra

möjligheterna till uppföljning av länsstyrelsernas

resultat har principer för en enhetlig redovisning

av verksamhet och ekonomi tagits fram och en

samverkansgrupp för redovisningsfrågor bildats.

En modell för resultatinformation har utvecklats

och framtagande av nyckeltal och andra

resultatindikatorer inom olika

verksamhetsområden pågår. Vidare har former

för och innehåll i mål- och resultatdialogen

mellan Regeringskansliet och länsstyrelserna

vidareutvecklats.

Regeringen uppdrog genom beslut den 25

februari 1999 åt länsstyrelserna att i samverkan

med Svenska kommunförbundet,

Lantmäteriverket, Boverket och ett stort antal

kommuner genomföra en utbildning i

geografiska informationssystem, GIS.

Utbildningen är inriktad mot området

samhällsplanering. Satsningen görs med sikte på

ett teknikskifte hos länsstyrelser och kommuner.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.3 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

149 000

124

124

0

Prognos 1999

145 000

120

120

0

Budget 2000

150 000

120

120

0

De avgiftsintäkter som redovisas mot

inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får

disponera utgörs bl.a av ansökningsavgifter

enligt avgiftsförordningen, såsom

miljöskyddsavgifter, lotteriavgifter, avgifter för

tillsyn och registrering av stiftelser. De avgifter

som får disponeras utgörs av avgifter för tillstånd

och tillsyn av pantbanker.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Länsstyrelserna i Kronobergs, Kalmar, Blekinge,

Jämtlands och Västernorrlands län har av RRV

erhållit revisionsberättelse med invändning.

Invändningarna beror på

 brister i den interna kontrollen,

 brister i underlagen för den information

 som länsstyrelserna lämnar i årsredovis-

 ningen,

 att årsredovisningen innehåller felaktig in-

 formation eller att redovisningen strider

 mot gällande redovisningsprinciper,

 att den till regeringen överlämnade årsredo-

 visningen inte överensstämmer med den

 version som beslutats av styrelsen.

Av länsstyrelsernas svar till regeringen med

anledning av revisionen framgår de åtgärder som

vidtagits eller planeras, för att rätta till de brister

RRV påtalat. Åtgärderna avser främst utvecklade

rutiner och förstärkt ekonomiadministrativ

kompetens. Regeringen godtar de åtgärder

länsstyrelserna redovisar och kommer att följa

utvecklingen.

Inom Regeringskansliet kommer det, bl.a.

mot bakgrund av revisionens iakttagelser och

synpunkter, att i det fortsatta arbetet läggas

särskild vikt vid kvalitetsutveckling vid

länsstyrelserna. I samband med att vissa

länsstyrelser ges ett ökat ansvar för

genomförande av EG:s strukturfondsprogram

kommer också frågan om internrevision vid

länsstyrelserna att behandlas.

RRV har vidare granskat handläggningen av

EG:s arealstöd. Granskningen visar att det finns

stora skillnader mellan länsstyrelsernas

administrativa effektivitet. RRV anser att

åtgärder bör vidtas för att minska dessa

skillnader.

För att underlätta jämförelser av

länsstyrelsernas handläggning har gemensamma

redovis-ningsprinciper tagits fram av en

samverkansgrupp bestående av bl.a. företrädare

för Ekonomistyrningsverket (ESV) och

länsstyrelserna. Vidare har Statens jordbruksverk

bemyndigats att meddela föreskrifter för

länsstyrelsernas handläggning av stödärenden.

Regeringen bedömer att skillnaderna mellan

länen därmed kommer att minska.

RRV har i den årliga rapporten (1999) före-

slagit att länsstyrelserna i Dalarnas, Jämtlands

och Västerbottens län, får i uppdrag att utföra

inventeringar av anläggningar i fjällvärlden. RRV

har uppmärksammat att Länsstyrelsen i

Norrbottens län bedriver ett projekt, som bl.a.

syftar till att inventera tillgångarna.

De länsstyrelser som av RRV föreslås få

uppdraget har tidigare bedrivit ett sådant

inventeringsarbete. Anläggningarna är i

allmänhet inte redovisade som tillgångar för

staten. Frågan om hur tillgångarna skall redovisas

bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

Slutsatser

Till följd av sammanläggningen av länsstyrelserna

i Göteborgs och Bohus, Skaraborgs samt

Älvsborgs län till Länsstyrelsen i Västra Götalands

län beräknas anslaget minska med 10 miljoner

kronor i enlighet med tidigare beslut (prop.

1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98 BoU1, rskr.

1997/98:77).

Regeringen har i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1998/99:100 utg.omr.

18, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249)

presenterat en besparing på länsstyrelseanslaget

fr.o.m. år 2000. I enlighet härmed beräknas

anslaget minska med 10 miljoner kronor.

För år 1999 tillfördes anslaget C1

Länsstyrelserna m.m. 10 miljoner kronor för

förstärkt miljötillsyn. För år 2000 beräknas

ytterligare 5 miljoner kronor tillföras

ramanslaget för samma ändamål. Den

sammanlagda förstärkningen om 15 miljoner

kronor beräknas ligga fast för år 2001 respektive

2002.

För år 2000 planeras en fortsättning av den ovan

beskrivna nu pågående GIS-utbildningen som

länsstyrelserna bedriver tillsammans med

Lantmäteriverket, Boverket och ett stort antal

kommuner. För detta ändamål beräknas 6

miljoner kronor engångsvis för år 2000. I 1998

års ekonomiska vårproposition, där den treåriga

utbildningssatsningen presenterades, föreslog

regeringen att det engångsvis för år 2001 skulle

avsättas 8,5 miljoner kronor.

Den körkortslag (1998:488) som trädde i kraft

den 1 oktober 1998 medförde flera nya

arbetsuppgifter för länsstyrelserna. I

budgetpropositionen för år 1999 (prop.

1998/99:1, bet 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:59)

tilldelades länsstyrelserna 9 miljoner kronor för

år 1999 och 7,2 miljoner kronor beräknades

fr.o.m. år 2000. För att kunna fastställa

resursbehovet efterföljande år har Vägverket i

samråd med vissa länsstyrelser på regeringens

uppdrag utrett vilka kostnader som

författningsändringarna medfört hos

länsstyrelserna. Det totala resursbehovet för

länsstyrelserna har beräknats till 13,3 miljoner

kronor, varför länsstyrelseanslaget beräknas

tillföras ytterligare 6,1 miljoner kronor fr.o.m. år

2000.

Med anledning av att vissa andra

arbetsuppgifter, bl.a. förlustanmälan av körkort,

övergått från länsstyrelserna till Vägverket

överförs 720 000 kronor från länsstyrelseanslaget

till utgiftsområde 22 anslaget A 2 Väghållning

och statsbidrag.

Genom riksdagens beslut om

infrastrukturinriktning för framtida transporter

(prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr.

1996/97:174) har länsstyrelserna, och i

försökslänen de regionala självstyrelseorganen,

fått en utvidgad roll och ett större ansvar vad

gäller länsplaner för regional

transportinfrastruktur. Regeringen gav därför

SIKA, Statens institut för

kommunikationsanalys, i uppdrag att utreda

omfattningen av dessa arbetsuppgifter.

Resultatet visar på ett utökat resursbehov.

Länsstyrelseanslaget beräknas tillföras drygt 1,6

miljoner kronor fr.o.m. år 2000.

Genom riksdagens beslut om staten och

trossamfunden (prop. 1998/99:38, bet.

1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176) upphör

länsstyrelsernas administration av kyrkovalen.

Till följd härav beräknas länsstyrelseanslaget

minska med 1,3 miljoner kronor fr.o.m. år 2000.

Från år 2000 föreslår regeringen att anslaget

F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet inom

utgiftsområde 4 avvecklas. Länsstyrelserna har

tidigare haft möjlighet att rekvirera medel från

anslaget för vissa ändamål. Regeringen anser

därför att medel skall tillföras länsstyrelserna.

Länsstyrelseanslaget beräknas tillföras 2,3

miljoner kronor fr.o.m. år 2000.

Regeringen har i propositionen om Vissa

alkoholfrågor m.m. (1998/99:134) föreslagit att

de särskilda partihandelstillstånden upphör den 1

januari 2000. Förslaget innebär bl.a. att

länsstyrelsens arbetsuppgifter med tillstånden

upphör. Under förutsättning att riksdagen

godkänner regeringens proposition beräknas

länsstyrelseanslaget minskas med 5 miljoner

kronor fr.o.m. år 2000.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts 51 035

000 kronor.

Pris- och löneomräkning av anslagen till

myndigheternas förvaltningskostnader behandlas

i volym 1, avsnitt 7.1 Utgifternas fördelning på

utgiftsområden.

I likhet med tidigare år bör enligt regeringens

bedömning länsstyrelserna få disponera medel

för att täcka ökade administrativa kostnader för

arbetet med miljöprogrammet inom jordbruket.

I budgetpropositionen utgiftsområde 19

föreslår regeringen att länsstyrelserna och de

regionala självstyrelseorganen, i de län där

strukturfondsprogram genomförs, får använda

anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder

för att täcka utgifter för

strukturfondsadministrationen.

Mot denna bakgrund beräknas anslaget till

1 798 370 000 kronor för år 2000.

Länsstyrelseanslaget för år 2000 har beräknats

enligt följande:

Tabell 6.4 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

1 757 893

varav engångsvis för 1999:

Miljöprövningsdelegationer

7 000

GIS-utbildning

7 000

Tekniska justeringar:

Lokaljustering

-5 873

Pris- och löneomräkning

17 564

Justering av premier

51 035

Överföringar till länsstyrelseanslaget:

Förstärkt miljötillsyn

5 000

GIS-utbildning, engångsvis

6 000

Körkortslag

6 100

Regional transportplanering

1 624

Div. kostnader för rättsväsendet

2 300

Överföringar från länsstyrelseanslaget:

Neddragning Länsstyrelsen i Västra Götalands län

-10 000

Besparing

-10 000

Förlustanmälan körkort

-720

Administration kyrkoval

-1 300

Partihandelstillstånd

-5 000

Del av pris- och löneomräkning till C2

-202

Medel till Riksarkivet för vissa länsstyrelsers arkiv

-251

Förslag 2000

1 798 370

För riksdagens kännedom redovisas den

fördelning som regeringen avser att besluta, om

riksdagen godkänner medelsberäkningen för

anslaget C1 Länsstyrelserna m.m..

Tabell 6.5 Ramanslagets fördelning på ramposter för år

2000

Tusental kronor

Länsstyrelse

Stockholms län

191 844

Uppsala län

60 052

Södermanlands län

59 754

Östergötlands län

77 571

Jönköpings län

67 552

Kronobergs län

55 660

Kalmar län

58 887

Gotlands län

38 354

Blekinge län

49 752

Skåne län

171 665

Hallands län

59 514

Västra Götalands län

247 104

Värmlands län

71 074

Örebro län

65 707

Västmanlands län

61 209

Dalarnas län

73 702

Gävleborgs län

68 718

Västernorrlands län

76 955

Jämtlands län

62 088

Västerbottens län

78 291

Norrbottens län

96 252

Utvecklingsinsatser m.m.

6 664

Summa

1 798 370

6.5 Anslag

C2 Regionala självstyrelseorgan

Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

12 680

Anslags-

sparande

-

1999

Anslag

20 466

Utgifts-

prognos

20 466

2000

Förslag

21 072

2001

Beräknat

21 072

2002

Beräknat

21 072

Anslaget avser medel för förvaltningskostnader

hos regionförbundet i Kalmar län, Skåne läns

landsting, Västra Götalands läns landsting samt

Gotlands kommun med anledning av den

försöksverksamhet som regleras i lagen

(1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad

regional ansvarsfördelning.

Regeringens överväganden

Fram till utgången av år 2002 pågår en

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning mellan stat och kommun i

Kalmar, Gotlands, Skåne och Västra Götalands

län. Syftet är att utveckla former för en fördjupad

demokratisk förankring av det regionala

utvecklingsarbetet.

I Kalmar län är ett regionförbund regionalt

självstyrelseorgan. På Gotland har kommunen

anförtrotts ansvaret. I Skåne län respektive

Västra Götalands län är landstinget regionalt

självstyrelseorgan.

Försöket innebär att det regionala

självstyrelseorganet i respektive län från

länsstyrelserna övertagit det regionala

utvecklingsansvaret och vissa andra statliga

uppgifter.

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk

regionkommitté, PARK, med uppgift att dels

följa upp och utvärdera försöksverksamheten,

dels utforma vissa förslag om den framtida

regionala organisationen (dir. 1997:80).

Kommitténs arbete skall vara avslutat hösten

2000.

Den parlamentariska kommittén PARK

presenterade i december 1998 delbetänkandet

Regional frihet och statligt ansvar - en principiell

diskussion (SOU 1998:166). Betänkandet har

remissbehandlats.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV föreslår i sin årliga rapport (1999) att rege

ringen tilldelar RRV befogenheter som

möjliggör en granskning av självstyrelseorganen.

RRV anger att verket för närvarande saknar

befogenhet att utföra granskning av de medel

som beslutas av självstyrelseorganen.

Regeringen vill i detta sammanhang påpeka att

självstyrelseorganen i likhet med annan

kommunal verksamhet är föremål för en

kommunal revision. Frågan om en utökning av

RRV:s mandat till en granskning som även

omfattar själv-styrelseorganen bereds i

Regeringskansliet och regeringen kommer att ta

ställning till RRV:s förslag vid ett senare tillfälle.

Slutsatser

Regeringen föreslår att medel, motsvarande

202 000 kronor för att kompensera för pris- och

löneförändringar, förs från anslaget C1

Länsstyrelserna m.m. till anslaget C2 Regionala

självstyrelseorgan.

I försökslänen har de regionala självstyrelse-

organen övertagit ansvaret för länsplaner för

regional transportinfrastruktur från

länsstyrelserna. Resultatet av regeringens

uppdrag till SIKA, Statens institut för

kommunikationsanalys, visar på ett utökat

resursbehov. Anslaget C2 Regionala

självstyrelseorgan beräknas tillföras 404 000

kronor fr.o.m. år 2000 för arbetet med

länsplanerna.

Mot denna bakgrund beräknas anslaget till

21 072 000 kronor.

Anslaget till de regionala självstyrelseorganen

har för år 2000 beräknats enligt följande:

Tabell 6.7 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

20 466

Pris- och lönekompensation

202

Regional transportplanering

404

Förslag 2000

21 072

7 Lantmäteriverksamhet m.m.

7.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar det statliga lant-

mäteriet och Statens va-nämnd.

Den 31 december 1998 var cirka 2 370 perso-

ner anställda inom det statliga lantmäteriet och 7

personer vid Statens va-nämnd .

Den nuvarande organisationen för det statliga

lantmäteriet inrättades den 1 januari 1996.

Lantmäteriet består av Lantmäteriverket och

länsvisa lantmäterimyndigheter. Lantmäteriver-

ket är en central förvaltningsmyndighet för

lantmäterimyndigheterna.

Verksamheten bedrivs i tre divisioner, nämli-

gen

- Fastighetsbildning

- Landskaps- och fastighetsdata

- Uppdragsverksamhet, benämnd Metria

Uppdragsverksamhet skall hållas

organisatoriskt skild från övrig verksamhet.

Lantmäterimyndigheten i länet får mot avgift

bedriva myndighetsservice som har ett naturligt

samband med myndighetsutövningen.

Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs

av det av staten helägda bolaget Swedesurvey AB,

som i stor utsträckning anlitar personal från det

statliga lantmäteriet.

7.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen

Tusental kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

407

433

411

424

423

430

Statens utgifter inom verksamhetsområdet avser

huvudsakligen fasta kostnader (personal och lo-

kaler) samt kostnader för utrustning.

Sammanfattande kommentarer till verk-

samhetsutfall och ekonomiskt utfall

Lantmäteriverkets verksamhet har under de se-

naste åren bl.a. kännetecknats av ett mycket då-

ligt ekonomiskt resultat. Huvudförklaringar till

detta har varit dels ett omfattande

omstruktureringsarbete, dels problem i samband

med införande av en ny arbetsprocess med IT-

stöd inom fastighetsbildningsverksamheten. Det

kan nu konstateras att Lantmäteriverkets

ekonomiska resultat för år 1998 har förbättrats.

Lantmäteriverket har således under år 1998 gjort

framsteg i arbetet med att säkerställa ekonomisk,

verksamhetsmässig och organisatorisk balans i

verksamheten.

Ekonomiska problem kvarstår dock i första

hand för den avgiftsfinansierade myndig-

hetutövande förrättningsverksamheten men även

inom den avgiftsfinansierade

uppdragsverksamheten i Metria. Stora

balanserade underskott belastar dessutom dessa

båda verksamheter. Myndigheten utnyttjar vid

utgången av år 1998 anslagskrediten med 23

miljoner kronor vilket innebär en minskning

med 14 miljoner kronor jämfört med år 1997.

Förändringar

Den nya arbetsprocessen syftande till att

samordna fastighetsbildning och

fastighetsregistrering har under år 1998 börjat

tillämpas av alla statliga lantmäterimyndigheter.

Prioriteringar

En fortsatt huvuduppgift för Lantmäteriverket

under år 2000 är att säkerställa ekonomisk balans

i verksamheten, dvs. även inom hela den

avgiftsfinansierade verksamheten. Arbetet med

att uppnå minskade kostnader och

handläggningstider inom

förrättningsverksamheten genom

introduktionen av den nya arbetsprocessen bör

drivas med fortsatt hög prioritet. Vidare skall

Lantmäteriverkets redovisningar till underlag för

regeringens ekonomiska styrning av

verksamheten förbättras och förtydligas.

7.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Omstruktureringen av den statliga

lantmäteriverksamheten har nu pågått sedan

mitten av 1990-talet. En huvuduppgift för

Lantmäteriverket under åren 1998 och 1999 är

att säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig

och organisatorisk balans inom myndigheten.

Under år 1998 har Lantmäteriverket gjort

framsteg i detta arbete. Verket har exempelvis

under året uppnått ett positivt ekonomiskt

resultat inom uppdragsverksamheten. Därmed

återstår 39 miljoner kronor i gamla underskott.

Utnyttjandet av anslagskrediten har minskat

med 14 miljoner kronor under året.

De ekonomiska problemen var vid utgången

av år 1998 fortsatt stora inom den

myndighetsutövande förrättningsverksamheten.

Förutsättningarna att hantera existerande

problem inom denna verksamhet har dock under

år 1998 förbättrats genom att den nya process

syftande till att integrera fastighetsbildning och

fastighetsregistrering har börjat tillämpas i hela

organisationen, dvs. nu är rikstäckande. Detta

projekt, Ny arbetsprocess, har dock drabbats av

såväl förseningar som ökade kostnader. De

positiva effekter, som förutsatts som ett resultat

av detta arbete, har ännu inte kunnat redovisas

av Lantmäteriverket.

Arbetet med att utveckla försörjningen med

landskaps- och fastighetsinformation har under

året i huvudsak fortsatt enligt fastslagna

riktlinjer.

Effekter av de statliga insatserna

För den enskilde fastighetsägaren förstärker ett

väl fungerande system för fastighetsindelningen

äganderätten och skapar möjligheter att erhålla

krediter på rimliga villkor. För staten ger

fastighetssystemet bl.a. underlag för

fastighetsbeskattning.

Register om fastigheter och geografiska data

är en del av samhällets grundläggande

informationsinfrastruktur. Lägesfaktorn är här

en av samhällets viktigaste samordningsnycklar.

Området utgör därmed också en viktig del i

samhällets IT-utveckling. Geografisk

information bör därför på ett så effektivt sätt

som möjligt utnyttjas i samhället.

Insatserna inom

informationsförsörjningsområdet har skapat ett

bättre och ett mera tillgängligt beslutsunderlag

för bl.a. miljöövervakning,

samhällsplaneringsändamål,

räddningstjänstinsatser, och transportplanering

samt för försvaret. Till följd av att informationen

tillhandahålls i digital form har förutsättningar

skapats för en mer rationell ärendehantering

inom olika samhällssektorer. Informationen kan

kombineras med digital information från andra

källor för analyser i s.k. geografiska

informationssystem (GIS).

Tillgången till inte minst digital

landskapsinformation har ökat. Informationen

används också i ökande utsträckning inom den

privata sektorn, bl.a. inom skogsnäringen,

jordbruket och åkerinäringen.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att Lantmäteriverket under

år 1998 har hanterat de strukturella problemen

på ett tillfredsställande sätt. Betydande insatser

har gjorts i arbetet med att skapa ekonomisk

balans i verksamheten. Detta arbete behöver

dock fortsätta med hög prioritet. De ekonomiska

problemen m.m. inom förrättningsverksamheten

var vid utgången av år 1998 särskilt stora. En ny

arbetsprocess tillämpas nu i hela landet inom

verksamhetsområdet fastighetsbildning. Därmed

har nu förutsättningar skapats, förvisso med

några års försening, att uppnå den ökade

effektivitet och totalt sett lägre kostnader som

förutsatts. Verket hanterar även under år 1998

utvecklingen på området landskaps- och

fastighetsinformation på ett tillfredsställande

sätt. Lantmäteriverkets redovisningar till

regeringen måste emellertid göras mer

rättvisande samt kvalitetssäkras.

7.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har följande invändningar i

revisionsberättelsen avseende Lantmäteriverkets

årsredovisning för år 1998.

- Årsredovisningen ger ej rättvisande bild.

- Väsentliga poster i balansräkningen har

redovisats på bristfälligt sätt och i strid

mot gällande redovisningsprinciper.

Riksrevisionsverket har även i en särskild revi-

sionspromemoria ställd till Lantmäteriverket

framfört ett antal rekommendationer. Exempel-

vis framför verket att det är väsentligt för led-

ningens uppföljning och utvärdering av verk-

samheten att resultatredovisningen, mot

bakgrund av att dokumentationen är behäftad

med väsentliga brister, kvalitetssäkras. När det

gäller den finansiella redovisningen saknas

generellt bokslutsdokumentation av sådan

beskaffenhet att dessa kan utgöra underlag för

analys och bedömning av resultat- och

balansräkningens poster. Lantmäteriverket har

vidare, i strid mot gällande regelverk och

fastställda redovisnings-principer, avfört

anläggningstillgångar, dock helt avskrivna, till ett

anskaffningsvärde om ca 205 miljoner kronor

från redovisningen i balansräkningen.

7.5 Anslag

D1 Lantmäteriverket

Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

402 164

Anslags-

sparande

-22 430

1999

Anslag

427 890

Utgifts-

prognos

405 000

2000

Förslag

417 755

2001

Beräknat

416 576

1

2002

Beräknat

422 697

2

1 Motsvarar 410 255 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 409 755 tkr i 2000 års prisnivå.

Lantmäteriverkets totala omsättning uppgick år

1998 till 1 333 miljoner kronor.

För år 1998 redovisar Lantmäteriverket en

förbrukning av anslaget med 402 miljoner

kronor. Detta innebär att den utnyttjade

anslagskrediten har kunnat minskas med ca 14

miljoner kronor till 23 miljoner kronor. En

huvudförklaring till den förbättrade ekonomiska

situationen är en generell kostnadsminskning i

det statliga lantmäteriets verksamhet fördelade

på alla slag av kostnader. Verksamheten

belastades under år 1998 fortfarande av

omställningskostnader. Dessa uppgick under året

till 66 miljoner kronor. Prognosen för år 1999

innebär att amorteringen av ianspråktagen kredit

kan fortsätta. Målsättningen här är att resterande

anslagskredit ska amorteras under år 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De övergripande målen för det statliga

lantmäteriet är att verka för en ändamålsenlig

fastighetsindelning och en effektiv försörjning

med grundläggande landskaps- och

fastighetsinformation. Landskaps- och

fastighetsinformationen skall tillhandahållas i

den form, standard och aktualitet som

tillgodoser angelägna samhällsbehov.

En utvärdering av verksamheten utifrån

Lantmäteriverkets resultatredovisning för år

1998 är inte möjlig att utföra med nöjaktig

säkerhet, vilket är en allvarlig brist.

Inom fastighetsbildningsverksamheten har

arbetet med att integrera fastighetsbildning och

fastighetsregistrering fortsatt under år 1998. Den

nya arbetsprocessen, nu i drift inom alla

länsmyndigheter, har bidragit till en

kostnadsminskning med 44 miljoner kronor

inom denna verksamhet.

Rationaliseringseffekterna av integreringsarbetet

under året har således inte varit obetydliga, men

stora ekonomiska problem kvarstår inom

verksamheten. Förutsatta minskningar av

kostnader och handläggningstider som ett

resultat av integreringsarbetet har ännu inte

kunnat uppnås.

Inom verksamheten med landskaps- och

fastighetsdata förutses en fortsatt snabb

utveckling för användningen av integrerad

grafisk- och registerinformation i geografiska

informationssystem (GIS). Verksamheten enligt

den gällande nioåriga produktionsplanen för

landskapsinformation bedrivs, med några få

mindre undantag, enligt denna plan.

Lantmäteriverket har inte i av regeringen

beslutad utsträckning upphandlat produktion i

konkurrens. Verket utvärderar för närvarande

effekterna av konkurrensupphandlingen.

Lantmäteriverket har gjort framsteg i det

prioriterade arbetet med att hantera de stora

strukturella och ekonomiska problem som

belastat verksamheten under de senaste åren.

Personalminskningen har fortsatt under året.

Antalet anställda har minskat med 330 personer

till 2 373 anställda. Av dessa är 301 uppsagda.

Verksamheten totala kostnader har exempelvis

minskat med 12 %, dvs. med 175 miljoner

kronor. Av dessa utgör personalkostnader 128

miljoner kronor och lokalkostnader 18 miljoner

kronor.

Stora ekonomiska problem kvarstår dock

inom den avgiftsfinansierade

förrättningsverksamheten. Underskottet under

1998 uppgår till drygt 25 miljoner kronor, vilket

innebär en förbättring med 40 miljoner kronor

jämfört med år 1997, samt det balanserade

underskottet till hela 102,5 miljoner kronor.

Av verkets delårsrapport för första halvåret

1999 framgår bl.a. att den utnyttjade

anslagkrediten bör vara amorterad vid årets slut.

Inom den avgiftsfinansierade verksamheten

uppvisar förrättningsverksamheten ett överskott

på 5 miljoner kronor och uppdragsverksamheten

inom Metria ett underskott på 11 miljoner

kronor.

Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom

områdena fastighetsbildning, landskaps- och

fastighetsinformation samt uppdragsverksamhet

(Metria).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 7.3 Offentligrättlig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

233 494

586 008

585 449

559

Prognos 1999

242 000

588 000

571 000

17 000

Budget 2000

244 000

600 000

575 000

25 000

Tabell 7.4 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

279 642

276 590

3 052

(varav tjänsteexport)

43 770

45 102

-1 332

Prognos 1999

268 000

268 000

0

(varav tjänsteexport)

34 000

35 800

-1 800

Budget 2000

300 000

290 000

10 000

(varav tjänsteexport)

50 000

48 000

2 000

Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den

totala budgetomslutningen beräknas för år 1999

uppgå till knappt 70 %. Överskottet i den

avgiftsbelagda verksamheten var 3,6 miljoner

kronor under år 1998.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen har med anledning av

Riksrevisionsverkets invändningar behandlat

dessa i samband med den reguljära dialogen med

myndigheten på olika nivåer. Det kan också

konstateras att Lantmäteriverkets verksamhet

under år 1998 har granskats på ett motsvarande

sätt som ett tjänsteproducerande aktiebolag, dvs.

på ett sätt som bättre överensstämmer med

Lantmäteriverkets stora andel

tjänsteproducerande verksamhet. Av

Lantmäteriverkets redovisning av de åtgärder

verket vidtagit eller kommer att vidta med

anledning av Riksrevisionsverkets invändningar

framgår, enligt regeringens uppfattning, att

verket vidtar åtgärder som innebär att

redovisningen följer ekonomiadministrativa

regler och görs rättvisande samt att kommande

årsredovisningar kvalitetssäkras. Regeringen

bedömer därför för närvarande att

Lantmäteriverket arbetar konstruktivt med dessa

frågor. Detta arbete kommer att följas löpande av

regeringen i nära kontakt med

Riksrevisionsverket.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information, trots

bristerna i verkets underlag för bedömning av

verksamheten under år 1998, drar regeringen

slutsatsen att Lantmäteriverkets verksamhet i

huvudsak har bedrivits i riktning mot de

fastlagda riktlinjerna.

Lantmäteriverket har under året kommit långt

i arbetet med att lösa de ekonomiska och

strukturella problemen i verksamheten. Det är

angeläget att effektiviseringen av

fastighetsbildningsprocessen, bl.a. innebärande

minskade kostnader och handläggningstider,

drivs vidare med hög ambition. Regeringen

bedömer att LMV måste fortsätta arbetet för att

nå ekonomisk balans samt arbetet med att

förbättra redovisningarna till regeringen.

Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med

uppdrag att analysera det allmännas ansvar för

spridning av basinformation från den offentliga

sektorn. Gruppens arbete syftar till att skapa

beredningsunderlag för de frågor som

fortfarande är olösta och arbetet skall redovisas

den 1 december 1999.

Verksamhetens inriktning att bidra till en

effektiv och långsiktigt hållbar användning av

Sveriges fastigheter, mark och vatten och

omfattning föreslås i huvudsak oförändrad för år

2000.

I anslaget är beräknat medel för den

kartvårdsverksamhet Lantmäteriverket bedriver i

Ånge.

Under åren 1998 till 2001 genomförs en

särskild satsning för att stimulera en ökad

användning av geografiska data och

informationssystem (GIS) inom den offentliga

sektorn. En utbildningssatsning riktas till

länsstyrelser och kommuner. Programmet

omfattar i övrigt bl.a. en satsning på

standardisering och en vidareutveckling av

Sveriges nationalatlas så möjligheterna med

Internet tas till vara.

Verksamheten som bedrivs inom

totalförsvarsfunktionen, landskaps- och

fastighetsinformation, över vilken

Lantmäteriverket är funktionsansvarig, syftar till

att uppnå funktionsmålet och därmed en

önskvärd förmåga vid utgång av

försvarsbeslutsperioden. Under år 1998 har

Lantmäteriverket mot bakgrund av detta

genomfört ett flertal insatser. I dessa ingår

exempelvis en regional funktionsövning i södra

Sverige samt samverkan med samtliga

totalförsvarsmyndigheter inom funktionen m.fl.

insatser. Under år 1999 har verket prioriterat

elförsörjningsåtgärder. Med anledning av detta

bedömer regeringen att funktionen förmåga vid

utgången av år 1998 är godtagbar.

Vid anslagsberäkningen har anslaget varaktigt

minskat med 10 miljoner kronor. Vidare har

regeringen bedömt det skäligt att tillfälligt

minska anslaget med 15 miljoner kronor med

anledning av vissa ökade avgiftsintäkter inom

verksamheten.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att korrigera tidigare i anslaget

inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

11 752 000 kronor. Mot denna bakgrund

beräknas anslaget för Lantmäteriverket till

417 755 000 kronor.

Tabell 7.5 Beräkning av anslaget år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

427 890

Pris- och löneomräkning

3 113

Justering av premier

11 752

Neddragning

-25 000

Förslag 2000

417 755

Det kapital som Lantmäteriverket har disponerat

för finansiering av omsättningstillgångar i den

avgiftsfinansierade verksamheten har avvecklats

under år 1999.

D2 Statens va-nämnd

Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

5 056

Anslags-

sparande

496

1999

Anslag

5 447

Utgifts-

prognos

5 900

2000

Förslag

6 721

2001

Beräknat

6 823

1

2002

Beräknat

6 931

2

1Motsvarar 6 721 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 6 721 tkr i 2000 års prisnivå.

Statens va-nämnd handlägger mål enligt lagen

(1970:244) om allmänna vatten- och

avloppsanläggningar samt enligt lagen

(1981:1354) om allmänna värmesystem.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Det mål som gäller för Statens va-nämnd är att

handläggningstiden under budgetåret 1998 skall

minskas så att 65 % av målen avgörs inom 10

månader och resten inom 16 månader.

Regeringen bedömer att Va-nämnden i allt

väsentligt uppfyllt målen för verksamheten och

även i övrigt bedrivit verksamheten på ett

tillfredsställande sätt. Verksamhetens inriktning

och omfattning föreslås oförändrad för år 2000.

Slutsatser

Från år 2000 föreslår regeringen att anslaget F7

Diverse kostnader för rättsväsendet inom

utgiftsområde 4 avvecklas. Va-nämnden har

tidigare haft möjlighet att rekvirera medel från

anslaget. Regeringen anser därför att medel skall

tillföras nämnden. Anslaget beräknas tillföras

17 000 kronor. Vid anslagsberäkningen har en

teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen

har genomförts för att korrigera tidigare i

anslaget inlagd kompensation för premierna för

avtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts

1 226 000 kronor. Mot denna bakgrund beräknar

regeringen anslaget för Statens va-nämnd till

6 721 000 kronor.

Anslaget för år 2000 har beräknats enligt

följande:

Tabell 7.7 Beräkning av anslaget år 2000

Anslag 1999

5 447

Pris- och löneomräkning

31

Justering av premier

1 226

Överfört från uo 4

17

Förslag 2000

6 721

8 Stöd till ekologisk omställning och

utveckling

8.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar huvudsakligen

stöd till kommuner enligt förordningen

(1998:23) om statligt bidrag till lokala

investeringsprogram som ökar den ekologiska

omställningen i samhället. Inom

verksamhetsområdet finansieras också Centrum

för kunskap om ekologisk hållbarhet.

Tabell 8.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

617

1 500

955

1 763

1 420

1 196

8.2 Resultatbedömning

Lokala investeringsprogram

Sveriges kommuner visar ett fortsatt stort

intresse för de lokala investeringsprogrammen.

Drygt två tredjedelar av kommunerna har i juni

1999 lämnat in intresseanmälan för perioden

2000 2002.

Regeringen har under 1999 beviljat 47

kommuner statsbidrag om totalt 1,4 miljarder

kronor till deras lokala investeringsprogram för

perioden 1999 2001. Sammantaget under 1998

och 1999 har 81 kommuner beviljats 3,7

miljarder kronor i statsbidrag till lokala

investeringsprogram. För bidragsgivning under

åren 2000 2002 återstår nu 2,6 miljarder kronor.

Under våren 1999 har de kommuner som

beviljats bidrag för perioden 1998 2000 lämnat

en första verksamhetsrapport till regeringen om

hur arbetet med de lokala

investeringsprogrammen fortskrider. De

vanligaste avvikelserna som rapporterats av

kommunerna är förseningar av genomförandet

av åtgärderna. Regeringen har granskat

rapporterna och tagit ställning till de

förändringar som kommunerna vill genomföra i

sina lokala investeringsprogram.

De lokala investeringsprogrammen som

beviljats bidrag hittills omfattar en total

investeringsvolym på 17,7 miljarder kronor och

bedöms ge 11 500 direkta arbetstillfällen under

investeringsperioden 1998 2001.

De lokala investeringsprogrammen kommer

att ge märkbara effekter på miljön, om de

resultat uppnås som kommunerna har angivit i

sina investeringsprogram. Satsningarna på bl.a.

effektivare energianvändning, biogas och

fjärrvärme ger mindre koldioxidutsläpp. Olika

typer av naturvårdande åtgärder leder till

minskade utsläpp av näringsämnen i vattendrag

och till ökat skydd för den biologiska

mångfalden. De hittills beviljade stöden kan

enligt uppgifter från de sökande kommunerna,

beräknas medföra energieffektiviseringar på cirka

1,64 TWh per år och total minskning av

koldioxidutsläpp till luften på ungefär 1,2

miljoner ton per år.

Riksrevisionsverket har under år 1999

granskat ett urval av de lokala

investeringsprogram som beviljades statsbidrag

för perioden 1998 2000. Granskningsuppdraget

redovisades den 6 september 1999. Regeringens

analys av rapporten och förslag till ändringar av

regelsystemet för de lokala

investeringsprogrammen kommer att föreläggas

riksdagen under år 2000.

Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet

Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet

inrättades den 1 februari 1999. Myndigheten är

lokaliserad till Umeå och utgör en nationell

samlingspunkt för kunskaper, forskningsrön,

idéer och erfarenheter kring frågor om ekologisk

hållbarhet. Centrumets viktigaste uppgift är att

aktivt stödja kommunerna i arbetet med att ta

fram och genomföra lokala investeringsprogram

för ekologisk hållbarhet samt att sprida

erfarenheter från dessa program.

8.3 Anslag

E1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet

Tabell 8.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

617 133

Anslags-

sparande

182 867

1999

Anslag

1 495 000

Utgifts-

prognos

950 000

2000

Förslag

1 758 000

2001

Beräknat

1 414 500

2002

Beräknat

1 190 500

Stödet till lokala investeringsprogram beslutades

av riksdagen i enlighet med budgetpropositionen

för år 1998. Regeringen har sedan dess beslutat

om bidrag omfattande 2 320 miljoner kronor för

perioden 1998-2000 och 1 433 miljoner kronor

för perioden 1999 2001.

Under våren 1999 har regeringen beviljat

1 433 miljoner kronor i statsbidrag till 47

kommuners lokala investeringsprogram för

perioden 1999-2001.

Enligt kommunernas lokala

investeringsprogram väntas de åtgärder som

beviljats stöd under år 1999 ge ca 3 500 direkta

arbetstillfällen och 600 bestående arbetstillfällen.

De miljöeffekter som är att vänta av de lokala

investeringsprogrammen inbegriper bland annat

minskad energianvändning, minskade utsläpp av

koldioxid, kväve och svavel till luft samt

minskade utsläpp av fosfor och kväve till vatten.

Dessutom görs insatser för en ökad biologisk

mångfald, efterbehandling av mark och vatten,

samt åtgärder för en minskad resursförbrukning.

Regeringens överväganden

Allt eftersom fler kommuner beviljas bidrag ökar

behovet och angelägenheten av att informera om

de lokala investeringsprogrammen. Nyvunna

erfarenheter och kunskaper som förmedlas till

andra aktörer ger möjlighet till spridning och

inspiration för andra kommuners miljöarbete.

Därför utgör informationsarbetet en viktig del av

de lokala investeringsprogrammen.

Länsstyrelserna och sektormyndigheterna har

engagerats i arbetet med de lokala

investeringsprogrammen. Länsstyrelserna har

kostnader för administration, samråd och

utvärdering i samband med de lokala

investeringsprogrammen. Kommunerna har

dessutom möjlighet att begära stöd från ett antal

sektormyndigheter i arbetet med de lokala

investeringsprogrammen. Under år 2000 får

högst 20 miljoner kronor av anslaget E1

användas för administration, uppföljning,

informations- och kunskapsspridande insatser

enligt ovan. Av denna summa bör 3,5 miljoner

kronor kunna avsättas som stöd för

kommunernas arbete att utforma sina lokala

investeringsprogram.

Ändrade regler för stöd till lokala

investeringsprogram

Regeringen föreslår mot bakgrund av vunna

erfarenheter och synpunkter från kommuner och

andra aktörer vissa förändringar i stödet till

lokala investeringsprogram. Det gäller dels

smärre ändringar av inriktningen av

bidragsgivningen, dels ändringar i ansöknings-

och beslutsprocess.

Samverkan mellan de regionala tillväxtavtalen,

som är ett viktigt led i regeringens satsning på

utveckling och tillväxt, och de lokala

investeringsprogrammen kan förstärka båda

programmens effekter och bör därför

eftersträvas. Däremot bör bidrag inte ges till

sådana energiinvesteringar för vilka kommunen

kan söka medel ur något av de statliga

energistöden.

Merparten av de återstående 2,8 miljarder

kronor som finns avsatta till lokala

investeringsprogram i budgeten för år 2000 samt

åren 2001 och 2002 bör fördelas ut under år

2000. En stor del av medlen torde bindas av

beslut om bidrag till lokala investeringsprogram

för perioden 2000-2002. Därefter kan det vara

lämpligt att gå över till ett system med successivt

beviljande av bidrag. En mindre del av anslaget

bör också kunna användas för bidrag till enskilda

åtgärder av hög kvalitet med avseende på

miljöeffekter och sysselsättning.

Stöd till bomässan Bo01

Den europeiska bomässan Bo01 Framtidsstaden,

som genomförs i Malmö år 2001, ger ett unikt

tillfälle att demonstrera idéer och tekniska

lösningar för en ekologiskt hållbar utveckling i

full skala i den permanenta bebyggelsen. Det är

viktigt att detta kan ske även i de fall där

åtgärderna inte är kortsiktigt

företagsekonomiskt lönsamma för de deltagande

byggherrarna. Regeringen föreslår att upp till 250

miljoner kronor av anslaget till lokala

investeringsprogram, får användas för bidrag till

merkostnader för ekologiskt hållbara lösningar

vid uppförande av permanent bebyggelse och

infrastruktur inom Bo01-området i Malmö.

Avsikten med stödet är att bidra till t.ex.

utvecklingskostnader som inte kan inrymmas i

ett ordinärt byggprojekt. Bidrag ska därför

kunna utgå till merkostnad för miljöinriktade

åtgärder som ännu inte är vanligt förekommande

och som har miljöeffekter utöver de som är

vanliga i bygg- och förvaltningssektorn.

Såvitt regeringen nu kan bedöma torde dessa

bidrag kunna hanteras inom ramen för

förordningen (1998:23) om statliga bidrag till

lokala investeringsprogram som ökar den

ekologiska hållbarheten i samhället. Det kan

dock inte uteslutas att det i något fall för

enskild åtgärd kan bli fråga om undantag från

föreskrift i förordningen. I den mån ett sådant

undantag skulle strida mot riksdagens beslut om

statsbidrag för stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

(prop. 1997/98:1, utg. omr. 18 avsnitt 8, bet.

1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) begärs

riksdagens medgivande att besluta sådant

undantag. En redovisning av eventuellt

utnyttjande av detta medgivande kommer

tidigast att ske i samband med vårpropositionen

år 2000.

Regeringen har tidigare aviserat att år 2001 blir

ett Arkitekturår och den nya bebyggelsens

arkitektoniska kvalitet kommer att bli av

grundläggande betydelse för Bo01. Bidrag enligt

ovan kan ges till åtgärder som främjar

arkitektoniska kvaliteter i samband med de

miljöinriktade åtgärderna.

Den som söker bidrag måste tillämpa en

helhetssyn på miljöfrågorna. Bidragsmottagaren

måste kunna visa att åtgärden är motiverad ur ett

livscykelperspektiv där hänsyn tas till såväl yttre

miljö som inomhusmiljö och hälsoaspekter. Krav

kommer att ställas på uppföljning och

dokumentation av genomförda åtgärder, så att de

åtgärder som fått bidrag kan bidra till

erfarenhetsuppbyggnad och ge

spridningseffekter.

Regeringen föreslår också att 25 miljoner

kronor ur anslaget år 2000 används för att

delfinansiera investeringarna i ett planerat

Science Center i Göteborg.

Regeringens förslag:

Systemet med en årlig sista ansökningsdag för

ansökan om stöd till lokala investeringsprogram

slopas och istället prövas ansökningarna

allteftersom de inkommer. Möjlighet ges för

bidrag till enskilda åtgärder av hög kvalitet utan

krav på fullständigt lokalt investeringsprogram.

Bidrag bör inte kunna utgå till åtgärder som

omfattas av statligt energistöd.

Delar av anslaget till stöd till lokala

investeringsprogram (högst 250 miljoner

kronor) får användas till ett särskilt stöd till

bomässan Bo01 enligt vad som ovan angivits.

Regeringen medges möjlighet att besluta om

undantag på angivet sätt.

Det planerade Science Center beviljas

25 miljoner kronor år 2000, finansierat ur

anslaget E1.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2000, i fråga om

ramanslaget E1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet,

besluta om bidrag som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst 2 600 000

kronor under åren 2001 2002

Tabell 8.3 Bemyndiganden

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 703 000

2 276 000

Nya förpliktelser

2 320 000

1 503 000

2 600 000

Infriade förpliktelser*

-617 000

-930 000

-1 000 000

-2 144 000

-1 366 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 703 000

2 276 000

3 876 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 000 000

2 500 000

2 600 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

E2 Centrum för kunskap om

ekologisk hållbarhet

Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Anslag

5 000

Utgifts-

prognos

5 000

2000

Förslag

5 089

2001

Beräknat

5 172

1

2002

Beräknat

5 000

2

1 Motsvarar 5 089 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 4 837 kr i 2000 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Centrum för kunskap om ekologisk hållbarhet

inrättades den 1 februari 1999 inom ramen för de

medel som beräknats för stöd till ekologisk

omställning och utveckling. Myndigheten är

lokaliserad till Umeå och utgör en nationell

samlingspunkt för kunskaper, forskningsrön,

idéer och erfarenheter kring frågor om ekologisk

hållbarhet. Centrumet skall stimulera

kontakterna mellan kommuner, organisationer,

företag, investerare, forskare, högskolor och

universitet, myndigheter och andra aktörer som

söker eller kan bidra med kunskaper och

erfarenheter inom området.

Centrumets viktigaste uppgift är att aktivt stödja

kommunerna i arbetet med att ta fram och

genomföra lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet samt att sprida erfarenheter

från dessa program.

Slutsatser

Ett särskilt ramanslag för centrumet för åren

1999-2001 har inrättats i 1999 års

budgetproposition. Regeringen föreslår att

finansieringen under år 2002, uppgående till 5

miljoner kronor, bör ske genom att anslaget E1

Stöd till lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet minskas med motsvarande

belopp

Regional utjämning

och utveckling

19

Förslag till statsbudget för 2000

Regional utjämning och utveckling

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 77

2 Lagförslag 79

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av

socialavgifter 79

3 Regional utjämning och utveckling 83

3.1 Omfattning 83

3.2 Utgiftsutveckling 83

3.3 Resultatbedömning 88

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 88

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom det regionalpolitiska området

89

3.3.3 Effekter av statliga insatser 89

3.3.4 Regeringens slutsatser 92

3.4 Resultatinformation 92

3.4.1 Resultatinformation för år 1998 uppdelad på beslutsfattare 94

3.4.2 Resultatinformation avseende EG:s strukturfonder perioden

1995 1999 99

3.4.3 Resultatinformation för år 1998 uppdelad på löpande åtgärder 101

3.4.4 Resultatinformation för vissa tidsbegränsade övriga åtgärder under

år 1998 116

3.4.5 Resultatinformation för viktiga regionalpolitiska åtgärder utanför

utgiftsområdet under år 1998 117

3.4.6 Skatteavvikelser 120

3.4.7 Revisionens iakttagelser 120

4 Förslag till förändringar av nationella stödområden och vissa företagsstöd

121

4.1 Nationella stödområden för företagsstöd 122

4.2 Regionalt utvecklingsbidrag 124

4.3 Sysselsättningsbidrag 127

4.4 Nedsättning av socialavgifter 127

5 Anslag 131

A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 131

A2 Landsbygdslån 135

A3 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom

regionalpolitiken 135

A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 136

A5 Transportbidrag 137

A6 Glesbygdsverket 137

A7 Statens institut för regionalforskning 137

A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1995 1999 138

A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000 2006 139

A10 Flygplatsbolag i Ljungbyhed 140

A11 Regionalpolitiska insatser 141

A12 Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m. 141

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 78

Tabell 3.1 Utgiftsutveckling 83

Tabell 3.2 Föreslagna anslagsförändringar jämfört med 1999 års ekonomiska

vårproposition 84

Tabell 3.3 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 samt vissa

andra

utgiftsområden under år 1998 93

Tabell 3.4 Länsstyrelsernas och självstyrelseorganens fördelning av beslutade

medel

uppdelad på ändamål budgetåren 1997 och 1998 94

Tabell 3.5 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och landsbygdsstöd under år 1998

95

Tabell 3.6 Beviljat regionalt utvecklingsstöd under år 1998 97

Tabell 3.7 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel intecknade genom beslut

och utbetalade medel per målområde och gemenskapsinitiativ 100

Tabell 3.8 Regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram fördelat på län under budgetåren 1994/95 1998 103

Tabell 3.9 Regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram under budgetåren 1994/95 1998 fördelat på

programområde/ändamål 104

Tabell 3.10 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av

länsstyrelserna, självstyrelseorganen NUTEK och regeringen under

budgetåren 1993/94 1998 106

Tabell 3.11 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av

länsstyrelserna, självstyrelseorganen, NUTEK och regeringen under

budgetåret 1998, fördelat på län 106

Tabell 3.12 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för

regionalt utvecklingsbidrag budgetåret 1998 107

Tabell 3.13 Genomsnittligt regionalt utvecklingsstöd fördelat på företagsstorlek

budgetåret 1998 107

Tabell 3.14 Beviljat landsbygdsstöd under budgetåret 1998 fördelat på län

108

Tabell 3.15 Genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft för

landsbygdsbidraget 109

Tabell 3.16 Beviljat stöd till kommersiell service under budgetåren 1993/94 1998

 110

Tabell 3.17 Småföretagsstöd beviljat under budgetåret 1998 fördelat på län

111

Tabell 3.18 Sysselsättningsbidragets fördelning över en femårsperiod 111

Tabell 3.19 Beviljat sysselsättningsbidrag avseende kvalifikationsåren 1994 1998

 112

Tabell 3.20 Länsvis fördelning av beviljat sysselsättningsbidrag under

kvalifikationsåren 1997 1998 112

Tabell 3.21 Länsvis fördelning av beviljat selektivt sysselsättningsbidrag under

budgetåret 1998 112

Tabell 3.22 Uppskattad procentuell fördelning av nedsatta socialavgifter på län

och

företag budgetåret 1998 113

Tabell 3.23 Uppskattad procentuell fördelning av nedsatta socialavgifter på

näringsgrenar och företag budgetåret 1998 113

Tabell 3.24 Beviljat transportbidrag under budgetåren 1994 1998 fördelat på län

114

Tabell 3.25 Beviljat transportbidrag under budgetåren 1996 1998 fördelat på

näringsgrenar 115

Tabell 3.26 Beviljat småföretagsstöd, konsultcheckar och bidrag till

projektverksamhet under budgetåren 1994 1998 119

Tabell 3.27 Beräknade skatteavvikelser enligt 1999 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1998/99:100) 120

Tabell 4.1 Maximala bidragsnivåer fr.o.m. år 2000 enligt EG:s regler om stöd

till

regionala ändamål 126

Tabell 5.1 Anslagsutveckling 131

Tabell 5.2 Anslag för regionalpolitiska åtgärder 131

Tabell 5.3 Bemyndiganden 133

Tabell 5.4 Beräkning av anslaget för år 2000 135

Tabell 5.5 Anslagsutveckling 135

Tabell 5.6 Anslagsutveckling 135

Tabell 5.7 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1993/94 1998 136

Tabell 5.8 Beräkning av anslaget för år 2000 136

Tabell 5.9 Anslagsutveckling 136

Tabell 5.10 Beräkning av anslaget för år 2000 136

Tabell 5.11 Anslagsutveckling 137

Tabell 5.12 Anslagsutveckling 137

Tabell 5.13 Beräkning av anslaget för år 2000 137

Tabell 5.14 Anslagsutveckling 137

Tabell 5.15 Beräkning av anslaget för år 2000 138

Tabell 5.16 Anslagsutveckling 138

Tabell 5.17 Bemyndiganden 139

Tabell 5.18 Anslagsutveckling 139

Tabell 5.19 Bemyndiganden 140

Tabell 5.20 Anslagsutveckling 141

Tabell 5.21 Beräkning av anslaget för år 2000 141

Tabell 5.22 Anslagsutveckling 141

Tabell 5.23 Anslagsutveckling 141

9 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1990:912) om nedsättning av social-

avgifter (avsnitt 2),

2. godkänner regeringens förslag om ändrade

principer för verksamhetsansvar och

utbetalningar avseende EG:s strukturfonder

för programperioden 2000 2006 (avsnitt

3.2),

3. godkänner regeringens förslag om

nationella stödområden för företagsstöd

(avsnitt 4.1),

4. godkänner regeringens förslag om regionalt

utvecklingsbidrag (avsnitt 4.2),

5. godkänner regeringens förslag om

sysselsättningsbidrag (avsnitt 4.3),

6. bemyndigar regeringen att under år 2000,

ifråga om ramanslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, ingå ekonomiska

förpliktelser som, inklusive tidigare

åtaganden, innebär utgifter på högst

1 688 000 000 kronor under åren 2001 2008

(avsnitt 5),

7. godkänner regeringens förslag om

användningen av anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 5),

8. bemyndigar regeringen att under år 2000,

ifråga om ramanslaget A9 Europeiska

regionala utvecklingsfonden perioden 2000

2006, ingå ekonomiska förpliktelser som

innebär utgifter på högst 3 200 000 000

kronor under åren 2001 2008 (avsnitt 5),

9. för budgetåret 2000 anvisar anslagen under

utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder

ramanslag

1 303 850

A2

Landsbygdslån

ramanslag

30 000

A3

Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom

regionalpolitiken

ramanslag

1 000

A4

Ersättning för nedsättning av socialavgifter

ramanslag

313 734

A5

Transportbidrag

ramanslag

345 000

A6

Glesbygdsverket

ramanslag

24 781

A7

Statens institut för regionalforskning

ramanslag

8 068

A8

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1995-1999

ramanslag

612 000

A9

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006

ramanslag

360 000

A10

Flygplatsbolag i Ljungbyhed

reservationsanslag

6 000

A11

Regionalpolitiska insatser

reservationsanslag

300 000

A12

Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m.

reservationsanslag

6 000

Summa

3 310 433

10 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

10.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om

nedsättning av socialavgifter

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:912)1 om nedsättning av

socialavgifter

dels 11, 12 och 13 §§ skall upphöra att gälla,

dels att 1, 3, 4, och 6 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §2

I denna lag ges föreskrifter om stöd till näringslivet m.m. genom

nedsättning av socialavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter.

Stödet ges i den omfattning som

framgår av 6 8 §§ till näringslivet

m.m. i Arjeplog, Arvidsjaur, Gällivare,

Haparanda, Jokkmokks, Kalix,

Kiruna, Pajala, Överkalix och

Övertorneå kommuner i Norrbottens

län, Dorotea, Malå, Sorsele,

Storumans, Vilhelmina och Åsele

kommuner samt Björksele församling i

Lycksele kommun i Västerbottens län,

Bergs, Härjedalens, Ragunda och

Strömsunds kommuner, Håsjö och

Hällesjö församlingar i Bräcke

kommun, Alsens,

Föllinge, Hotagens, Laxsjö och

Offerdals församlingar i Krokoms

kommun samt Kalls församling i Åre

kommun i Jämtlands län, Edsele,

Junsele, Ramsele och Ådalslidens

församlingar i Sollefteå kommun samt

f.d. Solbergs kyrkobokföringsdistrikt i

Örnsköldsviks kommun i

Västernorrlands län (stödområde 1).

 Stödet ges också i den omfattning

som framgår av 11 13 §§ till

näringslivet m.m. i Älvsbyns kommun,

Edefors och Gunnarsbyns

församlingar i Bodens kommun samt

f.d. Markbygdens

kyrkobokföringsdistrikt i Piteå

kommun i Norrbottens län,

Bjurholms, Norsjö och Vindelns

kommuner och Lycksele kommun,

med undantag av Björksele församling,

samt Fällfors, Jörns och Kalvträsks

församlingar i Skellefteå kommun i

Västerbottens län, Näs och Häggenås

församlingar i Östersunds kommun

och Näskotts församling i Krokoms

kommun, Bräcke kommun, med

undantag av Håsjö och Hällesjö

församlingar, Åre kommun, med

undantag av Kalls församling, i

Jämtlands län, Sollefteå kommun, med

undantag av Edsele, Junsele, Ramsele

och Ådalslidens församlingar, och

Ånge kommun samt Holms och

Lidens församlingar i Sundsvalls

kommun och Anundsjö församling,

med undantag av f.d. Solbergs

kyrkobokföringsdistrikt, och Björna,

Skorpeds och Trehörningsjö

församlingar i Örnsköldsviks

kommun i Västernorrlands län,

Ljusdals kommun i Gävleborgs län,

Transtrands och Lima församlingar i

Malungs kommun samt Särna och

Idre församlingar i Älvdalens

kommun i Dalarnas län, Norra

Finnskoga, Södra Finnskoga och

Dalby församlingar i Torsby kommun

i Värmlands län.

Stödet ges i stödområde A, med

undantag av Östersunds kommun,

förutom Näs och Häggenås

församlingar, och med undantag av

Aspås, Ås och Rödöns församlingar i

Krokoms kommun, i den omfattning

som framgår av 6 8 §§.

Regeringen meddelar närmare

föreskrifter om stödområden.

3 §3

Lagen tillämpas på socialavgifter

som är hänförliga till arbete inom

sådan verksamhet som är

stödberättigad enligt 6 eller 11 §.

Verksamhet inom stålindustri som

omfattas av Fördraget om

upprättandet av Europeiska kol- och

stålgemenskapen är inte stödberättigad

enligt denna lag.

En arbetsgivare eller en försäkrad

vars verksamhet huvudsakligen

hänför sig till stödberättigad

verksamhet, skall beviljas

nedsättning av avgifter för hela sin

verksamhet om övriga

förutsättningar för detta är

uppfyllda. Om verksamheten bara i

mindre omfattning hänför sig till

sådan verksamhet, får nedsättning

beviljas endast om

1. arbetsgivaren eller den

försäkrade påverkas på grund av

lagens bestämmelser i mer betydande

grad av konkurrens, och

2. den del av verksamheten som

berättigar till nedsättning kan

avgränsas från den övriga.

I fall som avses i tredje stycket

andra meningen får nedsättning

beviljas endast efter särskild

prövning av regeringen eller den

myndighet som regeringen

bestämmer. Nedsättning får beviljas

bara för den del av avgifterna som

hänför sig till den

nedsättningsberättigade

verksamheten.

Lagen tillämpas på socialavgifter

som är hänförliga till arbete inom

sådan verksamhet som är

stödberättigad enligt 6 §.

En arbetsgivare eller en försäkrad

vars verksamhet huvudsakligen

hänför sig till stödberättigad

verksamhet, skall beviljas

nedsättning av avgifter för hela sin

verksamhet om övriga

förutsättningar för detta är

uppfyllda. Om verksamheten bara i

mindre omfattning hänför sig till

sådan verksamhet, får nedsättning

beviljas endast om

1. arbetsgivaren eller den

försäkrade påverkas på grund av

lagens bestämmelser i mer betydande

grad av konkurrens, och

2. den del av verksamheten som

berättigar till nedsättning kan

avgränsas från den övriga.

I fall som avses i andra stycket

andra meningen får nedsättning

beviljas endast efter särskild

prövning av regeringen eller den

myndighet som regeringen

bestämmer. Nedsättning får beviljas

bara för den del av avgifterna som

hänför sig till den

nedsättningsberättigade

verksamheten.

4 §4

Lagen tillämpas även på avgifter

som är hänförliga till sådant arbete

inom ett företag eller inom en

organisation som är berättigat till

stöd inom ett stödområde enligt 7

eller 12 §.

Nedsättningen får dock beviljas

endast om arbetet kan avgränsas från

arbetsgivarens eller den försäkrades

övriga verksamhet.

Om arbete som sägs i första

stycket ingår i stödberättigad

verksamhet enligt 6 eller 11 §,

tillämpas 3 § i stället för denna

paragraf.

Lagen tillämpas även på avgifter

som är hänförliga till sådant arbete

inom ett företag eller inom en

organisation som är berättigat till

stöd inom ett stödområde enligt 7 §.

Nedsättningen får dock beviljas

endast om arbetet kan avgränsas från

arbetsgivarens eller den försäkrades

övriga verksamhet.

Om arbete som sägs i först stycket

ingår i stödberättigad verksamhet

enligt 6 §, tillämpas 3 § i stället för

denna paragraf.

6 §5

Inom stödområdet är följande verksamheter stödberättigade:

1. andra gruvor och mineralbrott än

malmgruvor, om liknande brytning

eller utvinning även sker i andra

regioner i Sverige,

2. tillverkning, med undantag av

tillverkning inom massa- och

pappersindustri samt järnverk, stålverk

och ferrolegeringsverk,

3. produktionsvaruinriktad

partihandel,

4. uppdrags-, uthyrnings- och

reparationsverksamhet,

5. hotell-, pensionats- och

campingverksamhet,

6. restaurang- och kaféverksamhet

som bedrivs i kombination med

hotell-, pensionats- eller

campingversamhet,

7. renhållnings-, städnings- och

tvätteriverksamhet,

8. rekreationsverksamhet och

kulturell service verksamhet med

undantag av biblioteksverksamhet,

eller

9. verksamhet som bedrivs av

ideella, kulturella och religiösa

organisationer samt

intresseorganisationer.

1. uppdrags-, uthyrnings- och

reparationsverksamhet,

2. hotell-, pensionats- och

campingverksamhet,

3. restaurang- och kaféverksamhet

som bedrivs i kombination med

hotell-, pensionats- eller

campingversamhet,

4. renhållnings-, städnings- och

tvätteriverksamhet,

5. rekreationsverksamhet och

kulturell service verksamhet med

undantag av biblioteksverksamhet,

samt

6. verksamhet som bedrivs av

ideella, kulturella och religiösa

organisationer samt

intresseorganisationer.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid

före ikraftträdandet.

11 Regional utjämning och utveckling

11.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar medel till bl.a. olika

former av regionalpolitiska företagsstöd. Vidare

ingår medel som länsstyrelserna och i vissa län

regionala självstyrelseorgan samt Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) förfogar

över för projektverksamhet samt medel till en del

av medfinansieringen av EG:s

strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar

även utbetalningar från EG:s regionalfond som

delfinansierar EG:s bidrag till

strukturfondsprogrammen. Därutöver ingår

Glesbygdsverket (GBV) och Statens institut för

regionalforskning (SIR).

För att få en samlad bild av den nya

programperioden för EG:s strukturfonder

lämnas en redovisning för alla strukturfonder

under detta utgiftsområde.

Det sammanlagda återflödet av medel från

EG:s strukturfonder för regionalpolitiskt

inriktade åtgärder (dvs. Mål 2, 5b, 6 och

gemenskaps-initiativen) beräknas för

programperioden 1995 1999 komma att uppgå

till ca 5 800 miljoner kronor. Det sammanlagda

återflödet för regionalpolitiskt inriktade åtgärder,

exkl. gemenskapsinitiativen vilkas fördelning

ännu inte är fastställd (dvs. Mål 1 och 2), för

programperioden 2000 2006, beräknas uppgå till

ca 9 600 miljoner kronor.

Utgiftsområdet brukar benämnas den lilla

regionalpolitiken. Med den stora

regionalpolitiken avses åtgärder med

regionalpolitisk betydelse inom andra

utgiftsområden. Åtgärderna inom dessa andra

utgiftsområden är sammantaget mer

betydelsefulla för den regionala utvecklingen än

den lilla regionalpolitiken.

11.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutveckling

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

3 437

2 743

3 976

3 310

3 837

3 094

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1999 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Sammanlagda reservationer och anslagssparande

uppgick till 3 963 miljoner kronor vid utgången

av budgetåret 1998.

Utgiftsprognosen på 3 976 miljoner kronor

för budgetåret 1999 inkluderar 1 077 miljoner

kronor från äldreanslagen A1 Regionalpolitiska

åtgärder och A9 Utgifter för lokalisering av

statliga arbetstillfällen till Söderhamn från

budgetåret 1998 samt de under tionde

huvudtiteln upptagna äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m från budgetåret

1995/96.

Regeringen bedömde i 1999 års ekonomiska

vårproposition att verksamheten inom

utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom

en medelsram av 2 675 miljoner kronor för år

2000.

De viktigaste föreslagna förändringarna i

förhållande till den föreslagna ramen i den

ekonomiska vårpropositionen anges i följande

tabell.

Tabell 3.2 Föreslagna anslagsförändringar jämfört med

1999 års ekonomiska vårproposition

Miljoner kronor

Anslag

Förändring

Belopp

A 1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder

Överföring till dels

UO4, dels UO24

 - 5,15

A4 Ersättning för nedsättning

av socialavgifter

Minskat resurs-

behov

- 26,3

A9 Europeiska regionala ut-

vecklingsfonden (perioden

2000 2006)

Nytt anslag

360

A11 Regionalpolitiska insatser

Nytt anslag

300

A12 Medel för tillfälligt

småföretagsstöd m.m.

Nytt anslag

6

Summa ökat resursbehov

634,55

Regeringen föreslår att från anslaget A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder omförs 2,5

miljoner kronor till anslaget A1 Närings- och

teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader

inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Medlen skall

användas till att finansiera ett nytt projekt-

hanteringssystem.

Regeringen föreslår vidare att anslaget A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas

med 2,5 miljoner kronor för år 2000. Anslaget

A1 Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader inom utgiftsområde 24

Näringsliv föreslås samtidigt ökas med samma

belopp. Den verksamhet som bedrivs inom

projektet Nationellt resurscentrum för kvinnor

(NRC) avses införlivas i NUTEK:s ordinarie

verksamhet.

Regeringen föreslår dessutom att från anslaget

A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder omförs

150 000 kronor till anslaget B4

Ekobrottsmyndigheten inom utgiftsområde 4

Rättsväsendet. Medlen skall användas till att

finansiera verksamheten med att bekämpa

oegentligheter avseende medel från EG:s

strukturfonder.

Anslaget A4 Ersättning för nedsättning av

socialavgifter kommer enligt nuvarande

beräkning att överskridas under innevarande år.

Då föreslagna regelförändringar måste verkställas

genom lagstiftning kommer de inte att hinna

träda i kraft före den 1 januari år 2000.

Regeringen föreslår på tilläggsbudget till

budgetpropositionen för 2000 att anslaget för år

1999 höjs med 26,3 miljoner kronor och att

anslaget för budgetåret 2000 minskas med 26,3

miljoner kronor.

Regeringen föreslår vidare att ett nytt anslag,

A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 2000 2006, tas upp på statsbudgeten

med ett belopp av 360 miljoner kronor. Under

detta anslag föreslås utbetalningarna från

Europeiska regionala utvecklingsfonden

avseende programperioden 2000 2006 redovisas.

Regeringen föreslår även att ett nytt anslag,

A11 Regionalpolitiska insatser, på 300 miljoner

kronor tas upp för att finansiera redan beslutade

projekt som tidigare finansierades med medel

från de under tionde huvudtiteln för budgetåret

1995/96 upptagna äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. Dessa anslag disponeras

från och med år 2000 inte längre av regeringen.

Regeringen föreslår dessutom att ett nytt

anslag, A12 Medel för tillfälligt småföretagsstöd

m.m., på 6 miljoner kronor tas upp för att

finansiera redan beslutade projekt som tidigare

finansierades med medel från det under tionde

huvudtiteln för budgetåret 1995/96 upptagna

äldreanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder: Särskilda regionala åtgärder för regional

utveckling och tillväxt, anslagsposten 4. Detta

anslag disponeras från och med år 2000 inte

längre av regeringen.

Ramen för utgiftsområdet föreslås för år 2000

till 3 310 miljoner kronor, och beräknas för år

2001 till 3 837 miljoner kronor och för år 2002

till 3 094 miljoner kronor.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Beslut under år 1998 om totalt ca 1 060 miljoner

kronor i olika former av regionalpolitiska

företagsstöd i samband med investeringar, inkl.

programmet Särskilda regionala åtgärder för

regional utveckling och tillväxt, beräknas enligt

NUTEK bidra till drygt 9 000 nya arbetstillfällen

inom främst de regionalpolitiskt prioriterade

regionerna. Investeringar i storleksordningen

3 300 miljoner kronor beräknas delfinansieras

med dessa stöd.

Härutöver har enligt NUTEK drygt 230

miljoner kronor beviljats i sysselsättningsbidrag

för kvalifikationsåret 1997 (enligt äldre

bestämmelser). Beviljat bidrag beräknas ha

medverkat till att skapa drygt 1 400 nya

arbetstillfällen.

Driftstöd i form av nedsatta socialavgifter och

transportbidrag till ett sammanlagt belopp av ca

770 miljoner kronor har enligt regeringens

bedömning bidragit till att upprätthålla

sysselsättningen i de regionalpolitiskt

prioriterade regionerna.

Regeringens program för regional

näringspolitik och särskilda regionalpolitiska

åtgärder på högst 500 miljoner kronor har

inneburit att resurser mobiliserats för främst

projekt av strategisk betydelse för den framtida

utvecklingen av näringslivet i regionalpolitiskt

prioriterade områden.

En stor del av den regionala

projektverksamheten och EG:s

strukturfondsprogram har varit inriktade på

åtgärder för att förbättra företagsklimatet, den

ekonomiska tillväxten och nyföretagandet. De

projekt som har avslutats inom EG:s

strukturfondsprogram för regionalpolitiskt

inriktade åtgärder bedöms ha bidragit till ca

14 000 nya arbetstillfällen. Strukturfonderna och

nationella offentliga finansiärer har bidragit med

ca 9 600 miljoner kronor till dessa projekt. På

grund av brister i statistiken kan effekter av

företagsstöden ingå i dessa arbetstillfällen.

Förändringar

Ett nytt ändamål, s.k. såddfinansiering, kan

fr.o.m. budgetåret 1999 finansieras med medel

från anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder. Såddfinansiering är en typ av riskfylld

finansiering av relativt tidiga utvecklingsprojekt i

små teknikbaserade företag.

Förändringar av nationella stödområden avses

ske fr.o.m. den 1 januari 2000. Dessa beskrivs

närmare i avsnitt 4.1.

En ny programperiod för EG:s strukturfonder

startar år 2000 och pågår t.o.m. år 2006. Denna

verksamhet beskrivs närmare nedan.

Förändringar av EG:s strukturfondsområden

kommer att ske fr.o.m. den 1 januari 2000. Dessa

beskrivs närmare nedan.

Förändringar av vissa företagsstöd avses ske

fr.o.m. den 1 januari 2000. Dessa beskrivs

närmare i avsnitten 4.2 4.4.

Mål

Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa

förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt,

rättvisa och valfrihet så att likvärdiga

levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela

riket1. För att nå målen måste åtgärder vidtas

inom många olika utgiftsområden.

Målet för utgiftsområde 19 är att

verksamheten främst skall underlätta för

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden att utvecklas så att det bidrar till att

uppfylla målen för regionalpolitiken2.

Prioriteringar

Regeringen har tillsatt en parlamentarisk

kommitté, som skall lämna förslag om den

framtida inriktningen och utformningen av den

svenska regionalpolitiken. Kommittén skall

enligt direktiven (Dir. 1999:2) lämna sina förslag

senast den 31 augusti 2000.

Det är av särskild betydelse att öka

samordningen av och effektiviteten i åtgärderna

för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt

utsatta regionerna. Vidare bör de

regionalpolitiska åtgärderna förstärkas inom den

 stora regionalpolitiken bl.a. genom en ökad

helhetssyn mellan olika sektorer.

Dessutom prioriteras avslutningen av

nuvarande strukturfondsperiod bl.a. för att

Sverige skall tillgodogöra sig återflödet från EG:s

strukturfonder fullt ut. År 2000 startar den nya

strukturfondsperioden och inför denna kommer

prioritet att läggas vid framtagande och start av

de nya strukturfondsprogrammen samt

införande av en organisation som fungerar

effektivt vid programperiodens början.

Genomförandet av tillväxtavtalen inom den

regionala näringspolitiken innebär att tillgängliga

tillväxtfrämjande resurser, bl.a. inom

regionalpolitiken och i EG:s

strukturfondsprogram, samordnas för att

därigenom ge en större effekt på tillväxt och

sysselsättning.

1 Beslutades av riksdagen våren 1995.

2 Beslutades av riksdagen hösten 1997.

Förändringar

Den nya programperioden för EG:s strukturfonder

Den nya programperioden för EG:s

strukturfonder startar år 2000 och pågår t.o.m. år

2006. EU:s ministerråd (Allmänna rådet)

beslutade den 21 juni 1999 om de förordningar

som skall gälla för strukturfonderna under den

kommande programperioden.

Antalet målområden skall minskas från sju till

tre. De nya målen är följande:

 Mål 1: Insatser i områden vars BNP per

invånare är mindre än 75 % av gemenskapens

genomsnitt och insatser i de mest glesbefolkade

områdena samt ett särskilt program för kusten i

Norra Sverige. Mål 1 finansieras av Europeiska

regionala utvecklingsfonden (Regionalfonden),

Europeiska socialfonden (Socialfonden),

utvecklingssektionen vid Europeiska

utvecklings- och garantifonden och Fonden för

fiskets utveckling.

 Mål 2: Områden som genomgår ekonomisk

och social omställning inom industri- och

tjänstesektorn, landsbygdsområden på

tillbakagång, stadsområden med problem samt

krisdrabbade områden som är beroende av fiske.

Mål 2 finansieras av Regionalfonden och

Socialfonden.

 Mål 3: Åtgärder för att utveckla

arbetsmarknaden och de mänskliga resurserna,

särskilt inom ramen för de årliga nationella

handlingsplanerna för sysselsättning. Mål 3

finansieras av Socialfonden.

Antalet gemenskapsinitiativ skall minskas till

fyra. De nya initiativen är följande:

 Interreg III: Gränsregionalt, transnationellt

och interregionalt samarbete för att stimulera en

harmonisk, balanserad och varaktig utveckling

över hela gemenskapens område. Interreg

finansieras av Regionalfonden.

 Urban: Ekonomisk och social förnyelse av

städer och förorter som befinner sig på

tillbakagång genom att främja en hållbar

stadsutveckling. Urban finansieras av

Regionalfonden.

 Leader+: Insatser för landsbygdens

utveckling. Leader finansieras av

utvecklingssektionen vid Europeiska

utvecklings- och garantifonden.

 Equal: Samarbete mellan medlemsländerna

för att främja nya metoder för att bekämpa all

slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning

till arbetsmarknaden. Equal finansieras av

Socialfonden.

Därutöver tillkommer ett landsbygdsprogram

som innefattar miljö-, struktur- och

landsbygdsåtgärder och finansieras av

garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och

garantifonden. Fonden för fiskets utveckling

finansierar strukturåtgärder inom fiskerinäringen

vilken bl.a. omfattar yrkesfisket, vattenbruket

och bearbetning och saluföring av näringens

produkter.

För Sveriges del omfattar det nya mål 1-

området nuvarande mål 6-området samt ett

särskilt program för kustområdena i

Norrbottens, Västerbottens och Västernorrlands

län. För programperioden 2000 2006 har mål 1-

området i Sverige tilldelats 722 miljoner euro

varav 350 miljoner euro avser kustområdet. För

mål 2-områdena har Sverige tilldelats 406

miljoner euro för sjuårsperioden (inklusive

områden som får stöd under en

övergångsperiod). Mål 3 har tilldelats 720

miljoner euro för programperioden.

Tilldelningen till fiskerinäringen beräknas till 60

miljoner euro utanför mål 1. Beloppen kommer

att indexuppräknas. Medelstilldelningen till

medlemsstaterna för gemenskapsinitiativen och

landsbygdsprogrammet är inte fastställd. Mål 3-

åtgärder, landsbygdsinsatser och

strukturåtgärder inom fiskerinäringen skall vara

en integrerad del av mål 1-programmen.

Med utgångspunkt från de kriterier som

fastställts i strukturfondsförordningen har

regeringen lämnat ett förslag till EG-

kommissionen om vilka områden i Sverige som

skall ingå i mål 2. Kommissionen kommer senare

att fastställa mål 2-områdets avgränsning.

För riksdagens information redovisas förslaget

här i korthet. Nuvarande mål 2- och 5b-

kommuner i Gävleborgs, Dalarnas,

Västmanlands, Örebro och Värmlands län ingår i

nya mål 2. Nya mål 2-kommuner föreslås bli

Kungsör, Arboga, Köping, Eskilstuna, Flen,

Laxå, Gullspång, Töreboda, Mariestad och

Karlsborg.

Vidare ingår Dalslandskommunerna i mål 2

medan nuvarande områden i norra Bohuslän och

Fyrstadsregionen föreslås få stöd under en

övergångsperiod. Stöd under en övergångsperiod

föreslås också för följande nuvarande

stödområden: Blekingekommunerna, Tingsryds

kommun i Kronobergs län samt kommunerna i

södra Östergötland. Övriga 5b-kommuner i

Sydöstra Sverige ingår i nya mål 2, liksom

Gotland och nuvarande 5b Skärgården.

De regionala tillväxtavtalen innebär att olika

aktörer samarbetar för att nå tillväxt och

sysselsättning och för att därmed få bättre

utväxling på insatta resurser. Tillväxtavtalen skall

utgöra grunden för de nya

strukturfondsprogrammen.

Regeringen har lämnat två uppdrag avseende

mål 1, dels till länsstyrelserna i Norrbottens och

Västerbottens län att utarbeta förslag till

utvecklingsplan för dessa län och dels till

länsstyrelserna i Jämtlands, Västernorrlands,

Dalarnas, Gävleborgs och Värmlands län att

utarbeta förslag till utvecklingsplan för Jämtlands

och Västernorrlands län samt de delar av de

södra länen som idag ingår i mål 6. Uppdragen

skall redovisas senast den 1 oktober 1999.

Regeringen skall inlämna utvecklingsplanerna till

EG-kommis-sionen senast den 1 november

1999.

Enligt uppdragen skall arbetet med att ta fram

förslag till utvecklingsplaner organiseras med

utgångspunkt i dels de regionala partnerskap

som bildats i samband med utarbetandet av

regionala tillväxtavtal, dels de partnerskap som

medverkat i de nuvarande programmen.

Enligt riktlinjerna för arbetet skall följande

insatsområden särskilt beaktas: Insatser för att

överbrygga avstånd genom investeringar i och

utnyttjande av modern informationsteknik,

främjande av tillkomst och utveckling av små och

medelstora företag, forskning och utveckling

som medel för att främja regionens utveckling,

decentraliserad utbildning på olika nivåer,

insatser inom utbildnings- och

kompetensutvecklingsområdet, insatser inom

jordbruk, skog och fiske, insatser för att utnyttja

och utveckla de miljö- och naturresurser samt

kultur- och kulturmiljövärden som finns i

regionen, insatser för att skydda miljön,

effektivisering av användningen av jordens

resurser och därmed skapandet av en hållbar

försörjning som främjar omställningen till

ekologisk hållbarhet och insatser för att främja

lokal utveckling.

Regeringen avser att utse länsstyrelserna i

Norrbottens och Jämtlands län att vara

förvaltningsmyndigheter för respektive mål 1-

program enligt den definition av uppgiften som

anges i artikel 9 n och 34, Rådets förordning

(EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser

för strukturfonderna. Vid

förvaltningsmyndigheterna avses inrättas en

strukturfondsdelegation, med ledamöter från

samtliga län i respektive mål 1-område som

kommer att fatta beslut om stöd. Delegationen

skall ledas av chefen för

förvaltningsmyndigheten och i övrigt bestå

främst av företrädare för de andra

länsstyrelserna, landstingen, kommunerna, och

arbetsmarknadsmyndigheterna. Huvudprincipen

är att förvaltningsmyndigheterna skall vara

utbetalningsansvariga myndigheter för

respektive program. Förvaltningsmyndigheten

får därmed det fulla ansvaret för genomförandet

av programmet. Det ansvar som de centrala

verken har under nuvarande programperiod för

utbetalning av medel från EG:s strukturfonder

flyttas därmed över till de länsstyrelser som utses

till förvaltningsmyndigheter. De centrala verken

skall dock svara för utbetalningarna för

innevarande programperiod.

För vissa stöd inom jordbruk och fiske inom

mål 1 kommer länsstyrelserna samt Fiskeriverket

och Jordbruksverket att vara beslutande instans

avseende mål 1. För insatsområdet för samer

kommer Sametinget att vara beslutande instans.

Regeringen avser att inrätta en i princip

liknande organisation för mål 2-områdena som

för mål 1-områdena.

Regeringen avser även att tillsätta

övervakningskommittéer med representanter

från centrala, regionala och lokala myndigheter,

arbetsmarknadens parter samt vissa andra

organisa-tioner.

För genomförandet av mål 3 skall ett separat

sekretariat inrättas inom Arbetsmarknadsverket

(AMV). Sekretariatet skall ha särskilda

beslutsbefogenheter och dess chef utses av

regeringen. Sekretariatet skall vara

förvaltningsmyndighet för mål 3-programmet.

Inom AMV skapas en ny regional organisation

under mål 3-sekretariatet inom dess

beslutsområde.

EG-kommissionens riktlinjer för

gemenskapsinitiativen väntas under hösten 1999

varefter programarbetet och övriga förberedelser

kan påbörjas. Programdokumenten för

gemenskaps-initiativen väntas fastställas av

kommissionen under andra halvåret 2000.

Regeringen avser senare att klargöra berörda

myndigheters ansvarsområden i arbetet med

strukturfonderna. Regeringen ser det som

angeläget att en myndighet, Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK), får ansvaret

att i samråd med övriga berörda myndigheter till

regeringen rapportera resultatet av de insatser

som finansieras med medel från EG:s

strukturfonder. I detta ansvar skall även ingå att

redovisa vilka ekonomiska konsekvenser det

totala utbytet med EG:s strukturfonder får för

svenskt vidkommande. NUTEK kommer vidare

att ha uppgifter knutna till

övervakningskommittéernas arbete. Regeringens

utgångspunkt är att förvaltnings-myndigheterna

inom mål 1 och 2 skall vara de myndigheter som

svarar för utbetalning av stöd från

Regionalfonden och Socialfonden. För mål 1

skall förvaltningsmyndigheterna även vara

utbetalningsmyndigheter för delar av

jordbruksfonden. AMS skall vara den myndighet

som svarar för utbetalning av övriga stöd från

Socialfonden, vilka återfinns inom mål 3 och

Equal. Jordbruksverket skall vara utbetalande

myndighet för delar av Jordbruksfonden och

Fiskeriverket för Fiskefonden. Eventuellt kan

även andra lösningar komma att aktualiseras i

samband med utarbetandet av de olika

programmen.

Prioriteringar

Utredning om den framtida regionalpolitiken

Regeringen har tillsatt en parlamentarisk

kommitté (Dir. 1999:2) med uppgift att lämna

förslag om den framtida inriktningen och

utformningen av den svenska regionalpolitiken.

Bakgrunden härtill är att det sedan den senast

omfattande utredningen om regionalpolitiken

skett väsentliga förändringar i förutsättningarna

för att bedriva regionalpolitik i Sverige. Bland

dessa kan nämnas den accelererande

utvecklingen av produktions- och

informationstekniken, den alltmer

internationaliserade ekonomin och Sveriges

anslutning till Europeiska unionen. En annan

anledning till den nya utredningen är att den

stabilitet i befolkningsutvecklingen som

uppnåddes under 1970- och 1980-talen på senare

år har bytts till kraftiga

befolkningsomflyttningar. Folkmängden har på

senare år således minskat kraftigt inte bara i

glesbygd samt i små och medelstora kommuner

utan även i många stora industriorter och i de

flesta av Sveriges län. Samtidigt expanderar

storstadsområdena, särskilt Stockholmsregionen,

kraftigt.

Kommittén skall särskilt behandla den

regionala utvecklingen i glesbygden respektive

landsbygden.

Det är viktigt att den tradition av solidaritet

och sammanhållning som hittills präglat det

svenska samhället inte bryts. Det är också av

samhällsekonomiska och fördelningspolitiska

skäl viktigt att inte stora regionala obalanser

uppstår i Sverige.

11.3 Resultatbedömning

11.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Det tidiga 1990-talets svaga ekonomiska

utveckling i Sverige, kombinerad med de senaste

årens nödvändiga budgetsanering, har verkat i

centraliserande riktning. Tillsammans med bl.a.

utvecklingen inom den alltmer

internationaliserade ekonomin, som leder till

ökad strukturomvandlingstakt, utsätter detta

näringslivet i många små och medelstora orter

för ökade påfrestningar. Många orter, som t.ex.

är beroende av en stor arbetsgivare eller där en

stor del av näringslivet fungerar som

underleverantörer till stora internationella

företag, har blivit alltmer sårbara.

Skillnaderna i sysselsättningsgrader och

arbetslöshet mellan olika regioner i Sverige har

således ökat under de senaste tio åren.

Skillnaderna vad gäller sysselsättning mellan

framför allt Stockholmsregionen och resten av

landet har ökat. Det är en följd av att

expansionen i näringslivet har skett i näringar

som är starkt koncentrerade till storstäderna och

vissa universitets- och högskoleorter.

Sysselsättningen inom traditionell industri och i

offentlig sektor, vilket sistnämnda varit en

regionalt stabiliserande faktor, har samtidigt

sjunkit.

Den långsiktiga befolkningsutvecklingen har

följt mycket stabila mönster sedan 1970-talet.

Storstadsregionerna, universitets- och

högskoleregionerna och i viss mån regionala

centra har stadigt ökat sin befolkning. I de

minsta orterna har befolkningen minskat. Under

de senaste åren har denna utveckling förstärkts

och även befolkningen i regionala centra och

större industriorter minskar för närvarande. De

två viktigaste orsakerna till denna utveckling är

kraftigt minskad invandring till landet samt

sjunkande födelsetal. Befolkningsminskningen

har i vissa regioner blivit självgenererande genom

att barnafödandet minskat till följd av stor

nettoutflyttning av kvinnor och ungdomar.

Befolkningen har under de senaste tjugo åren

minskat mest i Norrlands inland, Tornedalen,

Bergslagen och delar av sydöstra Sverige. De

största befolkningsökningarna har skett i

Stockholms- och Uppsalaregionerna,

Umeåregionen samt delar av västkustregionen.

De senaste årens kraftiga

befolkningsminskning inom regionalpolitiskt

prioriterade områden, dvs. de nationella

stödområdena 1 och 2 samt tillfälliga

stödområden och EG:s strukturfondsområden,

är enligt regeringen av sådan omfattning att den

är ett allvarligt hot mot en balanserad regional

utveckling och möjligheten att uppnå riksdagens

regionalpolitiska mål.

Mot bakgrund härav bedömer regeringen att

den långsiktiga regionalpolitiska problembilden

är förhållandevis oförändrad. Detta innebär att

det är samma områden som under lång tid haft

den mest ogynnsamma utvecklingen. För att

dessa regioner skall kunna få en bättre utveckling

fordras att de får möjligheter att ta till vara sina

egna resurser fullt ut. Därför är det fortfarande

bl.a. betydelsefullt att regionalpolitiska insatser

riktas till de regionalpolitiskt prioriterade

områdena.

Att de regionala obalanserna i Sverige ökat

under senare år är även allvarligt från ekonomisk

tillväxtsynpunkt. En mycket ojämnt fördelad

tillväxt med överhettning i vissa regioner och

bristproblem i andra kan skapa obalanser som

kan påverka den totala tillväxten negativt. Det

finns därför inga ekonomiska motsättningar

mellan att stödja vissa åtgärder i de

orter/regioner som har goda förutsättningar att

utveckla t.ex. tekniskt avancerad produktion som

är internationellt konkurrenskraftig och behovet

att utveckla regioner vars

utvecklingsförutsättningar är beroende av andra

för både ekonomi och välfärd lika betydelsefulla

varor och tjänster.

Kravet på tillväxt över hela landet innebär just

ett krav på regionalt spridd tillväxt, inte ett krav

på att alla orter i alla regioner skall växa lika

mycket. Tillväxt innebär förändring, och det är

ofrånkomligt att detta betyder att vissa orter

växer, medan andra går tillbaka, och att

människor och företag rör sig mellan orter och

regioner, likaväl som över nationella gränser. En

balanserad utveckling i dessa avseenden är dock

till fördel för hela landet.

Tillväxten kan inte heller ske på samma sätt i

alla delar av landet, eftersom olika typer av

produktion ställer olika krav och

förutsättningarna att möta dessa skiftar. Varje

region måste i första hand bygga sin utveckling

på sina förutsättningar, något som i sin tur

befrämjas av en större regional och lokal

handlingsfrihet. För att en ekonomisk tillväxt-

och fördelningspolitik skall bli framgångsrik är

det också nödvändigt att landets resurser tas

tillvara i gles- och landsbygd.

De regionala tillväxtavtalen inom den

regionala näringspolitiken, som nu arbetats fram

med länsstyrelserna och de regionala

självstyrelseorganen som sammanhållare bygger

bl.a. på en ökad decentralisering. De

regionalpolitiska medlen inom utgiftsområdet

kan i många län utgöra en betydelsefull resurs i

avtalen.

11.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom det regionalpolitiska området

De regionalpolitiska företagsstöden har främst

fördelats till små och medelstora företag som är

under tillväxt, både omsättnings- och

sysselsättningsmässigt. En stor del av den

regionala projektverksamheten och

strukturfondsprogrammen har varit inriktade på

åtgärder för att förbättra företagsklimatet, den

ekonomiska tillväxten och nyföretagandet.

EG:s strukturfonder har sedan Sverige blev

medlem i den Europeiska unionen kommit att

tillföra stora områden i landet viktiga

regionalpolitiska resurser. Strukturfonderna

förstärktes inför innevarande programperiod

(1994 1999) bl.a. för att motverka de regionala

obalanser inom unionen som bl.a. skapandet av

den inre marknaden bedöms kunna medföra.

Regeringens särskilda program för regional

näringspolitik och särskilda regionalpolitiska

åtgärder på 500 miljoner kronor startade år 1998

men beslut inom programmet har även fattats

under år 1999. Beslut har fattats för i stort sett

hela beloppet och programmet genomförs för

närvarande över hela landet, men med

tyngdpunkten i regionalpolitiskt prioriterade

områden.

Som regeringen och riksdagen på senare tid

betonat är det inte i första hand åtgärder inom

ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning

och utveckling, som är avgörande för den

regionala utvecklingen. Detta utgiftsområde är

ett av de mindre i statsbudgeten och

regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra

utgiftsområden är sammantaget mer

betydelsefulla för den regionala utvecklingen.

Därför måste det i första hand inom ramen för

den stora regionalpolitiken utarbetas lösningar

som kännetecknas av ett regionalpolitiskt

helhetsperspektiv. Detta kan t.ex. gälla insatser

inom närings-, arbetsmarknadspolitiken,

utbildnings- och forskningspolitiken samt

investeringar i infrastruktur. Riksdagen har

konstaterat att en felaktig grundsyn på regionala

frågor inom viktiga samhällssektorer inte kan

justeras med regionalpolitiska stöd.

Exempel på områden som är avgörande för

den regionala utvecklingen är

kommunikationssektorn och

utbildningsväsendet. Verksamheterna inom

dessa sektorer har varit av väsentlig betydelse för

såväl den regionala balansen som den

ekonomiska tillväxten i hela landet. Ett annat

exempel på viktiga åtgärder inom den stora

regionalpolitiken är det statliga bidrags- och

utjämningssystemet i kommunsektorn.

11.3.3 Effekter av statliga insatser

Beslut under år 1998 om totalt ca 1 060 miljoner

kronor genom olika former av regionalpolitiska

företagsstöd i samband med investeringar, inkl.

programmet Särskilda regionala åtgärder för

regional utveckling och tillväxt, beräknas enligt

NUTEK bidra till drygt 9 000 nya arbetstillfällen

inom främst de regionalpolitiskt prioriterade

regionerna. Genomsnittlig subvention per

arbetstillfälle uppgår till ca 100 000 kr (exkl.

selektivt sysselsättningsbidrag). Investeringar i

storleksordningen 3 300 miljoner kronor

beräknas delfinansieras med dessa stöd.

Härutöver har enligt NUTEK drygt 230

miljoner kronor beviljats för kvalifikationsåret

1997 i sysselsättningsbidrag (enligt äldre

bestämmelser). Beviljat bidrag beräknas ha

medverkat till att skapa drygt 1 400 nya

arbetstillfällen.

Driftstöd i form av nedsatta socialavgifter och

transportbidrag till ett sammanlagt belopp av ca

770 miljoner kronor har enligt regeringens

bedömning bidragit till att upprätthålla

sysselsättningen i främst de regionalpolitiskt

mest prioriterade regionerna.

Den centrala och regionala

projektverksamheten bedöms ha medverkat till

att stimulera utvecklingen av näringslivet i

framför allt de regionalpolitiskt prioriterade

regionerna. De projekt som har avslutats inom

EG:s strukturfondsprogram för regionalpolitiskt

inriktade åtgärder bedöms ha bidragit till att

skapa 14 000 nya arbetstillfällen. På grund av

brister i statistiken kan effekter av

företagsstöden ingå i dessa arbetstillfällen.

Hittills beslutade projekt inom EG:s

strukturfonder för regionalpolitiskt inriktade

åtgärder beräknas, enligt uppgifter som

redovisats i ansökningarna om stöd, bidra till

uppskattningsvis 45 000 nya arbetstillfällen.

Enligt regeringens bedömning, som baseras på

ett antal utvärderingsrapporter kan detta vara en

viss överskattning.

Strukturfondsprogrammen utvärderas före

programstart, efter halva tiden och efter

programperiodens slut. I strukturfondsarbetet

har utvärderingar blivit en viktig del i

genomförandet av programmen. I Sverige har

även vissa tematiska studier gjorts under

programperioden. En mer sammanfattande

bedömning av strukturfondsprogrammens

effekter lämnas i en slutlig programutvärdering

som kommer att redovisas efter

programperiodens slut.

Under år 1998 har halvtidsutvärderingarna för

Interreg IIA-programmen avslutats. De visar att

genomförandet av programmen löper

tillfredsställande. Det har även gjorts några

tematiska studier inom mål 6 och mål 2

programmen. Sammanfattningsvis visar dessa att

måluppfyllelsen avseende antal arbetstillfällen är

hög i projekten. Det finns dock en risk för

överskattning av effekterna. Studierna visar

också att projekt som syftar till lokal utveckling

endast är av mobiliseringskaraktär och inte ger

sysselsättningseffekter på kort sikt.

Utvärderingarna har också visat på att

strukturfondsmedlen varit ett viktigt incitament

för företag att arbeta i nätverk kring att utveckla

affärer och nätverk.

Regeringens utvecklingsarbete inom uppföljning

och utvärdering av den lilla regionalpolitiken

Det finns svårigheter med den typ av kvantitativa

resultatmått som främst används vid analyser av

måluppfyllelse för vissa företagsstöd.

Sysselsättningsökningen i stödföretag är således

inte synonymt med den sysselsättningstillväxt ett

visst stöd beräknas ha bidragit till. Regeringen

har således konstaterat att det råder bristande

kunskap om de regionalpolitiska stödens

effekter, både på företagsnivå och på en

samhällelig nivå. Regeringen har därför tillsatt

flera utredningar och gett uppdrag till olika

aktörer för att i framtiden få ett bättre

beslutsunderlag.

De uppföljningsmått som för närvarande

används för vissa företagsstöd är framförallt

antalet nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) de

beräknas bidra till fördelat på kvinnor och män

samt den genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle. Målen för vissa företagsstöd är,

förutom att skapa sysselsättning, att bidra till

ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen. För

närvarande pågår ett utvecklingsarbete för att ta

fram bättre uppföljningsmått. Avsikten är att det

i framtiden skall vara möjligt att mäta om stöden

leder till ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen.

NUTEK har fått i uppdrag att sammanställa

redovisningar av förväntad

sysselsättningsförändring samt omsättnings-,

vinstmarginals- och förädlingsvärdesförändringar

hos företag som beviljats regionalt

utvecklingsbidrag. NUTEK skall även följa upp

hur dessa nya uppföljningsmått påverkar

NUTEK:s, länsstyrelsernas och

självstyrelseorganens stödgivning.

Regeringen har vidare givit NUTEK i uppdrag

att utvärdera vilka effekter som regionalt

utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och

småföretagsstöd har haft på företagens

utveckling beträffande sysselsättning och

ekonomisk tillväxt.

Som ett första steg har NUTEK inkommit

med rapporterna Analys av resultatmått (1998)

och Resultatmått i stödföretag och i näringslivet

(1999). Rapporternas huvudsakliga syfte har varit

att ta fram förslag till nya relevanta resultatmått

som komplement till sysselsättningsmåttet. I

rapporten Analys av resultatmått har NUTEK

visat att förväntad sysselsättningsökning i

företag, som beviljats regionalt utvecklingsstöd,

landsbygdsstöd och småföretagsstöd, i mycket

stor utsträckning sammanfaller med faktisk

sysselsättningsökning på aggegerad nivå. Detta är

en viktig slutsats eftersom regeringen i allt

väsentligt i resultatinformationen för

utgiftsområde 19, använder sig av måttet

förväntad och inte faktisk sysselsättningsökning.

I rapporten Resultatmått i stödföretag och i

näringslivet studeras och jämförs

sysselsättningsutvecklingen samt omsättnings-

och förädlingsvärdesförändringen i det

genomsnittliga svenska näringslivet med

utvecklingen i företag som beviljats regionalt

utvecklingsbidrag och småföretagsstöd. En viktig

slutsats i rapporten är att sysselsättningen har

utvecklats mer positivt i stödföretag än den

genomsnittliga utvecklingen i svenskt näringsliv.

När det gäller måtten förädlingsvärde och

omsättning per anställd är inte bilden lika

entydig. I några fall, framför allt i den

kunskapsintensiva industrin, har den

procentuella förändringen varit lägre i

stödföretagen jämfört med den genomsnittliga

utvecklingen inom olika sektorer. I andra fall,

framför allt i den arbetsintensiva industrin men

till viss del även inom arbetsintensiva tjänster,

har den procentuella förändringen varit högre i

stödföretagen jämfört med den genomsnittliga

utvecklingen inom olika sektorer. NUTEK kan

dock inte fastslå om de skillnader som

framkommer mellan stödföretagen och

näringslivet är en effekt av stödet eller inte, bl.a.

eftersom en kontrollgrupp (dvs. en

jämförelsegrupp av företag som inte har fått

stöd) inte har tagits fram.

NUTEK fick år 1998 i uppdrag att närmare

analysera möjligheterna att uppnå

könskvoteringsvillkoret samt hur antalet kvinnor

i traditonellt mansdominerade branscher, men

också antalet män i kvinnodominerade branscher

kan öka inom det regionalpolitiska stödområdet.

I januari 1999 redovisade NUTEK uppdraget

och presenterade en rapport, Könskvotering i

regionalpolitiken förslag till framtida åtgärder.

I rapporten konstaterar NUTEK bl.a. att antalet

arbetstillfällen som tillföll kvinnor under

tvåårsperioden 1997 1998 var mycket nära

villkoret på minst 40 %, nämligen 37 %. För år

1998 uppgår motsvarande siffra till 39 %. Dock

finns stora regionala skillnader. Analysen på

regional och branschmässig nivå visar att

resultatet i vissa län är betydligt bättre än

genomsnittet. I stödområde 1 har under

tvåårsperioden 1997 1998 uppnåtts en

kvinnoandel på 42,6 %, vilket överträffar

målsättningen. I stödområde 2 uppgår andelen

till 34,2 %. Samma sak gäller branschvisa

analyser. I vissa branscher har man lyckats

mycket bra, medan man i andra, de mest

mansdominerade, inte lyckats lika väl. I

rapporten föreslås bl.a. att regioner och

branscher där könsfördelningen är mest ojämn

identifieras så att åtgärder som är anpassade för

just dessa kan utarbetas. Sådana åtgärder torde gå

att utforma inom ramen för tillväxtavtalen.

Vidare föreslås i rapporten att ett län som redan

visat sig framgångsrikt på jämställdhetsområdet

skall få bli pilotlän för jämställdhet med

speciella resurser för att kunna vidareutveckla

jämställdheten. Ett sjupunktsprogram med

följande åtgärder föreslås för jämställd

tillväxtpolitik: inventering, jämställdhetsplan,

huvudräkning, kvotering, kvalitativa mål, en

checklista och pilotverksamhet. Frågan kommer

att beredas vidare inom regeringskansliet.

NUTEK har gjort en utvärdering av innehåll

och utfall av länsstyrelsernas regionala

projektverksamhet under budgetåren 1990/91

1997. Denna har uppgått till ca 500 miljoner

kronor årligen. Utvärderingen visar bl.a. att

projekt som beviljats bidrag till stor del

genomförts och att måluppfyllelsen för enskilda

projekt varit hög. Det kvarstår emellertid

osäkerhet om de faktiska effekterna på den

regionala utvecklingen. För att möjliggöra en

ytterligare förbättring av projektverksamheten är

det enligt regeringens bedömning viktigt att

NUTEK arbetar vidare med bl.a. uppföljning

och utvärdering. I detta sammanhang är det

viktigt att NUTEK säkerställer nära kopplingar

till den uppföljning och utvärdering som

kommer att ske av regionala tillväxtavtal och

strukturfonder (se avsnitt 3.4.3). Regeringen

avser att lämna ytterligare riktlinjer till NUTEK

om detta.

Statens institut för regionalforskning (SIR)

har på uppdrag av regeringen utvärderat

stödformen nedsatta socialavgifter samt kartlagt

vilka avståndsberoende merkostnader

tjänsteföretag i olika stödområden har jämfört

med motsvarande företag i Stockholmsområdet.

SIR bedömer att tjänsteföretagen i stödområden

har väsentligt högre avståndsberoende kostnader

än motsvarande företag i Stockholmsområdet.

SIR:s slutsats av utvärderingen i övrigt är att

stödformen nedsatta socialavgifter är minst lika

effektiv som övriga stödformer, framför allt för

tjänsteföretagen (se avsnitt 3.4.3).

Regeringen har tidigare konstaterat att det

råder bristande kunskaper om

transportmarknaden i stödområden och dess

villkor. Det finns idag begränsade möjligheter att

bedöma transportbidragets effekter. Som ett led

att öka kunskaperna skall kommittén med

uppdrag att utreda den framtida

regionalpolitiken (Dir. 1999:2) bl.a. överväga den

framtida användningen av driftstöd, exempelvis

transportbidraget, ur effektivitets- och

konkurrenssynpunkt. Även en

resultatbedömning av olika former av

företagsstöd skall göras inom ramen för

kommitténs arbete. Kommittén skall särskilt ta

tillvara erfarenheter av tidigare utvärderingar av

regionalpolitik och om det bedöms nödvändigt

också initiera metodutveckling på detta område.

De företagsinriktade åtgärderna inom

regionalpolitiken kan även komma att beröras av

en bredare översyn av näringspolitiska

instrument som Näringsdepartementet initierat

och som bl.a. syftar till att effektivisera och

förenkla stödgivningen ur företagens perspektiv.

11.3.4 Regeringens slutsatser

Som regeringen senast framhöll i 1999 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100)

har den svenska regionalpolitiken framgångsrikt

medverkat till att bevara den i jämförelse med

andra länder viktiga tradition av solidaritet och

sammanhållning som hittills har präglat det

svenska samhället. Det är viktigt att denna

tradition inte bryts. Regionalpolitiken står nu

åter, liksom när den infördes under 1960-talet,

inför stora utmaningar vilket bl.a. den negativa

befolkningsutvecklingen de senaste åren i de

regionalpolitiskt prioriterade områdena visar.

Regeringen bedömer att verksamheten inom

den lilla regionalpolitiken dvs. utgiftsområde

19 Regional utjämning och utveckling under år

1998 har bidragit till en positiv utveckling av

näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade

områdena. Denna bedömning grundar sig bl.a.

på den uppföljning som NUTEK gör av

företagsstöden och den uppföljning som hittills

har gjorts av projekt inom EG:s strukturfonder

för regionalpolitiskt inriktade åtgärder.

Bedömningen grundar sig även på den

utvärdering som har gjorts av SIR där det bl.a.

framkommer att för hälften av de företag som

etablerat sig i stödområde var nedsättning av

socialavgifter av stor, eller avgörande, betydelse

för val av lokaliseringsort. Detta gäller framför

allt för tjänsteföretag.

Regeringen gör vidare bedömningen att

åtgärderna inom den stora regionalpolitiken på

ett avgörande sätt har bidragit till strävandena att

uppnå de regionalpolitiska målen. Bland annat

har åtgärder inom kommunikationsområdet och

utbildningsområdet, både inom politikens

huvudinriktning och särskilda insatser, varit av

stor vikt för de prioriterade områdena.

Det finns anledning att ytterligare förbättra

och förstärka regionalpolitiken på flera områden.

De regionalpolitiska åtgärderna bör förstärkas

inom den stora regionalpolitiken bl.a. genom

en ökad helhetssyn mellan olika sektorer.

Regeringen bedömer att ett fortsatt

utvecklingsarbete, bl.a. inom ramarna för de

uppdrag som regeringen har givit till olika

aktörer, kommer att underlätta den framtida

resultatbedömningen av de regionalpolitiska

insatserna. Länsstyrelsernas,

självstyrelseorganens och NUTEK:s

utvecklingsarbete bedöms också komma att

bidra positivt till detta. Arbetet inom den

regionala näringspolitiken med att ta fram

regionala tillväxtavtal och genomföra en regional

näringspolitik kommer enligt regeringens

bedömning även att leda till ett nytänkande och

en effektivare regionalpolitik.

Den parlamentariska kommitténs arbete,

förslag och slutsatser som skall lämnas in under

år 2000, kommer vidare säkerligen att vara ett

viktigt beslutsunderlag vid utformningen av den

framtida regionalpolitiken.

11.4 Resultatinformation

I detta avsnitt ges en mer detaljerad

resultatinformation än i det föregående avsnittet.

Avsnittet (avsnitt 3.4.1) inleds med en

resultatinformation uppdelad på beslutsfattare,

dvs. länsstyrelserna och självstyrelseorganen,

Närings- och teknikutvecklingsverket ,

Glesbygdsverket och Statens institut för

regionalforskning. I följande avsnitt ges en

resultatinformation avseende EG:s

strukturfonder perioden 1995 1999 (avsnitt

3.4.2) Därefter ges en mer ingående

resultatinformation för år 1998 uppdelad på

löpande åtgärder (avsnitt 3.4.3). Detta följs av en

resultatinformation för vissa tidsbegränsade

övriga åtgärder under år 1998 (avsnitt 3.4.4). I

avsnittet därefter ges en resultatredovisning för

viktiga regionalpolitiska åtgärder utanför

utgiftsområdet under år 1998 (avsnitt 3.4.5). I de

avslutande avsnitten redovisas skatteavvikelser

(avsnitt 3.4.6) och revisionens iakttagelser

(avsnitt 3.4.7).

I sammanställningen nedan återfinns en

förteckning över de åtgärder som redovisas i

denna resultatinformation och som bedrevs

framför allt under år 1998 inom utgiftsområdet

samt i vissa fall utanför utgiftsområdet. Av

sammanställningen framgår även med vilka

anslag åtgärden finansieras, beslutande

myndighet och vilket geografiskt område

åtgärden avser.

Tabell 11.3 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 samt vissa

andra utgiftsområden under år 1998

Åtgärd

Finansierades av anslag

Beslutsfattare

Geografisk omfattning

Central projektverksamhet

C61 och A1

NUTEK och regeringen

Regionalpolitiskt prioriterade

områden

Regional projektverksamhet

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Hela landet med tyngdpunkt

på regionalpolitiskt priorite-

rade områden

EG:s strukturfonder

A8

Beslutsgrupper m.fl.

Målområde 2, 5b och 6 samt

vissa gemenskaps-initiativ

Regionalt utvecklingsbidrag

A1

Länsstyrelserna,

självstyrelseorganen, NUTEK

och regeringen

Stödområde 1 och 2 samt

tillfälliga stödområden

Regionalpolitisk låneverksamhet

A2

Länsstyrelserna och NUTEK

Stödområde 1 och 2 samt

tillfälliga stödområden

Landsbygdsbidrag

A1

Länsstyrelserna och

självstyrelseorganen

Gles- och landsbygd enligt

länsstyrelsernas avgränsning

Stöd till kommersiell service

A1

Länsstyrelserna och

självstyrelseorganen

Gles- och landsbygd enligt

länsstyrelsernas avgränsning

Småföretagsstöd

A1

Länsstyrelserna och

självstyrelseorganen

Hela landet

Täckande av förluster på grund av

kreditgarantier inom

regionalpolitiken2

A3

Riksgäldskontoret

Gles- och landsbygd

Nedsatta socialavgifter

A4

Riksförsäkringsverket

Stödområde 1 och del av

stödområde 2

Transportbidrag

A5

NUTEK

Transportbidragszonerna

Glesbygdsverket

A6

Glesbygdsverket

Statens institut för regionalforskning

A7

Statens institut för

regionalforskning

Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till Söderhamn

A9

Regeringen

Söderhamns kommun

Särskilda regionala åtgärder för

regional utveckling och tillväxt

A163

Länsstyrelserna och

självstyrelseorganen

Hela landet

Stiftelsen Norrlandsfonden

Självfinansierade

Stiftelsen Norrlandsfonden

Norrbottens, Västerbottens,

Jämtlands, Västernorrlands

och Gävleborgs län

Program för regional näringspolitik

och särskilda regionalpolitiska projekt

A1

Regeringen

Hela landet med tyngdpunkt

på regionalpolitiskt

prioriterade områden

1 Tionde huvudtitelns anslag C6 Särskilda regionalpolitiska

infrastrukturåtgärder m.m., budgetåret 1994/95.

2 För en resultatredovisning se avsnitt 5.

3 Tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse

och tillväxt, budgetåret 1995/96.

11.4.1 Resultatinformation för år 1998

uppdelad på beslutsfattare

Länsstyrelserna och de regionala själv-

styrelseorganen

Länsstyrelserna och de regionala

självstyrelseorganen i försökslänen Kalmar,

Gotland och Skåne, har under året utvecklat

arbetet med den långsiktiga länsstrategin. Denna

sektorsövergripande strategi för länen inriktas

mot utvecklingen av det lokala näringslivet,

uthållig tillväxt, ökad sysselsättning och

inomregional balans. Arbetet med framtagandet

av regionala tillväxtavtal inom den regionala

näringspolitiken och analyser för

strukturfondsarbetet har förbättrat sambandet

mellan analyser och strategier. Arbetet har även

medfört att ett ökat samarbete mellan olika

parter på både regional och central nivå.

Det arbete som startade år 1998 i länen genom

framtagandet av de regionala tillväxtavtalen, där

en bred uppslutning i partnerskap är en väsentlig

del, har dessutom förbättrat delaktigheten och

förankringen av länsstrategin. Dessutom har

näringslivet, inte bara i form av företrädare från

olika näringslivsorganisationer, varit delaktiga i

arbetet på ett sätt som inte skett tidigare.

Flertalet länsstyrelser och självstyrelseorgan

har utvecklat formerna för uppföljning och

utvärdering av verksamheten. Några länsstyrelser

har dock inte kunnat prioritera detta på grund av

resursbrist.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen

beslutade under budgetåret 1998 om framför allt

stöd för sammanlagt ca 1 450 miljoner kronor.

Fördelningen mellan huvudändamålen framgår

av följande tabell.

Tabell 11.4 Länsstyrelsernas och självstyrelseorganens

fördelning av beslutade medel uppdelad på ändamål

budgetåren 1997 och 1998

Miljoner kronor

Ändamål

1997

1998

Regionala utvecklingsbidrag

285,7

222,9

Landsbygdsbidrag

358,4

330,6

Stöd till kommersiell service

48,4

38,0

Småföretagsstöd

ej aktuellt

28,2

Sysselsättningsbidrag (selektivt)

ej aktuellt

113,3

Regional projektverksamhet

301,3

257,8

Medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram

411,7

434,7

Uppföljning och utvärdering

13,0

17,6

Vissa utgifter för beslutsgrupper

knutna till strukturfondsprogram

12,0

9,0

Summa

1 430,5

1452,1

Tabell 11.5 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och landsbygdsstöd under år 1998

Stöd

Antal

arbetsställe

n

Beviljade

medel

(mkr)

Varav

bidrag

(mkr)

Varav lån

(mkr)

Investe-

rings

kostn.

(mkr)

Andel

nystartade

företag

%

Beräknad

sysselsätt-

ningsökning

Andel

kvinnor

%

Genom-

snittlig

subv./

arb. till-

fälle (tkr)

Regionalt

utvecklingsstöd1

188

253,8

222,9

30,9

901

11 %

1 350

37 %

165

Landsbygdsstöd2

2 563

351,8

330,6

20,9

1 356,7

23 %

4 282

35 %

77

1 Dvs. regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån.

2 Dvs. landsbygdsbidrag och regionalt utvecklingslån.

Källa: NUTEK

Det regionala utvecklingsstödet beräknas enligt

NUTEK bidra till ca 1 350 nya arbetstillfällen.

Genomsnittliga subventionen per arbetstillfälle (i

stödområde 1, 2 och i tillfälliga stödområden) var

ca 165 000 kronor, vilket är ett lägre belopp än

budgetåret 1997, 178 000 kronor. Därmed har

länsstyrelserna och självstyrelseorganen nästan

uppnått regeringens mål som var 160 000 kronor.

Andelen arbetstillfällen till kvinnor beräknas till

37 % och därmed är regeringens 40-procentiga

villkor i det närmaste uppfyllt.

Landsbygdsstödet beräknas enligt NUTEK

bidra till ca 4 280 nya arbetstillfällen. Den

genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle (i glesbygdsområde, stödområde 1,

2 och i tillfälliga stödområden) var ca 77 000

kronor, vilket är en ökning jämfört med

budgetåret 1997, 68 000 kr. Länsstyrelserna och

självstyrelseorganen har uppnått regeringens mål

som var 180 000 kronor.

Småföretagsstödet är fr.o.m. år 1998 ett nytt

ändamål inom anslaget och det beräknas enligt

NUTEK bidra till 287 nya arbetstillfällen.

Andelen arbetstillfällen till kvinnor beräknas till

ca 28 % och därmed är inte regeringens 40-

procentiga villkor uppfyllt. Den genomsnittliga

subventionen per nytt arbetstillfälle var ca 98 000

kronor. Därmed har länsstyrelserna och

självstyrelseorganen uppnått regeringens mål

som var 100 000 kronor.

Sysselsättningsbidraget är också fr.o.m. år

1998 ett nytt ändamål inom de regionalpolitiska

medlen. Bidraget var tidigare ett generellt bidrag

men är numera selektivt. Sysselsättningsbidraget

främjar expansion och ökad sysselsättning i

företag i regionalpolitiskt prioriterade områden.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen fattade

år 1998 beslut om ca 113 miljoner kronor i

selektivt sysselsättningsbidrag som beräknas

bidra till uppskattningsvis 770 nya

arbetstillfällen.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

med hjälp av bl.a. stöd till kommersiell service

med 38 miljoner kronor bidragit till att

upprätthålla en god servicenivå i gles- och

landsbygd.

Genom den regionala projektverksamheten

har länsstyrelserna och självstyrelseorganen givit

stöd till ett brett spektrum av

näringslivsfrämjande aktiviteter. Länsstyrelserna

och självstyrelseorganen har vidare under

budgetåret 1998 varit en viktig aktör för att

medfinansiera och genomföra olika

strukturfondsprojekt. Eftersom de olika

strukturfondsprojekten utvärderas av externa

utvärderare sker här ingen särredovisning av

länsstyrelsernas bidrag i de olika

strukturfondsprojekten.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

dessutom under budgetåret 1998 medverkat till

bl.a. viktiga regionala investeringar genom det

småföretagsstöd, som finansierats med medel

från framför allt anslaget A16 Program för

småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt.

Eftersom detta är medel som inte har anvisats

inom utgiftsområdet sker en separat

resultatredovisning i avsnitt 3.4.5.

Slutsatser

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

enligt regeringens bedömning uppfyllt målen för

verksamheten. Detta har skett genom att

länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

samlat de regionala aktörerna för att gemensamt

komma fram till en strategi för bl.a. tillväxt och

sysselsättning. Detta arbete förväntas successivt

leda till att länen får en mer samordnad strategi

för utvecklingsarbetet och därmed bör de

regionala aktörerna bl.a. utnyttja sina resurser

mer effektivt. Kopplingen mellan analys och

strategier har förbättrats, men behöver utvecklas

vidare.

Genom den regionala projektverksamheten,

inkl. medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram, bedöms länen ha

genomfört olika typer av betydelsefulla projekt

som syftat till att uppnå de prioriteringar som

angivits i strategin. Genom beslut om olika typer

av företagsstöd som beräknas bidra till

nyinvesteringar i små och medelstora företag

förväntas verksamheten bidra till att öka den

ekonomiska tillväxten och sysselsättningen.

Villkoret att minst 40 % av nya arbetstillfällen

skall tillfalla kvinnor har i det närmaste uppfyllts

för regionalt utvecklingsbidrag men inte för

småföretagsstöd.

Den genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle för regionalt utvecklingsstöd

uppgår i princip till regeringens fastställda mål.

För landsbygdsstödet och småföretagsstödet

ligger resultatet lägre än regeringens mål.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

därmed på ett tillfredsställande sätt uppnått

regeringens mål. Sysselsättningsbidraget bedöms

enligt regeringen bidra till en positiv utveckling

av näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade

områdena.

Länen bedöms vidare med sin verksamhet ha

bidragit till att upprätthålla den inomregionala

balansen.

Enligt regeringens bedömning är

länsstyrelsernas och självstyrelseorganens

prioriteringar mellan de olika ändamålen väl

avvägda och de har bidragit till att uppnå målen

för verksamheten.

Det är ännu för tidigt att dra några mer

långtgående slutsatser av förändringen av de

regionala ansvarsförhållandena i försökslänen

Kalmar, Gotland och Skåne. Regeringen har

tillkallat en parlamentarisk kommitté, PARK,

med uppgift att dels följa upp och utvärdera

försöksverksamheten, dels utforma vissa förslag

om den regionala organisationen (Dir. 1997:80).

Kommittén skall redovisa sina överväganden och

förslag senast den 1 oktober 2000.

Närings- och teknikutvecklingsverket

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) har under budgetåret 1998 fattat

beslut om totalt 548,5 miljoner kronor för den

regionala utvecklingsverksamheten fördelade på

följande ändamål (förutom medel för

förvaltningskostnader):

 168,1 miljoner kronor för regionala

utvecklingsstöd,

 351,8 miljoner kronor för transportbidrag,

samt

 28,6 miljoner kronor för

projektverksamhet. Av dessa har beslut fattats

om totalt 19,6 miljoner kronor till projektet

Nationellt resurs-centrum för kvinnor (NRC)

och till projekt vid regionala och lokala

resurscentra för kvinnor. NUTEK har vidare

fattat beslut om 9 miljoner kronor till olika typer

av projekt som stärker näringslivets utveckling

främst i de regionalpolitiska stödområdena.

NUTEK fattade beslut om 5 miljoner kronor

i sysselsättningsbidrag, som återfördes på grund

av att företaget gick i konkurs.

NUTEK:s verksamhet med regional

utjämning och utveckling under år 1998 kan

delas upp i tre resultatområden: Regionalt

strategi- och programarbete, Regionalpolitiskt

företagsstöd och EG:s strukturfonder.

Resultatområdet regionalt strategi- och

programarbete

NUTEK har under budgetåret 1998 arbetat med

underlag för strategi- och metodutveckling.

NUTEK har genomfört ett antal utredningar

och analyser om betydelsen av rörlighet på

arbetsmarknaden och betydelsen av infrastruktur

för den regionala utvecklingen. NUTEK har

även stöttat länen i deras regionala strategiarbete.

NUTEK har vidare fortsatt utvecklingen av

ett regionalt analys- och prognossystem (RAPS).

Systemet kommer att införas år 2000.

NUTEK har genomfört konferenser om

tillväxt och tillväxtens drivkrafter samt försett

länen med basdata som underlag för länens

förslag till tillväxtavtal inom den regionala

näringspolitiken. NUTEK har även föreslagit

modeller för hur tillväxtavtalen kan utformas.

Genom analyser, kunskap och metodstöd för

programarbetet har de bidragit till att höja

kvaliteten i regionernas utvecklingsprogram.

Ett forsknings- och utvecklingsprogram som

löper under perioden 1995 1999 med

företagskonsortier i regionalpolitiskt prioriterade

områden har fortskridit under budgetåret 1998

(se avsnitt 3.4.3).

NUTEK har utvecklat uppföljningen av

projektverksamhet m.m. vid länsstyrelser och

regionala självstyrelseorgan. NUTEK har bl.a.

tagit fram metoder för att möjliggöra

uppföljning av hur de regionala projektmedlen

fördelas mellan män och kvinnor. NUTEK har

vidare på uppdrag av regeringen gjort en

utvärdering av innehåll och utfall av

länsstyrelsernas regionala projektverksamhet

under budgetåren 1990/91 1997 (se avsnitt

3.4.3).

I syfte att stödja uppbyggnaden och

utvecklingen av verksamheten vid regionala och

lokala resurscentra för kvinnor har NUTEK

ansvarat för projektet Nationellt resurscentrum

för kvinnor (NRC).

Resultatområdet regionalpolitiskt företagsstöd

NUTEK är huvudman för de samlade

regionalpolitiska företagsstöden. Det innebär att

NUTEK svarar för information till företag,

utbildning m.m. av personal vid länsstyrelserna

och självstyrelseorganen som beslutar om stöden

samt genomför utvärderingar av stöden.

NUTEK ansvarar även för uppföljning av stöden

i form av statistik om stödgivning, uppföljning

av att gällande villkor uppfylls m.m.

De stödformer NUTEK beslutar om är

regionalt utvecklingsbidrag, regionalt

utvecklingslån (t.o.m. 1998),

sysselsättningsbidrag och transportbidrag.

NUTEK har under budgetåret 1998 utvecklat

formerna för hur det regionala

utvecklingsbidraget i framtiden bör följas upp

och utvärderas. Ambitionen är att det skall vara

möjligt att förutom sysselsättningseffekter även

mäta stödens tillväxtaspekter. Arbetet har

fortsatt under första halvåret 1999 och bl.a.

resulterat i att NUTEK har tagit fram riktlinjer

för hur länsstyrelserna, självstyrelseorganen,

NUTEK och regeringen skall redovisa stödets

tillväxtaspekter.

Tabell 11.6 Beviljat regionalt utvecklingsstöd under år 1998

Stöd

Antal

arbetsställe

n

Beviljade

medel (mkr)

Varav bi-

drag

(mkr)

Varav lån

(mkr)

Investe-

ringskostn.

(mkr)

Beräknad

sysselsätt-

ningsökning

Andel

kvinnor

%

Genom-

snittlig

subv./arb.

tillfälle

(tkr)

Regionalt utvecklingsstöd

39

168,1

149,3

18,7

710,4

843

43 %

177

Källa: NUTEK

NUTEK beviljade regionalt utvecklingsstöd till

39 arbetsställen. Beloppen för beviljat regionalt

utvecklingsstöd minskade under budgetåret 1998

(168 miljoner kronor) jämfört med budgetåret

1997 (249 miljoner kronor). Med hjälp av

regionalt utvecklingsstöd beräknas investeringar

på ca 710 miljoner kronor komma att

genomföras. Sysselsättningsökningen i

stödföretagen beräknas till ca 840 personer.

Andelen arbetstillfällen till kvinnor beräknas till

43 % och därmed har NUTEK uppfyllt

regeringens villkor på 40 %.

Genomsnittskostnaden per arbetstillfälle

beräknas uppgå till 177 000 kronor (i

stödområde 1 och i stödområde 2) och därmed

har NUTEK inte uppnått regeringens mål som

var 160 000 kronor.

Beviljat transportbidrag uppgick till 351,8

miljoner kronor budgetåret 1998 vilket i princip

är samma belopp som året innan.

Transportbidraget främjar enligt NUTEK

expansion och ökad sysselsättning i företag i

regionalpolitiskt prioriterade områden.

Resultatområdet EG:s strukturfonder

NUTEK har fondansvar för den europeiska

regionala utvecklingsfonden, vilket bl.a. innebär

att utbetala medel. NUTEK är även sekretariat åt

övervakningskommittéerna för målen 2 och 6

samt vissa gemenskapsinitiativ. NUTEK svarar

för den samordnade avrapporteringen av

genomförandet av samtliga strukturfonder till

regeringen.

Under år 1998 behandlades 1 817

utbetalningsärenden avseende den europeiska

regionala utvecklingsfonden, vilket är en

fördubbling sedan år 1997. Handläggningstiden

av ett utbetalningsärende har i genomsnitt inte

överstigit två veckor.

NUTEK har tillsammans med AMS och

Jordbruksverket haft ett regeringsuppdrag att se

över de administrativa rutinerna för

genomförandet av vissa strukturfondsprogram.

Uppdraget med förslag till planerade åtgärder

redovisades i december 1998. NUTEK har i

samarbete med Glesbygdsverket genomfört

utbildningsinsatser för personal som arbetar med

strukturfonderna. Utbildningen har bl.a.

omfattat seminarier om EG:s strukturpolitik,

programarbetsformen och administrationen.

NUTEK anordnade under hösten 1998

tillsammans med EG-kommissionen en

konferens om hur strukturfondsprogrammen

skall avslutas. Vidare har en arbetsgrupp tillsatts

på initiativ av NUTEK och EG-kommissionens

DG XVI för att se över hur indikatorerna

fungerat under innevarande programperiod och

ge förslag på nya indikatorer.

Slutsatser

Regeringen gör bedömningen att NUTEK,

utifrån de möjligheter regeringen idag har att

mäta effekter av verksamheten, har uppfyllt

uppställda mål. NUTEK har medverkat till att

genomförandet av program inom EG:s

strukturfonder sker effektivt. NUTEK bedöms

även i allt väsentligt ha byggt upp en fungerande

administration av de uppgifter som ålagts den för

administration av EG:s strukturfonder.

NUTEK har vidare genom framför allt olika

typer av företagsstöd och övrig

projektverksamhet bidragit till en uthållig

ekonomisk tillväxt, ökade investeringar och ökad

sysselsättning i syfte att uppnå en balanserad

regional utveckling mellan landets olika delar.

Villkoret att minst 40 % av nya arbetstillfällen

skall tillfalla kvinnor har inte uppfyllts för

sysselsättningsbidraget men däremot uppfyllts

för regionalt utvecklingsbidrag.

NUTEK har tagit fram metoder och riktlinjer

för hur tillväxtaspekterna av regionalt

utvecklingsbidrag bör redovisas. Detta kommer

enligt regeringen i framtiden att innebära att

möjligheterna att utvärdera stödformens effekter

kommer att förbättras.

För att regeringen på ett bättre sätt skall

kunna bedöma NUTEK:s, länsstyrelsernas och

de regionala självstyrelseorganens

regionalpolitiska verksamhet i framtiden bör

NUTEK fortsätta arbetet med att följa upp och

ta initiativ till utvärderingar av verksamheten.

Det är även mycket betydelsefullt att som ett led

i detta på ett bättre sätt än tidigare sprida goda

exempel till länen av verksamhet som t.ex.

bedrivs inom projektverksamheten samt inom

arbetet med att ta fram länsstrategier.

Glesbygdsverket

Det övergripande målet för Glesbygdsverket är

att främst genom påverkan på olika

samhällssektorer verka för goda

levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter

för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen med

tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i

skärgårdsområdena.

Resultatbedömning

Glesbygdsverket har under år 1998 inom ramen

för sina verksamhetsmål haft en dialog med

statliga verk, myndigheter och organisationer

vars verksamheter har betydelse för den

regionala och lokala utvecklingen för att

samordna insatserna till gles- och landsbygd.

Glesbygdsverket har vidare producerat

analyser över olika aspekter av den regionala

utvecklingen, arbetat med remissvar och

uppföljning av projekt.

Verket har samrått med länsstyrelser om

avgränsning av gles- och landsbygdsområden

enligt förordningen (1994:557) om

landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service.

Genom information och rådgivning har verket

understött genomförandet av

landsbygdsutvecklingsarbete på regional och

lokal nivå. Studier av Glesbygdsverkets

informationsservice visade på ökad efterfrågan.

Inom verksamhetsmålet pilotprojekt syftade

arbetet till att generera nya kunskaper inom

landsbygdsutvecklingen. Verksamheten med

pilotprojekt har dock fasats ut med undantag för

projektet Metodledaren.

Resurserna för sekretariatsuppgifter åt vissa

övervakningskommittéer har minskat jämfört

med föregående budgetår.

Glesbygdsverket har vidare, i samarbete med

Konsumentverket, under året lämnat en

delrapport avseende en servicedatabas som skall

innehålla uppgifter om hushållens tillgång till

service och hur den utvecklas.

Under slutet av år 1998 förde regeringen en

dialog med Glesbygdsverket om att precisera

verkets mål. Detta ledde till en delvis förändrad

inriktning av verksamheten med bl.a. ökad

tydlighet vad gäller myndighetens expert- och

myndighetsroll.

Under hösten 1998 tillträdde en ny

generaldirektör.

Slutsatser

Glesbygdsverket har på ett tillfredsställande sätt

uppnått målen för verksamheten.

Glesbygdsverket har utgjort en viktig resurs för

att sprida kunskap om villkoren i gles- och

landsbygd samt i skärgårdarna och har bidragit

till sektorssamordning för insatser som har

betydelse för framför allt glesbygden.

Statens institut för regionalforskning

Statens institut för regionalforskning (SIR) har

som mål att initiera och samordna forskning om

regional utveckling och att se till att

forskningsresultaten, kunskaperna och

erfarenheterna därav sprids och blir tillgängliga

för olika intressenter.

Resultatbedömning

SIR har under år 1998 utgivit ett antal böcker,

rapporter och working papers . Dessutom har

SIR:s forskare publicerats i ett antal tidskrifter,

deltagit i ett tiotal seminarier och konferenser

samt arrangerat tre egna. SIR har utvecklat

samarbete med olika institut och organisationer.

Två stora projekt avslutades under 1998

"Mittskandinavienprojektet" och "Barents-

projektet".

SIR hade under budgetåret 1998 som mål att

ha genomfört två tredjedelar av ett forsknings-

program om konsekvenserna av EU-

medlemskapet ur ett regionalt/regionalpolitiskt

perspektiv och två tredjedelar av ett program

som avser de regionala utvecklingsprocesserna ur

ett könsperspektiv. Detta har institutet inte

lyckats med. Arbetet med

forskningsprogrammen försenades redan under

det inledande året 1997 men förväntades bli

kompenserat under år 1998. Under år 1998 hade

emellertid institutet organisatoriska problem

varför forskningsprogrammen försenades

ytterligare. Regeringen bedömer att

forskningsprogrammen kommer att avslutas

under år 2000.

SIR hade även till uppgift att, tillsammans med

Forskningsrådsnämnden och Glesbygdsverket,

se till att det forskningsprogram om

landsbygdsutveckling som tagits fram,

genomförs.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en invändning i

revisionsberättelsen då verket bedömer att

resultatredovisningen har väsentliga brister i

förhållande till krav i regleringsbrev och

förordningen om myndigheters årsredovisning.

Redovisningens finansiella delar är dock enligt

verket i allt väsentligt rättvisande.

Regeringen har bl.a. med anledning av

revisionens iakttagelser inom ramen för

myndighetsdialogen påbörjat ett arbete

tillsammans med myndigheten för att klara ut de

aktuella kraven, vilket även kan innebära att mål

och återrapporteringskrav konkretiseras eller

förändras.

Slutsatser

Regeringen instämmer i Riksrevisionsverkets

kritik kring resultatredovisningen och

konstaterar att institutet sedan en tid tillbaka haft

vissa ledningsproblem. Regeringen bedömer

dock att institutet, som under 1999 fått en ny

ledning, i framtiden kommer att ha

förutsättningar att bedriva verksamheten

tillfredsställande.

11.4.2 Resultatinformation avseende EG:s

strukturfonder perioden 1995

1999

Sverige omfattas sedan år 1995 av EG:s

gemensamma regional- och strukturpolitik. Det

innebär att Sverige för perioden 1995 1999

tillförs sammanlagt 1,42 miljarder euro eller ca 12

miljarder kronor från EG:s strukturfonder.

Medlen indexuppräknas varje år. Dessa medel

skall användas för åtgärder i vissa regioner inom

målen 2, 5b och 6, för arbetsmarknadspolitiska

åtgärder inom målen 3 och 4, för vissa åtgärder i

jordbruks- och fiskerisektorerna inom mål 5a

samt för gemenskapsinitiativen och för

pilotprojekt. En redogörelse för respektive fond

lämnas också under dels anslaget A8 Europeiska

regionala utvecklingsfonden perioden 1995

1999, dels anslaget A4 Europeiska socialfonden

m.m. för perioden 1995 1999 inom

utgiftsområde 14, dels Jordbruksdepartementets

anslag avseende jordbruks- och fiskefonderna

inom utgiftsområde 23.

Tabell 11.7 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel

intecknade genom beslut och utbetalade medel per

målområde och gemenskapsinitiativ

Målområde och

gemenskapsini-

tiativ

Medel (ram)

från

strukturfondern

a

1995-1999

(mkr)

Beslutade

medel april

1999

% av ram

Utbetalade

medel april

1999

% av ram

Mål 2

1 431

94

35

Mål 5b

1 275

86

35

Mål 6

2 581

88

44

Mål 3

3 096

100

74

Mål 4

1 568

89

47

Mål 5a

jordbruk

963

78

66

Mål 5a fiske

363

74

55

Interreg II A

346

75

20

Övriga

gemenskaps-

initiativ

711

85

35

Totalt

12 334

92

51

Källa: Bearbetat material från NUTEK.

Omräkningskurs från Euro 8,50 kr.

Av tabellen framgår att fram till april 1999 hade

92 %, motsvarande 11,4 miljarder kronor, av

strukturfondsmedlen intecknats genom beslut

om stöd till olika projekt. Motsvarande siffra i

april 1998 var 63 %. Den nationella offentliga

medfinansieringen för beslutade projekt uppgår

till ca 14,4 miljarder kronor för perioden 1995 till

april 1999. Besluten beräknas medföra privat

finansiering med ca 10,8 miljarder kronor. Totalt

beräknas besluten således medföra åtgärder för

ca 36 miljarder kronor.

Den nationella offentliga medfinansieringen

för de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och 6

exklusive socialfonden har till 26 % skett från

länsstyrelsens och självstyrelseorganens

regionalpolitiska medel, 28 % från kommuner,

7 % från landsting och 39 % från övriga statliga

medel.

Nivån på utbetalningarna är lägre än det som

beslutats, eftersom medel till projekten endast

kan utbetalas efter redovisning av upparbetade

kostnader. I april 1999 hade 6,3 miljarder kronor

betalats ut från strukturfonderna till de enskilda

projekten, vilket motsvarar 51 % (31 % i juni

1998) av medlen för hela programperioden.

Störst andel har betalats ut till projekt inom de

horisontella målen 3 och 5a. Prognosen är att

70 % av strukturfondsmedlen skall vara

utbetalade till årets slut. Resterande

strukturfondsmedel kommer att betalas ut under

åren 2000 2001.

För de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och

6 inriktas åtgärderna främst på att förbättra

företagsklimatet, den ekonomiska tillväxten och

nyföretagandet. Med denna inriktning av

programmen är bl. a. tillkomsten av nya

arbetstillfällen en viktig indikator. De geografiskt

avgränsade målen skall enligt målsättningen i

respektive program bidra till att skapa

sammanlagt ca 40 000 arbetstillfällen. De projekt

som hittills beslutats förväntas, enligt uppgifter

som redovisats i ansökningarna om stöd, bidra

till att skapa ca 45 000 nya arbetstillfällen. Vissa

utvärderingar pekar dock på att detta kan vara en

viss överskattning. De projekt som hittills har

slutredovisats bedöms ha bidragit till att skapa ca

14 000 nya arbetstillfällen.

Strukturfondsprogrammen utvärderas före

programstart, efter halva tiden och efter

programperiodens slut. I strukturfondsarbetet

har utvärderingar blivit en viktig del i

genomförandet av programmen. I Sverige har

även vissa tematiska studier gjorts under

programperioden. En mer sammanfattande

bedömning av strukturfondsprogrammens

effekter lämnas i en slutlig programutvärdering

som kommer att redovisas efter

programperiodens slut.

Halvtidsutvärderingarna för Interreg IIA-

programmen redovisades under år 1998 och visar

att genomförandet av programmen löper

tillfredsställande trots den korta

genomförandeperioden på tre år. De

övergripande målen med programmen är att

främja regional integration och samarbete över

gränserna. Interreg har inneburit en kraftsamling

kring gränsregionalt samarbete och många nya

aktörer har mobiliserats. Utvärderarna pekar på

att Inrerreg fått igång samverkansprocesser över

gränserna, men det är svårt att visa på

kvantitativa resultat idag. Dessa kan bedömas

först på längre sikt.

Inom vissa av strukturfondsprogrammen har

några tematiska utvärderingar gjorts. I mål 6-

programmet har två studier genomförts,

"Utvärdering av mål 6-programmets

sysselsättningseffekter" och "Effekter av stöd till

lands- och glesbygden i Norra Sveriges inland".

Studien om sysselsättningseffekter visar att

projekten har hög måluppfyllelse avseende antal

arbetstillfällen. Det finns dock en risk för en

överskattning av effekterna, eftersom många

projektledare även redovisar arbetstillfällen som

skapats genom andra medel än

strukturfondsmedlen. Endast en tredjedel av

arbetstillfällena har skapats för kvinnor och

ungdomar, trots att denna målgrupp är

prioriterad i mål 6-programmet. Inför nästa

programperiod bör det utvecklas metoder för att

bättre mäta kvantitativa resultat. Utvärderingen

av projekt i gles- och landsbygden slår fast att

projekt som syftar till lokal utveckling endast ger

begränsade sysselsättningseffekter på kort sikt.

Projekten är mer av mobiliseringskaraktär för att

stödja lokalt samarbete, vilket bedöms ge

effekter på längre sikt. Studien visar att de

kompetenshöjande åtgärderna varit

framgångsrika.

I mål 2-programmen har tematiska

utvärderingar gjorts dels om nätverk,

samverkansprojekt och dels om ramprogram i

Fyrstad. I studien om samverkansprojekt

framkommer att företagen anser att mål 2 har

varit ett viktigt incitament till att arbeta i nätverk.

Företagen framhåller att det är möjligheten till

att utveckla affärer och produkter som är den

viktigaste faktorn för att delta i olika projekt.

Utvärderingen av ramprogram i Fyrstad visar att

man lyckats med målet att skapa en enkel

organisation för företagen med "en dörr in" till

myndigheter och organisationer som arbetar för

företagare.

Slutsatser

Regeringen bedömer att genomförandet av de

geografiskt avgränsade

strukturfondsprogrammen målen 2, 5b och 6

samt vissa av gemenskapsinitiativen har

utvecklats väl. I dessa program har per april 1999

mellan 75 % och 94 % av EU-medlen intecknats

genom beslut. Sammantaget med att

utbetalningarna stadigt ökat tyder det på att

Sverige vid avslutandet av programmen kommer

ha uppnått ett högt utnyttjande av tillgängliga

strukturfondsmedel. De utvärderingsstudier som

gjorts under år 1998 visar att målen med

programmen är på väg att uppfyllas.

11.4.3 Resultatinformation för år 1998

uppdelad på löpande åtgärder

Central projektverksamhet

För central projektverksamhet har på senare år

bl.a. använts medel från anslagen C6 Särskilda

regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.

(fr.o.m. budgetåret 1998 anslaget A11

Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.) och

C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. (För år

2000 det föreslagna anslaget A11

Regionalpolitiska insatser). Bland större

pågående projekt finns ett forsknings- och

utvecklingsprogram som nu löper under

perioden 1995 1999. Regeringen har avsatt 170

miljoner kronor till NUTEK för att stödja

regionala utvecklingskonsortier som består av

små och medelstora företag inom

regionalpolitiskt prioriterade områden. Målet

med projektet är att företagen i samarbete skall

öka sin kompetens och teknologiska kapacitet

samt att skapa nya länkar mellan små och stora

företag, forskningsinstitut och högskolor. Detta

skall i förlängningen leda till ökad ekonomisk

tillväxt och sysselsättning. I en första utvärdering

år 1997 av projektresultaten konstateras bl.a. att

försöksverksamheten är ett nytt sätt att främja

mindre företags utvecklingskraft. Den generella

slutsatsen är att resultaten hittills pekar på att

stöd via konsortier i många avseenden ger större

effektivitet än konventionellt utvecklingsstöd till

företag. En slutlig utvärdering kommer att ske

efter programperiodens slut.

Härutöver har regeringen och NUTEK

bedrivit central projektverksamhet med medel

från framför allt anslaget A1 Regionalpolitiska

åtgärder. Bland större projekt som regeringen

beslutat om kan nämnas medel till ALMI

Företagspartner AB, Folkrörelserådet Hela

Sverige skall leva, Sveriges Exportråd,

Delegationen för utländska investeringar i

Sverige (ISA) och Statens geologiska

undersökningar för särskilda regionalpolitiska

insatser och delfinansiering av utbyggnad av

landningsbana vid Luleå/Kallax flygplats.

För att samordna och stödja regionala och

lokala resurscentra för kvinnor har NUTEK

bedrivit projektet Nationellt resurscentrum för

kvinnor (NRC) under året. NRC har bl.a.

bedrivit utbildningar, spridit information och

tillhandahållit mötestillfällen för verksamma vid

resurscentra runt om i landet. NUTEK har också

beslutat om medel till medfinansiering av projekt

vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor.

Slutsatser

Genom den centrala projektverksamhet som

NUTEK och regeringen har bedrivit har viktiga

regionalpolitiska projekt, som har stimulerat bl.a.

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

regioner, genomförts. Regeringen anser vidare

att forsknings- och utvecklingsprogrammet

hittills har varit framgångsrikt men avser att

återkomma med en slutlig bedömning efter

programperiodens slut.

Regional projektverksamhet och medfinansi-

ering av EG:s strukturfondsprojekt

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har från

de medel de disponerar för regionalpolitiska

åtgärder möjlighet att, förutom till företagsstöd,

bl.a. bevilja medel till andra projekt som skall

gynna den regionala utvecklingen.

Medfinansiering av strukturfondsprojekt och

regional projektverksamhet svarar tillsammans

för nästan hälften av dessa medel.

Alla län har möjlighet att medfinansiera

strukturfondsprojekt, men endast inom de delar

av länen som ingår i strukturfondsområden.

Skillnaden mellan regional projektverksamhet

och medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram är att sistnämnda projekt

skall följa riktlinjerna i de samlade

programdokumenten (s.k. SPD) och får en del

av finansieringen från EU. Den regionala

projektverksamhetens inriktning skall däremot

utgå från en långsiktig strategi, den s.k.

länsstrategin, och kan till skillnad mot

strukturfondsprojekt bedrivas inom hela landet.

Den regionala projektverksamheten skall inriktas

mot ekonomisk tillväxt och inomregional balans.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen

lämnar med sina medel för regional

projektverksamhet och medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram stöd till vitt skilda

aktiviteter. Näringslivsinriktade verksamheter

som t.ex. insatser för att stimulera nyföretagande

och företagsförnyelse utgör en stor del av

projektverksamheten, men även verksamheter

som bl.a. utredningar (t.ex. om lokala

förutsättningar och hinder för utveckling),

försöksverksamhet (t.ex. i nätverk, vid

teknikcentra och högskolor) och

informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och

mässor). Även om den regionala

projektverksamheten och medfinansieringen av

EG:s strukturfondsprogram inte innefattar

direkt stöd till enskilda företag inriktas en stor

del av verksamheten på att skapa en god miljö för

näringslivet. Utmärkande för verksamheten är

också det stora antalet deltagande aktörer, vilket

är ett av syftena med verksamheten.

Projektverksamheten är mycket skiftande

över landet både i antal projekt och i beviljade

medel. Projektens storlek har likaså en mycket

stor spännvidd, från 10 000 kr till flera miljoner

kr.

Beslut om bidrag till regional

projektverksamhet minskade i omfattning under

år 1998 i jämförelse med år 1997 från 301 till 258

miljoner kronor. I och med möjligheten till

medfinansiering av strukturfondsprojekt har den

regionala projektverksamheten minskat. Detta

märks tydligt i de flesta län som ingår i

strukturfondsområden. Medfinansieringen av

strukturfondsprojekt ökade däremot i

omfattning under år 1998 i jämförelse med år

1997, från 412 till 435 miljoner kronor. Under år

1998 uppgick den totala projektverksamheten

dvs. inklusive medfinansieringen av EG:s

strukturfondsprogram till drygt 690 mkr jämfört

med år 1997, drygt 710 miljoner kronor.

De nordligaste länen Västernorrland,

Jämtland, Västerbotten och Norrbotten svarade

under budgetåret 1998 för 41 % av den totala

regionala projektverksamheten jämfört med

44 % under år 1997. Samma län svarade under år

1998 för 47 % av den totala medfinansieringen av

strukturfondsprojekt jämfört med 37 % under

budgetåret 1997.

Tabell 11.8 Regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram fördelat på län under

budgetåren 1994/95 1998

Miljoner kronor

Län

1994/95

Regional

projektv.

1995/96

(12 mån)1

Regional

projektv.

Med-

finans.2

Totalt

1997

Regional

projektv.

Med-

finans.

Totalt

1998

Regional

projektv.

Med-

finans.

Totalt

Stockholm

6,1

7,5

2,7

10,2

3,8

4,3

8,1

1,9

0,0

1,9

Uppsala

15,0

1,9

1,1

3,0

1,8

0,0

1,9

4,6

0,1

4,7

Södermanland

13,3

9,8

0,0

9,8

12,0

0,4

12,5

6,0

0,7

6,7

Östergötland

8,5

4,1

1,1

5,2

3,2

4,9

8,1

5,1

2,8

7,9

Jönköping

9,6

5,7

5,0

10,7

8,8

20,1

28,9

5,2

10,8

16,0

Kronoberg

10,4

2,0

5,1

7,1

1,8

3,5

5,3

1,1

3,0

4,1

Kalmar

15,5

9,0

3,1

12,1

6,5

26,2

32,7

3,9

0,1

4,0

Regionförbundet

i Kalmar

0,0

8,1

17,7

25,8

Gotland

15,5

2,0

13,3

15,3

2,2

19,6

21,8

0,0

0,3

0,3

Gotlands

kommun

0,0

6,4

17,0

23,4

Blekinge

9,3

7,6

21,8

29,4

6,9

24,6

31,5

5,7

23,3

29,0

Skåne

21,2

11,8

0,9

12,7

9,9

1,6

11,5

0,1

0,0

0,1

Regionförbundet

i Skåne

16,3

1,8

18,1

Halland

6,1

4,6

0,7

5,3

4,4

0,0

4,4

2,4

0,0

2,4

Västra Götaland

35,3

21,0

35,8

56,8

34,4

48,2

82,6

23,0

42,5

65,5

Värmland

28,9

17,6

16,1

33,7

19,0

15,8

34,8

19,2

26,0

45,1

Örebro

16,8

15,1

7,4

22,5

17,0

12,6

29,6

8,2

11,5

19,7

Västmanland

19,4

4,0

12,7

16,7

8,6

14,8

23,4

10,4

2,8

13,2

Dalarna

39,6

11,6

40,6

52,2

16,2

31,3

47,5

17,2

29,2

46,4

Gävleborg

26,8

15,2

42,4

57,6

11,5

30,2

41,7

8,1

40,8

48,9

Västernorrland

47,5

23,0

31,6

54,6

22,6

42,5

65,1

32,8

52,2

85,0

Jämtland

45,3

22,6

16,8

39,4

17,9

32,0

49,9

15,8

42,0

57,8

Västerbotten

39,0

29,0

56,7

85,7

57,1

43,0

100,1

32,3

47,0

79,3

Norrbotten

73,5

16,0

61,1

77,1

35,9

36,1

72,0

23,9

63,1

87,0

Summa

502,6

241,1

376,0

617,1

301,3

411,7

713,0

257,8

434,7

692,5

1 Beräknat på en 12-månaders period.

2 Med medfinans. menas medfinansiering av strukturfondsprojekt.

Kommentarer: för kolumnen budgetår 1998 kan det förekomma en viss eftersläpning

i registrering, vilket kan innebära för låga värden.

Källa:NUTEK

Under budgetåret 1998 fördelade sig den totala

projektverksamheten, dvs. inkl.

medfinansieringen av EG:s

strukturfondsprogram, främst på områdena

näringslivsutveckling 23 % samt till områdena

turism, kommunikationer (inkl. IT) och

kunskaps- och kompetensutveckling, drygt 10 %

vardera.

Tabell 11.9 Regional projektverksamhet och medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram under budgetåren 1994/95

1998 fördelat på programområde/ändamål

Miljoner kronor

Programområde/

ändamål

1994/95

Regional

projektv.

1995/96

Regional

projektv.

(12 mån)1

1997

Regional

projektv.

1998

Regional

projektv.

Med-

finans.2

Totalt

Industri

74,6

47,5

11,8

7,0

0,0

7,0

Privata tjänster

22,4

10,1

2,5

0,0

0,0

0,0

Jord och skog inkl.

landsbygdsutveckling

23,2

5,1

9,3

11,3

47,5

58,8

Energi

6,7

5,1

4,9

1,1

2,6

3,8

Kommunikationer inkl. IT

29,4

9,6

36,7

21,6

52,5

74,1

Handel

8,7

3,0

1,1

2,2

0,0

2,2

Turism

57,2

20,0

22,1

15,5

57,7

73,2

Kunskaps- och

kompetensutveckling

76,7

28,8

39,2

17,5

51,7

69,4

Forskning och utveckling

57,6

27,3

24,1

26,9

24,5

51,4

Teknikspridning

17,3

13,1

2,8

11,5

10,1

21,6

Jämställdhet

28,5

16,3

23,0

15,2

7,6

22,8

Sektorssamordning

44,0

23,6

17,8

5,0

0,0

5,0

Övrig offentlig förvaltning

19,0

16,8

10,1

6,5

0,5

7,0

Kultur

37,0

14,8

20,8

16,0

16,7

32,6

Nya områden och

ändamål

Näringslivsutveckling

47,6

51,8

111,3

163,1

Information/Marknads-

föring

7,6

21,2

5,2

26,4

Miljö

3,8

4,0

10,4

14,4

Samverkansprojekt

5,1

7,2

19,3

26,5

Internationella projekt

6,6

7,8

8,2

16,0

Ospecificerat/Övrigt

4,2

8,5

8,8

17,3

Summa

502,3

241,1

301,3

257,8

434,7

692,5

1 Beräknat på en 12-månadersperiod.

2 Med medfinans. menas medfinansiering av strukturfondsprojekt.

Källa: NUTEK

Länsstyrelsernas och självstyrelseorganens

insatser genom medfinansieringen av

strukturfondsprojekt utvärderas inte separat utan

utvärderingen av strukturfondsprogrammen sker

dels efter halva tiden och dels samlat efter

programperiodens slut.

NUTEK har på uppdrag av regeringen

genomfört en utvärdering av den regionala

projektverksamheten under budgetåren

1990/91 1997. NUTEK anlitade

konsultföretaget Inregia. Syftet med uppdraget

var dels att redovisa effekterna av verksamheten,

dels möjliggöra en förbättring av verksamheten.

Slutsatser av utvärderingen är att beviljade

projekt till stor del genomförts och att

måluppfyllelsen för enskilda projekt har varit

hög. För de flesta projekten är inriktningen mot

regional tillväxt tydlig och verksamheten

förefaller ha en god utvecklingspotential.

Utredaren anser emellertid att det kvarstår

osäkerhet om de faktiska effekterna på den

regionala utvecklingen. Detta beror bl.a. på

projektverksamhetens vitt skilda karaktär, dess

ofta indirekta effekt på den regionala

utvecklingen samt att otillfredsställande

dokumentation gör den svårt att utvärdera.

Utifrån rapporten drar NUTEK slutsatsen att

större kraft bör ägnas åt förbättrad uppföljning

och utvärdering för att effekterna av

verksamheten lättare skall kunna bedömas.

Vidare föreslår NUTEK krav på en skriftlig

slutrapport, i likhet med vad som gäller för

strukturfondsprogram, även för den regionala

projektverksamheten. Dessutom föreslår

NUTEK att arbetet med erfarenhetsspridning av

goda exempel bör förbättras.

Slutsatser

Regeringen anser att projektverksamheten år

1998 positivt bidragit till regional

näringslivsutveckling. Den ökade

medfinansieringen har dessutom inneburit ett

mer effektivt utnyttjande av medlen i EG:s

strukturfonder.

Projektverksamheten under perioden

1990/91 1997 bedöms i stort uppfyllt

regeringens mål för verksamheten. För att

möjliggöra en ytterligare förbättring av

verksamheten är det viktigt att NUTEK arbetar

vidare med projekthantering, uppföljning,

utvärdering och erfarenhetsspridning samt

säkerställer nära kopplingar till den uppföljning

och utvärdering som kommer att ske av

regionala tillväxtavtal och strukturfonder.

Regionalt utvecklingsstöd

Regionalt utvecklingsstöd skall främja

ekonomisk tillväxt och en samhällsekonomisk

och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet.

Stödet lämnas till företag som bedöms få en

tillfredsställande tillväxt och lönsamhet samt ge

de anställda varaktig sysselsättning.

Regionalt utvecklingsstöd (regionalt

utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån)

beviljas i samband med "hårda" (t.ex. byggnader

och maskiner) och "mjuka" investeringar (t.ex.

patent och licenser) i stödområde 1 med

sammanlagt högst 70 % av godkänt stödunderlag

och i övriga områden (tillfälligt stödområde och

stödområde 2) med högst 50 % av godkänt

stödunderlag.

Följande redovisning avser stöd beviljade av

länsstyrelserna, självstyrelseorganen, NUTEK

och regeringen.

Under budgetåret 1998 beviljades 228

arbetsställen stöd. Ca 90 % av dessa var små och

medelstora företag, dvs. mellan 0 199 anställda.

Det sammanlagda stödbeloppet uppgick till

431,8 miljoner kronor, varav 377,4 miljoner

kronor i regionalt utvecklingsbidrag, drygt 49,6

miljoner kronor i regionalt utvecklingslån och

4,8 miljoner kronor i villkorslån. Den totala

investeringskostnaden för stödprojekten var

närmare 2 miljarder kronor. Investeringarna

beräknas sammanlagt bidra till ca 2 200 nya

arbetstillfällen varav 39 % för kvinnor. Villkoret

för stödet var att minst 40 % av antalet nya

arbetstillfällen skulle avse vartdera könet och

därmed är villkoret i det närmaste uppfyllt.

Könskvoteringsvillkoret har under de flesta

tidigare år inte uppfyllts. NUTEK har således

redovisat att andelen nya arbetstillfällen som

tillfallit kvinnor i de företag som beviljats

regionalt utvecklingsstöd under flertal år har

uppgått till en lägre nivå än det fastställda

villkoret. Regeringen gav NUTEK i uppdrag att

föreslå åtgärder beträffande

könskvoteringsvillkoret för regionalt

utvecklingsstöd och sysselsättningsbidrag.

NUTEK redovisade uppdraget i januari 1999.

Slutsatserna i rapporten redovisas i avsnitt 3.3.3.

Den genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle år 1998 beräknas till 174 000 kr.

Detta framgår av följande tabell, i vilken utfallet

under budgetåren 1993/94 1998 redovisas.

Tabell 11.10 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av

länsstyrelserna, självstyrelseorganen NUTEK och

regeringen under budgetåren 1993/94 1998

1993/94

1994/95

1995/96

(12 mån)1

1997

1998

Antal arbetsställen

769

665

358

291

228

Beviljat stöd (mkr)

Regionalt utvecklingsbidrag

439,8

500,0

407

519,0

377,4

Regionalt utvecklingslån

124,7

103,3

94

99,4

49,6

Villkorslån

15,1

8,5

4,8

Utvecklingsbidrag

227,7

202,3

81

Summa

792,2

805,6

597,1

626,9

431,8

Beräknad sysselsättnings-

ökning (antal)

3 865

3 883

2 508

2 835

2 192

Andel kvinnor

32 %

35 %

33 %

34 %

39 %

Subvention per nytt

arbetstillfälle (tkr)

173

181

201

186

174

1 Beräknat på en 12-månaders period.

Källa: NUTEK

Beviljat stöd har minskat från knappt 627

miljoner kronor år 1997 till knappt 432 år 1998.

Antal arbetsställen som beviljats stöd har också

minskat.

Tabell 11.11 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av

länsstyrelserna, självstyrelseorganen, NUTEK och

regeringen under budgetåret 1998, fördelat på län

Län

Antal arbets-

ställen

Inv. kostnad

(mkr)

Regionalt

utv. bidrag

(mkr)

Regionalt

utv. lån

(mkr)

Villkorslån

(mkr)

Beräknad

syssels.ökn.

Andel

kvinnor

%

Subv./ arb.

tillfällen

(tkr)

Östergötland

0

0

0

0

0

0

0

0

Regionför-

bundet i

Kalmar

2

67,5

6,5

11

45

590,9

Blekinge

7

29,2

5,8

70

37

82,9

Västra

Götaland

6

66,5

13,5

6,3

96

29

140,6

Värmland

19

183,6

31,7

300

40

105,7

Örebro

24

145,9

32,5

5,1

131

37

248,1

Västmanland

4

83,3

9,4

116

44

81,0

Dalarna

17

96,9

17,9

0,5

89

34

201,1

Gävleborg

17

128,6

34

2

197

39

172,6

Västernorrland

23

139,8

32,5

9,7

124

28

262,1

Jämtland

39

617,3

88,3

5

250

49

353,2

Västerbotten

19

173,1

32,4

5

3,8

209

25

173,2

Norrbotten

51

247

72,9

16

1

599

45

123,4

Summa

228

1 978,7

377,4

49,6

4,8

2 192

39

174,4

Källa: NUTEK

Under budgetåret 1998 ingick 13 län helt eller

delvis i nationella stödområde. Delar av Sverige

är indelade i stödområde 1 och 2, samt tillfälligt

stödområde. Huvuddelen av stödområdena

ligger i landets norra delar. Företag i de fyra

nordligaste länen, Norrbotten, Västerbotten,

Jämtland och Västernorrland, erhöll ca 60 % av

utvecklingsbidragen och nästan 72 % av de

regionala utvecklingslånen. Tillsammans med de

övriga tre skogslänen (Värmland, Dalarna och

Gävleborg) har företag i dessa sju län

tillsammans erhållit 82 % av bidragen och 77 %

av lånen. I Värmland har dock inte några

regionala utvecklingslån beviljats under år 1998.

Tabell 11.12 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny

årsarbetskraft för regionalt utvecklingsbidrag budgetåret

1998

Tusental kronor

Stödområde

Regeringens

mål

Utfall

1997

Utfall

1998

Stödområde 1 samt i de

delar av stödområde 2 och i

de tillfälliga stödområden

där högre bidrag än normalt

kan lämnas

200

225

165

Övriga delar av stödområde

2

150

165

189

Övriga delar av tillfälliga

stödområden

125

110

127

Källa: NUTEK

Av ovanstående tabell framgår att regeringens

mål vad gäller genomsnittlig subvention per

förväntad ny årsarbetskraft i princip har uppnåtts

i alla stödområden utom i Övriga delar av

stödområde 2.

Tabell 11.13 Genomsnittligt regionalt utvecklingsstöd

fördelat på företagsstorlek budgetåret 1998

Antal anställda

Antal företag

Totalt stöd

(mkr)

Genomsnittligt

stöd (mkr)

0-19

111

164,3

1,48

20-49

51

74,5

1,46

50-199

41

112,4

2,74

200-

20

46,2

2,31

Ej sorterade

5

34,4

6,88

Totalt

228

431,8

1,89

Uppgift om antal anställda saknas på 5 företag vilka är under bildande.

Källa: NUTEK

Av tabellen ovan framgår att de företag som

tillhör storleksklassen 0 19 anställda erhållit ett

något högre genomsnittligt regionalt

utvecklingsstöd än företag i storleksklassen 20

49 anställda. Samma sak gäller för

storleksintervallet 50 199 anställda som erhållit

ett högre genomsnittligt stöd än företag med

över 200 anställda. Av de företag som sorterats i

storleksordning har de små och medelstora

företagen, 0 199 anställda, beviljats 81 % av det

totalt beviljade regionala utvecklingsstödet.

De uppföljningsmått som för närvarande

används för regionalt utvecklingsbidrag är

framförallt antalet nya arbetstillfällen

(årsarbetskrafter) som de beräknas bidra till, den

genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle samt antalet nya arbetstillfällen för

kvinnor respektive män. Målen för

företagsstöden är, förutom att skapa

sysselsättning, att bidra till ökad ekonomisk

tillväxt i stödföretagen. Det finns för närvarande

inget uppföljningsmått för detta. Det pågår ett

utvecklingsarbete och avsikten är att det i

framtiden skall vara möjligt att även mäta om

stöden leder till ökad ekonomisk tillväxt i

stödföretagen. NUTEK har därför fått i uppdrag

att redovisa förväntad sysselsättningsförändring

samt omsättnings-, vinstmarginals- och

förädlings-värdesförändring hos företag som

beviljats regionalt utvecklingsbidrag. NUTEK

skall även följa upp hur de nya

uppföljningsmåtten påverkar NUTEK:s,

länsstyrelsernas och självstyrelseorganens

stödgivning.

Slutsatser

Regionalt utvecklingsstöd har bidragit till att

många nya arbetstillfällen beräknas tillkomma i

framför allt små och medelstora företag i

regionalpolitiska stödområden.

Regeringens mål har, vad avser genomsnittlig

subvention per förväntad ny årsarbetskraft,

uppnåtts i stödområde 1 samt i de delar av

stödområde 2 och i de tillfälliga stödområdena

där högre bidrag än normalt kan lämnas. I övriga

områden är målet inte uppnått.

Villkoret att minst 40 % av nya arbetstillfällen

skall tillfalla kvinnor har i princip uppfyllts.

Landsbygdsstöd

Landsbygdsstödet kan delfinansiera investeringar

i små och medelstora företag (mindre än 250

anställda), för att främja sysselsättning och

ekonomisk tillväxt. Landsbygdsstödet består av

dels landsbygdsbidrag, dels landsbygdslån.

Utöver glesbygdsområden finns det även

landsbygdsområden som stödberättigade

områden med lägre maximal stödnivå än i

glesbygdsområden. I glesbygdsområden är

stödnivån högst 50 % och i landsbygdsområden

är stödnivån högst 20 % av godkänt

stödunderlag.

Tabell 11.14 Beviljat landsbygdsstöd under budgetåret 1998 fördelat på län

Län

Antal

arbets-

ställen

Inv.kostn.

totalt

(mkr)

Lands-

bygdsstöd

(mkr)

Lands-

bygds

bidrag

(mkr)

Mikro-

stöd

(mkr)

Konsult

check

(mkr)

Lands-

bygds

lån

(mkr)

Beräkn.

syssels.

ökn.

Andel

kvinnor

%

Subv./

arb.

tillfälle

(tkr)

Stockholm

20

13,8

1,4

1,1

0,1

0,0

0,2

1

100

1 200

Södermanland

6

1,1

0,2

0,2

0,0

0,0

0,0

6

50

67

Östergötland

77

34,7

7,6

6,1

0,1

1,3

0,0

109

42

69

Kronoberg

96

40,6

6,6

5,6

0,6

0,2

0,2

104

31

62

Regionförbundet i

Kalmar

73

66,1

11,4

6,1

0,2

0,4

4,7

176

35

38

Regionförbundet i

Skåne

73

10,5

3,7

0,4

0,5

2,8

0,0

65

34

57

Halland

39

5,1

1,8

0,5

0,3

1,0

0,0

56

55

30

Västra Götaland

220

91,4

19,7

12,7

0,4

6,6

0,0

405

26

49

Gotlands kommun

56

38,7

7,0

6,7

0,0

0,3

0,0

65

46

108

Blekinge

83

62,7

14,3

12,8

0,0

1,5

0,0

155

23

92

Örebro

149

75,5

24,9

18,3

0,9

3,3

2,4

203

28

111

Värmland

153

92,8

20,7

19,6

0,0

1,1

0,0

273

26

76

Västmanland

67

65,4

11,5

10,7

0,3

0,5

0,0

167

51

69

Dalarna

256

126,5

29,1

25,5

1,1

2,2

0,3

350

39

82

Gävleborg

288

192,4

41,8

38,5

0,5

2,8

0,0

688

38

61

Västernorrland

223

93,3

31,4

25,9

1,3

0,7

3,5

193

32

145

Jämtland

203

88,1

32,8

28,5

0,9

1,4

2,0

303

28

102

Västerbotten

259

164,0

50,4

40,8

0,6

1,3

7,7

450

37

95

Norrbotten

222

94,0

35,5

31,5

0,1

3,9

0,0

513

39

69

Summa

2 563

1 356,7

351,8

291,6

7,7

31,3

21,0

4 282

35

77

Källa: NUTEK

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

totalt beviljat landsbygdsstöd till ca 2 560

arbetsställen. Cirka 23 % av de företag som

beviljats stöd var nystartade. Beviljat

landsbygdsstöd uppgår till ca 350 miljoner

kronor och den totala investeringskostnaden för

stödprojekten var närmare 1 360 miljoner

kronor. Landsbygdsstödet beräknas bidra till ca

4 280 nya arbetstillfällen. I genomsnitt beräknas

35 % av de nya arbetstillfällena tillfalla kvinnor.

Resultatet för år 1998 visar att den

genomsnittliga subventionen per förväntad ny

årsarbetskraft för landsbygdsbidraget uppgick till

77 000 kr.

Tabell 11.15 Genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft för

landsbygdsbidraget

Tusental kronor

Stödområde

Regeringens mål

Utfall 1997

Utfall 1998

Glesbygdsområde

250

98

96

Övriga delar av stödområde 1 samt i delar av stödområde

2 och tillfälligt stödområde där högre bidrag än normalt

kan lämnas

200

94

91

Övriga delar av stödområde 2 samt i landsbygdsområden

150

59

65

Övriga delar av tillfälligt stödområde samt i övriga delar

av EG:s strukturfondsområden

125

56

66

Källa: NUTEK

Av ovanstående tabell framgår att resultatet vad

avser genomsnittliga bidraget per förväntad ny

årsarbetskraft för år 1998 ligger väsentligt lägre

än regeringens mål.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har

landsbygdsstödet bidragit till att ett stort antal

nya arbetstillfällen i små och medelstora företag

tillkommit i glesbygds- och landsbygdsområden.

Regeringens mål har uppnåtts genom att

resultatet, vad avser genomsnittlig subvention

per förväntad ny årsarbetskraft, är lägre än de

fastställda målen.

Stöd till kommersiell service

Stöd till kommersiell service kan lämnas för att

upprätthålla en tillfredsställande försörjning med

dagligvaror och drivmedel i glesbygder.

Stöd till kommersiell service kan lämnas för

investeringar, för att upprätthålla en viss

servicenivå i glesbygd samt som

hemsändningsbidrag. Hemsändningsbidraget

skall underlätta hemsändningen av varor i

glesbygd där avståndet är betydande mellan

butik och boende. Om det är av särskild

betydelse för konsumenterna kan stöd beviljas

även till fackhandelsservice och varubussar.

Nya stödmöjligheter har tillkommit inom

stödformen fr.o.m. den 1 januari 1998.

Avskrivningslånet har namnändrats till

investeringsbidrag. Investeringsbidrag kan nu

lämnas med högst 85 % av utgifterna för vissa

investeringar i dagligvarubutiker och

drivmedelsanläggningar som har ett väl utbyggt

utbud av grundläggande servicefunktioner.

Servicebidrag kan även lämnas med högst

200 000 kronor till nämnda verksamheter.

Investeringsbidrag kan även lämnas med högst

50 % av utgifterna för vissa utbildningsåtgärder

för butiksägare och anställda.

Det tidigare investeringslånet har upphört och

ersatts med landsbygdslån.

Hemsändningsbidraget har förbättrats bl.a.

genom att det numera kan lämnas med högst 45

kronor per hushåll och inköpstillfälle förutsatt

att respektive kommun bidrar med ett minst lika

stort belopp.

Tabell 11.16 Beviljat stöd till kommersiell service under budgetåren

1993/94 1998

Budgetår

1993/94

1994/95

1995/96

(18 mån)

1995/96

(12 mån)1

1997

1998

Antal ärenden

(investeringsbidrag samt servicebidrag)

393

706

699

466

505

394

Investeringsbidrag (mkr)

28,1

54,8

43,5

29

31,4

22,7

Servicebidrag (mkr)

10,5

19,5

21,5

14,3

12,7

10,1

Hemsändningsbidrag (mkr)

5,7

5,9

9,5

6,3

4,3

5,2

Summa (mkr)

44,3

80,2

74,5

49,7

48,4

38,0

1 Beräknat på en 12-månadersperiod.

Källa: NUTEK och Konsumentverket

Under den första hälften av 1990 talet låg det

statliga stödet till kommersiell service på nivån

40 45 miljoner kronor per år. Budgetåret

1994/95 ökade stödvolymen till ca 80 miljoner

kronor som en följd av möjligheten att lämna

upp till 85 % i avskrivningslån till investeringar

som genomförs för att uppfylla krav som har

ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag eller

i förordning. Denna form av stöd har använts för

att underlätta för butiker och bensinstationer att

ersätta miljöfarliga köldmedia i kyl- och

frysanläggningar samt för att förse

bensinanläggningar med utrustning för

bensingasåtervinning. Till sådana investeringar

beviljades under budgetåren 1994/95, 1995/96

och 1997 ca 28, 13 och 16 miljoner kronor samt 6

miljoner kronor under år 1998.

Under år 1998 uppgick det totala stödet till

kommersiell service till 38 miljoner kronor.

Under år 1998 beviljades totalt 394

ansökningar om investeringsbidrag och

servicebidrag vilket är en minskning jämfört med

föregående år. Minskningen av beviljat stöd

mellan åren 1997 och 1998 beror i huvudsak på

minskad efterfrågan på investeringsbidrag till

bl.a. freonavveckling och en hårdare

bidragsprövning hos beslutsorganen.

Det statliga hemsändningsbidraget uppgick år

1998 till ca 5,2 miljoner kronor.

Stöd till kommersiell service har bidragit till

att bevara butiker som är särskilt viktiga för

hushållens dagligvaruförsörjning på landsbygden

och i glesbygd. Sedan stödets tillkomst har stöd

till dagligvaruförsörjningen beviljats till företag

på totalt 1 500 orter. Dessa beslut har grundat sig

på att kommuner och länsstyrelser och (fr.o.m år

1998) självstyrelseorganen bedömt att de

berörda butikernas finansiella ställning varit

sådan att det varit nödvändigt med statligt stöd

för att försäkra en rimlig varuförsörjning för

konsumenterna. Av de berörda orterna hade vid

utgången av år 1998 ca 1 100 stycken (72 %)

fortfarande kvar en fungerande

dagligvaruförsörjning.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att stöd till

kommersiell service starkt bidragit till att

upprätthålla servicenivån i gles- och landsbygd.

Småföretagsstöd

Småföretagsstöd är ett investeringsbidrag, som

kan beviljas av länsstyrelserna respektive

självstyrelseorgan med maximalt 15 % av en

investering. Målgruppen för stödet är företag

över hela landet med mindre än 50 anställda,

mindre än 7 miljoner ecu i omsättning eller

maximalt 5 miljoner ecu i balansomslutning

(enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd

till små och medelstora företag (96/C 213/04)

den 23 juli 1996). Stöd kan lämnas till såväl hårda

som mjuka investeringar i hela landet. Syftet med

stödet är att främja sysselsättningsskapande

investeringar och inomregional balans.

Från och med budgetåret 1998 är

småföretagsstöd ett nytt ändamål inom

länsstyrelsernas och självstyrelseorganens

regionalpolitiska medel.

Tabell 11.17 Småföretagsstöd beviljat under budgetåret

1998 fördelat på län

Län

Småföre-

tagsstöd

(mkr)

Beräknad

syssel-

sättn.ökn.

Subv./

arb.

tillfälle

(tkr)

Andel

kvinnor

%

Stockholm

0

0

0

0

Uppsala

0

0

0

0

Södermanland

0

0

0

0

Östergötland

6,7

19,0

352,6

10,5

Jönköping

0,8

13,0

61,5

46,2

Kronoberg

0

0

0

0

Regionförbundet i

Kalmar

0,5

14,0

35,7

42,9

Gotlands kommun

0,07

6,0

11,7

66,0

Blekinge

5,3

61,5

86,2

33,0

Regionförbundet i

Skåne

3,0

51,0

58,8

33,0

Halland

0

0

0

0

Västra Götaland

0

0

0

0

Värmland

1,0

19,0

52,6

10,6

Örebro

4,9

70,5

69,5

17,0

Västmanland

0,6

6,0

100,0

50,0

Dalarna

0

0

0

0

Gävleborg

0

0

0

0

Västernorrland

1,5

7,0

214,3

21,4

Jämtland

3,8

20,0

190,0

30,0

Västerbotten

0

0

0

0

Norrbotten

0

0

0

,0

Summa

28,2

287,0

98,3

27,9

Under budgetåret 1998 beviljades

småföretagsstöd med ca 28 miljoner kronor.

Beräknad sysselsättningseffekt uppgår till 287

arbetstillfällen varav ca 28 % till kvinnor.

Villkoret för stödet är att minst 40 % av antalet

nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet.

Genomsnittlig subvention per förväntad ny

årsarbetskraft uppgår till ca 98 000 kronor vilket

är lägre än regeringens mål som var 100 000

kronor.

Eftersom länen under år 1998 även hade

möjlighet att bevilja småföretagsstöd med medel

från anslaget A16 Program för

småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (se

avsnitt 3.4.5) har flera län inte använt sig av

möjligheten att bevilja småföretagsstöd med

regionalpolitiska medel.

NUTEK konstaterar utifrån genomförda

utvärderingar (bl.a.

Nordlandsforskningsrapporter

"Sysselsättningsvekst gjennom

småföretaksutvikling", NUTEK 1995:47,

1997:50 och 1997:82) att verksamheten med bl.a.

tillfälligt småföretagsstöd har haft betydande

positiva effekter.

Slutsatser

Regeringen gör bedömningen att

småföretagsstödet (tidigare benämnt tillfälligt

småföretagsstöd) haft positiva effekter i berörda

län för de små företagens

sysselsättningsutveckling.

Regeringens mål har uppnåtts genom att

resultatet, vad avser genomsnittlig subvention

per förväntad ny årsarbetskraft, är lägre än det av

regeringen fastställda målet. Villkoret att minst

40 % av nya arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor

har inte uppfyllts.

Sysselsättningsbidrag

Sysselsättningsbidrag är avsett att täcka en del av

de merkostnader som uppkommer när ett

företag etableras eller utökar sin personalstyrka.

Bidrag kan för närvarande lämnas med maximalt

200 000 kronor per nytt helårsarbetstillfälle i

stödområde 1 och med maximalt 120 000 kronor

i stödområde 2 och utbetalas i efterskott per

kalenderår under en femårsperiod med

maximibelopp som redovisas i följande tabell.

Tabell 11.18 Sysselsättningsbidragets fördelning över en

femårsperiod

Kronor

Stödområde 11

Stödområde 21

Förstaårsbidrag

60 000

40 000

Fortsatt bidrag för

 andra året

50 000

30 000

 tredje året

40 000

25 000

 fjärde året

30 000

15 000

 femte året

20 000

10 000

Summa

200 000

120 000

1 Summorna är maximibelopp.

Sysselsättningsbidrag får, enligt EG-kommis-

sionens statsstödsregler, inte lämnas för

sysselsättningsökningar som sker i samband med

investeringar. Bidrag får vidare endast lämnas vid

anställningar som gäller tills vidare. För att

erhålla den sammanlagda bidragssumman måste

företagen behålla det totala ökade antalet

årsarbetskrafter under hela perioden.

I tabellerna nedan redovisas utfallet av

verksamheten med sysselsättningsbidrag enligt

äldre bestämmelser gällande före den 1 januari

1998 då stödet var generellt. I tabellerna

redovisas även utbetalningar gjorda under år

1998 på grund av de äldre bestämmelserna.

Tabell 11.19 Beviljat sysselsättningsbidrag avseende

kvalifikationsåren 1994 1998

Kvalifikationsår

1994

1995

1996

1997

19981

Antal

arbetsställen

1 319

1 434

1 347

1 212

755

Antal årsarbets-

krafter

6 235

8 432

8 122

7 506

4 818

varav förstaårs-

bidrag

756

2 742

2 185

1 416

900

Totalt beviljat

belopp (mkr)

204,3

289,3

275,4

233,7

144,1

1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende

kvalifikationsåret 1998 är ännu inte avslutad, varför siffrorna för år 1998 kan

komma

att öka.

Källa: NUTEK

För kvalifikationsåret 1997 har drygt 230

miljoner kronor beviljats i sysselsättningsbidrag.

Beviljat bidrag beräknas under detta år ha

medverkat till att skapa drygt 1 400 nya

arbetstillfällen.

Tabell 11.20 Länsvis fördelning av beviljat

sysselsättningsbidrag under kvalifikationsåren 1997 1998

Län

Beviljat

bidrag

1997

(mkr)

Andel

kvinnor

%

Beviljat

bidrag

19981

(mkr)

Andel

kvinnor

%

Västra Götaland

6,9

24,6

4,6

25,8

Värmland

22,0

24,5

16,1

29,9

Örebro

10,6

23,5

5,4

21,9

Västmanland

6,3

19,6

1,4

22,7

Dalarna

19,8

19,2

11,5

19,9

Gävleborg

11,1

23,7

7,8

9,9

Västernorrland

19,5

42,6

5,5

24,7

Jämtland

50,5

34,2

37,5

25,2

Västerbotten

42,8

29,2

29,0

28,5

Norrbotten

44,3

34,5

25,3

31,1

Summa

233,7

28,1

144,1

25,1

1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende

kvalifikationsåret 1998 är ännu inte avslutad, varför siffrorna avseende

beviljade

belopp för år 1998 kommer att öka. Procentsiffrorna avseende andel kvinnor år

1998 är

inte heller definitiva.

Källa: NUTEK.

Som villkor för att sysselsättningsbidrag skall

beviljas gäller att minst 40 % av de nya

arbetstillfällena fördelas till vartdera könet. År

1998 uppskattas andelen kvinnor till ca 25 %.

Villkoret har därmed inte uppnåtts. Regeringen

har givit NUTEK i uppdrag att föreslå åtgärder

beträffande könskvoteringsvillkoret för regionalt

utvecklingsstöd och sysselsättningsbidrag.

NUTEK redovisade uppdraget i januari 1999.

Slutsatserna i rapporten redovisas i avsnitt 3.3.3.

Sysselsättningsbidraget är fr.o.m. år 1998 ett

selektivt bidrag, dvs. vid varje beslut om

sysselsättningsbidrag skall prövas om bidraget är

nödvändigt för att åstadkomma den avsedda

sysselsättningsökningen, samt bidragets storlek.

I tabellen nedan redovisas selektivt beviljat

sysselsättningsbidrag fördelat per län.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen fattade

år 1998 beslut om ca 113 miljoner kronor i

selektivt sysselsättningsbidrag som beräknas

bidra till upp-skattningsvis 770 nya

arbetstillfällen. För att det nyss nämnda beloppet

skall komma att utbetalas måste företagen

behålla de nya arbetstillfällena i fem år.

Tabell 11.21 Länsvis fördelning av beviljat selektivt

sysselsättningsbidrag under budgetåret 1998

Län

Beviljat bidrag

1998

(mkr)

Beräknad ökning

av årsarbets-

krafter

Västra Götaland

1,2

34

Värmland

15,0

140

Örebro

3,5

16

Västmanland

3,8

32

Dalarna

10,7

108

Gävleborg

4,8

38

Västernorrland

6,0

52

Jämtland

30,5

147

Västerbotten

12,3

72

Norrbotten

25,5

131

Summa

113,3

770

Källa: NUTEK

En utvärdering av NUTEK år 1993 samt

fortlöpande resultatuppföljningar visar att

sysselsättningsbidraget bidrar till en positiv

utveckling av näringslivet i regionalpolitiskt

prioriterade områden. Särskilt stor betydelse har

bidraget haft vid etablering eller expansion av

personalintensiva företag med jämförelsevis låga

investeringskostnader.

Slutsatser

Regeringen bedömer att sysselsättningsbidraget

har bidragit till många nya arbetstillfällen i

regionalpolitiskt prioriterade områden.

Villkoret att minst 40 % av nya arbetstillfällen

skall tillfalla kvinnor har inte uppfyllts.

Nedsatta socialavgifter

Nedsatta socialavgifter har till syfte att delvis

kompensera företag i vissa branscher i

stödområde 1 och i den norra delen av

stödområde 2 för bestående nackdelar i form av

merkostnader på grund av det geografiska läget,

innebärande bl.a. långa avstånd, liten

hemmamarknad, sämre servicegrad än i övriga

landet, låg befolkningstäthet och ogynnsamt

klimat. För närvarande är nedsättningen åtta

procentenheter.

Riksskatteverket (RSV) har fr.o.m. år 1998

tagit i bruk ett datasystem som möjliggör viss

uppföljning avseende fördelning av

nedsättningen av socialavgifter. Statistiken har

dock än så länge vissa brister. Avgifter som avser

egenföretagare ingår således inte. Om ett företag

har verksamhet i flera län redovisas vidare

normalt alla avgifter för företaget i det län där

huvudkontoret ligger.

Utfallet på anslaget år 1998 uppgick till drygt

421 miljoner kronor.

Tabell 11.22 Uppskattad procentuell fördelning av

nedsatta socialavgifter på län och företag budgetåret 1998

Län

% av antal företag

% av nedsatt belopp

Värmland

1,5

0,5

Dalarna

2,5

5,0

Gävleborg

3,5

3,0

Västernorrland

7,5

8,0

Jämtland

23,5

21,0

Västerbotten

15,5

13,5

Norrbotten

31,0

32,5

Osäkra län

15,0

16,5

Summa

100

100

Källa: Riksförsäkringsverket

Av tabellen framgår att i Norrbottens,

Västerbottens och Jämtlands län finns flest

nedsättningsberättigade företag. För många

företag framgår inte av statistiken var den

nedsättningsberättigade verksamheten bedrivs.

Dessa företag redovisas vid rubriken Osäkra län.

Tabell 11.23 Uppskattad procentuell fördelning av

nedsatta socialavgifter på näringsgrenar och företag

budgetåret 1998

Näringsgren

% av antal företag

% av nedsatt belopp

Jord- och skogsbruk,

fiske

22,0

13,5

Gruvbrytning/mineral-

utvinning

0,5

1,0

Tillverkning

15,0

36,5

Byggnadsverksamhet

3,0

1,5

Partihandel,

reparationsverksamhet

m.m.

11,0

7,0

Hotell- och

restaurangverksamhet

7,0

9,0

Transport, lager och

kommunikation

4,0

6,0

Uthyrning,

företagsservice m.m.

16,5

17,5

Olika samhälleliga och

personliga tjänster

14,5

6,0

Övriga osäkra

6,5

2,0

Summa

100

100

Källa: Riksförsäkringsverket

Tabellen ovan visar den procentuella

fördelningen av nedsättningen på näringsgrenar

och företag. I en del fall framgår inte med

säkerhet av statistiken inom vilken näringsgren

företagen verkar. Dessa fall redovisas vid

rubriken Övriga osäkra. Fr.o.m. den 1 januari

1999 omfattas inte jord- och skogsbruk, fiske

samt personliga tjänster av nedsättningen.

Statens institut för regionalforskning (SIR)

har på uppdrag av regeringen utvärderat vilka

tillväxt- och sysselsättningseffekter stödformen

nedsatta socialavgifter har på stödberättigade

företag, samt utvärderat om det på ett tydligt sätt

kan beläggas att stödformen har en högre

effektivitet än andra stödformer riktade till

stödberättigade företag. Inför de fortsatta

överläggningarna med EG-kommissionen om

nedsatta socialavgifter har SIR dessutom kartlagt

vilka avståndsberoende merkostnader

tjänsteföretag i olika stödområden har jämfört

med motsvarande företag i Stockholmsområdet.

SIR konstaterar bl.a. att hälften av alla företag

som fått nedsatta socialavgifter har haft ökad

lönsamhet under stödperioden, samt att

tjänsteföretag anger en mera positiv utveckling

än industriföretag och även tillmäter

nedsättningen större betydelse. Både industri-

och tjänsteföretag menar att nedsättningen

bidrar till en positiv företagsutveckling, och

således inte verkar konserverande i

strukturomvandlingshänseende. Hälften av de

företag som lokaliserats till stöd-område efter

det att nedsättningen infördes anger att

nedsättningen var av stor, eller avgörande

betydelse för val av lokaliseringsort. Företagen

framhåller även nedsatta socialavgifter som något

positivt i jämförelse med andra stödformer, och

vid fritt val av stödformer framstår, enligt SIR,

nedsatta socialavgifter som den av företagen

oftast önskade stödformen.

SIR:s slutsats av utvärderingen är att

stödformen nedsatta socialavgifter är minst lika

effektiv som övriga regionalpolitiska stödformer.

Detta gäller framför allt tjänsteföretagen.

Slutsatser

Regeringen bedömer att hittillsvarande

utvärderingar visar att stödformen nedsatta

socialavgifter är minst lika effektiv som övriga

regionalpolitiska stödformer. Detta gäller

framför allt för tjänsteföretag. Regeringen

bedömer vidare att nedsättningen av

socialavgifter bidrar till en positiv utveckling i

företag som erhållit stöd i de regionalpolitiskt

mest prioriterade områdena.

Transportbidrag

Transportbidrag skall främja en

samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig

lokalisering av näringslivet. Transportbidrag

lämnas till utgifter för transport av gods som har

genomgått eller kommer att genomgå betydande

bearbetning. Bidragets storlek bestäms av

transportavstånd samt transportbidragszon.

Endast transporter i yrkesmässig trafik på väg

eller järnväg är för närvarande

bidragsberättigade. Bidrag lämnas med minst 5

och maximalt 45 % av erlagd fraktkostnad. Det

bidragsgrundande beloppet måste uppgå till

minst 25 000 kronor under ett kalenderår för att

bidrag skall kunna lämnas.

Under år 1998 beviljades 351,8 miljoner

kronor i transportbidrag, motsvarande siffror för

år 1997 var 351,6 miljoner kronor.

Tabell 11.24 Beviljat transportbidrag under budgetåren

1994 1998 fördelat på län

Miljoner kronor

Län

1994

1995

1996

1997

1998

Dalarna

9,5

6,3

2,4

6,9

1,2

Värmland

9,4

9,6

7,8

2,1

4,2

Gävleborg

12,1

13,5

12,3

10,4

5,7

Västernorrland

38,6

45,5

46,6

42,6

34,2

Jämtland

38,9

47,6

47,2

47,9

45,4

Västerbotten

141,4

159,2

151,7

111,8

163,2

Norrbotten

91,4

102,1

106,9

129,8

97,9

Summa

341,3

383,8

374,9

351,6

351,8

Källa: NUTEK

Närmare tre fjärdedelar av bidraget lämnades

under år 1998 till företag i de två nordligaste

länen. Den största delen av transportbidraget

lämnas till företag inom trävaruindustrin. Övriga

näringsgrenar som mottar betydande belopp är

transportmedelsindustrin, metallvaruindustrin,

kemisk industri och övrig verkstadsindustri.

Transportbidrag till Volvo Lastvagnars AB:s

produktion i Umeå innehölls fr.o.m. år 1997

eftersom EG-kommissionen inte godkänt dessa.

Kommissionen beslutade i början av år 1998 att

de innehållna bidragen fick betalas ut.

Transportbidraget till Volvo Lastvagnar AB:s

produktion i Umeå skall gradvis avvecklas t.o.m.

år 2002.

Kommissionens godkännande av de

innehållna bidragen förklarar till stor del, dels

ökningen av beviljade bidrag inom näringsgrenen

transportmedelsindustri och dels ökningen av

beviljade medel i Västerbottens län under år

1998. Eftersom branschindelningen har

förändrats, vilket försvårar jämförelser med

tidigare år, redovisas endast utfallet för åren

1996, 1997 och 1998.

Tabell 11.25 Beviljat transportbidrag under budgetåren

1996 1998 fördelat på näringsgrenar

Miljoner kronor

Näringsgren

1996

1997

1998

Jord, skog och fiske

3,7

4,2

2,7

Utvinning av mineral

0,0

0,0

0,0

Livsmedel

29,1

28,2

25,4

Textil/beklädnad

1,5

1,5

1,4

Trävarutillverkning

147,0

147,1

123,5

Pappersvaruindustri

4,2

4,2

3,4

Kemisk industri

43,6

39,5

33,8

Jord- och stenvaruindustri

9,6

9,0

9,9

Metallvaruindustri

53,5

52,9

49,0

Övrig verkstadsindustri

36,5

36,4

30,2

Transportmedelsindustri

36,6

20,9

63,5

Övrig tillverkning

6,0

7,7

9,0

Övriga branscher

3,6

0,0

0,0

Summa

374,9

351,6

351,8

Källa: NUTEK

Tidigare utvärderingar av transportbidraget

(1993) har pekat på svårigheter att bedöma dess

effekter då bidragets syfte ansågs vara

otillräckligt preciserat. Regeringen föreslog i

propositionen Regional tillväxt för arbetet och

välfärd att syftet skall preciseras till "att

kompensera för kostnadsnackdelar till följd av

bl.a. transportavstånd, låg befolkningstäthet och

bristande infrastruktur samt att stimulera till

höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets

näringsliv". Det föreslagna syftet tillstyrktes av

riksdagen (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), men är inte

helt genomfört då EG-kommissionen inte

godkänt härav föranledda

förordningsförändringar.

Slutsatser

Regeringen bedömer att transportbidraget

kompenserar för kostnadsnackdelar och därmed

bidrar till att underlätta för de företag som

erhållit detta stöd i de regionalpolitiskt

prioriterade områden. Vidare bedömer

regeringen att den regionalpolitiska kommitténs

arbete skall komma att öka kunskaperna kring

transportbidragets effekter.

Stiftelsen Norrlandsfonden

Stiftelsen Norrlandsfonden har till ändamål att

genom finansiering främja främst små och

medelstora företags utveckling i Västernorrlands,

Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län

samt från och med mitten av år 1995 även i

Gävleborgs län. Särskild uppmärksamhet skall

ägnas företag i Norrbottens län och i

inlandskommunerna.

Norrlandsfonden skall finansiera etablering,

utveckling och expansion av näringslivet inom

sitt verksamhetsområde. Fonden kan också ta

initiativ till och, i begränsad omfattning,

finansiera utredningar, infrastrukturella

investeringar och forskning av betydelse för

näringslivet inom sitt verksamhetsområde.

Eventuella ändringar i stiftelsens stadgar fastställs

av regeringen efter förslag av fondens styrelse.

Norrlandsfonden kan erbjuda företag i

huvudsak tre former av finansiering: lån,

villkorslån (lån med villkorlig

återbetalningsskyldighet) och garantier.

Under år 1998 beviljade fonden krediter till 64

(66) företag med totalt 128,5 (109,2) miljoner

kronor. Av låntagarna var 55 % eller 35 företag

nya kunder för fonden (sifferuppgifter inom

parentes avser år 1997).

Företag kan få lån för att investera i

anläggningar, att utveckla produkter samt för

marknadsinsatser. Dessutom kan lån lämnas för

att trygga företagets behov av rörelsekapital.

Under år 1998 beviljade fonden 50 (52) lån till

ett totalt belopp av 91,3 (93,2) miljoner kronor.

Villkorslån lämnas bl.a. till företag som

investerar i nya produkter eller nya marknader.

Gemensamt för dessa lån är att investeringen är

särskilt angelägen för företagets expansion och är

förenad med hög risk. Syftet med ett villkorslån

är att reducera en del av företagens risktagande.

Under år 1998 har 7 (9) företag fått villkorslån

till ett belopp av totalt 14,3 (8,1) miljoner

kronor.

Norrlandsfondens garantier avser normalt

enskilda affärsuppgörelser. I praktiken betyder

det att fonden garanterar förskott och åtaganden

som kundföretag tagit på sig. Under år 1998 har

fonden beviljat 10 ( 8) sådana garantier på totalt

22,7 (7,9) miljoner kronor.

Norrlandsfondens utlåning under år 1998

beräknas delvis finansiera investeringar på

sammanlagt ca 600 miljoner kronor hos

kundföretagen.

I syfte att förbättra tillgången på egenkapital

för små och medelstora företag har

Norrlandsfonden medverkat i tillkomsten av det

regionala riskkapitalbolaget Emano AB. Detta

skall genom minoritetsägande verka för

framgångsrik kommersialisering av affärsidéer

med hög tillväxtpotential. Vidare har fonden

tagit initiativ till bildandet av Aktietorget

Norrland AB. Detta bolag skall på kommersiella

grunder hjälpa företag i regionen att skaffa

ägarkapital via emissioner riktade till allmänheten

eller till en mindre krets av investerare.

Norrlandsfondens egna kapital uppgick den

31 december 1998 till ca 678 miljoner kronor och

vinsten för verksamhetsåret 1998 var ca 29

miljoner kronor.

Den 1 januari 1999 förvärvade

Norrlandsfonden av staten vissa fordringar

avseende regionala

utvecklingslån/lokaliseringslån. Efter utgången

av verksamhetsåret 1998 har också

Norrlandsfonden tillförts ett kapitaltillskott på

netto 200 miljoner kronor i enlighet med

riksdagens beslut (prop.1997/98:62, bet.

1997/98AU11, rskr. 1997/98:204 och prop.

1998/99:1, utg. omr. 19, bet. 1998/99:NU2, rskr.

1998/99:110).

Slutsatser

Norrlandsfondens verksamhet är enligt

regeringens bedömning av stor betydelse för

näringslivet, främst expanderande små och

medelstora företag i de län där verksamheten

bedrivs.

11.4.4 Resultatinformation för vissa

tidsbegränsade övriga åtgärder

under år 1998

Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen

till Söderhamn

Riksdagen har beslutat att verksamheten vid

Hälsinge flygflottilj, F15, i Söderhamn skulle

läggas ned senast den 1 januari 1999 (prop.

1996/97:4, bet. 1996/97:FöU04, rskr.

1996/97:109-112). Med hänsyn till de negativa

konsekvenser nedläggningen skulle innebära för

sysselsättningen i kommunen beslutade

regeringen bl.a. att tillkalla en särskild utredare

med uppgift att utarbeta förslag till hur 350

statliga arbetstillfällen kunde lokaliseras till

Söderhamn och att medverka vid genomförandet

av dessa lokaliseringar. För att klara de extra

utgifterna för dessa etableringar användes 25

miljoner kronor av arbetsmarknadspolitiska

medel under år 1997. För budgetåret 1998

anslogs för detta ändamål 75 miljoner kronor på

anslaget A9 Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till Söderhamn inom

utgiftsområde 19.

Förutom de etableringar som redovisades i

budgetpropositionen för år 1999 (prop.

1998/99:1) har regeringen beviljat medel för

kompetensutvecklingsinsatser i Söderhamn.

Slutsatser

De genomförda etableringarna av olika statliga

verksamheter kommer att ge ett väsentligt

tillskott av arbetstillfällen i Söderhamn.

Tillsammans med övriga insatser som gjorts har

en grund lagts för Söderhamns framtida

näringslivsutveckling.

Program för regional näringspolitik och

särskilda regionalpolitiska åtgärder

Riksdagen beslöt under hösten 1997 att

bemyndiga regeringen att disponera högst 500

miljoner kronor inom ramen för anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett

program för regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder (prop. 1997/98:1,

avsnitt 5, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/97:46).

Beslut har nu fattats för i stort sett hela det

disponerade beloppet och programmet

genomförs för närvarande över hela landet, men

med tyngdpunkten i regionalpolitiskt

prioriterade områden.

Som en övergripande riktlinje för programmet

har gällt att den sammantagna geografiska

fördelningen av medlen inom programmet i stort

skall avspegla fördelningen av de medel som

omfördelats från olika län för detta ändamål.

Vidare har särskilt beaktats möjligheterna att

använda medlen som medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram samt åtgärdernas positiva

inverkan på den ekonomiska tillväxten.

Ambitionen har härutöver bl.a. varit att

programmet skall medverka till att realisera

åtgärder som på grund av begränsade medel

annars inte kommit till stånd och att det skall

innehålla insatser som lämpligen initieras på

central nivå.

Regeringen har bl.a. beslutat att använda 50

miljoner kronor för utveckling av

distansutbildning baserad på modern

informationsteknik genom den nyinrättade

Distansutbildningsmyndigheten i Härnösand, 36

miljoner kronor till exportutveckling för

småföretag genom förstärkning av s.k.

Exportcentra i regionalpolitiskt prioriterade

områden, 35 miljoner kronor som

delfinansiering av utbyggnad av Luleå-Kallax

flygplats samt 30 miljoner kronor för projekt

som stärker kulturell utveckling och

infrastruktur, främst i de regionalpolitiska

stödområdena.

Bland andra stora projekt som beslutats kan

nämnas att: Delegationen för utländska

investeringar i Sverige, ISA, beviljats 30 miljoner

kronor för att intensifiera sina ansträngningar i

branscher som är särskilt intressanta från

regionalpolitisk synpunkt samt för att förstärka

regionala och lokala organs mottagningskapacitet

för utländska investeringar. Vidare har Sveriges

Verkstadsindustrier Service AB beviljats närmare

30 miljoner kronor för att genom modern

informationsteknik utveckla ett system som

hjälper företag att hitta lösningar på tekniska

problem i den dagliga verksamheten samt 20

miljoner kronor till tolv s.k. LAG-grupper vilka

inom ramen för EG:s strukturfondsprogram

bedriver gles- och landsbygdsutveckling i olika

delar av landet.

Sammanlagt har ett femtiotal projekt initierats

med hjälp av dessa medel. Förutom nyss nämnda

åtgärder har insatserna bl.a. inriktats mot att

stärka turistnäringen i främst norra Sverige,

genomföra ett mindre antal strategiska

infrastrukturprojekt i samma område, åtgärder

för glesbygd och skärgård, kompetensutveckling

med modern informationsteknik samt åtgärder

för kvinnor oavsett etnicitet och män med

utländsk bakgrund. Medlen har vidare i stor

utsträckning använts som svensk offentlig

medfinansiering av strukturfondsprojekt.

Slutsatser

Regeringen bedömer att programmet för

regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder inneburit att resurser

mobiliserats för främst projekt av strategisk

betydelse för den framtida utvecklingen av

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden.

De närmare effekterna av programmet avses

att utvärderas så att erfarenheter av denna typ av

program kan tas till vara.

11.4.5 Resultatinformation för viktiga

regionalpolitiska åtgärder utanför

utgiftsområdet under år 1998

Stora regionalpolitiken

Som regeringen och riksdagen på senare tid

betonat är det inte i första hand åtgärder inom

ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning

och utveckling, som är avgörande för den

regionala utvecklingen. Detta utgiftsområde är

ett av de mindre i statsbudgeten och

regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra

utgiftsområden är sammantaget mer

betydelsefulla.

Ett viktigt område inom den "stora"

regionalpolitiken är det statliga bidrags- och

utjämningssystemet i kommunsektorn. Systemet

ger kommuner respektive landsting med olika

strukturella förutsättningar möjlighet att erbjuda

likvärdig service i landets olika delar. Riksdagen

fattade i juni 1999 beslut om vissa förändringar

och uppdateringar i systemet från och med 1

januari år 2000 i enlighet med regeringens

förslag. Det uppdaterade statliga bidrags- och

utjämningssystemet kommer att vara föremål för

fortsatt översyn. Regeringen har beslutat att

tillkalla en utredning för att följa upp systemet

och utvärdera träffsäkerheten i de enskilda

delarna i kostnadsutjämningen. Utredningen

skall bl.a. särskilt beakta om det system som

införs år 2000 på ett rättvisande sätt tar hänsyn

till kostnadsbilden vid befolkningsminskningar.

Regeringen har också beslutat om en

delegation som har till uppgift att bereda ärenden

om ekonomiskt stöd till kommuner och

landsting med en särskilt svår ekonomisk

situation. Stöd kan komma att ges om

strukturella faktorer, som exempelvis svag

ekonomisk tillväxt i regionen, negativ

befolkningsutveckling eller obalanser i

åldersstrukturen, gör det svårt för kommunen

eller landstinget att uppnå balanskravet.

Dessutom har Bostadsdelegationen tidigare

inrättats för att fördela stöd till kommuner med

övermäktiga åtaganden för boendet.

Utbildningssektorn är i högsta grad

regionalpolitiskt betydelsefull. Den kraftiga

utbyggnad av högskolan som pågår ökar

proportionellt sett antalet studerande mest på de

små och medelstora högskolorna. Detta är

mycket viktigt för den regionala balansen av flera

skäl. Närheten till en högskola kan stimulera

övergångsfrekvensen till högskolestudier i

miljöer där studietraditionen och därmed

utbildningsnivån är låg. En geografisk spridning

av utbildningsresurserna ger fler möjlighet att

studera utan att flytta, och ger också en spridning

av arbetstillfällen inom högskoleväsendet.

Ett annat viktigt beslut för att sprida den

högre utbildningen utanför de större

universitetsorterna är att ge tre högskolor fasta

forskningsresurser och universitetsstatus.

Sommaren 1998 fattade regeringen således beslut

om att högskolorna i Karlstad, Växjö och

Örebro skulle få benämningen universitet fr.o.m.

år 1999. Mitthögskolan kan senare komma att bli

aktuell. Närhet till forskning ger det lokala

näringslivet större möjligheter till gynnsamt

utbyte.

Den 1 juli 1999 startade en ny myndighet på

utbildningsområdet,

Distansutbildningsmyndigheten, sin verksamhet

i Härnösand. Distansutbildningsmyndigheten

skall verka för att distansutbildning som

utbildningsform utvecklas och att lärdomar på

området sprids bland utbildningsanordnare.

Myndigheten skall vidare främja ett större

användande av distansutbildning inom

högskolan och folkbildningen. Som ett viktigt

led i detta arbete föreslås att myndigheten

tilldelas 700 högskoleplatser för

distansutbildning från och med år 2000. Dessa

högskoleplatser bidrar på ett väsentligt sätt till

utvecklingen inom distansutbildningen.

Regeringen bedömer att

Distansutbildningsmyndighetens arbete kommer

att vara mycket värdefullt. En väl utvecklad

distansutbildning på olika utbildningsnivåer ger

bl.a. gles- och landsbygdsområden stora

utvecklingsmöjligheter. Det kommer till

exempel att bli lättare att kunna möta den lokala

arbetskraftsefterfrågan med ett mer varierat och

kvalificerat arbetskraftsutbud.

Det finns också andra sätt att tillgodose

behovet av högutbildade i regionalpolitiskt

prioriterade områden med låg utbildningsnivå.

Genom så kallad decentraliserad utbildning

bedrivs hela högskoleutbildningar på plats i en

kommun med ett specifikt utbildningsbehov.

Regeringen fattade under sommaren 1999 beslut

om ett stort antal decentraliserade utbildningar i

främst Norrbottens, Västerbottens och

Jämtlands län med start höstterminen 2000.

Utbildningarna är sådana som man på lokal och

regional nivå bedömer vara särskilt viktiga för

det lokala näringslivets utveckling. Hittills har

beslut fattats om totalt 600 högskoleplatser för

sådana regionalpolitiskt strategiska utbildningar.

Inom ramen för kunskapslyftet och

försöksverksamheten med den kvalificerade

yrkesutbildningen (KY) bedrivs regionalt

anpassade utbildningar. Alla Sveriges kommuner

deltar i den särskilda satsningen på

vuxenutbildning som framförallt riktar sig till

arbetslösa. Ett syfte med satsningen har varit

regional tillväxt genom att erbjuda utbildning

som svarar mot lokala och regionala behov.

Dessa utbildningar och framförallt KY-

utbildningarna bygger på samverkan mellan

utbildnings- och arbetslivssektorn.

Inom kommunikationsområdet tog

regeringen under år 1998 det regionalpolitiskt

viktiga beslutet att bygga Botniabanan. En

järnvägslinje mellan Nyland och Umeå ökar

möjligheterna till dagspendling till arbete och

utbildning längs mellersta Norrlandskusten.

Samtidigt underlättas godstransporter av olika

slag. Botniabanan bedöms således medföra goda

möjligheter att stärka näringslivet i regionen.

Nyligen togs det första spadtaget till banan och

hela sträckan Nyland Umeå beräknas vara

färdigställd till år 2006. Det återstår dock för

regeringen att tillåtlighetspröva huvuddelen av

Botniabanans dragning enligt miljöbalken.

Värt att nämna inom

kommunikationsområdet är också att regeringen

har prioriterat underhållet av grusvägar de

senaste åren. Av regionalpolitiska skäl har således

besparingarna på grusvägarna proportionellt sett

varit mindre än besparingarna generellt inom

transportområdet.

Under år 1999 har regeringen givit slutligt

klartecken för att bygga ut Luleå Kallax flygplats

till en internationell fraktflygplats. En

fraktflygplats i Luleå bedöms fylla ett

internationellt behov och samtidigt vara av stort

värde för hela Norrbottens län. Fraktflygplatsen

förväntas ge upphov till ett stort antal nya

arbetstillfällen, både direkta och indirekt

kopplade till verksamheten. Fraktflyget kan

stimulera angränsande verksamheter i länet och

inspirera till utveckling av näringslivet i stort.

Kulturpolitiken är ett viktigt politikområde

för att skapa regional utveckling och goda

levnadsförhållanden i olika delar av landet.

Åtgärder inom på kulturområdet har visat sig

stärka människors kreativitet, regioners

attraktivitet samt den lokala och regionala

identiteten. Ett av den nationella kulturpolitiken

viktigaste mål är att verka för allas möjlighet till

kulturupplevelser och eget skapande. Arbetet har

till stor del varit inriktat på att minska de

geografiska och sociala hinder som finns för

deltagande i kulturlivet och idag finns ett väl

utbyggt nät av centrala och regionala

kulturinstitutioner och ett starkt kulturbärande

föreningsliv. Ett exempel på regionala satsningar

är projektet Kultur i hela landet som genomförts

inför och under Kulturåret 1998. Inom ramen

för denna satsning har ett antal lokala och

regionala projekt genomförts som bl.a. i hög

grad bidragit till att stärka den lokala identiteten

på olika orter i hela landet. Inom

kulturarvsområdet har särskilda insatser gjorts

för föremåls-vården.

Det finns fortsatt anledning att se över hur

och i vilken utsträckning regionalpolitisk hänsyn

tas inom andra sektorer. Glesbygdsverket

genomförde under år 1999 en

attitydundersökning där kommuner, landsting

och länsstyrelser fick lämna sin syn på i vilken

utsträckning regionala hänsyn tas av åtta utvalda

statliga myndigheter och bolag. Generellt fick de

statliga verksamheterna ett relativt dåligt betyg

när det gäller att ta hänsyn till lokal och regional

sysselsättning, medan betyget blev bättre när det

gällde verksamheternas servicenivå.

Glesbygdsverket lämnar i sin rapport till

regeringen rekommendationer om att bl.a.

skärpa de regionalpolitiska riktlinjerna för

statliga myndigheter. Regeringen kommer att

värdera rapportens innehåll och de förslag som

Glesbygdsverket lämnar. Det är i sammanhanget

dock viktigt att notera att regeringen nyligen har

skärpt kraven på statliga myndigheter när det

gäller regionalpolitiska hänsyn. Förordningen

om regionalt utvecklingsarbete (1998:1634)

anger nu att det måste finnas särskilda skäl för att

dessa skall minska verksamheten i de nationella

regionalpolitiska stödområdena och i EG:s

strukturfondsområden.

Avslutningsvis kan nämnas att flera av de

regionalpolitiskt viktiga projekt inom den

 stora regionalpolitiken som här har omnämnts

har delfinansierats med regionalpolitiska medel.

Projekten har i dessa fall delfinansierats inom det

program för regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder på 500 miljoner kronor

som tidigare redovisats. Detta gäller för t.ex.

fraktflygplatsen i Luleå och

Distansutbildningsmyndigheten i Härnösand.

Slutsatser

Regeringen anser att verksamheter inom bl.a.

kommunikationssektorn och utbildningssektorn

under åren 1998 och 1999 har varit av väsentlig

betydelse, för såväl upprätthållandet av den

regionala balansen som den ekonomiska

tillväxten i hela landet. Detsamma gäller de

förändringar som skett och de beslut som fattats

när det gäller kommuners och landstings

ekonomi och utjämning inom kommunsektorn.

Regeringen konstaterar att det är av avgörande

betydelse för den regionala utvecklingen att de

beslut som fattas inom andra utgiftsområden än

utgiftsområde 19 kännetecknas av ett

regionalpolitiskt helhetsperspektiv.

Särskilda regionala åtgärder för regional

utveckling och tillväxt

I budgetpropositionen för 1999 (prop.

1998/99:1) har bakgrunden för verksamheten

med särskilda åtgärder för regional utveckling

och tillväxt, som inleddes 1994, beskrivits. Målet

för detta program är att öka sysselsättningen

genom att stödja småföretag.

Under år 1998 fattades de sista besluten att

disponera medel under tolfte huvudtitelns anslag

A16 Program för småföretagsutveckling,

förnyelse och tillväxt från budgetåret 1995/96.

Programperioden är härmed avslutad.

För perioden den 1 januari 1998 den 31

december 1998 har länsstyrelserna och

självstyrelseorganen enligt NUTEK:s

redovisning beviljat ca 140 miljoner kronor för

småföretagsstöd, konsultcheckar och

projektbidrag. Den beräknade

sysselsättningsökningen som rapporterats i dessa

företag uppgår till knappt 1 500 personer, varav

ca 32 % kvinnor. Den genomsnittliga

subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas

uppgå till ca 42 000 kronor, vilket är lägre än

regeringen mål som var 100 000 kr.

Tabell 11.26 Beviljat småföretagsstöd, konsultcheckar och

bidrag till projektverksamhet under budgetåren 1994

1998

Miljoner kronor

Budgetår

Småföretags-

stöd

Konsult-

checkar

Projekt-

bidrag2

Totalt

1994/95

311,3

130,5

178,4

620,2

1995/96

(18 mån)

261,2

132,9

122,4

516,5

1995/96

(12 mån)1

174,1

88,6

81,6

344,3

1997

108,9

57,0

5,5

171,4

1998

51,3

24,9

65,8

142,0

Summa

732,7

345,3

372,1

1 450,1

1 Beräknat på en 12-månadersperiod.

2 Inkl. medfinansiering av strukturfondsprojekt.

Av tabellen ovan framgår att beviljade medel

perioden 1994/95 till och med år 1998 stadigt har

minskat. Det beror på att allt mindre medel har

tilldelats för en viss period och den största delen

av nya beslut har fattats i början av respektive

period. Totalt under perioden har beslut fattats

för ca 1 450 miljoner kronor. Den totala

beräknade sysselsättningseffekten fr.o.m.

budgetåret 1995/96 uppgår till ca 11 500

personer varav ca 32 % kvinnor. För budgetåret

1994/95 saknas motsvarande uppgift om

beräknad sysselsättningsökning. Däremot har

för detta budgetår en faktisk

sysselsättningsökning beräknats per den 30 juni

1995 om ca 5 700 personer, varav ca 23 %

beräknats tillfalla kvinnor.

Nordlandsforskning i Bodö har utvärderat

verksamheten. Man konstaterar att

verksamheten med tillfälligt småföretagsstöd,

konsultcheckar och andra företagsinriktade

projekt har haft betydande positiva effekter.

Företag som fått stöd från programmet har haft

en hög bruttosysselsättningstillväxt. Enligt

Nordlandsforskning är det svårt att uppskatta

nettosysselsättningstillväxten i företagen (dvs.

exklusive effekterna av andra

sysselsättningsstimulerande faktorer i företagets

omvärld, t.ex. generellt förbättrade

exportmöjligheter).

Nettosysselsättningstillväxten uppskattas

emellertid till omkring 20 % av

bruttosysselsättningstillväxten.

Nordlandsforskning understryker också

utvecklingsinriktningen i detta program och att

tillväxt i sysselsättning bara är en av flera effekter

som stödet har haft. Företagen har också

investerat, utvecklat nya marknader och

produkter samt fått ny kompetens. Vissa

länsstyrelser har också fått prova nya sätt att

arbeta med näringslivsutveckling.

Konsultcheckarna har inneburit ett mycket bra

stöd till de mindre företagen, som har haft stor

nytta av den expertkompetens som anlitade

konsulter har bidragit med.

Projektverksamheten har varit inriktad mot

främst marknads- och kompetensutveckling hos

småföretag.

Slutsatser

Regeringen bedömer att programmet Särskilda

åtgärder för regional utveckling och tillväxt, som

nu avslutats och ersatts med motsvarande

möjligheter inom den reguljära regionalpolitiken,

har haft positiva sysselsättnings- och

företagsutvecklande effekter för företag över

hela landet.

Regeringens mål har uppnåtts genom att

resultatet vad avser genomsnittlig subvention per

förväntad ny årsarbetskraft är lägre än det

fastställda målet. Villkoret att minst 40 % av nya

arbetstillfällen skall tillfalla kvinnor har inte

uppfyllts.

11.4.6 Skatteavvikelser

Lag om nedsättning av socialavgifter

Vissa arbetsgivare med fast driftställe i

stödområde 1 och i den norra delen av

stödområde 2 erhåller nedsättning av

arbetsgivaravgifterna. Nedsättningen gäller inte

stat och kommun. Nedsättningen är 8

procentenheter fr.o.m. den 1 januari 1997 och

omfattar både arbetsgivare och egenföretagare.

Fr.o.m. 1 januari 1999 upphörde vissa branscher

att vara nedsättningsberättigade enligt förslag i

prop. 1997/98:62. Denna skatteavvikelse

budgeteras på budgetens utgiftssida genom ett

anslag under utgiftsområde 19 som täcker

bortfallet av avgiftsinkomster till följd av

tillämpningen av denna nedsättning.

Elförbrukning i vissa kommuner

Normen för skatt på elektrisk kraft utgörs av

den skattesats som merparten av de svenska

hushållen betalar. Den uppgår till 15,1 öre/kWh

under 1999. I Norrbottens, Västerbottens och

Jämtlands län samt kommunerna Sollefteå, Ånge,

Örnsköldsvik, Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Älvdalen,
[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsby är dock skattesatsen nedsatt

till 9,5 öre/kWh. Avvikelsen i skattesatser utgörs

av skillnaden mellan 15,1 öre och 9,5 öre/kWh.

Tabell 11.27 Beräknade skatteavvikelser enligt 1999 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100)

Miljarder kronor

1999

2000

Lag om nedsättning av socialavgifter

0,29

0,30

Elförbrukning i norrlandskommuner

0,56

0,57

Summa

0,85

0,87

11.4.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1998

för Glesbygdsverket. RRV har däremot lämnat

en invändning mot den årsredovisning som

Statens institut för regionalforskning har

upprättat. Resultatredovisningen har väsentliga

brister i förhållande till krav i regleringsbrev och

förordning om myndigheters årsredovisning (se

avsnitt 3.4.1)

12 Förslag till förändringar av nationella

stödområden och vissa företagsstöd

Regeringen bedömer att den långsiktiga

regionalpolitiska problembilden är oförändrad.

Detta innebär att det är i stort sett samma

geografiska områden som under lång tid haft den

mest ogynnsamma utvecklingen.

Regeringen bedömer även att de

regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak

fungerar väl i enlighet med de riktlinjer som för

närvarande gäller för dem. Den regionalpolitiska

kommittén har bl.a. i uppgift att bedöma

resultaten av olika former av företagsstöd och

lämna principiella förslag till ändringar av dessa.

Sedan medlemskapet i Europeiska unionen

befinner Sverige sig i en förändrad situation

såtillvida att alla företagsstöd skall anpassas till

statsstödsreglerna i fördraget om upprättande av

den Europeiska Gemenskapen. EG-kommis-

sionen, till vilken medlemsländerna bl.a.

delegerat befogenheten att utfärda riktlinjer och

att övervaka att dessa följs, har utfärdat nya

riktlinjer för statligt stöd till regionala ändamål

(98/C74/C6) som skall gälla från den 1 januari

2000.

Dessa riktlinjer är inte alltid utformade så att

de passar de svenska regionalpolitiska

förhållandena. Regionalpolitiken i Sverige

bedrivs således delvis utifrån andra

förutsättningar och med andra mål än i de flesta

andra medlemsländer. För att EG-kommissionen

skall godkänna att de svenska företagsstöden

utformas så att de på ett så effektivt sätt som

möjligt bidrar till att uppfylla målen för

regionalpolitiken, är det ofta nödvändigt att med

uthållighet hävda de svenska ståndpunkterna i

den process som föregår godkännandet. Detta

innebär samtidigt att processen ofta blir

långvarig och att det därmed inte blir möjligt att

på samma sätt som tidigare presentera detaljerade

förslag för riksdagens ställningstagande. För

närvarande pågår således i flera frågor

diskussioner i vilka regeringen eftersträvar att,

inom ramen för de nya riktlinjerna, utforma

stöden efter svenska behov.

Den nya situationen gör att det blir önskvärt

med en delvis förändrad arbetsfördelning mellan

riksdagen och regeringen. Regeringen bör

således i vissa detaljfrågor få ökade

bemyndiganden samtidigt som riksdagens

inflytande stärks genom de ökade kontakter med

riksdagen som regeringen ser som nödvändiga

för att uppnå så goda resultat som möjligt i

överläggningarna med EG-kommissionen. Detta

särskilt för att onödiga dröjsmål med de olika

företagsstödens ikraftträdande skall undvikas.

I det följande föreslås därför vissa ändringar i

regeringens kompetens vad gäller att bestämma

vilka områden som skall ingå i nationella stöd-

områden och att i detalj utforma reglerna för

regionalt utvecklingsbidrag. Vissa ändringar

föreslås också i reglerna för sysselsättningsbidrag

och nedsättning av socialavgifter.

Vad gäller transportbidrag har regeringen,

sedan riksdagens beslut om ändrade regler för

detta beträffande bl.a. den geografiska

omfattningen och utvidgningen till

sjötransporter (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), förhandlat

med EG-kommis-sionen om de nya reglernas

införande. Regeringen bedömer nu att

kommissionen kommer att godkänna dessa.

Ikraftträdandet är samtidigt beroende av att

kommissionen godkänner nya nationella

stödområden.

För stödformerna lån till privata regionala

investmentbolag, landsbygdsstöd,

småföretagsstöd och stöd till kommersiell service

föreslås nu inga förändringar som riksdagen skall

ta ställning till.

12.1 Nationella stödområden för

företagsstöd

Regeringens förslag: De delar av Sverige som har

geografiska lägesnackdelar och andra

regionalpolitiska problem skall vara inplacerade i

två nationella stödområden, benämnda A och B.

Stödområde A skall omfatta områden med de

största problemen och där skall de största

ekonomiska stimulanserna finnas. Systemet med

inplacering av områden med

strukturomvandlingsproblem i tillfälliga

stödområden skall upphöra.

Huvudprinciperna för utformningen av de

nationella stödområdena skall vara; att de skall

omfatta de från regionalpolitisk synpunkt mest

utsatta områdena, att utsattheten skall bedömas

främst utifrån hur svåra de långsiktiga

regionalpolitiska problemen är och att de skall

vara stabila.

Eftersom stödområdesindelningen numera till

stor del bestäms av EG-kommissionens riktlinjer

för statligt stöd för regionala ändamål skall det

fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att

närmare bestämma vilka områden som skall ingå

i de nationella stödområdena.

Skälen för regeringens förslag: För de

regionalpolitiska företagsstöden, exklusive

transportbidraget, finns för närvarande tre olika

stödområden. Dels finns två långsiktiga

områden, be-nämnda stödområde 1 respektive 2,

som omfattar ett stort sammanhängande

geografiskt område i norra och västra Sverige.

Omfattningen av dessa är beslutad av riksdagen.

Dels är vissa kommuner, eller delar av

kommuner, inplacerade i tillfälligt stödområde.

Detta områdes omfattning beslutas av

regeringen. Dessutom kan landsbygdsstöd

lämnas, förutom i nämnda stöd-områden, även i

tätorter som omfattas av EG:s strukturfonders

mål 2- och mål 5b-program samt i glesbygds-

och landsbygdsområden. Dessa sistnämnda

områden fastställs av länsstyrelserna.

Stödområdena 1 och 2 samt de tillfälliga stöd-

områdena omfattar för närvarande ca 13 % av

Sveriges befolkning. De ekonomiska

stimulanserna varierar i de olika stödområdena.

De är högst i stödområde 1, näst högst i

stödområde 2 och minst i tillfälliga stödområden.

Tillsammans med stödområdena för

transportbidrag ingår totalt ca 18,5 % av

befolkningen i nationella stöd-områden.

Riksdagen har i olika sammanhang uttalat att

de regionalpolitiska resurserna bör koncentreras

till de mest utsatta områdena samt att ett system

med stödområden bör vara stabilt.

Det nuvarande stödområdessystemet har gällt

sedan år 1990. Därför har endast smärre

ändringar gjorts i de olika områdena. Detta visar

dels att den av riksdagen betonade stabiliteten

har tillämpats, dels att de regionalpolitiska

problemen mestadels är av mycket långsiktig

karaktär. Även de flesta områden som är

inplacerade i tillfälliga stödområden har varit

detta under en lång följd av år.

Analyser av den regionala utvecklingen visar

också att den regionalpolitiska problembilden

relativt sett är mycket stabil och att något motiv

för större förändringar i

stödområdesinplaceringarna inte föreligger för

närvarande. De senaste årens kraftiga

befolkningsminskningar inom de

regionalpolitiskt prioriterade områdena följer

således i stort den nuvarande

stödområdesindelningen.

I enlighet med EG:s statsstödsregler skall bl.a.

alla regionalpolitiska stödområden i

medlemsländerna godkännas av EG-

kommissionen. Denna beslutar också om regler

för vilka områden som kan godkännas som

stödområden för företagsstöd.

EG-kommissionen har utfärdat nya riktlinjer

för hur nationella regionalpolitiska områden skall

utses i framtiden (98/C74/C6). De innebär bl.a.

att de områden i vilka regionalpolitiska stöd skall

få lämnas under åren 2000 2006 totalt sett skall

minska från att för närvarande omfatta 46,7 % av

Europeiska unionens befolkning till 42,7 % av

densamma.

Enligt den metod som kommissionen lagt fast

skall Sverige endast få ha nationella

regionalpolitiska stödområden som omfattar

15,9 % av landets befolkning, jämfört med för

närvarande ca 18,5 %. Metoden baseras bl.a. på

bruttoregionprodukt per capita och arbetslöshet

i olika regioner jämförda med nationella värden

och värden för hela unionen. Det i jämförelse

med andra medlemsländer mycket låga utfallet

beror främst på att arbetslösheten i Sverige är

jämförelsevis jämnt fördelad över landet.

Regeringen anser att de särskilda

regionalpolitiska problem på grund av bl.a.

geografiska lägesnackdelar, som Sverige har i

jämförelse med andra medlemsländer, inte har

beaktats tillräckligt av EG-kommissionen. Det

låga utfallet är inte rättvisande i förhållande till

andra medlemsländer. Regeringen har därför

under lång tid arbetat för att förmå

kommissionen att ändra sitt beslut. Detta arbete

pågår fortfarande.

Det faktum att nationella regionalpolitiska

stödområden skall utses enligt regler som

utfärdats av EG-kommissionen gör att varken

regeringen eller riksdagen har annat än

begränsade möjligheter att påverka denna fråga.

Detta visar inte minst de pågående

diskussionerna mellan regeringen och

kommissionen om nya nationella stödområden

från år 2000. Det bör därför i fortsättningen vara

en uppgift för regeringen att även besluta om den

närmare omfattningen av de nationella

stödområdena. Så är redan fallet med de mer

omfattande områden i vilka EG:s strukturfonder

arbetar. Riksdagen bör dock, inom de ramar som

följer av EG:s riktlinjer om stöd till regionala

ändamål, kunna lägga fast huvud-principer för

den nationella stödområdesindelningen som

regeringen skall följa vid den närmare

utformningen.

Huvudprinciperna för utformningen av de

nationella stödområdena föreslås vara; att de

skall omfatta de från regionalpolitisk synpunkt

mest utsatta områdena, att utsattheten skall

bedömas främst utifrån hur svåra de långsiktiga

regionalpolitiska problemen är och att områdena

skall vara stabila. Antalet stödområden föreslås,

för att möta problemens svårighetsgrad i olika

delar av landet, vara två, benämnda A och B där

stödområde A omfattar områden med de största

problemen och i vilket de största ekonomiska

stimulanserna ges. Detta förslag överensstämmer

också med EG-kommissionens riktlinjer om

stöd till regionala ändamål som ger möjligheter

att lämna högre bidrag i områden med särskilt

gles befolkning.

EG-kommissionens nya riktlinjer innebär

också att stödområdena skall ses över inom fem

år. Tillsammans med det faktum att de områden

som varit inplacerade i tillfälliga stödområden har

varit detta under en lång följd av år, samt i

förenklingssyfte, bedömer regeringen att

systemet med inplacering av områden med

strukturomvandlingsproblem i tillfälliga

stödområden bör upphöra.

I detta sammanhang kan påpekas att de

regionalpolitiska problemens svårighetsgrad,

kombinerade med förbättrade kommunikationer

m.m. gör det nödvändigt, och möjligt, att i än

högre grad än för närvarande, bedöma och

åtgärda regionalpolitiska problem med

utgångspunkt från lokala arbetsmarknader i

stället för från enskilda kommuner.

Med lokala arbetsmarknader avses i detta

sammanhang områden inom vilka människor

kan bo och arbeta utan att behöva göra långa

resor mellan bostad och arbetsplats. NUTEK har

bl.a. delat in Sverige i 108 lokala arbetsmarknader

utifrån faktisk arbetspendling mellan kommuner.

I norra Sverige omfattar de lokala

arbetsmarknaderna oftast en enskild kommun,

medan de i södra Sverige med dess mindre

avstånd ofta omfattar flera kommuner. Dessa

lokala arbetsmarknader har också tidigare

godtagits av EG kommissionen som i princip

minsta enheter vid analys av svenska

regionalpolitiska stö-dområden.

Transportbidraget har en egen

områdesindelning. Områdena måste dock

inrymmas inom den befolkningsram som EG-

kommissionen beslutat.

För riksdagens information lämnas i det

följande en förteckning över de områden som

regeringen preliminärt bedömer bör ingå i de

olika stödområdena.

Stödområde A

Stödområde A motsvarar det nuvarande mål 6-

området för EG:s strukturfonder.

Norrbottens län: Arjeplogs, Arvidsjaurs,

Gällivare, Haparanda, Jokkmokks, Kalix, Kiruna,

Pajala, Älvsbyns, Överkalix och Övertorneå

kommuner samt Edefors och Gunnarsbyns

församlingar i Bodens kommun och f.d.

Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i Piteå

kommun.

Västerbottens län: Bjurholms, Dorotea,

Lycksele, Malå, Norsjö, Sorsele, Storumans,

Vilhelmina, Vindelns och Åsele kommuner samt

Fällfors, Jörns och Kalvträsks församlingar i

Skellefteå kommun.

Jämtlands län: Bergs, Härjedalens, Krokoms,

Ragunda, Strömsunds, Bräcke, Åre och

Östersunds kommuner.

Västernorrlands län: Sollefteå och Ånge

kommuner samt Holms och Lidens församlingar

i Sundsvalls kommun samt Anundsjö, Björna,

Skorpeds och Trehörningsjö församlingar i

Örnsköldsviks kommun.

Gävleborgs län: Ljusdals kommun.

Dalarnas län: Malungs, Orsa, Vansbro och

Älvdalens kommuner samt Venjans och Våmhus

församlingar i[REDACTED_EFTERNAMN] kommun.

Värmlands län: Torsby kommun.

Stödområde B

Norrbottens län: Luleå kommun samt Bodens

kommun utom Edefors och Gunnarsbyns

församlingar och Piteå kommun utom f.d.

Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt.

Västerbottens län: Nordmalings, Robertsfors,

Umeå och Vännäs kommuner samt Skellefteå

kommun utom Fällfors, Jörns och Kalvträsks

församlingar.

Västernorrlands län: Härnösands, Kramfors,

Sundsvalls och Timrå kommuner samt

Örnsköldsviks kommun utom Anundsjö,

Björna, Skorpeds och Trehörningsjö

församlingar.

Gävleborgs län: Bollnäs, Hudiksvalls,

Nordanstigs, Ovanåkers och Söderhamns

kommuner.

Dalarnas län: Ludvika och Smedjebackens

kommuner samt[REDACTED_EFTERNAMN] kommun utom Venjans

och Våmhus församlingar samt Ore församling i

Rättviks kommun.

Västmanlands län: Fagersta, Norbergs och

Skinnskattebergs kommuner.

Örebro län: Degerfors, Hällefors, Karlskoga,

Laxå och Ljusnarsbergs kommuner.

Värmlands län: Arvika, Eda, Filipstads,

Hagfors, Kristinehamns, Munkfors, Storfors,

Sunne och Årjängs kommuner.

Västra Götalands län:[REDACTED_EFTERNAMN], Dals-Eds

och Karlsborgs kommuner.

Om överläggningarna med EG-kommissionen

resulterar i exempelvis att Sverige får ha

stödområden som omfattar ca 20 % av

befolkningen ger den preliminära bedömningen

vid handen att följande ytterligare områden bör

ingå i stödområde B.

Gävleborgs län:[REDACTED_EFTERNAMN] kommun.

Dalarnas län: Avesta kommun.

Västmanlands län: Arboga, Kungsörs och

Köpings kommuner.

Värmlands län: Säffle kommun.

Västra Götalands län: Åmåls kommun.

Kalmar län: Hultfreds, Vimmerby och

Västerviks kommuner.

Jönköpings län: Aneby, Eksjö, Nässjö, Sävsjö,

Tranås och Vetlanda kommuner.

12.2 Regionalt utvecklingsbidrag

Regeringens förslag: Regionalt utvecklingsbidrag

skall fortsättningsvis i princip kunna lämnas i

samband med investeringar i konkurrensutsatt

näringsverksamhet som kan påverkas ifråga om

lokalisering eller omfattning och som bedöms få

en tillfredsställande lönsamhet.

Bidragets storlek skall differentieras med

hänsyn till i vilket stödområde en investering

sker, med högre maximal bidragsnivå i

stödområde A, och rymmas inom de maximala

bidragsnivåer som följer av EG-kommissionens

riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål.

Eftersom den tekniska utformningen och

bidragsnivåer för regionalt utvecklingsbidrag

numera till stor del bestäms av dessa riktlinjer

skall det i övrigt fortsättningsvis vara en uppgift

för regeringen att utforma bidraget inom ramen

för riktlinjerna.

Skälen för regeringens förslag:

Nuvarande regler

Regionalt utvecklingsbidrag kan lämnas i

samband med större investeringar i princip alla

konkurrensutsatta näringsverksamheter som

drivs på marknadsmässiga villkor och som kan

påverkas i fråga om lokalisering eller omfattning.

Ideella organisationer eller

intresseorganisationer kan få bidrag till utgifter

för utlokalisering av verksamhet från

Stockholmsregionen även om de inte bedriver

verksamhet på marknadsmässiga villkor.

Förutom att vara lokaliserad i ett

regionalpolitiskt stödområde måste en

verksamhet, för att få bidrag, uppfylla bl.a.

följande allmänna villkor:

 Den måste bedömas få en tillfredställande

lönsamhet och ge de anställda en varaktig

sysselsättning.

 Minst 40 % av de antal arbetsplatser som

tillkommer till följd av bidraget skall förbehållas

vartdera könet. Om det finns särskilda skäl kan

dock undantag medges.

 De anställda måste uppbära lön och ha andra

anställningsförmåner som är minst likvärdiga

med vad som följer av kollektivavtal.

 Bidragsmottagaren måste ha auktoriserad

eller godkänd revisor.

Regionalt utvecklingsbidrag lämnas efter

individuell prövning av varje enskilt ärende. Ett

bidrag får inte lämnas med högre belopp än vad

som behövs för att en investering skall komma

till stånd.

I dag kan regionalt utvecklingsbidrag lämnas

på delvis olika villkor i olika delar av

stödområdena. Bidraget regleras således i två

olika förordningar: Förordningen (1990:642) om

regionalpolitiskt företagsstöd och Förordningen

(1998:995) om regionalpolitiskt företagsstöd

inom EG:s strukturomvandlingsområden.

Orsaken till detta är att EG-kommissionen krävt

en tidigare anpassning till dess riktlinjer för vissa

områden, de som kallas

strukturomvandlingsområden.

Regionalt utvecklingsbidrag kan i stödområde

1 lämnas med högst 35 % av utgifterna i

samband med investeringar i byggnader,

markanläggningar, maskiner och andra

inventarier (materiella investeringar) samt till

utgifter för marknadsföring och

produktutveckling (immateriella investeringar).

Till små och medelstora företag kan bidrag dock

lämnas med högst 40 %. I stödområde 2 kan

bidrag lämnas med högst 20 %, förutom inom

vissa utsatta områden där den högsta tillåtna

bidragsnivån är höjd till 35 %. För närvarande

kan också i undantagsfall regionalt

utvecklingsbidrag lämnas med högre belopp, upp

till 50 %, men detta kräver EG-kommissionens

godkännande.

I de s.k. strukturomvandlingsområdena får

bidrag dock inte lämnas till marknadsföring

eftersom det enligt EG-kommissionens riktlinjer

är en driftkostnad som företagen själva skall bära.

Däremot får bidrag lämnas till små och

medelstora företag för informationskampanjer

och kunskapsspridning. Bidrag får i dessa

områden inte heller lämnas till

produktutveckling. Däremot får bidrag lämnas

till forskning och utveckling för verksamhet före

det konkurrensutsatta stadiet. Bidrag kan även

lämnas till grundforskning och industriell

forskning enligt gemenskapsramar för statligt

stöd till forskning och utveckling. Bidrag kan

även lämnas till utgifter för patent och licenser

och liknande förutsatt att dessa inte utgör mer än

25 % av stödunderlaget i ett enskilt ärende.

Bidrag kan även lämnas till utbildning, men

endast i den utsträckning den omfattas av

kommissionens detaljerade definition av allmän

och särskild utbildning.

Regionalt utvecklingsbidrag inom de s.k.

strukturomvandlingsområdena kan idag lämnas

med högst 20 % inom delar av stödområde 2 och

delar av det tillfälliga stödområdet för såväl

materiella som vissa immateriella investeringar.

Till patent, licenser och utbildning eller liknande

kan bidrag lämnas med högst 35 % för små och

medelstora företag och 25 % till övriga. I

särskilda fall kan förhöjt bidrag lämnas inom

vissa områden, högst 35 % för små och

medelstora företag och 25 % för övriga.

Anpassning av stödformen till EG:s nya riktlinjer

om stöd till regionala ändamål

Som tidigare nämnts har EG-kommissionen

utfärdat nya riktlinjer om stöd till regionala

ändamål (98/C74/C6). Dessa innebär bl.a. att

alla stödområden och alla stödformer som är i

kraft den 1 januari 2000 skall vara förenliga med

bestämmelserna i dessa riktlinjer. De skall

tillämpas på regionalpolitiska stöd som kan

beviljas inom alla näringsgrenar med undantag

för tillverkning av vissa jordbruksprodukter,

fiske samt kol och stålindustri som omfattas av

EKSG-fördraget. För transportsektorn, vissa

delar av stålindustrin, varvsindustrin,

syntetfiberindustrin och bilindustrin finns

dessutom särskilda regler.

För stödformen regionalt utvecklingsbidrag

innebär dessa riktlinjer bl.a. att varken regeringen

eller riksdagen har annat än begränsade

möjligheter att påverka utformningen. Den i

inledningen beskrivna önskvärda förändringen

av arbetsfördelningen mellan riksdagen och

regeringen är också relevant i detta sammanhang.

Det bör därför i fortsättningen vara en uppgift

för regeringen att besluta om den närmare

utformningen av det regionala

utvecklingsbidraget. Riksdagen föreslås dock,

inom de ramar som följer av EG:s riktlinjer om

stöd till regionala ändamål, lägga fast vissa

huvudprinciper som regeringen skall följa vid

den närmare utformningen.

En huvudprincip bör vara att regionalt

utvecklingsbidrag i princip skall kunna lämnas i

samband med investeringar i konkurrensutsatta

näringsverksamheter som bedrivs på

marknadsmässiga villkor och som kan påverkas i

fråga om lokalisering eller omfattning och som

bedöms få en tillfredsställande lönsamhet.

Nuvarande regler för ideella organisationer och

intresseorganisationer avser regeringen härvid att

behålla.

I föregående avsnitt har lämnats förslag om att

det fortsättningsvis skall finnas två stödområden

för företagsstöd, benämnda A och B, där

stödområde A omfattar områden med de största

problemen.

En annan huvudprincip för det regionala

utvecklingsbidraget bör vara att dess storlek skall

differentieras med hänsyn till i vilket stödområde

en investering sker, med högre maximal

bidragsnivå i stödområde A.

I följande tabell redovisas, i vissa fall

avrundade, maximala bidragsnivåer inom olika

stödområden, för olika storlekar av företag och

till olika ändamål utifrån EG:s nya riktlinjer för

stöd till regionala ändamål.

Med små och medelstora företag (SMF) avses

i detta sammanhang företag med högst 250

anställda och som uppfyller vissa villkor

beträffande omsättning, balansomslutning och

självständighet.

Tabell 12.1 Maximala bidragsnivåer fr.o.m. år 2000 enligt EG:s regler om stöd

till regionala ändamål

Stödområde/

Ändamål

Högst prioriterat område

SMF1

%2

STORA3

%

Övriga stödområden

SMF

%

STORA

%

Materiella investeringar (nyinvesteringar i

mark, byggnader, anläggningar, maskiner

och inventarier)

Immateriella investeringar (förvärv av

patenter och licenser)

50

50

40

40

35

35

25

25

Utbildning

 Allmänn

 Särskild (företagsspecifik)

75

40

55

30

75

40

55

30

Forskning och utveckling

 Grundforskning

 Industriell forskning

 * Tekniska genomförbarhetsstudier

 Utvecklingsverksamhet före det

 konkurrensutsatta stadiet

 * Tekniska genomförbarhetsstudier

100

65

90

40

65

100

55

80

30

55

100

65

90

40

65

100

55

80

30

55

Övrigt

 Konsulttjänster

 Kunskapsspridning och informations-

 kampanjer

50

50

50

50

1 Med SMF avses små och medelstora företag.

2 Procentsatser avser bruttonivåer, dvs. före skatt.

3 Med STORA avses stora företag.

Regeringen avser att anmäla till EG-kom

missionen att Sverige i princip avser att tillämpa

den maximala bidragsnivån i det högst

prioriterade området i stödområde A och

bidragsnivån i övriga stödområden i stödområde

B. Bidragsnivåerna i Sverige fastställs alltså i

dialog med EG-kommissionen.

Bidrag kan lämnas till immateriella

investeringar för bl.a. förvärv av patent,

tillverkningslicenser eller patenterad teknisk

kunskap, förutsatt att dessa investeringar inte

överstiger 25 % av det totala stödunderlaget för

investeringarna för stora företag. För små och

medelstora gäller de kriterier som fastställs i

EG:s riktlinjer för stöd till små och medelstora

företag.

Bidrag kan även lämnas till utgifter för

utbildning samt forskning och utveckling. Bidrag

till kunskapsspridning och

informationskampanjer kan endast lämnas till

små och medelstora företag.

Det är enligt tidigare beslut av riksdagen en

uppgift för regeringen att inom ramen för de

huvudprinciper som riksdagen lägger fast besluta

vad som skall vara stödberättigad verksamhet

och beslutsordningen för regionalt

utvecklingsbidrag.

Regeringen vill dock informera riksdagen om

att reglerna för vilka verksamheter som skall vara

stödberättigade kommer att ses över i syfte att

minska detaljstyrningen och för att i större

utsträckning möjliggöra bidrag till nya

verksamhetsområden med

tillväxtförutsättningar.

Regeringen vill även informera riksdagen om

att den avser att besluta om följande ändringar av

besluts- och handläggningsordningen:

 Länsstyrelserna och självstyrelseorganen

skall få besluta i ärenden om regionalt

utvecklingsbidrag där det totala godkända

kapitalbehovet uppgår till högst 25 miljoner

kronor (för närvarande högst 20 miljoner

kronor), varav högst 4 miljoner kronor (för

närvarande högst 2,5 miljoner kronor) får avse

immateriella investeringar. Därtill avses

länsstyrelserna och självstyrelseorganen få

besluta om bidrag för uppförande, ombyggnad

och restaurering av lokaler för uthyrning, dock

inte direkt eller indirekt kommun-ägda lokaler.

I samband med de förändringar som avses att

genomföras skall också yttre miljöhänsyn

tydligare beaktas i stödgivningen av regionalt

utvecklingsbidrag, småföretagsstöd och

landsbygdsstöd.

Regeringen vill återigen erinra om att

utformningen av bidraget är beroende av EG-

kommissionens godkännande.

12.3 Sysselsättningsbidrag

Regeringens förslag: Sysselsättningsbidrag skall

fortsättningsvis kunna lämnas med högst

200 000 kronor per nytt helårsarbetstillfälle i

stödområde A och med högst 120 000 kronor i

stödområde B.

Skälen för regeringens förslag:

Sysselsättningsbidrag är avsett att täcka en del av

de merkostnader som uppkommer när företag

etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidraget

kan för närvarande lämnas med högst 200 000

kronor per nytt helårsarbetstillfälle i stödområde

1 och med högst 120 000 kronor i stödområde 2.

Tidigare (avsnitt 4.1) har föreslagits att

stödområdesindelningen skall förändras. Som en

konsekvens härav, och för att bibehålla denna

stimulans av tillväxt- och

utvecklingsmöjligheterna för näringslivet i de

regionalpolitiska områdena, föreslår regeringen

att sysselsättningsbidrag fr.o.m. år 2000 skall

kunna lämnas med högst 200 000 kronor i

stödområde A och med högst 120 000 kronor i

stödområde B.

Ikraftträdandet är samtidigt beroende av att de

nya stödområdenas omfattning kan beslutas.

12.4 Nedsättning av socialavgifter

Regeringens förslag: Lagen (1990:912) om

nedsättning av socialavgifter skall från den 1

januari 2000 begränsas till att avse företag inom

vissa delar av stödområde A som är verksamma

inom tjänstesektorn.

Regeringens bedömning: Nedsättning av

socialavgifter av regionalpolitiska skäl för vissa

företag omfattas av EG-kommissionens riktlinjer

för statligt stöd för regionala ändamål.

Lagförslaget kommer i enlighet härmed att inom

kort anmälas till EG-kommissionen och kan inte

träda i kraft förrän denna har godkänt det.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Nedsättning av socialavgifter är en form av

regionalpolitiskt stöd som första gången

beslutades av riksdagen år 1983. Syftet är att

kompensera företag i delar av Norrlands inland

för bestående konkurrensnackdelar i form av

merkostnader på grund av det geografiska läget

med låg befolkningstäthet, långa avstånd och

ogynnsamma klimatförhållanden. Företagen i

dessa områden har t.ex. liten lokal marknad och

sämre tillgång till service liksom höga kontakt-

och transportkostnader. Den nuvarande lagen

(1990:912 ) om nedsättning av socialavgifter

beslutades av riksdagen hösten 1990 (prop.

1989/90:76, bet. 1989/90:AU13, rskr.

1989/90:346). Bestämmelserna gäller till och

med år 2000. Vissa ändringar har skett under

1990-talet. Nuvarande regler innebär att

nedsättning sker med åtta procentenheter inom

stödområde 1 för företag inom i lagen angivna

branscher (industri med vissa undantag, tjänster

av olika slag m.m.) samt inom delar av

stödområde 2 för företag inom särskilda delar av

tjänstesektorn, m.m.

Stödformen omfattas, liksom andra former av

företagsstöd, av EG:s statsstödsregler.

Kommissionen har utfärdat nya riktlinjer bl.a.

för utformningen av regionalstöd (98/C74/C6).

Sverige måste anpassa sina stödformer till dessa

fr.o.m. år 2000 och under 1999 anmäla de

stödformer som då avses användas.

Nedsättning av socialavgifter var en befintlig

stödform vid Sveriges inträde i Europeiska

unionen. En diskussion om de svenska

bestämmelsernas förenlighet med EG-rätten har

förts mellan regeringen och kommissionen

under lång tid. Regeringen har hävdat att stödet

avser kompensation för bestående merkostnader

och att det är förenligt med den gemensamma

marknadens funktion. Kommissionen har riktat

kritik mot stödformens nuvarande utformning

såsom inte förenlig med gällande riktlinjer och

särskilt framhållit risken för överkompensation

genom kumulation med andra stödformer, i

synnerhet med transportbidraget.

Kommissionen har inte godkänt stödformen och

har hittills sagt sig förutsätta att den upphör vid

utgången av år 1999. Överläggningar pågår

alltjämt.

Statens institut för regionalforskning (SIR)

har nyligen, på regeringens uppdrag, redovisat en

utvärdering av stödformen. Av redovisningen

framgår att hälften av de företag som erhållit

nedsatta socialavgifter har haft ökad lönsamhet

under stödperioden och att framför allt

tjänsteföretagen anser att nedsättningen är en

betydelsefull faktor för en positiv utveckling av

företaget. Utvärderingen visar också att

företagen inte anser att stödformen är

konserverande i strukturomvandlingshänseende

och att nyetablerade företag angett att

stödformen har mycket stor eller avgörande

betydelse för valet av lokaliseringsort. SIR:s

slutsats är att stödformen är minst lika effektiv

som övriga regionalpolitiska stödformer och att

detta framför allt gäller för tjänsteföretagen.

Regeringen anser att det är angeläget att

behålla stödformen. För att detta skall vara

möjligt måste den vara utformad så att den kan

rymmas inom ramen för EG:s riktlinjer. Lagen

föreslås därför utformas så att företagen endast

får kompensation för faktiska merkostnader utan

risk för överkompensation. Den föreslås även

ändras på så sätt att nedsättningen begränsas till

vissa tjänsteföretag inom stödområde A, med

undantag av Östersunds kommun, förutom Näs

och Häggenås församlingar, samt med undantag

av Aspås, Ås och Rödöns församlingar i

Krokoms kommun. Nedsättning av

socialavgifter föreslås fortsättningsvis omfatta

följande branscher: Uppdrags-, uthyrnings- och

reparationsverksamhet, hotell-, pensionats- och

campingverksamhet, restaurang- och

kaféverksamhet som bedrivs i kombination med

hotell-, pensionats- eller campingverksamhet,

renhållnings-, städnings- och tvätteriverksamhet,

rekreationsverksamhet och kulturell service

verksamhet med undantag av

biblioteksverksamhet, samt verksamhet som

bedrivs av ideella, kulturella och religiösa

organisationer samt intresseorganisationer. Även

i fortsättningen avses nedsättningen också

omfatta avgifter som är hänförliga till arbete

inom ett företag och omfattar företagsledning,

ekonomi- och löneadministration, bokföring,

automatisk databehandling, registre-

ringsverksamhet, telefonförsäljning samt

ordermottagning. Ändringarna föreslås träda i

kraft den 1 januari 2000.

Vidare bör i bestämmelserna om

transportbidrag föreskrivas att sådant inte får

lämnas till företag som omfattas av lagstiftningen

om nedsatta socialavgifter.

Genom denna utformning effektiviseras

stödformen nedsatta socialavgifter eftersom den

koncentreras till företag som saknar andra

möjligheter till kompensation för sina regionalt

betingade merkostnader samtidigt som vissa av

kommissionens viktigaste invändningar

tillgodoses. Regeringen avser att inom kort till

EG-kommissionen anmäla det förslag som nu

föreläggs riksdagen.

Lagtekniskt är förändringarna enkla att

genomföra. I nuvarande 1 § ersätts den

nuvarande omfattande geografiska beskrivningen

med en hänvisning till stödområde A, med vissa

undantag, och en bestämmelse om att regeringen

kommer att meddela närmare föreskrifter om

stödområden. I 6 § tas de tre första punkterna

(gruvor, tillverkningsindustri och

produktionsvaruinriktad partihandel) bort.

Hänvisningen till viss industriell verksamhet i 3 §

andra stycket blir onödig och kan tas bort.

Genom att de särskilda områdena i nuvarande 1 §

tredje stycket tas bort blir också 11 13 §§

överflödiga. Någon särskild

författningskommentar utöver det sagda torde

inte vara nödvändig.

Någon ytterligare beredning av

lagstiftningsärendet har inte bedömts nödvändig.

Ärendets beskaffenhet är sådan att Lagrådets

hörande skulle sakna betydelse.

Regeringen vill slutligen återigen framhålla att

lagändringen kräver godkännande av EG-

kommissionen och att överläggningar med

kommissionen pågår. Regeringen avser att som

ett led i det utvidgade samarbetet på lämpligt sätt

underrätta riksdagen om utfallet av dessa.

Om EG-kommissionen inte, före årsskiftet,

skulle godkänna det nya lagförslaget, kan inte

heller den nuvarande lagen fortsätta att tillämpas

i oförändrad form efter den 31 december 1999.

Riksdagens beslut om lagändring för att

säkerställa detta kommer då att behövas.

13 Anslag

A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder

Tabell 5.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Anslag

950 000

1

Utgifts-

prognos

620 000

2000

Förslag

1 303 850

2001

Beräknat

1 609 350

2002

Beräknat

1 605 950

1 Nytt anslag år 1999.

Anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder

inrättades år 1999. Till anslaget kopplades ett

bemyndigande.

Beslut om bidrag till de ändamål som anslaget

omfattar fattades tidigare mot äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. från budgetåret

1995/96. Dessa anslag disponeras från och med

år 2000 inte av regeringen. Regeringen föreslår

därför att ett nytt anslag, A11 Regionalpolitiska

insatser, inrättas för att täcka utgifter på grund av

beslut som fattats mot dessa äldreanslag (se

vidare under anslaget A11). Beslut fattades

tidigare även mot numera äldreanslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder från budgetåret 1998.

Anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder disponeras av länsstyrelserna, NUTEK

och regeringen.

Tabell 13.2 Anslag för regionalpolitiska åtgärder

Miljoner kronor

Anslag

Utfall 1998

Anslagssparande/

reservationer

1998

Anslag

1999

Utgifts-

prognos

1999

A1 Allmänna

regionalpoli-

tiska åtgärder

0

0

950

620

A1 Regional-

politiska

åtgärder

954

1 703

0

720

C1 Lokalise-

ringsbidrag

m.m.

168

431

0

60

C2 Regionala

utvecklingsin-

satser m.m.

689

387

0

270

Summa

1 811

2 521

950

1 670

Det totala utfallet för 1998 uppgick till 1 811

miljoner kronor, vilket inkluderar utfallet för

äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder, C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m.

Anslagssparande och reservationer vid

utgången av 1998 uppgick totalt till 2 521

miljoner kronor, vilket även det inkluderar ovan

nämnda äldreanslag.

Anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder uppgår till 950 miljoner kronor för

budgetåret 1999. Utgiftsprognosen för 1999

uppgår totalt till 1 670 miljoner kronor, vilket

inkluderar anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder samt äldreanslagen A1

Regionalpolitiska åtgärder, C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. En anledning till att

utgiftsprognosen inte är högre är att de

åtaganden som staten gjort gentemot

stödmottagare i många fall sträcker sig över ett

flertal år. Utbetalning av medel till ett projekt

sker i många fall flera år efter att beslutet fattats.

Riksdagen godkände hösten 1997 att

regeringen får använda högst 500 miljoner

kronor av äldreanslaget A1 Regionalpolitiska

åtgärder för att genomföra ett program för

regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder.

Från och med budgetåret 1998 ingår ett nytt

ändamål under anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder: såddfinansiering. Det

ger alla länsstyrelser och regionala

självstyrelseorgan möjlighet att fatta beslut om

såddfinansiering. Med detta avses riskfylld

finansiering, i ett tidigare skede än det annars

mest riskbenägna kapitalet, av relativt tidiga

utvecklingsprojekt i mycket små teknikbaserade

företag.

Inget nytt lån till privata regionala

investmentbolag har beviljats eller utbetalats

under budgetåret 1998. Utestående sådana lån

uppgick till 20 miljoner kronor per den 31

december 1998.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Riksdagen har bemyndigat regeringen att under

1999 låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med regionalpolitiska

åtgärder som innebär utgifter om högst 1 688

miljoner kronor under åren 2000 2005 (prop.

1998/99:1,bet. 1998/99:NU2, rskr.1998/99:110).

Detta bemyndigande har regeringen fördelat till

NUTEK, länsstyrelserna och

självstyrelseorganen. Eftersom de regionala

självstyrelseorganen inte är några myndigheter

disponerar NUTEK deras bemyndigande.

Åtaganden som är gjorda med stöd av

bemyndiganden åren 1997 1999 kommer att

ianspråkta utrymme under den

bemyndiganderam för år 2001 2008 som föreslås

i detta avsnitt.

Syftet med bemyndigandesystemet är bl.a. att

förbättra förutsättningarna för att långsiktigt

kunna planera användningen av regionalpolitiska

medel, att kunna utnyttja anslaget på ett

effektivare sätt, att undvika stora

anslagssparanden samt att förbättra

uppföljningen och prognoserna av medlen.

Åtaganden gjorda före år 1999 med stöd av

medel anslagna under äldreanslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder skall täckas av

anslagssparande. Äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. från budgetåret

1995/96 disponeras från och med år 2000 inte av

regeringen. Åtaganden gjorda före år 2000 med

stöd av dessa anslag föreslås fr.o.m. år 2000

täckas av ett nytt anslag A11 Regionalpolitiska

insatser.

Anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder bör under den övergångsperiod under

vilket bemyndigandesystemet byggs upp, uppgå

till ett lägre belopp än föreslagen

bemyndiganderam. År 1999 uppgick anslaget

därför till 950 miljoner kronor jämfört med

bemyndiganderamen på 1 688 miljoner kronor.

År 2000 föreslås anslaget uppgå till 1 303,85

miljoner kronor.

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2000 ingå ekonomiska

förpliktelser som innebär utgifter på högst 1 688

miljoner kronor under åren 2001 2008.

Tabell 13.3 Bemyndiganden

Miljoner kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

20012

beräknat

2002 3

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

384

402

1 332

1 582

1 532

Nya förpliktelser

244

1 550

1 500

1 600

1 600

Infriade förpliktelser1

 - 226

 - 620

 - 1 250

 - 1 650

- 1 600

Utestående förpliktelser vid årets slut

402

1 332

1 582

1 532

1 532

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 000

1 688

1 688

1 610

1 606

1 Utbetalt belopp till följd av ingångna förpliktelser.

2 Bemyndiganderam för åren 2002-2009.

3 Bemyndiganderam för åren 2003-2010.

Anslagets ändamål

Regeringen föreslår att medel från detta anslag

fortsättningsvis anvisas till följande ändamål:

 regionala utvecklingsbidrag,

 lån till privata regionala investmentbolag,

 landsbygdsbidrag,

 stöd till kommersiell service,

 småföretagsstöd,

 sysselsättningsbidrag,

 såddfinansiering,

 regional och central projektverksamhet,

 medfinansiering av strukturfondsprogram,

 vissa utgifter för genomförande av

strukturfondsprogram m.m.,

 viss administration, uppföljning och

utvärdering av det regionalpolitiska

företagsstödet m.m., samt

 viss central utvecklingsverksamhet m.m.

Åtgärderna kan bl.a. rikta sig till privata,

kooperativa och statliga företag samt i vissa fall

affärsverk, uppdragsmyndigheter, ideella

organisationer och kommuner.

Medel inom anslaget får, inom ramen för ovan

nämnda ändamål, användas för medfinansiering

av åtgärder inom regionala tillväxtavtal.

För genomförande av EG:s nya

strukturfondsprogram kommer regeringen att

inrätta strukturfondsdelegationer vid de

länsstyrelser som utses till

förvaltningsmyndigheter. Arvoden,

reseersättning och ersättning för förlorade

avlöningsförmåner i enligt med gällande statliga

regler bör utgå för ledamöter och ersättare i

strukturfondsdelegationen. Regeringen föreslår

därför att, liksom under nuvarande

programperiod, medel från detta anslag får

användas för dessa utgifter.

För att Sverige ska kunna tillgodogöra sig

återflödet från strukturfonderna föreslår

regeringen vidare att medel från detta anslag, i

likhet med vad som gäller nuvarande

programperiod får användas för

sekretariatskostnader vid länsstyrelser och

självstyrelseorgan samt för

administrationskostnader vid de av regeringen

utsedda förvaltningsmyndigheterna, som berörs

av strukturfondsarbete.

Sverige får ett ökat återflöde från EG:s

strukturfonder under nästa programperiod åren

2000-2006, vilket innebär att svensk

medfinansiering av strukturfondsprojekt kan

väntas ta i anspråk en stor del av detta anslag.

Huvuddelen av anslaget beräknas komma att

användas av länsstyrelserna respektive

självstyrelseorganen för olika former av

företagsstöd, medfinansiering av

strukturfondsprogram samt projekt inom

regionala tillväxtavtal.

Försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning

Med anledning av riksdagens beslut om

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning har Regionförbundet i Kalmar

län, Gotlands kommun och Regionförbundet i

Skåne län fr.o.m. budgetåret 1998 bl.a. övertagit

ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och hanteringen av

huvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel

som berörda länsstyrelser disponerar i nuvarande

system (prop.

1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.1996/97:77).

Vidare har självstyrelseorganet i Västra

Götalands län fr.o.m. den 1 januari 1999 bl.a.

tagit över ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och huvuddelen av de

regionalpolitiska åtgärdsmedel som länsstyrelsen

i Västra Götalands län tidigare disponerat.

Fr.o.m. den 1 januari 1999 utgör de nybildade

Skåne läns landsting och Västra Götalands läns

landsting självstyrelseorgan i respektive län

(prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr.

1996/97:228).

Syftet med försöksverksamheten är att

utveckla former för fördjupad demokratisk

förankring av det regionala utvecklingsarbetet.

Denna försöksverksamhet skall pågå t.o.m. den

31 december 2002.

Avsikten är att självstyrelseorganen i berörda

län skall disponera medlen enligt samma

riktlinjer som gäller för länsstyrelserna.

Huvuddelen av de medel regeringen fördelar

till respektive län skall enligt riksdagens beslut i

tillämpliga delar tillföras självstyrelseorganet för

följande av de ändamål som angivits ovan:

 regionala utvecklingsbidrag,

 landsbygdsbidrag,

 stöd till kommersiell service,

 småföretagsstöd,

 sysselsättningsbidrag,

 såddfinansiering,

 regional projektverksamhet,

 medfinansiering av strukturfondsprogram,

 vissa utgifter för genomförande av

strukturfondsprogram m.m., samt

 uppföljning och utvärdering.

Medel inom anslaget får, inom ramen för ovan

nämnda anslag, användas för medfinansiering av

åtgärder inom regionala tillväxtavtal.

För ändamålet regional projektverksamhet bör

även länsstyrelserna i berörda län tilldelas vissa

medel för att kunna bedriva projekt för t.ex.

statlig samordning för ekonomisk tillväxt

regional näringspolitik samt för

servicelösningar i glesbygd och vissa

jämställdhetsprojekt.

Berörda länsstyrelser får, inom ramen för

angivna ändamål, även använda medlen till att

medfinansiera projekt inom EG:s

strukturfondsprogram.

För ändamålet uppföljning och utvärdering

bör bl.a. självstyrelseorganen disponera vissa

medel för uppföljning av enskilda projekt.

Således bör även länsstyrelserna i berörda län

disponera vissa medel från anslaget.

Regeringen och Närings- och teknikutvecklings-

verkets disposition av medlen, m.m.

En viss del av anslaget föreslås liksom för

närvarande disponeras av NUTEK och

regeringen för bl.a. viss central

utvecklingsverksamhet m.m. Regeringen föreslås

även disponera vissa medel för att täcka

utgifterna för de lokaler som det samnordiska

forskningsorganet inom regionalpolitiken,

Nordregio, disponerar.

Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift

för regeringen att fördela anslaget mellan länen

och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid

fördelningen av medel mellan länen bör som

hittills de regionala problemens svårighetsgrad

utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln

med särskilt beaktande av

medfinansieringsbehovet av åtgärder inom

strukturfondsprogrammen samt beräknat behov

av medel för ändamålet sysselsättningsbidrag.

Beräkning av anslaget för år 2000

Regeringen föreslår en omfördelning på

9 miljoner kronor från anslaget A3 Täckande av

förluster på grund av kreditgarantier inom

regionalpolitiken till anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder. Orsaken härtill är dels

att medelsbehovet på anslaget A3 enligt

regeringens prognos blir lägre än tidigare

beräknat, dels att medelsbehovet på anslaget A1

blir högre än tidigare beräknat. Medelsbehovet

för år 2000 på anslaget A3 kan delvis täckas av

anslagssparande på anslaget.

Regeringen föreslår även en omfördelning på

2,5 miljoner kronor från anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder till anslaget A1

Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader inom utgiftsområde 24

Näringsliv. Medlen skall användas till att

finansiera ett nytt projekthanteringssystem.

Regeringen föreslår vidare att anslaget A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas

med 2,5 miljoner kronor för år 2000. Anslaget

A1 Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader inom utgiftsområde 24

Näringsliv föreslås samtidigt ökas med samma

belopp. Den verksamhet som bedrivs inom

projektet Nationellt resurscentrum för kvinnor

(NRC) avses införlivas i NUTEK:s ordinarie

verksamhet.

Regeringen föreslår dessutom en

omfördelning på 150 000 kronor från anslaget

A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder till

anslaget B4 Ekobrottsmyndigheten inom

utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Medlen skall

användas till att finansiera verksamheten med att

bekämpa oegentligheter avseende medel från

EG: strukturfonder.

Tabell 5.4 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999 950 000

Uppräkning av anslaget 350 000

Omfördelning från anslaget A3 inom UO19 9 000

Överföring till anslaget A1 inom UO24 Näringsliv 5 000

Överföring till anslaget B4 inom UO4 Rättsväsendet 150

Förslag 2000 1 303 850

Slutsatser

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 1 303 850 000 kr för år 2000. För

budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna

under anslaget till 1 609 350 000 kr respektive

1 605 950 000 kr.

A2 Landsbygdslån

Tabell 5.5 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

81 755

Anslags-

sparande

617 732

1999

Anslag

30 000

Utgifts-

prognos

150 000

2000

Förslag

30 000

2001

Beräknat

110 000

2002

Beräknat

110 000

Anslaget disponeras av NUTEK för

landsbygdslån som beviljas av länsstyrelserna och

självstyrelseorganen.

Räntor, avbetalningar och andra

återbetalningar på lånen tillförs inkomsttitlarna

2324 Ränteinkomster av lokaliseringslån

respektive 4139 Återbetalning av

lokaliseringslån. Anslaget disponeras även för

utbetalningar av tidigare beviljade regionala

utvecklingslån. Riksdagen har vid behandlingen

av regeringens förslag i propositionen Regional

tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr.

1997/98:204) beslutat att stödformen regionalt

utvecklingslån skall upphöra fr.o.m. den 1 januari

1999.

Medel inom anslaget får, inom ramen för

anslagets ändamål, användas för medfinansiering

av åtgärder inom regionala tillväxtavtal.

Under år 1998 utbetalades ca 81,8 miljoner

kronor i regionalt utvecklingslån och

landsbygdslån. I räntor och amorteringar

inbetalades 3 respektive 0,9 miljoner kronor.

70 miljoner kronor av anslaget har under år

1999 disponerats för att lämna ett lån på

kommersiella villkor till en företagsetablering i
[REDACTED_EFTERNAMN].

Under år 1999 har 175 miljoner kronor av

myndighetens anslagssparande ställts till

regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 30 000 000 kr för år 2000.

Beslutsramen på anslaget uppgår till 110 miljoner

kronor. För budgetåren 2001 och 2002 beräknas

utgifterna under anslaget till 110 000 000 kr

respektive år.

A3 Täckande av förluster på grund

av kreditgarantier inom regional-

politiken

Tabell 5.6 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

7 776

Anslags-

sparande

4 874

1999

Anslag

11 000

Utgifts-

prognos

4 500

2000

Förslag

1 000

2001

Beräknat

9 000

2002

Beräknat

8 000

Anslaget disponeras av Riksgäldskontoret.

Det sista systemet med kreditgarantier inom

regionalpolitiken upphörde 1 januari 1997, och

ersattes med landsbygdslån.

Riksgäldskontoret förvaltar sedan den 1

januari 1998 samtliga statens kreditgarantier.

Från anslaget betalas utgifter för att infria

statliga garantier enligt ett antal äldre

förordningar och enligt den nu gällande

förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och

stöd till kommersiell service.

Tabell 13.7 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1993/94

1998

Budgetår

Utgift (mkr)

1993/94

12,8

1994/95

10,0

1995/96 (18 mån)

18,4

1995/96 (12 mån)1

12,1

1997

10,5

1998

7,8

1 Beräknat på en 12-månaders period.

Under första halvåret 1998 uppgick nya

infrianden av glesbygdsgarantier till närmare 2,5

miljoner kronor. Dessutom har

Riksgäldskontoret belastat anslaget med knappt

3,7 miljoner kronor för sådana infrianden som

länsstyrelserna förskotterat under 1997, men där

länsstyrelserna inte före årskiftet 1997/98 hunnit

fakturera Glesbygdsverket, som före denna

tidpunkt hade dispositionsrätt till anslaget.

Under andra halvåret 1998 infriades

glesbygdsgarantier för ca 1,6 miljoner kronor,

vilket innebär att 4,1 miljoner kronor totalt

infriats under 1998. Tillsammans med de 3,7

miljoner kronor som avsåg 1997 uppgick utfallet

under 1998 till närmare 7,8 miljoner kronor.

Utgiftsprognosen för år 1999 uppgår till 4,5

miljoner kronor och anslagssparandet för år 1998

uppgår till ca 4,9 miljoner kronor. Prognostiserat

anslagssparande år 1999 uppgår därmed till drygt

11 miljoner kronor. Detta anslagssparande

beräknas tas i anspråk år 2000.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 1 000 000 kr för år 2000. För att

möjliggöra utbetalningar från anslaget med ett

högre belopp beräknas anslagssparandet tas

ianspråk. För budgetåren 2001 och 2002

beräknas utgifterna under anslaget till 9 000 000

kr respektive 8 000 000 kr.

Tabell 5.8 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999 11 000

Minskat resursbehov 1 000

Överföring till anslaget A1 inom UO19 9000

Förslag 2000 1 000

A4 Ersättning för nedsättning av

socialavgifter

Tabell 5.9 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

421 341

Anslags-

sparande

11 734

1999

Anslag

320 000

Utgifts-

prognos

390 000

2000

Förslag

313 734

2001

Beräknat

400 000

2002

Beräknat

0

Från anslaget, som disponeras av

Riksförsäkringsverket (RFV), täcks fr.o.m. den 1

januari 1991 bortfall av avgiftsinkomster till följd

av tillämpningen av lagen (1990:912) om

nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag

skall den procentsats, efter vilken

arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt

beräknas, sättas ned t.o.m. utgiftsåret 2000 för

verksamheter inom vissa näringsgrenar inom

stödområde 1 och de nordliga delarna av

stödområde 2. Nedsättningen är åtta

procentenheter.

Under avsnittet 4.4 har regeringen föreslagit

vissa förändringar av stödformen.

Anslaget kommer enligt nuvarande beräkning

att överskridas under innevarande år. Regeringen

föreslår på tilläggsbudget att överskridandet

delvis regleras genom att anslaget för år 1999

höjs med 26,3 miljoner kronor. Överskridandet

skall även täckas av anslagssparande och

anslagskredit. Således föreslås anslaget för

budgetåret 2000 dras ned med 26,3 miljoner

kronor i förhållande till den föreslagna ramen i

den ekonomiska vårpropositionen.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 313 734 000 kr för år 2000. För

budgetåret 2001 beräknas utgifterna under

anslaget till 400 000 000 kr.

Tabell 5.10 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999 320 000

Minskat resursbehov 6 266

Förslag 2000 313 734

A5 Transportbidrag

Tabell 5.11 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

351 474

Anslags-

sparande

16 750

1999

Anslag

345 000

Utgifts-

prognos

335 000

2000

Förslag

345 000

2001

Beräknat

336 000

2002

Beräknat

336 000

Anslaget disponeras av NUTEK, för

transportbidrag enligt förordningen (1980:803)

om regionalpolitiskt transportbidrag.

De förändringar rörande transportbidrag som

riksdagen tidigare beslutat om (prop.

1997/98:62, bet. 1997/98: AU11, rskr.

1997/98:204), har ännu inte kunnat genomföras

då EG-kommissionen inte godkänt

förändringarna. Regeringens bedömer att

kommissionen kommer att godkänna de

föreslagna förändringarna under hösten 1999.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen, med hänsyn

till den fortsatta utvecklingen inom

transportsektorn och NUTEK:s bedömning av

konjunkturen, anvisar ett ramanslag om 345 000

000 kr för år 2000. För budgetåren 2001 och

2002 beräknas utgifterna under anslaget till

336 000 000 kr respektive år.

A6 Glesbygdsverket

Tabell 5.12 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

22 096

Anslags-

sparande

5 490

1999

Anslag

23 857

Utgifts-

prognos

28 000

2000

Förslag

24 781

2001

Beräknat

25 202

2002

Beräknat

25 649

Anslaget disponeras av Glesbygdsverket.

Anslagssparandet beror bl.a. på att verkets mål

preciserades under år 1998 med följden att

verksamhetsinriktningen förändrades.

Glesbygdsverket var under den andra halvan av

1998 restriktivt med att initiera nya projekt

innan den nya verksamhetsinriktningen var klar.

Det övergripande målet för Glesbygdsverket

är att främst genom påverkan på olika

samhällssektorer verka för goda

levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter

för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen med

tyngdpunkten i skogs-länens inre delar samt i

skärgårdsområdena.

För en resultatredovisning, se avsnitt 3.4.1.

Regeringens överväganden

De övergripande målen skall kvarstå men rollen

vad gäller genomförandet av EG:s

strukturfondsprogram kommer att förändras.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 24 781 000 kr för år 2000. För

budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna

under anslaget till 25 202 000 kr respektive 25

649 000 kr.

Tabell 5.13 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999 23 857

Pris- och löneomräkning 103

Justering av premier 821

Förslag 2000 24 781

A7 Statens institut för regional-

forskning

Tabell 5.14 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

8 721

Anslags-

sparande

1 422

1999

Anslag

8 040

Utgifts-

prognos

8 500

2000

Förslag

8 068

2001

Beräknat

8 221

2002

Beräknat

8 386

Anslaget disponeras av Statens institut för

regionalforskning (SIR).

SIR:s övergripande mål är att utveckla och

samordna forskning om regional utveckling och

att se till att forskningsresultaten, kunskaperna

och erfarenheterna därav sprids och blir

tillgängliga för olika intressenter. Institutet skall

senast den 1 oktober 1999 inkomma till

regeringen med ett underlag till fördjupad

prövning.

Forskningsprogrammen har försenats vilket

har bidragit till ett anslagssparande.

För en resultatredovisning, se avsnitt 3.4.1.

Regeringens överväganden

De övergripande målen skall kvarstå. Regeringen

avser att i dialog med SIR ytterligare precisera

institutets uppgifter och verksamhetsmål.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 8 068 000 kr för år 2000. För

budgetåren 2001 och 2002 beräknas utgifterna

under anslaget till 8 221 000 kr respektive

8 386 000 kr.

Tabell 5.15 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999 8 040

Pris- och löneomräkning 28

Förslag 2000 8 068

A8 Europeiska regionala utveck-

lingsfonden perioden 1995-

19991

Tabell 5.16 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1998

Utfall

655 575

Anslags-

sparande

655 312

1999

Anslag

782 000

Utgifts-

prognos

1 120 000

2000

Förslag

612 000

2001

Beräknat

539 000

2002

Beräknat

0

1 Anslaget har tidigare benämnts Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Anslaget disponeras av NUTEK och vissa

länsstyrelser för utbetalningar från EG:s

regionalfond. Regionalfonden är en av EG:s fyra

strukturfonder som i Sverige delfinansierar 23

strukturfondsprogram inom målen 2, 5b och 6

samt vissa gemenskapsinitiativ. Utbetalning kan

ske efter att en beslutsgrupp fattat beslut och att

upparbetade kostnader i de enskilda projekten

redovisats.

Utbetalningarna från EG:s övriga

strukturfonder under innevarande

programperiod redovisas dels under ett anslag

för socialfonden inom utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv, dels under anslag

avseende jordbruks- och fiskefonderna inom

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar. En sammanställning av

besluts och utbetalningsläget inom

strukturfondsprogrammen har redovisats under

avsnitt 3.4.2. Nuvarande programperiod omfattar

för Sveriges del åren 1995 1999. Nästkommande

programperiod föreslås utbetalningar från

regionalfonden redovisas under anslaget A9

Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 2000 2006.

Anslagssparandet vid slutet av år 1998 uppgick

till 655 miljoner kronor. Anslagssparandet

förklaras till del av att uppbyggnaden av

strukturfondsverksamheten var mer

tidskrävande än vad som kunnat förutses, vilket

har haft en inverkan på omfattningen av vissa av

programmen under tidigare år. Utgiftsprognosen

visar att anslagssparandet till hälften kommer att

tas i anspråk under år 1999. Ramen för anslaget,

avseende strukturfondsperioden 1995 1999,

uppgår till ca 3 600 miljoner kronor.

Fram t.o.m. april 1999 har beslutsgrupperna

för målen 2, 5b och 6 samt för berörda

gemenskapsinitiativ genom beslut intecknat ca

89 % av ramen för regionalfonden. Beslut om

stöd till de enskilda projekten kan fattas t.o.m.

den 31 december 1999. Enligt prognoser över

kommande beslut kommer hela

regionalfondsramen för programperioden att

intecknas vid utgången av år 1999. T.o.m. juni

1999 har 44 % av regionalfonden för hela

programperioden utbetalats. Prognosen är att

60 % skall vara utbetalad till årets slut.

Inbetalningarna från EG-kommissionen sker

genom förskott med undantag för de sista 20

procenten som betalas efter slutredovisning av de

olika programmen. Inbetalningarna redovisas på

inkomsttitel 6311 på statsbudgetens inkomstsida.

De sista inbetalningarna från kommissionen

beräknas ske under åren 2002 och 2003. De sista

utbetalningarna till projektägarna från anslaget

beräknas ske under år 2001. Genom att

kommissionen gör sina utbetalningar i euro kan

en valutakursdifferens uppstå.

På EG-kommissionens förslag beslöts under

år 1998 att 100 miljoner euro skall överföras till

Peaceinitiativet för Nordirland från övriga

gemenskapsinitiativ. För Sveriges del gäller att

1,2 miljoner euro motsvarande ca 10,2 miljoner

kronor, överförs från Interreg IIA-programmet

Nordkalotten och Pesca.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Riksdagen har bemyndigat regeringen att under

år 1999 låta staten besluta om åtaganden för den

Europeiska regionala utvecklingsfonden som

innebär utgifter om högst 1 150 miljoner kronor

under åren 2000 2001. Det fanns inga

bemyndiganden tidigare inom anslaget. För

strukturfondsperioden 1995 1999 får inga nya

beslut tas efter år 1999, medan utbetalningar till

projekten kan ske t. o. m. år 2001.

Tabellen nedan visar när bemyndigandet för år

1999 beräknas falla ut till betalning.

Tabell 13.17 Bemyndiganden

Miljoner kronor

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

1 150

539

Nya förpliktelser

1 150

0

0

Infriade förpliktelser1

 - 0

- 611

 - 539

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 150

539

0

Erhållen bemyndiganderam

1 150

539

0

1 Utbetalt belopp till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 612 000 000 kr för år 2000. För år

2001 beräknas utgifterna under anslaget till 539

000 000 kr. Verksamheten för den innevarande

programperioden avslutas under år 2001 varför

inga utbetalningar beräknas ske från anslaget

därefter.

A9 Europeiska regionala utveck-

lingsfonden perioden 2000

2006

Tabell 5.18 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Förslag

360 000

1

2001

Beräknat

800 000

2002

Beräknat

1 000 000

1 Nytt anslag.

Anslaget avses disponeras av länsstyrelserna i

Norrbottens och Jämtlands län och de

länsstyrelser inom mål 2 området, som kommer

att utses att vara förvaltningsmyndigheter efter

det att områdena har fastställts, samt de

myndigheter som kommer att ha

utbetalningsansvar för berörda

gemenskapsinitiativ, för utbetalningar från

Europeiska regionala utvecklingsfonden

avseende programperioden 2000 2006.

Regionalfonden delfinansierar programmen

inom mål 1 och 2 (inklusive områden som får

stöd under en övergångsperiod) samt

gemenskapsinitiativen Urban och Interreg i sin

helhet.

I budgetpropositionen för år 1999 redovisades

utgifterna för den nya programperioden för åren

2000 och 2001 under anslaget A8 Europeiska

regionala utvecklingsfonden. År 2001 föreslås

därför att 300 miljoner kronor överförs från

anslaget A8 till A9. Återflödet från EU avseende

programperioden 2000 2006 bedöms bli större

än vad som beräknats i budgetpropositionen för

år 1999.

Betalningssystemet från EG-budgeten har

reformerats för programperioden 2000 2006.

Inbetalningarna från EG-kommissionen

kommer först som förskott, som omfattar 7 %

av den totala regionalfondsramen. Sverige måste

därefter redovisa faktiska utbetalningar till

projekten för att erhålla ytterligare

strukturfondsmedel.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen anser det motiverat att införa ett

bemyndigande för det nya anslaget A9

Europeiska regionala utvecklingsfonden 2000

2006. Syftet är att anpassa anslaget till ett

långsiktigt planerande för de beslutande

myndigheterna enligt de intentioner som ligger

till grund för EG:s fleråriga

strukturfondsprogram.

Regeringen föreslår därför att riksdagen

bemyndigar regeringen att under år 2000 ingå

ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på

högst 3 200 miljoner kronor under åren 2001

2008. Beloppet utgör ca hälften av den

preliminärt beräknade totala ramen för

regionalfonden. Tilldelningen till

gemenskapsinitiativen Interreg och Urban, vilka

kommer att finansieras från regionalfonden är

inte fastställd. Fördelningen mellan

strukturfonderna i mål 1 och 2 är inte heller

fastställd. Den exakta ramen för regionalfonden

kommer att fastställas då programdokumenten

har blivit godkända av EG-kommis-sionen,

vilket väntas ske under första halvåret år 2000 för

mål 1 och andra halvåret samma år för mål 2 och

gemenskapsinitiativen. Sverige skall senast den

31 december 2003 inom varje mål bedöma

resultatet för vart och ett av de samlade

programdokumenten med utgångspunkt från ett

antal indikatorer. EG-kommissionen skall sedan

fördela den s.k. resultatreserven, som utgör 4 %

av strukturfondsramen för Sverige.

Tabell 13.19 Bemyndiganden

Miljoner kronor

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

3 200

3 400

Nya förpliktelser

3 200

1 000

1 000

Infriade förpliktelser1

- 0

- 800

- 1 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

3 200

3 400

3 400

Beräknad bemyndiganderam

3 200

3 400

3 400

1 Utbetalt belopp till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 360 000 000 kr för budgetåret

2000. För budgetåren 2001 och 2002 beräknas

utgifterna under anslaget till 800 000 000 kr

respektive 1 000 000 000 kr.

A10 Flygplatsbolag i Ljungbyhed

Tabell 5.20 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Anslag

3 000

1

Utgifts-

prognos

0

2000

Förslag

6 000

2001

Beräknat

0

2002

Beräknat

0

1 Nytt anslag 1999.

Anslaget avses disponeras av regeringen för

finansiering av delar av driften av ett

flygplatsbolag i Ljungbyhed.

Klippans kommun har i skrivelser till

regeringen hemställt om statlig medverkan under

fem år för fortsatt drift av ett flygplatsbolag på

F5 i Ljungbyhed.

Regeringen har bedömt behovet av statliga

insatser till 6 miljoner kronor per år under åren

1998, 1999 och 2000. Regeringen har genom

beslut åren 1998 och 1999 hittills beviljat

Klippans kommun sammanlagt 12 miljoner

kronor för delfinansiering av flygplatsbolaget i

Ljungbyhed.

För år 2000 beräknas behovet av statliga

insatser till 6 miljoner kronor som finansieras

genom 3 miljoner kronor vardera från

Utgiftsområde 6 Totalförsvar och

Utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

reservationsanslag om 6 000 000 kr för år 2000.

Tabell 5.21 Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999 3 000

Överföring från anslaget B2 inom UO6 Totalförsvar 3 000

Förslag 2000 6 000

A11 Regionalpolitiska insatser

Tabell 5.22 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Förslag

300 000

1

2001

Beräknat

0

2002

Beräknat

0

1 Nytt anslag.

Anslaget avses disponeras av länsstyrelserna,

NUTEK och regeringen.

Anslaget föreslås användas till att täcka

utgifter på grund av beslut som fattats om olika

typer av regionalpolitiska företagsstöd och

projekt under åren 1995/96 1999.

Åtgärderna finansierades tidigare från tionde

huvudtitelns äldreanslag C1 Lokaliseringsbidrag

m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m.

från budgetåret 1995/96.

Utfallet för år 1998 uppgick till 857 miljoner

kronor och reservationerna uppgick vid slutet av

året till 818 miljoner kronor. Utgiftsprognosen

för år 1999 uppgår till 330 miljoner kronor.

Dessa anslag disponeras från och med år 2000

inte av regeringen.

Anslaget A11 skall endast användas till att

finansiera åtaganden som har gjorts fram till den

31 december 1999.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

reservationsanslag om 300 000 000 kr för år

2000.

A12 Medel för tillfälligt småföretags-

stöd m.m.

Tabell 5.23 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Förslag

6 000

1

2001

Beräknat

0

2002

Beräknat

0

1 Nytt anslag.

Anslaget avses disponeras av vissa länsstyrelser,

NUTEK och regeringen.

Anslaget föreslås användas till att täcka

utgifter på grund av beslut som fattats om

tillfälligt småföretagsstöd och projektverksamhet

under åren 1995/96 1997.

Åtgärderna finansierades tidigare från tionde

huvudtitelns anslag A2 Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder: Särskilda regionala åtgärder för regional

utveckling och tillväxt, anslagsposten 4, från

budgetåret 1995/96. Utfallet för 1998 uppgick

till 60,7 miljoner kronor och utgående

reservation vid årets slut till 54,8 miljoner

kronor. Utgiftsprognosen för år 1999 är 19

miljoner kronor. Detta anslag disponeras från

och med år 2000 inte av regeringen.

Anslaget A12 skall endast användas till att

finansiera åtaganden som har gjorts fram till den

31 december 1997.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

reservationsanslag om 6 000 000 kr för år 2000

 Senaste lydelse 1996:441.

 Senaste lydelse 1996:441.

 Senaste lydelse 1996:441.

 Av ramposten 22 avser 6 miljoner kronor utbildningsinsatser för

länsstyrelser och kommuner med syfte att åstadkomma en ökad

användning av GIS.

1 Lagen omtryckt 1994:548.

2 Senaste lydelse 1996:959.

3 Senaste lydelse 1995:894. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

4 Senaste lydelse 1994:548.

5 Senaste lydelse 1998:860.

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

2

9

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

10

68

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

12

11

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

16

17

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

68

19

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

38

39

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

44

45

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

48

49

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

58

57

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

64

63

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

68

69

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

78

77

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

82

81

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

60

60

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

120

119

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

60

60

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

128

129

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

60

60

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

142

141