Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag till en ändring i

sekretesslagen (1980:100) med anledning av att nya ADB-

rutiner skall införas för hanteringen av strafförelägganden

och förelägganden av ordningsbot.

Lagändringen avses träda i kraft den 1 april 1992.

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100);

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 18 § sekretesslagen

(1980:100)1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 kap. 18 §

I annat fall än som avses i 17 § gäller sekretess i

verksamhet som avser förande av eller uttag ur register

 1. för uppgift som har

 tillförts särskilt

 register, som förs över

 strafföreläggande och

 föreläggande av

 ordningsbot, och inte

 hänför sig till

 registrering som avses i 15

 kap. 1 §,

1. för uppgift hos 2. för annan uppgift hos

rikspolisstyrelsen, som rikspolis- styrelsen, som

angår brott eller den som angår brott eller den som

har misstänkts, åtalats har misstänkts, åtalats

eller dömts för brott, eller dömts för brott,

om uppgiften har lämnats om uppgiften har lämnats

dit för databehandling inom dit för databehandling inom

rättsväsendets rättsväsendets

informationssystem, informationssystem i annat

 register än som avses i 1,

2. för belastningsuppgift 3. för belastningsuppgift

som har tillförts som har tillförts

körkortsregistret, körkortsregistret,

3. för uppgift som har 4. för uppgift som har

tillförts särskilt tillförts särskilt

register som register som

författningsenligt förs författningsenligt förs

hos myndighet angående hos myndighet angående

brott eller brott eller

tjänsteförseelser tjänsteförseelser

begångna av personer som begångna av personer som

är eller har varit är eller har varit

verksamma hos myndigheten. verksamma hos myndigheten.

 Sekretessen enligt första stycket 1

gäller inte i ärende

om strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot.

Sekretess gäller hos luftfartsverket i verksamhet, som

avser förande av eller uttag ur certifikatregistret, för uppgift

som angår brott eller enskilds hälsotillstånd, om det kan

antas att den enskilde eller någon honom närstående lider

men om uppgiften röjs.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1992.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7

november 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Laurén

Proposition om sekretess inom rättsväsendets

informationssystem

1 Inledning

I propositionen 1987/88:86 om särskilda

regionalpolitiska åtgärder i Norrbottens län m.m. föreslogs

att vissa delar av rikspolisstyrelsens (RPS) databehandling

skulle utlokaliseras till Kiruna. Enligt propositionen skall

nya rutiner för ordningsbot och strafföreläggande, vilka

RPS och riksåklagaren (RÅ) planerat och förberett,

utformas med sikte på att databehandlingen och de

uppgifter som hänger samman med den -- inbegripet

uppbörd och maskinell framställning av meddelanden till

olika slag av register -- förläggas till en ny enhet vid RPS,

lokaliserad till Kiruna. Riksdagen godtog förslagen i

propositionen (1987/88:JuU46, rskr. 351).

I beslut den 30 juni 1988 uppdrog regeringen åt

samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem

(SARI) att i samarbete med RPS och RÅ lägga fram förslag

till nya ADB-rutiner för ordningsföreläggande och

straffföreläggande.

Vidare gav regeringen i beslut den 27 april 1989 SARI

vissa uppdrag avseende datordrift vid den enhet vid RPS

som skall lokaliseras till Kiruna.

SARI överlämnade den 6 april 1990 till regeringen en

delredovisning av uppdraget att utveckla nya ADB-rutiner

för ordningsföreläggande och strafföreläggande. I SARIs

delredovisning gavs i förhållande till RPS och RÅs förslag

vissa nya förutsättningar för hur ADB-rutinerna skulle

utformas.

En informell arbetsgrupp bestående av representanter

för RPS, RÅ och statskontoret tillsattes den 17 april 1990

för att studera de ändringar som krävdes med anledning av

SARIs ställningstaganden i delredovisningen till

regeringen. Gruppen kompletterades sedermera med

representanter för justitiedepartementet och

domstolsverket. Gruppen överlämnade den 31 maj 1991 till

SARI en kompletterande utredning till huvudstudier i

ordningsbot och strafföreläggande. Den närmare

utformningen av de nya ADB-rutinerna har därefter

fortlöpande diskuterats inom SARI.

Förslaget, som för närvarande bereds inom

justitiedepartementet, innebär bl.a. att bestämmelserna om

sekretess för uppgifter inom rättsväsendets

informationssystem i 7 kap. 18 § sekretesslagen (1980:100,

lagen omtryckt 1989:713) bör ändras. Med anledning av

detta har inom justitiedepartementet den 17 juni 1991

upprättats en promemoria med förslag till ändring i

sekretesslagen. Promemorians lagförslag bör fogas till

protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. Yttranden har

avgivits av riksdagens ombudsmän, domstolsverket,

riksåklagaren, datainspektionen, generaltullstyrelsen och

rikspolisstyrelsen. Remissyttrandena finns tillgängliga i

lagstiftningsärendet (dnr 91-1747).

Regeringen beslutade den 24 oktober 1991 att inhämta

lagrådets yttrande över ett förslag till ändring i

sekretesslagen vilket upprättats på grundval av

promemorian. Det till lagrådet överlämnade förslaget

överensstämmer med det förslag som nu läggs fram.

Lagrådet har den 28 oktober 1991 lämnat det

remitterade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande är

fogat till propositionen som bilaga 2.

2 Bakgrund

2.1 Nuvarande ordning

Strafföreläggande

Bestämmelser om strafföreläggande finns i 48 kap.

rättegångsbalken och i strafföreläggandekungörelsen

(1970:60).

Enligt 48 kap. 6 § RB skall strafföreläggande avfattas

skriftligen och undertecknas av åklagaren.

Strafföreläggandet utfärdas enligt ett formulär som

fastställs av riksåklagaren, en s.k. RI-blankett. Den

utfärdande myndigheten, åklagar- eller tullmyndigheten,

skickar strafföreläggandet tillsammans med ett

inbetalningskort till den misstänkte för godkännande.

Godkännande av strafföreläggande skall lämnas till RPS.

Enligt bestämmelserna i strafföreläggandekungörelsen

skall den utfärdande myndigheten underrätta RPS om vilka

förelägganden som utfärdats och vilka myndigheter som

skall underrättas om godkänt strafföreläggande.

Underrättelsen sker genom att ett exemplar av RI-

blanketten, som är avpassad för optisk läsning, sänds med

post till RPS. Hos av RPS anlitad servicebyrå läses

uppgifterna från blanketten in på ett magnetband och

tillförs ett centralt dataregister som förs inom rättsväsendets

informationssystem. Från det centrala dataregistret vid RPS

skickas påminnelser till de misstänkta som inte godkänt

strafföreläggandet på utsatt tid. RPS bevakar uppbörd och

sänder ut meddelanden till de myndigheter och register som

skall underrättas om utfärdade och godkända

strafförelägganden.

Åklagar- och tullmyndigheterna har inte

terminalåtkomst till det centrala dataregistret. All

kommunikation mellan det centrala registret och de

utfärdande myndigheterna sker därför med post.

Arkivexemplar av strafföreläggandena förvaras ordnade

efter strafföreläggandenummer i pärmar på åklagar- och

tullmyndigheterna. På arkivexemplaren antecknas

tillkommande uppgifter i ärendena såsom godkännande,

adressändring m.m.

Ordningsbot

Bestämmelser om föreläggande av ordningsbot finns i 48

kap. RB och i ordningsbotskungörelsen (1968:199).

Bestämmelserna om föreläggande av ordningsbot och

underrättelserna till RPS är i stort desamma som för

strafföreläggande. Enligt 48 kap. 16 § RB skall

föreläggande av ordningsbot avfattas skriftligen och

undertecknas av polisman. Motsvarande gäller för de

tulltjänstemän och åklagare som förordnats att utfärda

föreläggande av ordningsbot. Föreläggandet utfärdas på en

särskild ordningsbotsblankett. På blanketten anges om den

misstänkte omedelbart godkänt föreläggandet. Ett

exemplar av blanketten skickas med post till RPS där

uppgifterna manuellt förs in i ett register inom

rättsväsendets informationssystem. Godkännanden i

efterhand skickas av den misstänkte till RPS. RPS bevakar

uppbörd och sänder ut påminnelser till de misstänkta samt

framställer meddelanden till de register och myndigheter

som skall underrättas om utfärdade och godkända

förelägganden av ordningsbot.

De utfärdande myndigheterna har inte terminalåtkomst

till det centrala dataregistret. Alla uppgifter skickas därför

med post mellan den utfärdande myndigheten och RPS.

Originalen av förelägganden av ordningsbot förvaras

ordnade på den utfärdande myndigheten.

2.2 Förslaget om nya ADB-rutiner för

strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot

Strafföreläggande

Enligt förslaget om nya ADB-rutiner för

strafföreläggande skall den direkta handläggningen av

strafförelägganden ske i lokala databaser på de olika

åklagar- och tullmyndigheterna. Bevakning av uppbörd och

framställning av meddelanden om utfärdade och godkända

förelägganden skall handhas av centrala datasystem vid

RPS enhet i Kiruna. RPS-enheten skall även fungera som

servicebyrå för centrala strafförelägganderutiner.

Informationsutbytet mellan de lokala systemen och RPS-

enheten kommer att ske genom överföring av datafiler.

All registrering, databearbetning och bevakning som

avser handläggningsåtgärder i ett enskilt ärende skall ske i

de lokala databaserna. Vid utfärdandet av ett

strafföreläggande registreras uppgifterna i den lokala

databasen. En utskrift av föreläggandet tas ut på den lokala

myndigheten för underskrift av åklagaren. De underskrivna

originalen tas om hand och hålls ordnade på myndigheten.

Uppgifterna i föreläggandet överförs därefter från den

lokala databasen till RÅs centrala strafförelägganderegister

vid RPS-enheten. RPS-enheten framställer som servicebyrå

ett meddelande om det utfärdade strafföreläggandet vilket

sänds till den misstänkte. Från RÅs centrala straff-

förelägganderegister lämnas uppgifterna till RPS register

för uppbörd och underrättelser.

Godkännande av strafföreläggande skall till skillnad från

i dag lämnas till den utfärdande myndigheten. Även

domstols beslut om undanröjande av ett föreläggande skall

sändas till den utfärdande myndigheten. Alla tillkommande

uppgifter i ett ärende som godkännande, adressändring

m.m. registreras i den lokala databasen och med automatik

i ett lokalt diarium vilket förs som ett delsystem inom

strafföreläggandesystemet. Erforderliga uppgifter överförs

till RPS-enheten som självständigt handhar uppbörd och

utfärdar meddelanden om utfärdade och godkända

förelägganden till andra myndigheter. Bevakningen av

uppbörd och utfärdandet av meddelanden sker maskinellt.

De lokala myndigheterna kommer inte att ha

terminalåtkomst till något av de centrala dataregistren.

Ordningsbot

Enligt förslaget om nya ADB-rutiner för föreläggande

av ordningsbot skall all ADB-hantering av förelägganden

av ordningsbot även fortsättningsvis ske i ett centralt

datasystem. RPS enhet i Kiruna skall vara ansvarig för

databasen för polisens och tullens ordningsbotsregister. De

lokala polismyndigheterna samt de tullmyndigheter som

kommer att använda ordningsbotsystemet skall till skillnad

mot i dag ha terminalförbindelse med databasen vid RPS.

Handläggning och därmed sammanhängande rutiner som

registrering av uppgifter i förelägganden skall göras på de

lokala myndigheterna. Godkännande av föreläggande av

ordningsbot skall lämnas till den myndighet som har

utfärdat föreläggandet. Även domstolsundanröjanden och

åklagarbesked skall lämnas till den utfärdande

myndigheten. Bevakning av uppbörd och framställning av

meddelanden om utfärdade och godkända förelägganden

kommer att ske vid RPS-enheten.

Utfärdande av föreläggande av ordningsbot görs på en

speciell blankett som undertecknas av polismannen eller

tulltjänstemannen. Uppgifterna läggs därefter in i

ordningsbotsregistren via terminal. Originalet av

föreläggandet sparas för arkivering på den lokala

myndigheten. På RPS-enheten överförs erforderliga

uppgifter från ordningsbotsregistren till registret för

uppbörd och underrättelser. Bevakning av uppbörd och

framställning av meddelanden sker maskinellt vid RPS-

enheten.

De lokala polis- och tullmyndigheterna kommer att ha

tillgång till respektive ordningsbotsregister för bl.a. sökning

av uppgifter och framtagning av statistik.

3 Sekretessen för uppgifterna i de nya personregistren

över strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot

Mitt förslag: Den sekretess som för närvarande

gäller hos rikspolisstyrelsen för uppgifter i personregister

över strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot

skall även gälla hos de andra myndigheter -- polis-, åklagar-

och tullmyndigheter -- som i fortsättningen skall syssla med

ADB-hantering av uppgifterna.

Promemorians förslag överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Alla remissinstanser utom

datainspektionen har tillstyrkt eller inte haft något att

invända mot förslaget. Datainspektionen har anfört bl.a. att

det från integritetssynpunkt är angeläget att de nya

registren författningsregleras. I detta sammanhang är det

enligt inspektionen av särskild vikt att frågan om

registeransvar klargörs. Enligt inspektionen bör den

närmare utformningen av registren avvaktas innan ställning

tas till om de bör omfattas av sekretess. Inspektionen anser

att det på det föreliggande underlaget inte är möjligt att

bedöma var gränserna går i de nya systemen mellan å ena

sidan uppgiftshanteringen för ärendehandläggning på lokal

nivå som bör vara offentlig och å andra sidan en

registerverksamhet som är skild från handläggningen och

som eventuellt kan behöva sekretessbeläggas.

Skälen för mitt förslag: Enligt 7 kap. 18 §

sekretesslagen gäller sekretess i verksamhet som avser

förande eller uttag ur register för uppgift hos

rikspolisstyrelsen om bl.a. strafföreläggande och

föreläggande av ordningsbot, om uppgiften lämnats dit för

databehandling inom rättsväsendets informationssystem.

Sekretessen enligt bestämmelsen är absolut, dvs. något

skaderekvisit har inte ställts upp som villkor för

sekretessen. I vilka fall uppgifter får lämnas ut till andra

myndigheter regleras bl.a. i strafföreläggandekungörelsen

och ordningsbotskungörelsen.

Sekretessen gäller hos RPS. Uppgifter som lämnats till

RPS men som ännu inte tillförts rättsväsendets

informationssystem omfattas av sekretess enligt

bestämmelsen.

Enligt bestämmelsen gäller sekretessen inte i ärende om

strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot.

Undantagsbestämmelsen tar sikte på de handlingar i

ärendet som finns hos RPS, t.ex. godkännanden som har

kommit in från de misstänkta. Motsvarande uppgifter i

registret berörs däremot inte av undantaget.

Skyddet för den enskildes integritet vid förundersökning

m.m. hos polis- åklagar- och tullmyndigheterna är reglerat

i 9 kap. 17 § sekretesslagen. Enligt 9 kap. 18 § gäller denna

sekretess inte uppgift i ärenden om straffföreläggande eller

föreläggande av ordningsbot.

Förslaget om de nya ADB-rutinerna innebär att varje

åklagarmyndighet och vissa tullmyndigheter kommer att

föra ett lokalt strafförelägganderegister samt att RÅ

kommer att föra ett centralt strafförelägganderegister.

Vidare kommer varje polismyndighet och vissa

tullmyndigheter att ha åtkomst till de centrala

ordningsbotsregistren via terminal.

Efter samråd med chefen för justitiedepartementet vill

jag anföra följande.

Det är angeläget att det beslut som riksdagen fattat om

en ny ADB-hantering av strafförelägganden och

förelägganden av ordningsbot genomförs så snart som

möjligt. En given utgångspunkt är därvid att det skydd för

enskildas personliga integritet som i dag ges bl.a. genom

sekretesslagens regel om sekretess för uppgifter i aktuella

register inom rättsväsendets informationssystem inte

försämras.

Vid remissbehandlingen av promemorian med förslag

om hur sekretessregleringen bör anpassas till den nya ADB-

hanteringen har endast data- inspektionen gjort

invändningar. Främst tar dessa sikte på att det saknas

författningsreglering av de nya register som skall inrättas.

Jag instämmer i att det är viktigt att myndigheters

personregister med integritetskänslig information

författningsregleras (jfr. prop. 1990/91:60 s. 56 ff,

1990/91:KU11 s. 11 och 35). Jag kan också hänvisa bl.a. till

det arbete som pågår för en ny författningsreglering av

brottsregistren (se prop. 1987/88:122). En

författningsreglering av de nu aktuella registren saknas för

närvarande i de hänseenden som datainspektionen

efterlyser. Att åstadkomma en sådan reglering för den nya

ADB-hanteringen skulle tveklöst i inte oväsentlig mån

fördröja genomförandet av riksdagens beslut. Med tanke på

att det från integritetsskyddssynpunkt enligt min

bedömning inte blir fråga om någon försämring, om det

nuvarande starka sekretesskyddet för uppgifter kan

bibehållas, ser jag inte avsaknaden av författningsreglering

av de nya registren som något helt avgörande hinder mot ett

genomförande av riksdagsbeslutet. Frågan om en

författningsreglering är dock angelägen och bör tas upp i

lämpligt sammanhang så snart som möjligt.

I likhet med datainspektionen anser jag att

registeransvaret för registren måste klargöras innan de tas i

drift. Denna fråga får dock prövas i det fortsatta arbetet på

de nya ADB-rutinerna och bör inte tas upp i detta ärende.

Skyddsintresset för uppgifter om brott i dataregister är

som framgått mycket starkt. Regler om sekretess som

motsvarar de som för närvarande gäller för uppgifter hos

RPS bör införas för de myndigheter som kommer att ha

tillgång till de nya registren. Bestämmelserna i 7 kap. 18 §

sekretesslagen bör därför kompletteras så att sekretessen

även omfattar uppgifter i registren hos riksåklagaren och

åklagar-, polis- och tullmyndigheterna.

Bestämmelsen i sekretesslagen bör därför utformas så

att sekretessen gäller i verksamhet som avser förande och

uttag ur register för uppgift som tillförts särskilt register,

som förs över strafföreläggande och föreläggande av

ordningsbot. Något behov av att som i dag låta sekretessen

omfatta handlingar som skall tillföras registren kommer inte

att finnas eftersom uppgifterna skall registreras av den

myndighet som handlägger ärendet.

Den föreslagna ändringen bör inte påverka

offentligheten i ärenden om strafföreläggande och

föreläggande om ordningsbot. För hanteringen av dessa

ärenden gäller ett starkt insynsintresse då de ersätter den

domstolsprövning som annars skulle aktualiseras om

åklagaren beslutat väcka åtal. I förarbetena till

sekretesslagen uttalade föredragande statsrådet att det är

angeläget att denna prövning så långt möjligt får ske under

offentlig insyn (prop. 1979/80:2, Del A, s. 285). Sekretessen

bör därför inte omfatta de uppgifter i registren som behövs

för att myndigheterna skall kunna fullgöra sin

diarieföringsskyldighet enligt 15 kap. 1 § sekretesslagen.

Ändringen innebär således ett oförändrat sekretesskydd

för de registeruppgifter om strafförelägganden och

förelägganden av ordningsbot som behandlas med hjälp av

ADB samtidigt som handlingarna i ärendena kommer att

vara offentliga.

Datainspektionen har anfört att förslaget kan medföra

en risk för att insynsmöjligheterna i myndigheternas

rättskipande verksamhet begränsas. Enligt inspektionen är

det vidare svårt att förstå varför sekretess skall gälla för

uppgifterna i registren när motsvarande uppgifter skall vara

offentliga i handlingarna och diariet.

De nya ADB-rutinerna kommer inte att påverka de få

handlingar som upprättas eller inges i ett ärende om

strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot. De

nya rutinerna innebär bara en effektivisering av

handläggningen och att ärendehanteringen koncentreras till

de lokala myndigheterna. De handlingar som i dag ingår i

ärendena kommer även fortsättningsvis att vara offentliga.

Den föreslagna ändringen i sekretesslagen kommer därför

inte att medföra att insynsmöjligheterna i ärendena

minskar. Snarare kommer möjligheterna till insyn i

ärendena att öka eftersom de uppgifter i registren som

behövs för att myndigheterna skall kunna fullgöra sin

diarieföringsskyldighet inte omfattas av sekretess. Till detta

kommer att handlingarna i ett ärende i större utsträckning

än i dag kommer att förvaras hos den utfärdande

myndigheten. Det är heller inte något nytt att

sekretesskyddet kan vara olika beroende på om uppgifterna

finns i ett ADB-register eller i annan form. Detta gäller för

t.ex. skatteregistret och utsökningsregistret. Som jag

tidigare anfört är skyddsintresset för uppgifter om brott

mycket starkt. Starka integritetsskäl talar därför för att

uppgifterna även i fortsättningen skall vara

sekretessbelagda då de förekommer i ADB-baserade

personregister eftersom möjligheterna att sammanställa

uppgifter m.m. underlättas när uppgifterna finns i sådana

register. Jag ser det dock som naturligt att frågan om

offentlighet och sekretess för registeruppgifterna tas upp på

nytt i samband med en prövning av spörsmålet om en

författningsreglering av registren.

4 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom

justitiedepartementet upprättats förslag till lag om ändring

i sekretesslagen (1980:100).

Förslaget har granskats av lagrådet.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta

förslaget till

lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition föreslå

riksdagen anta det förslag föredraganden har lagt fram.

Bilaga 1

Promemorians lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100);

 Härigenom föreskrivs att 7 kap. 18 § sekretesslagen

(1980:100)1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 kap. 18 §

I annat fall än som avses i 17 § gäller sekretess i

verksamhet som avser förande av eller uttag ur register

 1. för uppgift som har

 tillförts register som

 förs med hjälp av

 automatisk databehandling

 över

 strafföreläggande och

 föreläggande av

 ordningsbot, och inte

 hänför sig till

 registrering som avses i 15

 kap. 1 §,

1. för uppgift hos 2. för annan uppgift hos

rikspolisstyrelsen, som rikspolis- styrelsen, som

angår brott eller den som angår brott eller den som

har misstänkts, åtalats har misstänkts, åtalats

eller dömts för brott, eller dömts för brott,

om uppgiften har lämnats om uppgiften har lämnats

dit för databehandling inom dit för databehandling inom

rätts- väsendets rättsväsendets

informationssystem, informationssystem,

2. för belastningsuppgift 3. för belastningsuppgift

som har tillförts som har tillförts

körkortsregistret, körkortsregistret,

3. för uppgift som har 4. för uppgift som har

tillförts särskilt tillförts särskilt

register som register som

författningsenligt förs författningsenligt förs

hos myndighet angående hos myndighet angående

brott eller brott eller

tjänsteförseelser tjänsteförseelser

begångna av personer som begångna av personer som

är eller har varit är eller har varit

verksamma hos myndigheten. verksamma hos myndigheten.

 Sekretessen enligt första

stycket 1 gäller inte i

ärende om

strafföreläggande eller

föreläggande av

ordningsbot.

 Sekretess gäller hos luftfartsverket i

verksamhet, som

avser förande av eller uttag ur certifikatregistret, för uppgift

som angår brott eller enskilds hälsotillstånd, om det kan

antas att den enskilde eller någon honom närstående lider

men om uppgiften röjs.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Bilaga 2

Lagrådet

Protokoll vid sammanträde 1991-10-28.

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl,

justitierådet Hans-Gunnar Solerud, regeringsrådet Anders

Swartling.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 24

oktober 1991 har regeringen på hemställan av statsrådet

Laurén beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till

lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

Förslaget har inför lagrådet föredragits av

hovrättsassessorn Erik[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Innehåll

Propositionens huvudsakliga innehåll1

Propositionens lagförslag2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7

november 19913

1

Inledning3

2

Bakgrund4

2.1

Nuvarande ordning4

2.2

Förslaget om nya ADB-rutiner för strafföreläggande och

föreläggande av ordningsbot5

3

Sekretessen för uppgifterna i de nya personregistren

över strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot6

4

Upprättat lagförslag9

5

Hemställan9

6

Beslut9

Bilaga 1

Promemorians lagförslag10

Bilaga 2

Lagrådets yttrande11

1 Lagen omtryckt 1989:713

1 Lagen omtryckt 1989:713, ändrad senast 1991:437