Bilaga 2 Redovisning av skatteutgifter PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 Bilaga 2 Redovisning av skatteutgifter Innehållsförteckning

1

Inledning.................................................................................................................

5

1.1

Nyheter 2005...........................................................................................

5

1.2

Disposition..............................................................................................

5

2

Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv..............................................................

6

2.1

Skatteutgifternas omfattning..................................................................

6

3

Beskrivning av jämförelsenorm .............................................................................

7

3.1

Norm för inkomstbeskattning...............................................................

7

3.2

Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ..........................

8

3.3

Norm för mervärdesskatt.......................................................................

8

3.4

Norm för punktskatter...........................................................................

8

4

Beräkningsmetoder ................................................................................................

9

4.1

Saldopåverkande skatteutgifter ..............................................................

9

4.2

Icke saldopåverkande skatteutgifter ......................................................

9

5

Skatteutgifter 2005 ...............................................................................................

10

5.1

Nytillkomna skatteutgifter 2005..........................................................

10

5.2

Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag....................................

10

5.2.1

Inkomstbeskattning..............................................................................

10

5.2.2

Indirekt beskattning av förvärvsinkomster .........................................

11

5.2.3

Mervärdesskatt......................................................................................

11

5.2.4

Punktskatter..........................................................................................

11

5.2.5

Skattereduktioner..................................................................................

11

5.2.6

Kreditering på skattekonto...................................................................

11

5.3

Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag ............................

11

6

Redovisning av skatteutgifter ..............................................................................

11

7

Beskrivning av enskilda skatteutgifter ................................................................

19

7.1

Saldopåverkande skatteutgifter ............................................................

19

A.

Inkomst av tjänst och allmänna avdrag................................................

19

B.

Intäkter i näringsverksamhet................................................................

22

C.

Kostnader i näringsverksamhet............................................................

23

D.

Intäkter i kapital....................................................................................

25

E.

Kostnader i kapital ................................................................................

26

F.

Socialavgifter .........................................................................................

26 3

PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

G.

Särskild löneskatt...................................................................................

27

H.

Mervärdesskatt.......................................................................................

27

I.

Punktskatter...........................................................................................

28

J.

Skattereduktioner ..................................................................................

31

K.

Kreditering på skattekonto ...................................................................

32

L.

Skattskyldighet ......................................................................................

33

M.

Skattesanktioner ....................................................................................

34

7.2

Icke saldopåverkande skatteutgifter.....................................................

34

N.

Skattefria transfereringar.......................................................................

34

Appendix..........................................................................................................................

36

Tabellförteckning

Tabell 1.

Skatteutgifter brutto i procent av totala skatteintäkter inom olika

skatteområden.........................................................................................................

6

Tabell 2.

Skatteutgifter fördelade på skatteutgifts- och politikområden...................

13 4 1 Inledning Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Ett exempel är mervärdesskattesatsen på livsmedel, som är nedsatt från 25 till 12 procent. Normen är i detta fall 25 procent och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan 25 procent och 12 procent multiplicerat med underlaget. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna normen. Ett exempel på en skattesanktion är den särskilda skatt som utgår på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Denna skatt tas endast ut för sådan el som produceras i kärnkraftverk och är därför att betrakta som en skattesanktion. Det primära syftet med den redovisning av skatteutgifter som lämnas i denna bilaga är att synliggöra de indirekta stöd som skatteutgifterna utgör på statsbudgetens inkomstsida för att därmed ge underlag till prioritering av olika stöd. Allmänt gäller att ett givet skatteuttag kan uppnås genom en lägre skattesats om den bas skatten tas ut på breddas. En sådan breddning av basen kan ske genom att minska antalet skatteutgifter. Redovisningen av skatteutgifterna syftar dock inte till att eliminera skatteutgifterna. Ett bibehållande av en skatteutgift kan vara mer samhällsekonomiskt lönsamt än ett slopande.

1.1

Nyheter 2005

Begreppet skatteutgifter ersätter från och med denna bilaga till 2005 års ekonomiska vårproposition den tidigare benämningen skatteavvikelser. Skälet till namnbytet är flera, begreppet skatteutgifter har bedömts vara lättare att relatera till de stöd som ges på PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 utgiftssidan, den engelska motsvarigheten, tax expenditures, är ett internationellt erkänt begrepp och bland övriga nordiska länder används begreppet skatteutgifter. Då skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning borde begreppet skatte kostnader användas istället för skatte- utgifter . Skattekostnader saknar dock en internationell motsvarighet och har inte heller bedömts bidra till att göra kopplingen till utgiftssidan tydligare. Därför har begreppet skatteutgifter, trots denna invändning, valts. I föregående års bilaga delades skatteutgifterna in i två grupper, medel inom specifika politikområden och skattepolitiskt motiverade skatteutgifter. Även på detta område har ett namnbyte skett. Istället för begreppet skatte politisk skatteutgift används skatte- teknisk skatteutgift. Syftet med ändringen är att det tydligare ska framgå vad som avses. En mer ingående beskrivning av skillnaden mellan skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden och skattetekniskt motiverade skatteutgifter ges i avsnitt 2.

1.2

Disposition

De senaste åren har ett arbete bedrivits i syfte att tydliggöra skatteutgifternas betydelse i ett budgetperspektiv. I avsnitt 2 i denna bilaga beskrivs detta arbete närmare. För att kunna identifiera en skatteutgift måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Avsnitt 3 innehåller därför en relativt utförlig beskrivning av de normer som har valts för de olika inkomstslagen. Avsnitt 4 beskriver de beräkningsmetoder som används. I avsnitt 5 redogörs dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels kommenteras de största skatteutgifterna inom de olika skatteområdena. Avsnitt 6 innehåller den tabell som redovisar samtliga, identifierade, skatteutgifter och skattesanktioner för inkomståren 20042006 fördelade på skatteområden. I avsnitt 7 ges beskrivningar av de enskilda skatteutgifterna. Slutligen ges, i ett appendix till denna bilaga, en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden för 2005. 5 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

2

Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv

Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik i syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De bör därför behandlas i likhet med utgifterna och inkluderas i de resultatredovisningar som regelbundet lämnas avseende olika politikområden. En sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgiftssom inkomstsidan. Vid sidan av de skatteutgifter som kan anses vara medel inom specifika politikområden finns det skatteutgifter som har uppstått till följd av regler som i huvudsak har sin grund i mål inom skattesystemet. Sådana mål kan vara att ge intäkter, allmänna fördelningsmål, administrativa mål såsom enkelhet, legitimitet/rimlighet och att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. Sådana skatteutgifter är i första hand skattetekniskt motiverade. Även om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs, så saknar de direkt koppling till olika politikområden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Det finns ingen klar gräns mellan de skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden och de som är skattetekniskt motiverade. Ett antal skatteutgifter kan därför anses vara en blandning av dessa två grupper. Sammanfattningsvis kan skatteutgifterna därför delas in i tre grupper:

1.

medel inom specifika politikområden (PO)

2.

skattetekniskt motiverade (ST)

3.

en blandning av 1. och 2.

En fördjupad redovisning och uppföljning av skatteutgifterna, i syfte att bl.a. ytterligare förbättra underlaget för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet, bör i första hand ta sikte på de skatteutgifter som är att jämställa med stöd på budgetens utgiftssida, dvs. de som utgör medel inom ett specifikt politikområde.

2.1

Skatteutgifternas omfattning

I tabell 1 redovisas det samlade intäktsbortfall som de beräknade skatteutgifterna medför, relaterat till de intäkter de olika skatteslagen inbringar till den offentliga sektorn. Redovisningen görs dels för samtliga skatteutgifter, dels enbart för skatteutgifter som utgör medel inom specifika politikområden Beräkningarna bygger på prognoser för 2005. En detaljerad redovisning av samtliga, identifierade, skatteutgifter ges i avsnitt 5, tabell 2. De andelar som anges i tabell 1 bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteutgifterna av olika skäl inte är fullständig. Ett skäl är att det i många fall saknas underlag för att beräkna skatteutgifterna. Ett annat är att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen avseende skatteutgifter inte har gjorts. Tabellen ger dock en översiktlig bild av skatteutgifternas betydelse inom olika skatteområden. Tabell 1. Andel skatteutgifter och skattesanktioner av totala skatteintäkter inom olika skatteområden 2005

Specifika

Samtliga

politikområden

Skatteutgifter

Direkt skatt på arbete

3

3

Indirekt skatt på arbete

2

2

Skatt på kapital

58

87

Skatt på bolagsvinster

1

13

Mervärdesskatt

18

21

Punktskatter

51

53

Skattereduktioner*

1

1

Kreditering på skattekonto*

2

2

Skattesanktioner

Indirekt skatt på arbete

0

-17

Skatt på kapital

-15

-18

Punktskatter

-2

-2

Totalt*

13

11 * Anges som andel av totala skatteintäkter för samtliga skatteområden Skatteutgifterna inom specifika politikområden uppgår till 13 procent av totala skatteintäkter. Sett till samtliga skatteutgifter 6 är motsvarande andel 11 procent. Orsaken till att andelen skatteutgifter inom specifika politikområden är högre, är att majoriteten av skattesanktionerna saknar politikområdesanknytning. Detta får till följd att skatteuttaget blir lägre för de politikområdesanknutna skatteutgifterna då de inte minskas med lika mycket som de skattetekniska skatteutgifterna Sett till de olika skatteslagen återfinns den största andelen skatteutgifter inom området skatt på kapital. Ett flertal av skatteutgifterna inom kapitalskatteområdet är dock skattetekniskt motiverade. Om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna exkluderas sjunker andelen inom området skatt på kapital från 88 till 58 procent. Av de skatteutgifter, som utgör medel inom specifika politikområden, är nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel den största. Skatteutgiften uppstår i och med att skattesatsen är nedsatt från 30 procent, normen för skatt på kapitalinkomster, till 15 procent. Skatteutgiften ligger inom PO20, Ekonomisk äldrepolitik, som syftar till att stärka tiden efter pensionering för främst personer med låg eller ingen inkomst. Även inom punktskatteområdet är skatteutgifterna betydande. De som utgör medel inom specifika politikområden uppgår till 51 procent. Nära hälften av dessa skatteutgifter ligger inom PO 38, Näringspolitik. Detta område syftar bl.a. till att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. 3 Beskrivning av jämförelsenorm Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteutgifterna i denna bilaga utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna i 1990 års skattereform. Principen om likformig beskattning innebär i detta sammanhang att beskattningen inom varje skatteslag skall vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdesskatt och punktskatt. PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 I betänkandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och i 1997 års ekonomiska vårproposition finns en uttömmande beskrivning av jämförelsenormer och beräkningsmetoder vid skatteutgiftsberäkningarna. I detta avsnitt ges ett sammandrag av dessa inom varje skatteslag. Det pågår ständigt en översyn av de normer som redovisningen bygger på. Exempelvis genomfördes till 2003 års bilaga en översyn inom punktskatteområdet. Arbetet syftade till att tydliggöra principerna för vilka skatter som ingår i redovisningen och även till att förtydliga och i viss mån revidera normerna.

3.1

Norm för inkomstbeskattning

För inkomstbeskattningen finns en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomst som skall beskattas enhetligt motsvaras av summan av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring under beskattningsperioden. Beskattningsperiodens längd skall vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som skall gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och näringsverksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteutgiftsberäkningarna. Vidare gäller att olika grad av progressivitet i skatteskalan är förenlig med normen under förutsättning att individer med identiska inkomster betalar lika mycket i skatt. Likaså är skattereduktioner förenliga med normen under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga eller inkomster av vissa typer av aktiviteter. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av normen för inkomstbeskattningen:

Sparande skall ske med beskattade inkomster.

Värdeförändringar skall beskattas (alternativt skall skatterestitution ges) när de uppkommer och inte vid realisationstillfället.

7 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i skattebasen.

Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig inkomst.

Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra skattepliktig inkomst.

Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras efter ekonomisk livslängd.

Endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig skall vara avdragsgilla.

3.2

Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster

Enligt normen för indirekt beskattning av förvärvsinkomster skall socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. Normen är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten skall återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatteinnehållet i socialavgifterna, den allmänna löneavgiften och den allmänna pensionsavgiften.

3.3

Norm för mervärdesskatt

Normen för mervärdesskatt är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster skall beskattas med normalskattesatsen, som för närvarande uppgår till 25 procent. Undantaget från skatteplikt när det gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock inte som en skatteutgift. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdes- skatteplikt utgöra en del av normen i skatteutgiftsredovisningarna. Destinationsprincipen skall tillämpas vid internationella transaktioner. Offentlig myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel är inte skattepliktiga när den ingående mervärdesskatten är högre än den utgående mervärdesskatt som skulle utgå på det subventionerade priset.

3.4

Norm för punktskatter

Redovisningen av skatteutgifter inom punktskatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på kärnkraftsel. Energiskatten tar sikte på energianvändningen och normen är därför att all energiförbrukning skall belastas med samma skatt per kWh. En differentiering av skatteuttaget mellan el och övriga bränslen för uppvärmnings- och drivmedelsändamål är förenlig med normen. Skälet är att el och övriga bränslen är olika typer av energislag. För övriga bränslen är det förenligt med normen att differentiera mellan uppvärmning och drivmedel. Motivet är att energiskatten på drivmedel inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, bullerstörning och olyckor. För förbrukning av el motsvaras normen av normalskattesatsen på el. För förbrukning av bränslen som används till uppvärmningsändamål motsvaras normen av skattesatsen på eldningsolja. För bränsle som används som drivmedel utgörs normen av skattesatsen för bensin i miljöklass 1. Tidigare har normalskattesatsen på el utgjort normen för differentierat skatteuttag på fossila bränslen och energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m till uppvärmningsändamål. Från och med årets redovisning motsvaras normen istället av energiskattesatsen på eldningsolja. Normen för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid. Enligt normen skall skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive bränsle. Implicit 8 speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid medför. Denna skada är densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts normen för koldioxidskatten lika med normalskattesatsen oberoende av om bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel. Energi- och koldioxidskatterna är endast avsedda att träffa bränsle som används som drivmedel eller för uppvärmning. Skattefriheten för bränsle som används som råvara betraktas därför inte som en skatteutgift. 4 Beräkningsmetoder Beräkningen av skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjutningar beaktas således inte. Beräkningsmetoden av skatteutgifterna är statisk. Det innebär att ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Effekten av detta är att ett slopande av skatteutgifterna inte ger en så stor intäktsförstärkning som kan tyckas framgå av denna redovisning. Det finns saldopåverkande och icke saldopåverkande skatteutgifter. I det följande beskrivs skillnaden mellan dessa två.

4.1

Saldopåverkande skatteutgifter

De saldopåverkande skatteutgifterna redovisas både netto- och bruttoberäknade. Den nettoberäknade skatteutgiften visar det faktiska skattebortfall som skatteutgiften medför. Om stödet istället hade getts på utgiftssidan skulle det motsvaras av en skattefri transferering. Exempel på sådana skattefria transfereringar på utgiftssidan är barnbidrag och bostadsbidrag. Skatteutgifterna redovisas även brutto för att kunna jämföras med skattepliktiga transfereringar på utgiftssidan. Exempel på PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 sådana transfereringar är sjukpenning och föräldrapenning. Vid beräkningen av en bruttoberäknad skatteutgift justeras de nettoberäknade skatteutgifterna upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Antag t.ex. en skatteutgift som ger ett skattebortfall netto i inkomstslaget tjänst på 100. Det är detta som är statens intäktsbortfall till följd av skatteutgiften. Om denna skatteutgift skall kunna jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan måste skatteutgiften räknas upp med den marginalskatt som gäller för inkomstslaget, vilket ger åtgärdens bruttoeffekt. För att förenkla beräkningen antas att marginalskatten uppgår till 25 procent. Den bruttoberäknade skatteutgiften blir då 133 (=100/(1 - 0,25)), vilket kan jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan.

4.2

Icke saldopåverkande skatteutgifter

På utgiftssidan finns det såväl skattefria som skattepliktiga transfereringar. Enligt den norm som gäller för inkomstbeskattningen skall offentliga transfereringar utgöra skattepliktig inkomst. Det innebär att skattefria transfereringar automatiskt definieras som skatteutgifter. Exempel på sådana, icke saldopåverkande, skatteutgifter är barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. Orsaken till skattefriheten är närmast administrativ. För att kunna jämföra skattefria och skattepliktiga transfereringar krävs en kompletterande redovisning, där bidragen först höjs, för att sedan beskattas så att bidraget efter skatt är lika stort. En sådan skattebeläggning innebär visserligen ökade offentliga utgifter, men samtidigt ökar skatteintäkterna. Budgetsaldot påverkas således inte. Därför kallas dessa skattefria transfereringar för icke saldopåverkande skatteutgifter. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden eller politikområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. Redovis- 9 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 ningen netto återfinns på utgiftssidan under respektive utgiftsområde. 5 Skatteutgifter 2005 I detta avsnitt anges dels vilka skatteutgifter som har tillkommit, dels kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteområde. I kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade skatteutgifterna 2005.

5.1

Nytillkomna skatteutgifter 2005

I denna, 2005 års ekonomiska vårproposition föreslås ett antal helt nya skatteutgifter med anledning av de skador på skogsbeståndet, som uppstått i samband med den svåra stormen i början av 2005. Dessa är tillfällig energi- och koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen, samt en skattereduktion för stormskadad skog. Genom regeländringar i budgetpropositionen för 2005 har två skatteutgifter tillkommit. Den första är en nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen. Den andra ett ramanslag till regionalpolitisk stimulans. Från och med inkomståret 2005 påförs aktiebolag, som gör avsättning till periodiseringsfond, en schablonintäkt. Denna syftar till att räntebelägga den skattekredit som bolagen tidigare har åtnjutit. Även om avsättningsmöjligheten till periodiseringsfond inte har upphört utgör denna, på grund av räntebeläggningen, inte längre en skatteutgift. Skatteutgiften kvarstår dock, bland annat för enskilda näringsidkare som inte påförs någon schablonintäkt. I samband med räntebeläggningen gjordes vissa justeringar i metodiken för att beräkna skatteutgiften, vilket medför att en lägre skatteutgift redovisas för 2004 jämfört med föregående års bilaga. Det har dessutom skett en del förändringar i redovisningen. Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna finns det två nedsättningar som arbetsgivare får göra. Den första är i huvudsak inriktad mot mindre företag och den andra är en regional nedsättning. Då det finns svårigheter förknippade med att få fram underlag för att redovisa dessa nedsättningar var och en för sig, redovisas de från och med detta års skatteutgiftsbilaga tillsammans. Skatteutgifterna begränsningsregel småhus och begränsningsregel förmögenhetsskatt har flyttats till skattereduktioner. I årets redovisning av skatteutgifter finns det med en skatteutgift som tidigare inte har redovisats som skatteutgift, skattereduktion för sjöinkomst, och en skattesanktion som tidigare inte har redovisats, socialavgifter som utgår på skattepliktiga ersättningar över förmånstaken.

5.2

Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag

De saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här förväntas uppgå till omkring 147 miljarder kronor brutto inkomståret 2005. Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i inledningen, tolkas med viss försiktighet.

5.2.1

Inkomstbeskattning

Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattning är avdrag för resor till och från arbetet, som för inkomståret 2005 beräknas uppgå till omkring 8 miljarder kronor brutto. Den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattning förväntas inkomståret 2005 vara nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel. Denna skatteförmån orsakas av att avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till 15 procent av en schablonmässigt beräknad avkastning istället för till 30 procent. För inkomståret 2005 beräknas den beskattningsbara förmånen uppgå till omkring 15 miljarder kronor. 10

5.2.2

Indirekt beskattning av förvärvsinkomster

Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter den största. Inkomståret 2005 beräknas denna beskattningsbara förmån uppgå till omkring 7 miljarder kronor.

5.2.3

Mervärdesskatt

Den största skatteförmånen inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. Inkomståret 2005 beräknas denna skatteutgift uppgå till omkring 25 miljarder kronor brutto.

5.2.4

Punktskatter

Inom punktskatteområdet ger nedsatt skatt till 0,5 öre/kWh för elförbrukning inom industrin upphov till beskattningsbara förmåner på omkring 17 miljarder kronor brutto inkomståret 2005. Energiskattebefrielsen för biobränsle, torv m.m. ger en beräknad skatteförmån på omkring 5 miljarder kronor inkomståret 2005. I föregående års bilaga till 2004 års ekonomiska vårpropisition beräknades skatteförmånen till omkring 16 miljarder kronor. Anledningen till denna markanta minskning av skatteförmånen är att normen ändrats från normalskattesatsen på el till energiskattesatsen på eldningsolja.

5.2.5

Skattereduktioner

En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, kommunal inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet och statlig fastighetsskatt. Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till omkring 10 miljarder kronor brutto inkomståret 2005. Den största enskilda skatteutgiften är skattereduktion för fackföreningsavgiften som beräknas till drygt 3 miljarder kronor brutto. PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

5.2.6

Kreditering på skattekonto

Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs målgruppen genom kreditering av dennes skattekonto. Den sammanlagda skatteutgiften för kreditering på skattekonto beräknas uppgå till omkring 20 miljarder kronor brutto inkomståret 2005. Den största enskilda skatteutgiften uppgår till omkring 9 miljarder kronor brutto och avser tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting.

5.3

Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag

De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för inkomståret 2005 uppgå till omkring 32 miljarder kronor brutto. 6 Redovisning av skatteutgifter I tabell 2 i denna bilaga redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteområden för inkomståren 20042006. Tabellen inleds med saldopåverkande skatteutgifter och avslutas med icke saldopåverkande skattutgifter. De saldopåverkande skattutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) och politikområden (PO), vilket framgår av kolumnerna två och tre i tabellen. En definition av vad numreringen av de olika utgifts- och politikområdena står för, ges i ett appendix till denna bilaga. I redovisningen av skatteutgifter beaktas såväl beslutade som föreslagna regelförändringar. En * visar att skatteutgiften är nytillkommen, men att riksdagen ännu inte har fattat beslut om den. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört eller kommer att upphöra ett visst år. Ett blankt fält, , visar att skatteutgiften inte existerade under ett eller flera år under den period för vilken skatteutgifterna redovisas. 11 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 Ett streck, -, innebär att skatteutgiften inte har kunnat beräknas. Noll i tabellen (0,00) visar att skatteutgiften har beräknats, men att den är mindre än 5 miljoner kronor. I Avsnitt 7, som följer efter tabellen, ges en kortfattad beskrivning av de enskilda skatteutgifterna. 12 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

Tabell 2. Skatteutgifter fördelade på skatteutgifts- och politikområden

Mdkr

brutto

netto

2004

2005

2006

2004

2005

2006

SALDOPÅVERKANDE SKATTEUTGIFTER

A. Inkomst i tjänst och allmänna avdrag

A1

UO11

PO20

Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension

-

-

-

-

-

-

A2

UO24

PO38

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

0,87

0,85

0,87

0,52

0,51

0,52

A3

UO24

PO38

Sjöinkomstavdrag

-

-

-

-

-

-

A4

UO24

PO38

Underskott i aktiv verksamhet m.m.

0,05

0,06

0,04

0,03

0,04

0,03

A5

-

ST

Personaloptioner

-

-

-

-

-

-

A6

UO19

PO33

Regionalpolitisk stimulans

0,51

0,51

0,30

0,30

Avdrag för kostnader i tjänst

A7

UO13

PO22

Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och

hemresor

1,31

1,23

1,37

0,76

0,73

0,79

A8

UO13

PO22

Avdrag för resor till och från arbetet

8,46

8,47

9,52

4,90

5,04

5,46

A9

UO13

PO22

Avdrag för inställelseresor

-

-

-

-

-

-

Skattefria förmåner och ersättningar

A10

UO24

PO38

Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner

0,21

0,22

0,23

0,12

0,12

0,13

A11

UO13

PO22

Förmån av resa vid anställningsintervju

-

-

-

-

-

-

A12

UO13

PO22

Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m.

-

-

-

-

-

-

A13

UO22

PO37

Förmån av personaldator

4,14

4,22

4,26

2,37

2,41

2,42

A14

UO20

PO34

Förmån av miljöanpassade bilar

0,07

0,07

0,07

0,04

0,04

0,04

A15

-

ST

Stipendier

-

-

-

-

-

-

A16

-

ST

Personalrabatter mm.

-

-

-

-

-

-

A17

-

ST

EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning

-

-

-

-

-

-

A18

-

ST

Hittelön

-

-

-

-

-

-

A19

-

ST

Ersättning för blod m.m.

0,06

0,06

0,06

0,04

0,04

0,04

A20

-

ST

Inkomst från försäljning av vilt växande bär

-

-

-

-

-

-

A21

-

ST

Utlandstillägg mm.

-

-

-

-

-

-

A22

-

ST

Ersättningar och förmåner till statligt anställda vid utlandsstationering

-

-

-

-

-

-

A23

-

ST

Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands

-

-

-

-

-

-

A24

-

ST

Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg

-

-

-

-

-

-

A25

-

ST

Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse

-

-

-

-

-

-

A26

UO14

PO23

Personalvård

-

-

-

-

-

-

A27

UO9

PO14

Förmån av privat hälso- och sjukvård

-

-

-

-

-

-

A28

UO5

PO5

Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

A29

UO11

PO20

Avdrag för pensionspremier

-

-

-

-

-

-

B. Intäkter i näringsverksamhet

B1

UO23

PO43

Uttag av bränsle

0,23

0,23

0,23

0,14

0,14

0,14

B2

UO23

PO41

Avverkningsrätt till skog

-

-

-

-

-

-

C. Kostnader i näringsverksamhet

C1

UO13

PO22

Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet

-

-

-

-

-

-

C2

UO24

PO38

Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal

-

-

-

-

-

-

C3

UO24

PO38

Koncernbidragsdispens

-

-

-

-

-

-

13 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2004

2005

2006

2004

2005

2006

C4

UO24

PO38

Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar

-

-

-

-

-

-

C5

UO11

PO20

Avsättning till personalstiftelse (pension)

-

-

-

-

-

-

C6

UO23

PO41

Anläggning av ny skog m.m.

0,33

0,37

0,34

0,20

0,22

0,21

C7

-

ST

Skadeförsäkringsföretag

0,77

0,90

0,66

0,56

0,65

0,48

C8

-

ST

Överavskrivningar avseende inventarier

2,66

3,17

3,40

1,90

2,23

2,39

C9

-

ST

Periodiseringsfonder

5,99

2,01

2,13

4,16

1,21

1,29

C10

-

ST

Substansminskning

-

-

-

-

-

-

C11

UO23

PO41

Skogsavdrag

-

-

-

-

-

-

C12

UO23

PO43

Yrkesfiskaravdrag

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

C13

UO19

PO33

Bidrag till regionala utvecklingsbolag

-

-

-

-

-

-

C14

-

ST

Nedskrivning av lager och pågående arbeten

1,72

1,88

1,96

1,16

1,26

1,32

C15

-

ST

Skogs- och skogsskadekonto

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,01

C16

-

ST

Räntefördelning vid generationsskiften

-

-

-

-

-

-

D. Intäkter i kapital

D1

UO18

PO31

Avkastning eget hem

16,02

13,47

6,25

11,22

9,43

4,37

D2

UO24

PO38

Utdelning på aktier i onoterade bolag

3,67

3,68

3,74

2,57

2,58

2,62

D3

UO24

PO38

Utdelning av aktier

-

-

-

-

-

-

D4

-

ST

Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt

8,04

7,74

8,24

5,63

5,42

5,77

D5

-

ST

Värdeförändring på aktier m.m.

12,61

10,06

10,96

8,83

7,04

7,67

D6

UO18

PO31

Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt

4,42

4,73

4,61

3,09

3,31

3,23

D7

UO11

PO20

Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel

14,11

14,89

14,03

9,88

10,42

9,82

D8

-

ST

Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar

0,39

0,41

0,39

0,27

0,29

0,27

D9

-

ST

Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt

14,51

0,00

0,00

10,16

0,00

0,00

D10

-

ST

Begränsningslagen

0,57

0,57

0,57

0,40

0,40

0,40

D11

-

ST

Framskjuten beskattning vid andelsbyte

-

-

-

-

-

-

E. Kostnader i kapital

E1

-

ST

Konsumtionskrediter

-

-

-

-

-

-

E2

-

ST

Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m.

-

-

-

-

-

-

F. Socialavgifter

F1

UO24

PO38

Nedsättning med inriktning mot mindre företag, egenavgifter

1,67

1,73

1,81

1,17

1,21

1,26

F2

UO19

PO33

Regional nedsättning av egenavgifter

0,11

0,11

0,11

0,07

0,08

0,08

F3

UO24

PO38

Nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för

arbetsgivaravgifter

7,05

6,76

6,90

5,19

4,87

4,97

G. Särskild löneskatt

G1

UO17

PO28

Utländska artister

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

G2

UO24

PO38

Ersättning skiljemannauppdrag

-

-

-

-

-

-

G3

UO17

PO30

Ersättning till idrottsutövare

-

-

-

-

-

-

H. Mervärdesskatt

Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej)

H1

UO18

PO31

Försäljning av tomtmark och byggnader

1,21

1,27

1,32

0,89

0,91

0,95

H2

UO17

PO28

Försäljning av konstverk (

-

-

-

-

-

-

H3

-

ST

Lotterier

4,99

5,23

5,52

3,67

3,77

3,97 14 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Skattesats 0, 6 eller 12 procent (avdragsrätt föreligger)

H4

UO9

PO13

Läkemedel

1,74

1,90

2,02

1,28

1,37

1,46

H5

-

ST

Internationell personbefordran

0,97

1,02

1,06

0,71

0,73

0,76

H6

UO22

PO36

Personbefordran

4,77

5,15

5,60

3,51

3,71

4,03

H7

UO17

PO28

Allmänna nyhetstidningar

1,72

1,89

2,00

1,27

1,36

1,44

H8

UO17

PO28

Böcker, tidskrifter m.m.

2,32

2,55

2,71

1,71

1,84

1,95

H9

UO17

PO28

Biografföreställningar

0,31

0,32

0,34

0,23

0,23

0,25

H10

UO17

PO28

Vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang

1,67

1,75

1,85

1,23

1,26

1,33

H11

UO17

PO30

Kommersiell idrott

2,69

2,65

2,89

1,98

1,91

2,08

H12

UO17

PO28

Upphovsrätter

0,12

0,12

0,13

0,09

0,09

0,09

H13

UO17

PO28

Entré djurparker

0,04

0,04

0,04

0,03

0,03

0,03

H14

Uo12

PO21

Livsmedel

23,66

24,52

25,28

17,42

17,66

18,20

H15

UO24

PO38

Rumsuthyrning

1,19

1,24

1,31

0,87

0,90

0,94

H16

UO17

PO30

Transport i skidliftar

0,15

0,15

0,16

0,11

0,11

0,11

H17

UO17

PO28

Försäljning av konstverk (>300 000 kr/år)

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Undantag från skattskyldighet

H18

UO17

PO30

Omsättning i ideella föreningar

0,08

0,09

0,09

0,06

0,06

0,06

Redovisningsperiod

H19

-

ST

Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet

0,36

0,46

0,52

0,27

0,33

0,37

Avdrag för ingående skatt

H20

-

ST

Ingående skatt på jordbruksarrende

-

-

-

-

-

-

I. Punktskatter

Energiskatt

I1

UO22

PO36

Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon

8,59

8,61

8,97

6,32

6,20

6,46

I2

UO22

PO36

Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift

1,12

1,22

1,23

0,82

0,88

0,88

I3

UO22

PO36

Energiskattebefrielse för bränslebrukning vid bandrift

0,13

0,14

0,15

0,09

0,10

0,11

I4

-

ST

Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart

0,80

0,99

1,03

0,59

0,72

0,74

I5

-

ST

Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

I6

UO19

PO33

Elförbrukning i vissa kommuner

0,78

0,80

0,81

0,58

0,58

0,58

I7

UO21

PO35

Skatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning

0,22

0,23

0,23

0,16

0,16

0,16

I8

UO21

PO35

Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning

0,41

0,44

0,46

0,30

0,31

0,33

I9

UO21

PO35

Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m.

4,33

4,64

4,71

3,19

3,34

3,39

I10

UO21

PO35

Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk

0,26

0,26

0,26

0,19

0,19

0,19

I11

UO21

PO35

Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin

0,35

0,36

0,36

0,26

0,26

0,26

I12

UO24

PO38

Bränsleförbrukning inom industrin

1,69

1,75

1,75

1,25

1,26

1,26

I13

UO23

PO43

Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

0,12

0,13

0,13

0,09

0,09

0,09

I14*

UO23

PO41

Tillfällig energiskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom

skogsbruksnäringen

0,11

0,11

0,08

0,08

I15

UO24

PO38

Elförbrukning inom industrin

15,84

17,15

17,40

11,66

12,35

12,53

I16

UO23

PO43

Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen

0,52

0,56

0,56

0,38

0,40

0,40

I17

UO21

PO35

Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk

0,13

0,11

0,09

0,09

0,08

0,07

I18

UO24

PO38

Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering

inom industrin

0,09

0,18

0,18

0,07

0,13

0,13 15 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Koldioxidskatt

I19

UO24

PO38

Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin

6,39

6,62

6,63

4,71

4,76

4,77

I20

UO24

PO38

Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin

0,25

0,26

0,26

0,19

0,19

0,19

I21

UO23

PO43

Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen

0,38

0,39

0,39

0,28

0,28

0,28

I22

UO23

PO44

Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och

skogsbruksnäringen

1,19

1,19

0,85

0,86

I23*

UO23

PO41

Tillfällig koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom

skogsbruksnäringen

0,06

0,06

0,05

0,05

I24

UO21

PO35

Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin

0,87

0,89

0,89

0,64

0,64

0,64

I25

UO22

PO36

Koldioxidskattebefrielse för bandrift

0,11

0,11

0,12

0,08

0,08

0,09

I26

UO21

PO35

Koldioxidskattebefrielse för elproduktion

2,84

3,00

3,12

2,09

2,16

2,24

I27

-

ST

Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart

-

-

-

-

-

-

I28

-

ST

Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart

0,68

0,80

0,83

0,50

0,57

0,60

I29

UO21

PO35

Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk

1,78

1,90

1,96

1,31

1,37

1,41

I30

UO21

PO35

Koldioxidskattebefrielse för torv

1,98

2,12

2,17

1,46

1,53

1,56

J. Skattereduktioner

J1

UO22

PO37

Skattereduktion för anslutning till bredband

0,05

0,06

u

0,03

0,04

u

J2

UO13

PO22

Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa

0,62

0,64

0,67

0,35

0,36

0,38

J3

UO14

PO23

Skattereduktion för avgift till fackförening

3,50

3,54

3,84

2,03

2,11

2,21

J4

UO21

PO35

Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

J5

UO13

PO22

ROT-avdrag

2,80

2,03

u

1,86

1,33

u

J6

UO24

PO38

Skattereduktion för sjöinkomst

0,14

0,14

0,15

0,08

0,08

0,09

J7*

UO23

PO41

Skattereduktion för stormskadad skog

2,65

0,66

1,60

0,40

J8

UO18

PO31

Begränsningsregel småhus

0,47

0,47

0,47

0,33

0,33

0,33

J9

UO18

PO31

Begränsningsregel förmögenhetsskatt

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

K. Kreditering på skattekonto

K1

UO13

PO22

Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa

2,90

5,21

5,21

2,13

3,75

3,81

K2

UO13

PO22

Anställningsstöd till långtidssjukskrivna

0,00

0,00

u

0,00

0,00

u

K3

UO13

PO22

Offentligt skyddat arbete (OSA)

1,08

1,09

1,09

0,79

0,79

0,79

K4

UO22

PO36

Sjöfartsstöd

2,28

2,40

2,47

1,68

1,73

1,78

K5

UO25

PO48

Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting

4,43

9,00

7,00

4,43

9,00

7,00

K6

UO18

PO31

Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder

0,16

0,96

1,39

0,12

0,69

1,00

K7

UO18

PO34

Investeringsstimulans för källsortering

0,38

0,18

0,27

0,13

K8

UO21

PO35

Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler

1,33

0,67

1,33

0,67

L. Skattskyldighet

L1

-

ST

Akademier m.m.

-

-

-

-

-

-

L2

-

ST

Företagarföreningar m.m.

-

-

-

-

-

-

L3

-

ST

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

-

-

-

-

-

-

L4

-

ST

Ideella föreningar

-

-

-

-

-

-

L5

-

ST

Kyrkor

-

-

-

-

-

-

L6

-

ST

Ägare av vissa fastigheter

-

-

-

-

-

- 16 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

Mdkr

brutto

netto

2004

2005

2006

2004

2005

2006

M. Skattesanktioner

Kostnader i kapital

M1

-

ST

Ränteutgifter - 21 procents reduktion

-0,56

-0,56

-0,57

-0,39

-0,39

-0,40

M2

-

ST

Begränsning av skattereduktion

-0,80

-0,80

-0,80

-0,56

-0,56

-0,56

M3

UO18

PO31

Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar

-0,35

-0,07

-0,23

-0,24

-0,05

-0,16

M4

UO18

PO31

Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus

-2,65

-2,73

-2,80

-1,95

-1,97

-2,02

M5

UO24

PO38

Fastighetsskatt på lokaler

-5,11

-5,46

-5,84

-3,76

-3,93

-4,20

M6

UO24

PO38

Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter

-1,85

-1,86 -1,87 -1,36 -1,34 -1,35

M7

UO18

PO31

Avkastning på bostadsrättsfastighet

1,40

0,66

-0,55

1,01

0,48

-0,39

Socialavgifter

M8

-

ST

Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete

-56,13 -62,64 -70,99 -41,32 -45,10 -51,11

Punktskatter

M9

UO21

PO35

Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

-2,48

-2,46

-2,38

-1,83

-1,77

-1,71

N. EJ SALDOPÅVERKANDE SKATTEAVVIKELSER

Skattefria transfereringar

N1

Näringsbidrag och EU-bidrag

-

-

-

N2

Avgångsvederlag till jordbrukare

-

-

-

N3

Bidrag från Sveriges författarfond och konstnärsnämnd

-

-

-

N4

Flyttningsersättningar

-

-

-

N5

Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner

-

-

-

N6

Bistånd

3,06

3,01

3,03

N7

Barnbidrag m.m.

13,67

13,86

15,81

N8

Handikappersättning m.m.

0,59

0,62

0,63

N9

Underhållsstöd

2,41

2,39

2,33

N10

Bidrag till adoption

-

-

-

N11

Engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar

-

-

-

N12

Bostadstillägg pensionärer (BTP)

5,20

5,39

5,47

N13

Bostadsbidrag

1,52

1,47

1,43

N14

Studiestöd

4,59

4,56

4,66

N15

Skattefria pensioner

0,30

0,31

0,32

N16

Äldreförsörjningsstöd

0,16

0,15

0,15

N17

Övriga icke skattepliktiga transfereringar

0,21

0,21

0,22

17 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 18

7

Beskrivning av enskilda skatteutgifter

7.1

Saldopåverkande skatteutgifter

A.

Inkomst av tjänst och allmänna avdrag

A1. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader skall inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Avsättningen utgör ersättning för utfört arbete, varmed ersättningen ligger till grund för särskild löneskatt. Skatteutgiften för skatt på inkomst av tjänst beror på skillnaden i marginalskatt vid avsättning och utbetalning av pensionen. A2. Löneunderlaget i fåmansaktiebolag Genom reglerna om löneunderlag ökar den kapitalbeskattade inkomsten för aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa. Därigenom beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst. Skatteutgiften avser därmed skatt på inkomst av tjänst och består i skillnaden i skattesats mellan tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen. A3. Sjöinkomstavdrag Sjömän som har haft s.k. sjöinkomst medges sjöinkomstavdrag som uppgår till 36 000 kronor om fartyget huvudsakligen går i fjärrfart och 35 000 kronor om det går i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året skall avdrag medges med 1/365 av sjöinkomstavdraget per dag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A4. Underskott i aktiv verksamhet m.m. Underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av som allmänt avdrag under vissa förutsättningar (maximalt under 5 års tid med högst 100 000 kronor per år; restriktionerna gäller dock inte litterär, konstnärlig eller PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 liknande verksamhet). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A5. Personaloptioner Beskattning av personaloptionsförmånen sker först när personaloptionen utnyttjas. För de personer som utnyttjar personaloptionen är räntan på denna skattekredit en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A6. Regionalpolitisk stimulans För att stimulera den regionala utvecklingen i de delar av Sverige som kan ha höga kostnader till följd av långa avstånd och kallt klimat har regeringen tillsatt en utredning. Denna utredning skall analysera och lämna förslag till regionala stimulanser på skatteområdet. I första hand skall utredas ett förhöjt grundavdrag inom stödområde A som bör gälla från och med inkomståret 2005. En särskild ram avsätts för detta ändamål om 0,30 miljarder kronor per år. Om förslaget om höjt grundavdrag inte kan genomföras skall ramen användas för andra regionala åtgärder med samma syfte. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Avdrag för kostnader i tjänst A7. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Den som har tillfälligt arbete på annan ort än hemorten eller flyttat till annan ort på grund av arbete men har kvar den tidigare bostaden kan under vissa förutsättningar få avdrag för den ökning av levnadskostnaderna som därigenom uppkommer. Om den skattskyldige på grund av sitt arbete vistas på annan ort än hemorten kan avdrag för utgifter för en hemresa per vecka medges. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A8 Avdrag för resor till och från arbetet Skatterättsligt anses kostnader för resor till och från arbetet i princip vara privata levnadskostnader och inte en kostnad för intäkternas 19 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 förvärvande. Anledningen är att den skattskyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Då kostnader som överstiger 7 000 kronor är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen utgör avdraget en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. A9 Avdrag för inställelseresor Om den skattskyldige har haft utgifter för resa mellan två platser inom EES i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag, s.k. inställelseresa, har denne rätt till avdrag för utgifterna. Avdraget skall som huvudregel beräknas efter utgiften för det billigaste färdsättet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Skattefria förmåner och ersättningar Skattefria ersättningar och förmåner minskar den beskattningsbara arbetsinkomsten. Då den beskattningsbara inkomsten minskar, minskar även underlaget för socialavgifter. Ett minskat underlag innebär att den förmånsgrundande inkomsten för olika socialförsäkringar sänks, vilket minskar statens utgifter. Statens utgifter minskar dock inte med lika mycket som inbetalningarna till systemet minskar då det i socialavgifterna finns en skattedel, som inte ger rätt till några förmåner. Skattedelen motsvaras av den särskilda löneskatten. Skatteutgiften vad gäller socialavgifterna utgörs därför enbart av den särskilda löneskatten. Totalt uppgår skatteutgiften för skattefria ersättningar och förmåner därmed till skatt på dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt. A10. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan undantas från beskattning. För skattefrihet krävs beslut av Forskarskattenämnden. 25 procent av lönen undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter är också undantagna från skatteplikt. Undantagen gäller under högst tre år. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A11. Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av resa till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan resa är ej skattepliktig. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A12. Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. är undantagen från skatteplikt om utbildningen är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna fortsätta att arbeta. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A13. Förmån av personaldator I de fall arbetstagaren för privat bruk får använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller, utgår varken inkomstskatt eller sociala avgifter. Denna förmån utgör ersättning för utfört arbete. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Fr.o.m. år 2004 är högsta tillåtna bruttolöneavdrag 10 000 kronor per år. A14. Förmån av miljöanpassade bilar För förmånsbilar som helt eller delvis drivs med elektricitet utgör förmånsvärdet 60 procent av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Alkohol- och gasdrivna bilar, utom de som drivs med gasol, utgör förmånsvärdet 80 procent av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Skattebortfallet uppstår till följd av det nedsatta förmånsvärdet och skatteutgiften avser inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A15. Stipendier Stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning är skattefria. Stipendier som är avsedda för andra ändamål är skattefria under vissa förutsättningar, bl.a. om de inte utgör ersättning för utfört arbete. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. 20 A16. Personalrabatter m.m. Personalrabatter beskattas normalt inte. Reseförmåner med inskränkande villkor som tillhandahålls anställda inom t.ex. flyg eller järnväg beskattas enligt en schablon. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A17. EU-parlamentarikers rese- och kostnadsersättning

EU-parlamentarikernas fasta resekostnads- och traktamentsersättningar från EU-parlamentet är normalt inte skattepliktiga. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A18. Hittelön Hittelön, ersättningar till den som i särskilt fall har räddat person eller egendom i fara, och ersättningar till den som bidrar till avslöjande eller gripande av person som begått brott, är skattefria. Eftersom ersättningarna i princip är ersättning för prestation är detta en skattelättnad. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A19. Ersättning för blod m.m. Ersättningar till den som har lämnat organ, blod eller modersmjölk är skattefria. Eftersom ersättningarna i princip är ersättning för prestation är detta en skattelättnad. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A20. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Inkomster från försäljning av vilt växande bär, svamp och kottar som den skattskyldige har plockat själv är skattefria upp till 5 000 kronor. Eftersom inkomsten är en ersättning för arbete är detta en skattelättnad. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 A21. Utlandstillägg m.m. Utlandstillägg och liknande ersättningar samt förmåner såsom fri bostad och bostadskostnadsersättning, är inte skattepliktiga för personal stationerade utomlands vid utrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A22. Ersättningar och förmåner till statligt anställda vid utlandsstationering Vissa kostnadsersättningar och förmåner i samband med utlandsstationering till andra statligt anställda än anställda vid utrikesförvaltningen eller i biståndsverksamhet är inte skattepliktiga. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A23. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Den s.k. ettårsregeln medger skattefrihet i Sverige, även om ingen beskattning skett utomlands. Om anställningen har varat minst ett år i samma land och avsett anställning hos annan än bl.a. svenska staten eller svensk kommun, medges befrielse från skatt även om ingen beskattning skett i verksamhetslandet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A24. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Skattefrihet gäller för anställning ombord på utländskt fartyg om anställningen och vistelsen utomlands varat minst sex månader och avsett anställning hos arbetsgivare som är svensk juridisk person eller fysisk person bosatt i Sverige. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. 21 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 A25. Ersättning till offer för nationalsocialistisk förföljelse Ersättning från utlandet till offer för nationalsocialistisk förföljelse har undantagits från beskattning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A26. Personalvård A29. Avdrag för pensionspremier Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Personalvårdsförmåner är skattefria. Med personalvårdsförmåner avses förmåner av mindre värde som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan utgörs av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som personalvårdsförmåner räknas inte rabatter, förmåner som den anställde får byta ut mot kontant ersättning, förmåner som inte riktar sig till hela personalen, eller andra förmåner som den anställde får utanför arbetsgivarens arbetsplatser genom kuponger eller något motsvarande betalningssystem. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A27. Förmån av privat hälso- och sjukvård Om arbetsgivaren bekostar offentligt finansierad hälso- och sjukvård i Sverige är detta en skattepliktig förmån. Om arbetsgivaren däremot bekostar privat hälso- och sjukvård för en anställd är detta en skattefri förmån. Detsamma gäller för hälso- och sjukvård utomlands. Arbetsgivaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden. Det finns inget som hindrar att arbetsgivaren efter överenskommelse gör ett bruttolöneavdrag för den anställde för att kompensera sig för kostnaden. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A28. Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI Ersättningar för ökade levnadskostnader eller för skolavgifter för barn och förmån för fri bostad är ej skattepliktig när ersättningen anvisats av styrelsen för SIPRI till vissa utländska forskare. Skattefriheten har motiverats med svårigheten att rekrytera forskare. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt.

B.

Intäkter i näringsverksamhet

Betydelsen av organisationsform I följande beskrivningar av skatteutgifterna inom näringsverksamhet under B. och C. gäller generellt att posterna påverkar den beskattningsbara inkomsten i näringsverksamheten. Storleken på skatteutgiften kommer att bero av i vilken organisationsform näringsverksamheten bedrivs. För aktiebolag och ekonomiska föreningar, där inkomst av näringsverksamhet beskattas med bolagsskatt, innebär den lägre beskattningsbara inkomsten att statens bolagsskatteintäkter minskar. För enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, där inkomst av näringsverksamhet beskattas som inkomst av tjänst, innebär en sänkt beskattningsbar inkomst att även underlaget för socialavgifter minskar. Skatteutgiften utgörs därför av dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt (se utförlig beskrivning under A. Inkomst av tjänst, vad gäller förhållandet mellan socialavgifter och särskild löneskatt). B1. Uttag av bränsle Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. B2. Avverkningsrätt till skog Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i närings- 22 verksamhet. Räntan på krediten borde utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

C.

Kostnader i näringsverksamhet

C1. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet För näringsidkare som företar arbetsresor med egen bil tillämpas idag de regler som gäller för löntagare, dvs. de kostnader som överstiger 7 000 kronor är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Kostnaden är egentligen en privat levnadsomkostnad, varför avdraget utgör en skatteutgift avseende skatt på inkomst av näringsverksamhet, se A7. C2. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. C3. Koncernbidragsdispens Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag ej är uppfyllda. Detta förutsätter dels att avdraget redovisas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag skall vara av samhällsekonomiskt intresse. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. C4. Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Ekonomiska föreningar får göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skattepliktiga hos mottagaren. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 C5. Avsättning till personalstiftelse (pension) Arbetsgivare får göra avdrag för belopp som förts över till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Avsättningen utgör ersättning för utfört arbete, varmed ersättningen ligger till grund för särskild löneskatt. Om marginalskatten vid utbetalning av pensionen är lägre än vid inbetalning av premien uppstår en skatteutgift avseende skatt på inkomst av näringsverksamhet. C6. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk skall omedelbart kostnadsföras. Utgifter för inköp av och plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av omedelbart. Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C7. Skadeförsäkringsföretag I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till s.k. säkerhetsreserv. Skatteutgiften utgörs av skillnaden på skattekrediten som det extra avdraget medför och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. C8. Överavskrivningar avseende inventarier Den planmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens ekonomiska livslängd, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att planmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Lagstiftningen tillåter att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat av förslitning. Genom överavskrivningarna uppstår en skattekredit som minskar underlaget för inkomstskatt. Skattekrediten motsvarar inkomstskatten multiplicerad med överavskrivningen. Denna återförs till beskattning genom underavskrivningar under de år då de skattemässiga avskrivningarna är lägre än den verkliga förslitningen (de planmässiga avskrivningarna). 23 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 Vid beräkning av skatteutgiften görs antagandet att överavskrivningar i genomsnitt återförs till beskattning (genom underavskrivningar) efter sex år. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C9. Periodiseringsfonder Periodiseringsfond är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet i företaget, där medel kan reserveras under högst sex år. Från och med inkomståret 2005 påförs aktiebolag, som gör avsättning till periodiseringsfond, en schablonintäktsränta i syfte att räntebelägga den skattekredit som tidigare år har utgjort en skatteutgift. Skatteutgiften för aktiebolag upphör därmed från och med inkomståret 2005. Reserveringsmöjligheten, för enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag, innebär att underlaget för inkomst av näringsverksamhet minskar, vilket ger upphov till en skattekredit. Avsättningen måste återföras till beskattning senast sex år efter avsättningstidpunkten. Skatteutgiften avser räntan på skattekrediten och beräknas som skillnaden mellan nuvärdet på skattekrediten vid tidpunkten för avsättningen och tidpunkten för återföringen. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C12. Yrkesfiskaravdrag Yrkesfiskare som under längre tidsperioder personligen har bedrivit fiske har rätt till avdrag för de ökade levnadskostnader som fiskaren har haft på grund av att denne har vistats utom sin vanliga hemort. Rätt till avdrag föreligger dock endast om resan varit förenad med övernattning utanför den vanliga hemorten. Avdrag medges med ett schablonbelopp som för närvarande uppgår till 100 kronor per dag (utöver det generella avdraget om 200 kronor per dag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverksamhet). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C13. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionalt utvecklingsbolag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C10. Substansminskning Huvudregeln vad gäller avdrag för substansminskningar är ingen skattutgift. Enligt en alternativregel får avdraget uppgå till högst 75 procent av täktmarkens allmänna saluvärde då utvinningen påbörjades. Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den snabbare avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C11. Skogsavdrag Vid avyttring av skog får fysisk person under innehavstiden avdrag med högst 50 procent av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till 25 procent. Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande C14. Nedskrivning av lager och pågående arbeten Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fastigheter och värdepapper) tas upp till 97 procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för pågående arbeten som utförs på löpande räkning och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten på löpande räkning kan en motsvarande alternativregel som ovan användas. Skatteutgiften utgörs av den skattelättnad som den lägre redovisade inkomsten av näringsverksamhet innebär. Räntan på krediten borde utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. 24 C15. Skogs- och skogsskadekonto Det finns möjlighet att få göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto eller skogsskadekonto från intäkter som är hänförliga till skogsbruk. Insättningen begränsas i tid till 10 år på skogskonto och 20 år på skogsskadekonto. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Räntan på krediten borde utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C16. Räntefördelning vid generationsskiften Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning till den del det negativa fördelningsunderlaget är hänförligt till förvärvet. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt.

D.

Intäkter i kapital

D1. Avkastning eget hem Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsskatt med 1,0 procent av taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som beräknats med hjälp av den s.k. dämpningsregeln. Direktavkastningen förutsätts motsvara fastighetens marknadsvärde multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital och utgörs av skillnaden mellan kapitalinkomstskatten (30 procent) på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsskatten. D2. Utdelning på aktier i onoterade bolag Lättnadsreglerna för delägare i onoterade bolag medför en skatteförmån. En avkastning på 70 procent av statslåneräntan på ett speciellt definierat underlag undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 D3. Utdelning av aktier Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp till dess att mottagaren säljer aktierna. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D4. Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Enligt normen skall värdeförändringar beskattas (alternativt skall skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är, när de realiseras. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov, under vissa förutsättningar, även då vinsten har realiserats. Dessa uppskovsmöjligheter ger upphov till en skattekredit. Räntan på denna skattekredit utgör en skatteutgift som avser skatt på kapital. D5. Värdeförändring på aktier m.m. Enligt normen skall värdeförändringar beskattas (alternativt skall skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är, när de realiseras. Uppskovet ger upphov till en skattekredit. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D6. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Endast två tredjedelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den tredjedel som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D7. Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än normen för kapitalinkomster. Inkomstskatt tas ut med 15 procent istället för 30 procent på en schablonberäknad avkastning. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. 25 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 D8. Nedsatt avkastningsskatt på K- försäkringar Avkastningen på K-försäkringskapital beskattas lägre än normen för kapitalinkomster. Inkomstskatt (30 procent) tas endast ut på 9/10 av en schablonberäknad avkastning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D9. Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Skatteunderlaget utgörs av kapitalunderlaget värdet av den skattskyldiges tillgångar med avdrag för finansiella skulder vid beskattningsårets ingång multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret. Om den faktiska avkastningen på försäkringskapital över-/understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen uppstår en skatteutgift/skattesanktion avseende skatt på inkomst av kapital. D10. Begränsningslagen Ett spärrbelopp fastställs som uppgår till 60 procent av summan av den skattskyldiges beskattningsbara inkomst av tjänst/näringsverksamhet och inkomst av kapital. Om det totala skattebeloppet är högre än spärrbeloppet sätts förmögenhetsskatten och den statliga inkomstskatten ned med överskjutande belopp. Förmögenhetsskatten får dock inte sättas ner till ett lägre belopp än skatten på 50 procent av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. Skatteutgiften avser förmögenhetsskatt, skatt på inkomst av kapital och statlig skatt på inkomst av tjänst/näringsverksamhet. D11. Framskjuten beskattning vid andelsbyte Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten tillämpas när fysiska personer gör andelsbyten om vissa villkor är uppfyllda. Reglerna innebär att det inte fastställs någon kapitalvinst vid bytet av andelarna utan beskattning sker när de mottagna andelarna avyttras. Skatteutgiften utgörs av räntan på den kredit som den framskjutna beskattningen innebär och avser skatt på inkomst av kapital eller tjänst (fåmansföretagsreglerna).

E.

Kostnader i kapital

E1. Konsumtionskrediter Enligt gällande regelsystem är samtliga ränteutgifter avdragsgilla. Enligt normen skall endast ränteutgifter för lån till investeringar inklusive bostadsinvesteringar vara avdragsgilla, vilket innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. E2. Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Förluster vid avyttring av marknadsnoterade delägarrätter, samt andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är marknadsnoterade, får dras av i sin helhet mot kapitalvinster på sådana tillgångar. Kapitalförluster på marknadsnoterade räntefonder och andra marknadsnoterade fordringsrätter än premieobligationer får dras av i sin helhet. Huvudregeln är att 70 procent av förlusten får dras av. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital.

F.

Socialavgifter

F1. Nedsättning med viss inriktning mot mindre företag, egenavgifter Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare göra avdrag med 5 procent av avgiftsunderlaget, dock högst med 9 000 kronor per år, vilket motsvarar ett underlag på 180 000 kronor. Skatteutgiften avser egenavgifter. F2. Regional nedsättning av egenavgifter Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag med 10 procent av avgiftsunderlaget upp till 180 000 kronor, dvs. högst 18 000 kronor per år. Nedsättningen är en utvidgning av den generella nedsättningen av socialavgifterna på 5 procent. Fiskeri-, vatten- bruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning p.g.a. EG-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. 26 F3. Nedsättning med inriktning mot mindre företag och regional nedsättning för arbetsgivaravgifter Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag med 5 procent av lönesumman, dock högst med 3 090 kronor per deklarationstillfälle. Därutöver får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag med 10 procent av lönesumman, dock högst med 7 100 kronor per deklarationstillfälle. Den sistnämnda nedsättningen på 10 procent gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättning p.g.a. EG- regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter.

G.

Särskild löneskatt

G1. Utländska artister Inkomst från artistisk eller idrottslig verksamhet som en utländsk fysisk person bedrivit i Sverige beskattas med en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Inkomsten är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. G2. Ersättning skiljemannauppdrag Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser särskild löneskatt. G3. Ersättning till idrottsutövare Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

H.

Mervärdesskatt

Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) H1. Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är ca 15 procent av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt normen borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H2. Försäljning av konstverk Undantaget från skatteplikt omfattar enbart upphovsmannen och hans dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för under 300 000 kronor är försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H3. Lotterier Enligt EG-regler får det inte tas ut någon mervärdesskatt på lotterier. All beskattning sker endast i form av punktskatt. Enligt den svenska normen borde det utgå mervärdesskatt och skatteutgiften avser därför mervärdesskatt. Skattesats 0, 6 eller 12 procent (avdragsrätt föreligger) H4. Läkemedel För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt. (Vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel utgår dock mervärdesskatt.) 27 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 H5. Internationell personbefordran Transport till eller från utlandet räknas som export. Detta innebär att en resa från ort i Sverige till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter. Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

H6H13. Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter, samt entré djurparker Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till 6 procent. För böcker och tidskrifter gäller detta från 1 januari 2002. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt.

H14H16. Livsmedel, rumsuthyrning, transport i skidliftar Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till 12 procent. Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksvaror. H17. Försäljning av konstverk > 300 000 kr/år Undantaget omfattar enbart upphovsmannen och hans dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för över 300 000 kronor per år, eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen 12 procent. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Undantag från skattskyldighet H18. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Redovisningsperiod H19. Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder två månader efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteutgiften uppgår till räntan på skattekrediten för mervärdesskatt. Avdrag för ingående skatt H20. Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet.

I.

Punktskatter

Energiskatt I1. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Skattesatsen för dieselolja i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör normen på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieseloljeanvändning av miljöklass 1. År 2005 är skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen 31 öre/kWh medan dieselolja i den främsta miljöklassen beskattas med 10 öre/kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. I2. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. Skatteutgiften uppgår till 31 öre/kWh. I3. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Bränsle i dieseldrivna järnvägsfordon beskattas inte. Skatteutgiften uppgår till 31 öre/kWh. 28 I4. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Bränsle som används vid inrikes sjöfart. beskattas inte. Skatteutgiften uppgår till 31 öre/kWh. I5. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Skatteutgiften uppgår till 31 öre/kWh. I6. Elförbrukning i vissa kommuner PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 2,4 öre/kWh, för kol 4,1 öre/kWh. För eldningsolja är skattesatsen 7,1 öre/kWh, vilken utgör normen. I9. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på 7,1 öre/kWh 2005. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. I10. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Normen för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till 25,4 öre/kWh 2005. I Norrbottens, Västerbottens och Jämtlands län samt kommunerna Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik, Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Älvdalen,[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsby är dock skattesatsen nedsatt till 19,4 öre/kWh. Skatteutgiften uppgår till 6 öre/kWh. I7. Skatt på el som används för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för denna förbrukning är, med vissa undantag, nedsatt till 22,8 öre/kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala

nedsättningen

på

elförbrukning

till

19,4 öre/kWh.

Undantagen gäller el

som förbrukas i elpannor (>2MW) under perioden 1 november till 31 mars. I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till 21,8 öre/kWh för sådan förbrukning. I övriga delar av landet gäller istället normalskattesatsen på 25,4 öre/kWh för sådan förbrukning. Normen är som ovan, dvs. 25,4 öre/kWh. I8. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteutgifterna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna på de olika energislagen och skattesatsen på eldningsolja. Skattesatsen för gasol uppgår 2005 till 1,1 öre/kWh, för naturgas För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. I11. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. Normen utgörs av full skattesats. I12. Bränsleförbrukning inom industrin Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. I13. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. 29 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 I14. Tillfällig energiskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen Befrielse medges från energiskatt för diesel som förbrukas i skogsbruksverksamhet i södra Sverige från och med den 8 januari 2005 till och med utgången av 2006. Detta för att underlätta omhändertagandet av stormfälld skog efter den svåra stormen i början av 2005. Normen utgörs av full skattesats på dieselolja. I15. Elförbrukning inom industrin Koldioxidskatt I19. Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrisektorn medges en nedsättning på 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för uppvärmning. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. I20. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin Industrisektorn har varit skattebefriad för användning av elkraft. Fr.o.m. den 1 juli 2004 beskattas dock elanvändningen med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el. I16. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen har varit skattebefriad för all elanvändning. Fr.o.m. den 1 juli 2004 beskattas dock elanvändningen med 0,5 öre/kWh. Normen utgörs av normalskattesatsen på el. I17. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk

För 2005 får ett

skatteavdrag

motsvarande

9,0 öre/kWh göras

för el från

landbaserad vindkraftsel. För el från havsbaserad vindkraft medges ett avdrag på 16,0 öre/kWh. Avdraget upphör när elproduktionen uppnått 20 000 timmar beräknad som drift med full last. I18. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges befrielse från energiskatten på el. Befrielsen gäller fr.o.m. den 1 juli 2004. För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger 0,8 procent av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till 24 procent. Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock befriade från den del av koldioxidskatten på kol och naturgas som överstiger 1,2 procent av försäljningsvärdet. EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. I21. Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen För bränslen som används inom växthus- och jordbruksnäringen medges en nedsättning på 79 procent av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för uppvärmning. Normen utgörs av full skattesats på dessa bränslen. I22. Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäring För dieselolja som används i arbetsmaskiner i jord- och skogsbruksverksamhet medges en nedsättning av koldioxidskatten med 77 procent. Normen utgörs av full koldioxidskattesats för dieselolja. 30 I23. Tillfällig koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen Befrielse medges från koldioxidskatt för diesel som förbrukas i skogsbruksverksamhet i södra Sverige från och med den 8 januari 2005 till och med utgången av 2006. Detta för att underlätta omhändertagandet av stormfälld skog efter den svåra stormen i början av 2005. Normen utgörs av skattesatsen för diesel till arbetsmaskiner inom skogsbruket. I24. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges ett avdrag på 79 procent av koldioxidskatten på bränsle. Normen utgörs av full skattesats. I25. Koldioxidskattebefrielse för bandrift Bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon ät befriad från koldioxidskatt. Normen utgörs av full skattesats. I26. Koldioxidskattebefrielse för elproduktion För bränsle som åtgår vid elproduktion utgår ingen koldioxidskatt. Normen utgörs av full skattesats. I27. Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Koldioxidskatt tas ej ut för flygbränsle. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Normen utgörs av full skattesats. I28. Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Bränsle för inrikes sjöfart är befriad från koldioxidskatt. Normen utgörs av full skattesats. I29. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk får PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 avdrag göras för 79 procent av koldioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. Nedsättningen gäller fr.o.m. 2004. I30. Koldioxidskattebefrielse för torv Torv är ett bränsle som är befriat från koldioxidskatt. Normen utgörs av full skattesats.

J.

Skattereduktioner

J1. Skattereduktion för anslutning till bredband Skattereduktion utgår för anslutning till bredband som tas i bruk under perioden 1 januari 2001 till 31 december 2006. Skattereduktion får göras med högst 5 000 kronor eller, i fråga om hyreshus, 5 000 kronor per bostad eller lokal som anslutits. Till den del skattereduktion beviljas privatpersoner (fysiker) avser skatteutgiften skatt på inkomst av tjänst. Till den del skattereduktionen beviljas företag (juridiker) avser skatteutgiften skatt på inkomst av näringsverksamhet. J2. Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassan är 40 procent av medlemens avgift till arbetslöshetskassan under kalenderåret före taxeringsåret. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. J3. Skattereduktion för avgift till fackförening Skattereduktionen för fackföreningsavgift är 25 procent av den medlemsavgift som betalats till en arbetstagarorganisation. Skattereduktion görs endast om den sammanlagda medlemsavgiften till en eller flera arbetstagarorganisationer under kalenderåret före taxeringsåret uppgår till minst 400 kronor. Reduktionen är en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. 31 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 J4. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus Skattereduktion medges för privatpersoner (fysiker) med ett belopp som motsvarar en viss andel av den utgift som en fastighetsägare har vid installation av energieffektiva fönster i ett befintligt eller nyproducerat småhus eller ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Vid installation av energieffektiva fönster kan reduktion även ges till privatbostadsföretag som äger småhus. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för installationer som påbörjas tidigast den 1 januari 2004 och avslutas senast den 31 december 2006. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst/näringsverksamhet. J5. ROT-avdrag

Skattereduktion medges med en viss del av löneandelen av utgifter för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad för ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för byggnadsarbeten som utförs under perioden den 15 april 2004 t.o.m. den 30 juni 2005. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst/näringsverksamhet. J6. Skattereduktion för sjöinkomst av Europeiska Kommissionen innan den kan träda i kraft. Till den del skattereduktion beviljas privatpersoner (fysiker) avser skatteutgiften skatt på inkomst av tjänst. Till den del skattereduktionen beviljas företag (juridiker) avser skatteutgiften skatt på inkomst av näringsverksamhet. J8. Begränsningsregel småhus Fr.o.m. 2001 skall fastighetsskatteuttaget i princip begränsas till högst 5 procent av hushållets beskattningsbara inkomst. Denna begränsning utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. J9. Begränsningsregel förmögenhetsskatt Fr.o.m. 2004 års taxering skall den som tillgodoräknats skattereduktion för fastighetsskatt (begränsningsregel småhus) och som betalar förmögenhetsskatt för sin permanentbostad kunna tillgodoräknas skattereduktion även för förmögenhetsskatten. Denna skattereduktion utgör en skatteutgift. Skatteutgiften avser förmögenhetsskatt.

K.

Kreditering på skattekonto

Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med 14 000 kronor om fartyget huvudsakligen gått i fjärrfart och med 9 000 kronor om det gått i närfart. Om man inte har arbetat ombord hela året, skall reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för varje dag som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. J7. Skattereduktion för stormskadad skog Med anledning av de skador på skogsbeståndet, som uppstått i samband med den svåra stormen i början av 2005, ges en skattereduktion under två år. Inriktningen är att reduktionen skall ges i förhållande till den mängd stormskadat virke som under 2005 och 2006 forslas ut ur den stormskadade skogen. Reduktionen utgör ett statligt stöd som måste notifieras och godkännas

K1K3. Anställningsstöd och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (OSA) Stöden utgår genom en kreditering av skattekonto. Krediteringen utgör en skatteutgift. Syftet med stöden är att underlätta för målgruppen att få ett jobb som stärker deras ställning på arbetsmarknaden och som i slutändan leder till en reguljär osubventionerad anställning. Tiden för när stöd kan lämnas och krediteringens storlek beror bland annat på hur länge den anställde har varit inskriven på arbetsförmedlingen eller varit sjukskriven, samt på arbetshandikapp. Anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa (K1) Målgruppen är arbetslösa med långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen och 32 stimulansen ges i form av allmänt, förstärkt och särskilt anställningsstöd. Fr.o.m. 2004 höjs dagersättningen från 750 kronor till 1 000 kronor. Anställningsstöd vid anställning av långtidssjukskrivna (K2) Målgruppen är sjukskrivna anställda som inte kan återgå till nuvarande arbetsgivare och där rehabiliteringsansvaret har övergått till Försäkringskassan. Offentligt skyddat arbete (OSA) (K3) Målgruppen för stödet är främst arbetslösa med socialmedicinskt handikapp. Stödet omvandlades 2003 från ett bidrag till en skattekreditering. Villkoren är för övrigt oförändrade. K4. Sjöfartsstöd Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. K5. Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår sedan 2002 till kommuner och landsting. Stödet bestod fram till och med 2003 av två delar ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. Från och med 2004 har nyanställningsstödet tagits bort och istället har det generella stödet höjts. Det generella stödet uppgår 2005 till 2,5 procent av underlaget, vilket motsvarar ca 7,5 miljarder kronor, och tillgodoförs kommuner och landsting genom en kreditering på deras skattekonton. Stödet för 2004 har ökats i efterhand med 1,5 miljarder kronor. K6. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans utgår vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mer- PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 värdesskattesatsen från 25 till 6 procent vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekt. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Stimulansen innefattar projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas under perioden den 1 januari 2003 t.o.m. den 31 december 2006. K7. Investeringsstimulans för källsortering Ett särskilt investeringsstöd för källsorteringslokaler i flerbostadshus infördes den 1 januari 2005. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs under perioden den 1 januari 2005 t.o.m. den 31 december 2006. Investeringsstimulansen ges via en kreditering på skattekontot. K8. Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler En särskild investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler införs under 2005 så snart ett godkännande från Europeiska kommissionen erhållits om stödets förenlighet med EG-fördragets regler om statligt stöd. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller till och med den 31 december 2006, förutom vad gäller installation av solcellssystem som gäller till och med den 31 december 2007. Investeringsstimulansen ges via en kreditering på skattekontot.

L.

Skattskyldighet

L1L6. Akademier m.m., företagareföreningar m.m., erkända arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 24 §§ fastighetstaxeringslagen Befrielse från skatteplikt på all inkomst utom inkomst av fastighet och vissa rörelseinkomster. För ägare av fastigheter gäller att de är befriade från skattskyldighet på vissa typer av inkomster från fastigheter, bl.a. nationalparker, utbildnings- och vårdanstalter. 33 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2

M.

Skattesanktioner

Kostnader i kapital M1. Ränteutgifter 21 procents reduktion Enligt normen skall samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen som innebär att avdragseffekten är 21 procent i de fall nettoränteutgiften (kapitalinkomster fråndragna) överstiger 100 000 kronor. M2. Begränsning av skattereduktion I reglerna om skattereduktion för underskott av kapital finns en regel som begränsar reduktionen till summa andra skatter. Skatterestitution medges inte. Skattesanktionen avser skatt på kapitalinkomst. M3. Ränteutgifter för bostadsrättsföreningar Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år ej överstiga den intäkt på 3 procent av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst.

M4M6. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. M7. Avkastning på bostadsrättsfastighet Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen årligen ta upp en intäkt om 3 procent av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på 0,5 procent av taxeringsvärdet (eller, om det är lägre, det underlag som beräknats med hjälp av den s.k. dämpningsregeln) för fastigheter som är taxerade som hyreshus och 1,0 procent för småhusfastigheter. Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skattesanktionen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten (30 procent) på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Socialavgifter M8. Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete Endast sådan ersättning som är fömånsgrundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. På ersättning för arbete som ligger över förmånstaken utgår dock socialavgifter trots att denna ersättning inte är förmånsgrundande. Skattesanktionen utgörs av skillnaden mellan nivån på den särskilda löneskatten och nivån på socialavgifterna. Punktskatter M9. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med 5 514 kronor per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion.

7.2

Icke saldopåverkande skatteutgifter

N.

Skattefria transfereringar

N1. Näringsbidrag och EU-bidrag

Med näringsstöd avses stöd som lämnas av stat eller kommun. Beroende på hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir effekten olika. Om bidraget används för finansiering av en icke 34 avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att betrakta som en avvikelse. Om bidraget däremot används för finansiering av en tillgång som enligt allmänna regler får skrivas av med årliga värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit. Bidraget fungerar i dessa fall såsom en direktavskrivning. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. N2. Avgångsvederlag till jordbrukare I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. N3. Bidrag från Sveriges författarfond och konstnärsnämnd Ersättningen finansieras med statliga medel och är pensionsgrundande. Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Fr.o.m. inkomståret 1999 beläggs ersättningarna med statlig ålderspensionsavgift. Skatteutgiften utgörs av särskild löneskatt med avdrag för den delen av pensionsavgiften som ej grundar förmån. N4. Flyttningsersättningar Ersättning för utgifter för flyttning när en skattskyldig på grund av byte av verksamhetsort flyttar till en ny bostadsort är skattefri, om ersättningen betalas av allmänna medel eller av arbetsgivaren. Om ersättningen för utgifter för flyttning också omfattar ersättning för körning med egen bil, skall denna ersättning dock tas upp till beskattning till den del den överstiger 17 kr/mil. Flyttningsbidrag som lämnas av arbetsmarknadsmyndigheter är skattefria. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. N5. Totalförsvarspliktigas ersättningar och förmåner Totalförsvarspliktigas dagersättningar och tillägg till sådana ersättningar, naturaförmåner, fälttraktamenten, befattningspenningar, utbildningspremier, utryckningsbidrag samt avgångsvederlag är skattefria. Familjebidrag till totalförsvarspliktiga är skattepliktigt bara om bidrag- PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 et betalas ut i form av näringsbidrag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. N6. Bistånd Bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd samt liknande ersättningar är skattefria. Detta gäller också för bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. N7. Barnbidrag m.m. Allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och barnpension till den del pensionen inte överstiger 0,4 prisbasbelopp eller, vid pension efter båda föräldrarna, 0,8 prisbasbelopp, är ej skattepliktiga. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. N8. Handikappersättning m.m. Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merutgifter, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som betalas ut av kommunala eller landstingskommunala medel till en vårdbehövande är skattefria. Skatteutgiften avser skatt av tjänst.

N9N17. Underhållsstöd, bidrag till adoption, introduktions-ersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, bostadstillägg till pensionärer (BTP), bostadsbidrag, underhållsstöd, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd samt övriga skattefria transfereringar Bidragen och stöden är skattefria. Skatteutgifterna avser skatt på inkomst av tjänst. 35 PROP. 2004/05:100 BILAGA 2 Appendix Utgifts- och politikområden 2005. Utgiftsområden (UO)

UO1

Rikets styre

PO10

Integrationspolitik

UO2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

PO11

Storstadspolitik

UO3

Skatt, tull och exekution

PO12

Migrationspolitik

UO4

Rättsväsendet

PO13

Hälso- och sjukvårdspolitik

UO5

Internationell samverkan

PO14

Folkhälsa

UO6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

PO15

Barnpolitik

UO7

Internationellt bistånd

PO16

Handikappolitik

UO8

Invandrare och flyktingar

PO17

Äldrepolitik

UO9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

PO18

Socialtjänstpolitik

UO10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

PO19

Ersättning vid arbetsoförmåga

UO11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

PO20

Ekonomisk äldrepolitik

UO12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

PO21

Ekonomisk familjepolitik

UO13

Arbetsmarknad

PO22

Arbetsmarknadspolitik

UO14

Arbetsliv

PO23

Arbetslivspolitik

UO15

Studiestöd

PO24

Jämställdshetspolitik

UO16

Utbildning och universitetsforskning

PO25

Utbildningspolitik

UO17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

PO26

Forskningspolitik

UO18

Samhällsplanering, Bostadsförsörjning och byggande

PO27

Mediepolitik

UO19

Regional utveckling

PO28

Kulturpolitik

UO20

Allmän miljö- och naturvård

PO29

Ungdomspolitik

UO21

Energi

PO30

Folkrörelsepolitik

UO22

Kommunikationer

PO31

Bostadspolitik

UO23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

PO32

Regional samhällsorganisation

UO24

Näringspolitik

PO33

Regional utvecklingspolitik

UO25

Allmänna bidrag till kommuner

PO34

Miljöpolitik

UO26

Statsskuldsräntor mm.

PO35

Energipolitik

UO27

Avgiften för Europeiska gemenskapen

PO36

Transportpolitik

PO37

IT, elektronisk kommunikation och post

Politikområden (PO)

PO38

Näringspolitik

PO39

Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

PO40

Konsumentpolitik

PO1

Effektiv statsförvaltning

PO41

Skogspolitik

PO2

Finansiella system och tillsyn

PO42

Djurpolitik

PO3

Skatt, tull och exekution

PO43

Livsmedelspolitik

PO4

Rättsväsendet

PO44

Landsbygdspolitik

PO5

Utrikes- och säkerhetspolitik

PO45

Samepolitik

PO6

Totalförsvar

PO46

Demokrati

PO7

Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar

PO47

Minoritetspolitik

PO8

Internationellt utvecklingsarbete

PO48

Allmänna bidrag till kommuner

PO9

Samarbete med Central- och Östeuropa

36