Ekonomisk trygghet

för familjer och barn

12

Förslag till statsbudget för 2001

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Lagförslag 9

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna

barnbidrag 9

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1368) om ändring i lagen

(1947:529) om allmänna barnbidrag 11

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt

barnbidrag 12

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

13

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid

adoption av utländska barn 14

3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 15

3.1 Omfattning 15

3.2 Utgiftsutveckling 15

4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik 17

4.1 Omfattning 17

4.2 Utgiftsutveckling 17

4.3 Mål 18

4.4 Politikens inriktning 18

4.5 Insatser 18

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 18

4.5.2 Insatser utanför politikområdet 19

4.6 Resultatbedömning 20

4.6.1 Resultat 20

4.6.2 Analys och slutsatser 23

4.7 Förslag till regeländringar 24

4.7.1 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 24

4.7.2 Utgiftsbegränsande åtgärder inom underhållsstödet 25

4.7.3 Höjt bidrag till kostnader för internationella adoptioner 26

4.8 Budgetförslag 26

4.8.1 21:1 Allmänna barnbidrag 26

4.8.2 21:2 Föräldraförsäkring 27

4.8.3 21:3 Underhållsstöd 29

4.8.4 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 30

4.8.5 21:5 Barnpensioner 30

4.8.6 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 31

4.8.7 21:7 Pensionsrätt för barnår 32

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 7

3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 15

4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17

4.2 Hushåll med barn och bostadsbidrag under maj månad, 1995 1999 22

4.3 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 2001 25

4.4 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag 26

4.5 Beräkning av anslaget för 2001 26

4.6 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring 27

4.7 Anslagets komponenter 27

4.8 Beräkning av anslaget för 2001 29

4.9 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd 29

4.10 Beräkning av anslaget för 2001 30

4.11 Anslagsutvecklingen 21:4 Bidrag till kostnader för internationella

adoptioner 30

4.12 Anslagsutveckling 21:5 Barnpensioner 30

4.13 Anslagets komponenter 31

4.14 Beräkning av anslaget för 2001 31

4.15 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 31

4.16 Beräkning av anslaget för 2001 32

4.17 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår 32

4.18 Beräkning av anslaget för 2001 33

Diagramförteckning

4.1 Barnfamiljernas medelinkomst i förhållande till samtliga hushåll

20

4.2 Genomsnittlig disponibel inkomst för barnfamiljer 1998 21

4.3 De familjeekonomiska stödens andel (%) av den disponibla inkomsten för

familjer med barn. Medelvärde 1998 21

4.4 Marginaleffekt från skattesystem och bostadsbidrag för ett ensamhushåll

med 1 barn och en antagen hyra på 4000 kronor/månad. Den skuggade

bakgrunden visar var på inkomstskalan denna familjetyp befinner sig.

År 1999. 22

4.5 Antal födda barn och fruktsamhet åren 1970 1999 23

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner målet för politikområdet

Ekonomisk familjepolitik (avsnitt 4.3)

samt att det tidigare godkända målet för

utgiftsområdet upphör att gälla,

2. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1947:529) om allmänna

barnbidrag,

3. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1999:1368) om ändring i

lagen (1947:529) om allmänna

barnbidrag,

4. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1986:378) om förlängt

barnbidrag,

5. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd,

6. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1988:1463) om bidrag

till adoption av utländska barn,

7. för budgetåret 2001 anvisar anslagen

under utgiftsområde 12 Ekonomisk

trygghet för familjer och barn enligt

följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

21:1

Allmänna barnbidrag

ramanslag

20 914 000

21:2

Föräldraförsäkring

ramanslag

18 026 879

21:3

Underhållsstöd

ramanslag

2 404 500

21:4

Bidrag till kostnader för internationella adoptioner

ramanslag

40 000

21:5

Barnpensioner

ramanslag

958 000

21:6

Vårdbidrag för funktionshindrade barn

ramanslag

2 127 600

21:7

Pensionsrätt för barnår

ramanslag

3 276 000

Summa

47 746 979

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om

allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen (1947:529) om allmänna

barnbidrag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 a §

Flerbarnstillägg lämnas om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre

eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barn som

avses i 4 § tredje stycket eller 7 §.

Flerbarnstillägg lämnas med

1. 2 724 kronor om året för det

tredje barnet,

2. 8 160 kronor om året för det

fjärde barnet,

3. 10 200 kronor om året för

det femte barnet och varje

ytterligare barn.

Flerbarnstillägg lämnas med

1. 3 048 kronor om året för det

tredje barnet,

2. 9 120 kronor om året för det

fjärde barnet,

3. 11 400 kronor om året för

det femte barnet och varje

ytterligare barn.

Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn för vilka någon

uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon

annan uppbär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare

stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandra eller

har eller har haft barn gemensamt.

Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredje stycket

skall anmäla detta till den allmänna försäkringskassan.

Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i

denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas på

flerbarnstillägg.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1368) om

ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) om allmänna

barnbidrag att 1 § i stället för dess lydelse enligt lagen (1999:1368) om

ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

För barn, som är bosatt i

Sverige, skall av allmänna medel

såsom bidrag till barnets uppehälle

och uppfostran lämnas allmänt

barnbidrag med 10 200 kronor om

året i enlighet med vad nedan

närmare stadgas.

För barn, som är bosatt i

Sverige, skall av allmänna medel

såsom bidrag till barnets uppehälle

och uppfostran lämnas allmänt

barnbidrag med 11 400 kronor om

året i enlighet med vad nedan

närmare stadgas.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt

barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

En elev i grundskolan har rätt

till förlängt barnbidrag av allmänna

medel med 850 kronor i månaden

från och med kvartalet efter det

under vilket eleven fyllt 16 år.

Detsamma gäller elever som deltar

i motsvarande utbildning i

sameskolan, en riksinternatskola

eller en sådan fristående skola som

avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen

(1985:1100).

En elev i grundskolan har rätt

till förlängt barnbidrag av allmänna

medel med 950 kronor i månaden

från och med kvartalet efter det

under vilket eleven fyllt 16 år.

Detsamma gäller elever som deltar

i motsvarande utbildning i

sameskolan, en riksinternatskola

eller en sådan fristående skola som

avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen

(1985:1100).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 §

Underhållsstöd lämnas från och

med den månad under vilken

föräldrarna flyttat isär eller rätt till

stöd annars uppkommit, dock inte

för längre tid tillbaka än en månad

före ansökningsmånaden.

Underhållsstöd lämnas från och

med månaden efter den månad för-

äldrarna flyttat isär eller rätt till

stöd annars uppkommit, dock inte

för längre tid tillbaka än en månad

före ansökningsmånaden.

Underhållsstöd lämnas till och med den månad under vilken barnet

fyllt 18 år eller till och med den tidigare månad under vilken rätten till

stöd annars upphört.

1. Denna lag träder i kraft den 1 februari 2001.

2. Äldre bestämmelser skall tillämpas på ansökan om underhållsstöd

som inkommit före den 1 mars 2001 om föräldrarna flyttat isär eller rätt

till stöd annars uppkommit före den 1 februari 2001.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag

vid adoption av utländska barn

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1988:1463) om bidrag vid

adoption av utländska barn skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

För varje barn lämnas bidrag

med 24 000 kronor

För varje barn lämnas bidrag

med 40 000 kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas i fråga om

barn som kommit i föräldrarnas vård här i landet från och med detta

datum.

3 Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

3.1 Omfattning

Inom utgiftsområdet finns ett politikområde

Ekonomisk familjepolitik som omfattar all-

männa barnbidrag inklusive flerbarnstillägg

och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring

inklusive havandeskapspenning, underhålls-

stöd, bidrag till internationella adoptioner,

barnpension i form av folkpension och allmän

tilläggspension, vårdbidrag till funktionshind-

rade barn samt pensionsrätt för barnår.

3.2 Utgiftsutveckling

Totalt har utgifterna för utgiftsområdet ökat

med ca 820 miljoner kronor i förhållande till

anslagna medel 1999, främst beroende på

förändringen inom anslaget 21:2

Föräldraförsäkring. För 2000 beräknas

utgifterna för området bli stabilt med en

beräknad avvikelse från vad som anvisats på ca

200 miljoner kronor (0,4 %).

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Ekonomisk familjepolitik

41 175

44 768

44 569

47 747

48 930

50 756

Totalt för utgiftsområde 12

41 175

44 768

44 569

47 747

48 930

50 756

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik

4.1 Omfattning

Politikområdet Ekonomisk familjepolitik om-

fattar utgiftsområde 12 samt anslaget 21:1 Bo-

stadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhälls-

planering, bostadsförsörjning och byggande.

År 2001 beräknas statens utgifter inom

politikområdet uppgå till 52,5 miljarder

kronor.

Statens övriga ekonomiska stöd till barn-

familjerna är studiebidragen, som återfinns

under utgiftsområde 15 Studiestöd samt

maxtaxa i barnomsorgen som återfinns under

utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-

forskning.

4.2 Utgiftsutveckling

Utgifterna för anslaget 21:2

Föräldraförsäkring har ökat i förhållande till

de budgeterade beloppen 1999, främst

beroende på löneutvecklingen och på att män,

som oftast har en högre ersättning jämfört

med kvinnor, ökat sitt nyttjande av

föräldrapenningen. För 2000 förväntas

utgifterna för anslaget 21:1 Bostadsbidrag

inom utgiftsområde 18 bli lägre än vad som

anvisats.

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag inom utgiftsområde 12

21:1 Allmänna barnbidrag

16 765,8

18 832,0

18 878,4

20 914,0

20 773,0

20 602,0

21:2 Föräldraförsäkring

15 594,6

16 929,0

16 814,0

18 026,9

18 957,1

21 061,9

21:3 Underhållsstöd

2 895,8

2 750,0

2 643,0

2 404,5

2 348,4

2 297,8

21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner

21,6

24,0

25,2

40,0

40,0

40,0

21:5 Barnpensioner

938,0

985,0

947,0

958,0

976,0

977,0

21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn

1 850,8

2 008,0

2 021,6

2 127,6

2 212,9

2 269,4

21:7 Pensionsrätt för barnår

3 108,0

3 240,0

3 240,0

3 276,0

3 623,0

3 508,0

Totalt Utgiftsområde 12

41 174,7

44 768,0

44 569,2

47 747,0

48 930,4

50 756,1

Anslag inom utgiftsområde 18

21:1 Bostadsbidrag

5 067,3

5 170,0

4 500,0

4 760,0

4 650,0

4 530,0

Totalt Politikområde Ekonomisk familjepolitik

46 242,0

49 938,0

49 069,2

52 507,0

53 580,4

55 286,1

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4.3 Mål

Regeringens förslag: Skillnaderna i de

ekonomiska villkoren mellan familjer med

och utan barn skall minska.

Målet som angavs i budgetpropositionen för

2000 var att utjämna de ekonomiska villkoren

mellan familjer med och utan barn samt över

livscykeln.

4.4 Politikens inriktning

För att förbättra den ekonomiska situationen

för barnfamiljerna har samhället byggt upp ett

stödsystem som syftar till att ge en

ekonomisk trygghet under den period

familjerna har stor försörjningsbörda. Genom

de olika stödens utformning omfördelas

resurser över livscykeln och skillnaderna i

ekonomiska villkor minskas mellan familjer

med och utan barn. Alla barn får genom de

allmänna barnbidragen en generell

inkomstförstärkning. Vidare ger föräldra-

försäkringen möjlighet för båda föräldrarna

att kombinera arbete och studier med

föräldraskap. Detta är särskilt viktigt för de

ensamstående föräldrarna. De ekonomiska

familjestöden är också utformade så att de

tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos

bl.a. ensamföräldrar och föräldrar till

funktionshindrade barn.

Regeringen vill också att det ska löna sig

bättre att gå från arbetslöshet till arbete, eller

att öka sin arbetstid. Genom att införa

maxtaxa inom barnomsorgen och genom att se

över de ekonomiska familjestöden

(underhållsstöd, bostadsbidrag och

barnbidrag) vill regeringen ge barnfamiljerna

sådana villkor att de själva kan påverka sin

situation utifrån vad som är bäst för barnen

och familjens situation i övrigt. De

familjeekonomiska stöden skall utformas så

att barnfamiljernas möjligheter att själva

påverka sin ekonomi ökar.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom politikom-

rådet

Från och med den 1 januari 2000 höjdes

barnbidraget med 1 200 kronor till 10 200

kronor per barn och år. Även

flerbarnstilläggen förbättrades.

Flerbarnstillägg lämnas numera med 2 724

kronor per år för det tredje barnet, 8 160

kronor per år för det fjärde barnet och 10

200 kronor per år för det femte och därefter

följande barn. Förslag om ytterligare höjning

av de allmänna barnbidragen fr.o.m. 2001

lämnas i det följande.

Den 1 januari 2000 förbättrades ersätt-

ningen vid flerbarnsfödsel genom att en

förälder för varje barn utöver det andra får

föräldrapenning motsvarande sjukpenningen

för samtliga tillkommande 180

ersättningsdagar. Av de tillkommande 180

dagarna per barn ersattes tidigare 90 dagar

motsvarande förälderns sjukpenning och 90

dagar motsvarande garantinivån för dessa

barn.

Även för bostadsbidrag gäller fr.o.m. 2000

vissa ändrade bestämmelser. Avgiften

slopades på återbetalningspliktiga

bidragsbelopp upp till 2 500 kronor, från

bidragsåret 1998. Barnfamiljer som ansökt

om eller som uppbär bostadsbidrag fick

möjlighet att övergångsvis få eller behålla sitt

bidrag när ett barn avlidit. Det lägsta beloppet

för återbetalning respektive utbetalning av

slutligt bidrag höjdes något.

Från februari 2000 gäller nya regler för

beräkning av återbetalningsskyldighet för

underhållsstöd till barn med särlevande

föräldrar m.m. Det grundavdrag som får göras

vid beräkningen av en bidragsskyldig

förälders återbetalningsgrundande inkomst

höjdes från 24 000 till 72 000 kronor.

Samtidigt höjdes de procentsatser som

bestämmer återbetalningsbeloppens storlek

vid olika antal barn. (prop. 1998/99:78, bet.

1998/99:SfU9, rskr. 1998/99:235). Syftet

med reformen var främst att systemet skulle

få en bättre fördelningspolitisk profil.

Förslaget beräknas minska statens utgifter för

underhållsstöd med ca 160 miljoner kronor

per år.

Under våren 2000 beslutade riksdagen om

nya regler för efterlevandepension enligt

proposition Efterlevandepensioner och

efterlevandestöd till barn (prop.

1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr.

1999/2000:235). De nya reglerna innebär

avseende barnpensioner att ett

efterlevandepensionsunderlag som anknyts

till det reformerade ålderspensionssystemet

skall användas vid beräkning av

inkomstgrundande efterlevandepensioner

som beviljas efter ikraftträdandet 2003.

Barnpension i form av folkpension och allmän

tilläggspension ersätts med inkomstgrundad

barnpension och efterlevandestöd till barn.

De barnpensioner som beviljats t.o.m. 2002

omfattas av övergångsregler som överens-

stämmer med de äldre reglerna.

En proposition (prop. 1999/2000:118)

Beräkning och fördelning av underhållsstöd

vid växelvis boende har den 30 maj 2000

överlämnats till riksdagen. De föreslagna

reglerna ger, enligt regeringens uppfattning,

ett mer rättvist resultat eftersom båda

föräldrarna föreslås få möjlighet att få

utfyllnadsbidrag och att bidraget beror på

förälderns egen ekonomiska situation och inte

på den andra förälderns ekonomiska

förhållanden. Förslaget föreslås träda i kraft

den 1 januari 2001, men tillämpas första

gången i fråga om underhållsstöd som avser

tid efter den 31 mars 2001. Statens utgifter

för underhållsstöd beräknas som en följd av

förslaget minska med ca 50 miljoner kronor

per år.

Regeringen beslutade (Dir. 2000:16) den

24 februari 2000 att tillkalla en särskild

utredare (S 2000:02) med uppgift att göra en

analys av de samlade effekterna av barnbidrag,

underhållsstöd och bostadsbidrag till

barnfamiljer. Enligt direktiven skall

utredningen analysera de familjepolitiska

stödsystemen och särskilt beakta träff-

säkerhet och marginaleffekter. Vidare skall

den effekt stöden har på arbetskraftsutbudet

och de effekter som konsumtionsinriktade

stöd kan ha på prisbildningen gås igenom.

Utredningen skall också pröva möjligheten att

förändra de familjeekonomiska stöden i en

riktning som innebär att stöden blir mer

generella och föreslå alternativa vägar som

leder i den riktning som direktiven anvisar.

Av direktiven framgår på flera sätt att de

ensamstående föräldrarnas situation skall till-

mätas särskild vikt i utredningens arbete.

Detta gäller både vårdnadshavare och

bidragsskyldiga föräldrar. De förslag som

utredningen kommer fram till skall också

belysas ur barns och ungdomars perspektiv. I

direktiven angavs att en första delrapport med

förslag till bl.a. utgiftsbegränsande åtgärder

inom underhållsstödet skulle lämnas senast

den 1 juni 2000. Utredningen skall lämna en

slutlig redovisning senast den 28 februari

2001.

Utredningen, som antagit namnet

Familjeutredningen, har den 31 maj 2000

lämnat en promemoria med en analys av

utgiftsutvecklingen inom

underhållsstödssystemet samt förslag till en

utgiftsbegränsande åtgärd. Utredningen har

vidare den 31 juni 2000 i en promemoria visat

olika alternativ till hur återbetalningskraven

för föräldrar som är återbetalningsskyldiga för

många barn, skulle kunna mildras.

Regeringen har övervägt det förslag som

redovisas i (Ds 1999:19) Beräkningsunderlag

för dagersättning sjukpenning,

föräldrapenning m.m. och har kommit fram

till att förslaget inte bör genomföras. Arbetet

bedrivs vidare i den arbetsgrupp inom

regeringskansliet som skall utarbeta en

handlingsplan för att öka hälsan samt föreslå

åtgärder som bryter den negativa utveck-

lingen inom området.

4.5.2 Insatser utanför politikområdet

Regeringen har också vidtagit åtgärder,

utanför de direkta familjeekonomiska stöden,

som har stor betydelse för barnfamiljernas

ekonomi. Regeringen har i en proposition

Maxtaxa och allmän förskola (prop.

1999/2000:129) bl.a. föreslagit att en maxtaxa

införs, dvs. en viss högsta avgift inom

förskoleverksamheten och skolbarns-

omsorgen. Regeringen har i samma propo-

sition föreslagit ett stegvis införande av allmän

förskola och förskoleverksamhet för barn

vars föräldrar är arbetslösa eller

föräldralediga. För åtgärder som förbättrar

kvaliteten inom barnomsorgen tillförs 500

miljoner kronor fr.o.m. 2002. För att

statsbidrag skall lämnas till de kommuner som

tillämpar maxtaxa skall avgiften i

förskoleverksamheten vara högst tre, två och

en procent av hushållets inkomst per månad

för första, andra och tredje barnet. Avgiften

skall dock inte överstiga 1 140 kronor per

månad för första barnet, 760 kronor för andra

och 380 kronor för tredje barnet. I

skolbarnsomsorgen skall avgiften vara högst

två, en och en procent av hushållets inkomst

per månad för första, andra och tredje barnet.

Avgiften skall dock inte överstiga 760 kronor

per månad för första barnet och 380 kronor

per månad för andra respektive tredje barnet i

familjen. Maxtaxan föreslås träda i kraft den 1

januari 2002.

De flesta barnfamiljer som har yngre barn

får en inkomstförstärkning som en följd av att

maxtaxan införs. En annan effekt av förslaget

är också att marginaleffekterna sänks, vilket

ligger i linje med regeringens strävan att

barnfamiljerna skall få bättre möjligheter att

själva påverka sin ekonomi.

Från och med 2000 har studiebidragen för

studerande i gymnasieskolan höjts med 100

kronor från 750 till 850 kronor per månad.

Motsvarande höjning av barnbidraget

genomfördes samtidigt.

4.6 Resultatbedömning

4.6.1 Resultat

Det övergripande målet för den ekonomiska

familjepolitiken är att minska skillnaderna i de

ekonomiska villkoren för familjer med och

utan barn och över livscykeln. För att belysa

måluppfyllelsen inom politikområdet jämförs

i diagram 4.1 barnfamiljernas medelinkomst i

förhållande till medelinkomsten för samtliga

hushåll i landet. Det inkomstbegrepp som

används är disponibel inkomst enligt den

officiella inkomststatistiken, dvs. summan av

löner, kapitalinkomster, skattepliktiga

transfereringar minus skatter samt de

familjeekonomiska förmånerna, inkl. bostads-

bidrag. Inkomsten har justerats för

försörjningsbörda enligt s.k. PEL-skalan. Det

hushållsbegrepp som används är s.k.

kosthushåll. För en närmare beskrivning av

ovanstående begrepp och definitioner

hänvisas till den fördelningspolitiska

redogörelsen i 2000 års ekonomiska

vårproposition (bilaga 3).

De olika familjetyperna betecknas E1,

E2+, G/S1, G/S2 och G/S3+. Dessa

beteckningar avser ensamstående eller

gifta/sammanboende med ett, två och tre eller

flera barn.

Barnfamiljernas relativa inkomst definieras

som medelinkomsten inom gruppen i

förhållande till medelinkomsten i hela

befolkningen. Värdet 1,0 på skalan i

diagrammet innebär således att

medelinkomsten för en viss familjetyp är den-

samma som medelinkomsten för samtliga

hushåll i landet.

Diagram 4.1 Barnfamiljernas medelinkomst i förhållande

till samtliga hushåll

I flera undersökningar under senare år har

visats att barnfamiljernas ekonomiska

standard har utvecklats svagare under 1990-

talet än standarden för många andra grupper.

År 1991 hade en genomsnittlig barnfamilj en

ekonomisk standard som motsvarade drygt 97

procent av genomsnittet i befolkningen.

Denna nivå minskade därefter successivt och

var som lägst knappt 93 procent 1997.

De senaste årens ekonomiska återhämtning

med en ökad sysselsättning och reformer har

gynnat barnfamiljerna. En viss relativ

förbättring inträffade för gifta/samboende

med barn redan 1996 och för ensamstående

barnfamiljer ett år senare. Lägst standard, ca

70 procent av genomsnittet för befolkningen,

har de ensamstående föräldrarna med två eller

flera barn. Många ensamföräldrar, särskilt

kvinnor, har höga marginaleffekter eftersom

de i hög grad mottar inkomstprövade bidrag,

bl.a. bostadsbidrag och socialbidrag. När

inkomsterna höjs som följd av minskad ar-

betslöshet och höjda reallöner får

ensamföräldrar därför behålla betydligt

mindre än andra grupper. Det kan leda till att

de släpar efter i standardutvecklingen.

I diagram 4.2 visas genomsnittliga

disponibla inkomster för barnfamiljer

fördelade på olika familjetyper. De disponibla

inkomsterna är här inte justerade för

försörjningsbörda. Med familjestöd avses

barnbidrag, bostadsbidrag, underhållsstöd och

föräldrapenning (netto). Underhållsstödet

inkluderar såväl direktbetalningar från

underhållsskyldiga som utfyllnadsbelopp från

staten. Nettoberäkningen av föräldra-

penningen är schabloniserad.

Diagram 4.2 Genomsnittlig disponibel inkomst för

barnfamiljer 1998

Tusental kronor

De ekonomiska familjestödens andel av barn-

familjernas disponibla inkomst är beroende av

familjens storlek och sammansättning. Ju fler

barn som finns i familjen, desto större andel

av inkomsten utgörs av sådant stöd. Störst är

stödet till ensamstående med barn. Drygt en

femtedel av den disponibla inkomsten för

ensamstående med ett barn består av

ekonomiskt familjestöd. För ensamstående

med två eller flera barn utgör familjestödet ca

38 procent av den disponibla inkomsten, eller

i genomsnitt 72 000 kronor per år. Även för

samboende hushåll med flera barn har stödet

stor betydelse. För t.ex. sammanboende med

tre eller flera barn lämnas ekonomiskt

familjestöd med knappt en femtedel av den

disponibla inkomsten, eller i genomsnitt 55

000 kronor per år.

Diagram 4.3 De familjeekonomiska stödens andel (%) av

den disponibla inkomsten för familjer med barn. Medel-

värde 1998

Procent

Större delen av det ekonomiska familjestödet

till ensamstående med ett barn består av

underhållsstöd och bostadsbidrag, som

tillsammans utgör 14 procent av den

disponibla inkomsten för dessa hushåll. För

ensamstående med två eller flera barn

dominerar underhållsstöd och barnbidrag

med drygt 26 procent av den disponibla

inkomsten. Till sammanboende med barn

lämnas främst barnbidrag och

föräldraförsäkring. Nästan 14 procent av den

disponibla inkomsten för dessa hushåll med

tre eller fler barn utgörs av sådana förmåner

(diagram 4.3).

Marginaleffekter

De ensamstående föräldrarnas svaga

ekonomiska utveckling under perioden kan

delvis bero på sk. fattigdomsfällor. Många har

höga marginaleffekter vilket medför att de får

behålla en betydligt mindre del av en

inkomstökning än andra grupper.

Marginaleffekter uppkommer när en ökad

inkomst delvis försvinner bl.a. i höjda skatter,

sänkta bostadsbidrag och höjda avgifter till

barnomsorgen. Höga marginaleffekter gör att

människor inte nämnvärt kan påverka sin eko-

nomi genom att förkovra sig, arbeta mer och

öka sina inkomster. Att ta kortvariga arbeten,

att börja arbeta efter arbetslöshet, att gå från

deltid till heltid, att studera och att åta sig mer

kvalificerade arbetsuppgifter, lönar sig inte

alltid. Om det ekonomiska utbytet av att ta

ett arbete på en annan ort är begränsat kan det

t.ex. i enskilda fall upplevas som meningslöst

att flytta. Höga marginaleffekter kan alltså ge

upphov till både arbetslöshets- och

fattigdomsfällor. Det innebär att valfriheten

för den enskilde begränsas.

Höga marginaleffekter innebär också att

det ekonomiska utfallet av att arbeta mera är

mycket mindre för den enskilde än för

samhället. När medborgarna arbetar mer,

studerar, åtar sig mer kvalificerade

arbetsuppgifter eller startar nya företag ger

det samhället stora ekonomiska vinster. Det

är en rättvisefråga att också den som själv

satsar skall få behålla en god lön för mödan.

Ett viktigt mål för regeringens arbete är

därför att minska marginaleffekterna så att

föräldrar får bättre möjligheter att stärka sin

ekonomi.

Marginaleffekterna för den vanligaste

gruppen av ensamstående, de med ett barn,

visas i diagram 4.4 Där framgår att de samlade

marginaleffekterna av skatt och bostadsbidrag

för majoriteten av dessa familjer är ungefär 60

procent. Det innebär att om inkomsten ökas

med 100 kronor får de behålla 40 kronor. De

högsta marginaleffekterna, närmare 80

procent, har ensamföräldrar med ett barn och

inkomster i intervallet 250 300 tusen kronor.

Om man därtill lägger en inkomstberoende

barnomsorgstaxa och återbetalning av

studielån kan det vara svårt att finna några

kortsiktiga ekonomiska incitament för ökat

arbete. Självfallet kan det ändå finnas eko-

nomiska motiv för ökat arbete på längre sikt,

liksom det finns många andra anledningar att

arbeta.

Diagram 4.4 Marginaleffekt från skattesystem och

bostadsbidrag för ett ensamhushåll med 1 barn och en

antagen hyra på 4000 kronor/månad. Den skuggade

bakgrunden visar var på inkomstskalan denna familjetyp

befinner sig. År 1999.

Föräldraförsäkring

Antalet ersatta föräldrapenningdagar inom

föräldraförsäkringen har minskat kraftigt de

senste åren, vilket främst kan förklaras av att

antalet födda barn sjunkit påtagligt från 1990-

talets början. Föräldraförsäkringen syftar till

att stödja båda föräldrarnas möjligheter att

kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. I

princip alla tillgängliga föräldrapenningdagar

nyttjas av föräldrarna under den period de

kan tas ut samtidigt som männens nyttjande

av ersättningsdagar inom föräldraförsäkringen

ökar. Införandet av den s.k. pappa- och

mammamånaden 1995 har tydligt påverkat

männens nyttjande av föräldrapenningen.

Cirka 80 procent av papporna till barn födda

efter regeländringen 1995 har nyttjat för-

äldrapenning under barnets första fyra år,

jämfört med 50 procent av papporna till barn

födda 1993 och 1994, dvs. före

regeländringen. Andelen mammor och pappor

i arbetskraften med små barn är också hög.

Cirka 70 procent av mammorna och 85

procent av papporna med barn mellan 0 9 år

är förvärvsaktiva. Föräldraförsäkringen, i

kombination med övriga ekonomiska

familjestöd och barnomsorgen, bidrar till att

såväl kvinnor som män kan vara aktiva på ar-

betsmarknaden även när deras barn är små.

Bostadsbidrag

På grund av ökad sysselsättning, ökade

reallöner och förändrat bidragssystem har

antalet hushåll med bostadsbidrag minskat

starkt under senare år. Antalet hushåll med

gifta eller sammanboende föräldrar har

minskat mest; gruppen har mer än halverats

sedan 1996. Gruppen ensamstående föräldrar,

och då särskilt kvinnor, minskar i lång-

sammare takt. Trenden väntas fortsätta under

de närmast kommande åren. Av landets drygt

1 miljon hushåll med barn fick ca 30 procent

bostadsbidrag någon gång under 1999. I maj

samma år lämnades bidrag till knappt två av

tre ensamstående föräldrar och mindre än vart

tionde hushåll med gifta eller sammanboende

föräldrar.

Tabell 4.2 Hushåll med barn och bostadsbidrag under maj

månad, 1995 1999

Tusental

1995

1996

1997

1998

1999

Hushåll med

hemmavarande barn

 gifta/samboende

ensamstående

 kvinnor

 män

193,3

191,9

1

1

172,9

166,3

21,6

105,5

156,4

18,4

85,5

153,8

17,2

67,7

147,6

15,6

Hushåll med enbart

umgångesrättsbarn

42,5

41,3

29,0

27,0

24,1

Källa: RFV

1 Statistik saknas.

För ensamstående med barn täcker bostads-

bidraget i genomsnitt ca 38 procent av den

faktiska bostadskostnaden per månad, för

ensamstående kvinnor knappt 39 procent och

för ensamstående män ca 31 procent. Till

gifta/ sammanboende med barn lämnas bidrag

med i genomsnitt ca 33 procent av

bostadskostnaden. Den genomsnittliga

inkomsten för ensamstående hushåll med

barn stiger långsamt. Avstämningen av 1997

års bidrag visar inte någon större skillnad i

taxerad inkomst mellan ensamstående

mammor enligt inkomststatistiken för hela

befolkningen och de som har bostadsbidrag.

Däremot har de ensamstående papporna med

hemmavarande barn en lägre inkomst än

ensamstående pappor allmänt. Den

genomsnittliga inkomsten för sammanboende

föräldrar har sjunkit årligen sedan 1996.

Sammanboende föräldrar med bostadsbidrag

har en avsevärt lägre inkomst än motsvarande

familjer i befolkningen i övrigt.

Nuvarande bostadsbidragssystem har

tillämpats i drygt tre år. Allmänhetens

kännedom om systemets konstruktion och

effekter har ökat påtagligt under perioden,

bl.a. genom en utökad och förbättrad

information till hushållen. Träffsäkerheten i

det preliminära bidraget har dock stärkts

endast marginellt. En ökad träffsäkerhet torde

förväntas först vid avstämningen av 1999 års

bidrag, då hushållen genom erfarenheten av

1997 års avstämning insett vikten av att

omgående anmäla ändrade

inkomstförhållanden till försäkringskassan.

Barnafödande

Antalet födda barn i Sverige har minskat

kraftigt under 1990-talet, se diagram 4.5.

Som högst föddes 124 000 barn 1990 och

som lägst endast 88 000 barn 1999, en

skillnad på 36 000 födda barn. Den

summerade fruktsamheten, dvs. det

genomsnittliga antalet födda barn per kvinna

under ett visst år, var 2,14 barn per kvinna

under 1990 1992, vilket då var bland de

högsta nivåerna i Europa. Därefter inträffade

en mycket kraftigt nedgång. Under de senaste

tre åren (1997 1999) har fruktsamheten legat

på endast ca 1,5 barn per kvinna. Detta är den

lägsta nivå som någonsin observerats i vårt

land. Under de fem första månaderna under

2000 har antalet födda fortsatt ligga kvar på

ungefär samma nivå som under 1999.

Diagram 4.5 Antal födda barn och fruktsamhet åren

1970 1999

Mycket tyder på att nedgången under 1990-

talet hänger samman med de

samhällsförändringar som skett under samma

period. Under 1990-talets ekonomiska kris

drabbades i hög grad ungdomar och

kortutbildade av det åtföljande kärva

arbetsmarknadsläget. Många valde att studera

för att bättre kunna hävda sig i konkurrensen

på arbetsmarknaden och studerande föder få

barn. De senaste åren har sysselsättningen

ökat något igen, därtill har de ekonomiska

familjestöden förstärkts. Den relativt stora

andelen tillfälliga jobb och den stora

osäkerhet sådana anställningar innebär för den

framtida försörjningen, kan vara en ytterligare

orsak till att barnafödandet inte ökar.

En viss förskjutning av barnafödandet till

äldre åldrar kan konstateras. Statistiska

Centralbyråns (SCB) analyser visar att

medelåldern bland förstföderskor har ökat

från 26,3 till 27,8 år mellan åren 1990 och

1997. På sikt kan ett uppskjutet barnafödande

leda till en minskad fruktsamhet i varje

åldersgrupp, eftersom antalet år att få fler

barn minskar samtidigt som fertiliteten avtar.

Benägenheten att få ett tredje barn har också

minskat markant.

4.6.2 Analys och slutsatser

Den ekonomiska krisen och besparingarna

under 1990-talet har träffat barnfamiljerna

relativt hårt. Många familjer har upplevt

ekonomiska försämringar till följd av

arbetslöshet, minskade inkomster och tidvis

höga räntor. De senaste årens ekonomiska

återhämtning med ökad sysselsättning och

reformer har dock gynnat barnfamiljerna. En

viss förbättring inträffade redan 1996 och

utvecklingen pekar på att förbättringen

fortsätter.

De sjunkande födelsetalen innebär på sikt

ett allvarligt problem för samhället. För att

befolkningen inte skall minska krävs ett

genomsnittligt födelsetal per kvinna på 2,1

barn. Är födelsetalen lägre än två kommer

befolkningen att minska, om man bortser från

effekterna av in- och utvandring. Låga

födelsetal leder dessutom till en fortsatt

stigande genomsnittsålder. En minskning av

befolkningen, tillsammans med en obalans

mellan den del i befolkningen som är i för-

värvsaktiv ålder och den del av befolkningen

som inte är det, kan leda till att

förutsättningarna för tillväxten och därmed

välfärden påverkas på ett negativt sätt.

Socialdepartementet har tillsammans med

Utbildningsdepartementet givit SCB i

uppdrag att genomföra en enkät med syfte att

bredda kunskaperna om attityderna till barna-

födande i de mest intressanta

åldersgrupperna. Resultatet av uppdraget

beräknas kunna presenteras i slutet av detta

år. Vidare planerar regeringen att tillsätta en

arbetsgrupp inom Socialdepartementet med

uppgift att stödja arbetet med att öka

kunskaperna om mekanismerna bakom

födelsetalsutvecklingen med särskild in-

riktning på sambanden mellan samhällets

politik och födelsetalsutvecklingen.

Marginaleffekter är ett allvarligt problem

såväl för den enskilde som för samhället.

Regeringen avser därför att långsiktigt verka

för att ta bort fattigdomsfällor och minska

marginaleffekterna. Ett led i detta arbete är

den översyn av de ekonomiska familjestöden

(Familjeutredningen) som pågår. Frågan om

bostadsbidragens marginaleffekter kommer

att aktualiseras i utredningens arbete.

Regeringen avser att under hösten förelägga

riksdagen en proposition om vissa

förändringar inom föräldraförsäkringen.

Regeringen avser att föreslå en förlängning av

föräldrapenningen med 30 ersättningsdagar

motsvarande förälderns sjuk-

penninggrundande inkomst. Föräldrapen-

ningen kommer efter sådan förlängning att

uppgå till sammanlagt 480 dagar. Inom ramen

för sådan förlängd föräldrapenning avser

regeringen att föreslå att sammanlagt 60 dagar

reserveras för mamman respektive pappan.

Regeringen överväger även att föreslå

förbättringar avseende föräldrapenningen och

den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen

överväger även möjligheten att införa en ny

femte förmånsnivå inom föräldraförsäkringen

samt att återinföra de s.k. kontaktdagarna

inom den tillfälliga föräldrapenningen. Medel

för dessa ändamål har beräknats under

anslaget.

4.7 Förslag till regeländringar

4.7.1 Höjda barnbidrag och flerbarns-

tillägg

Regeringens förslag: Barnbidraget och det för-

längda barnbidraget höjs med 100 kronor per

barn och månad från och med den 1 januari

2001. Flerbarnstillägget höjs i motsvarande

mån.

Skälen för regeringens förslag:

Regeringen har tidigare anmält avsikten att

förbättra barnfamiljernas ekonomi genom en

höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg i två

steg under åren 2000 och 2001. Som

förutsättning för dessa höjningar angavs att

statens finanser utvecklas i enlighet med vad

som prognostiserats. Det första

steget har genomförts. Den 1 januari 2000

höjdes barnbidragen med 100 kronor per

barn och månad. Flerbarnstillägget höjdes

samtidigt i motsvarande mån. Det kan nu

konstateras att förutsättningarna är

gynnsamma för en fortsatt god tillväxt i

svensk ekonomi. De offentliga finanserna

visar ett stigande överskott, inflation och

inflationsförväntningar är låga och räntan är

låg. Sysselsättningsutvecklingen väntas vara

fortsatt god under de närmaste åren.

Regeringen anser därför att det nu är möjligt

att även genomföra det andra steget av de

aviserade höjningarna.

Regeringen föreslår att barnbidrag och för-

längt barnbidrag, som lämnas till barn i grund-

skolan och vissa andra skolor, höjs med 100

kronor till 950 kronor per barn och månad

fr.o.m. den 1 januari 2001. Motsvarande höj-

ningar föreslås också under utgiftsområde

15 Studiestöd gälla för studiebidrag, som

lämnas till studerande i gymnasieskolan. För

att särskilt stödja familjer med flera barn

föreslår regeringen dessutom att

flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån. Det

innebär att flerbarnstillägg fr.o.m. den 1

januari 2001 lämnas enligt följande:

- 3 048 kronor per år (254 kronor per

månad) för det tredje barnet,

- 9 120 kronor per år (760 kronor per

månad) för det fjärde barnet,

- 11 400 kronor per år (950 kronor per

månad) för det femte och varje

ytterligare barn.

Jämfört med 2000 års förhållanden innebär

regeringens förslag att det ekonomiska stödet

från den 1 januari 2001 sammantaget

förstärks med 327 kronor per månad för

hushåll med tre barn, med 507 kronor per

månad för hushåll fyra barn och med 707

kronor per månad hushåll med fem barn.

Därutöver lämnas till hushåll med fler än fem

barn 200 kronor mer per månad för varje

ytterligare barn.

Regeringens förslag föranleder ändring i

lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och

i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag.

Tabell 4.3 Höjda barnbidrag och flerbarnstillägg 2001

Antal barn

Barnbidrag 2000 (kr/mån)

Barnbidrag 2001 (kr/mån)

Höjning (kr/mån)

Barnbidrag

Flerbarnstill.

Totalt

Barnbidrag

Flerbarnstill.

Totalt

Barnbidrag

Flerbarnstill.

Totalt

1

850

0

850

950

0

950

100

0

100

2

1 700

0

1 700

1 900

0

1 900

200

0

200

3

2 550

227

2 777

2 850

254

3 104

300

27

327

4

3 400

907

4 307

3 800

1 014

4 814

400

107

507

5

4 250

1 757

6 007

4 750

1 964

6 714

500

207

707

Den utgiftsökning som följer av förslaget

beräknas till ca 2 175 miljoner kronor 2001.

Det innebär att det ekonomiska stödet till

barnfamiljer detta år, genom höjda allmänna

barnbidrag, förstärkts med sammanlagt ca 6

500 miljoner kronor i löpande priser, eller 45

procent, sedan 1997.

4.7.2 Utgiftsbegränsande åtgärder inom

underhållsstödet

Regeringens förslag: Underhållsstöd lämnas

från och med månaden efter den månad

föräldrarna flyttat isär eller rätt till stöd

annars inträtt, dock inte för längre tid tillbaka

än en månad före ansökningsmånaden.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser

ställer sig bakom förslaget.

Skälen för regeringens förslag:

Underhållsstöd betalas ut till boföräldern från

och med den månad under vilken föräldrarna

flyttar isär eller, om de aldrig bott

tillsammans, från och med den månad som

barnet föds eller rätten annars inträtt.

Familjeutredningen har föreslagit att under-

hållsstöd skall lämnas från och med månaden

efter att föräldrarna har flyttat isär eller rätt

till stöd har uppstått på annat sätt.

Nuvarande regler innebär att om föräldrar

flyttar isär eller ett nytt barn föds oavsett när

i månaden förändringen äger rum, har

boföräldern rätt till fullt underhållsstöd för

hela den månaden. Detta förfarande skiljer sig

från reglerna för barnbidrag och

bostadsbidrag. För barnbidraget uppkommer

rätten till bidrag månaden efter det att barnet

har fötts eller rätten har uppstått på annat

sätt. Även för bostadsbidrag gäller att bidrag

utges från och med månaden efter den då

rätten till bidrag har uppkommit. Om rätten

till bostadsbidrag har uppkommit eller

upphört den första dagen i en månad, skall

dock bidrag lämnas eller upphöra från och

med den månaden.

Förslaget innebär en större likformighet

mellan de olika regelsystemen vilket är efter-

strävansvärt i sig och stärker deras legitimitet.

Årligen kommer ca 70 000 nya barn in i

systemet. En månads underhållsstöd för dessa

barn kostar staten brutto drygt 82 miljoner

kronor. Riksförsäkringsverket gör i

budgetunderlaget till regeringen (den 24

februari 2000) bedömningen att ca 42

procent av vad som utbetalas i underhållsstöd

kommer att återbetalas av de bidragsskyldiga

föräldrarna. En senareläggning med en månad

av den tidpunkt, när rätten till underhållsstöd

inträder, skulle innebära att statens netto-

kostnad för underhållsstöd minskar med när-

mare 50 miljoner kronor.

Mot bakgrund av vad som sagts ovan, anser

regeringen att denna regeländring är väl

motiverad. Den berör ingen som nu är i

systemet. Den utgör en regelförenkling som

inte bedöms kunna komma i konflikt med

Familjeutredningens framtida förslag.

Riksförsäkringsverket har i sitt remissvar

på Familjeutredningens delrapport påpekat

behovet av en övergångsreglering. Regeringen

delar denna bedömning. Om föräldrarna

redan före lagens ikraftträdande flyttar isär

eller annars rätt till stöd uppkommit, skall de

äldre bestämmelserna tillämpas även om

ansökan om underhållsstöd inkom först efter

ikraftträdandet.

Bestämmelserna i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd är sådana att Lagrådets

yttrande normalt skall inhämtas, vilket också

skedde i samband med att lagen infördes. De

nu föreslagna ändringarna är dock av enkel

beskaffenhet och Lagrådets yttrande behöver

därför inte inhämtas.

Förslaget föreslås träda i kraft den 1

februari 2001.

Regeringens förslag föranleder ändring i

lagen (1996:1030) om underhållsstöd.

4.7.3 Höjt bidrag till kostnader för

internationella

adoptioner

Regeringens förslag: Bidraget till kostnader för

internationella adoptioner höjs till 40 000 kr

per barn från och med den 1 januari 2001.

Skälen för regeringens förslag: Bidraget

vid utländska adoptioner har varit oförändrat

sedan 1991. De senaste åren har kostnaderna

i samband med internationella adoptioner

stigit. Regeringen föreslår därför att bidraget

höjs från den 1 januari 2001 i syfte att

underlätta möjligheterna att adoptera. Det nya

bidragsbeloppet föreslås bli 40 000 kr per

barn och bör gälla för familjer som har fått

barnet i sin vård efter den 1 januari 2001.

Regeringens förslag föranleder ändring i

lagen (1998:1463) om bidrag till adoption av

utländska barn.

4.8 Budgetförslag

4.8.1 21:1 Allmänna barnbidrag

Tabell 4.4 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag

Tusental kronor

1999

Utfall

16 765 792

Anslags-

sparande

357 702

2000

Anslag

18 832 000

Utgifts-

prognos

18 878 400

2001

Förslag

20 914 000

2002

Beräknat

20 773 000

2003

Beräknat

20 602 000

Målet för de allmänna barnbidragen, dvs.

barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt

barnbidrag, är att bidra till att minska

skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan

familjer med och utan barn.

Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bi-

dragets nivå, antalet födda barn och netto-

migrationen. Antalet familjer med tre eller

flera barn påverkar de totala kostnaderna för

flerbarnstillägg.

Under budgetåret 1999 uppgick utgifterna

för de allmänna barnbidragen till drygt 16 765

miljoner kronor. Det innebär att utgifterna

detta år översteg anslaget med ca 60 miljoner

kronor eller 0,36 procent. För innevarande

budgetår (2000) beräknas utgifterna till ca 18

878 miljoner kronor, jämfört med anslaget på

18 832 miljoner kronor. En ökning av antalet

bidragsberättigade barn med 5 000 innebär att

utgifterna för barnbidrag ökar med ca 65

miljoner kronor per år.

Regeringens överväganden

Barnbidragen fyller väl målet att, utan att

skapa marginaleffekter, bidra till att minska

skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan

familjer med respektive utan barn. Stödet

omfördelar också inkomster mellan hög- och

låginkomsttagare, genom att inkomstskatten

är progressiv och barnbidrag betalas med

samma belopp till alla barn.

Barnbidragssystemet är vidare lätt att

överblicka samt enkelt och billigt att

administrera.

Regeringen har tidigare anmält avsikten att

förbättra barnfamiljernas ekonomi genom en

höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg i två

steg under åren 2000 och 2001. Som

förutsättning för dessa höjningar angavs att

statens finanser utvecklas i enlighet med vad

som prognostiserats. Det första steget har

genomförts. Det kan nu konstateras att

förutsättningarna är gynnsamma för en

fortsatt god tillväxt i svensk ekonomi. Re-

geringen har därför i det föregående lämnat

förslag om att även genomföra det andra

steget av de aviserade höjningarna fr.o.m.

2001. Medel för detta ändamål har beräknats

under anslaget.

Med hänsyn till ovanstående föreslår rege-

ringen att 20 914 000 000 kronor anvisas för

anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag för 2001.

Tabell 4.5 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

18 832 000

Volymer m.m.

 93 0001

Ökat resursbehov

2 175 0002

Förslag 2001

20 914 000 000

1 Ny befolkningsprognos

2 Reform 2001

För åren 2002 och 2003 beräknas anslaget till

20 773 000 000 kronor respektive 20 602

000 000 kronor. Bedömningen av

anslagsbehovet utgår från Statistiska

centralbyråns (SCB) senaste be-

folkningsprognos.

4.8.2 21:2 Föräldraförsäkring

Tabell 4.6 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring

Tusental kronor

1999

Utfall

15 594 609

Anslags-

sparande

 63 430

2000

Anslag

16 929 000

Utgifts-

prognos

16 814 000

2001

Förslag

18 026 879

1

2002

Beräknat

18 957 122

1

2003

Beräknat

21 061 955

1

1 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 1 670 000 tkr

för

2001, med 1 756 000 tkr för 2002 och med 1 951 000 tkr för 2003.

Målet för föräldraförsäkringen, dvs.

föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och

havandeskapspenning, är att underlätta för

båda föräldrarna att kunna kombinera

föräldraskap med förvärvsarbete. Regeringen

har även angivit som mål för

socialförsäkringens administration att den

skall bidra till att större andel män tar ut fler

föräldrapenningdagar.

Under budgetåret 1999 uppgick utgifterna

för föräldraförsäkringen och

havandeskapspenningen till drygt 15 594

miljoner kronor. Det innebär att utgifterna

översteg anslaget med drygt 764 miljoner

kronor och drygt 63 miljoner kronor från

tillgängliga medel. Avvikelsen beror bl.a. på

löneutvecklingen och på att män, som oftast

har högre ersättning jämfört med kvinnor,

ökat sitt nyttjande av föräldrapenningen samt

att antalet födda barn blev något fler än be-

räknat. För innevarande budgetår (2000)

beräknas utgifterna till ca 16 814 miljoner

kronor, jämfört med anslaget på 16 929

miljoner kronor. Av föräldrapenningens totala

utgifter för 1999 om 11 382 miljoner kronor

utbetalades 85 procent till kvinnor och 15

procent till män.

Utgiftsutvecklingen är främst beroende av

ersättningsnivå, antalet födda barn och

fördelning av nyttjade ersättningsdagar mellan

föräldrarna. Föräldrapenningdagarna som ges i

samband med barns födelse utgör ca 80

procent av kostnaderna för

föräldraförsäkringen. En ökning av antalet

födda barn med 1000 barn skulle innebära att

utgifterna för föräldraförsäkringen för det

aktuella året ökar med 40 miljoner kronor.

En sådan ökning av antalet födda barn skulle

under perioden 2001 2003 innebära en

summerad ökad kostnad för

föräldraförsäkringen med 140 miljoner

kronor.

Anslaget för föräldraförsäkring inklusive

havandeskapspenning belastas från och med

1999 med statliga ålderspensionsavgifter.

Regeringens överväganden

Föräldraförsäkringen fyller väl målet att bidra

till att minska skillnaderna i de ekonomiska

villkoren mellan familjer med respektive utan

barn genom att underlätta för båda föräldrarna

att kunna kombinera förvärvsarbete med

familj. Männens nyttjande av förmånerna

inom försäkringen ökar samtidigt som i

princip alla tillgängliga dagar inom

föräldrapenningen nyttjas av föräldrarna

under den tid förmånen utges.

Tabell 4.7 Anslagets komponenter

Miljoner kronor

Utgifter per kalenderår

1997

1999

2000

1

Föräldrapenning

10 389

11 382

11 815

Tillfällig föräldrapenning

2 640

3 033

3 115

Havandeskapspenning

253

304

326

Totalt

13 282

14 719

2

15 256

2

1 Prognos

2 Exkl. ålderspensionsavgift

Föräldrapenning utbetalades under vart och

ett av åren 1998 och 1999 för 36 miljoner

dagar. För 2000 beräknas antalet dagar till

knappt 36 miljoner dagar. Medelersättningen

per ersatt dag för 1999 var 324 kronor. För

2000 beräknas medelersättningen per ersatt

dag till 335 kronor. Den faktor som främst

påverkat utgiftsutvecklingen utgörs av antalet

födda barn under ett år. Antalet födda barn

har sjunkit från 124 000 barn per år vid 1990-

talets början till beräknade antal födda barn

för 2000 om 89 500. Detta har kraftigt

minskat antalet ersatta dagar under perioden.

Vid gemensam vårdnad av barnet delas

föräldrapenningdagarna lika mellan

föräldrarna. Den s.k. pappa- och

mammamånaden, som infördes 1995, har på

ett tydligt sätt påverkat männens nyttjande av

förmånen. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket (RFV) visar att 80 procent av

pappor till barn födda efter regeländringen

1995 nyttjat föräldrapenning under barnets

första fyra år. Motsvarande siffra för barn

födda 1993 och 1994, dvs. före

regeländringen, var 50 procent. Pappornas

totala andel av de utbetalade nettodagarna

med föräldrapenning var 7,1 procent 1990,

9,6 procent 1995, 10,6 procent 1996, 9,9

procent 1997, 10,4 procent 1998 och steg till

11,6 procent under 1999.

Tillfällig föräldrapenning utbetalades för

drygt 5 miljoner dagar under 1999. Antalet

ersatta dagar 2000 beräknas till drygt 5

miljoner. Uttaget av tillfällig föräldrapenning

har sjunkit årligen fr.o.m. 1991. Detta kan

främst förklaras av de låga födelsetalen, men

även sänkt kompensationsnivå,

begränsningarna i möjligheten att byta ut

föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning

och slopade kontaktdagar kan ha påverkat

uttaget. Av det totala antalet ersatta dagar med

tillfällig föräldrapenning för vård av barn som

togs ut under 1999 utgjorde männens andel

33,6 procent jämfört med 32,3 procent 1998.

Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns

de tio s.k. pappadagarna som enbart ges till

pappan i samband med barnets födelse.

Under 1999 tog 74 procent av de nyblivna

papporna ut sådana pappadagar. År 1990

nyttjade 86 procent av papporna de s.k.

pappadagarna. Socialdepartementet avser att

se över orsakerna till denna nedgång i

nyttjande av pappadagarna inom den

tillfälliga föräldrapenningen.

Havandeskapspenning utbetalades för 789

500 dagar under 1999. Under 2000 beräknas

antalet dagar med havandeskapspenning till ca

825 400. Nyttjandet av havandeskapspenning

har minskat sedan 1990 och kan förklaras av

de låga födelsetalen.

I regleringsbrevet för 2000 finns som verk-

samhetsmål 1.2.3 angivet att

 Socialförsäkringens administration skall

bidra till att en större andel män tar ut fler

föräldrapenningdagar . Av Riks-

försäkringsverkets (RFV) årsredovisning för

2000 framgår att måluppfyllelse har nåtts

avseende detta mål. Såväl andelen män av de

som nyttjat förmånen som männens andel av

uttagna föräldrapenningdagar har ökat jämfört

med 1999. Under 1990-talet har andelen män

som nyttjar föräldrapenning ökat stadigt och

på lång sikt ökar även männens uttag av

antalet föräldrapenningdagar.

RFV har i en studie om delad

föräldraledighet Båda blir bäst (RFV

Redovisar 2000:1) sökt finna vilka

omvärldsfaktorer som kan påverka

föräldrarnas val av fördelning av föräldra-

penningdagar mellan sig. Studien baseras på

en jämförelse mellan länen Västerbotten,

Jönköping och Kronoberg som baseras på tre

olika enkäter till ett urval föräldrar, samtliga

barnmorskor inom mödravårdscentralerna

och samtliga handläggare vid

försäkringskassorna i de tre länen. De flesta

tillfrågade anser delad föräldraledighet vara

viktig. En majoritet anser att det är familjens

ekonomi som avgör hur föräldraledigheten

delas mellan föräldrarna. Föreställningen om

att ekonomin avgör fördelningen av föräld-

raledigheten mellan föräldrarna stöds ej vid

närmare granskning av enkäten föräldrarna

svarat på. När någon av föräldrarna tjänar

mycket mer än andra föräldern delar man fler

föräldrapenningdagar jämfört med genom-

snittet. Då föräldrarna inte har någon in-

komstskillnad delar man mindre föräldrapen-

ningdagar jämfört med genomsnittet. Kort-

utbildade delar färre dagar än föräldrar med

längre utbildning. Även ålder och yrke har

viss betydelse för fördelningen av föräldra-

penningdagar. Föräldrarnas fördelning av

föräldraledigheten påverkas av om arbetet

upplevs som stimulerande och inställningen

till föräldraledighet på arbetsplatsen. Studien

visar även att försäkringshandläggare och

barnmorskor som informerar om

föräldrapenning och föräldraledighet kan på-

verka föräldrarnas fördelning av föräldraledig-

heten samt att samverkan mellan dessa olika

aktörer har betydelse.

Regeringen har tidigare i 2000 års

ekonomiska vårproposition anmält avsikten

att förlänga föräldrapenningen med 30

ersättningsdagar motsvarande förälderns

sjukpenninggrundande inkoms (SGI).

Föräldrapenningen kommer efter sådan

förlängning att uppgå till sammanlagt 480

dagar. Inom ramen för sådan förlängd

föräldrapenning avser regeringen att föreslå

att sammanlagt 60 dagar reserveras för

mamman respektive pappan med ersättning

motsvarande SGI. Regeringen avser att under

hösten förelägga riksdagen en proposition om

vissa förändringar inom föräldraförsäkringen

avseende ovan nämnda förslag samt

förbättringar inom föräldrapenningen och den

tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen över-

väger även möjligheten att föreslå en ny för-

månsnivå inom föräldraförsäkringen samt

återinförande av de s.k. kontaktdagarna inom

den tillfälliga föräldrapenningen. Medel för

dessa ändamål har beräknats under anslaget.

Fr.o.m. 1999 belastas anslaget för föräldra-

försäkring inklusive havandeskapspenning

med statliga ålderspensionsavgifter.

Effekterna av dessa förändringar har beaktats

avseende resursbehovet under budgetåret

2000 enligt förslaget nedan.

Tabell 4.8 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag

16 929 000

Volymer m.m.

1 035 379

Minskat/Ökat resursbehov

62 500

Förslag 2001

18 026 879

Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege-

ringen att 18 026 879 000 kronor anvisas

under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring för

2001. För 2002 och 2003 beräknas anslaget

till 18 957 122 000 kronor respektive

21 061 955 000 kronor.

4.8.3 21:3 Underhållsstöd

Tabell 4.9 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd

Tusental kronor

1999

Utfall

2 895 809

Anslags-

sparande

 113 729

2000

Anslag

2 750 000

1

Utgifts-

prognos

2 643 000

2001

Förslag

2 404 500

2002

Beräknat

2 348 400

2003

Beräknat

2 297 800

1 Varav 12,5 miljoner kronor på tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska

vårpropositionen.

Anslaget disponeras för underhållsstöd till

barn med särlevande föräldrar.

Mål för underhållsstödet är att systemet

skall bidra till att föräldrar skall ta sitt

ekonomiska ansvar gentemot de barn som de

inte sammanlever med, samtidigt som

samhället garanterar dessa barn en rimlig

ekonomisk standard.

Under budgetåret 1999 uppgick utgifterna

för underhållsstöd till närmare 2 900 miljoner

kronor. Det innebär att utgifterna detta år var

ca 38 miljoner kronor eller 1,3 procent lägre

än anvisade medel. För innevarande budgetår

(2000) beräknas utgifterna till ca 2 643

miljoner kronor, jämfört med anvisade medel

på 2 750 miljoner kronor. Den lägre

anslagsbelastningen kan sannolikt förklaras av

att de regeländringar som genomfördes i

februari 2000 innebar att utgifterna minskade

mer än beräknat. Om antalet

bidragsberättigade barn ökar eller minskar

med 1 000 påverkar det utgifterna för

underhållsstöd med ca 7,5 miljoner kronor

per år.

Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är

beroende dels av omvärldsfaktorer som sam-

hället inte kan styra, dels av regelsystemet.

Till den första kategorin hör antalet

separationer, de återbetalningsskyldigas

inkomstutveckling och totala antal barn samt

födelsetalens utveckling. Styrande faktorer

som staten kan påverka är bl.a.

underhållsstödets nivå, storleken på de

procentsatser som bestämmer

återbetalningsskyldigheten samt storleken på

det grundavdrag på inkomsten som får göras

innan återbetalningsskyldigheten beräknas.

Regeringens överväganden

Från februari 2000 gäller nya regler för

beräkning av återbetalningsskyldighet för

underhållsstöd till barn med särlevande

föräldrar. Det grundavdrag som får göras vid

beräkningen av en bidragsskyldig förälders

återbetalningsgrundande inkomst höjdes från

24 000 till 72 000 kronor. Samtidigt höjdes

de procentsatser som bestämmer

återbetalningsbeloppens storlek vid olika antal

barn. Syftet med reformen var främst att

systemet skulle få en bättre

fördelningspolitisk profil.

Vid en analys av effekterna av reformen,

har återbetalningsbeloppen beräknats för

samtliga bidragsskyldiga enligt dels de

nuvarande reglerna, dels de som gällde före

reformen. Analysen visade att knappt 135

000 av totalt 194 000 som i april var

bidragsskyldiga, påverkades av reformen.

Återbetalningskraven minskade för 50 000

bidragsskyldiga och ökade för knappt 85 000.

Av de 50 000 som fick sina återbetalnings-

belopp sänkta gick drygt 14 000 från att

återbetala en del av underhållsstödet till att

inte betala något. Dessa har således en

inkomst på mellan 24 000 och 72 000 kr. Av

de 85 000 vars belopp ökade återbetalar nu

24 300 fullt underhållsstöd, 1 173 kr per barn

och månad. Av de totalt 194 000

bidragsskyldiga föräldrar som i april 2000

fanns i underhållsstödssystemet, hade ca 44

000 föräldrar så låga inkomster att de inte var

återbetalningsskyldiga och ca 62 000 hade så

höga inkomster att de skulle återbetala hela

bidragsbeloppet. Syftet med reformen att få

en bättre fördelningspolitisk profil kan

därför sägas ha uppnåtts.

Riksförsäkringsverket konstaterar i sin

senaste kvartalsuppföljning, att de nya

reglerna har inneburit att antalet barn i

underhållssystemet har minskat med ca 8

000. För en del barn, för vilka någon form av

utfyllnadsbidrag har betalats ut, har

regeländringen medfört att utfyllnadsbidraget

blivit noll. Dessa försvinner därför från

underhållsstödssystemet. Verket har därför

sänkt sin prognos för åren 2000 till 2003.

Med hänsyn till Riksförsäkringsverkets

reviderade prognos och effekterna av de

föreslagna förändringarna i samband med

växelvis boende (prop. 1999/2000:118) samt

det förslag om utgiftsbegränsande åtgärd inom

underhållsstödet som lämnats i det

föregående föreslår regeringen att

2 404 500 000 kronor anvisas för anslaget

21:3 Underhållsstöd för år 2001.

Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

2 737 500

1

Volymer m.m.

 258 000

Minskat resursbehov (reformer)

 87 500

Förslag 2001

2 404 500

1 Exklusive beslut på 12,5 miljoner kronor till följd av tilläggsbudget i

samband med

2000 års ekonomiska vårproposition.

För åren 2002 och 2003 beräknas anslaget till

2 348 400 000 respektive 2 297 800 000

kronor.

4.8.4 21:4 Bidrag till kostnader för

internationella adoptioner

Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen 21:4 Bidrag till

kostnader för internationella adoptioner

Tusental kronor

1999

Utfall

21 633

Anslags-

sparande

1 200

2000

Anslag

24 000

Utgifts-

prognos

25 200

2001

Förslag

40 000

2002

Beräknat

40 000

2003

Beräknat

40 000

Anslaget disponeras för bidrag till kostnader

för internationella adoptioner enligt lagen

(1988:1463) om bidrag vid adoption av

utländska barn. Bidrag lämnas för närvarande

med

24 000 kronor per barn.

Bidraget administreras av Riksförsäkrings-

verket (RFV) och de allmänna försäkrings-

kassorna. Statens nämnd för internationella

adoptionsfrågor (NIA) beräknar att cirka 1

000 adoptivbarn skall komma till Sverige år

2001.

Regeringens överväganden

Bidraget vid utländska adoptioner har varit

oförändrat sedan 1991. De senaste åren har

kostnaderna i samband med internationella

adoptioner stigit. Regeringen föreslår därför

att bidraget höjs från den 1 januari 2001 i

syfte att öka möjligheterna att adoptera. Det

nya bidragsbeloppet föreslås bli 40 000

kronor per adoption. Det nya

bidragsbeloppet bör gälla för familjer som fått

barnet i sin vård här i landet efter den

1 januari 2001.

Antalet adoptivbarn som kommer till

Sverige från utlandet kan beräknas till 1 000

för år 2001.

Mot bakgrund av detta föreslår regeringen

att 40 000 000 kronor anvisas för år 2001

under anslaget 21:4 Bidrag till internationella

adoptioner. För åren 2002 och 2003 beräknas

anslaget till samma belopp.

4.8.5 21:5 Barnpensioner

Tabell 4.12 Anslagsutveckling 21:5 Barnpensioner

Tusental kronor

1999

Utfall

938 006

Anslags-

sparande

43 544

2000

Anslag

985 000

Utgifts-

prognos

947 000

2001

Förslag

958 000

2002

Beräknat

976 000

2003

Beräknat

977 000

Målet för barnpensioner är att garantera barn

vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig

ekonomisk standard.

Från anslaget bekostas barnpension i form

av folkpension och allmän tilläggspension.

Från och med budgetåret 1999 redovisas

barnpension i form av allmän tilläggspension

under anslag 21:5 Barnpensioner. Under

budgetåret 1999 uppgick utgifterna för

barnpension i form av folkpension och allmän

tilläggspension till drygt 938 miljoner kronor.

Detta innebär att att utgifterna understeg an-

slaget med ca 30 miljoner kronor. Utgiftsut-

vecklingen är stabil och styrs främst av

utvecklingen av medelpoängen inom ATP,

basbeloppsutvecklingen och utvecklingen av

antalet barn med barnpension. För

innevarande budgetår (2000) beräknas

utgifterna till ca 947 miljoner kronor. En

avvikelse med 100 kronor från

prisbasbeloppet påverkar anslagsbelastningen

med ca 2 600 tusen kronor. Om medelantalet

barnpensioner avviker med 100 stycken från

prognosen påverkar detta anslagsbelastningen

med ca 3 400 tusen kronor.

Regeringens överväganden

Barnpension ges till barn under 18 år vars far

eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För

barn som går i grundskola, gymnasium eller

liknande kan barnpensionen förlängas, längst

t.o.m. juni månad det år barnet fyller 20 år.

Tabell 4.13 Anslagets komponenter

Tusental kronor

Barnpension i

form av:

folkpension

allmän

tilläggspension

2000

Förslag

289 000

658 000

2001

Beräknat

290 000

668 000

2002

Beräknat

293 000

683 000

Under 2000 beräknas ungefär 29 464

barnpensioner i form av folkpension och 28

606 barnpensioner i form av allmän

tilläggspension betalas ut. Antalet

barnpensioner har sjunkit under ett flertal år

och denna trend kan antas fortsätta de

kommande åren.

Effekterna av de nya reglerna avseende in-

komstgrundad barnpension och

efterlevandestöd till barn (prop.

1999/2000:91) har beaktats vid beräkningen

av anslaget.

Riksförsäkringsverket (RFV) beräknar me-

delsbehovet för anslaget 21:5 Barnpensioner

under budgetåret 2001 till 958 000 000

kronor.

Tabell 4.14 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

985 000

Volymer m.m.

 27 000

Förslag 2001

958 000

Regeringen delar RFV:s bedömning av me-

delsbehovet och föreslår att 958 000 000

kronor anvisas under anslaget 21:5

Barnpensioner för 2001. För 2002 och 2003

beräknas anslaget till 976 000 000 respektive

977 000 000 kronor.

4.8.6 21:6 Vårdbidrag för

funktionshindrade barn

Tabell 4.15 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funk-

tionshindrade barn

Tusental kronor

1999

Utfall

1 850 807

Anslags-

sparande

 114 402

2000

Anslag

2 008 000

Utgifts-

prognos

2 021 590

2001

Förslag

2 127 600

1

2002

Beräknat

2 212 900

1

2003

Beräknat

2 269 400

1

1 Anslagsbeloppen belastas med statlig ålderspensionsavgift med 182 000 tkr för

2001, 194 000 tkr för 2002 och med 197 000 tkr för 2003.

Målet för vårdbidrag för funktionshindrade

barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet

ta hand om funktionshindrat barn med behov

av särskild tillsyn och vård.

Under budgetåret uppgick utgifterna för

vårdbidraget till drygt 1 850 miljoner kronor.

Det innebär att utgifterna detta år översteg

anslaget med drygt 60 miljoner kronor. För

innevarande budgetår (2000) beräknas

utgifterna till ca 2 021 miljoner kronor,

jämfört med anslaget på 2 008 miljoner

kronor. Med hänsyn till att det från 1999

finns ett ingående underskott på drygt 114

miljoner kronor beräknas det sammanlagda

underskottet för budgetåret (2000) till ca

128 miljoner kronor. En avvikelse med 100

kronor från prisbasbeloppet påverkar

utgifterna för vårdbidrag med drygt 5

miljoner kronor. Om antalet nettobidrag

avviker med 100 stycken från prognostiserat

antal påverkas utgiften för anslaget med drygt

10 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder

med hemmavarande barn under 16 år som är i

behov av särskild tillsyn eller vård. Vid

bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även

merkostnader på grund av barnets sjukdom

eller funktionshinder. För barn som vistas på

institution eller enskilt hem genom samhällets

försorg kan, för den tid barnet vistas hemma,

under vissa förutsättningar utbetalas

ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas som hel,

tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån.

Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet.

Hel förmån utgör 250 procent av

prisbasbeloppet. Vårdbidraget är skatteplik-

tigt och pensionsgrundande.

Viss del av vårdbidraget kan fastställas som

skattefri ersättning för merkostnader.

Ersättning för merkostnader som motsvarar

minst 18 procent av prisbasbeloppet kan

betalas ut utöver det annars gällande

maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård-

och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att

det räcker för att grunda rätt till helt

vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som

motsvarar merkostnader är skattefri och ej

pensionsgrundande.

Från och med 1 januari 1998 kan

vårdbidrag beviljas i de fall det enbart är fråga

om merkostnader. Denna regeländring har

medfört att bidragsnivån bättre anpassas till

stödbehovet och därmed de faktiska

kostnaderna. Vårdbidrag kan även från denna

tidpunkt ges i vissa fall vid längre

sjukhusvistelse.

Anslaget för vårdbidrag, utom den del som

avser merkostnadsersättning, belastas från

och med 1999 med statliga

ålderspensionsavgifter.

Utgifterna för vårdbidrag uppgick

budgetåret 1999 till drygt 1 850 miljoner

kronor, varav ca 107 miljoner kronor bestod

av merkostnadsersättningar. Antalet

vårdbidrag i december 1999 var 28 100.

Riksförsäkringsverket (RFV) har i

rapporten En socialförsäkring för kvinnor

och män en kartläggning ur ett

genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1)

redovisat en handlingsplan för jäm-

ställdhetsarbetet. RFV prioriterar att göra

fördjupade studier med genderperspektiv

inom handikappområdet. Sådana fördjupade

studier har gjorts avseende vårdbidraget i

rapporten Utvecklingen av

handikappersättning och vårdbidrag under

nittiotalet. Rapporten visar att det under

nittiotalets första år skett en kraftig ökning av

antalet barn för vilka vårdbidrag beviljats. En

del av ökningen förklaras av befolkningsök-

ningen under denna tid, men den största ök-

ningen av vårdbidrag härrör från det ökade

antalet pojkar med psykiska störningar,

särskilt diagnoserna autism och DAMP.

För närvarande tenderar antalet vårdbidrag

att öka och ökningen förväntas bestå under de

närmaste åren då tillströmningen av antalet

vårdbidrag bedöms bli större än antalet

upphörda vårdbidrag. Ökningen kan troligen

förklaras med att regelverket utvecklats, att

föräldrarnas kännedom om förmånen har ökat

samt att det finns fler barn som är berättigade

till förmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k.

avinstitutionaliseringen. Socialdepartementet

avser att se över orsakerna till ökningen av

antalet vårdbidrag, särskilt avseende det ökade

antalet vårdbidrag som härrör från antalet

pojkar med psykiska störningar.

Tabell 4.16 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

2 008 000

Volymer m.m.

119 600

Förslag 2001

2 127 600

Anslagsbehovet för budgetåret 2001 utgår

från det fastställda prisbasbeloppet 36 900

kronor. Beräkningen har grundats på

utbetalning av i genomsnitt ca 18 077 hela

vårdbidrag 2001. Till detta skall läggas en

uppräkning på grund av retroaktiva

utbetalningar och ferievårdbidrag samt statlig

ålderspensionsavgift. Regeringen föreslår

därmed att 2 127 600 000 kronor anvisas

anslaget 21:6 Vårdbidrag för

funktionshindrade barn för 2001. För 2002

och 2003 beräknas anslaget till 2 212 900 000

respektive 2 269 400 000 kronor.

4.8.7 21:7 Pensionsrätt för barnår

Tabell 4.17 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för

barnår

Tusental kronor

1999

Utfall

3 108 000

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

3 240 000

Utgifts-

prognos

3 240 000

2001

Förslag

3 276 000

2002

Beräknat

3 623 000

2003

Beräknat

3 508 000

Målet för pensionsrätt för barnår är att stödja

den förälder i familjen som har lägst inkomst

och/eller tagit störst del av vårdnaden av

barnet.

Anslaget har tillkommit med anledning av

det reformerade ålderspensionssystemet

(prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13

och 14, rskr. 1997/98:315 och 320).

Under budgetåret 1999 uppgick utgifterna

för pensionsrätt för barnår till 3 108 miljoner

kronor. För innevarande budgetår (2000)

beräknas utgifterna till 3 240 miljoner

kronor. Om prisbasbeloppet skulle vara 100

kronor högre än enligt förutsättningarna

skulle anslagsbelastningen bli ca 4 miljoner

kronor högre. Om löneökningen skulle vara

en procentenhet högre än enligt

förutsättningarna skulle utgifterna för anslaget

bli ca 9 miljoner kronor högre.

Regeringens överväganden

Det nya pensionssystemet är ett livsinkomst-

baserat ålderspensionssystem. I ett sådant

system finns behov av särskild kompensation

för frånvaro från arbetsmarknaden som inte

rimligen bör slå igenom som minskad

pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar

med små barn som ofta avstår helt eller delvis

från att förvärvsarbeta. Även om

föräldrapenningförmånen är pensionsgrun-

dande inkomst i det reformerade

pensionssystemet, kommer i ett

livsinkomstbaserat ålderspensionssystem

varje inkomstbortfall att påverka

pensionsutfallet.

Pensionsgrundande belopp för barnår skall

kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet

föds och t.o.m. det år då barnet fyller tre år

eller, om barnet är fött under någon av

månaderna juli december, fr.o.m. det år då

barnet uppnår ett års ålder t.o.m. det år då

barnet fyller fyra år.

Föräldrar med små barn skall därför ges

pensionsrätt för barnår genom att

tillgodoräknas pensionsrätt i form av

pensionsgrundande belopp för barnår.

Pensionsgrundande belopp för barnår till-

godoräknas med automatik och kräver inte

någon ansökan från föräldern. Föräldrarna kan

dock själva välja vem som skall tillgodoräknas

pensionsgrundande belopp för barnår. För de

fall där föräldrarna inte gör ett aktivt val

kommer den förälder med det lägsta

pensionsunderlaget för aktuellt år att

tillgodoräknas det pensionsgrundande

beloppet. Eftersom barnårsrätten, om

föräldrarna inte gör ett aktivt val, tillfaller den

förälder som har lägst inkomst och det i hög

utsträckning är kvinnor som har de lägsta

inkomsterna kommer denna förmån främst

kvinnor till godo. En person med flera barn

skall inte för samma tid kunna tillgodoräkna

sig pensionsrätt för barnår dubbelt eller

flerfaldigt. För föräldrar med mer än ett

gemensamt barn i rätt ålder kan endast en

av föräldrarna tillgodoräknas pen-

sionsgrundande belopp för ett och samma

barnår.

För den förälder som tillgodoräknas pen-

sionsgrundande belopp för barnår skall en

fiktiv inkomst beräknas för denna tid. Sådan

fiktiv inkomst kan beräknas på tre sätt. Det

alternativ som ger det förmånligaste utfallet

för ett givet år används.

- Utfyllnad till förälderns

pensionsgrundande inkomst året före

barnet födelse,

- utfyllnad till 75 procent av den

genomsnittliga pensionsgrundande

inkomsten för alla försäkrade under 65

år,

- ett för alla försäkrade enhetligt belopp.

Utfyllnad kan ske upp till en viss pensions-

grundande inkomst. Endast inkomster upp till

intjänandetaket beaktas vid jämförelserna.

Utifrån det pensionsgrundande beloppet

skall pensionsrätt beräknas med 18,5 procent

av underlaget. För dessa pensionsgrundande

belopp skall, i likhet med pensionsgrundande

inkomster, en statlig ålderspensionsavgift om

18,5 procent betalas. Ålderspensionsavgiften

betalas inte av den enskilde utan av staten och

kallas för statlig ålderspensionsavgift. Det är

denna avgift som skall belasta anslaget.

Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek

och pensionsrätten för barnår varierar med

förändringar i bland annat arbetsmarknad,

utveckling av födelsetalen och basbeloppet.

Regeringen avser att under hösten förelägga

riksdagen förslag om förbättrad barnårsrätt

för adoptivföräldrar.

Avgiftsunderlaget, på vilket en statlig

ålderspensionsavgift ska betalas, beräknas för

2001 till 17 709 miljoner kronor. För 2002

och 2003 beräknas avgiftsunderlaget till

18 046 respektive 18 705 miljoner kronor.

Tabell 4.18 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 200

3 240 000

Volymer m.m.

36 000

Förslag 2001

3 276 000

Regeringen föreslår att 3 276 000 000 kronor

anvisas under anslaget 21:7 Pensionsrätt för

barnår 2001. För 2002 och 2003 beräknas

medelsbehovet till 3 623 000 000 respektive

3 508 000 000 kronor.

Bilaga

Nya anslagsbenämningar

Bilaga

Nya anslagsbenämninga

Av tabellen nedan framgår benämningen på

anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

tabellen är att underlätta övergången till de

nya benämningar som följer av att

politikområden införts.

Tabell 1.1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning 2000

Benämning 2001

Anslagets namn

A1

21:1

Allmänna barnbidrag

A2

21:2

Föräldraförsäkring

A3

21:3

Underhållsstöd

A4

21:4

Bidrag till kostnader för internationella adoptioner

A5

21:5

Barnpensioner

A6

21:6

Vårdbidrag för funktionshindrade barn

A7

21:7

Pensionsrätt för barnår

 Lagen omtryckt 1973:449.

 Senaste lydelse 1999:1359.

 Senaste lydelse 1999:1360.

 Senaste lydelse 1996:1030.

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

2

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

14

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

2

15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

34

33

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

2

35