Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att lagen om immunitet

och privilegier ändras så att bl.a. medlemmar av

sådana utvärderingsgrupper inom ESK-proceduren

som upprättats enligt Wiendokumentet den 17

november 1990 åtnjuter diplomatisk immunitet och

privilegier.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet

och privilegier i vissa fall

 Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen

(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa

fall1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 a §2

En främmande stats En främmande stats

observatörer och observatörer,

inspektörer som utövar inspektörer och medlemmar

uppdrag som avses i dokumentet av en utvärderingsgrupp som

den 19 september 1986 från utövar uppdrag som avses i

Stockholmskonferensen om dokumentet den 17 november

förtroende- och 1990 från

säkerhetsskapande Wienförhandlingen om

åtgärder och nedrustning förtroende- och

i Europa samt deras säkerhetsskapande

medföljande åtgärder i Europa samt

familjemedlemmar skall, under deras medföljande

den tid uppdraget varar, familjemedlemmar skall, under

åtnjuta den immunitet och den tid uppdraget varar,

de privilegier som enligt 2 åtnjuta den immunitet och

§ tillkommer diplomatiska de privilegier som enligt 2

företrädare och deras § tillkommer diplomatiska

familjer. Biträdande företrädare och deras

personal till de familjer. Biträdande

inspektörer som avses i personal till de

första stycket skall, under inspektörer och medlemmar

den tid uppdraget varar, av en utvärderingsgrupp som

åtnjuta den immunitet och avses i första stycket

de privilegier som enligt 2 skall, under den tid uppdraget

§ tillkommer en varar, åtnjuta den

beskicknings administrativa immunitet och de privilegier

och tekniska personal eller som enligt 2 § tillkommer

dess tjänstepersonal. en beskicknings administrativa

 och tekniska personal eller

 dess tjänstepersonal.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

1 Lagen omtryckt 1987:341.

2 Senaste lydelse 1988:1247.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 17 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,

och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Dinkelspiel

Proposition om ändring i lagen (1976:661) om

immunitet och privilegier i vissa fall

1 Inledning

Konferensen om säkerhet och samarbete i

Europa (ESK) avslutades den 1 augusti 1975 med

att en slutakt, det s.k. Helsingforsdokumentet,

undertecknades. Slutakten behandlar bl.a. frågor

som rör vissa förtroendeskapande åtgärder, dvs.

åtgärder som är avsedda att minska faran för

väpnade konflikter genom att främja öppenhet och

motverka risken för missförstånd och

felbedömningar. Slutakten innehåller även

bestämmelser om att staterna fortsättningsvis skall

anordna uppföljningsmöten för att dels granska

efterlevnaden av slutaktens bestämmelser, dels

studera frågan hur staterna kan förbättra

säkerheten och främja samarbete och avspänning.

Uppföljningsmöten har hållits i Belgrad (1977-

1978), Madrid (1980-1983) och Wien (1986-1989).

Vid uppföljningsmötet i Madrid bestämdes att en

konferens skulle hållas om förtroende- och

säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i

Europa.

Konferensens första fas ägde rum i Stockholm

(1984-1986) och resulterade i 1986 års

Stockholmsdokument. I dokumentet anges bl.a. att

de observatörer och inspektörer samt biträdande

personal till inspektörerna som inbjudits från andra

ESK-stater under sina uppdrag skall åtnjuta

immunitet och privilegier enligt 1961 års

Wienkonvention om diplomatiska förbindelser.

Vid det ovannämnda uppföljningsmötet i Wien

överenskoms att en förhandling skulle äga rum i

Wien i syfte att utveckla de resultat i fråga om

förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder som

redan uppnåtts vid Stockholmskonferensen. Denna

förhandling inleddes i mars 1989 och resulterade i

dokumentet den 17 november 1990

(Wiendokumentet). Wiendokumentet är liksom

Stockholmsdokumentet politiskt bindande (punkt

157).

Regeringen har med anledning av

Wiendokumentet utfärdat förordningen

(1991:1256) om utbyte av militär information

mellan stater m.m. (jfr regeringens

förordningsmotiv 1991:6).

2 Föredraganden

2.1 Bakgrund

Wiendokumentet ersätter i stor utsträckning

1986 års Stockholmsdokument. I vissa delar, som

saknar betydelse i detta sammanhang, gäller det

senare dokumentet dock alltjämt (jfr punkterna 5

och 8 i Wiendokumentet). Bestämmelserna som

anger att observatörer samt inspektörer och deras

biträdande personal skall åtnjuta diplomatisk

immunitet och privilegier (punkterna 51 och 85 i

Stockholmsdokumentet) återfinns i punkterna 58

och 97 i Wiendokumentet i oförändrad lydelse:

-- -- --

58. Observatörerna skall under sina uppdrag

tillerkännas de privilegier och den immunitet som

medges diplomatiska representanter enligt

Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser.

-- -- --97. Inspektörerna och, om detta är tillämpligt,

biträdande personal skall under sitt uppdrag

åtnjuta privilegier och immunitet enligt

Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser.

-- -- --

Även om Wiendokumentet till stora delar är

identiskt med Stockholmsdokumentet innehåller

det vissa nya bestämmelser som t.ex. om utbyte av

militär information och kontroll därav. En ESK-

stat kan således under åberopande av

Wiendokumentet hos en annan ESK-stat begära att

få göra en utvärdering av lämnad information

genom besök vid ett visst militärt förband, dvs. ett

slags stickprovskontroll. Deltagande stater åtar sig

att på begäran ta emot ett visst antal

utvärderingsbesök. Antalet besök är kvoterat i

förhållande till storleken på den mottagande

statens militära styrkor. Besöken utförs av

utvärderingsgrupper. En utvärderingsgrupp får

bestå av två medlemmar och får åtföljas av en tolk

som biträdande personal (punkterna 114 och 129).

I punkten 130 anges att medlemmar av

utvärderingsgruppen och en ev. tolk under sina

uppdrag skall åtnjuta immunitet och privilegier

enligt Wienkonventionen om diplomatiska

förbindelser. Punkten har följande lydelse:

-- -- --

130. Gruppens medlemmar, och om detta är

tillämpligt, biträdande personal skall under sitt

uppdrag åtnjuta privilegier och immunitet enligt

Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser.

-- -- --

2.2 Gällande rättsläge

Det finns inte någon bestämmelse i svensk

lagstiftning som reglerar immunitet och privilegier

för medlemmar av en utvärderingsgrupp samt

medlemmarnas biträdande personal.

Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser

från år 1961 (SÖ 1967:1) har såvitt gäller

konventionens bestämmelser om immunitet och

privilegier införlivats med svensk lagstiftning

genom lagen (1976:661) om immunitet och

privilegier i vissa fall. Dessa bestämmelser avser

emellertid enbart de personkategorier som nämns i

konventionen.

För att Sverige skulle uppfylla de krav som

ställdes enligt 1986 års Stockholmsdokument

gjordes en ändring i 1976 års lag så att observatörer

och inspektörer samt biträdande personal till

inspektörerna tillförsäkras immunitet och

privilegier i enlighet med 1986 års dokument (SFS

1988:1247).

3 Överväganden och förslag

Mitt förslag: Lagen (1976:661) om

immunitet och privilegier i vissa fall ändras så att

medlemmar av en utvärderingsgrupp och

biträdande personal inom ESK-proceduren

tillförsäkras immunitet och privilegier i enlighet

med dokumentet den 17 november 1990 från

Wienförhandlingen om förtroende- och

säkerhetsskapande åtgärder i Europa. I samband

därmed ändras hänvisningen i 2 a § nämnda lag till

1986 års Stockholmsdokument till att avse 1990 års

Wiendokument.

 Skälen för mitt förslag: Som jag har

nämnt innehåller svensk lagstiftning inte någon

bestämmelse om immunitet och privilegier som

omfattar de i Wiendokumentet nämnda

medlemmarna av en utvärderingsgrupp samt deras

biträdande personal. Då det gällde att skapa

förutsättningar för att genomföra de ovannämnda

bestämmelserna i 1986 års Stockholmsdokument

övervägdes olika alternativ och lagtekniska

lösningar (se prop. 1988/89:38 s. 7-11). Den lösning

som då valdes var att föra in bestämmelserna om

immunitet och privilegier för de berörda

personkategorierna i 1976 års lag. Enligt min

mening är det lämpligt att förfara på samma sätt när

nu punkt 130 i 1990 års Wiendokument skall

genomföras.

4 Upprättat lagförslag

I enlighet med det anförda har inom

utrikesdepartementet upprättats förslag till lag om

ändring i lagen (1976:661) om immunitet och

privilegier i vissa fall.

Den föreslagna lagändringen är av sådan

beskaffenhet att det skulle sakna betydelse att höra

lagrådet.

5 Specialmotivering

2 a §

Paragrafens första stycke ändras så att

hänvisning i stället görs till dokumentet den 17

november 1990 från Wienförhandlingen om

förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder i

Europa. Detta innebär inte någon ändring i fråga

om vad som gäller redan i dag för observatörer och

inspektörer. I tillägg till detta anges i stycket att

medlemmarna av en utvärderingsgrupp skall

tillerkännas den immunitet och de privilegier som

tillkommer en diplomatisk företrädare enligt 1961

års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser.

Enligt Wiendokumentet skall dessa förmåner

åtnjutas under deras uppdrag (''''''''during their

mission''''''''). Med detta uttryck måste förstås att

förmånerna skall åtnjutas under den tid uppdraget

varar (24 timmar per dygn) och inte enbart under

den tid då vederbörande utövar uppdraget.

Uppdraget för medlemmarna anses påbörjat då

de anländer till Sverige och varar till dess de lämnar

landet. Enligt punkt 131 i Wiendokumentet skall

utvärderingsbesöket genomföras under loppet av

en arbetsdag och avslutas inom 12 timmar.

Medlemmarna av en utvärderingsgrupp skall

tillerkännas samma immunitet och privilegier som

tillkommer diplomatiska företrädare enligt 1961 års

Wienkonvention. De förmåner som tillkommer

vissa av en diplomats familjemedlemmar får anses

vara förmåner som direkt eller indirekt tillkommer

den diplomatiska företrädaren. Mot denna

bakgrund har det ansetts skäligt att låta

medföljande familjemedlemmar till medlemmar av

en utvärderingsgrupp åtnjuta förmåner enligt

Wienkonventionen och de villkor som anges i

denna. Enligt bestämmelsens nuvarande lydelse

gäller detta redan för observatörer (punkt 58) och

inspektörer (punkt 97), se prop. 1988/89:38 s. 11.

Det är lämpligt att samma förmån gäller

beträffande den nu aktuella personkategorin.

I paragrafens andra stycke regleras den

biträdande personalens förmåner. Enligt punkten

129 i Wiendokumentet kan en tolk medfölja

medlemmarna av en utvärderingsgrupp som

biträdande personal. Tolken skall tillerkännas den

immunitet och de privilegier som tillkommer den

administrativa och tekniska personalen enligt 1961

års Wienkonvention. Det bör noteras att

bestämmelsen inte avser att utsträcka immuniteten

och privilegierna till familjemedlemmar som följer

med denna personkategori. Detta framgår av den

utformning som första resp. andra styckena har

getts. Det har ansetts föra för långt att låta

familjemedlemmar till medföljande tolk omfattas

av regleringen. En så vidsträckt förpliktelse kan

inte heller anses följa av Wiendokumentet.

6 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört

hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

anta förslaget till lag om ändring i lagen

(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition

föreslå riksdagen att anta det förslag som

föredraganden har lagt fram.