Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits

upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 11 februari

1993.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Ur de tidigare löntagarfonderna avsätts ca 10 miljarder kronor

för forskning.

 Dessa medel ger möjlighet att stödja utvecklingen av interna-

tionellt särskilt konkurrenskraftiga forskningsenheter inom

angelägna områden. Syftet är att genom koncentrerade insatser

stärka det svenska samhällets konkurrenskraft.

 I föreliggande proposition föreslår regeringen att

 - en stiftelse för strategisk forskning med i första hand

naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk inriktning inrättas

 - en stiftelse för stöd till miljöstrategisk forskning inrättas

 - en stiftelse för insatser inom kulturvetenskaplig forskning

inrättas i anslutning till Riksbankens Jubileumsfond.

 Stiftelserna avses, inom respektive område, förvalta medlen,

initiera och bedöma projekt, fatta beslut om stöd samt följa upp

den stödda verksamheten. Ansvaret för användningen av löntagar-

fonderna anförtros därmed stiftelserna.

 Medlen föreslås bli utnyttjade på ca 15 år.

 För vardera av stiftelserna tillsätts en organisationskommitté

för att förbereda igångsättningen av verksamheten. I styrelserna

för den strategiska respektive den miljöstrategiska stiftelsen

föreslås företrädare för såväl forskarsamhälle som näringsliv

ingå.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde den 11 februari 1993

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, samt statsråden

B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om forskning i frontlinjen

1 Inledning

Löntagarfonderna inrättades år 1984 (prop. 1983/84:50, bet.

1983/84:FiU20, rskr. 1983/84:122, SFS 1983:1092). De avvecklades

vid utgången av år 1991 (prop. 1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9,

rskr. 1991/92:91, SFS 1991:1857).

 Förvaltningen av löntagarfondernas tillgångar har överförts

till en avvecklingsstyrelse som har till uppgift att förbereda en

total utskiftning av dessa tillgångar. Avvecklingsstyrelsen har

tagit sig namnet Fond 92-94. Enligt beslutet om avveckling av

löntagarfonderna skall utskiftningen vara genomförd senast den

1 juli 1994.

 Regeringen lade våren 1992 fram en proposition om utskiftning

av löntagarfondernas tillgångar m.m. (prop. 1991/92:92). I

propositionen föreslogs att en betydande del av löntagarfonderna

skall användas för forskning. Riksdagen anslöt sig till rege-

ringens förslag (bet. 1991/92:FiU21, rskr. 1991/92: 339).

 I nämnda proposition angav regeringen sin avsikt att senare för

riksdagen lägga fram närmare förslag om användningen av löntagar-

fondernas tillgångar till den del de skulle avse forskningsända-

mål. Medlen skulle i stor utsträckning användas för långsiktigt

kunskapssökande genom grundforskning och forskarutbildning inom

områden som väljs utifrån bedömningar av den betydelse de kan ha

för utvecklingen av Sveriges framtida konkurrenskraft. Detta

inkluderar den miljöstrategiska och medicinska forskningen.

 I propositionen underströks att forskningen skulle ske på

högsta internationella nivå, att den skulle koncentreras till

kraftfulla insatser inom ett begränsat antal områden samt att den

skulle stimulera till internationellt samarbete. Det förutsattes

även att insatser som görs med löntagarfondsmedel skulle gå utö-

ver de som kunde förväntas ske inom ramen för forskningspolitiken

i övrigt.

 I en uppgörelse om vissa ekonomisk-politiska åtgärder mellan

regeringspartierna och socialdemokraterna hösten 1992 överenskoms

att samråd skulle äga rum om löntagarfondsmedlens användning för

forskning. Sådant samråd har genomförts.

2 Bakgrund

2.1 Inkomna förslag om användning av löntagarfondsmedel till

forskning

På min inbjudan har forskningsråd, vissa sektorsforskningsorgan

och akademier redovisat önskvärdheten av och möjligheter till ut-

byggnad av forskningen inom skilda områden. Därtill har ett stort

antal förslag till användning av löntagarfondsmedlen lämnats av

universitet, högskolor, företag, forskargrupper, enskilda fors-

kare, organisationer m.fl. Likaså har de fördjupade anslagsfram-

ställningar som lämnats inför den kommande treåriga planerings-

perioden för statligt finansierad forskning innehållit omfattande

analyser och förslag till insatser av betydelse även i detta

sammanhang.

 De förslag som inkommit är av mycket skiftande omfattning och

karaktär. Förslagen gäller forskningsinsatser inom en rad områ-

den. Ett genomgående drag är betoningen av koncentrerade insatser

av högsta kvalitet. Likaså understryks behovet av interdiscipli-

när forskning, liksom nödvändigheten av åtgärder som leder till

en ökad internationalisering av forskningen.

 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR)

förordar en utbyggnad av flera skilda kunskapsområden, bl.a. EG

och europeisk integration, Sveriges ekonomiska historia, språk

och information. Även Svenska Akademien påminner om språkets be-

tydelse i kommunikationens och informationsbehandlingens sam-

hälle.

 Socialvetenskapliga forskningsrådet har föreslagit omfattande

datainsamling med intervjuteknik.

 Det naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) föreslår bl.a.

stöd till "centers of excellence". Som exempel pekar rådet på

resultaten av satsningen på Mittag-Lefflerinstitutet för matema-

tik och föreslår en satsning i samma anda på ett centrum för

forskning i gränsområdena mellan naturvetenskaplig, medicinsk och

miljörelaterad forskning. Naturvetenskapliga forskningsrådet

föreslår även stöd till särskilda forskningsområden, som miljö-

relaterad grundforskning och det s.k. HUGO-projektet. Det senare

avser en tvärvetenskaplig ansats för att i internationellt samar-

bete deltaga i kartläggningen av arvsmassan hos människan och hos

några s.k. modellorganismer.

 Medicinska forskningsrådet (MFR) föreslår en uppbyggnad av

vissa speciella forskningsområden, nämligen tillväxtforskning,

glykobiologi och bioytor samt det metabola syndromet. Dessa om-

råden har valts bl.a. för att de dels gäller grundkunskap för

förståelse och botande av s.k. "stora" sjukdomar, dels kan ge

underlag för utveckling av produkter för svensk industri.

 Förslagen från Skogs- och jordbrukets forskningsråd (SJFR)

innehåller bl.a. stöd till forskning för bättre industriutnytt-

jande av vedråvara, cell- och molekylärbiologi hos jordbruksgrö-

dor och skogsträd samt forskning under rubriken "uthållig produk-

tionsförmåga med särskild hänsyn till marken som biologiskt eko-

system".

 Teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) anger en rad

angelägna områden för vidare svensk forskning, exempelvis enzym-

teknik, nanoteknologi, optoelektronik, molekylära sensorer. Sam-

tidigt betonar rådet vikten av interdisciplinär forskning och

föreslår en förstärkt koppling mellan teknikvetenskaplig,

naturvetenskaplig och medicinsk forskning.

 Enligt TFR bör resurser också avsättas för "forskarskolor" samt

för en snabb kompetensuppbyggnad inom ingenjörsvetenskapliga om-

råden med hög industriell relevans.

 Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) menar att för-

stärkningar framför allt bör göras genom kompetenscentra i an-

slutning till universitet och högskolor. NUTEK utvecklar och be-

tonar områden med särskilt intresse för svensk industriell ut-

veckling. Förslagen grupperas i huvudområden:

 - miljöteknik med exempelvis mät- och reglerteknik för

 miljövården,

 - energi- och transportteknik med exempelvis tillämpad laser-

 teknik,

 - produktionsteknik och nya material med exempelvis avancerad

 ytmekanik,

 - bioteknik med exempelvis industriell biomedicinsk molekylär-

 biologi samt

 - informationsteknologi med exempelvis opto- och högfrekvens-

 teknik eller systemergonomi.

 NUTEK driver sedan några år, tillsammans med Naturvetenskapliga

forskningsrådet, en framgångsrik satsning på materialtekniska

forskningskonsortier och föreslår fortsatta insatser och en ökad

industrianknytning av denna verksamhetsform. Vidare föreslår

NUTEK ett program för nationell förstärkning inom mikroelektro-

nikområdet.

 Vetenskapsakademien (KVA) anser att löntagarfondsmedlen för

forskning bör fördelas genom en enda stiftelse till allmänt stöd

för forskning och forskarutbildning. Akademien betonar behovet av

interdisciplinär forskning.

 Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) föreslår att förstärkningar

görs inom informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Vi-

dare bör enligt akademien en fond för finansiering av utländska

forskare i Sverige upprättas.

 I de fördjupade anslagsframställningar som utarbetats bl.a. av

universitet och högskolor, forskningsråd, Forskningsrådsnämnden

samt av sektorsmyndigheter som NUTEK, Statens Naturvårdsverk

m.fl. inför 1993 års forskningsproposition finns vissa genomgåen-

de förslag. De gäller bl.a. insatser för forskarutbildningen,

liksom för internationaliseringen av den högre utbildningen och

forskningen samt en utbyggnad av vissa särskilt angelägna forsk-

ningsområden.

 Utöver dessa förslag från forskningsråd, sektorsforskningsorgan

och akademier har en mångfald förslag till stöd för forskning med

löntagarfondsmedel presenterats. Bland de som har störst tyngd

märks omfattande program för forskning riktad till vissa indus-

trigrupperingar. Dessa förslag har utarbetats i samarbete med

universitet och högskolor och innefattar insatser av olika slag

från industriföretagen i första hand, men även exempelvis från

industriforskningsinstitut. Exempelvis gäller sådana förslag

flygplans-, fordons- och järnvägsområdena, mikroelektronik samt

användning av skogsråvara.

I de föreslagna programmen ingår ett flertal delprogram och

projekt av värde för utvecklingen inom andra vetenskaps- och

tillämpningsområden.

2.2 Sverige i ett internationellt perspektiv

Kunskap är ett avgörande konkurrensmedel för individer, företag,

samhällsfunktioner i övrigt och nationer. Kunskap är också en

vital del av varje samhälles kulturella utveckling. Utvecklingen

av de mänskliga resurserna får gradvis en relativt sett ökande

betydelse.

 Viktiga konkurrentländer till Sverige stärker i dag sina sats-

ningar på forsknings- och utvecklingsarbete. En höjd kunskaps-

och teknologinivå betraktas som en nödvändig förutsättning för

ländernas utveckling i såväl ekonomiska som andra avseenden. Am-

bitiösa satsningar sker, trots ett ansträngt ekonomiskt läge, som

ett viktigt medel för att minska sårbarheten och öka tillväxten i

den nationella ekonomin.

 Varje land har sin historia och sina förutsättningar, även när

det gäller uppbyggnaden av organisationer och politik för veten-

skap och teknik. Jämförelser mellan olika länder, inte minst med

statistiska indikatorer, måste göras med stor försiktighet.

 Sammanställningar från OECD:s Technology Economy Programme och

från Statistiska centralbyrån ger stöd för följande iakttagelser:

 I Sverige har drygt 11 procent av arbetskraften akademisk

utbildning. I USA har mer än 24 procent av arbetskraften sådan

utbildning, medan flertalet industriländer ligger däremellan.

Detta förhållande är oroande ur svensk synvinkel. Regeringen

förstärker grundutbildningen vid universitet och högskolor för

att vårt land skall kunna klara konkurrensen med omvärlden. Det

får på olika sätt konsekvenser också för forskningen.

 USA har de senaste åren ökat sina federala satsningar på

forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) med 12-13 procent per år.

Japan, som tidigare haft en relativt låg andel grundforskning,

har fattat beslut om att fördubbla de statliga satsningarna på

universitetens forskning så snabbt som möjligt. Det är framför

allt stödet till grundforskning som härigenom förstärks. I

Storbritannien satsar staten på en ökad andel rörliga rådsmedel

jämfört med fakultetsanslag till universitet och högskolor. Där-

med avser man att uppmuntra konkurrens och ökad kvalitet i forsk-

ningen.

 Av alla OECD-länder har Sverige störst andel av statligt

finansierad FoU vid universitet och högskolor. Skälet för den

svenska politiken att koncentrera forskningsinsatserna till

universitets- och högskolesystemet är att det är angeläget att av

begränsade resurser kunna åstadkomma så utvecklande forsknings-

miljöer som möjligt.

 Flertalet länder samlar på särskilda sätt sitt statliga

forskningsstöd, inte minst till områden som informationsteknik,

bioteknik och materialteknik. Dessa vetenskaps- och teknikområden

bedöms ha stor hävstångseffekt för respektive lands konkurrens-

förmåga. Andra länders insatser är ofta, även med hänsyn tagen

till respektive lands storlek, större än Sveriges.

 Program för att främja samverkan och kunskapsutbyte mellan

företag och offentligt finansierade forskningsgrupper vid hög-

skolor och andra typer av organisationer har redan introducerats

eller är under uppbyggnad i de flesta länder. Det gäller program

för att stimulera forskares rörlighet, program för att ge företag

incitament att samarbeta i finansiering och genomförande av

konkurrensneutral forskning, etc.

 I exempelvis USA, Tyskland och Storbritannien bedrivs en stor

del av forskningen vid universitet och högskolor i särskilda

forskningscentra. Ett huvudmotiv för etablering av sådana centra

är ofta att förbättra kontaktytan mot näringslivet.

 I Japan har huvuddelen av de riktade statliga satsningarna på

strategisk forskning gjorts i statliga forskningsinstitut, i en-

skilda företag med stora resurser för avancerad forskning och,

under senare år, i ett stort antal forskningsinstitut vilka ägs

av grupper av företag och som etablerats för genomförande av

5-10-åriga forskningsprogram. Dessas verksamhet är till större

delen - vanligen 70 % - statligt finansierad.

 Den japanska regeringen har under det senaste decenniet i

ökande grad betonat vikten av, och på olika sätt försökt under-

lätta, en närmare samverkan mellan högskolesektorn och närings-

livet. Näringslivets finansiering av forskning vid universitet

och högskolor har också ökat markant under senare år.

 Internationell samverkan uppmuntras i de flesta länder och ges

på olika sätt särskilda resurser. Ett exempel är den tyska von

Humboldt-stiftelsens finansiering av utvalda utländska gästfors-

kare i Tyskland. Europeiska länder stöder sina forskares och

företags deltagande i EG:s ramprogram, Eureka, COST med flera

samarbetsprogram. I Frankrike får institut, exempelvis inom den

statliga vetenskapsorganisationen CNRS, vilka utvecklar bilate-

ralt samarbete med institut i andra länder, särskilt stöd för

detta.

2.3 Svensk konkurrenskraft

Uppgiften att utveckla Sveriges framtida konkurrenskraft är en

huvudfråga i regeringens forskningspolitik. Denna uppgift är vid

och omfattar fler områden än teknikvetenskap och ekonomi. Varje

kulturnation måste upprätthålla en hög bildningsnivå och ge med-

borgarna möjligheter att vårda och utveckla sitt kulturarv.

Endast en nation med hög ambition i dessa avseenden, och vars

medborgare, forskare och företag är väl förtrogna med andra

länders förhållanden, kan dessutom i längden vara en aktiv och

intressant samarbetspartner för andra.

 De konkurrensfördelar som Sverige har haft i en rad avseenden

under stora delar av efterkrigstiden har successivt minskat. Det

gäller också forskningen. Tidigare kunde exempelvis delar av

svensk forskning och utvecklingsarbete få stimulans och resurser

genom stora offentliga beställningar och genom samarbete med

stora nationellt baserade företag.

 I dag är förutsättningarna i grunden förändrade. De stora före-

tagen blir alltmer transnationella och förlägger sin forskning

och sitt utvecklingsarbete till de länder eller regioner där

förutsättningarna är mest fördelaktiga. Stora offentliga upphand-

lingar kommer i framtiden inte i samma utsträckning att kunna

användas som en hävstång i forsknings- och teknikpolitiken.

 En bred, kontinuerlig och långsiktig kunskapsuppbyggnad är

nödvändig. Denna måste emellertid förenas med särskilda insatser

på områden där både svensk forskning och, i förlängningen,

svenskt näringsliv har förutsättningar att nå speciella fram-

gångar på lång sikt.

 Bredd i forskningssatsningarna krävs såväl för att den högre

utbildningen skall kunna ges en god kvalitativ bas som för att

Sverige skall kunna möta nya möjligheter inom vetenskapens om-

råde. Bredden är också en förutsättning för att resultat från den

internationella forskningen skall kunna utvecklas i vårt land.

 Parallellt med detta är det emellertid, som just nämnts,

nödvändigt att åstadkomma kraftsamling och koncentration av re-

surserna till särskilt lovande områden. Detta är en förutsättning

för att Sverige skall kunna stärka sin internationella konkur-

renskraft, inom forskningen liksom inom näringslivet och sam-

hället i övrigt.

 En nyckelfaktor för en ökad konkurrenskraft är hur väl närings-

livet förmår nyttiggöra den kompetens och kunskap som byggs upp

genom offentligt finansierad forskning. Stora insatser görs i

olika länder för att överbrygga klyftan mellan universitet, hög-

skolor och företag. Att förbättra idé- och kunskapsutbytet

mellan universiteten och högskolorna å ena sidan, och näringsli-

vet å den andra, är en utmaning också för Sverige. I forsknings-

propositionen (prop. 1992/93:170) lämnar regeringen särskilda

förslag på detta område.

2.4 Svensk forskning i dag

Tillsammans med Japan, Tyskland, Schweiz och USA är Sverige det

land som avsätter störst andel av BNP för forskning och utveck-

lingsarbete.

 De samlade svenska FoU-satsningarna uppgick budgetåret 1989/90

till ca 35 miljarder kronor. Nära 60 procent av dessa finansiera-

des med privata medel, först och främst av industrin. Finansie-

ring från utlandet uppgick till cirka två procent. Resterande del

utgjordes av offentliga medel. Den svenska fördelningen mellan

olika forskningsfinansiärer liknar fördelningen i många

jämförbara länder.

 Den största delen, 64 procent, av den svenska forskningen och

utvecklingsarbetet utförs inom näringslivet, 32 procent inom

universitet och högskolor. Resterande fyra procent utförs i

övriga delar av den offentliga sektorn. Sverige skiljer sig här

genom att en så hög andel av offentlig FoU utförs inom universi-

tet och högskolor. Skälet härför är, som tidigare framhållits,

att en koncentration av forskningsinsatser bedömts angelägen med

tanke på Sveriges relativa litenhet.

 Huvuddelen av näringslivets FoU avser utvecklingsarbete. Endast

15 procent av näringslivets FoU bedöms vara forskning. Därtill

kommer att nära hälften av näringslivets FoU avser förbättring av

existerande produkter och processer. För stora delar av detta ut-

vecklingsarbete saknas samband med forskningen.

 Egenfinansieringen av företagssektorns FoU är ca 85 procent i

Sverige, vilket motsvarar nivån i t.ex. Tyskland och

Nederländerna. Statens finansiering av industrins FoU avser i

huvudsak beställningar för försvaret. I andra länder, t.ex. USA,

Storbritannien och Frankrike, har industrin en egenfinansierings-

nivå för sin FoU på cirka 70 procent.

 FoU inom näringslivet är i Sverige i hög grad koncentrerad till

vissa branscher. Transportmedelsindustrin och maskinindustrin

står sammantaget för mer än hälften av näringslivets totala FoU.

Läkemedelsindustrin har den högsta andelen av tillgängliga resur-

ser som satsas på FoU, medan trävaruindustrin och den grafiska

industrin har den lägsta.

 Av de offentliga medlen till FoU, totalt 18,5 miljarder kronor

1991/92, anslås 45 procent till allmän vetenskaplig utveckling,

dvs. i huvudsak forskningsrådsanslag och fakultetsanslag till

universitet och högskolor. 25 procent av övriga offentliga medel

för FoU, inklusive medlen till försvarsändamål, finansierar också

forskning vid universitets och högskolor. Sektorsforskningsor-

ganen kanaliserar i genomsnitt 40 procent av sina medel till

universitet och högskolor.

 Merparten, 73 procent, av de totala resurser som tillförs

universitet och högskolor avser teknik, medicin och naturveten-

skap. De humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsområ-

denas andel har ökat något i Sverige under 1980-talet. Humanis-

tisk forskning stöds främst genom fakultets- och forsknings-

rådsanslag. Teknisk forskning har den största andelen sektorsme-

del, medan medicinsk forskning och skogs- och jordbruksforskning

i högre grad än andra områden finansieras med medel från kommuner

och landsting respektive privata ickevinstdrivande finansiärer.

Medicinsk och teknisk forskning erhåller betydande resurser från

näringslivet.

 Sedan början av 1980-talet lägger regeringen vart tredje år

fram samlade forskningspropositioner. Dessa har möjliggjort en

mera långsiktig planering inom forskningsområdet än vad som varit

fallet inom huvuddelen av den statliga verksamheten i övrigt.

 Statsmakternas beslut i samband med forskningspropositionerna

har inneburit en successiv utbyggnad av såväl forskning som

forskarutbildning. Prioriterade områden är informationsteknik

(IT), bioteknik och materialteknik, men också miljöforskning.

 Som komplement till Styrelsen för teknisk utvecklings (STU)

och NUTEK:s FoU-stödjande åtgärder inom informationsteknikområdet

har två nationella, tidsbegränsade program genomförts. Ett pro-

gram för mikroelektronik drevs således under senare delen av

1980-talet. Vidare slutfördes under budgetåret 1991/92 ett

nationellt program för informationsteknologi på systemnivå (IT4).

Programmen har följts upp med en utredning (IT 2000) som föreslår

en rad åtgärder av både forsknings- och utvecklingskaraktär för

att vidareutveckla Sveriges position inom informationsteknolo-

giområdet.

 Regeringen har tidigare markerat sin vilja att ytterligare

stärka forskning och högre utbildning. Insatser har gjorts för

att på olika sätt förstärka kvaliteten i den verksamhet som be-

drivs vid svenska universitet och högskolor. Regeringen presen-

terade sommaren 1992 omfattande förslag med detta syfte.

Riksdagen har bifallit förslagen.

 Riksdagens beslut innefattade en ny högskolelag. Lagen

markerar bl.a. en frigörelse av universitet och högskolor från

regeringens och riksdagens detaljstyrning. Större möjligheter för

studenter att välja studieinriktning samt ett utvidgat eget an-

svar för universitetens och högskolornas lärare och forskare är

viktiga inslag i den förestående förändringarna.

 Statsmakterna har också beslutat om en utbyggnad av den högre

utbildningens volym. Vid mitten av 1990-talet kommer ca 50 000

fler studenter härigenom att erbjudas plats vid universiteten och

högskolorna. Regeringen har tidigare denna dag beslutat förelägga

riksdagen förslag till forskningspolitik för budgetåren 1993/94-

1995/96 (prop. 1992/93:170). Ett kvalificerat underlag för stats-

makternas bedömningar har tagits fram av universitet, högskolor,

forskningsråd, sektorsorgan, särskilda utredningar m.fl. Som ett

led i förberedelserna för forskningspropositionen har en rad

centrala forskningspolitiska frågor diskuterats inom forsknings-

beredningen, regeringens rådgivande organ för forskningsfrågor.

Ett förslag till forskningsstrategi inför 2000-talet har utarbe-

tats av forskningsberedningens sekretariat. En vid krets har

getts möjligheter att ge synpunkter på denna.

 Sverige befinner sig i dag i en situation där förstärkta

insatser för forskning och kunskapsutveckling måste ges hög prio-

ritet. Redan i regeringsförklaringen hösten 1991 har regeringen

markerat sin strävan att förstärka forskningen och den högre

utbildningen.

 Svensk forskning når idag en erkänt hög standard, om än med

variationer både inom och mellan olika forskningsområden. Med det

allt starkare internationella samspelet, den ökade förändrings-

takten och de intensifierade forskningssatsningarna i vår omvärld

skärps emellertid kraven.

 Svensk forskning ställs inför en rad utmaningar. Löntagarfonds-

medlen skapar särskilda möjligheter att möta dessa. De fondmedel

som nu föreslås avsatta för forskning bör utnyttjas framför allt

för att tillgodose kravet på att främja tillkomsten av vissa

särskilt starka forskningsmiljöer och att inom dessa främja

forskarrekryteringen. I fråga om rekryteringen av forskare är det

särskilt viktigt att se till att flera kvinnor kan engageras.

 Forskarrekryteringen måste stärkas för att möjliggöra en nöd-

vändig kvalitativ och kvantitativ utbyggnad av den högre utbild-

ningen och för att förnya och utveckla forskningen, inte minst i

företagen. Antalet examinerade inom forskarutbildningen är inom

vissa områden för litet för att förse näringslivet med ett ökat

antal vetenskapligt utbildade medarbetare. Samtidigt

krävs ett större intresse för forskarutbildade inom näringslivet.

 Kontaktytorna mellan den offentliga forskningen, näringslivet

och andra delar av samhället är i dag otillräckliga. En ökad och

direkt samverkan mellan forskare inom universitet och högskolor,

forskningsinstitut, företag och andra organisationer är nödvän-

dig. De resurser som ställs till forskningens förfogande genom

löntagarfonderna skall främja detta syfte.

3 Användningen av löntagarfondsmedel till forskning

Mitt förslag: De löntagarfondsmedel som nu avsätts för forskning

bör användas för följande ändamål:

 - Huvuddelen av medlen tilldelas en stiftelse som inrättas för

strategisk forskning med naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk

inriktning.

 - En stiftelse för stöd till miljöstrategisk forskning in-

rättas. Stiftelsen skall främja upprättandet av stabila former

för långsiktigt samarbete mellan forskargrupper inom och utom

universitets- och högskolesystemet.

 - En stiftelse för stöd till kulturvetenskaplig forskning in-

rättas.

 Skälen för mitt förslag: Sverige måste bedriva en forsknings-

politik som tillgodoser både behovet av bred kunskapsuppbyggnad

och koncentrerade insatser. Som angavs redan i proposition

1991/92:92 bör löntagarfondernas resurser först och främst

nyttiggöras för den senare kategorin insatser.

 Löntagarfondsmedlen öppnar möjligheter till att genom strate-

giska val och kraftsamling ge förutsättningar för en långsiktigt

positiv utveckling av såväl svensk forskning som svenskt närings-

liv och det svenska samhället i dess helhet. Resurserna bör

inriktas på särskilda insatser, utöver och som komplement till

den forskning som finansieras i nuvarande former. Det är särskilt

angeläget att med löntagarfondsmedlen skapa starka forsknings-

miljöer av högsta internationella klass med betydelse för utveck-

lingen av Sveriges framtida konkurrenskraft. Sådana kännetecknas

bl.a. av livligt internationellt samarbete samt av att forskare

från olika discipliner deltar i lösande av komplexa gränsöver-

skridande problem. Sådana s.k. centers of exellence - starka

forskningscentra eller forskningsområden, är av vital betydelse

för Sveriges framtid.

 Resurserna bör också användas så att tillgången på kvalifice-

rade forskare i landet ökas. Jag förutsätter att verksamhet som

erhåller finansiellt stöd ur dessa medel normalt kommer att inne-

fatta väsentliga inslag av handledning och studiefinansiering för

forskarutbildning. Detta har i sin tur stor betydelse för att öka

tillgången på vetenskapligt kompetent personal, bl.a. i

näringslivet, och för att stärka samspelet mellan universitet/

högskolor och näringsliv. Insatserna utgör därmed ett led i rege-

ringens strävan att skapa förutsättningar för en fördubbling av

antalet doktorsexamina till år 2 000.

 En viktig kvalitetsindikator för strategisk forskning som

riktar sig till näringslivets behov är teknikledande företags -

svenska såväl som utländska - värdering av forskningens nivå och

slagkraft i ett internationellt perspektiv.

 Enligt min mening bör löntagarfondsmedlen satsas på tre

huvudområden, nämligen ett som omfattar strategisk forskning med

naturvetenskaplig och teknisk inriktning, ett som avser miljö-

strategisk forskning och ett som gäller kulturvetenskaplig forsk-

ning. Den största andelen av medlen bör satsas på det förstnämnda

området. Forskning på det medicinska området kan stödjas såväl

inom ramen för satsningarna på strategisk forskning som inom

ramen för de kulturvetenskapliga insatserna.

 Under beredningen av de förslag jag nu lägger fram har många

förslag till konkreta forskningsprojekt framförts. Det är dock

inte en uppgift för regering och riksdag att ge detaljerade an-

visningar om forskningens inriktning. Statsmakterna bör endast

inom relativt breda ramar ange hur löntagarfondsmedlen skall

utnyttjas och ange en struktur genom vilken beslut om forsknings-

medlen skall fattas. De stiftelser som jag föreslår skall in-

rättas har själva att göra såväl de konkreta forskningsbedöm-

ningarna som att ta ansvar för besluten.

 Enligt min mening bör följande riktlinjer, så långt det är

möjligt och lämpligt med hänsyn till varje forskningsområdes

speciella förutsättningar, vara vägledande för val och inriktning

av satsningar med löntagarfondsmedel:

 - Koncentration av insatser bör ske så att forskningscentra

eller forskningsområden med internationell slagkraft kan etable-

ras. Dessa centra/områden bör vara av viss storlek. Internationa-

liseringskravet bör också ses som ett sätt att betona vikten av

hög kvalitet i den forskning som bör komma ifråga för stöd.

Arbetsvillkoren måste vara sådana att de blir attraktiva för

utländska forskare av högsta klass.

 - Projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan

discipliner bör prioriteras. För att sådana ansatser skall bli

framgångsrika krävs att deltagarna besitter hög kompetens inom

respektive disciplin.

 - När så bedöms lämpligt bör nätverk eller fastare samarbets-

former etableras för att kring en kvalificerad vetenskaplig upp-

gift samla nationell och internationell expertis.

 - Insatserna skall befordra forskarutbildning och forskarrek-

rytering. Unga lovande forskare skall ges goda utvecklingsmöjlig-

heter.

 - De forskningscentra eller -områden som bör komma i fråga för

stöd bör finnas inom eller i nära anslutning till universitet och

högskolor. Samverkan mellan universitet och högskolor å ena

sidan, och näringslivet å den andra, bör ges särskild prioritet

när forskning inom områden som är särskilt intressanta för

näringslivet kommer ifråga för stöd.

 - Forskares rörlighet bör uppmuntras. Det gäller rörlighet

såväl internationellt som mellan universitet/högskolor, institut

och företag. Svenska och internationella forskare med högsta

kompetens bör engageras. I varje stiftelse bör ett internatio-

nellt utbytesprogram byggas upp. Förebilder för sådana program

finns i andra länder, inte minst i Tyskland. Möjligheten att nå

slagkraft genom samverkan med starka utländska forskningsenheter

bör beaktas.

 Det framgår av dessa riktlinjer att insatsernas syfte är att

förstärka den vetenskapliga miljön i landet genom att fler fram-

stående forskare får möjlighet att verka. Endast i begränsad ut-

sträckning och som en del i skapandet av en vetenskaplig miljö

bör fondmedel också kunna användas till t.ex. utrustning.

 De insatser som görs med löntagarfondsmedel bör alltså få en

särskild karaktär. Detta motiverar att ansvaret för verksamheten

läggs på nya organisationer som etableras vid sidan av de existe-

rande. Jag föreslår därför att ansvaret för fördelningen av

medlen läggs på tre för ändamålet särskilt inrättade juridiska

personer - tre stiftelser. Den kulturvetenskapliga stiftelsen

föreslås samförvalta med Riskbankens Jubileumsfond. I det föl-

jande (avsnitt 4 och 8) ger jag en närmare beskrivning av skälen

till och utformningen av de valda organisationerna.

4 Ekonomiska och organisatoriska grunddrag för stiftelserna

Huvuddelen av de tidigare löntagarfondsmedlen är placerade i

svenska börsnoterade aktier. De förvaltas i en särskild fond,

Fond 92-94.

 Det är inte möjligt att före den tidpunkt då utskiftningen av

kapitalet från nuvarande förvaltning sker exakt ange storleken av

de resurser som kommer att ställas till forskningens förfogande.

För närvarande är värdet av det kapital som avses bli använt för

angivna ändamål cirka 10 miljarder kronor. Med hänsyn till möj-

liga förändringar i värdet anges endast vilka andelar av denna

resurs som skall användas för de olika ändamålen.

 Verksamhet inom kvalificerade forskningsområden kan endast

byggas upp etappvis. Inledningsvis bör huvudsakligen avkastningen

på tillgängliga medel användas för de nya forskningsaktiviteter-

na. Successivt bör även kapitalet tas i anspråk.

 Jag bedömer att den totala tiden för de insatser som nu före-

slås skall uppgå till cirka 15 år. En tidsbegränsad, men i gen-

gäld desto kraftigare, förstärkning av forskningen är enligt min

mening att föredra framför mindre insatser över lång tid. Detta

skapar också goda förutsättningar för att profilera insatserna

jämfört med de existerande forskningsfinansierande organen.

Sådana insatser kan vidare generera livskraftiga arvtagare till

de forskningsmiljöer och strukturer som nu skapas. Karaktären av

tidsbegränsad satsning innebär givetvis att planeringen av insat-

serna får utgå från detta som en grundläggande förutsättning.

 Mina förslag innebär att de angivna resurserna kommer att

disponeras av tre stiftelser. Kombinationen av argumenten för

koncentration till vissa områden och behovet av pluralism också i

forskningsfinansiering talar för att ett fåtal, smidigt funge-

rande, nya organ får ansvaret för resurserna. Stiftelsen är en

beprövad organisationsform för förvaltning och fördelning av

forskningsresurser. Möjligheterna är goda att i stiftelseförord-

ningar skapa organisatoriska ramar som anpassas till respektive

ändamål.

 Stiftelserna bör anförtros uppgiften att utveckla sina arbets-

former med hänsyn till vad som bedöms ändamålsenligt för de olika

insatsområdena. Självfallet bör de när så bedöms lämpligt kunna

samfinansiera verksamhet såväl sinsemellan som med andra forsk-

ningsfinansierande organ, högskolor, universitet, företag m.m.

 Verksamheten bör regelbundet bli föremål för kvalificerad

utvärdering och uppföljning, bl.a. för att ge stiftelserna under-

lag för omprövning och omprioritering. Möjligheterna att långsik-

tigt binda fondmedlen i olika forskningsinsatser bör därför be-

gränsas.

 Det bör ingå i uppdraget till de organisationskommittéer, som

jag i det följande förordar skall inrättas, att föreslå hur och

när resurserna från Fond 92-94 skall överföras till de nyin-

rättade stiftelserna.

5 Strategisk forskning

Mitt förslag: Stiftelsen för strategisk forskning tillförs 60

procent av ifrågavarande medel.

 Medlen avses för satsningar på i första hand naturvetenskaplig

och teknisk forskning. Huvuddelen av forskningsinsatserna bör

utföras inom existerande organisationer, i första hand inom

universitet och högskolor.

 Skälen för mitt förslag: Teknisk och naturvetenskaplig

forskning är avgörande för utvecklingen av kunskap av betydelse

på många områden. Sådan forskning är också av vikt för att

svensk industri skall kunna klara en hårdnande internationell

konkurrens. Avvecklingen av löntagarfonderna skapar förutsätt-

ningar för att förstärka forskning med sådan inriktning.

 Löntagarfondsmedlen öppnar också särskilda möjligheter att

främja idé- och kunskapsutbytet mellan universiteten och högsko-

lorna å den ena sidan, och företagen å den andra. Ett sådant

utbyte kan och skall ske med iakttagande av den viktiga principen

om en koncentration av den offentligt finansierade forskningen

till universitet och högskolor.

 Den stiftelse för strategisk forskning jag förslår inrättad

skall stödja forskning inom naturvetenskap och teknik, men också

medicin, särskilt biomedicin.

 Den forskning som skall stödjas skall vara av strategisk bety-

delse. Detta innebär att den måste ha såväl hög inomvetenskaplig

kvalitet som långsiktigt industriellt intresse. En sådan inrikt-

ning står bäst i överensstämmelse med den inriktning av forsk-

ningen med löntagarfondsmedel som riksdagen redan har angivit.

Ren industriell produkt- eller processutveckling bör däremot

inte bli föremål för stöd. Ett viktigt fält för insatserna kan

vara så kallade generiska vetenskaps- eller teknikområden där

framsteg kan stödja utveckling även inom flera andra områden.

Forskningsinsatserna kan avse såväl ren grundforskning som

tillämpad forskning samt, inte minst, området däremellan. Vad

som stundom benämnts riktad grundforskning har stor betydelse,

inte minst för det svenska näringslivets långsiktiga konkurrens-

förmåga.

 Insatserna kommer till viss del att kunna ske inom områden som

redan har varit prioriterade och där verksamhet har börjat

byggas upp. När ytterligare och förstärkta insatser nu kan göras

bör särskilt goda förutsättningar finnas att skapa internatio-

nellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer.

 Många av de förslag till användning av löntagarfondsmedel som

har inkommit demonstrerar de möjligheter som finns genom

gränsöverskridande forskning. Det gäller exempelvis områden som

informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Framsteg inom

områden av detta slag kan ge väsentliga bidrag till den svenska

konkurrenskraften och få betydelse inom en rad områden.

 Informationstekniken är t.ex. betydelsefull inte bara för

näringslivet utan även för andra samhällsområden, för forsk-

ningens egen utveckling och för stöd till den enskilda människan

i vardagslivet. Informationsteknikens potential är ännu inte på

långt när fullt utnyttjad.

 Materialteknik har prioriterats genom statligt stöd under flera

år. Den har stor betydelse för konkurrensförmågan såväl hos

materialtillverkande företag, inom exempelvis stål- eller kompo-

sitområdet, som hos materialanvändande företag, exempelvis inom

verkstadsindustrin. Materialtekniken har betydelse även inom

sjukvården, vilket jag återkommer till.

 Biotekniken används som en samlande beteckning på forskning och

utveckling inom en rad områden, med omfattande tillämpningsmöj-

ligheter inom t.ex. medicin, veterinärmedicin, jord- och skogs-

bruk och miljövård. Forskningen bygger på tidigare framsteg inom

grundläggande biologiska discipliner, exempelvis mikrobiologi

samt cell- och molekylärbiologi.

 Stiftelsens mandat tar alltså sin utgångspunkt i föreningen

av det inom vetenskapligt och det industriellt intressanta. Den

forskning stiftelsen stöder skall ha betydelse över ett brett

fält. Jag vill dock understryka stiftelsens autonomi; inom ramen

för dess stadgar är det stiftelsen själv som skall avgöra hur

dess uppgift bäst fullföljs.

Medicinsk forskning

Medicinsk forskning har på ett tidigt stadium utpekats bland de

områden, vilka skall erhålla stöd ur löntagarfondsmedlen. Den

tidigare givna definitionen av uppdraget till stiftelsen för

strategisk forskning innebär att den forskning som därigenom

stöds i många fall kommer att beröra medicinska ändamål. T.ex.

kan biotekniken väntas lämna väsentliga bidrag till utvecklingen

av läkemedel. Inom den medicinska tekniken har andra kunskapsom-

råden av strategisk karaktär - bl.a. informationsteknik och

materialteknik - många tillämpningar.

 Den forskning inom teknik, biomedicin eller naturvetenskap av

särskild betydelse för medicinen som skall prioriteras bör söka

kombinera målen att lösa medicinska problem och att bidra till

svensk industris långsiktiga utveckling.

 Inom flera av de nämnda vetenskaps- och teknikområdena görs det

redan i dag betydande insatser. För att på ett ändamålsenligt

sätt komplettera dessa bör stiftelsen ges stora möjligheter att,

utifrån de grundläggande kriterier jag beskrivit, arbeta oberoen-

de av rådande avgränsningar av vetenskaps- och teknikområden.

Områdesprioriteringen bör kunna förändras över tiden. Stiftelsen

avses få betydande möjligheter att anpassa insatserna till

gällande förutsättningar, exempelvis tillgången på framstående

forskare.

6 Miljöstrategisk forskning

Mitt förslag: 25 procent av ifrågavarande medel anvisas för en

stiftelse med uppgift att stödja forskning av strategisk betydel-

se för en god livsmiljö. Stiftelsen benämnes stiftelsen för

miljöstrategisk forskning.

 Stiftelsen bör särskilt stöda forskning som bedrivs inom nät-

verk av samverkande forskargrupper och institutioner. Huvuddelen

av forskningsinsatserna bör utföras inom existerande organisatio-

ner, i första hand inom universitet och högskolor. Även forsk-

ningsgrupper utanför universitet och högskolor bör emellertid

kunna delta. Möjligheterna att uppnå industriella tillämpningar

bör tillvaratas.

 Skälen för mitt förslag: Ansvaret för miljön och naturresurserna

är av största betydelse för vår framtid. Forskningsinsatser på

detta område har därför hög prioritet i många länder.

 En betydande medvetenhet finns numera om vikten av ett ansvars-

fullt förhållningssätt till miljön. Tyngdpunkten förskjuts därmed

till förmån för insatser inom industri och samhälle i syfte att

förändra produkter och produktionsprocesser i miljövänlig rikt-

ning. Vetenskapsakademien har i en särskild utvärdering av den

svenska miljöforskningen bl.a. understrukit behovet av en indust-

riell inriktning av miljöforskningen.

 Bland förslagen till insatser inom miljöforskningsområdet märks

utveckling av resurssnål teknik liksom miljöanpassade produkter,

konstruerade för att ge minsta möjliga miljöpåverkan och kunna

återanvändas. Andra områden är bevarandet av den biologiska mång-

falden, utveckling av ekologiskt anpassade brukningsmetoder i

jordbruk, skogsbruk och fiske samt även geografiska satellitbase-

rade informationssystem.

 Många av dagens mest brännande miljöproblem är internationella.

Inte bara forskning och utredningsarbete utan även de åtgärder

som krävs för att vårda, skydda och rena miljön måste ske i

internationellt samarbete. Utvecklingen av nya och miljövänliga

former för energiproduktion är av betydelse.

 Sverige och svenska forskare har länge gjort internationellt

uppmärksammade insatser inom miljöområdet. Det gäller särskilt

den yttre miljön. Ett stöd i en karakteristisk och tydlig form

innebär en viktig, ytterligare stimulans för den svenska forsk-

ningen inom detta område. Miljöforskning som organiseras i nät-

verk ger möjligheter att angripa komplexa, oftast internatio-

nella, problem på ett sätt som är anpassat efter respektive

problemområdes karaktär. Stöd av det slag som här avses skall

också främja internationell samverkan på miljöforskningsområdet.

 Den organisationsform för miljöforskningen som jag förordar

utgår från att resurser skall kunna koncentreras till själva

forskningen. Nätverk är för detta syfte att föredra framför eta-

blering av nya institutioner med åtföljande ofta omfattande inve-

steringar. De generella riktlinjer som jag angivit i det

föregående innebär bl.a. att det även inom miljöforskningens

område blir aktuellt att bygga upp forskningsområden eller -cen-

tra med internationell slagkraft.

 Ansatserna inom miljöforskningen kan vara interdisciplinära.

Det bör emellertid understrykas att forskning med strategisk be-

tydelse för miljön också med framgång bedrivs med inomdiscipli-

nära ansatser. Jag vill i detta sammanhang betona den biologiska

forskningens betydelse. Den valda decentraliserade organisations-

principen ger ledande forskare möjlighet att delta i samarbetet

med bibehållen kontakt till den grundläggande forskningen och den

högre utbildningen.

 Även forskningsmiljöer utanför universitets- och högskolesyste-

met bör kunna delta i den verksamhet som stöds av stiftelsen.

Detta inkluderar forsknings- och utvecklingsenheter inom indu-

strin.

 Transporter har en särskild betydelse också i miljösammanhang.

Inom stiftelsen bör stöd till forskningsinsatser också på detta

område vara möjliga.

 Flyg-, järnvägs- och fordonssektorerna har, tillsammans med

olika högskolor, utarbetat förslag till forskningsprogram. I

dessa program ingår många projekt som motiveras av ökande krav på

lägre miljöbelastning från transportsektorn. Som exempel kan

nämnas krav på recirkulering av material i olika bilkomponenter.

Stiftelsen skall, om den så finner lämpligt, också kunna stödja

insatser inom detta område som inte är direkt miljörelaterade men

som likväl har betydelse för utveckling av transporter i enlighet

med höga miljökrav.

7 Kulturvetenskaplig forskning

Mitt förslag: En stiftelse för kulturvetenskaplig forskning

upprättas och tillförs 15 procent av ifrågavarande medel.

 Stiftelsen upprättas i anslutning till Riksbankens Jubileums-

fond.

 Skälen för mitt förslag: Forskning inom kulturvetenskaperna är

betydelsefull för svensk kultur och bildning. Särskilt den huma-

nistiska kunskapens betydelse växer. Dess direkta betydelse för

utbildningen i vid mening är uppenbar.

 Forskning inom kulturvetenskaperna är särskilt viktig i en

värld som präglas av snabba tekniska, ekonomiska och sociala

förändringar.

 Kulturvetenskaperna ger de teoretiska och metodologiska förut-

sättningarna för att förmedla och tolka viktiga samhälls-

processer, nationellt och internationellt. Härigenom ger de kun-

skaper av oundgänglig betydelse för utformningen av vårt framtida

samhälle.

 För en rättsstat spelar också utvecklingen av rättssystem med

en gedigen kulturell förankring en viktig roll. Historiska och

rättskomparativa perspektiv på samhällsförändringar är betydelse-

fulla.

 Sveriges förmåga till samverkan med andra länder och folk

sammanhänger bl.a. med vårt folks förankring i den egna kulturen

och av människors insikt i och förståelse för andra länders för-

hållanden. Det kan gälla politisk, rättslig eller kommersiell

samverkan. Vår förmåga till samverkan har emellertid betydelse

också när det gäller frågan om hur vi tar emot och inpassar de

människor med andra kulturer, språk och religioner som kommer

till vårt land.

 Den kulturella utmaning, som vårt land ställs inför till följd

av de ökade internationella relationerna, skärper kraven på för-

stärkning av den kulturvetenskapliga forskningen. Den dominerande

roll som det övriga Europa kommer att spela i Sveriges framtida

internationella relationer gör det naturligt att det i stiftel-

sens uppdrag ingår att stödja forskning av betydelse i samband

med de europeiska integrationssträvandena. Inte minst viktig är

kunskap om Europas historia, kultur samt rätts- och idéutveck-

ling.

 Den stiftelse som jag nu föreslår inrättad skall ges stora

möjligheter att välja stödformer som är väl anpassade till den

kulturvetenskapliga forskningens krav och behov. Strävan efter

koncentration, internationellt samarbete och forskarrekrytering

har emellertid stor giltighet även inom detta vetenskapsområde.

 Många angelägna men komplexa problemområden kan behandlas

genom interdisciplinära ansatser. För stöd med löntagarfondsmedel

bör sådan kulturvetenskaplig forskning prioriteras som bryggar

över till andra discipliner, exempelvis medicin, beteendeveten-

skaper eller informationsteknik. Omvårdnadsforskning och forsk-

ning för kvalitetssäkring inom vård och omsorg får ökad betydel-

se.

 Starka skäl talar för att den stiftelse jag nu föreslår för

kulturvetenskaplig forskning knyts till Riksbankens Jubileums-

fond. Jubileumsfonden bör handha medelsförvaltning och admini-

stration för stiftelsen. En ökad pluralism och möjligheter att

välja nya stöd- och verksamhetsformer i enlighet med vad jag

anfört tidigare i denna proposition, är emellertid samtidigt

angelägna. Den nu föreslagna stiftelsen bör utformas så att den

bidrar till detta. Sålunda bör den nya stiftelsen ha en egen

styrelse skild från Jubileumsfonden.

8 Organisationsfrågor

Min bedömning: En organisationskommitté bör tillsättas för

vardera stiftelsen för strategisk forskning, stiftelsen för

miljöstrategisk forskning och stiftelsen för kulturvetenskaplig

forskning. Organisationskommittéerna bör få till uppgift att

utarbeta förslag till stadgar och andra erforderliga bestämmelser

för respektive stiftelse.

 Skälen för min bedömning: Efter riksdagens beslut med anledning

av de av mig förordade principerna för användningen av löntagar-

fondsmedel för forskningsändamål erfordras ett organisationsar-

bete som inbegriper vetenskaplig likaväl som industriell exper-

tis. Tre organisationskommittéer bör anförtros dessa uppgifter.

Följande riktlinjer bör gälla för organisationskommittéernas

arbete.

 - Stiftelsen för strategisk forskning, stiftelsen för miljö-

strategisk forskning och stiftelsen för kulturvetenskaplig forsk-

ning skall vardera ledas av en styrelse som inledningsvis utses

av regeringen.

 - Styrelserna sammansätts så att kravet på förmåga att bedöma

olika insatsers betydelse för de syften jag har angett tillgodo-

ses. Styrelserna för de två förstnämnda stiftelserna bör, med för

varje fall lämplig fördelning, sammansättas av ledande personer

från såväl forskningsvärlden som från näringslivet. I styrelserna

skall ingå någon eller några ledamöter som utses av regeringen.

 - Det förutsätts att stiftelserna till stor del använder

externt tillgängliga erfarenheter, bl.a. för bedömning av veten-

skaplig kvalitet eller industriell betydelse. Vidare skall, när

så bedöms lämpligt, internationell expertis anlitas, såväl för

bedömning av olika förslag som för utvärdering.

 - Riksbankens Jubileumsfond förvaltar medlen för stiftelsen för

kulturvetenskaplig forskning, medan de två andra stiftelserna får

förvalta sina medel själva.

 - Stiftelserna skall vara beredda att besluta om insatser så

att forskning som finansieras med medel från de tidigare lönta-

garfonderna kan starta under budgetåret 1994/95.

 - Stadgeförslagen skall bl.a. avse formerna för att fortsätt-

ningsvis utse ledamöter i styrelserna. I stadgeförslagen bör

också riktlinjerna anges för utvärdering och uppföljning av den

verksamhet som finansieras.

 De förslag till forskningsinsatser som kommit in under

förarbetet till de förslag jag här har presenterat kommer att

överlämnas till stiftelserna.

 Enligt min mening tillgodoses de kriterier för forskning med

löntagarfondsmedel som jag tidigare nämnt bäst genom att styrel-

serna får en sammansättning och en arbetsinriktning av det slag

jag här har angivit. På detta sätt erhålls ett slagkraftigt kom-

plement till de redan existerande forskningsråden och andra

forskningsstödjande institutioner.

9 Stiftelsehögskolor

Frågan om ett överförande till stiftelseform av minst två

högskolor har hög aktualitet. Jag räknar med att före utgången av

mars månad detta år kunna förelägga riksdagen förslag i detta

avseende. Därvid kommer erforderlig kapitalbildning m. m. att

kunna ske med utnyttjande av del av återstående löntagarfonds-

medel.

10 Hemställan

Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen att

 1. godkänna vad jag förordat om användningen av löntagarfonds-

medel till forskning, särskilt riktlinjerna för val av och in-

riktning för satsningarna (avsnitt 3),

 2. godkänna vad jag förordat om de ekonomiska och organisato-

riska grunddragen för stiftelserna (avsnitt 4),

 3. godkänna vad jag förordat om stiftelsen för strategisk

forskning (avsnitt 5),

 4. godkänna vad jag förordat om stiftelsen för miljöstrategisk

forskning (avsnitt 6),

 5. godkänna vad jag förordat om stiftelsen för kulturvetenskap-

lig forskning (avsnitt 7).

 Vidare hemställer jag att regeringen bereder riksdagen till-

fälle att ta del av vad jag anfört om organisatoriska frågor i

samband med bildandet av stiftelserna (avsnitt 8).

11 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredra-

ganden har anfört för de åtgärder och det ändamål som han har

hemställt om.

Innehåll

Propositionens huvudsakliga innehåll.......... 1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 11 februari 1993.......................... 3

1 Inledning................................... 3

2 Bakgrund.................................... 4

 2.1 Inkomna förslag om användning av lön-

 tagarfondsmedel till forskning.......... 4

 2.2 Sverige i ett internationellt perspektiv 6

 2.3 Svensk konkurrenskraft.................. 7

 2.4 Svensk forskning i dag.................. 8

3 Användningen av löntagarfondsmedel till

 forskning...................................11

4 Ekonomiska och organisatoriska grunddrag

 för stiftelserna............................13

5 Strategisk forskning........................14

6 Miljöstrategisk forskning...................17

7 Kulturvetenskaplig forskning................18

8 Organisationsfrågor.........................19

9 Stiftelsehögskolor..........................20

10Hemställan..................................21

11Beslut......................................21