Bilaga 6

Redovisning av

skatteavvikelser

.

Innehållsförteckning

1 Beskrivning av jämförelsenorm

och redovisningsprinciper 5

2 Beräkningsresultat 6

3 Beskrivning av enskilda skatteavvikelser 20

3.1 Inkomst av tjänst 20

3.2 Kostnader i tjänst och allmänna avdrag 21

3.3 Intäkter i näringsverksamhet 21

3.4 Kostnader i näringsverksamhet 22

3.5 Intäkter och kostnader i kapital samt

 skattereduktioner 23

3.6 Intäkter av kapital 23

3.7 Kostnader i kapital 24

3.8 Skattereduktion 24

3.9 Skattskyldighet 24

3.10 Arbetsgivaravgifter 25

3.11 Särskild löneskatt 25

3.12 Mervärdesskatten 25

3.13 Skatteförmåner inom punktskatteområdet 26

3.14 Skattesanktioner 27

3.15 Icke saldopåverkande avvikelser 28

Redovisning av skatteavvikelser

1 Beskrivning av jämförelsenorm

och redovisningsprinciper

I denna bilaga redovisar regeringen en

sammanställning av skatteavvikelser för inkomståren

1995 1999.

För att identifiera en skatteavvikelse måste det

existerande skattesystemet sättas i relation till en

jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som har använts

vid beräkningen av skatteavvikelserna i denna bilaga

baserar sig i huvudsak på principen om en enhetlig

beskattning av olika ekonomiska aktiviteter, vilket

också var en av grundpelarna i 1990 års skattereform.

Avvikelser från en enhetlig beskattning kan uppfattas

som en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av

skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i

förhållande till den enhetliga normen eller som en

skattesanktion vid ett "överuttag" av skatt. En förmån

av samma storlek som den som erhålls genom

avvikelsen från en enhetlig beskattning skulle i princip

kunna uppnås med hjälp av en offentlig transferering.

En norm som baserar sig på principen om enhetlig

beskattning underlättar därför analysen av

skattesystemet utifrån ett budgetperspektiv. Någon

fullständig genomgång av skattelagstiftningen har

inte gjorts med avseende på skattesanktioner. Enbart

enstaka sanktioner finns redovisade. Syftet med

redovisningen är primärt att redovisa de

skatteförmåner som är direkt jämförbara med

transfereringar på budgetens utgiftssida.

De skatteförmåner som i redovisningen

klassificeras som saldopåverkande utgörs av stöd på

budgetens inkomstsida där ett avskaffande av

förmånen skulle leda till en budgetförstärkning för

offentlig sektor. Icke saldopåverkande

skatteavvikelser utgörs huvudsakligen av olika

offentliga transfereringar som helt eller delvis är

skattebefriade. Om dessa skatteavvikelser slopades

skulle visserligen skatteintäkterna öka men samtidigt

skulle de offentliga utgifterna öka vid oförändrade

politiska mål.

Skatteavvikelserna redovisas dels som

nettoberäknade skatteavvikelser, dels som

bruttoberäknade skatteavvikelser. Den

nettoberäknade skatteavvikelsen visar storleken på

den skattefria transferering som fullt ut kompenserar

den skattskyldige om skatteavvikelsen tas bort. Den

bruttoberäknade skatteavvikelsen visar storleken på

motsvarande skattepliktiga transferering. För icke

saldopåverkande skatteavvikelser beräknas endast en

bruttoavvikelse som visar hur mycket utgifterna på

den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka

för att lämna hushållens disponibla opåverkade vid en

skattebeläggning av transfereringen. De

skatteavvikelser som presenteras baserar sig på en

periodiserad redovisning.

Jämförelsenormen för inkomstbeskattningen

innebär att den inkomst som skall beskattas skall

utgöras av summan av konsumtionsutgifterna och

nettoförmögenhetens förändring under beskattnings-

perioden. Beskattningsperiodens längd skall vara ett

kalenderår eller ett räkenskapsår. För

inkomstbeskattningen har bl.a. följande preciseringar

gjorts av normen:

 Inget sparande får ske med obeskattade medel

 Värdestegring skall beskattas när den uppkommer

och inte vid realisationstillfället

 Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i

skattebasen

 Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig

inkomst

 Den implicita avkastning i form av boendetjänster

som egnahemsägaren eller

bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra

skattepliktig inkomst

 Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras

efter ekonomisk livslängd

Olika grad av progressivitet i skatteskalan är förenlig

med jämförelsenormen under förutsättning att

individer med lika höga inkomster betalar lika mycket

skatt. Sambeskattning och särbeskattning är båda

förenliga med normen.

Enligt normen för socialavgifter och särskild

löneskatt skall ersättningar för utfört arbete som är

förmånsgrundande för olika socialförsäkringar ingå i

underlaget för socialavgifter medan ersättningar för

utfört arbete som inte är förmånsgrundande skall ingå

i underlaget för särskild löneskatt.

Normen för mervärdesskatten innebär att all

yrkesmässig omsättning av varor och tjänster skall

beskattas med normalskattesatsen.

Destinationsprincipen skall tillämpas vid

internationella transaktioner. Offentlig

myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig.

Varor och tjänster som subventioneras med offentliga

medel skall inte heller vara skattepliktiga, under

förutsättning att en mervärdesskattebeläggning av

den subventionerade varan eller tjänsten leder till en

försvagning av de offentliga finanserna.

För punktskatterna anses förekomsten av

miljöstyrande skatter och olika skatteuttag beroende

på ändamål (t.ex. transport eller uppvärmning) eller

utsläppsgrad vara förenlig med normen. Den lägre

koldioxidskattesats som tillämpas för vissa delar av

näringslivet anses utgöra en del av normen eftersom

ett avskaffande av nedsättningen skulle kunna leda till

större utsläpp av koldioxid i omvärlden. I den

redovisning av skatteavvikelser som presenterades i

1997 års ekonomiska vårproposition betraktades

emellertid den lägre koldioxidskattesatsen för vissa

delar av näringslivet i stället som en skatteförmån. För

punktskatter på energi som huvudsakligen införts av

fiskala skäl (t.ex. energiskatten) bör skatten vara

proportionell mot energiinnehållet. Den nedsättning

av energiskatten som tillämpas för vissa delar av

näringslivet betraktas därför som en skatteförmån.

I utredningen Förmåner och sanktioner (SOU

1995:36) och i 1997 års ekonomiska vårproposition

finns en mer uttömmande beskrivning av de

jämförelsenormer och beräkningsmetoder som

tillämpas för skatteavvikelserna.

2 Beräkningsresultat

I tabell 1 redovisas enskilda skatteavvikelser

uppdelade på skatteområden för åren 1995 1999.

Dessutom redovisas de totala skatteavvikelserna för

olika skatteslag. De icke saldopåverkande

skatteavvikelserna är samlade i slutet av tabellen. I

anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning

av de enskilda skatteavvikelserna. Avvikelsens

nummer i denna beskrivning svarar mot numret i den

första kolumnen i tabell 1.

De saldopåverkande bruttoberäknade

skatteavvikelserna förväntas uppgå till totalt 150

miljarder kronor inkomståret 1999, vilket är omkring 25

miljarder mer än inkomståret 1995. Av det totala

beloppet på 150 miljarder avser 63 miljarder kronor in-

komstskatt och fastighetsskatt, 7 miljarder kronor

socialavgifter och särskild löneskatt, 38 miljarder

kronor mervärdesskatten och 43 miljarder kronor

punktskatter.

Skatteavvikelserna i tjänsteinkomstbeskattningen,

som totalt uppgår till 11 miljarder kronor brutto år

1999, ökar med ett par miljarder kronor under perioden

1995 1999. Avdrag för resor till och från arbetet utgör

den största saldopåverkande skatteavvikelsen i

tjänsteinkomstbeskattningen med en bruttoförmån

som förväntas uppgå till omkring 7 miljarder kronor år

1999. Skatteavvikelsen pensionskostnader för

arbetstagare, som beror på att den marginalskatt som

tjänstepensioner träffas av vid utbetalningstillfället i

genomsnitt avviker från den marginalskatt som den

försäkrades förvärvsinkomster träffas av vid den

tidpunkt då arbetsgivarens kostnader för tryggandet

av pensionen uppkommer, förväntas uppgå till 1,6

miljarder kronor år 1999. I denna redovisning har den

genomsnittliga marginalskatt som tjänstepensioner

beräknas träffas av vid utbetalningstillfället

korrigerats i förhållande till den marginalskatt som

användes vid beräkningen av skatteavvikelsen i 1997

års ekonomiska vårproposition. Detta har medfört att

den redovisade skatteavvikelsen för arbetstagares

pensionskostnader nu är betydligt lägre än i 1997 års

ekonomiska vårproposition.

I beskattningen av näringsverksamhet orsakas de

största skatteförmånerna av överavskrivningar av

inventarier och av reglerna om avsättningar till

periodiseringsfonder. Vid en bruttoberäkning uppgår

dessa skatteavvikelser till mer än 7 miljarder kronor

vardera inkomståret 1999. Totalt förväntas

skatteförmånerna i beskattningen av

näringsverksamhet uppgå till 18 miljarder år 1999,

vilket är 1 miljard kronor mer än inkomståret 1995.

De bruttoberäknade skatteförmånerna i

kapitalinkomstbeskattningen beräknas minska med

omkring 15 miljarder kronor under perioden 1995-1999.

Den främsta orsaken till denna minskning är en skärpt

beskattning av fastigheter till följd av höjd

fastighetsskatt och en lägre implicit avkastning av

egnahem och bostadsrätter. Andra stora

skatteförmåner i kapitalbeskattningen orsakas av att

värdeökning på aktier beskattas vid

realisationstillfället och inte när värdeökningen äger

rum och av att avkastningsskatten på pensionsmedel

uppgår till 15% av en schablonberäknad avkastning i

stället för 30% av verklig avkastning. Totalt förväntas

de bruttoberäknade skatteförmånerna inom

kapitalbeskattningen uppgå till 46 miljarder kronor år

1999. Skattesanktionerna inom kapitalbeskattningen

förväntas under perioden 1995 1999 öka med 4

miljarder kronor, främst till följd av att fastighetsskatt

har införts på lokaler och industrienheter under denna

period.

De saldopåverkande skatteförmåner som härrör

från socialavgifterna har ökat med ett par miljarder

kronor under de senaste åren främst till följd av den

nedsättning av socialavgifterna med inriktning mot

mindre företag som införts fr.o.m. inkomståret 1997.

Av de totala förväntade skatteförmånerna inom

mervärdesskatteområdet på 38 miljarder kronor brutto

inkomståret 1999 beror 23 miljarder kronor på den

reducerade beskattningen av livsmedel. Höjningen av

de totala skatteförmånerna inom

mervärdesskatteområdet på 18 miljarder kronor brutto

under perioden 1995 1999 förklaras till största delen

av den sänkning av livsmedelsmomsen som ägde rum

1996.

De största skatteförmånerna inom

punktskatteområdet avser energiskatten. Befrielsen

från att betala energiskatt på bränsle och el i industrin

och växthusnäringen ger upphov till en förväntad

bruttoberäknad skatteförmån på 14 miljarder kronor år

1999. Andra stora skatteavvikelser inom

punktskatteområdet är skatten på diesel och

skattebefrielsen för biobränslen som ger upphov till

bruttoberäknade förmåner på vardera 8 miljarder

kronor år 1999 och det differentierade skatteuttaget på

fossila bränslen som ger en beräknad skatteförmån på

6 miljarder kronor. Totalt beräknas skatteförmånerna

inom punktskatteområdet öka med 16 miljarder kronor

under perioden 1995 1999. Denna ökning beror till

stor del på att normalskattesatsen för el, som utgör

normen för skattesatserna på olika fossila bränslen

och för beskattningen av industrins användning av

elektrisk kraft, har höjts under perioden.

De icke saldopåverkande avvikelserna beräknas

uppgå till 48 miljarder kronor inkomståret 1999

(brutto), vilket är omkring 15 miljarder kronor mindre

än inkomståret 1995. Sänkningen beror till stor del på

att pensionsgrundande transfereringar fullt ut kommer

att beläggas med avgifter för ålderspension fr.o.m.

inkomståret 1999.

I tabell 2 redovisas skatteavvikelserna fördelade på

utgiftsområden. Avvikelser som ej kunnat hänföras

till något enskilt utgiftsområde redovisas som

generella avvikelser. I bruttoredovisningen återfinns

de största skatteavvikelserna inom utgiftsområdena

ekonomisk trygghet vid ålderdom, ekonomisk

trygghet för familjer och barn samt näringsliv. Andra

större områden är kommunikationer,

samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

samt stöd till kultur m.m.. De saldopåverkande

bruttoavvikelserna är störst inom utgiftsområdena

näringsliv (40 miljarder kronor år 1999), ekonomisk

trygghet vid ålderdom (19 mdkr), kommunikationer (13

mdkr), samhällsplanering m.m. (8 mdkr) och kultur m.m.

(10 mdkr).

Regeringen avser att i budgetpropositionen för

1999 redovisa de mest betydande skatteavvikelserna

inom respektive utgiftsområde. Denna redovisning

kommer att ge en bättre bild av det totala stödet till

olika samhällssektorer eftersom budgetpropositionen

även innehåller information om det stöd som utgår

från budgetens utgiftssida.

TABELL: 1 SKATTEAVVIKELSER FÖRDELADE PÅ SKATTEOMRÅDEN

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

Inkomst av tjänst

1

Stipendier

2

Hittelön

3

Ersättning för blod m.m.

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

4

Intäkter vid försäljning av vilt

växande bär

5

Utlandstillägg

6

Kostnadsersättning personal

SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

Kostnadsersättning till

utländska forskare

8

Tjänsteinkomster vistelse

utomlands

9

Tjänsteinkomster utländska

fartyg

10

Pensionskostnader för

arbetstagare

0,00

1,19

1,77

2,69

1,59

0,00

0,66

0,97

1,47

0,90

11

Ersättning pga politisk

förföljelse

12

Ersättning till

neurosedynskadade

13

Arbetsgivares utgifter för

personalsjukvård

0,43

u

0,24

u

14

Personalrabatter m.m.

15

Förmån av fri resa

anställningsintervju

16

Eu-parlamentarikers rese-

och kostnadsersättning

17

Förmån av fri utbildning vid

personalavveckling m.m.

18

Löneunderlaget i

fåmansaktiebolag

0,26

0,30

0,30

0,16

0,17

0,17

19

Förmån av lånedator

Summa

0,46

1,22

2,06

3,02

1,92

0,26

0,68

1,15

1,66

1,09

Kostnader i tjänst och allmänna

avdrag

20

Underskott i litterär m.m.

verksamhet

21

Avdrag för dubbel bosättning

0,71

0,75

0,79

0,82

0,79

0,40

0,42

0,44

0,45

0,45

22

Avdrag för resor till och från

arbetet

5,67

6,00

6,24

7,03

6,66

3,20

3,36

3,44

3,84

3,76

23

Avdrag för hemresor

24

Avdrag för pensionspremier

1,30

1,72

1,91

2,14

1,89

0,74

0,97

1,05

1,17

1,07

25

Kvittning av underskott i

aktiv näring

0,07

0,05

0,05

0,05

0,04

0,03

0,03

0,03

Summa

7,68

8,54

8,99

10,0

4

9,39

4,34

4,79

4,96

5,49

5,31

Intäkter av näringsverksamhet

26

Uttag av bränsle m.m.

0,31

0,30

0,34

0,36

0,34

0,18

0,18

0,20

0,21

0,20

27

Avverkningsrätt till skog

28

Näringsbidrag

29

Avgångsvederlag till

jordbrukare

30

Avyttring av näringsfastighet

och liknande

Summa

0,31

0,30

0,34

0,36

0,34

0,18

0,18

0,20

0,21

0,2

Kostnader i

näringsverksamhet

31

Anläggning av skog m.m.

0,31

0,35

0,42

0,43

0,42

0,18

0,21

0,25

0,25

0,25

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

32

Skogsavdrag

33

Substansminskning

34

Avdrag för arbetsresor,

näringsidkare

35

Bidrag till regional

utvecklingsfond

36

Nedskrivning av lager och

pågående arbete

1,33

1,33

1,39

1,43

1,45

0,99

0,99

1,02

1,05

1,06

37

Kärnkraftsanläggning

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

38

Avgifter VPC

0,04

0,03

0,03

u

0,03

0,02

0,02

u

39

Dubbelbeskattningsavtal,

matching credit

40

Koncernbidragsdispens

41

Skadeförsäkringsföretag

0,54

0,61

0,63

0,63

0,63

0,40

0,45

0,46

0,46

0,46

42

Rabatt från ekonomiska

föreningar m.m.

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

43

Skogs- och

upphovsmannakonto

0,09

0,08

0,08

0,09

0,08

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

44

Avsättning till

personalstiftelse (Pension)

45

Återföring

skatteutjämningsreserv

0,82

0,66

0,52

0,34

0,16

0,61

0,49

0,38

0,25

0,12

46

Överavskrivningar avseende

inventarier

7,62

7,67

7,87

7,87

7,87

5,67

5,67

5,78

5,78

5,78

47

Periodiseringsfonder

5,67

5,30

6,39

6,21

7,28

4,19

3,92

4,69

4,56

5,36

48

Direktavskrivningar

0,37

2,95

u

0,28

2,21

u

Summa

16,8

7

19,0

6

17,4

1

17,0

8

17,9

7

12,4

6

14,0

7

12,7

1

12,4

6

13,1

4

Intäkter och kostnader i kapital samt

skattereduktioner

49

Generationsskifte vid

räntefördelning

50

EU-bidrag

51

Avkastning småhus

28,8

4

19,9

8

12,5

6

10,0

9

14,0

6

20,1

9

13,9

9

8,79

7,06

9,84

52

Avkastning bostadsrätter

9,07

5,68

4,33

3,26

3,83

6,35

3,98

3,03

2,29

2,98

53

Realisationsvinst, aktier

5,19

6,32

6,42

6,76

6,88

3,80

4,57

4,64

4,73

4,82

54

Utdelning aktier m.m.

2,93

3,33

3,41

2,05

2,33

2,40

55

Uppskov

realisationsbeskattning

fastigheter

1,64

1,64

1,64

1,64

1,64

1,15

1,15

1,15

1,15

1,15

56

Uttag av aktier

57

Allemansfond

0,71

0,73

u

0,50

0,51

u

58

Avkastningsskatt

14,8

2

17,4

8

17,1

9

16,2

5

15,9

2

10,3

7

12,2

3

12,0

3

11,3

7

11,1

4

59

Avkastningsskatt K-

försäkringar

0,17

0,22

0,21

0,19

0,19

0,12

0,16

0,14

0,14

0,13

Summa

60,4

4

52,0

5

45,2

8

41,5

2

45,9

3

42,4

8

36,5

9

31,8

3

29,0

7

32,4

6

Kostnader i kapital

60

Riskkapitalavdrag

0,07

u

0,05

u

61

Konsumtionskrediter

62

Reaförluster, aktier

63

Marknadsnoterade fordringar

Summa

0

0,07

0

0

0

0

0,05

0

0

0

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

Skattereduktion m.m.

64

ROT-reduktioner

0,00

1,84

3,27

2,32

1,40

0,00

1,20

2,10

1,50

0,92

Skattskyldighet

65

Akademier m.m.

66

Företagarförening m.m.

67

Erkända arbetslöshetskassor

m.m.

68

Ideella föreningar

69

Kyrkor

0,19

0,16

0,16

0,16

0,16

0,14

0,12

0,12

0,12

0,12

70

Ägare av vissa fastigheter

Summa

0,19

0,16

0,16

0,16

0,16

0,14

0,12

0,12

0,12

0,12

Arbetsgivaravgifter

71

Lag om nedsättning av

socialavgifter

0,72

0,63

0,57

0,56

0,42

0,54

0,47

0,42

0,41

0,31

72

Lag om tillf. avvikelse från

lagen om soc.avg.

2,08

2,40

u

1,56

1,80

u

73

Anställningsstöd RAS

0,80

0,40

u

0,60

0,30

u

74

Nedsättning inriktning mindre

företag

5,51

6,40

6,70

4,05

4,70

4,92

Summa

3,6

3,43

6,08

6,96

7,12

2,7

2,57

4,47

5,11

5,23

Särskild löneskatt

75

Utländska artister

0,05

0,05

0,06

0,06

0,06

0,04

0,04

0,05

0,05

0,05

76

Ersättning

skiljemannauppdrag

77

Ersättning till idrottsutövare

78

Bidrag från Sveriges

författarfond

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

79

Vinstandelsstiftelser

0,10

0,10

u

0,10

0,10

u

Summa

0,15

0,15

0,06

0,06

0,06

0,14

0,14

0,05

0,05

0,05

Mervärdesskatt, undantag från skatteplikt

80

Försäljning av tomtmark och

byggnader

0,12

0,12

0,12

0,13

0,14

0,09

0,09

0,09

0,10

0,10

81

TV-licenser

1,80

1,85

1,94

2,02

2,12

1,33

1,36

1,42

1,49

1,55

82

Allmänna nyhetstidningar

2,45

u

1,81

u

83

Periodiskt medl.blad m.m.

84

Annan periodisk publikation

85

Internationell

personbefordran

0,15

0,13

0,14

0,15

0,15

0,11

0,10

0,10

0,11

0,11

86

Upphovsrätter

0,09

0,09

u

0,07

0,07

u

87

Försäljning av bildkonst

88

Biografer

0,21

0,11

u

0,16

0,08

u

89

Ej subventionerad teater,

konserter m.m.

0,18

0,18

u

0,13

0,13

u

90

Läkemedel

0,91

0,93

0,98

1,07

1,16

0,67

0,69

0,72

0,79

0,85

91

Lotterier

3,98

4,08

4,25

4,44

4,64

2,94

3,01

3,12

3,26

3,41

92

Idrottsevenemang

0,06

0,06

u

0,04

0,04

u

93

Ej subv utbildning

0,10

0,10

u

0,08

0,08

u

Summa

10,0

5

7,65

7,43

7,81

8,21

7,43

5,65

5,45

5,75

6,02

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

Mervärdesskatt, skattesats

94

Livsmedel

5,90

21,2

3

20,7

8

21,7

3

22,7

1

4,42

15,9

2

15,2

6

15,9

6

16,6

8

95

Rumsuthyrning

0,49

0,50

0,52

0,55

0,57

0,37

0,37

0,39

0,40

0,42

96

Persontransporter

2,45

2,51

2,67

2,79

2,92

1,83

1,88

1,96

2,05

2,14

97

Skidliftar

0,08

0,09

0,09

0,10

0,10

0,06

0,07

0,07

0,07

0,07

98

Allmänna nyhetstidningar

1,78

1,89

1,98

2,07

1,33

1,39

1,45

1,52

99

Biografföreställningar

0,10

0,20

0,21

0,22

0,07

0,15

0,16

0,16

100

Konserter, teatrar m.m.

0,19

0,20

0,20

0,14

0,14

0,15

101

Kommersiell idrott

0,31

0,33

0,34

0,23

0,24

0,25

102

Upphovsrätter

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Summa

8,92

26,2

1

26,6

6

27,9

0

29,1

4

6,68

19,6

4

19,6

0

20,4

8

21,4

0

Mervärdesskatt, undantag från

skyldighet

103

Ideella föreningar (exkl.

konserter, idrott,

utbildning)

0,05

0,06

0,06

0,07

0,07

0,04

0,04

0,05

0,05

0,05

Mervärdesskatt,

redovisningsperiod

104

Tidpunkt för inbetalning i

byggnadsrörelse

0,34

0,25

0,14

0,18

0,23

0,25

0,18

0,10

0,13

0,17

Mervärdesskatt, avdrag för ingående skatt

105

Ingående skatt på

jordbruksarrende

Punktskatter

Energiskatt

106

Skatt på diesel

7,35

7,58

7,76

7,96

8,31

5,43

5,60

5,70

5,85

6,10

107

Skattebefrielse bandrift

1,25

1,29

1,38

1,43

1,46

0,95

0,95

1,01

1,05

1,07

108

Skattebefrielse inrikes

sjöfart

0,43

0,44

0,47

0,46

0,47

0,32

0,33

0,34

0,34

0,34

109

Elförbrukning i

norrlandskommuner

0,75

0,68

0,92

0,72

0,75

0,55

0,51

0,67

0,53

0,55

110

Skatt på el för gas- värme-

vatten och elförsörjning

0,26

0,23

0,26

0,26

0,25

0,19

0,17

0,19

0,19

0,18

111

Differentierat skatteuttag på

fossila bränslen

2,42

3,42

3,87

5,44

5,56

1,79

2,53

2,84

3,99

4,09

112

Skattebefrielse biobränslen

3,81

4,81

5,83

7,42

7,68

2,82

3,56

4,28

5,45

5,64

113

Bidrag till värmevärk med 9

öre/kWh

0,47

0,40

u

0,35

0,29

u

114

Halvt avdrag för allmän

energiskatt på bränsle

0,20

0,25

0,17

0,22

0,23

0,15

0,19

0,13

0,17

0,17

115

Bränsle som åtgår vid

produktion av elkraft

0,54

1,25

0,74

0,77

1,29

0,40

0,92

0,55

0,56

0,95

116

Bränsleförbrukning inom

industrin, energiskatt

1,93

2,23

2,44

2,63

2,71

1,45

1,65

1,79

1,93

1,99

117

Bränsleförbrukning inom

växthus- näringen

0,06

0,08

0,09

0,10

0,10

0,04

0,06

0,07

0,07

0,07

118

Elförbrukning inom industrin

6,30

7,04

8,87

10,9

4

11,2

9

4,66

5,21

6,52

8,03

8,29

119

Elförbrukning inom

växthusnäringen

0,19

0,22

0,27

0,33

0,33

0,14

0,16

0,20

0,24

0,24

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

Koldioxidskatt

120

Metallurgiavdrag

0,16

0,17

0,25

0,34

0,34

0,12

0,12

0,19

0,24

0,25

121

Nedsättning av CO2-skatt för

industrin

0,06

0,06

0,13

0,27

0,27

0,05

0,05

0,10

0,20

0,20

122

Skattebefrielse för inrikes

sjöfart

0,11

0,11

0,11

0,12

0,12

0,08

0,08

0,08

0,08

0,09

123

Bränsle som åtgår vid

produktion av elkraft

0,31

0,69

0,52

0,67

1,18

0,23

0,51

0,38

0,50

0,87

Övrigt

124

Undantag från svavelskatt

1,79

1,85

1,73

1,81

2,15

1,32

1,37

1,27

1,33

1,58

Summa

28,3

9

32,8

35,8

1

41,8

9

44,4

9

21,0

4

24,2

6

26,3

1

30,7

5

32,6

7

Skattesanktioner

Kapital

125

Ränteutgifter - 21 %

reduktion

-0,26

-0,26

-0,26

-0,17

-0,17

-0,19

-0,19

-0,19

-0,12

-0,12

126

Begränsning kapitalreduktion

-0,44

-0,44

-0,44

-0,64

-0,64

-0,31

-0,31

-0,31

-0,45

-0,45

127

Ränteutgifter

bostadsrättsföreningar

-7,02

-5,14

-3,75

-3,20

-3,27

-4,92

-3,60

-2,62

-2,24

-2,29

128

Fastighetsskatt på hyreshus,

bostadsdelen

-3,02

-3,50

-4,15

-4,75

-4,99

-2,23

-2,58

-3,05

-3,49

-3,66

129

Fastighetsskatt på lokaler

-2,65

-3,24

-3,34

-3,46

-1,96

-2,38

-2,45

-2,54

130

Fastighetsskatt på

industrienhet (exkl.

markvärdet på

elproduktionsenheter)

-1,80

-1,44

-1,45

-1,45

-1,33

-1,06

-1,06

-1,07

131

Fastighetsskatt på

markvärdet på

elproduktionsenheter

-2,43

-1,57

-0,36

-1,79

-1,15

-0,26

Summa

-10,7

-13,8

-15,7

-15,1

-14,3

-7,7

-10,0

-11,4

-11,0

-10,4

Punktskatter

132

Skatt på viss elektrisk kraft

-1,30

-2,22

u

-0,96

-1,64

u

133

Särskild skatt för elektrisk

kraft från kärnkraftverk

-0,18

-1,48

-2,06

-2,10

-2,04

-0,13

-1,09

-1,51

-1,54

-1,50

Summa

-1,5

-3,7

-2,1

-2,1

-2,0

-1,1

-2,7

-1,5

-1,5

-1,5

Ej saldopåverkade avvikelser

Intäkter av tjänst

134

Flyttningsbidrag

135

Värnpliktigas förmåner

136

Socialbidrag

4,71

5,07

5,92

5,24

5,22

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

137

Barnbidrag m.m.

12,1

7

10,7

1

10,7

6

12,9

0

11,5

4

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

138

Bidragsförskott

2,29

2,30

2,04

1,96

1,29

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

139

Handikappersättning m.m.

1,22

1,23

1,23

1,24

1,22

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

140

Bidrag till adoption

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

141

Engångsbidrag vid

arbetsplacering av flyktingar

142

Bostadstillägg pensionärer

BTP

4,07

3,90

3,84

3,96

3,82

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

143

Bostadsbidrag

4,70

4,35

2,93

2,96

2,67

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

144

Studiebidrag

4,14

5,48

5,48

7,03

6,73

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

146

Andra transfereringar enl

LAF

Summa

33,3

3

33,0

7

32,2

2

35,3

1

32,5

1

0

0

0

0

0

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

Kostnader i tjänst, allmänna

avdrag

147

Särskilt grundavdrag

pensionärer

16,0

4

16,4

5

15,7

3

15,6

2

15,2

8

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Tilläggspensionsavgift

148

Sjukpenning

2,48

2,11

1,96

1,09

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

149

Föräldrapenning

2,34

1,85

1,77

1,92

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

150

Vårdbidrag

0,18

0,20

0,20

0,10

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

151

Dagpenning

5,23

5,24

4,92

2,14

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

152

Kontant arbetsmarknadsstöd

0,39

0,31

0,21

u

0,00

0,00

0,00

u

153

Utbildningsbidrag

1,38

1,24

1,95

0,98

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

154

Vuxenstudiebidrag

0,45

0,30

0,60

1,12

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

155

Delpension

0,32

0,24

0,15

0,04

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

156

Dagpenning reputbildning

u

u

157

Utbildningsbidrag för

doktorander

0,02

0,02

0,02

0,01

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

158

Timersättning komvux,

särvux och sfi

0,01

0,02

0,01

0,01

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

159

Arbetsskada, livränta

0,82

0,80

0,76

0,37

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

160

Startbidrag egen rörelse

u

161

Ersättning för

närståendevård

0,00

0,00

0,00

0,00

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

Summa

13,6

2

12,3

3

12,5

5

7,78

0

0

0

0

0

0

162

Statens lönesumma

0,29

u

0,00

u

Summa saldopåverkande

avvikelser

1995 99

125,

2

136,

3

136,

1

142,

2

150,

1

89,4

97,5

96,2

100,

3

106,

9

Summa ej saldopåverkande

avvikelser

63,3

61,9

60,5

58,7

47,8

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Summa skatteavvikelser

188,

5

198,

2

196,

6

200,

9

197,

9

89,4

97,5

96,2

100,

3

106,

9

TABELL: 2 FÖRDELNING PÅ UTGIFTSOMRÅDE

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

2. Samhällsekonomi och

statsförvaltning

38

Avgifter VPC

0,04

0,03

0,03

u

0,03

0,02

0,02

u

Summa

0,04

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

varav saldopåverkande

avvikelser

0,04

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

6. Totalförsvaret

135

Värnpliktigas förmåner

156

Dagpenning reputbildning

u

u

Summa

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8. Invandrare och flyktingar

11

Ersättning p.g.a. politisk

förföljelse

141

Engångsbidrag vid

arbetsplacering av flyktingar

Summa

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

9. Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

13

Arbetsgivares utgifter för

personalsjukvård

0,43

u

0,24

u

90

Läkemedel

0,91

0,93

0,98

1,07

1,16

0,67

0,69

0,72

0,79

0,85

136

Socialbidrag

4,71

5,07

5,92

5,24

5,22

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

161

Ersättning för

närståendevård

0,00

0,00

0,00

0,00

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

Summa

6,05

6,00

6,9

6,31

6,38

0,91

0,69

0,72

0,79

0,85

varav saldopåverkande

avvikelser

1,34

0,93

0,98

1,07

1,16

0,91

0,69

0,72

0,79

0,85

10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

12

Ersättning till

neurosedynskadade

139

Handikappersättning m.m.

1,22

1,23

1,23

1,24

1,22

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

148

Sjukpenning

2,48

2,11

1,96

1,09

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

150

Vårdbidrag

0,18

0,20

0,20

0,10

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

159

Arbetsskada, livränta

0,82

0,80

0,76

0,37

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

Summa

4,70

4,34

4,15

2,80

1,22

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

11. Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

10

Pensionskostnader för

arbetstagare

0,00

1,19

1,77

2,69

1,59

0,00

0,66

0,97

1,47

0,90

24

Avdrag för pensionspremier

1,30

1,72

1,91

2,14

1,89

0,74

0,97

1,05

1,17

1,07

44

Avsättning till

personalstiftelser (pension)

58

Avkastningsskatt

14,8

2

17,4

8

17,1

9

16,2

5

15,9

2

10,3

7

12,2

3

12,0

3

11,3

7

11,1

4

142

Bostadstillägg pensionärer

BTP

4,07

3,90

3,84

3,96

3,82

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

147

Särskilt grundavdrag

pensionärer

16,0

4

16,4

5

15,7

3

15,6

2

15,2

8

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

155

Delpension

0,32

0,24

0,15

0,04

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

Summa

36,5

5

40,9

8

40,5

9

40,7

38,5

11,1

1

13,8

6

14,0

5

14,0

1

13,1

1

varav saldopåverkande

avvikelser

16,1

2

20,3

9

20,8

7

21,0

8

19,4

11,1

1

13,8

6

14,0

5

14,0

1

13,1

1

12. Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

137

Barnbidrag m.m.

12,1

7

10,7

1

10,7

6

12,9

0

11,5

4

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

138

Bidragsförskott

2,29

2,30

2,04

1,96

1,29

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

140

Bidrag till adoption

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

149

Föräldrapenning

2,34

1,85

1,77

1,92

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

Summa

16,8

3

14,8

9

14,5

9

16,8

0

12,8

5

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

13. Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet

67

Erkända arbetslöshetskassor

m.m.

151

Dagpenning

5,23

5,24

4,92

2,14

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

152

Kontant arbetsmarknadsstöd

0,39

0,31

0,21

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

5,62

5,55

5,13

2,14

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

14. Arbetsmarknad och

arbetsliv

15

Förmån av fri resa

anställningsintervju

17

Förmån av fri utbildning vid

personalavveckling m.m.

72

Lag om tillf. avvikelse från

lagen om soc.avg.

2,08

2,40

u

1,56

1,80

u

73

Anställningsstöd RAS

0,80

0,40

u

0,60

0,30

u

134

Flyttningsbidrag

160

Startbidrag egen rörelse

153

Utbildningsbidrag

1,38

1,24

1,95

0,98

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

Summa

4,26

4,04

1,95

0,98

0

2,16

2,10

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

2,88

2,80

0

0

0

2,16

2,10

0

0

0

16. Utbildning och

universitetsforskning

6

Kostnadsersättning personal

SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

Kostnadsersättning till

utländska forskare

93

Ej subventionerad utbildning

0,10

0,10

u

0,08

0,08

u

144

Studiebidrag

4,14

5,48

5,48

7,03

6,73

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

154

Vuxenstudiebidrag

0,45

0,30

0,60

1,12

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

157

Utbildningsbidrag för

doktorander

0,02

0,02

0,02

0,01

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

158

Timersättning komvux,

särvux och sfi

0,01

0,02

0,01

0,01

u

0,00

0,00

0,00

0,00

u

19

Förmån av lånedator

Summa

4,72

5,92

6,11

8,17

6,73

0,08

0,08

0

0

0

varav saldopåverkande

avvikelser

0,1

0,1

0

0

0

0,08

0,08

0

0

0

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

17. Kultur, medier,

trossamfund och fritid

20

Underskott i litterär m.m.

verksamhet

65

Akademier m.m.

68

Ideella föreningar

69

Kyrkor

0,19

0,16

0,16

0,16

0,16

0,14

0,12

0,12

0,12

0,12

75

Utländska artister

0,05

0,05

0,06

0,06

0,06

0,04

0,04

0,05

0,05

0,05

77

Ersättning till idrottsutövare

78

Bidrag från Sveriges

författarfond

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

81

TV-licenser

1,80

1,85

1,94

2,02

2,12

1,33

1,36

1,42

1,49

1,55

82

Allmänna nyhetstidningar

2,45

u

1,81

u

83

Periodiska medl.blad m.m.

84

Annan periodisk publikation

86

Upphovsrätter

0,09

0,09

u

0,07

0,07

u

87

Försäljning av bildkonst

88

Biografer

0,21

0,11

u

0,16

0,08

u

89

Ej subventionerad teater,

konserter m.m.

0,18

0,18

u

0,13

0,13

u

91

Lotterier

3,98

4,08

4,25

4,44

4,64

2,94

3,01

3,12

3,26

3,41

92

Idrottsevenemang

0,06

0,06

u

0,04

0,04

u

97

Skidliftar

0,08

0,09

0,09

0,10

0,10

0,06

0,07

0,07

0,07

0,07

98

Allmänna nyhetstidningar

1,78

1,89

1,98

2,07

1,33

1,39

1,45

1,52

99

Biografföreställningar

0,10

0,20

0,21

0,22

0,07

0,15

0,16

0,16

100

Konserter, teatrar m.m.

0,19

0,20

0,20

0,14

0,14

0,15

101

Kommersiell idrott

0,31

0,33

0,34

0,23

0,24

0,25

102

Upphovsrätter

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

103

Ideella föreningar (exkl.

konserter, idrott,

utbildning)

0,05

0,06

0,06

0,07

0,07

0,04

0,04

0,05

0,05

0,05

Summa

9,14

8,61

9,16

9,58

9,99

6,76

6,36

6,75

7,04

7,34

varav saldopåverkande

avvikelser

9,14

8,61

9,16

9,58

9,99

6,76

6,36

6,75

7,04

7,34

18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

51

Avkastning småhus

28,8

4

19,9

8

12,5

6

10,0

9

14,0

6

20,1

9

13,9

9

8,79

7,06

9,84

52

Avkastning bostadsrätter

9,07

5,68

4,33

3,26

3,83

6,35

3,98

3,03

2,29

2,68

55

Uppskov

realisationsbeskattning

fastigheter

1,64

1,64

1,64

1,64

1,64

1,15

1,15

1,15

1,15

1,15

64

ROT-reduktioner

0,00

1,84

3,27

2,32

1,40

0,00

1,20

2,10

1,50

0,92

80

Försäljning av tomtmark och

byggnader

0,12

0,12

0,12

0,13

0,14

0,09

0,09

0,09

0,10

0,10

104

Tidpunkt för inbetalning i

byggnadsrörelse

0,34

0,25

0,14

0,18

0,23

0,25

0,18

0,10

0,13

0,17

127

Ränteutgifter

bostadsrättsföreningar

-7,02

-5,14

-3,75

-3,20

-3,27

-4,92

-3,60

-2,62

-2,24

-2,29

128

Fastighetsskatt på hyreshus,

bostadsdelen

-3,02

-3,50

-4,15

-4,75

-4,99

-2,23

-2,58

-3,05

-3,49

-3,66

129

Fastighetsskatt på lokaler

-2,65

-3,24

-3,34

-3,46

-1,96

-2,38

-2,45

-2,54

130

Fastighetsskatt på

industrienhet (exkl.

markvärdet på

elproduktionsenheter)

-1,80

-1,44

-1,45

-1,45

-1,33

-1,06

-1,06

-1,07

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

143

Bostadsbidrag

4,70

4,35

2,93

2,96

2,67

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Summa

34,6

7

20,7

7

12,4

1

7,84

10,8

0

20,8

8

11,1

2

6,15

2,99

5,30

varav saldopåverkande

avvikelser

29,9

7

16,4

2

9,48

4,88

8,13

20,8

8

11,1

2

6,15

2,99

5,30

19. Regional utjämning och

utveckling

35

Bidrag till regional

utvecklingsfond

71

Lag om nedsättning av

socialavgifter

0,72

0,63

0,57

0,56

0,42

0,54

0,47

0,42

0,41

0,31

109

Elförbrukning i

norrlandskommuner

0,75

0,68

0,92

0,72

0,75

0,55

0,51

0,67

0,53

0,55

Summa

1,47

1,31

1,49

1,28

1,17

1,09

0,98

1,09

0,94

0,86

varav saldopåverkande

avvikelser

1,47

1,31

1,49

1,28

1,17

1,09

0,98

1,09

0,94

0,86

20. Allmän miljö- och naturvård

112

Skattebefrielse biobränslen

3,81

4,81

5,83

7,42

7,68

2,82

3,56

4,28

5,45

5,64

Summa

3,81

4,81

5,83

7,42

7,68

2,82

3,56

4,28

5,45

5,64

varav saldopåverkande

avvikelser

3,81

4,81

5,83

7,42

7,68

2,82

3,56

4,28

5,45

5,64

21. Energi

37

Kärnkraftsanläggning

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

110

Skatt på el för gas- värme-

vatten och elförsörjning

0,26

0,23

0,26

0,26

0,25

0,19

0,17

0,19

0,19

0,18

111

Differentierat skatteuttag på

fossila bränslen

2,42

3,42

3,87

5,44

5,56

1,79

2,53

2,84

3,99

4,09

113

Bidrag till värmevärk med 9

öre/kWh

0,47

0,40

u

0,35

0,29

u

114

Halvt avdrag för allmän

energiskatt på bränsle

0,20

0,25

0,17

0,22

0,23

0,15

0,19

0,13

0,17

0,17

115

Bränsle som åtgår vid

produktion av elkraft

0,54

1,25

0,74

0,77

1,29

0,40

0,92

0,55

0,56

0,95

123

Bränsle som åtgår vid

produktion av elkraft, co2

0,31

0,69

0,52

0,67

1,18

0,23

0,51

0,38

0,50

0,87

124

Undantag från svavelskatt

1,79

1,85

1,73

1,81

2,15

1,32

1,37

1,27

1,33

1,58

130

Skatt på viss elektrisk kraft

-1,30

-2,22

u

-0,96

-1,64

u

133

Särskild skatt för elektrisk

kraft från kärnkraftverk

-0,18

-1,48

-2,06

-2,10

-2,04

-0,13

-1,09

-1,51

-1,54

-1,50

131

Fastighetsskatt på

markvärdet på

elproduktionsenheter

-2,43

-1,57

-0,36

-1,79

-1,15

-0,26

Summa

4,52

4,40

2,81

5,51

8,27

3,35

3,26

2,07

4,06

6,10

varav saldopåverkande

avvikelser

4,52

4,40

2,81

5,51

8,27

3,35

3,26

2,07

4,06

6,10

22. Kommunikationer

85

Internationell

personbefordran

0,15

0,13

0,14

0,15

0,15

0,11

0,10

0,10

0,11

0,11

96

Persontransporter

2,45

2,51

2,67

2,79

2,92

1,83

1,88

1,96

2,05

2,14

106

Skatt på diesel

7,35

7,58

7,76

7,96

8,31

5,43

5,60

5,70

5,85

6,10

107

Skattebefrielse bandrift

1,25

1,29

1,38

1,43

1,46

0,95

0,95

1,01

1,05

1,07

108

Skattebefrielse inrikes

sjöfart

0,43

0,44

0,47

0,46

0,47

0,32

0,33

0,34

0,34

0,34

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

122

Skattebefrielse för inrikes

sjöfart, CO2-skatt

0,11

0,11

0,11

0,12

0,12

0,08

0,08

0,08

0,08

0,09

Summa

11,7

4

12,0

6

12,5

3

12,9

1

13,4

3

8,72

8,94

9,19

9,48

9,85

varav saldopåverkande

avvikelser

11,7

4

12,0

6

12,5

3

12,9

1

13,4

3

8,72

8,94

9,19

9,48

9,85

23. Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar

26

Uttag av bränsle m.m.

0,31

0,30

0,34

0,36

0,34

0,18

0,18

0,20

0,21

0,20

27

Avverkningsrätt till skog

29

Avgångsvederlag till

jordbrukare

31

Anläggning av skog m.m.

0,31

0,35

0,42

0,43

0,42

0,18

0,21

0,25

0,25

0,25

32

Skogsavdrag

43

Skogs- och

upphovsmannakonto

0,09

0,08

0,08

0,09

0,08

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

105

Ingående skatt på

jordbruksarrende

117

Bränsleförbrukning inom

växthus- näringen

0,06

0,08

0,09

0,10

0,10

0,04

0,06

0,07

0,07

0,07

119

Elförbrukning inom

växthusnäringen

0,19

0,22

0,27

0,33

0,33

0,14

0,16

0,20

0,24

0,24

Summa

0,96

1,03

1,20

1,31

1,27

0,59

0,66

0,77

0,82

0,81

varav saldopåverkande

avvikelser

0,96

1,03

1,20

1,31

1,27

0,59

0,66

0,77

0,82

0,81

24. Näringsliv

9

Tjänsteinkomster utländska

fartyg

18

Löneunderlaget i

fåmansaktiebolag

0,26

0,30

0,30

0,16

0,17

0,17

25

Kvittning av underskott i

aktiv näring

0,07

0,05

0,05

0,05

0,04

0,03

0,03

0,03

28

Näringsbidrag

30

Avyttring av näringsfastighet

och liknande

33

Substansminskning

36

Nedskrivning av lager och

pågående arbete

1,33

1,33

1,39

1,43

1,45

0,99

0,99

1,02

1,05

1,06

40

Koncernbidragsdispens

41

Skadeförsäkringsföretag

0,54

0,61

0,63

0,63

0,63

0,40

0,45

0,46

0,46

0,46

45

Återföring

skatteutjämningsreserv

0,82

0,66

0,52

0,34

0,16

0,61

0,49

0,38

0,25

0,12

46

Överavskrivningar avseende

inventarier

7,62

7,67

7,87

7,87

7,87

5,67

5,67

5,78

5,78

5,78

47

Periodiseringsfonder

5,67

5,30

6,39

6,21

7,28

4,19

3,92

4,69

4,56

5,36

48

Direktavskrivningar

0,37

2,95

u

0,28

2,21

u

49

Generationsskifte vid

räntefördelning

50

EU-bidrag

60

Riskkapitalavdrag

0,07

u

0,05

u

66

Företagarförening m.m.

74

Nedsättning inriktning mindre

företag

5,51

6,40

6,70

4,05

4,70

4,92

76

Ersättning

skiljemannauppdrag

95

Rumsuthyrning

0,49

0,50

0,52

0,55

0,57

0,37

0,37

0,39

0,40

0,42

116

Bränsleförbrukning inom

industrin, energiskatt

1,93

2,23

2,44

2,63

2,71

1,45

1,65

1,79

1,93

1,99

118

Elförbrukning inom industrin

6,30

7,04

8,87

10,9

4

11,2

9

4,66

5,21

6,52

8,03

8,29

NAMN PÅ AVVIKELSEN

SKATTEAVVIKELSE BRUTTO

SKATTEAVVIKELSE NETTO

mdkr

(u = upphört)

mdkr

1995

1996

1997

1998

1999

1995

1996

1997

1998

1999

120

Metallurgiavdrag

0,16

0,17

0,25

0,34

0,34

0,12

0,12

0,19

0,24

0,25

121

Nedsättning av CO2-skatt för

industrin

0,06

0,06

0,13

0,27

0,27

0,05

0,05

0,10

0,20

0,20

Summa

25,2

9

28,6

6

34,8

3

37,9

6

39,6

2

18,7

9

21,2

2

25,5

6

27,8

0

29,0

5

varav saldopåverkande

avvikelser

25,2

9

28,6

6

34,8

3

37,9

6

39,6

2

18,7

9

21,2

2

25,5

6

27,8

0

29,0

5

30. Generell skatteförmån

8

Tjänsteinkomster vistelse

utomlands

39

Dubbelbeskattningsavtal,

matching credit

42

Rabatt från ekonomiska

föreningar m.m.

0,07

0,07

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

53

Realisationsvinst, aktier

5,19

6,32

6,42

6,76

6,88

3,80

4,57

4,64

4,73

4,82

54

Utdelning aktier m.m.

2,93

3,33

3,41

2,05

2,33

2,40

59

Avkastningsskatt K-

försäkringar

0,17

0,22

0,21

0,19

0,19

0,12

0,16

0,14

0,14

0,13

62

Reaförluster, aktier

63

Marknadsnoterade fordringar

70

Ägare av vissa fastigheter

79

Vinstandelsstiftelser

0,10

0,10

u

0,10

0,10

u

94

Livsmedel

5,90

21,2

3

20,7

8

21,7

3

22,7

1

4,42

15,9

2

15,2

6

15,9

6

16,6

8

162

Statens lönesumma

0,29

u

0,00

u

Summa

11,7

2

27,9

4

30,4

1

32,0

8

33,2

6

8,49

20,8

0

22,1

4

23,2

1

24,0

8

varav saldopåverkande

avvikelser

11,4

3

27,9

4

30,4

1

32,0

8

33,2

6

8,49

20,8

0

22,1

4

23,2

1

24,0

8

301. Generell skatteförmån till

hushåll

1

Stipendier

2

Hittelön

3

Ersättning för blod m.m.

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

4

Intäkter vid försäljning av vilt

växande bär

5

Utlandstillägg

14

Personalrabatter m.m.

16

Eu-parlamentarikers rese-

och kostnadsersättningar

21

Avdrag för dubbel bosättning

0,71

0,75

0,79

0,82

0,79

0,40

0,42

0,44

0,45

0,45

22

Avdrag för resor till och från

arbetet

5,67

6,00

6,24

7,03

6,66

3,20

3,36

3,44

3,84

3,76

23

Avdrag för hemresor

34

Avdrag till arbetsresor,

näringsidkare

57

Allemansfond

0,71

0,73

u

0,50

0,51

u

61

Konsumtionskrediter

125

Ränteutgifter - 21 %

reduktion

-0,26

-0,26

-0,26

-0,17

-0,17

-0,19

-0,19

-0,19

-0,12

-0,12

126

Begränsning kapitalreduktion

-0,44

-0,44

-0,44

-0,64

-0,64

-0,31

-0,31

-0,31

-0,45

-0,45

Summa

6,42

6,81

6,36

7,07

6,67

3,62

3,81

3,40

3,74

3,66

varav saldopåverkande

avvikelser

6,42

6,81

6,36

7,07

6,67

3,62

3,81

3,40

3,74

3,66

3 Beskrivning av enskilda

skatteavvikelser

3.1 Inkomst av tjänst

1. Stipendier är skattefria enligt

kommunalskattelagen när de är avsedda för

mottagarens utbildning m.m. och inte utgör

ersättning för arbete. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt.

2. Hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall

räddat person eller egendom i fara eller bidragit

till avslöjande eller gripande av person som

begått brott är i princip ersättning för prestation.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt.

3. Ersättningar för blod. Enligt samma princip som

för hittelön är ersättning till den som lämnat

organ, blod eller modersmjölk skattefri.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt.

4. Intäkter av försäljning av vilt växande bär.

Försäljning av vilt växande bär och svamp samt

kottar är skattefri upp till en ersättning på 5 000

kr. Eftersom inkomsten utgör ersättning för

arbete avser skatteavvikelsen inkomstskatt och

särskild löneskatt.

5. Kostnadsersättning i form av utlandstillägg.

Nämnda ersättningar och därmed likställda

förmåner såsom fri bostad och bostadskost-

nadsersättning är ej skattepliktiga för utanför

Sverige stationerad personal vid utrikesförvalt-

ningen eller i svensk biståndsverksamhet.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt för den del av ersättningen som

överstiger merkostnaden.

6. Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI.

Ersättningar avseende ökade levnadsomkost-

nader och skolavgifter för barn samt fri bostad är

ej skattepliktig när ersättningen anvisats av

styrelsen för SIPRI till vissa utländska forskare.

Skattefriheten har motiverats med svårigheter att

rekrytera forskare. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt för den del

av ersättningen som överstiger merkostnaden.

7. Kostnadsersättning till utländska forskare.

Enligt lagen om beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i Sverige stadgas

skattefrihet för vissa kostnadsersättningar.

Särskilt beslut fordras av forskarskattenämnd.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt för den del av ersättningen som

överstiger merkostnaden.

8. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse

utomlands. Den s k ettårsregeln medger

skattefrihet i Sverige, även om ingen beskattning

skett utomlands. Om anställningen varat minst

ett år i samma land och i allmänhet avsett

anställning hos annan än svenska staten eller

svensk kommun medges befrielse från skatt även

om ingen beskattning skett i verksamhetslandet.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt.

9. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska

fartyg. Skattefrihet föreligger för anställning

ombord på utländskt fartyg om anställningen

och vistelsen utomlands varat minst sex månader

och avsett anställning hos arbetsgivare som är

svensk juridisk person eller fysisk person bosatt

i Sverige. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt

och särskild löneskatt.

10. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares

pension. Enligt kommunalskattelagen skall

arbetsgivarens kostnader inte tas upp till

beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna

avser tryggande av pension genom avsättning

eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Efter-

som avsättningen utgör ersättning för utfört

arbete ligger ersättningen till grund för särskild

löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomst-

skatten beror på skillnaden i marginalskatter vid

avsättning och utbetalning av pensionen.

11. Ersättningar p g a politisk förföljelse o dyl.

Ersättningar som kommer från utlandet och som

avser ersättning på grund av politisk förföljelse

och liknande har undantagits från beskattning.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

12. Ersättning till neurosedynskadade.

Ersättningen är ej skattepliktig. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt.

13. Företagssjukvård. Arbetsgivarens kostnader för

personalens sjukvård (i detta sammanhang lika

med ersättning för patientavgifter och recept-

kostnader) är till vissa delar avdragsgilla.

Ersättningen till den anställde var skattefri t.o.m.

1995. Skatteavvikelsen avsåg inkomstskatt och

särskild löneskatt.

14. Personalrabatter m.m. Personalrabatter

beskattas inte. Fria resor för anställda inom flyg

eller järnväg schablonbeskattas istället för att

beskattas som andra förmåner. Frequent flyer

rabatter är numera ej undantagna från skatteplikt.

15. Anställningsintervju. Förmån av fri resa till eller

från anställningsintervju eller kostnadsersättning

för sådan resa är ej skattepliktig.

16. EU-parlamentariker. EU-parlamentarikernas

rese- och kostnadsersättning från EU-parla-

mentet är ej skattepliktig.

17. Utbildning vid personalavveckling. Förmån av

fri utbildning vid personalavveckling m.m. är ej

skattepliktig.

18. Löneunderlag aktiva delägare i

fåmansaktiebolag. Genom reglerna i 3 § 12 mom

SIL för beskattning av aktiva delägare i

fåmansaktiebolag och närstående till dessa,

beskattas avkastning på arbetskraft i

inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är

lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst.

Avvikelsen består i skillnaden mellan tjänste-

och kapitalinkomstbeskattningen.

19. Förmån av dator. Den privata förmån som en

arbetstagare har av att ha tillgång till en dator i

det egna hemmet som arbetsgivaren bekostar tas

inte upp till förmånsbeskattning i det fall datorn i

huvudsak används för utförande av

arbetsuppgifter. I de fall arbetstagaren hyr

datorn av arbetsgivaren enbart för privat bruk

och hyran betalas i form av ett bruttolöneavdrag,

utgår varken inkomstskatt eller särskild

löneskatt. Eftersom dessa förmåner kan betraktas

som ersättning för utfört arbete avser

skatteavvikelsen både inkomstskatt och särskild

löneskatt.

3.2 Kostnader i tjänst och allmänna

avdrag

20. Underskott i litterär verksamhet. Underskott i

en förvärvskälla får normalt inte kvittas mot

överskott i en annan. Underskott i förvärvskälla

som avser aktiv näringsverksamhet avseende

litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet får

kvittas mot inkomst av tjänst till den del

underskottet avser samma år. Detta är en

avvikelse i inkomstskatten. Eftersom

underskottet i annat fall kan sparas för att kvittas

mot framtida intäkter av litterär verksamhet är

skatteavvikelsen även en skattekredit inom

näringsverksamhet.

21. Dubbel bosättning. Avdrag för dubbel

bosättning medges i vissa fall skattskyldig om

dubbel bosättning är skälig p g a makes eller

sambos förvärvsverksamhet, svårighet att

anskaffa fast bostad på verksamhetsorten eller

annan särskild omständighet. Avdraget moti-

veras med att det främjar rörligheten på

arbetsmarknaden. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

22. Avdrag för resor till och från arbetet. Kostnader

som överstiger 7000 kronor (6000 kronor

inkomståren 1995 1997) är avdragsgilla vid

inkomsttaxeringen. Kostnaden är egentligen

privat levnadskostnad, varför avdraget utgör en

skatteavvikelse avseende inkomstskatt.

23. Hemresor. Skattskyldig som har sitt arbete på

annan ort än sin hemort äger i vissa fall rätt till

avdrag för hemresor. Även detta avdrag

motiveras med ökad rörlighet på arbets-

marknaden. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

24. Avdragsrätt för pensionspremier. Avdrag får

görs för erlagda pensionspremier. Avdragen är

begränsade beloppsmässigt och får i normalfallet

ej överstiga ett halvt basbelopp eller 10 procent

av inkomsten. Om marginalskatten vid ut-

betalningen av pensionen är lägre än vid inbetal-

ningen av premien uppstår en avvikelse.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

25. Underskott av aktiv näringsverksamhet.

Underskott av aktiv näringsverksamhet får

kvittas mot tjänsteinkomster under de fem första

verksamhetsåren. Avdragsrätten är belagd med

olika restriktioner för att förhindra handel med

avdragsrätt och att avdragsrätt för samma för-

värvskälla kan uppkomma för flera femårspe-

rioder. Kvittning medgavs inte för inkomståret

1995.

3.3 Intäkter i näringsverksamhet

26. Uttag av bränsle. Enligt huvudregeln (KL 22 § 4

st 1 p) är uttag ur näringsverksamhet

skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning

är dock undantaget från skatteplikt om

fastigheten är taxerad som lantbruksenhet.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt.

27. Avverkningsrätt till skog mot betalning som

skall erläggas under flera år. Enligt god

redovisningssed uppkommer intäkten när

bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstift-

ning (KL 24 § 5 st p1 anv) tilllämpas dock i detta

fall kontantprincipen, vilket innebär att beskatt-

ningen uppskjuts, varför en räntefri kredit

uppstår i näringsverksamhet. Räntan på krediten

bör utgöra underlag för särskild löneskatt.

28. Näringsbidrag. Med näringsstöd avses stöd

som lämnas av stat eller kommun. Beroende på

hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir

effekten olika. Om bidraget används för

finansiering av en icke avdragsgill utgift är

bidraget i sin helhet att betrakta som en

avvikelse. Om bidraget däremot används för

finansiering av en tillgång som enligt allmänna

regler får skrivas av med årliga värdeminsk-

ningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit.

Bidraget fungerar i dessa fall såsom en

direktavskrivning. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

29. Avgångsvederlag till jordbrukare. I vissa fall är

avgångsvederlag till jordbrukare inte

skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomst-

skatt och särskild löneskatt.

30. Näringsfastighet och bostadsrätter i

näringsverksamhet. Vinster vid avyttring av

näringsfastigheter skall beskattas i kapital enligt

reavinstreglerna, såvida fastigheterna inte är att

anse som omsättningstillgångar. Under

innehavstiden har kostnaderna varit avdragsgilla

i inkomstslaget näringsverksamhet, vilket

reducerat underlaget för inkomstskatt och

socialavgifter. Vid beräkning av reavinst återförs

värdeminskningsavdrag och avdrag för

värdehöjande reparationer i den mån de gjorts

efter 1 januari 1991. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och socialavgifter på de avdrag för

värdehöjande reparationer som gjorts före denna

tidpunkt.

3.4 Kostnader i näringsverksamhet

31. Anläggning av ny skog. Utgifter för anläggning

av ny skog och dikning som främjar skogsbruk

får omedelbart kostnadsföras. Samma

avdragsmöjligheter gäller även för bär- och

fruktodlingar för inköp och plantering av träd

och buskar. Skatteavvikelsen utgörs av

ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen.

Räntan på krediten bör beräknas utgöra underlag

för särskild löneskatt.

32. Skogsavdrag. Vid avyttring av skog får fysisk

person under innehavstiden avdrag med högst

50 procent av anskaffningsvärdet, medan

avdraget för juridiska personer är begränsat till

25 procent. Vid taxeringen för ett visst beskat-

tningsår medges avdrag med högst halva den

avdragsgrundande skogsintäkten. Syftet med

avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag

från beskattning. Å andra sidan saknas

anledning att medge avdrag när värdeökningen

på skogstillväxten överstiger gjorda uttag.

Skatteavvikelsen uppkommer genom den

schablon som är vald för beräkning av avdragets

storlek och avser inkomstskatt och särskild

löneskatt.

33. Substansminskning. Huvudregeln vad gäller

avdrag för substansminskningar är ingen

skatteavvikelse. Enligt en alternativregel kan

dock avdraget uppgå till 75 procent av

täktmarkens allmänna saluvärde då utvinningen

påbörjades. Skatteavvikelsen utgörs av

ränteeffekten på den snabbare avskrivningen.

34. Avdrag för kostnader för resor till och från

arbetet. Se under kostnader i tjänst.

35. Bidrag till regional utvecklingsfond. Avdrag får

göras för bidrag som lämnas till regional

utvecklingsfond. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt och särskild löneskatt.

36. Lagernedskrivning och pågående arbeten.

Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fas-

tigheter) tas upp till 97 procent av det samlade

anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för

pågående arbeten som utförs på löpande räkning

och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten

på löpande räkning kan samma alternativregel

som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs av

ränteeffekten på den skattelättnad som

lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på

krediten inte är förmånsgrundande skall den

utgöra underlag för särskild löneskatt.

37. Kärnkraftsanläggning. Företag som driver

kärnkraftsanläggning får avdrag för belopp som i

räkenskaperna sätts av för framtida hantering av

utbränt kärnbränsle. Detta förfarande gäller även

företag som mot förskottsbetalning åtagit sig att

svara för hantering av nämnda slag. Skatteeffek-

ten utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad

som det omedelbara avdraget medför.

38. Avgifter till VPC. Enligt lag är avgifter som

aktiebolag erlägger till VPC att betrakta som

avdragsgill kostnad. Avgiften är i skattehänse-

ende, trots att registerföring vid VPC inte är

frivillig för aktiebolagen, att betrakta som

medlemsavgift. Medlemsavgifter är enligt KL inte

avdragsgilla. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt. Skatteavvikelsen upphör fr.o.m. år

1998.

39. Matching credit klausuler i olika dubbelbe-

skattningsavtal. I vissa fall kan en skattskyldig

få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i

det andra avtalslandet även om sådan skatt inte

har erlagts. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

40. Koncernbidragsdispens. Regeringen kan i vissa

fall medge avdrag för lämnade bidrag trots att

reglerna för koncernbidrag ej är uppfyllda. Detta

förutsätter dels att avdraget redovisas öppet,

dels att den verksamhet som bedrivs av berörda

företag skall vara av samhällsekonomiskt

intresse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

41. Skadeförsäkringsföretag. I vissa fall har

skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra

avsättningar till säkerhetsreserven. Skatteav-

vikelsen utgörs av ränteeffekten på skillnaden i

skatt som det extra avdraget medför.

42. Rabatter och liknande från ekonomiska

föreningar. Ekonomiska föreningar får göra

avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att

dessa inte är skattepliktiga hos mottagaren.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

43. Skogs- och upphovsmannakonto.

Skogskontolagen ger möjlighet till uppskov av

beskattning av de intäkter som är hänförliga till

skogsbruk. De medel som sätts in på skogskonto

utgör underlag för avdrag vid taxeringen. Av-

sättningen begränsas i tid till 10 år på

skogskonto och 20 år på skogsskadekonto.

Avkastningen på skogskonto beskattas med 15

procent. Skatteavvikelsen avser räntan på

skattekrediten. Räntan på krediten bör utgöra

underlag för särskild löneskatt.

44. Avsättning till personalstiftelse. Arbetsgivare

får rätt att göra avdrag för medel som avsatts till

personalstiftelse för tryggande av pensionsut-

fästelse. Visst undantag finns för fåmansföretag

med mindre än 30 årsarbetskrafter. Stiftelsen är

mer förmånligt beskattad än näringsidkaren.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

45. Återföring av skatteutjämningsreserv.

Avsättning till skatteutjämningsreserv upphörde

1993 (1994 års taxering). 9/10 av beloppet skall

återföras till beskattning i princip i lika delar

under en period om sju år, varför skatte-

avvikelsen kvarstår. En definitiv skattelättnad

avseende skatten på 10 procent av den totala

avsättningen uppkommer därvid. I redovis-

ningen har antagits att denna lättnad uppkommer

år 1994.

46. Överavskrivningar. Den bokföringsmässiga

avskrivningstiden bestäms av tillgångens livstid

i bolaget, medan den skattemässiga avskriv-

ningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att

bokföringsmässiga och skattemässiga avskriv-

ningar endast undantagsvis överensstämmer.

Skatteregeln medger att en tillgång skrivs av

snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat.

Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på skatte-

krediten. Eftersom denna inte är förmåns-

grundande skall den ligga till grund för beräk-

ning av särskild löneskatt.

47. Periodiseringsfonder. Periodiseringsfond är en

vinstanknuten reserveringsmöjlighet där

näringsidkaren/bolaget kan reservera medel

under högst fem år. Inkomståren 1994 1996

medgavs avsättning med högst 25%. Detta tak

sänktes fr.o.m. år 1997. I prop. 1997/98:150

föreslås att enskilda näringsidkare får göra

avsättning med högst 25% av inkomsten.

Reserveringsmöjligheten innebär en skattekredit

på det reserverade beloppet.

48. Direktavskrivningar. För kostnader som är

nedlagda i näringsfastigheter mellan 1 november

1994 och 31 maj 1996 erhålls ett direktavdrag med

50 procent. Avdrag skall i första hand ske mot

återföring av periodiseringsfond och

survavsättning.

3.5 Intäkter och kostnader i kapital samt

skattereduktioner

49. Generationsskifte vid räntefördelning.

Förvärvas en näringsfastighet genom arv,

testamente, bodelning med anledning av makes

död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva

kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning

till den del det negativa fördelningsunderlaget är

hänförligt till förvävet.

50. EU-bidrag. Se näringsbidrag.

3.6 Intäkter av kapital

51. Avkastning småhus. Avkastning från eget hem

behöver ej tas upp till beskattning. Däremot

utgår fastighetsskatt med 1,7 procent av

taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av

skillnaden mellan skatten (30 procent) på räntan

på fastighetens marknadsvärde och

fastighetsskatten.

52. Avkastning bostadsrätt. Enligt gällande regler

skall bostadsrättsföreningen årligen ta upp en

intäkt om 3 procent av fastighetens

taxeringsvärde. Därutöver utgår fastighetsskatt

på 1,7 procent av taxeringsvärdet.

Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan

skatten (30 procent) på räntan på det

sammanlagda marknadsvärdet av

bostadsrätterna och den skatt som betalas enligt

gällande regler.

53. Reavinst. Beskattning av värdeökning på aktier

sker först vid realisationstillfället. Räntan på

denna skattekredit är en skatteavvikelse

54. Utdelning på aktier. Från och med inkomståret

1997 uppkommer en avvikelse genom

lättnadsreglerna för delägare i onoterade bolag.

En avkastning om 65 procent (70% fr.o.m. 1998

enligt förslag i prop. 1997/98:150) av statslåne-

räntan på ett speciellt definierat underlag

undantas från beskattning i inkomstslaget

kapital. Skatteavvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

55. Reavinst på eget hem och bostadsrätt. Endast

halva reavinsten som eventuellt uppstår vid

försäljning av eget hem eller bostadsrätt tas upp

till beskattning i inkomstslaget kapital. Från och

med den 8 september 1993 kan också reavinsten

under vissa omständigheter skjutas upp. Vid

sidan av att bara halva reavinsten tas upp,

motsvarar skatteavvikelsen, vad avser

möjligheten till uppskov, en räntefri kredit.

56. Utdelning av aktier. Utdelning av aktier i ett

annat aktiebolag kan under vissa omständigheter

vara skattefri, trots att en utdelning av detta slag

enligt huvudregeln således är att anse som

skattepliktig.

57. Allemansfond. Reavinster på allemansfonder

beskattades tidigare till 20 procent medan

reavinster på andra fondandelar beskattas till 30

procent. Skatteavvikelsen upphörde från och

med beskattningsåret 1997. Skatteavvikelsen

avser skatt på kapitalinkomst.

58. Avkastningsskatt på pensionsmedel.

Avkastningen på medel reserverade för

pensionsändamål beskattas lägre än annan

avkastning på kapital. Avvikelsen uppkommer

dels i näringsverksamhet, genom bolagens egna

reserveringar och fonderingar i försäkringsbolag,

dels i kapital genom det individuella

pensionssparandet. Skattesatsen är satt till 15

procent på en schablonberäknad avkastning.

59. Avkastningsskatt K-försäkringar.

Avkastningsskatten på K-försäkringskapitalet är

justerat för den fördröjning i avskattning av

kvarhållen vinst som uppkommer vid

direktägande. En räntefri skattekredit uppkommer

genom detta.

3.7 Kostnader i kapital

60. Riskkapitalavdrag. Fysiska personer som

investerar i onoterat bolag får i inkomst av

kapital dra av 10000 100000 kronor vid köp av

nyemitterade aktier (upphörde 1996).

61. Konsumtionskrediter. Enligt gällande

regelsystem är samtliga ränteutgifter avdrags-

gilla. Enligt normen är endast ränteutgifter för lån

till investeringar och boende avdragsgilla, vilket

innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är

en skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt

på kapitalinkomst.

62. Reaförluster vid avyttring av aktier och andra

finansiella instrument. Förluster vid avyttring av

marknadsnoterade aktier m.m. får dras av från

reavinst på marknadsnoterad sådan tillgång utan

den begränsning som i andra fall gäller avdrag

för reaförluster. En motsvarande kvittningsrätt

gäller för vinster och förluster på ej

marknadsnoterade aktier o.d. I prop. 1997/98:150

föreslås att reaförlusten på onoterade aktier får

kvittas mot vinster på marknadsnoterade aktier

fr.o.m. inkomståret 1998. Avdragsbegränsningen

för fysiska personer är i övrigt 70 procent av den

faktiska reaförlusten. Skatteavvikelsen avser

skatt på kapitalinkomst.

63. Marknadsnoterade fordringar. Reavinst och

reaförlust behandlas i skattehänseende som

ränteintäkt respektive ränteutgift. Detta innebär

att de är kvittningsbara mot varandra till

100 procent. Dessa regler tillämpas inte på ej

marknadsnoterade fordringar. Skatteavvikelsen

avser skatt på kapitalinkomst.

3.8 Skattereduktion

64. ROT-reduktioner. Den 15 april 1996 återinfördes

möjligheten att få skattereduktion på

löneandelen av reparations- och

förbättringskostnader på hyreshus och egna

hem. Till skillnad från 1993 och 1994 gäller

reduktionen även för bostadsrättsinnehavare.

Möjligheten till ROT-reduktion skulle ha upphört

den 31 december 1998 men i propositionen

1997/1998:119 föreslås att perioden förlängs till

och med den 31 mars 1999 samt att storleken på

den maximala skattereduktion som kan erhållas

höjs.

3.9 Skattskyldighet

65. Akademier. Akademier, allmänna under-

visningsverk, studentnationer och sam-

arbetsorgan för studentnationer är befriade från

skatteplikt för all inkomst utom inkomst av

fastighet.

66. Företagareföreningar. All inkomst utom

inkomst av fastighet är skattefri för

företagareförening som erhåller statsbidrag,

regional utvecklingsfond och regleringsförening

på jordbrukets och fiskets områden.

67. Erkända arbetslöshetskassor m.m. All inkomst

utom inkomst av fastighet är skattefri för erkända

arbetslöshetskassor, personalstiftelser med

verksamhet att lämna understöd vid

arbetslöshet, allmänna försäkringskassor m fl.

68. Ideella föreningar. Enbart skatteplikt för inkomst

av fastighet och vissa rörelseinkomster för

allmännyttiga ideella föreningar.

69. Kyrkor, allmännyttiga stiftelser m.fl. Enbart

skatteplikt för inkomst av fastighet eller rörelse.

70. Ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 2 4 §§

fastighetstaxeringslagen. Ägare av sådan

fastighet är frikallade från skattskyldighet för

vissa typer av inkomster från sådan fastighet.

Undantaget gäller bl.a. nationalparker,

utbildnings- och vårdanstalter.

3.10 Arbetsgivaravgifter

71. Lag om nedsättning av socialavgifter. Vissa

arbetsgivare med fast driftställe i stödområde 1

och i den norra delen av stödområde 2 erhåller

under ett antal år en nedsättning av arbets-

givaravgifterna. Nedsättningen gäller inte stat

och kommun. Nedsättningen är 8 procentenheter

fr.o.m. 1/1 1997 och omfattar både arbetsgivare

och egenföretagare. Fr.o.m. 1 januari 1999 skall

vissa branscher upphöra att vara

nedsättningsberättigade enligt förslag i prop.

1997/98:62. Denna skatteavvikelse budgeteras på

budgetens utgiftssida genom ett anslag under

utgiftsområde 19 som täcker bortfallet av

avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av

denna nedsättning.

72. Lag om tillfällig avvikelse från lagen om

socialavgifter. För att främja utbildning fick

arbetsgivare som lät anställd deltaga i utbildning

på arbetstid göra avdrag med 500 kr per

arbetsdag (400 kr fr.o.m. 1/7 1996) från det

belopp som skall betalas i arbetsgivaravgifter.

Avdrag fick även göras med 75 kr/tim (35 kr efter

1/7 1996) för anställda som deltar i fortbildning.

Totalkostnaden per person är begränsad till 40

000 (20000) kronor. Stödet är även förknippat

med diverse villkor. Skatteavvikelsen har

upphört fr.o.m. 1997.

73. Riktat anställningsstöd (RAS). Under 1995

medgavs ett riktat anställningsstöd (RAS) för

nyanställningar som gjordes mellan mars och

juni 1995. För dessa nyanställningar erhålls hela

arbetsgivaravgiften, dock max 6 000 kr per

månad, i reduktion under högst tolv månader.

Stödet gällde enbart arbetsgivare med färre än

500 anställda.

74. Nedsättning med viss inriktning på mindre

företag. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får

en arbetsgivare göra ett avdrag på 5 procent av

lönesumman. Den maximala lönesumma som

medgav nedsättning uppgick år 1997 till 600 000

kronor per år. Fr.o.m. år 1998 har den maximala

lönesumma som medger nedsättning höjts till 852

000 kronor.

3.11 Särskild löneskatt

75. Utländska artister. Vid uppdrag i Sverige betalar

utländska artister en speciell artistskatt. Däremot

behöver ej sociala avgifter eller särskild löneskatt

erläggas. Eftersom inkomsten inte är

förmånsgrundande avser skatteavvikelsen

särskild löneskatt.

76. Ersättning skiljemannauppdrag. Ersättningen

ingår inte i underlaget för socialavgifter om

parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvi-

kelsen avser särskild löneskatt.

77. Ersättning till idrottsutövare. Ersättningar som

inte överstiger ett halvt basbelopp är undantaget

från socialavgifter. Eftersom ersättningen inte är

förmånsgrundande utgörs avvikelsen av särskild

löneskatt.

78. Bidrag från Sveriges författarfond och

konstnärsnämnden. Ersättningen finansieras

med statliga medel och är pensionsgrundande.

Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör

den betraktas som ersättning för utfört arbete.

Ersättningarna är belagda med tilläggspen-

sionsavgift (fr.o.m. år 1999 föreslås att

ersättningarna i stället beläggs med statlig

ålders-pensionsavgift). Avvikelsen utgörs av

särskild löneskatt med avdrag för den delen av

ATP-avgiften som ej grundar förmån.

79. Bidrag till vinstandelsstiftelser. Vinstandels-

stiftelser belastas tidigare inte med

arbetsgivaravgifter vid avsättningen till

stiftelsen eller vid uttaget. Eftersom ersättningen

inte är förmånsgrundande bör särskild löneskatt

utgå. Skatteavvikelsen upphör fr.o.m. 1997.

3.12 Mervärdesskatten

Undantag från skatteplikt

80. Omsättning av nybyggda fastigheter.

Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark

till icke-skattskyldiga och den obeskattade

vinstmarginalen på byggnader som byggts i

egen regi med uttagsbeskattning och som sålts

vidare till en icke skattskyldig person.

81. TV-licenser. Viss verksamhet för produktion och

utsändning av radio- och televisionsprogram.

Innebär bl.a. att TV-avgiften inte belastas med

mervärdesskatt.

82. Allmänna nyhetstidningar. Allmänna

nyhetstidningar var kvalificerat undantagna från

mervärdesskatt t.o.m. 1995.

83. Periodiska medlemsblad och periodiska

personaltidningar. Undantaget gäller även

införande av annonser, tryckning m.m.

84. Annan periodisk publikation. Avser

publikationer av organisationer med huvudsak-

ligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfräm-

jande, politiskt, miljövårdande m.fl. ändamål.

85. Internationell personbefordran. Som export

räknas transport till eller från utlandet. Detta

innebär att en resa från ort i Sverige till en ort i

utlandet i sin helhet är frikallad från skatteplikt.

Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och

landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes

del av utrikes buss- och tågtransporter.

86. Immateriella rättigheter. Undantaget gäller

upplåtelse och överlåtelse av vissa rättigheter

enligt upphovsrättslagen. Skatteavvikelsen

upphörde fr.o.m. 1997.

87. Försäljning av alster av bildkonst som ägs av

upphovsmannen eller dennes dödsbo.

Undantaget gäller om försäljningssumman

understiger 300 000 kronor per år. Fr.o.m den 1

november år 1995 är skattesatsen 12 procent om

försäljningssumman överstiger 300 000 kronor

per år. Tidigare var även denna försäljning

undantagen. Vid omsättning av annan utgår full

beskattning.

88. Biografföreställningar. Biografföreställningen

var tidigare befriad från mervärdesskatt. Fr.o.m. 1

juli 1996 beskattas bio med en skattesats om 6

procent.

89. Konserter och cirkusföreställningar m.m.

Teater-, opera- och balettföreställningar och

andra entréavgiftsbelagda evenemang var

undantagna från skatteplikt t.o.m. 1996.

90. Läkemedel. Läkemedel som utlämnas enligt

recept eller säljs till sjukhus är kvalificerat

undantaget från mervärdesskatt. Däremot utgår

mervärdesskatt vid försäljning av icke receptbe-

lagda läkemedel.

91. Lotterier. All beskattning sker i form av

punktskatt.

92. Idrottsevenemang. Idrottsevenemang som

anordnas av en allmännyttig ideell förening, stat

eller kommun är undantaget från skatteplikt.

93. Kommersiell utbildning. Utbildning var

undantagen från mervärdesskatt t.o.m. 1996.

Skattesats

94. Livsmedel. För livsmedel är skattesatsen numera

nedsatt till 12 procent. Före 1/1 1996 uppgick

skattesatsen till 21 procent. Som livsmedel

räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker,

vin och starköl samt tobaksvaror.

95-97. Rumsuthyrning, personbefordran samt trans-

port i skidliftar. Skattesatsen är 12 procent.

98. Allmän nyhetstidning. Från den 1 januari 1996

utgår mervärdesskatt med en skattesats om 6

procent. Tidigare var nyhetstidningar kvalificerat

undantagna från skatteplikt.

99. Biografföreställningar. Fr.o.m. 1 juli 1996

beskattas bio med en skattesats om 6 procent.

100. Entréavgiftsbelagda

kulturevenemang. Dessa beskattas med 6

procent mervärdesskatt fr.o.m. 1/1 1997.

101. Avgifter för idrottsutövning eller till

idrottsevenemang som tillhandahålls

kommersiellt. Beskattas med 6 procent

mervärdesskatt fr.o.m. 1/1 1997.

102. Upphovsrätter. Upphovsrätter beskattas med 6

procent mervärdesskatt fr.o.m. 1/1 1997.

Undantag från skattskyldighet

103. Allmännyttiga ideella föreningar. Omsättning

av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas

inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen

är befriad från inkomstskatt enligt lagen om

statlig inkomstskatt för omsättningen ifråga.

Redovisningsperiod

104. Tidpunkten för

redovisningsskyldighetens inträde i byggnads-

och annan entreprenadverksamhet.

Redovisningsskyldigheten inträder två månader

efter det att fastigheten tagits i bruk.

Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten.

Avdrag för ingående skatt

105. Ingående skatt på jordbruksarrende.

Avdragsrätten omfattar hela den ingående

skatten på jordbruksarrende, även om i arrendet

ingår värdet av bostad.

3.13 Skatteförmåner inom punktskatte-om-

rådet

Energiskatt

106. Skatt på dieselbränsle i

motorfordon. Skattesatsen för diesel i olika

miljöklasser jämförs med skattesatsen för bensin

i miljöklass 2, vilken utgör normen på hela

transportområdet. Under 1998 är den

genomsnittliga skattesatsen för bensin i den

främsta miljöklassen 41 öre/kWh medan diesel

beskattas med 16 öre/kWh i miljöklass 1, 19

öre/kWh i miljöklass 2 och 22 öre/kWh i

miljöklass 3.

107. Skattebefrielse för elförbrukning vid

bandrift. Befrielsen gäller elförbrukning för

järnväg och tunnelbana. Skatteavvikelsen

uppgår till 41 öre/kWh.

108. Skattebefrielse på bränsle för inrikes

sjöfart. Avvikelsen uppgår till 41 öre/kWh.

109. Elförbrukning i vissa kommuner.

Normen för skatt på elektrisk kraft utgörs av den

skattesats som merparten av de svenska

hushållen betalar. Den uppgår till 15,2 öre/kWh

under 1998. I Norrbottens, Västebottens och

Jämtlands län samt Sollefteå, Ånge, Örn-

sköldsviks, Amlung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Älvdalen,

Ljusdals och Torsby kommuner är dock

skattesatsen nedsatt till 9,6 öre/kWh. Avvikelsen

i skattesatser utgörs av skillnaden mellan 15,2

öre och 9,6 öre/kWh.

110. El för gas- värme-, vatten och

elförsörjning. Skattesatsen för dessa förbrukare

uppgår till 12,9 öre/kWh i de kommuner som inte

har ovannämnda nedsättning till 9,6 öre/kWh.

Skatteavvikelsen uppgår till 3,3 öre/kWh och har

störst betydelse för produktion av fjärrvärme.

111. Differentierat skatteuttag på fossila

bränslen. Skatteavvikelserna beräknas som

skillnaden mellan skattesatserna på de olika

energislagen och normalskattesatsen på elektrisk

kraft. Under 1998 uppgår skatteavvikelserna för

gasol till 14,1 öre/kWh, för naturgas 13,0

öre/kWh, för kol 11,0 öre/kWh, för tung

eldningsolja 8,3 öre/kWh samt för villaolja 7,7

öre/kWh.

112. Skattebefrielse för biobränslen.

Ingen skatt utgår på biobränslen, vilket innebär

en avvikelse på 15,2 öre/kWh 1997.

113. Bidrag till värmeverk. För värme som levereras

till industrin erhåller producenten ett bidrag om 9

öre/kWh. Skatteavvikelsen upphörde år 1997.

114. Kraftvärmeanläggningar. För bränsle som

förbrukas vid samtidig produktion av värme och

skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanlägg-

ning medges avdrag med halva energiskatten.

115. Produktion av elkraft. De fossila bränslen som

används som insatsvaror vid produktion av

elkraft är skattebefriade. Man undviker därmed

en dubbelbeskattning eftersom elkraften

beskattas i konsumtionsledet.

116. Bränsleförbrukning inom industrin.

Industrisektorn är skattebefriade för all

användning av fossila bränslen. Normen utgörs

av full skattesats på dessa bränslen.

117. Bränsleförbrukning inom växthusnäringen.

Från och med 1996 är växthusnäringen

skattebefriade för all användning av fossila

bränslen. Före 1996 debiterades 15 procent av

energiskattesatserna. Normen utgörs av full

skattesats på dessa bränslen.

118. Elförbrukning inom industrin. Industrisektorn

är skattebefriad för all användning av elektrisk

kraft. Normen utgörs av normalskattesatsen på

el.

119. Elförbrukning inom

växthusnäringen. Växthusnäringen är

skattebefriad för all användning av elektrisk

kraft. Normen utgörs av normalskattesatsen på

el.

Koldioxidskatt

120. Metallurgiska processer. Avdrag

medges för koldioxidskatt för bränslen som

används för metallurgiska processer.

121. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på

bränslen inom energiintensiv industri. Från och

med 1 juli 1997 får den energiintensiva sektorn en

nedsättning så att skattebelastningen begränsas

till 24 procent av den koldioxidskatt som

överstiger 0,8 procent av det enskilda företagets

omsättning. Företag inom cement-, kalk-, glas-

stenindustri är dock skattebefriade för

koldioxidskatten över 1,2 procent av

omsättningen. Denna regel avser dock endast

förbrukning av naturgas och kol.

122. Skattebefrielse för inrikes sjöfart. Skattebefrielse

föreligger för såväl energi- som koldioxidskatt.

123. Produktion av elkraft. För bränsle som åtgår vid

produktion av elkraft utgår ingen koldioxidskatt.

Enligt normen bör skatteuttaget utgöra

50 procent av de gällande skattesatserna, dvs

den skattesats som gäller för de

konkurrensutsatta sektorerna.

Övrigt

124. Undantag från svavelskatt. Bränslen som

används för att producera cement, kalk och sten

är befriade från svavelskatt liksom bränslen i

sodapannor inom skogsindustrin. Svavelskatten

utgår med 30 kr per kg svavelinnehåll i andra

bränslen än ovanstående.

3.14 Skattesanktioner

Kostnader i kapital

125. Ränteutgifter. Enligt normen skall samtliga

ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser

investeringar. Dock finns en begränsning i

lagstiftningen vilket innebär att avdragseffekten

är 21 procent i de fall nettoränteutgiften (kapital-

inkomster fråndragna) överstiger 100 000 kr.

126. Begränsning av skattereduktion. I

reglerna om skattereduktion för underskott av

kapital finns en regel som begränsar reduktionen

till summa andra skatter. Skatterestitution

medges inte. Avvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

127. Räntekostnader för

bostadsrättsföreningar. Avdragsrätten för

räntor är begränsad och får ej överstiga den

intäkt på 3 procent av taxeringsvärdet som

föreningen skall ta upp till beskattning.

128. Fastighetsskatt på hyresfastigheter

(bostadsdelen). Fastighetsskatten på

hyreshusfastigheter (bostadsdelen) är en

objektskatt som enbart träffar fastighetskapital.

Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av

näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som

är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

inte reducerar skatten, en skatteavvikelse.

129. Fastighetsskatt på lokaler. Fastighetsskatten på

lokaler är en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas

som inkomst av näringsverksamhet, utgör

fastighetsskatten (som är avdragsgill mot

intäkterna), till den del den inte reducerar

skatten, en skatteavvikelse. Fastighetsskatten på

lokaler infördes 1996 som en delfinansiering av

EU-avgiften.

130. Fastighetsskatt på industrienheter.

Fastighetsskatten på industrienheter är en

objektskatt som enbart träffar fastighetskapital.

Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten (som

är avdragsgill mot intäkterna), till den del den

inte reducerar skatten, en skatteavvikelse.

Fastighetsskatten på industrienheter infördes

1996 som en delfinansiering av EU-avgiften.

131. Fastighetsskatt på elproduktionsenhets mark-

värde. Fastighetsskatten på elproduktionsenhets

markvärde är en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas

som inkomst av näringsverksamhet, utgör

fastighetsskatten (som är avdragsgill mot

intäkterna), till den del den inte reducerar

skatten, en skatteavvikelse. Fastig-hetsskatten

på elproduktionsenhets markvärde infördes 1997

i samband med att skatt på viss elektrisk kraft

avskaffades. I prop. 1997/98:150 föreslås att

skattesatsen sänks fr.o.m. inkomståret 1999.

Punktskatter

132. Skatt på viss elektrisk kraft. Före 1 januari 1997

utgick en produktionsskatt på elkraft som

produceras i vattenkraftverk. Den var

differentierad beroende på vattenkraftverkets

ålder. Skatten kan likställas med en extra in-

komstskatt som lagts på vissa företag och är

därför att betrakta som en skattesanktion.

Eftersom elkraften även beskattas i

konsumtionsledet utgör denna skattesanktion en

slags dubbelbeskattning. Produktionsskatten på

el som produceras i vattenkraftverk har fr.o.m.

den 1 januari 1997 ersatts av en fastighetsskatt

av samma storlek.

133. Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk. För elkraft som produceras i

kärnkraftverk utgår en särskild skatt om 2,2

öre/kWh under 1998. Skatten kan likställas med

en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag

och är därför att betrakta som en skattesanktion.

Dessutom utgör skatten en dubbelbeskattning

av el som har producerats vid kärnkraftsverk.

3.15 Icke saldopåverkande avvikelser

134. Flyttningsbidrag som utgår p.g.a att

den anställde flyttar till ny bostadsort och fått

särskild ersättning av arbetsgivaren eller det

allmänna är i allmänhet skattefri. Om ersätt-

ningen väsentligt överstiger belopp som gäller

för befattningshavare i offentlig tjänst är det

överskjutande beloppet skattepliktigt. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt.

135. Värnpliktigas förmåner i form av naturaförmåner,

dagersättning, befattningspremie,

avgångsvederlag, utbildningspremie, familjebi-

drag m.m. är skattefri inkomst. Näringsbidrag

utgör dock skattepliktig inkomst. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt.

136. Socialbidrag och annan hjälp enligt

socialtjänstlagen. Socialbidrag, begrav-

ningshjälp samt underhåll som lämnats till

intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på

sjukhus är ej skattepliktiga, varför inkomstskatt

ej utgår.

137. Allmänt barnbidrag. Barnbidrag och

förlängt barnbidrag samt barnpension enligt

lagen om allmän försäkring till den del pensionen

efter avliden förälder ej överstiger 0,4 basbelopp

är ej skattepliktiga. Skattefriheten för barnpen-

sion är begränsad till den garantinivå som gäller

för bidragsförskott. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

138. Bidragsförskott är inte skattepliktigt.

139. Handikappersättning.

Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag

som utgör ersättning för merkostnader, merut-

gifter för resor, särskilt pensionstillägg för

långvarig vård av sjukt barn samt hem-

sjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som utgår

av kommunala eller landstingskommunala medel

är skattefria. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

140. Bidrag till adoption. Bidrag vid

adoption av utländska barn är skattefritt.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt

141. Engångsbidrag i samband med

arbetsplacering av flyktingar. Ersättningen

betalas ut vid den första arbetsplaceringen och

bidraget är anpassat till de normer som gäller

inom socialtjänsten. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

142. Bostadstillägg till pensionärer.

Ersättningen är skattefri. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

143. Bostadsbidrag. Ersättningen är

skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

144. Studiebidrag. Studiestöd enligt

studiestödslagen.

146. Ersättning som tillfaller försäkrad enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring. Skattefri-

heten gäller enbart ersättningar som inte grundar

sig på förvärvsinkomster. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

147. Grundavdrag för pensionärer. Grundavdraget

för skattskyldiga med folkpension (förtids-

pension, änkepension mm) avviker från det grun-

davdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade

till. Det särskilda grundavdraget är lika med

folkpension plus pensionstillskott och reduceras

med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock

aldrig vara lägre än det avdrag som aktiva

skattskyldiga erhåller. Syftet med avdraget är att

garantera pensionären ett visst belopp efter

skatt. Avvikelsen avser inkomstskatt.

148-161. Sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig

föräldrapenning, vårdbidrag, dagpenning,

kontant arbetsmarknadsstöd, utbildnings-

bidrag, generationsväxling, kommunansvar för

ungdomar mellan 20 24 år, vuxenstudiebidrag,

delpension, dagpenning vid repetitionsövning,

utbildningsbidrag för doktorander, timersät-

tning vid kommunal vuxenutbildning, livränta

vid arbetsskada, startbidrag för egen rörelse,

ersättning vid närståendevård. Samtliga dessa

ersättningar är skattepliktiga och pensionsgrun-

dande. Skatteavvikelsen avser den del av arbets-

givaravgifterna som avser allmän tillägg-

spension. I prop. 1997/98:151 föreslås att statlig

ålderspensionsavgift införs på dessa förmåner

fr.o.m. 1 januari 1999 varför skatteavvikelsen

upphör fr.o.m. detta datum.

162. Statliga löneutbetalningar. På löner och andra

förmåner utgår normalt fulla arbetsgivaravgifter.

Vad gäller utbetalningar från staten betalades

före 1 juli 1995 ej avgift till arbetsskadeförsäk-

ringen.

PROP. 1997/98:150 BILAGA 6

 PROP. 1997/98:150 BILAGA 6

 28

 25