Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Sammanfattning av betänkandet (SOU 1995:46) Effektivare styrning och

rättssäkerhet i asylprocessen

Uppdraget

Utredningens uppdrag kan i allt väsentligt delas in i två olika block. Det

första blocket gäller frågor om regeringens möjligheter att styra praxisbild-

ningen i utlänningsärenden (styrmedelsavsnittet). Block 2 rör rättssäkerhets-

frågor i asylprocessen med tonvikt på tre särskilda frågor nämligen inslaget av

muntlighet i processen, beslutsmotiveringar samt för- och nackdelar med att

införa en vidgad möjlighet att överklaga beslut om uppehållstillstånd

(rättssäkerhetsavsnittet).

Styrmedelsavsnittet

Nuvarande förhållanden

Regeringen kan för närvarande styra praxisbildningen i utlänningsärenden på två

sätt. Den kan antingen utfärda generella föreskrifter (förordningsmetoden),

eller besluta i enskilda ärenden som överlämnats från Invandrarverket eller

Utlänningsnämnden (ärendemetoden). I nuvarande ordning används främst

ärendemetoden för att ge praxisvägledning i frågor om uppehållstillstånd.

Regeringens beslut i enskilda ärenden kan indelas i två kategorier. Dels

meddelar regeringen vägledande avgöranden för Invandrarverket och

Utlänningsnämnden. Dels kan regeringen utan riksdagens hörande skärpa

kriterierna för asyl med hänvisning till Sveriges mottagningsresurser; ett

styrmedel som har övervägande ekonomiska bevekelsegrunder.

 Det kraftfullaste instrumentet som regeringen har till sitt förfogande när det

gäller att styra utvecklingen i uppehållstillstånds- ärenden är den sistnämnda

möjligheten att skärpa kriterierna för beviljande av asyl under hänvisning till

den svenska mottagningssituationen. Formellt sett har ett sådant beslut endast

verkan för krigsvägrare och s.k. de factoflyktingar men det har också stor

betydelse för vilka som får stanna av humanitära skäl. Däremot berör det inte

asylrätten för dem som är flyktingar enligt Genèvekonventionen. Möjligheten att

skärpa asylkriterierna har använts två gånger. Första gången var år 1976 och

andra i december 1989, det s.k. Luciabeslutet.

 De utlänningsärenden som för närvarande får överlämnas till regeringen för

avgörande är av fem olika slag. Ärenden får överlämnas om de på grund av

familjeanknytning eller av annan liknande orsak har samband med ett ärende som

prövas av regeringen eller om de bedöms endera ha betydelse för den allmänna

säkerheten eller utrikespolitisk betydelse. De får vidare överlämnas om det

bedöms vara av särskild vikt för ledning av utlänningslagens tillämpning att

ärendet prövas av regeringen eller om synnerliga skäl annars talar för

regeringens prövning. Den vanligaste grunden för överlämnande är att det bedöms

vara av särskild vikt för ledning av utlänningslagens tillämpning att regeringen

prövar ärendet.

 En stor del av de ärenden som överlämnats till regeringen för avgörande under

åren 1992-1994 har gällt frågor om nya stora grupper av asylsökande som sökt

skydd i Sverige. Som exempel kan nämnas asylsökande från Peru, Bosnien-

Hercegovina och Somalia. En annan större ärendekategori utgörs av s.k.

vårdfallsproblematik, dvs. ärenden som karakteriseras av att sökandena förutom

politiska skäl även åberopar medicinskt humanitära grunder för sin rätt till

uppehållstillstånd. På senare år kan noteras att s.k. nya ansökningar, dvs.

ansökningar från personer som skall avvisas enligt ett lagakraftvunnet beslut,

har överlämnats tämligen ofta.

 Oberoende om regeringen styr praxisbildningen genom beslut i enskilda ärenden

eller genom förordningar innebär den nuvarande ordningen att regeringen har

möjlighet att göra ställningstaganden som kan medföra avsevärda ekonomiska

konsekvenser för samhället utan att underställa riksdagen frågan. Regeringens

principbeslut vad gäller asylsökande från Bosnien-Hercegovina som berörde en

mycket stor grupp människor kan tjäna som exempel på detta.

Utredningens förslag

Utredningen föreslår att regeringen i första hand styr praxisbildningen i

utlänningsärenden genom förordningar. Bakgrunden till detta är i första hand

rättssäkerhetsaspekter. Förordningsmetoden ökar bl.a. förutsebarheten. En

förordning offentliggörs som regel minst en månad innan den börjar tillämpas. De

asylsökande och deras ombud/biträde kan alltså i god tid före ikraftträdandet

bilda sig en uppfattning om det nya rättsläget och de konsekvenser det kan föra

med sig. Ett beslut i ett enskilt ärende är mer överrumplande och betydligt

svårare för de berörda att hålla sig ajour med eftersom det inte offentliggörs

på samma sätt. Förordningsmetoden innebär även att en rimlig övergångsreglering

kan komma till stånd. Genom förordningsmetoden stärks Invandrarverkets och

Utlänningsnämndens ställning samtidigt som regeringen behåller det yttersta

ansvaret för praxisbildningen.

 Enligt utredningens förslag får regeringen liksom hittills utfärda förord-

ningar om uppehållstillstånd för studier och besök. Regeringen får också rätt

att meddela generella föreskrifter om förutsättningarna för uppehållstillstånd

av humanitära skäl. Syftet är att regeringen i förordningar skall kunna meddela

föreskrifter om t.ex. kriterierna för beviljande av uppehållstillstånd för nya

grupper som sökt skydd i Sverige, beträffande vårdbehövande utlänningar och

andra principiella frågor. Regeringen får också bemyndigande att meddela

föreskrifter om tidsbegränsat uppehållstillstånd.

 Regeringens möjlighet att skärpa asylkriterierna på grund av Sveriges

mottagningsförhållanden behålls. Beslut av det slaget föreslås dock ges formen

av generella föreskrifter fortsättningsvis. Detta innebär att ställningstaganden

av den typ som gjordes i Luciabeslutet i framtiden bör komma till uttryck i en

förordning.

 Som en följd av att förordningsmetoden främst skall användas vid styrning av

praxisbildningen minskas regeringens befattning med enskilda ärenden. En

begränsad möjlighet för myndigheterna att överlämna ärenden till regeringen för

avgörande behålls dock. De ärenden som fortsättningsvis får överlämnas är

huvudsakligen vissa säkerhetsärenden, ärenden som har utrikespolitisk betydelse

och ärenden som kan antas ha betydelse för frågan om uppehållstillstånd för en

större grupp asylsökande. Nya ansökningar får enligt förslaget inte överlämnas.

Den praxisbildning som behövs från regeringens sida bör enligt utredningens

uppfattning ges i ärenden som inte slutligt avgjorts.

 Regeringen föreslås inte få möjlighet att förbehålla sig prövningsrätten av

vissa ärenden eller ärendegrupper. Utredningen har inte funnit några

konstitutionella hinder mot en sådan ordning men anser att den är olämplig. Den

kan påverka myndigheternas självständighet gentemot regeringen på ett

ofördelaktigt sätt. Dessutom finns en påtaglig risk för att skrivelser till

regeringen med yrkande om att regeringen skall överta ett visst ärende blir ett

regelmässigt inslag i asylprocessen. Detta skulle kunna medföra att regeringen i

detta hänseende återigen skulle komma att belastas med alla utlänningsärenden

vilket skulle ta tid i anspråk som bör inriktas på det egentliga politikområdet.

 För att förordningsmetoden skall fungera är det av yttersta vikt att

myndigheterna kontinuerligt håller regeringen underrättad om inströmnings-

situationen såvitt gäller olika grupper av asylsökande och andra principiella

frågor. Utredningen förslår därför att kontaktnätet mellan regeringen och

myndigheterna vidgas. Myndigheternas rapporteringar föreslås kompletteras med

månatliga rapporter som innehåller statistik och en omvärldsanalys. Dessutom bör

ett informellt kontaktnät etableras mellan regeringen och myndigheterna där

allmängiltiga frågeställningar kan tas upp.

 Utredningen berör också frågan hur fördelningen mellan regeringens och

riksdagens kompetens på uppehållstillståndsområdet bör vara utformad.

Utgångspunkten är att en rimlig ordning bör tillgodse såväl regeringens behov av

att kunna styra utvecklingen som riksdagens behov av kontroll och begränsningar

av statens utgifter. Den nuvarande ordningen innebär att riksdagen kan ställas

inför fullbordat faktum beträffande oplanerade utgifter sedan regeringen fattat

ett vägledande beslut i fråga om uppehållstillstånd för en större grupp av

asylsökande. Denna ordning är inte tillfredsställande. Enligt utredningens

bedömning skulle en lösning kunna vara införandet av en ekonomisk totalram för

verksamhetsområdet invandring. En sådan skulle ge riksdagen ett reellt styrmedel

samtidigt som regeringen, inom den givna totalramen, skulle ha full frihet att

styra praxisbildningen. Något konkret förslag för genomförande av en sådan

ordning läggs inte fram men utredningen vill peka på behovet att sådana

överväganden görs.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Rättssäkerhetsavsnittet

Muntlig handläggning i asylärenden

Enligt nuvarande ordning skall muntlig handläggning ingå vid Invandrarverkets

och Utlänningsnämndens handläggning av asylärenden om det kan antas vara till

fördel för utredningen eller i övrigt främja ett snabbt avgörande av ärendet.

Muntlig handläggning skall även annars företas på begäran av utredningen om inte

en sådan handläggning skulle sakna betydelse för att avgöra frågan om

uppehållstillstånd.

 Utredningen föreslår ett delvis nytt regelsystem. En utlänning som har ansökt

om asyl skall i fortsättningen få avvisas endast om muntlig handläggning har

ingått vid Invandrarverkets handläggning av ärendet. Även för Utlänningsnämndens

del görs vissa ändringar. Enligt förslaget måste Utlänningsnämnden medge muntlig

handläggning om utlänningen har begärt detta om det inte står klart att en sådan

handläggning är obehövlig. Detta innebär bl.a. att det knappast finns något

utrymme för att avslå en begäran om muntlig handläggning i ärenden där en

tilltrosbedömning kan sägas ha direkt betydelse för frågan om ett

uppehållstillstånd skall beviljas eller inte. Om nämnden inte omedelbart

beviljar en begäran om muntlig handläggning, får ärendet inte avgöras förrän

utlänningen fått besked om detta och beretts tillfälle att slutföra sin talan.

Beslutsmotiveringar m.m.

Nuvarande ordning innebär bl.a. att positiva beslut, dvs. beslut som innebär

bifall till sökandens ansökan, inte behöver vara motiverade. Utredningen

föreslår att alla beslut om uppehållstillstånd skall motiveras. Bakgrunden till

förslaget är bl.a. att Invandrarverkets positiva beslut är praxisbildande inom

verket. Att besluten är motiverade är en förutsättning för att den praxis-

bildningen skall kunna följas av utomstående. En vidgad beslutmotiverings-

skyldighet kan också leda till en kvalitetsförbättring av beslutsfattandet som

sådant. Erfarenhetsmässigt blir nämligen beslut där beslutsfattare har att ge en

tydlig och enkel skriftlig motivering till sina beslut mer genomarbetade.

Utredningen anser att det särskilt viktigt att beslut som innebär att ett till-

stånd tidsbegränsas på grund av sökandens vandel motiveras eftersom den

asylsökande måste få veta vilken avvägning som gjorts mellan de anförda skälen

för uppehållstillstånd och den vandelsanmärkning som vänds mot honom eller

henne.

 Ett särskilt problem som har samband med beslutsmotiveringar är hur de

asylsökande och deras ombud/biträden skall få tillgång till det material som

myndigheterna baserar sina länderbedömningar på. Utredningen förspråkar större

öppenhet i sådana frågor. Myndigheterna rekommenderas att sammanställa utförliga

s.k. länderöversikter samt att i större utsträckning tillföra de enskilda

asylärendena bakgrundsmaterial. Utredningen pekar slutligen också på den

förändring som skett beträffande utrikessekretessen och regeringens roll när det

gäller att ta ställning till utlämnande av t.ex. reserapporter.

Överklagande av beslut om uppehållstillstånd m.m.

Enligt nuvarande ordning får ett beslut i fråga om uppehållstillstånd eller

arbetstillstånd eller återkallelse av sådana tillstånd överklagas av utlänningen

endast om tillståndsfrågan har behandlats i samband med ett beslut om avvisning

eller utvisning. Utredningens förslag innebär att den kopplingen tas bort för

beslut om uppehållstillstånd och återkallelse av ett sådant tillstånd. En

utlänning har alltså rätt att överklaga ett beslut där ansökan om uppehålls-

tillstånd avslås eller ett beslut om återkallelse av uppehållstillstånd även om

frågan inte har behandlats i samband med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut.

Förslaget får störst betydelse för personer som söker uppehållstillstånd före

inresan i Sverige.

 Utredningen föreslår också att rättsprövning införs för ärenden enligt

utlänningslagen som prövas av regeringen i första och enda instans.

I utredningens uppdrag ingår slutligen även att överväga om det finns behov av

en formell regel som ger Invandrarverket och Utlänningsnämnden rätt att skjuta

upp prövningen av ett asylärende tills situationen i de asylsökandes hemländer

har klarnat. Bedömningen är att det är förvaltningsrättsligt godtagbart att

myndigheterna tar viss tid på sig för att skaffa ett tillförlitligt underlag för

sin bedömning. Ett asylärende bör emellertid inte få skjutas upp allt för länge

av denna orsak. En regel om vilandeförklaring skulle närmast uppmuntra till en

ordning där ärenden skjuts upp under längre tid. Utredningens bedömning är

därför att asylärenden inte bör kunna vilandeförklaras.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Författningsförslag

1 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529)

Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529)1

dels att 2 kap. 4, 5 och 11 §§, 3 kap. 4 §, 7 kap. 3 och 11 §§ samt 11 kap. 1

och 3 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer 2 kap. 14 § och 3 kap. 8 §

samt närmast före dessa paragrafer två nya rubriker av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

2 kap.

4 §

Uppehållstillstånd får ges till

1. en utlänning som är nära anhörig till en i Sverige bosatt person eller som

annars har särskild anknytning till Sverige,

2. en utlänning som av humanitära skäl bör få bosätta sig i Sverige, eller

en utlänning som har fått arbetstillstånd eller som har sin försörjning ordnad

på något annat sätt.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att

 uppehållstillstånd kan ges

----------------------------------------------------------------------

5 §

Om utlänningen befinner sig i Sverige när ansökan om uppehållstillstånd görs

eller prövas, får ansökan inte bifallas.

Detta gäller dock inte om

1. utlänningen har rätt till asyl här,

2. utlänningen skall återförena sig med en nära familjemedlem som är

stadigvarande bosatt i Sverige och som han tidigare har sammanlevt med

utomlands, eller

3. det annars finns särskilda skäl.

Om utlänningen skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit laga

kraft, får dock en ansökan om uppehållstillstånd från honom bifallas bara om

ansökan grundar sig på omständigheter som inte har prövats förut i ärendet om

hans avvisning eller utvisning och om

1. utlänningen har rätt till asyl här, eller

det annars finns synnerliga skäl av humanitär art.

---------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att en

 ansökan om uppehållstillstånd får

 bifallas även i andra fall än som

 anges i andra stycket, om det

 följer av en överenskommelse med

 främmande stat.

---------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

11 §

Om utlänningen har rest in i landet, får ett uppehållstillstånd återkallas

1. om han inte försörjer sig på ett ärligt sätt eller bedriver sådan verksamhet

som kräver arbetstillstånd utan att ha sådant tillstånd,

2. om han på grund av ett tidigare ådömt frihetsstraff eller någon annan

särskild omständighet kan antas komma att begå brott i Sverige eller i något

annat nordiskt land, eller

3. om det med hänsyn till hans tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att

han kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet

i Sverige eller i något annat nordiskt land.

Återkallelse enligt första stycket får endast ske om frågan har väckts innan

utlänningen har varit bosatt här i två år med uppehållstillstånd.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att

 uppehållstillstånd får återkallas för

 de utlänningar som omfattas av

 avtalet om ett europeiskt eko-

 nomiskt samarbetsområde (EES) även

 i andra fall än de som anges i

 första stycket.

--------------------------------------------------------------------

 Bemyndiganden i fråga om uppehållstillstånd

14 §

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om

--------------------------------------------------------------------

 1. uppehållstillstånd för studier

 eller besök,

--------------------------------------------------------------------

 2. förutsättningarna för uppe-

 hållstillstånd av humanitära skäl i

 andra fall än som avses i 5 §

 tredje stycket 2 och

--------------------------------------------------------------------

 3. förutsättningarna för tids-

 begränsat uppehållstillstånd.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får också föreskriva

 att en ansökan om uppe-

 hållstillstånd får bifallas även i

 andra fall än som anges i 5 §

 andra stycket, om det följer av

 en överenskommelse med främmande

 stat, samt att uppehållstillstånd

 får återkallas för de utlänningar

 som omfattas av avtalet om ett

 europeiskt ekonomiskt samarbets-

 område (EES) även i andra fall än

 de som anges i 11 § första

 stycket.

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

3 kap.

4 §

En utlännings som avses i 1 § har rätt till asyl

Asyl får dock vägras om

1. det av hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller

med hänsyn till rikets säkerhet finns synnerliga skäl att inte bevilja asyl,

--------------------------------------------------------------------

 2. det beträffande en utlänning 2. det beträffande en utlänning

 som omfattas av 1 § 2 eller 3 som omfattas av 1 § 2 eller 3 på

 finns särskilda skäl att inte grund av brottslighet eller med

 bevilja asyl, hänsyn till rikets säkerhet finns

 särskilda skäl att inte bevilja

 asyl.

--------------------------------------------------------------------

3. utlänningen har rest in från Danmark, Finland, Island eller Norge och kan

sändas åter till något av dessa länder i enlighet med en överenskommelse mellan

Sverige och det landet, såvida det inte är uppenbart att han inte kommer att

beviljas uppehållstillstånd där,

4. utlänningen i annat fall före ankomsten till Sverige har uppehållit sig i ett

annat land än hemlandet och, om han återsänds dit, är skyddad mot förföljelse

eller, i förekommande fall, mot att sändas till en krigsskådeplats eller till

hemlandet och också mot att sändas vidare till ett annat land där han inte har

motsvarande skydd, eller

utlänningen har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad på

det sätt som anges i 4.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva undantag

 från andra stycket 4 för de fall då

 utlänningens anknytning till

 Sverige är av sådan art att han

 inte bör nekas att få sin ansökan

 om asyl prövad här.

--------------------------------------------------------------------

 Bemyndiganden i fråga om asyl

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Om Sveriges möjligheter att ta

 emot utlänningar motiverar det får

 regeringen föreskriva att asyl

 inte får beviljas i fall som

 avses i 1 § 2 eller 3.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva

 undantag från 4 § andra stycket för

 de fall då utlänningens anknytning

 till Sverige är av sådan art att

 utlänningen inte bör nekas att få

 sin ansökan om asyl prövad här.

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

7 kap.

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverks beslut Statens invandrarverks beslut

 i fråga om avvisning eller i fråga om avvisning, utvisning

 utvisning och en i samband därmed uppehållstillstånd eller

 behandlad fråga om återkallelse av uppehållstillstånd

 uppehållstillstånd eller får av utlänningen överklagas till

 arbetstillstånd eller återkallelseUtlänningsnämnden. Invandrar-

 av sådana tillstånd får av verkets beslut i fråga om arbets-

 utlänningen överklagas till Ut- tillstånd eller återkallelse av

 länningsnämnden. arbetstillstånd får av utlänningen

 överklagas till nämnden under för-

 utsättning att frågan om tillstånd

 har behandlats i samband med ett

 beslut i fråga om avvisning

 eller utvisning.

--------------------------------------------------------------------

Utlänningsnämnden består av ordförande och övriga ledamöter till det antal

regeringen bestämmer. För ordförande skall finnas ersättare. Ledamöter och

ersättare för ordförande utses av regeringen. Ordförande och ersättare för

ordförande skall vara jurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare

eller annan likvärdig erfarenhet.

11 §

--------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverk får med Statens invandrarverk får med

 eget yttrande överlämna ett

--------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket eller Utlän Invandrarverket och Utlän

--------------------------------------------------------------------

 1. ärendet på grund av familje 1. ärendet på grund av familje

--------------------------------------------------------------------

 2. ärendet bedöms ha betydelse 2. ärendet bedöms ha sådan

 för

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

 3. det bedöms vara av särskild 3. det bedöms vara av särskild

 vikt för ledning av

--------------------------------------------------------------------

 4. synnerliga skäl annars talar 4. om det i andra fall än som

 för

--------------------------------------------------------------------

 Har invandrarverket överlämnat När Invandrarverket överlämnar

--------------------------------------------------------------------

Vad som i 5 § föreskrivs om Invandrarverket och Utlänningsnämnden gäller också

regeringen när den avgör ett överlämnat ärende.

11 kap.

1 §

--------------------------------------------------------------------

 I ett asylärende vid statens En utlänning som har ansökt om

 invandrarverk skall det ingå

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket får bestämma att I ett asylärende vid Ut

 även andra personer än

--------------------------------------------------------------------

 Första och andra styckena Invandrarverket och Utlän

--------------------------------------------------------------------

3 § 2

Om utlänningen har rest in i landet, får ett uppehållstillstånd återkallas

1. om han inte försörjer sig på ett ärligt sätt eller bedriver sådan verksamhet

som kräver arbetstillstånd utan att ha sådant tillstånd,

2. om han på grund av ett tidigare ådömt frihetsstraff eller någon annan

särskild omständighet kan antas komma att begå brott i Sverige eller i något

annat nordiskt land, eller

3. om det med hänsyn till hans tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att

han kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet

i Sverige eller i något annat nordiskt land.

Återkallelse enligt första stycket får endast ske om frågan har väckts innan

utlänningen har varit bosatt här i två år med uppehållstillstånd.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att

 uppehållstillstånd får återkallas för

 de utlänningar som omfattas av

 avtalet om ett europeiskt eko-

 nomiskt samarbetsområde (EES) även

 i andra fall än de som anges i

 första stycket.

--------------------------------------------------------------------

 Bemyndiganden i fråga om uppehållstillstånd

14 §

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om

--------------------------------------------------------------------

 1. uppehållstillstånd för studier

 eller besök,

--------------------------------------------------------------------

 2. förutsättningarna för uppe-

 hållstillstånd av humanitära skäl i

 andra fall än som avses i 5 §

 tredje stycket 2 och

--------------------------------------------------------------------

 3. förutsättningarna för tids-

 begränsat uppehållstillstånd.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får också föreskriva

 att en ansökan om uppe-

 hållstillstånd får bifallas även i

 andra fall än som anges i 5 §

 andra stycket, om det följer av

 en överenskommelse med främmande

 stat, samt att uppehållstillstånd

 får återkallas för de utlänningar

 som omfattas av avtalet om ett

 europeiskt ekonomiskt samarbets-

 område (EES) även i andra fall än

 de som anges i 11 § första

 stycket.

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

3 kap.

4 §

En utlännings som avses i 1 § har rätt till asyl

Asyl får dock vägras om

1. det av hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller

med hänsyn till rikets säkerhet finns synnerliga skäl att inte bevilja asyl,

--------------------------------------------------------------------

 2. det beträffande en utlänning 2. det beträffande en utlänning

 som omfattas av 1 § 2 eller 3 som omfattas av 1 § 2 eller 3 på

 finns särskilda skäl att inte grund av brottslighet eller med

 bevilja asyl, hänsyn till rikets säkerhet finns

 särskilda skäl att inte bevilja

 asyl.

--------------------------------------------------------------------

3. utlänningen har rest in från Danmark, Finland, Island eller Norge och kan

sändas åter till något av dessa länder i enlighet med en överenskommelse mellan

Sverige och det landet, såvida det inte är uppenbart att han inte kommer att

beviljas uppehållstillstånd där,

4. utlänningen i annat fall före ankomsten till Sverige har uppehållit sig i ett

annat land än hemlandet och, om han återsänds dit, är skyddad mot förföljelse

eller, i förekommande fall, mot att sändas till en krigsskådeplats eller till

hemlandet och också mot att sändas vidare till ett annat land där han inte har

motsvarande skydd, eller

utlänningen har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad på

det sätt som anges i 4.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva undantag

 från andra stycket 4 för de fall då

 utlänningens anknytning till

 Sverige är av sådan art att han

 inte bör nekas att få sin ansökan

 om asyl prövad här.

--------------------------------------------------------------------

 Bemyndiganden i fråga om asyl

8 §

--------------------------------------------------------------------

 Om Sveriges möjligheter att ta

 emot utlänningar motiverar det får

 regeringen föreskriva att asyl

 inte får beviljas i fall som

 avses i 1 § 2 eller 3.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva

 undantag från 4 § andra stycket för

 de fall då utlänningens anknytning

 till Sverige är av sådan art att

 utlänningen inte bör nekas att få

 sin ansökan om asyl prövad här.

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

7 kap.

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverks beslut Statens invandrarverks beslut

 i fråga om avvisning eller i fråga om avvisning, utvisning

 utvisning och en i samband därmed uppehållstillstånd eller

 behandlad fråga om återkallelse av uppehållstillstånd

 uppehållstillstånd eller får av utlänningen överklagas till

 arbetstillstånd eller återkallelseUtlänningsnämnden. Invandrar-

 av sådana tillstånd får av verkets beslut i fråga om arbets-

 utlänningen överklagas till Ut- tillstånd eller återkallelse av

 länningsnämnden. arbetstillstånd får av utlänningen

 överklagas till nämnden under för-

 utsättning att frågan om tillstånd

 har behandlats i samband med ett

 beslut i fråga om avvisning

 eller utvisning.

--------------------------------------------------------------------

Utlänningsnämnden består av ordförande och övriga ledamöter till det antal

regeringen bestämmer. För ordförande skall finnas ersättare. Ledamöter och

ersättare för ordförande utses av regeringen. Ordförande och ersättare för

ordförande skall vara jurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare

eller annan likvärdig erfarenhet.

11 §

--------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverk får med Statens invandrarverk får med

 eget yttrande överlämna ett

--------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket eller Utlän Invandrarverket och Utlän

--------------------------------------------------------------------

 1. ärendet på grund av familje 1. ärendet på grund av familje

--------------------------------------------------------------------

 2. ärendet bedöms ha betydelse 2. ärendet bedöms ha sådan

 för

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

 3. det bedöms vara av särskild 3. det bedöms vara av särskild

 vikt för ledning av

--------------------------------------------------------------------

 4. synnerliga skäl annars talar 4. om det i andra fall än som

 för

--------------------------------------------------------------------

 Har invandrarverket överlämnat När Invandrarverket överlämnar

--------------------------------------------------------------------

Vad som i 5 § föreskrivs om Invandrarverket och Utlänningsnämnden gäller också

regeringen när den avgör ett överlämnat ärende.

11 kap.

1 §

--------------------------------------------------------------------

 I ett asylärende vid statens En utlänning som har ansökt om

 invandrarverk skall det ingå

--------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket får bestämma att I ett asylärende vid Ut

 även andra personer än

--------------------------------------------------------------------

 Första och andra styckena Invandrarverket och Utlän

--------------------------------------------------------------------

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 20 § förvalt- Bestämmelserna i 20 § förvalt-

 ningslagen om motivering av be- ningslagen om motivering av be-

 slut tillämpas inte beträffande slut gäller även för beslut som

 beslut om visering, tidsbegränsat meddelas i ärenden enligt denna

 uppehållstillstånd och arbetstill-lag om inte något annat följer av

 stånd. andra eller tredje stycket.

--------------------------------------------------------------------

 En utlänning som avses i 2 kap. Ett beslut i fråga om uppe-

 11 § tredje stycket har dock hållstillstånd skall alltid

 alltid rätt till motivering av innehålla de skäl som ligger till

 ett sådant beslut om det går honomgrund för beslutet.

 emot.

--------------------------------------------------------------------

 Vid beslut om visering eller

 arbetstillstånd får skälen som

 ligger till grund för beslutet

 utelämnas. En utlänning som avses

 i

 2 kap. 11 § tredje stycket har

 dock alltid rätt till motivering

 av ett beslut om visering om det

 går honom emot.

--------------------------------------------------------------------

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa

 förvaltningsbeslut

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa

förvaltningsbeslut skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

2 §3

--------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 20 § förvalt- Bestämmelserna i 20 § förvalt-

 ningslagen om motivering av be- ningslagen om motivering av be-

 slut tillämpas inte beträffande slut gäller även för beslut som

 beslut om visering, tidsbegränsat meddelas i ärenden enligt denna

 uppehållstillstånd och arbetstill-lag om inte något annat följer av

 stånd. andra eller tredje stycket.

--------------------------------------------------------------------

 En utlänning som avses i 2 kap. Ett beslut i fråga om uppe-

 11 § tredje stycket har dock hållstillstånd skall alltid

 alltid rätt till motivering av innehålla de skäl som ligger till

 ett sådant beslut om det går honomgrund för beslutet.

 emot.

--------------------------------------------------------------------

 Vid beslut om visering eller

 arbetstillstånd får skälen som

 ligger till grund för beslutet

 utelämnas. En utlänning som avses

 i

 2 kap. 11 § tredje stycket har

 dock alltid rätt till motivering

 av ett beslut om visering om det

 går honom emot.

--------------------------------------------------------------------

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa

 förvaltningsbeslut

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa

förvaltningsbeslut skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

2 §

Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämd i lag

och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare.

Lagen gäller inte heller

1. beslut av arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd,

beslut om svenskt medborgarskap,

--------------------------------------------------------------------

 3. beslut om utlänningars 3. andra beslut om utlänningars

 vistelse i riket, vistelse i riket än sådana som en-

 ligt utlänningslagen (1989:529)

 har prövats i regeringen som enda

 instans,

--------------------------------------------------------------------

4. beslut om värnpliktigas eller reservpersonals inkallelse eller tjänstgöring

inom försvarsmakten,

5. beslut enligt lagen (1966:413) om vapenfri tjänst,

6. beslut som rör skatter eller avgifter,

7. beslut enligt lagen (1992:1602) om valuta- eller kreditreglering eller beslut

i frågor om allmän likviditetsindragning eller allmän prisreglering,

8. andra beslut enligt lagen (1992:1300) om krigsmaterial än sådana som avser

återkallelse av tillstånd enligt 3 eller 4 §,

9. beslut om tillstånd till sådan verksamhet som avses i 1 § 3-4 lagen (1984:3)

om kärnteknisk verksamhet,

10. beslut enligt lagen (1991:341) om strategiska produkter.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Sammanfattning i relevant del av betänkandet

(SOU 1995:55) Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden

Utredningen behandlar i korthet frågan i vilken utsträckning ett beslut om

omhändertagande av ett barn med stöd av lagen (1990:52) med särskilda

bestämmelser om vård av unga (LVU) skall utgöra hinder mot verkställighet av ett

lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning.

 Enligt utredningen bör huvudprincipen vara att beslut enligt utlänningslagen i

princip tar över beslut rörande enskilda som fattats med stöd av annan

lagstiftning. Det är emellertid enligt utredningen inte möjligt att i alla fall

hävda att utlänningslagen skall ha företräde framför annan lagstiftning.

Avgörande om vilken lagstiftning som bör ha företräde kan bli särskilt grannlaga

när det gäller barn som omhändertagits med stöd av LVU därför att de vanvårdats

av sina föräldrar. Det är inte rimligt att överlämna barnet till en

vårdnadshavare som uppenbart vanvårdar barnet och där barnets liv och hälsa kan

sättas i stor fara om barnet överlämnas till vårdnadshavarna.

 Samtidigt är det heller inte rimligt att ett omhändertagande enligt LVU

automatiskt skulle innebära att inte bara barnet utan också vårdnadshavarna

skulle få uppehållstillstånd I Sverige.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Sammanfattning av Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv (SOU 1995:75)

Motiv för en sammanhållen global flyktingpolitik

 *Allt fler människor i världen kommer att flytta inom eller mellan länderna

under de närmaste årtiondena. Antalet migranter utgör nu ca 2,5 procent av

världsbefolkningen. Flyktingsituationen fortsätter att förvärras. För ungefär

tio år sedan var flyktingarna ca 10 miljoner, nu är de omkring 23 miljoner.

Dessutom finns ca 2,5 miljoner palestinska flyktingar samt omkring 25 miljoner

internflyktingar (inom det egna landet). Antalet miljöflyktingar uppskattas till

25 miljoner.

* Därtill kommer de människor i tredje världen som flyttar från landsbygden

 till städerna, f.n. 70-100 miljoner människor årligen. En del av dem söker

 sig vidare från de överlastade storstäderna (med 5-20 miljoner invånare) till

 andra länder.

* Världsbefolkningen ökar nu med ungefär 100 miljoner årligen och 95 procent av

 denna ökning sker i tredje världen. Med nuvarande tillväxttakt kommer

 sannolikt Afrikas befolkning att öka från 600 miljoner till 1 600 miljoner år

 2025. Befolkningen i Sydasien kommer också att öka med en miljard. Sedan år

 1950 har världsbefolkningen fördubblats. Under enbart de närmaste 60 åren

 kommer världsbefolkningen i vart fall att fördubblas jämfört med idag.

 Europas befolkning blir en allt mindre andel av världsbefolkningen.

* Inkomstgapet mellan Syd och Nord har blivit dubbelt så stort på 30 år. I

 kombination med det ökade inkomstgapet kommer den våldsamma

 befolkningsökningen oundvikligen att leda till ökad migration, främst Syd-

 Syd, men också Syd-Nord.

* På kort och medellång sikt finns andra faktorer som bidrar till att öka be-

 folkningsomflyttningarna. Dit hör den pågående övergången från diktatur till

 demokrati i många utvecklingsländer, upplösningen av paktsystemen med

 Sovjetunionen och USA som dominerande stater, det därmed sammanhängande

 sönderfallet av statsbildningar (såsom f.d. Sovjetunionen och f.d.

 Jugoslavien) och uppblossandet av gamla etniska konflikter. Vapentillförseln

 till konflikthärdarna samt allmänt bristande framtidstro i många länder i

 Afrika och Asien på grund av en alltför långsam ekonomisk utveckling bidrar

 till att förstärka problembilden. För Europa tillkommer inkomstgapet mellan

 Västeuropa i förhållande till Östeuropa och Nordafrika, kriget på Balkan samt

 osäkerheten om utvecklingen i Ryssland och Nordafrika.

 Orsakssambanden mellan befolkningsökningen, fattigdomsklyftan, konflikterna,

miljöförstöringen och flykten från landsbygden till storstäderna och ökningen i

stort av befolkningsrörelserna mellan länderna i världen är utomordentligt

komplicerade. Befolkningsökningen i tredje världen, den ökade rikedomsklyftan

mellan Syd och Nord, miljöförstöringen i Syd i samt den kraftiga urbaniseringen

i Syd är de viktigaste orsakerna. Globaliseringen av ekonomin öppnar fönstren

mot andra länder. Förbättrade kommunikationer och införandet av ny teknologi i

tredje världen (billigt flyg, TV, telefon, fax etc.) påverkar också människors

benägenhet att utvandra.

* Ett grundläggande problem i de internationella försöken att bemästra denna

 nya situation är att FN:s organisation för att hantera den kombination av

 politiska, ekonomiska och sociala problem som ofta ligger bakom flykt och

 annan migration inte är tillräckligt anpassad och samordnad för uppgiften.

* Global solidaritet med en tyngdpunkt på förebyggande insatser för att

 undanröja och lindra orsaker till flykt och migration måste prägla det

 internationella samfundets verksamhet vad gäller utvecklingssamarbete,

 internationell handel etc. De flyktingpolitiska åtgärderna är emellertid mer

 inriktade på att reagera på flyktingströmmar och omfattande befolk-

 ningsomflyttningar än på att förebygga dem.

* De europeiska länderna kommer oundvikligen att ställas inför ett ökande

 migrationstryck. För de europeiska västländerna, däribland Sverige, gäller

 att bedöma hur de samlade resurserna för att (i) reglera invandringen, (ii)

 pröva asylskäl och (iii) ta emot och integrera invandrare skall vägas mot

 insatser utanför det egna landet, i ursprungsländerna, för att motverka de

 orsaker som leder till utvandring och ge skydd och stöd åt flyktingar.

 Länderna måste ta ställning till det faktum att skillnaden ökar mellan de

 resurser som används för att hjälpa den relativt sett lilla andel flyktingar

 som kommit till industriländerna och de resurser som genom multilaterala och

 bilaterala kanaler används för merparten av världens flyktingar och

 flyktförebyggande insatser.

* Sverige är fr.o.m. år 1995 medlem i EU. Unionen är en av de viktigaste

 aktörerna för att påverka orsakerna till flykt och massmigration. Sveriges

 medlemskap innebär förutom nya åtaganden också ett nytt ansvar att delta i

 och påverka den framtida europeiska politiken på migrations- och

 flyktingområdet inklusive sambanden med EU:s bistånds- och handelspolitik

 samt det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. EU:s biståndsbudget är

 ungefär tre gånger så stor som den svenska och har också sin tyngdpunkt på

 Afrika. Sedan slutet av 1980-talet pågår inom EU ett arbete på att skapa

 gemensamma europeiska yttergränser, en gemensam asylpolitik och långsiktigt

 även en gemensam invandringspolitik.

* En flykting- och migrationspolitisk omorientering förutsätter att hela det

 traditionella systemet för flyktinghjälp i ett mottagningsland som Sverige

 ses över och ökad vikt behöver läggas vid mottagningsländerna i den rika

 världen skall kunna överföra en del av de resurser som idag binds upp i asyl-

 och flyktingmottagande i de egna länderna till generella och riktade insatser

 i de områden där flyktingproblemen förekommer.

* Den svenska utrikes-, säkerhets-, bistånds- och handelspolitiken har en

 migrations- och flyktingpolitisk dimension men de olika politikområdena är

 inte tillräckligt samordnade.

* Den i europeisk jämförelse omfattande invandringen till Sverige av

 asylsökande måste - liksom den omfattande invandringen av anhöriga - ses i

 relation till de stora kostnaderna. Enbart statens kostnader för prövningen

 av asylansökningar och mottagningsstöd under åren 1992-1994 uppgick till ca

 20 miljarder kr. Som jämförelse kan nämnas att Sveriges hela bistånd till

 utvecklingsländerna under samma tid uppgick till sammanlagt ca 45 miljarder

 kr och de svenska bidragen till UNHCR till ca 1,5 miljarder kr.

* Ökande integrationssvårigheter, långsiktigt sjunkande sysselsättningsgrad och

 hög arbetslöshet samt socialhjälpsberoende bland invandrarna innebär såväl

 svårigheter som ökade kostnader. Ett omfattande, långvarigt och

 resurskrävande arbete krävs för att ge 1980-talets och 1990-talets invandrare

 rimliga förutsättningar för framtiden i Sverige.

Samarbete i ett globalt perspektiv

* Ett övergripande mål i en global sammanhållen flyktingpolitik bör vara att i

 internationell samverkan aktivt medverka till att undanröja orsaker bakom

 flykt och påtvingad utvandring. Samtidigt måste de som tvingats på flykt få

 skydd och stöd. Dessa mål kan uppnås dels genom politiskt agerande, dels

 genom bistånd i olika former. Biståndet kan lämnas inom ramen för det

 internationella utvecklingssamarbetet och genom riktade insatser på medellång

 och kort sikt. Den svenska utrikes-, säkerhets-, bistånds- och

 handelspolitiken bör få en tydligare uttalad migrations- och flyktingpolitisk

 inriktning samt en högre grad av samordning med flykting- och

 migrationspolitiken. På motsvarande sätt bör Sverige verka för att den

 flykting- och migrationspolitiska dimensionen på ett mer uttalat sätt beaktas

 i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt i EU:s handels- och

 biståndspolitik. Flykting- och migrationsfrågor bör i ökad utsträckning föras

 upp på dagordningen också i andra internationella säkerhetspolitiska och

 ekonomiska fora.

* Genom politiskt agerande bör Sverige vara pådrivande i det internationella

 samarbetet för att på lång sikt skapa sådana politiska, ekonomiska, sociala,

 befolknings- och miljömässiga förhållanden globalt att orsakerna bakom flykt

 och påtvingad migration i möjligaste mån undanröjs och att flyktingars

 rättigheter respekteras. Detta innebär att Sverige bör fortsätta att spela en

 aktiv roll i den pågående reformprocessen för att stärka Förenta Nationerna.

 Det handlar om att främja fred, säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter

 och ekonomisk utveckling. Sverige bör verka för att sådana handelsvillkor

 etableras av EU och globalt som kan främja fattiga länders ekonomiska

 utveckling. Sverige bör även ge fortsatt prioritet åt arbetet för nedrustning

 och begränsning av den internationella vapenhandeln.

* Genom bistånd bör Sverige, såväl bilateralt som genom gemensamma EU-insatser

 och bidrag till multilaterala organisationer, intensifiera arbetet med att på

 kort och lång sikt förebygga flyktingrörelser och massmigration. Detta

 innebär stärkta insatser för att främja demokrati och respekt för mänskliga

 rättigheter. Vidare bör de internationella instrumenten för fredlig

 konflikthantering utvecklas och utnyttjas. Särskild uppmärksamhet bör i detta

 sammanhang ägnas minoriteters ställning samt preventiva diplomatiska och

 fredsbevarande åtgärder. Ett starkt stöd bör utgå till insatser för att

 förebygga humanitära katastrofer genom tidiga internationella ingripanden.

 Hög beredskap bör vidare finnas för riktade insatser till områden från vilka

 omfattande ekonomiskt betingad utvandring kan förväntas.

* Målet om hållbar utveckling för det långsiktiga biståndet rymmer även

 migrations- och flyktingaspekter. Detta bör bl.a. innefatta migrations- och

 flyktförebyggande insatser, t.ex. för landsbygdsutveckling i utveck-

 lingsländer.

* Då rörelser av skyddsbehövande uppstår inom eller mellan länder bör Sverige

 verka för att de skyddsbehövande skall kunna ges skydd och stöd i eller så

 nära hemlandet som möjligt. Insatser, som kan ske bilateralt eller genom

 exempelvis UNHCR och EU:s biståndsorgan, bör inriktas på att förebygga vidare

 flykt från ett första asylland. Det är viktigt att skapa sådana förhållanden

 i första asylländer vad gäller säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter,

 materiell försörjning och hälsovård att vidare flykt motverkas. På

 motsvarande sätt bör, när det gäller internflyktingar, insatserna för skydd

 och materiellt bistånd öka för att förebygga vidare flykt till ett första

 asylland. Sverige bör särskilt agera för en bättre samverkan mellan

 diplomatiska, humanitära, fredsbevarande och andra militära insatser vid

 komplexa katastrofer.

* Sverige bör bl.a. satsa mer ekonomiska resurser för att främja mänskliga

 rättigheter, ge ökat skydd för internflyktingar samt stödja första asyl-

 länder.

Europeiskt samarbete kring flykting- och migrationsfrågor

* Sverige bör som medlem i EU verka för en samordnad och aktiv europeisk

 flykting- och migrationspolitik. Den bör präglas av solidaritet och öppenhet

 samt innefatta insatser såväl inom som utom EU-området. Politiken bör sträva

 efter att uppnå de övergripande målen att undanröja orsaker till flykt och

 påtvingad migration, att ge skydd åt skyddsbehövande i första hand i den egna

 regionen och att skapa förutsättningar för frivilligt återvändande. Sverige

 bör värna asylrätten samt verka för att den fria rörligheten inom EU och, på

 sikt, mellan EU och andra regioner gradvis skall kunna förverkligas.

* Sverige bör aktivt verka för att de långsiktiga målen för EU:s migrations-

 och flyktingpolitik inte endast blir att förverkliga det redan beslutade

 systemet med en gemensam yttre gräns och allt vad som därmed följer. Målen

 måste också innefatta en vision om hur unionsområdet gradvis skall kunna

 utökas till att omfatta även länderna i Central- och Östeuropa och kring

 Medelhavet. Ett steg på vägen är att EU i ökad grad bistår länderna i

 Central- och Östeuropa med att upprätta såväl system för utvecklandet av

 demokrati och skydd för minoriteter som migrations-, flykting- och

 gränssystem som är jämförbara med dem i Västeuropa.

* Vid EU:s regeringskonferens år 1996 bör Sverige lägga stor vikt vid att ett

 mer ändamålsenligt och resultatinriktat samarbetssystem skapas för

 migrations- och flyktingfrågorna. Detta är en förutsättning för att en aktiv

 flyktförebyggande politik skall kunna föras som länkar samman

 biståndspolitiska, handelspolitiska och säkerhetspolitiska insatser med

 flykting- och migrationsåtgärder.

* Sverige bör även agera i andra europeiska fora såsom Europarådet och

 Organisationen för fred och säkerhet i Europa (OSSE) för att mänskliga

 rättigheter, särskilt minoriteters rättigheter, respekteras, att demokratiska

 system formas och att den säkerhetspolitiska situationen i ett utvidgat

 Europa utvecklas på ett sätt som inte skapar flykt och påtvingad migration.

* Ett gemensamt agerande av EU:s medlemsstater och andra länder bör

 eftersträvas vad gäller bedömningen av om en massflyktssituation skall anses

 föreligga och när den skall anses ha upphört, för upprättande av minimiregler

 för behandlingen av flyktingarna och för principer rörande återvändande.

 Sverige bör även aktivt verka för att dessa stater kommer överens om ett

 fungerande bördefördelningssystem vid massflyktssituationer.

Invandringen till Sverige

* De internationella åtaganden som Sverige gjort skall respekteras. Detta

 gäller bl.a. rätten för flyktingar att få skydd i Sverige enligt flykting-

 konventionen, respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

 enligt Europakonventionen samt överenskommelser om fri rörlighet inom Norden

 och EU.

* Skydd bör ges till den som är flykting enligt en vidare tolkning av

 flyktingkonventionen än för närvarande, i enlighet med UNHCR:s

 rekommendationer. Dessutom bör skydd ges till de som riskerar att utsättas

 för omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, de som flyr

 undan en väpnad konflikt eller en miljökatastrof och de som riskerar ett

 strängt straff eller mycket allvarliga trakasserier på grund av

 könstillhörighet eller homosexualitet. De nuvarande skyddsbegreppen de

 factoflykting och krigsvägrare försvinner liksom begreppet politiskt-

 humanitära skäl. En stor del av de som med gällande regler skulle fått

 uppehållstillstånd som de factoflyktingar eller krigsvägrare skulle också ha

 fått stanna enligt förslaget.

* Vid massflykt bör tidsbegränsade uppehållstillstånd kunna ges för i princip

 högst två år och kunna förlängas med sex månader åt gången om ett

 återvändandeprogram har inletts. Detta bör gälla såväl den som är flykting

 som den som flyr undan en väpnad konflikt eller miljökatastrof. Avsikten är

 att den skyddsbehövande skall kunna stanna i Sverige under den tid som

 skyddsbehovet kvarstår. Bedömningen av om en massflyktsituation föreligger

 och hur länge skyddet skall ges bör göras i internationell samverkan.

* Flyktingar bör liksom i dag efter samråd med UNHCR kunna överföras till

 Sverige för bosättning. Ett särskilt anslag bör finnas för flexibel

 användning beroende på det aktuella behovet av sådan överföring jämfört med

 behov av insatser utanför Sverige.

* Tillståndsgrunden starka humanitära skäl bör förbehållas personer som på

 grund av synnerligen allvarlig sjukdom, allvarliga handikapp eller andra

 ömmande skäl av udda natur bör tillåtas vara bosatta i Sverige. Särskilda

 hänsyn bör tas i ärenden som berör barn.

* Sveriges behov av såväl tillfällig som långsiktig arbetskraftsinvandring

 tillgodoses huvudsakligen genom rörligheten inom Norden och EU. Nuvarande

 lagstiftning ger möjligheter till flexibel arbetskraftsinvandring från även

 andra länder. Den förutsätts liksom hittills ske i samråd mellan

 myndigheterna och arbetsmarknadens parter.

* Invandringen av anhöriga, som inte är medborgare i ett nordiskt land eller

 EU-land, begränsas till en krets bestående av man och hustru eller

 sammanboende, ensamstående hemmavarande barn under 18 år samt andra nära

 anhöriga utanför kärnfamiljen som direkt ingått i hushållsgemenskapen i

 hemlandet. Visering för släktbesök bör kunna meddelas för längre tid än tre

 månader eller för upprepade tremånadersbesök.

* Viseringspolitiken förs i framtiden gemensamt av EU:s medlemsstater och

 kommer i utgångsläget att ungefärligen överensstämma med den viseringspolitik

 Sverige för närvarande har. Det övergripande målet att skapa så stor frihet

 för rörelser över gränserna som möjligt bör genomsyra Sveriges agerande i

 alla sammanhang där frågor om viseringspolitik behandlas.

* Regeringen bör styra praxis genom förordningar i stället för som i dag genom

 beslut i enskilda ärenden.

* För att höja rättssäkerheten och öka effektiviteten i asylprocessen bör

 Invandrarverket ges ett samlat ansvar. Invandrarverket bör därför överta

 ansvaret för de utredningar som genomförs med asylsökande vid gränsen liksom

 de som genomförs i samband med ansökan inne i landet. Invandrarverket bör

 också överta ansvaret för verkställigheterna av avlägsnandebeslut och förvar.

* Pass och andra identitetshandlingar bör omhändertas mer systematiskt än vad

 som sker i dag. Bestämmelser bör införas om obligatorisk fotografering och

 tagande av fingeravtryck för samtliga asylsökande. Den inre

 utlänningskontrollen bör tillmätas större betydelse än i dag.

* Muntlig handläggning bör användas i ökad utsträckning. Utredningarna bör

 spelas in på band för att tveksamhet om vad som avhandlats skall kunna

 undanröjas. Asylsökande bör vid behov förhöras av en tjänsteman av samma kön.

* Möjligheterna bör ökas att få rättshjälp i samband med avvisning vid gränsen.

* Ett gemensamt informations- och dokumentationssystem bör byggas upp för att

 ge Invandrarverket och Utlänningsnämnden snabb tillgång till basinformation.

* Metoder bör utvecklas för att kontrollera kvaliteten i de beslut hos

 Invandrarverket där utlänningens ansökan bifalles. För att ytterligare för-

 bättra kvaliteten bör krav ställas på att även dessa beslut motiveras.

* Transportörerna bör liksom tidigare vara ansvariga för de kostnader som

 uppstår då en utlänning avlägsnas från Sverige. Någon ändring av reglerna är

 inte påkallad.

* Straffet för den som organiserar illegala inresor för asylsökande och andra

 utlänningar bör höjas från maximalt två års fängelse i dag till fyra års

 fängelse. Om brottet är mindre grovt bör straffet kunna sättas till böter

 eller fängelse i högst sex månader. Kravet på att brottet skall ha utförts i

 vinstsyfte bör ändras till att det utförts mot betalning.

Återvandringen från Sverige

* Det är en mänsklig rättighet att återvända till sitt land. Att främja

 frivillig återvandring bör därför vara en viktig del av flyktingpolitiken.

 Detta synsätt bör i princip prägla mottagandet från första början.

* Den som vill återvända bör uppmuntras och få bättre stöd. Återvand-

 ringsprogram bör vara anpassade efter gruppernas olikartade situation.

* Särskilda resurser för återvandringsprojekt inriktade på flyktingarnas olika

 ursprungsländer bör avsättas.

* Det bör även i fortsättningen vara möjligt att återinvandra till Sverige inom

 viss tid och beroende på graden av anknytning till vårt land.

* En delegation för återvandringsfrågor bör inrättas med företrädare för

 myndigheter och frivilligorganisationer. Organisationerna bör ges en utökad

 roll för insatser såväl inom som utom Sverige.

Frivilligorganisationernas roll

* Frivilligorganisationernas erfarenhet och engagemang är viktig att ta till

 vara i förverkligandet av den nya flykting- och migrationspolitiken.

 Organisationerna bör få en utökad roll både vad gäller insatser utomlands och

 i Sverige.

* Samverkansformerna mellan staten och frivilligorganisationerna på flykting-

 och migrationsområdet bör utredas vidare.

Barnen, barnkonventionen och utlänningslagen

* Ändringar bör göras för att bringa utlänningslagstiftningen i full överens-

 stämmelse med barnkonventionen. Barn som tas i förvar enligt utlänningslagen

 bör få rättshjälpsbiträde direkt. Med hänsyn till barnets ålder och mognad

 bör klarläggas vad barn som berörs av ett beslut har att säga i ärendet. Vid

 beaktandet av humanitära skäl för uppehållstillstånd bör särskild hänsyn tas

 till barnets hälsa, utveckling och allmänna bästa.

* Konventionens definition att den som är under 18 år är barn bör följas. De

 inskränkningar som f.n. gäller för att barn under 16 år skall kunna tas i

 förvar bör gälla alla under 18 år.

* Tidsbegränsat uppehållstillstånd bör som regel meddelas när det behövs för

 att en faderskapsutredning skall kunna genomföras.

* Den som är förordnad som offentligt biträde för ett ensamt barn bör vara

 barnets ställföreträdare i det ärende förordnandet avser.

* Invandrarverket bör följa upp sina rutiner för hörande av barn.

* Invandrarverket bör tillsammans med Utrikesdepartementet och Riks-

 polisstyrelsen överväga hur handläggningen av ansökningar om återförening

 från ensamstående barn eller från föräldrar till ensamstående barn i Sverige

 skall behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt.

Samordning och genomförande

* De olika delarna av kommitténs förslag bör behandlas som en helhet. De

 resurser som frigörs vid en minskning av den spontana invandringen bör

 användas för flyktförebyggande åtgärder på lång och kort sikt, för en

 rättvisare bördefördelning och för att ge fler skyddsbehövande i världen

 möjligheter att få hjälp. De resurser som frigörs på lång sikt bör tillföras

 biståndspolitiken.

* Ett för invandrar- och biståndsministrarna gemensamt anslag för särskilda

 insatser bör skapas. Därutöver bör särskilda insatser finansieras genom

 biståndsanslaget. Från dessa båda anslag bör bör projekt finansieras för

 demokratiinsatser, internflyktingar, första asylländer, stöd till länder i

 Sveriges närområde och återvandringsprojekt.

* En ökad samordning bör åstadkommas inom regeringskansliet så att den av

 kommittén förordade helhetspolitiken kan säkerställas och utvecklas.

* En genomgång av utlänningslagstiftningen bör göras för att få till stånd ett

 överskådligt lagverk som i största möjliga utsträckning ansluter till hur

 rättssystemet i övrigt är utformat. Bl.a. bör asylprocessen regleras i högre

 grad än vad som nu är fallet samt insyn i förfarandet säkerställas.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529)

 Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529)

4

Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämd i lag

och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare.

Lagen gäller inte heller

1. beslut av arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd,

beslut om svenskt medborgarskap,

--------------------------------------------------------------------

 3. beslut om utlänningars 3. andra beslut om utlänningars

 vistelse i riket, vistelse i riket än sådana som en-

 ligt utlänningslagen (1989:529)

 har prövats i regeringen som enda

 instans,

--------------------------------------------------------------------

4. beslut om värnpliktigas eller reservpersonals inkallelse eller tjänstgöring

inom försvarsmakten,

5. beslut enligt lagen (1966:413) om vapenfri tjänst,

6. beslut som rör skatter eller avgifter,

7. beslut enligt lagen (1992:1602) om valuta- eller kreditreglering eller beslut

i frågor om allmän likviditetsindragning eller allmän prisreglering,

8. andra beslut enligt lagen (1992:1300) om krigsmaterial än sådana som avser

återkallelse av tillstånd enligt 3 eller 4 §,

9. beslut om tillstånd till sådan verksamhet som avses i 1 § 3-4 lagen (1984:3)

om kärnteknisk verksamhet,

10. beslut enligt lagen (1991:341) om strategiska produkter.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Sammanfattning i relevant del av betänkandet

(SOU 1995:55) Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden

Utredningen behandlar i korthet frågan i vilken utsträckning ett beslut om

omhändertagande av ett barn med stöd av lagen (1990:52) med särskilda

bestämmelser om vård av unga (LVU) skall utgöra hinder mot verkställighet av ett

lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning.

 Enligt utredningen bör huvudprincipen vara att beslut enligt utlänningslagen i

princip tar över beslut rörande enskilda som fattats med stöd av annan

lagstiftning. Det är emellertid enligt utredningen inte möjligt att i alla fall

hävda att utlänningslagen skall ha företräde framför annan lagstiftning.

Avgörande om vilken lagstiftning som bör ha företräde kan bli särskilt grannlaga

när det gäller barn som omhändertagits med stöd av LVU därför att de vanvårdats

av sina föräldrar. Det är inte rimligt att överlämna barnet till en

vårdnadshavare som uppenbart vanvårdar barnet och där barnets liv och hälsa kan

sättas i stor fara om barnet överlämnas till vårdnadshavarna.

 Samtidigt är det heller inte rimligt att ett omhändertagande enligt LVU

automatiskt skulle innebära att inte bara barnet utan också vårdnadshavarna

skulle få uppehållstillstånd I Sverige.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Sammanfattning av Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv (SOU 1995:75)

Motiv för en sammanhållen global flyktingpolitik

 *Allt fler människor i världen kommer att flytta inom eller mellan länderna

under de närmaste årtiondena. Antalet migranter utgör nu ca 2,5 procent av

världsbefolkningen. Flyktingsituationen fortsätter att förvärras. För ungefär

tio år sedan var flyktingarna ca 10 miljoner, nu är de omkring 23 miljoner.

Dessutom finns ca 2,5 miljoner palestinska flyktingar samt omkring 25 miljoner

internflyktingar (inom det egna landet). Antalet miljöflyktingar uppskattas till

25 miljoner.

* Därtill kommer de människor i tredje världen som flyttar från landsbygden

 till städerna, f.n. 70-100 miljoner människor årligen. En del av dem söker

 sig vidare från de överlastade storstäderna (med 5-20 miljoner invånare) till

 andra länder.

* Världsbefolkningen ökar nu med ungefär 100 miljoner årligen och 95 procent av

 denna ökning sker i tredje världen. Med nuvarande tillväxttakt kommer

 sannolikt Afrikas befolkning att öka från 600 miljoner till 1 600 miljoner år

 2025. Befolkningen i Sydasien kommer också att öka med en miljard. Sedan år

 1950 har världsbefolkningen fördubblats. Under enbart de närmaste 60 åren

 kommer världsbefolkningen i vart fall att fördubblas jämfört med idag.

 Europas befolkning blir en allt mindre andel av världsbefolkningen.

* Inkomstgapet mellan Syd och Nord har blivit dubbelt så stort på 30 år. I

 kombination med det ökade inkomstgapet kommer den våldsamma

 befolkningsökningen oundvikligen att leda till ökad migration, främst Syd-

 Syd, men också Syd-Nord.

* På kort och medellång sikt finns andra faktorer som bidrar till att öka be-

 folkningsomflyttningarna. Dit hör den pågående övergången från diktatur till

 demokrati i många utvecklingsländer, upplösningen av paktsystemen med

 Sovjetunionen och USA som dominerande stater, det därmed sammanhängande

 sönderfallet av statsbildningar (såsom f.d. Sovjetunionen och f.d.

 Jugoslavien) och uppblossandet av gamla etniska konflikter. Vapentillförseln

 till konflikthärdarna samt allmänt bristande framtidstro i många länder i

 Afrika och Asien på grund av en alltför långsam ekonomisk utveckling bidrar

 till att förstärka problembilden. För Europa tillkommer inkomstgapet mellan

 Västeuropa i förhållande till Östeuropa och Nordafrika, kriget på Balkan samt

 osäkerheten om utvecklingen i Ryssland och Nordafrika.

 Orsakssambanden mellan befolkningsökningen, fattigdomsklyftan, konflikterna,

miljöförstöringen och flykten från landsbygden till storstäderna och ökningen i

stort av befolkningsrörelserna mellan länderna i världen är utomordentligt

komplicerade. Befolkningsökningen i tredje världen, den ökade rikedomsklyftan

mellan Syd och Nord, miljöförstöringen i Syd i samt den kraftiga urbaniseringen

i Syd är de viktigaste orsakerna. Globaliseringen av ekonomin öppnar fönstren

mot andra länder. Förbättrade kommunikationer och införandet av ny teknologi i

tredje världen (billigt flyg, TV, telefon, fax etc.) påverkar också människors

benägenhet att utvandra.

* Ett grundläggande problem i de internationella försöken att bemästra denna

 nya situation är att FN:s organisation för att hantera den kombination av

 politiska, ekonomiska och sociala problem som ofta ligger bakom flykt och

 annan migration inte är tillräckligt anpassad och samordnad för uppgiften.

* Global solidaritet med en tyngdpunkt på förebyggande insatser för att

 undanröja och lindra orsaker till flykt och migration måste prägla det

 internationella samfundets verksamhet vad gäller utvecklingssamarbete,

 internationell handel etc. De flyktingpolitiska åtgärderna är emellertid mer

 inriktade på att reagera på flyktingströmmar och omfattande befolk-

 ningsomflyttningar än på att förebygga dem.

* De europeiska länderna kommer oundvikligen att ställas inför ett ökande

 migrationstryck. För de europeiska västländerna, däribland Sverige, gäller

 att bedöma hur de samlade resurserna för att (i) reglera invandringen, (ii)

 pröva asylskäl och (iii) ta emot och integrera invandrare skall vägas mot

 insatser utanför det egna landet, i ursprungsländerna, för att motverka de

 orsaker som leder till utvandring och ge skydd och stöd åt flyktingar.

 Länderna måste ta ställning till det faktum att skillnaden ökar mellan de

 resurser som används för att hjälpa den relativt sett lilla andel flyktingar

 som kommit till industriländerna och de resurser som genom multilaterala och

 bilaterala kanaler används för merparten av världens flyktingar och

 flyktförebyggande insatser.

* Sverige är fr.o.m. år 1995 medlem i EU. Unionen är en av de viktigaste

 aktörerna för att påverka orsakerna till flykt och massmigration. Sveriges

 medlemskap innebär förutom nya åtaganden också ett nytt ansvar att delta i

 och påverka den framtida europeiska politiken på migrations- och

 flyktingområdet inklusive sambanden med EU:s bistånds- och handelspolitik

 samt det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. EU:s biståndsbudget är

 ungefär tre gånger så stor som den svenska och har också sin tyngdpunkt på

 Afrika. Sedan slutet av 1980-talet pågår inom EU ett arbete på att skapa

 gemensamma europeiska yttergränser, en gemensam asylpolitik och långsiktigt

 även en gemensam invandringspolitik.

* En flykting- och migrationspolitisk omorientering förutsätter att hela det

 traditionella systemet för flyktinghjälp i ett mottagningsland som Sverige

 ses över och ökad vikt behöver läggas vid mottagningsländerna i den rika

 världen skall kunna överföra en del av de resurser som idag binds upp i asyl-

 och flyktingmottagande i de egna länderna till generella och riktade insatser

 i de områden där flyktingproblemen förekommer.

* Den svenska utrikes-, säkerhets-, bistånds- och handelspolitiken har en

 migrations- och flyktingpolitisk dimension men de olika politikområdena är

 inte tillräckligt samordnade.

* Den i europeisk jämförelse omfattande invandringen till Sverige av

 asylsökande måste - liksom den omfattande invandringen av anhöriga - ses i

 relation till de stora kostnaderna. Enbart statens kostnader för prövningen

 av asylansökningar och mottagningsstöd under åren 1992-1994 uppgick till ca

 20 miljarder kr. Som jämförelse kan nämnas att Sveriges hela bistånd till

 utvecklingsländerna under samma tid uppgick till sammanlagt ca 45 miljarder

 kr och de svenska bidragen till UNHCR till ca 1,5 miljarder kr.

* Ökande integrationssvårigheter, långsiktigt sjunkande sysselsättningsgrad och

 hög arbetslöshet samt socialhjälpsberoende bland invandrarna innebär såväl

 svårigheter som ökade kostnader. Ett omfattande, långvarigt och

 resurskrävande arbete krävs för att ge 1980-talets och 1990-talets invandrare

 rimliga förutsättningar för framtiden i Sverige.

Samarbete i ett globalt perspektiv

* Ett övergripande mål i en global sammanhållen flyktingpolitik bör vara att i

 internationell samverkan aktivt medverka till att undanröja orsaker bakom

 flykt och påtvingad utvandring. Samtidigt måste de som tvingats på flykt få

 skydd och stöd. Dessa mål kan uppnås dels genom politiskt agerande, dels

 genom bistånd i olika former. Biståndet kan lämnas inom ramen för det

 internationella utvecklingssamarbetet och genom riktade insatser på medellång

 och kort sikt. Den svenska utrikes-, säkerhets-, bistånds- och

 handelspolitiken bör få en tydligare uttalad migrations- och flyktingpolitisk

 inriktning samt en högre grad av samordning med flykting- och

 migrationspolitiken. På motsvarande sätt bör Sverige verka för att den

 flykting- och migrationspolitiska dimensionen på ett mer uttalat sätt beaktas

 i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt i EU:s handels- och

 biståndspolitik. Flykting- och migrationsfrågor bör i ökad utsträckning föras

 upp på dagordningen också i andra internationella säkerhetspolitiska och

 ekonomiska fora.

* Genom politiskt agerande bör Sverige vara pådrivande i det internationella

 samarbetet för att på lång sikt skapa sådana politiska, ekonomiska, sociala,

 befolknings- och miljömässiga förhållanden globalt att orsakerna bakom flykt

 och påtvingad migration i möjligaste mån undanröjs och att flyktingars

 rättigheter respekteras. Detta innebär att Sverige bör fortsätta att spela en

 aktiv roll i den pågående reformprocessen för att stärka Förenta Nationerna.

 Det handlar om att främja fred, säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter

 och ekonomisk utveckling. Sverige bör verka för att sådana handelsvillkor

 etableras av EU och globalt som kan främja fattiga länders ekonomiska

 utveckling. Sverige bör även ge fortsatt prioritet åt arbetet för nedrustning

 och begränsning av den internationella vapenhandeln.

* Genom bistånd bör Sverige, såväl bilateralt som genom gemensamma EU-insatser

 och bidrag till multilaterala organisationer, intensifiera arbetet med att på

 kort och lång sikt förebygga flyktingrörelser och massmigration. Detta

 innebär stärkta insatser för att främja demokrati och respekt för mänskliga

 rättigheter. Vidare bör de internationella instrumenten för fredlig

 konflikthantering utvecklas och utnyttjas. Särskild uppmärksamhet bör i detta

 sammanhang ägnas minoriteters ställning samt preventiva diplomatiska och

 fredsbevarande åtgärder. Ett starkt stöd bör utgå till insatser för att

 förebygga humanitära katastrofer genom tidiga internationella ingripanden.

 Hög beredskap bör vidare finnas för riktade insatser till områden från vilka

 omfattande ekonomiskt betingad utvandring kan förväntas.

* Målet om hållbar utveckling för det långsiktiga biståndet rymmer även

 migrations- och flyktingaspekter. Detta bör bl.a. innefatta migrations- och

 flyktförebyggande insatser, t.ex. för landsbygdsutveckling i utveck-

 lingsländer.

* Då rörelser av skyddsbehövande uppstår inom eller mellan länder bör Sverige

 verka för att de skyddsbehövande skall kunna ges skydd och stöd i eller så

 nära hemlandet som möjligt. Insatser, som kan ske bilateralt eller genom

 exempelvis UNHCR och EU:s biståndsorgan, bör inriktas på att förebygga vidare

 flykt från ett första asylland. Det är viktigt att skapa sådana förhållanden

 i första asylländer vad gäller säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter,

 materiell försörjning och hälsovård att vidare flykt motverkas. På

 motsvarande sätt bör, när det gäller internflyktingar, insatserna för skydd

 och materiellt bistånd öka för att förebygga vidare flykt till ett första

 asylland. Sverige bör särskilt agera för en bättre samverkan mellan

 diplomatiska, humanitära, fredsbevarande och andra militära insatser vid

 komplexa katastrofer.

* Sverige bör bl.a. satsa mer ekonomiska resurser för att främja mänskliga

 rättigheter, ge ökat skydd för internflyktingar samt stödja första asyl-

 länder.

Europeiskt samarbete kring flykting- och migrationsfrågor

* Sverige bör som medlem i EU verka för en samordnad och aktiv europeisk

 flykting- och migrationspolitik. Den bör präglas av solidaritet och öppenhet

 samt innefatta insatser såväl inom som utom EU-området. Politiken bör sträva

 efter att uppnå de övergripande målen att undanröja orsaker till flykt och

 påtvingad migration, att ge skydd åt skyddsbehövande i första hand i den egna

 regionen och att skapa förutsättningar för frivilligt återvändande. Sverige

 bör värna asylrätten samt verka för att den fria rörligheten inom EU och, på

 sikt, mellan EU och andra regioner gradvis skall kunna förverkligas.

* Sverige bör aktivt verka för att de långsiktiga målen för EU:s migrations-

 och flyktingpolitik inte endast blir att förverkliga det redan beslutade

 systemet med en gemensam yttre gräns och allt vad som därmed följer. Målen

 måste också innefatta en vision om hur unionsområdet gradvis skall kunna

 utökas till att omfatta även länderna i Central- och Östeuropa och kring

 Medelhavet. Ett steg på vägen är att EU i ökad grad bistår länderna i

 Central- och Östeuropa med att upprätta såväl system för utvecklandet av

 demokrati och skydd för minoriteter som migrations-, flykting- och

 gränssystem som är jämförbara med dem i Västeuropa.

* Vid EU:s regeringskonferens år 1996 bör Sverige lägga stor vikt vid att ett

 mer ändamålsenligt och resultatinriktat samarbetssystem skapas för

 migrations- och flyktingfrågorna. Detta är en förutsättning för att en aktiv

 flyktförebyggande politik skall kunna föras som länkar samman

 biståndspolitiska, handelspolitiska och säkerhetspolitiska insatser med

 flykting- och migrationsåtgärder.

* Sverige bör även agera i andra europeiska fora såsom Europarådet och

 Organisationen för fred och säkerhet i Europa (OSSE) för att mänskliga

 rättigheter, särskilt minoriteters rättigheter, respekteras, att demokratiska

 system formas och att den säkerhetspolitiska situationen i ett utvidgat

 Europa utvecklas på ett sätt som inte skapar flykt och påtvingad migration.

* Ett gemensamt agerande av EU:s medlemsstater och andra länder bör

 eftersträvas vad gäller bedömningen av om en massflyktssituation skall anses

 föreligga och när den skall anses ha upphört, för upprättande av minimiregler

 för behandlingen av flyktingarna och för principer rörande återvändande.

 Sverige bör även aktivt verka för att dessa stater kommer överens om ett

 fungerande bördefördelningssystem vid massflyktssituationer.

Invandringen till Sverige

* De internationella åtaganden som Sverige gjort skall respekteras. Detta

 gäller bl.a. rätten för flyktingar att få skydd i Sverige enligt flykting-

 konventionen, respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

 enligt Europakonventionen samt överenskommelser om fri rörlighet inom Norden

 och EU.

* Skydd bör ges till den som är flykting enligt en vidare tolkning av

 flyktingkonventionen än för närvarande, i enlighet med UNHCR:s

 rekommendationer. Dessutom bör skydd ges till de som riskerar att utsättas

 för omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, de som flyr

 undan en väpnad konflikt eller en miljökatastrof och de som riskerar ett

 strängt straff eller mycket allvarliga trakasserier på grund av

 könstillhörighet eller homosexualitet. De nuvarande skyddsbegreppen de

 factoflykting och krigsvägrare försvinner liksom begreppet politiskt-

 humanitära skäl. En stor del av de som med gällande regler skulle fått

 uppehållstillstånd som de factoflyktingar eller krigsvägrare skulle också ha

 fått stanna enligt förslaget.

* Vid massflykt bör tidsbegränsade uppehållstillstånd kunna ges för i princip

 högst två år och kunna förlängas med sex månader åt gången om ett

 återvändandeprogram har inletts. Detta bör gälla såväl den som är flykting

 som den som flyr undan en väpnad konflikt eller miljökatastrof. Avsikten är

 att den skyddsbehövande skall kunna stanna i Sverige under den tid som

 skyddsbehovet kvarstår. Bedömningen av om en massflyktsituation föreligger

 och hur länge skyddet skall ges bör göras i internationell samverkan.

* Flyktingar bör liksom i dag efter samråd med UNHCR kunna överföras till

 Sverige för bosättning. Ett särskilt anslag bör finnas för flexibel

 användning beroende på det aktuella behovet av sådan överföring jämfört med

 behov av insatser utanför Sverige.

* Tillståndsgrunden starka humanitära skäl bör förbehållas personer som på

 grund av synnerligen allvarlig sjukdom, allvarliga handikapp eller andra

 ömmande skäl av udda natur bör tillåtas vara bosatta i Sverige. Särskilda

 hänsyn bör tas i ärenden som berör barn.

* Sveriges behov av såväl tillfällig som långsiktig arbetskraftsinvandring

 tillgodoses huvudsakligen genom rörligheten inom Norden och EU. Nuvarande

 lagstiftning ger möjligheter till flexibel arbetskraftsinvandring från även

 andra länder. Den förutsätts liksom hittills ske i samråd mellan

 myndigheterna och arbetsmarknadens parter.

* Invandringen av anhöriga, som inte är medborgare i ett nordiskt land eller

 EU-land, begränsas till en krets bestående av man och hustru eller

 sammanboende, ensamstående hemmavarande barn under 18 år samt andra nära

 anhöriga utanför kärnfamiljen som direkt ingått i hushållsgemenskapen i

 hemlandet. Visering för släktbesök bör kunna meddelas för längre tid än tre

 månader eller för upprepade tremånadersbesök.

* Viseringspolitiken förs i framtiden gemensamt av EU:s medlemsstater och

 kommer i utgångsläget att ungefärligen överensstämma med den viseringspolitik

 Sverige för närvarande har. Det övergripande målet att skapa så stor frihet

 för rörelser över gränserna som möjligt bör genomsyra Sveriges agerande i

 alla sammanhang där frågor om viseringspolitik behandlas.

* Regeringen bör styra praxis genom förordningar i stället för som i dag genom

 beslut i enskilda ärenden.

* För att höja rättssäkerheten och öka effektiviteten i asylprocessen bör

 Invandrarverket ges ett samlat ansvar. Invandrarverket bör därför överta

 ansvaret för de utredningar som genomförs med asylsökande vid gränsen liksom

 de som genomförs i samband med ansökan inne i landet. Invandrarverket bör

 också överta ansvaret för verkställigheterna av avlägsnandebeslut och förvar.

* Pass och andra identitetshandlingar bör omhändertas mer systematiskt än vad

 som sker i dag. Bestämmelser bör införas om obligatorisk fotografering och

 tagande av fingeravtryck för samtliga asylsökande. Den inre

 utlänningskontrollen bör tillmätas större betydelse än i dag.

* Muntlig handläggning bör användas i ökad utsträckning. Utredningarna bör

 spelas in på band för att tveksamhet om vad som avhandlats skall kunna

 undanröjas. Asylsökande bör vid behov förhöras av en tjänsteman av samma kön.

* Möjligheterna bör ökas att få rättshjälp i samband med avvisning vid gränsen.

* Ett gemensamt informations- och dokumentationssystem bör byggas upp för att

 ge Invandrarverket och Utlänningsnämnden snabb tillgång till basinformation.

* Metoder bör utvecklas för att kontrollera kvaliteten i de beslut hos

 Invandrarverket där utlänningens ansökan bifalles. För att ytterligare för-

 bättra kvaliteten bör krav ställas på att även dessa beslut motiveras.

* Transportörerna bör liksom tidigare vara ansvariga för de kostnader som

 uppstår då en utlänning avlägsnas från Sverige. Någon ändring av reglerna är

 inte påkallad.

* Straffet för den som organiserar illegala inresor för asylsökande och andra

 utlänningar bör höjas från maximalt två års fängelse i dag till fyra års

 fängelse. Om brottet är mindre grovt bör straffet kunna sättas till böter

 eller fängelse i högst sex månader. Kravet på att brottet skall ha utförts i

 vinstsyfte bör ändras till att det utförts mot betalning.

Återvandringen från Sverige

* Det är en mänsklig rättighet att återvända till sitt land. Att främja

 frivillig återvandring bör därför vara en viktig del av flyktingpolitiken.

 Detta synsätt bör i princip prägla mottagandet från första början.

* Den som vill återvända bör uppmuntras och få bättre stöd. Återvand-

 ringsprogram bör vara anpassade efter gruppernas olikartade situation.

* Särskilda resurser för återvandringsprojekt inriktade på flyktingarnas olika

 ursprungsländer bör avsättas.

* Det bör även i fortsättningen vara möjligt att återinvandra till Sverige inom

 viss tid och beroende på graden av anknytning till vårt land.

* En delegation för återvandringsfrågor bör inrättas med företrädare för

 myndigheter och frivilligorganisationer. Organisationerna bör ges en utökad

 roll för insatser såväl inom som utom Sverige.

Frivilligorganisationernas roll

* Frivilligorganisationernas erfarenhet och engagemang är viktig att ta till

 vara i förverkligandet av den nya flykting- och migrationspolitiken.

 Organisationerna bör få en utökad roll både vad gäller insatser utomlands och

 i Sverige.

* Samverkansformerna mellan staten och frivilligorganisationerna på flykting-

 och migrationsområdet bör utredas vidare.

Barnen, barnkonventionen och utlänningslagen

* Ändringar bör göras för att bringa utlänningslagstiftningen i full överens-

 stämmelse med barnkonventionen. Barn som tas i förvar enligt utlänningslagen

 bör få rättshjälpsbiträde direkt. Med hänsyn till barnets ålder och mognad

 bör klarläggas vad barn som berörs av ett beslut har att säga i ärendet. Vid

 beaktandet av humanitära skäl för uppehållstillstånd bör särskild hänsyn tas

 till barnets hälsa, utveckling och allmänna bästa.

* Konventionens definition att den som är under 18 år är barn bör följas. De

 inskränkningar som f.n. gäller för att barn under 16 år skall kunna tas i

 förvar bör gälla alla under 18 år.

* Tidsbegränsat uppehållstillstånd bör som regel meddelas när det behövs för

 att en faderskapsutredning skall kunna genomföras.

* Den som är förordnad som offentligt biträde för ett ensamt barn bör vara

 barnets ställföreträdare i det ärende förordnandet avser.

* Invandrarverket bör följa upp sina rutiner för hörande av barn.

* Invandrarverket bör tillsammans med Utrikesdepartementet och Riks-

 polisstyrelsen överväga hur handläggningen av ansökningar om återförening

 från ensamstående barn eller från föräldrar till ensamstående barn i Sverige

 skall behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt.

Samordning och genomförande

* De olika delarna av kommitténs förslag bör behandlas som en helhet. De

 resurser som frigörs vid en minskning av den spontana invandringen bör

 användas för flyktförebyggande åtgärder på lång och kort sikt, för en

 rättvisare bördefördelning och för att ge fler skyddsbehövande i världen

 möjligheter att få hjälp. De resurser som frigörs på lång sikt bör tillföras

 biståndspolitiken.

* Ett för invandrar- och biståndsministrarna gemensamt anslag för särskilda

 insatser bör skapas. Därutöver bör särskilda insatser finansieras genom

 biståndsanslaget. Från dessa båda anslag bör bör projekt finansieras för

 demokratiinsatser, internflyktingar, första asylländer, stöd till länder i

 Sveriges närområde och återvandringsprojekt.

* En ökad samordning bör åstadkommas inom regeringskansliet så att den av

 kommittén förordade helhetspolitiken kan säkerställas och utvecklas.

* En genomgång av utlänningslagstiftningen bör göras för att få till stånd ett

 överskådligt lagverk som i största möjliga utsträckning ansluter till hur

 rättssystemet i övrigt är utformat. Bl.a. bör asylprocessen regleras i högre

 grad än vad som nu är fallet samt insyn i förfarandet säkerställas.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529)

 Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529)

5

 dels att 2 kap. 4 och 4 a §§, 3 kap. 1, 2 ,3 och 4 §§, 6 kap. 2, 3, 4 och

5 §§, 8 kap. 8 § samt 10 kap. 5_§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 2 kap. 5 c och 14 §§, 3

kap. 8 § samt 11 kap. 1 a och 1 b §§ av följande lydelse,

 dels att rubriken före 3 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det före 2 kap. 14 §, 3 kap. 8 § och 11 kap. 1 a § skall införas tre

nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

4 §

1

----------------------------------------------------------------------

 Uppehållstillstånd får ges till Uppehållstillstånd får ges till

----------------------------------------------------------------------

 1. en utlänning som är nära anhörig 1. en utlänning som är gift med

 till en i Sverige bosatt

----------------------------------------------------------------------

 2. en utlänning som är under 18 år

----------------------------------------------------------------------

 3. en utlänning som i annat fall

 än

----------------------------------------------------------------------

 4. en utlänning som annars har

----------------------------------------------------------------------

 2. en utlänning som av humanitära 5. en utlänning som av humanitära

----------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 3. en utlänning som har fått 6. en utlänning som har fått

 arbetstillstånd eller som har sinarbetstillstånd eller som har sin

 försörjning ordnad på något annat sätt.försörjning ordnad på något annat sätt.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att

 uppehållstillstånd kan ges även i

 andra fall

----------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna paragraf skall

beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel.

4 a §

----------------------------------------------------------------------

 Om en utlänning som söker Regeringen får meddela före-

 uppehållstillstånd med stöd av 2 kap.skrifter om att en utlänning som

 4 § första stycket 2 eller 3 kap.söker uppehållstillstånd med stöd av 2

 bedöms ha ett tillfälligt behov avkap. 4 § första stycket 5 eller

 skydd här i landet får ett tidsbe-3 kap. och som bedöms ha ett till-

 gränsat uppehållstillstånd ges. fälligt behov av skydd här i landet

 får ges ett tidsbegränsat uppehålls-

 tillstånd.

----------------------------------------------------------------------

 Tidsbegränsat uppehållstillstånd får

 beviljas för en sammanlagd tid av

 högst två år. Om ett återvändande-

 program har inletts dessförinnan får

 uppehållstillståndet förlängas utöver

 två år med högst sex månader åt gången.

 En ansökan om flyktingförklaring

 eller resedokument behöver inte

 prövas så länge det tidsbegränsade

 tillståndet gäller.

----------------------------------------------------------------------

 Om ett tidsbegränsat uppehålls- Om ett tidsbegränsat uppehålls-

 tillstånd har getts någon med stöd avtillstånd har getts någon med stöd av

 första stycket får ett tidsbegränsatförsta stycket får ett tidsbegränsat

 uppehållstillstånd ges också till enuppehållstillstånd ges också till en

 utlänning som är make eller makautlänning som är make eller maka

 eller barn under 20 år till deneller barn under 18 år till den

 person som först beviljatsperson som först beviljats

 tillstånd. Detsamma gäller föräldertillstånd. Detsamma gäller förälder

 till barn under 20 år som meddelatstill barn under 18 år som meddelats

 tillstånd enligt första stycket. tillstånd enligt första stycket.

----------------------------------------------------------------------

 Föreskrifter enligt denna para-

 graf skall av regeringen anmälas

 till riksdagen genom särskild skri-

 velse inom tre månader.

----------------------------------------------------------------------

5 c §

----------------------------------------------------------------------

 Vid prövningen av en ansökan om

 uppehållstillstånd skall särskilt

 beaktas vad hänsynen till barns

 hälsa, utveckling och allmänna bästa

 kräver.

----------------------------------------------------------------------

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1995:773.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

Bemyndiganden i fråga om uppehållstillstånd

14 §

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om

----------------------------------------------------------------------

 1. uppehållstillstånd för studier

 eller besök,

----------------------------------------------------------------------

 2. förutsättningarna för uppe-

 hållstillstånd av humanitära skäl i

 andra fall än som avses i 5 b § och

----------------------------------------------------------------------

 3. förutsättningarna för tidsbe-

 gränsat uppehållstillstånd.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får också föreskriva att

 en ansökan om uppehållstillstånd får

 bifallas även i andra fall än som

 anges i 5 § andra stycket, om det

 följer av en övrenskommelse med

 främmande stat, samt att uppe-

 hållstillstånd får återkallas för de

 utlänningar som omfattas av avtalet

 om ett europeiskt ekonomiskt sam-

 arbetsområde (EES) även i andra

 fall än de som anges i 11 § första

 stycket.

----------------------------------------------------------------------

3 kap.

----------------------------------------------------------------------

 Asyl Skyddsbehövande

----------------------------------------------------------------------

1 §

----------------------------------------------------------------------

 Med asyl avses i denna lag Med asyl avses i denna lag ett

 uppehållstillstånd som beviljas enuppehållstillstånd som beviljas en

 utlänning därför att utlänning därför att han är flykting.

----------------------------------------------------------------------

 1. han är flykting,

----------------------------------------------------------------------

 2. han är krigsvägrare, eller

----------------------------------------------------------------------

 3. han,utan att vara flykting,

 inte vill återvända till sitt

 hemland på grund av de politiska

 förhållandena där och kan åberopa

 tungt vägande omständigheter till

 stöd för detta.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 §

----------------------------------------------------------------------

 Med flykting avses i denna lag Med flykting avses i denna lag

 en utlänning som befinner sigen utlänning som befinner sig

 utanför det land, som han ärutanför det land, som han är

 medborgare i, därför att han kännermedborgare i, därför att han känner

 välgrundad fruktan för förföljelse påvälgrundad fruktan för förföljelse på

 grund av sin ras, nationalitet,grund av sin ras, nationalitet,

 tillhörighet till en visstillhörighet till en viss

 samhällsgrupp eller på grund av sinsamhällsgrupp eller på grund av sin

 religiösa eller politiska upp-religiösa eller politiska upp-

 fattning, och som inte kan eller påfattning, och som inte kan begagna

 grund av sin fruktan inte vill be-sig av detta lands skydd därför att

 gagna sig av detta lands staten saknar vilja eller förmåga

 skydd. att bereda honom skydd.

----------------------------------------------------------------------

 Som flykting skall även anses den som är statslös och som av samma skäl

befinner sig utanför det land där han tidigare har haft sin vanliga vistelseort

och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända dit.

3 §

----------------------------------------------------------------------

 Med krigsvägrare avses i denna Med övriga skyddsbehövande avses i

 lag en utlänning som har övergett endenna lag en utlänning som i annat

 krigsskådeplats eller som har flyttfall än som avses i 2 § lämnat det

 från sitt hemland eller behöverland, som han är medborgare i, därför

 stanna i Sverige för att undgå före-att han

 stående krigstjänstgöring.

----------------------------------------------------------------------

 1. skulle vara i fara att

 straffas med döden eller med

 kroppsstraff eller att utsättas för

 tortyr eller annan omänsklig eller

 förnedrande behandling eller

 bestraffning,

----------------------------------------------------------------------

 2. på grund av en yttre eller

 inre väpnad konflikt eller en miljö-

 katastrof i hemlandet har behov av

 skydd, eller

----------------------------------------------------------------------

 3. på grund av sitt kön eller

 homosexualitet riskerar ett strängt

 straff eller mycket allvarliga

 trakasserier.

----------------------------------------------------------------------

4 §

2

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som avses i 1 § har Utlänningar som avses i 2 och

 rätt till asyl . 3 §§ har rätt till uppehållstillstånd.

----------------------------------------------------------------------

**FOOTNOTES**

2 Senaste lydelse 1995:773.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

 Asyl får dock vägras om Uppehållstillstånd får dock vägras

 1. det av hänsyn till vad som ärom

 känt om utlänningens tidigare verk- 1. det beträffande flyktingar som

 samhet eller med hänsyn till riketsavses i 2 § och skyddsbehövande

 säkerhet finns synnerliga skäl attenligt 3 § 2 och 3 av hänsyn till

 inte bevilja asyl, vad som är känt om utlänningens

 tidigare verksamhet eller med

 hänsyn till rikets säkerhet finns

 synnerliga skäl att inte bevilja

 uppehållstillstånd,

----------------------------------------------------------------------

 2. det beträffande en utlänning 2. det beträffande en skyddsbe-

 som omfattas av 1 § 2 eller 3 påhövande som omfattas av 3 § 2 eller

 grund av brottslighet eller någon3 på grund av brottslighet finns

 annan omständighet finns särskildasärskilda skäl att inte bevilja

 skäl att inte bevilja asyl, uppehållstillstånd,

----------------------------------------------------------------------

 3. utlänningen har rest in från Danmark, Finland, Island eller Norge och kan

sändas åter till något av dessa länder i enlighet med en överenskommelse mellan

Sverige och det landet, såvida det inte är uppenbart att han inte kommer att

beviljas uppehållstillstånd där,

----------------------------------------------------------------------

 4. utlänningen i annat fall före 4. utlänningen i annat fall före

 ankomsten till Sverige harankomsten till Sverige har

 uppehållit sig i ett annat land änuppehållit sig i ett annat land än

 hemlandet och, om han återsänds dit,hemlandet och, om han återsänds dit,

 är skyddad mot förföljelse eller, iär skyddad mot förföljelse eller mot

 förekommande fall, mot att sändasatt sändas till hemlandet och också

 till en krigsskådeplats eller tillmot att sändas vidare till ett

 hemlandet och också mot att sändasannat land där han inte har

 vidare till ett annat land där hanmotsvarande skydd, eller

 inte har motsvarande skydd, eller

----------------------------------------------------------------------

 5. utlänningen har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad

på det sätt som anges i 4.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva

 undantag från andra stycket 4 för

 de fall då utlänningens anknytning

 till Sverige är av sådan art att han

 inte bör nekas att få sin ansökan om

 asyl prövad här.

----------------------------------------------------------------------

Bemyndiganden i fråga om asyl

8 §

----------------------------------------------------------------------

 Om Sveriges möjligheter att ta

 emot utlänningar motiverar det får

 regeringen föreskriva att uppehålls-

 tillstånd inte får beviljas i fall

 som avses i 3 § 2 och 3.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva undantag

 från 4 § andra stycket 4 för de fall

 då utlänningens anknytning till

 Sverige är av sådan art att han inte

 bör nekas att få sin ansökan om asyl

 prövad här.

 Beslut enligt första stycket

 skall av regeringen redovisas till

 riksdagen genom en särskild

 skrivelse inom tre månader.

----------------------------------------------------------------------

6 kap.

2 §

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som har fyllt sexton En utlänning som har fyllt arton

 år får tas i förvar om år får tas i förvar om

----------------------------------------------------------------------

 1. hans identitet är oklar vid 1. hans identitet är oklar vid

 ankomsten till Sverige eller närankomsten till Sverige eller när

 han därefter ansöker om uppehålls-han därefter ansöker om

 tillstånd och han inte kan görauppehållstillstånd och han inte kan

 sannolikt att den identitet hangöra sanno-

 uppger är riktig samt hans rätt attlikt att den identitet han uppger

 få resa in i eller vistas i Sverigeär riktig samt hans rätt att få resa

 inte kan bedömas ändå, eller in i eller vistas i Sverige inte

 kan bedömas ändå, eller

----------------------------------------------------------------------

 2. det är nödvändigt för att en 2. det är nödvändigt för att en

 utredning om hans rätt att stanna iutredning om hans rätt att stanna i

 Sverige skall kunna genomföras,Sverige skall kunna genomföras,

 eller eller

----------------------------------------------------------------------

 3. det är sannolikt att han 3. det är sannolikt att han

 kommer att avvisas eller utvisaskommer att avvisas eller utvisas

 enligt 4 kap. 1, 2 eller 3 § ellerenligt 4 kap. 1, 2 eller 3 § eller

 fråga uppkommer om verkställighet avfråga uppkommer om verkställighet av

 ett beslut om avvisning ellerett beslut om avvisning eller

 utvisning. utvisning.

----------------------------------------------------------------------

 Beslut om förvar enligt första stycket 3 får meddelas endast om det med hänsyn

till utlänningens personliga förhållanden eller övriga omständigheter finns

anledning att anta att han annars kommer att hålla sig undan eller bedriva

brottslig verksamhet i Sverige.

3 §

----------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton år Ett utländskt barn under arton år

 får tas i förvar endast om får tas i förvar endast om

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

 1. det är sannolikt att barnet 1. det är sannolikt att barnet

 kommer att avvisas enligt 4 kap. 1kommer att avvisas enligt 4 kap. 1

 eller 2 § och att förordnande omeller 2 § och att förordnande om

 omedelbar verkställighet enligt 8omedelbar verkställighet enligt 8

 kap. 8 § kommer att meddelas ellerkap. 8 § kommer att meddelas eller

 fråga uppkommer om verkställighet avfråga uppkommer om verkställighet av

 ett sådant beslut om avvisning, ochett sådant beslut om avvisning, och

 det finns en uppenbar risk för attdet finns en uppenbar risk för att

 barnet annars håller sig undan ochbarnet annars håller sig undan och

 därigenom äventyrar en föreståendedärigenom äventyrar en före-

 verkställighet som inte bör fördröjas,stående verkställighet som inte bör

 eller fördröjas, eller

----------------------------------------------------------------------

 2. fråga uppkommer om verk- 2. fråga uppkommer om verk-

 ställighet av ett beslut omställighet av ett beslut om

 avvisning i annat fall än som sägsavvisning i annat fall än som sägs

 under 1 eller av ett beslut omunder 1 eller av ett beslut om

 utvisning enligt utvisning enligt

 4 kap. 3 § och det vid ett tidigare4 kap. 3 § och det vid ett tidigare

 försök att verkställa beslutet inteförsök att verkställa beslutet inte

 visat sig tillräckligt att barnetvisat sig tillräckligt att barnet

 ställts under uppsikt enligtställts under uppsikt enligt

 bestämmelserna i 5 § tredje stycket.bestämmelserna i 5 § tredje stycket.

----------------------------------------------------------------------

 Barnet får inte tas i förvar enligt första stycket 1 om det är tillräckligt

att det ställs under uppsikt enligt bestämmelserna i 5 § tredje stycket.

 Barnet får inte skiljas från sin vårdnadshavare eller, om de är flera, en av

dem genom att vårdnadshavaren eller barnet tas i förvar. Har barnet ingen

vårdnadshavare här i riket får det tas i förvar endast om det föreligger

synnerliga skäl.

4 §

 En utlänning får inte hållas i förvar med stöd av 2 § första stycket 2 längre

tid än 48 timmar.

----------------------------------------------------------------------

 I övrigt får en utlänning som fyllt I övrigt får en utlänning som fyllt

 sexton år inte hållas kvar i förvararton år inte hållas kvar i förvar

 mer än två veckor, om det inte finnsmer än två veckor, om det inte finns

 synnerliga skäl för en längre tid. Omsynnerliga skäl för en längre tid. Om

 ett beslut om avvisning ellerett beslut om avvisning eller

 utvisning har meddelats, får enutvisning har meddelats, får en

 sådan utlänning dock hållas kvar isådan utlänning dock hållas kvar i

 förvar i högst två månader, om detförvar i högst två månader, om det

 inte finns synnerliga skäl för eninte finns synnerliga skäl för en

 längre tid. längre tid.

----------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton år Ett utländskt barn under arton år

 får inte hållas i förvar längre tid änfår inte hållas i förvar längre tid än

 72 timmar, eller om det finns syn-72 timmar, eller om det finns syn-

 nerliga skäl ytterligare 72 timmar.nerliga skäl ytterligare 72 timmar.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som har fyllt sexton En utlänning som har fyllt arton

 år kan, under de förutsättningar somår kan, under de förutsättningar som

 anges i 2 §, i stället för att tas ianges i 2 §, i stället för att tas i

 förvar ställas under uppsikt, omförvar ställas under uppsikt, om

 detta är tillräckligt. detta är tillräckligt.

----------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton år Ett utländskt barn under arton år

 kan, under de förutsättningar somkan, under de förutsättningar som

 anges i 3 § första stycket 1 ställasanges i 3 § första stycket 1 ställas

 under uppsikt. under uppsikt.

----------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton år Ett utländskt barn under arton år

 kan dessutom ställas under uppsiktkan dessutom ställas under uppsikt

 när beslut har meddelats om avvis-när beslut har meddelats om avvis-

 ning i annat fall än som avses ining i annat fall än som avses i

 andra stycket eller om utvisningandra stycket eller om utvisning

 enligt 4 kap. 3 §. enligt 4 kap. 3 §.

----------------------------------------------------------------------

 Uppsikt innebär att utlänningen är skyldig att på vissa tider anmäla sig hos

polismyndigheten i orten eller lämna ifrån sig sitt pass eller annan legi-

timationshandling eller uppfylla andra särskilda villkor.

8 kap.

8 §

 Statens invandrarverk får förordna att verkets beslut om avvisning får

verkställas även om det inte har vunnit laga kraft (omedelbar verkställighet),

om det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd

inte heller skall beviljas på någon annan grund.

----------------------------------------------------------------------

 Beslut om omedelbar verkställig- Beslut om omedelbar verkställig-

 het får meddelas senare än tre må-het får meddelas senare än tre må-

 nader efter utlänningens ankomstnader efter den första ansökan om

 till Sverige bara om synnerligauppehållstillstånd här i landet bara

 skäl talar för detta. om synnerliga skäl talar för detta.

----------------------------------------------------------------------

10 kap.

5 §

----------------------------------------------------------------------

 Till fängelse i högst två år eller, Till fängelse i högst fyra år döms

 när omständigheterna är mildrande,den som mot betalning planlägger

 till böter döms den som i vinstsyfteeller organiserar verksamhet som är

 planlägger eller organiserar verk-inriktad på att främja att

 samhet som är inriktad på att främjautlänningar reser till Sverige utan

 att utlänningar reser till Sverigepass eller de tillstånd som krävs för

 utan pass eller de tillstånd sominresa i Sverige.

 krävs för inresa i Sverige. Är brottet mindre grovt, döms till

 böter eller fängelse i högst sex

 månader.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

 Den som hjälper en utlänning att Den som hjälper en utlänning att

 resa till Sverige utan pass ellerresa till Sverige utan pass eller

 de tillstånd som krävs för inresa ide tillstånd som krävs för inresa i

 Sverige döms för medhjälp till brottSverige döms för medhjälp till brott

 enligt första stycket, om han insågenligt första och andra stycket, om

 eller hade skälig anledning atthan insåg eller hade skälig

 anta att resan anordnats ianledning att anta att resan

 vinstsyfte genom sådan verksamhetanordnats mot betalning genom sådan

 som där sägs. verksamhet som där sägs.

----------------------------------------------------------------------

11 kap.

1 a §

----------------------------------------------------------------------

 Utredning rörande barn m.m.

----------------------------------------------------------------------

 Vid bedömningen av frågor om

 tillstånd enligt denna lag skall

 klarläggas vad barn som berörs av

 ett beslut i ärendet har att anföra

 och den hänsyn tas till detta som

 barnets ålder och mognad motiverar.

----------------------------------------------------------------------

1 b §

----------------------------------------------------------------------

 Den som är förordnad enligt

 rättshjälpslagen (1972:429) som

 offentligt biträde för en utlänning

 under arton år utan att samtidigt

 vara biträde åt vårdnadshavaren är, om

 barnet saknar vårdnadshavare här i

 landet, utan särskilt förordnande

 barnets ställföreträdare i det ärende

 som förordnandet avser eller som

 har samband med detta.

----------------------------------------------------------------------

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Sammanfattning

Barnkommitténs uppdrag

FN:s konvention om barnets rättigheter antogs av FN:s generalförsamling den 20

november 1989. Genom barnkonventionen formulerades för första gången barnets

rättigheter på ett samlat sätt i ett internationellt bindande avtal. Riksdagen

godkände konventionen utan förbehåll den 21 juni 1990, vilket efter ratifikation

kom att gälla från den 2 september samma år.

 Mot bakgrund av Sveriges åtagande beslutade regeringen vid sammanträde den 1

februari 1996 att tillkalla en parlamentarisk kommitté för att klarlägga hur

barnkonventionens anda och innebörd kommer till uttryck i lagstiftning och

praxis. Kommittén skulle därvid med förtur behandla frågan om barnets ställning

i utlänningsrätten. Detta uppdrag gäller alltså att mot bakgrund av barnkonven-

tionen analysera utlänningslagstiftningen och det sätt på vilket den tillämpas.

 Som bas för analysen har Barnkommittén använt barnkonventionens fyra

huvudprinciper; principen om barnets bästa, vikten av att lyssna till barnet,

barnets rätt till liv och utveckling och varje barns rätt att utan

diskriminering få del av sina rättigheter. Den fråga som kommittén därvid har

ställt i de olika delområdena har varit om dessa principer avspeglas i

lagstiftning och praxis eller om det behöver göras kompletteringar och

ändringar.

Barnkommitténs principiella utgångspunkter

Till grund för kommitténs ställningstagande ligger ytterligare några princi-

piella utgångspunkter. Det enskilda barnet skall, enligt barnkonventionens

artikel 3, sättas i främsta rummet. Barnkonventionen ger tydliga anvisningar om

i vilka frågor barnets bästa skall vara utslagsgivande, såsom vid beslut om

vårdnad och adoption. I andra beslut som i första hand rör föräldrarna, men som

också påverkar barnet, skall principen om att barnets bästa skall sättas i

främsta rummet vara vägledande - "the best interests of the child shall be a

primary consideration". Detta innebär att barnets intresse skall väga mycket

tungt i de situationer där det skall vägas mot övergripande samhällsintressen.

 Barnkommitténs principiella utgångspunkt är att utlänningslagen och därtill

hörande författningar är ett område där barnets bästa måste vägas samman med

samhällets intresse av att reglera invandringen och att barnets bästa därför

inte ensamt kan vara utslagsgivande i alla situationer. Kommittén vill samtidigt

betona att det också är ett starkt samhällsintresse att utlänningslagen

tillämpas på ett humant sätt.

 Kommittén har vidare gjort bedömningen att långa vistelsetider för barn och

barnfamiljer som avvisas är ett allvarligt hot mot barnets bästa. Ytterligare en

principiell utgångspunkt för kommitténs ställningstagande är att det är

föräldrarna som har huvudansvaret för barnet och att föräldrarna också är de som

i första hand bäst kan bedöma barnets bästa. Detta fritar dock inte

myndigheterna från deras ansvar att i olika beslut väga in barnets bästa.

 Barnkonventionen är ett avtal mellan stater som lägger ett ansvar på de

enskilda staterna att förverkliga konventionens innebörd och intentioner, men

konventionen anger också att staterna skall ta hänsyn till föräldrarna och

familjens roll för barnets liv och utveckling.

Ändringsförslag

Barnkommitténs genomgång visar att den svenska utlänningslagstiftningen i

huvudsak är förenlig med barnkonventionen. Däremot har tillämpningen

kritiserats. Kommittén framför därför ett antal förslag och synpunkter när det

gäller tillämpningen av lagen. Kommittén föreslår också vissa principiellt

viktiga ändringar av lagen, delvis i linje med Flyktingpolitiska kommitténs

förslag. Med dessa förslag anser Barnkommittén att den svenska utlännings-

lagstiftningen - såvitt nu kan överblickas - förverkligar barnkonventionens

syfte och anda.

Portalparagraf

Det faktum att en stor andel av de människor, som söker asyl eller uppehålls-

tillstånd av andra skäl i Sverige är barn, återspeglas i mycket liten omfattning

i utlänningslagen. Ordet eller begreppet "barn" förekommer i den nuvarande lagen

i stort sett endast i kapitel 6 där reglerna om förvar och uppsikt finns. Det

krav som barnkonventionen ställer, att beakta barnets situation, har ingen

motsvarighet i utlänningslagen.

 Barnkommittén föreslår därför att barnkonventionens övergripande princip att

barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn skall

en införas i en portalparagraf. I denna bestämmelse, som bör införas i lagens 1

kap. 1 § skall föreskrivas att det vid alla beslut enligt denna lag, särskilt

skall beaktas vad hänsynen till barnets hälsa, utveckling och allmänna bästa

kräver. I samma paragraf bör, i syfte att uppfylla artikel 1 i barnkonventionen,

införas att med barn avses varje person under arton år.

Förstärkning av asylprocessens första led

Kommittén har föreslagit att resurser och kompetens koncentreras till den in-

ledande fasen av asylprocessen. Såväl utredningar som beslutsmotiveringar måste

förbättras så att barnets situation tydligt framgår av utredningarna. I

beslutsmotiveringarna skall det vidare redovisas hur hänsynen till barnets bästa

har beaktats.

 Kommittén föreslår att Invandrarverket skall ges i uppdrag att utveckla

rutiner för utredning om barn i familjer som söker uppehållstillstånd. Den mall

för utredningar om ensamma minderåriga barn som utarbetats av FN:s

flyktingkommissariat - UNHCR - bör i det sammanhanget användas som utgångspunkt.

Kommittén föreslår vidare att invandrarverket i ökad utsträckning skall

komplettera utredningarna där barn är inblandade med sakkunnigutlåtande om

barnets hälsotillstånd. Kommittén understryker i detta sammanhang vikten av att

i utredningarna om barn använda personal med kunskap om och erfarenhet av barn.

Barn ska höras i utredningarna

Som ett led i den kvalitativa förbättringen av de grundläggande asylutred-

ningarna som rör barn och som en anpassning till barnkonventionens artikel 12

föreslår Barnkommittén att utlänningslagen kompletteras med en bestämmelse om

att det i utredning om barn skall, med hänsyn till barnets ålder, mognad och om

det inte är olämpligt, tas hänsyn till vad barnet har att anföra.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Remissinstanser

Följande 52 remissinstanser har erbjudits att yttra sig över SOU 1995:46, SOU

1995:55 samt SOU 1995:75. Remissinstanser inom parentes har valt att inte yttra

sig över de tre betänkandena:

1. Riksdagens ombudsmän

2. Justitiekanslern

3. Göta hovrätt

4. Stockholms tingsrätt

5. Kammarrätten i Jönköping

6. Kriminalvårdsstyrelsen

7. Rikspolisstyrelsen

8. Sida

9. Kustbevakningen

10. Statens räddningsverk

11. Barnombudsmannen

12. Socialstyrelsen

13. Luftfartsverket

14. Generaltullstyrelsen

15. Riksrevisionsverket

16. Arbetsmarknadsstyrelsen

17. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

18. Statens invandrarverk

19. Utlänningsnämnden

20. Svenska Kommunförbundet

21. Landstingsförbundet

22. Stockholms kommun

23. (Göteborgs kommun)

24. Malmö kommun

25. (Uppsala kommun)

26. Upplands Väsby kommun

27. (Ystads kommun)

28. Gotlands kommun

29. Svenska arbetsgivareföreningen

30. Landsorganisationen i Sverige

31. Sveriges akademikers centralorganisation

32. Tjänstemännens centralorganisation

33. Sveriges advokatförbund

34. Svenska Röda korset

35. Rädda Barnens riksförbund

36. Sveriges kristna råd

37. Amnesty International, Svenska sektionen

38. Svenska flyktingrådet

39. Caritas

40. (Diakonia)

41. Riksförbundet för personal vid invandrarbyråer och flyktingmottagningar

42. Flyktinggruppernas och asylkommittéernas Riksråd, FARR

43. (Samarbetsorganet för invandrarorganisationer, SIOS)

44. (Östeuropagruppen)

45. (Riksförbundet Bosnien-Hercegovina)

46. (Syrianska riksförbundet)

47. (Riksföreningen Huelen-Chile)

48. Eritrianska riksförbundet

49. (Kurdiska riksförbundet)

50. (Somaliska riksförbundet)

51. (Riksförbundet internationella föreningar för invandrarkvinnor, RIFFI)

52. Internationella kvinnoförbundet

Yttranden har även inkommit från följande instanser:

 * Arbetarnas bildningsförbund, Kristnasocialdemokraterna, S-kvinnor,

Socialdemokratiska ungdomsförbundet, Socialdemokratiska studentförbundet och

Unga Örnar (gemensamt yttrande)

* Botkyrka kommun

* Centerpartiet i Stockholms län

* Centrum för invandringsforskning

* Föreningen Fri information om Invandringen

* Föreningen återföreningen

* Judiska Centralrådet i Sverige

* JUSEK

* Kristna fredsrörelsen

* Läkare Utan Gränser

* Naturskyddsföreningen

* Riksförbundet för sexuellt likaberättigande

* Samfundet för nationell och internationell utveckling

* Sociala Missionen

* Solidaritetskommittén för flyktingar i Umeå

* Somaliska biståndsföreningen (SBKF) Göteborg

* Statskontoret

* Svenska barnläkarföreningen

* Svenska freds- och skiljedomsföreningen

* Svenska föreningen för Barn- och ungdomspsykiatri

* Svenska Irankommittén

* UNHCR, regionalavdelningen för de baltiska och nordiska länderna

Internationella Kvinnoförbundet för Fred och Frihet (IKFF), Assyrianska

Kvinnoförbundet och Assyrianska Riksförbundet har förklarat sig instämma i

Svenska Flyktingrådets synpunkter. Sociala Missionen har ställt sig bakom det

yttrande som lämnats av Sveriges Kristna Råd.

Följande privatpersoner har inkommit med yttranden:

Almas Bethsfandiari, Senad Bombic, Jasmina Dragutinovic, Ghanbar[REDACTED_EFTERNAMN] Fereshteh,

Fatiyeh Kaseb, Driya[REDACTED_EFTERNAMN], Heniya Kham Marcos, Maria isabel Mating, Jan

Milld, Yonan Safan, Masoma Jafferji, Selma Ulusoy, William Warda,Amira Zekovae

Sara

Följande 71 instanser har inbjudits till en utfrågning rörande delrapporten (SOU

1996:115) Barnkonventionen och utlänningslagen. Instanser inom parentes har valt

att inte yttra sig över delrapporten:

 Riksdagens ombudsmän

 (Justitiekanslern)

 Göta hovrätt

 (Stockholms tingsrätt)

 Kammarrätten i Jönköping

 (Kriminalvårdsstyrelsen)

 Rikspolisstyrelsen

 Sida

 (Kustbevakningen)

 (Statens räddningsverk)

 Barnombudsmannen

 Socialstyrelsen

 (Luftfartsverket)

 (Generaltullstyrelsen)

 Riksrevisionsverket

 (Arbetsmarknadsstyrelsen)

 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

 Statens invandrarverk

 Utlänningsnämnden

 (Svenska kommunförbundet)

 (Landstingsförbundet)

 (Stockholms kommun)

 Göteborgs kommun

 (Malmö kommun)

 Uppsala kommun

 Upplands Väsby kommun

 (Ystads kommun)

 (Gotlands kommun)

 (Svenska arbetsgivareföreningen)

 (Landsorganisationen i Sverige)

 Sveriges Akademikers Centralorganisation

 (Tjänstemännens centralorganisation)

 Sveriges advokatsamfund

 Svenska Röda Korset

 Rädda Barnens riksförbund

 Sveriges kristna råd

 (Amnesty International, Svenska sektionen)

 Svenska flyktingrådet

 Caritas Sverige

 (Diakonia)

 (Riksförbundet för personal vid invandrarbyråer ochflyktingmottagningar)

 Flyktinggruppernas och Asylkommittéernas Riksråd, FARR

 (Samarbetsorganet för invandrarorganisationer, SIOS)

 (Östeuropagruppen)

 (Riksförbundet Bosnien- Hercegovina)

 (Syrianska riksförbundet)

 (Riksföreningen Huelen-Chile)

 (Eritreanska riksförbundet)

 (Kurdiska riksförbundet)

 (Somaliska riksförbundet)

 (Riksförbundet internationella föreningar för invandrarkvinnor,RIFFI)

 (Internationella kvinnoförbundet)

 (Statskontoret)

 UNHCR:s representant i de baltiska och nordiska länderna

 Centrum för invandringsforskning vid Universitetet i Stockholm

 (Juridiska fakulteten vid Lunds universitet)

 Barnens rätt i samhället, BRIS

 Svenska Unicefkommittén

 Svenska Scoutförbundet

 (Svenska FN-förbundet)

 Ungar Örnars riksförbund

 (Svenska Kyrkans Unga)

 (Svenska Iran Kommittén)

 Riksorganisationen Återföreningen

 (Sveriges Barnläkarförbund)

 (Invandrarpsykologernas Yrkesförening)

 (Evangeliska fosterlandsstiftelsen, EFS)

 Frälsningsarmén

 (Pingstförsamlingarnas Ungdomsarbete)

 Hem och Skola

 Landsrådet för Sveriges Ungdom

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Förkortningslista

EES European Economic Space/

 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

EG De europeiska gemenskaperna

EU European Union/

 Europeiska unionen

FN Förenta nationerna

ICRC International Committee of the Red Cross/

 Internationella rödakorskommittén

ILO International Labour Office/

 Internationella arbetsorganisationen

IOM International Organization for Migration/

 Internationella migrationsorganisationen

NATO North Atlantic Treaty Organization

OAU Organization of African Unity/

 Organisationen för afrikansk enighet

OECD Organization for Economic co-operation and

Development/

 Organisationen för ekonomiskt samarbete ochutveckling

OSSE Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa

UNHCR United nations High Commissioner for Refugees/

 FN:s flyktingkommissariat

UNRWA United Nations Relief and Works Agency forPalestine/

 FN:s hjälporganisation för palestinaflyktingar

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529)

 Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529)

6

 dels att 8 kap. 3 § skall utgå,

 dels att 1 kap. 1 §, 2 kap. 4, 4 a, 5, 5 b och 11 §§, 3 kap. 1-4 §§, 5 kap.

5 §, 6 kap. 2-5 §§, 7 kap. 3 och 11 §§, 8 kap. 1, 4 och 8 §§, 10 kap. 5 §,

11 kap. 1

3 och 3 §§ samt 12 kap. 2 § skal

 l ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 2 kap. 4 c och 14 §§,

3 kap. 8 §, 8 kap. 10 a § samt 11 kap. 1 a och 1 b §§ av följande lydelse,

 dels att rubrikerna närmast före 3 kap. 1 § och 11 kap. 1 § skall ha följande

lydelse,

 dels att det närmast före 2 kap. 14 §, 3 kap. 8 § och 11 kap. 1 a § skall in-

föras nya rubriker av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

1 kap.

1 §

4

 I denna lag ges regler för utlänningars inresa, utresa, vistelse i Sverige och

arbete i Sverige som anställd samt för rätten till asyl här. I lagen anges också

under vilka förutsättningar en utlänning kan avvisas eller utvisas ur landet.

----------------------------------------------------------------------

 Lagen skall tillämpas så, att ut- Lagen skall tillämpas så, att ut-

 länningars frihet inte begränsas merlänningars frihet inte begränsas mer

 än vad som är nödvändigt i varje än vad som är nödvändigt i varje

 enskilt fall. enskilt fall. Vidare skall särskilt

 beaktas vad hänsynen till barnets

 hälsa, utveckling och allmänna bästa

 kräver.

----------------------------------------------------------------------

**FOOTNOTES**

3 EGT nr 56, 4. 4. 1964, s. 850/64 (Celex 364L0221).

4Senaste lydelse 1994:1696.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

2 kap

4 §

5

----------------------------------------------------------------------

 Uppehållstillstånd får ges till Uppehållstillstånd får ges till

 1. en utlänning som är nära anhörig 1. en utlänning som är gift med

 till en i Sverige bosatt person eller sambo till någon som är bosatt

 eller som annars har särskild i Sverige eller har beviljats

 anknytning till Sverige, uppehållstillstånd för bosättning här,

 2. en utlänning som är under 18 år

 och ogift och som är eller har

 varit hemmavarande barn till någon

 som är bosatt i Sverige eller som

 har beviljats uppehållstillstånd för

 bosättning här,

----------------------------------------------------------------------

 3. en utlänning som på något annat

 sätt än som avses under 1 och 2 är

 nära anhörig till någon som är bosatt

 i Sverige eller till någon som har

 beviljats uppehållstillstånd för

 bosättning här och som ingått i samma

 hushåll som den personen,

 4. en utlänning som annars har

 särskild anknytning till Sverige,

 2. en utlänning som av humanitära 5. en utlänning som av humanitära

 skäl bör få bosätta sig i Sverige,skäl bör få bosätta sig i Sverige,

 eller eller

 3. en utlänning som har fått ar- 6. en utlänning som har fått ar-

 betstillstånd eller som har sin för-betstillstånd eller som har sin för-

 sörjning ordnad på något annat sätt.sörjning ordnad på något annat sätt.

 Regeringen får föreskriva att

 uppehållstillstånd kan ges även i

 andra fall.

----------------------------------------------------------------------

 Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt denna para-graf

skall beaktas om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel.

**FOOTNOTES**

5Senaste lydelse 1995:773.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

4 a §

----------------------------------------------------------------------

 Om en utlänning som söker Regeringen får meddela före-

 uppehållstillstånd med stöd av 2 kap.skrifter om att en grupp av ut-

 4 § första stycket 2 eller 3 kap. länningar som söker uppehålls-

 bedöms ha ett tillfälligt behov avtillstånd med stöd av 3 kap. 3 §

 skydd här i landet får ett tids- första stycket 2 och som bedöms ha

 begränsat uppehållstillstånd ges. ett tillfälligt behov av skydd här i

 landet får ges ett tidsbegränsat

 uppehållstillstånd.

 Ett tidsbegränsat uppehållstill-

 stånd får beviljas för en samman-lagd

 tid av högst två år. Om ett program

 för att förbereda åter-vändandet har

 inletts innan dess, får

 uppehållstillståndet förlängas med

 ytterligare högst två år.

----------------------------------------------------------------------

 Om ett tidsbegränsat uppehålls- Om ett tidsbegränsat uppehålls-

 tillstånd har getts någon med stöd avtillstånd har getts någon med stöd av

 första stycket får ett tidsbe-gränsatförsta stycket får ett tidsbe-gränsat

 tillstånd ges också till en utlänningtillstånd ges också till en utlänning

 som är make eller maka eller barn som är make eller maka eller barn

 under 20 år till den per-son som under 18 år till den per-son som

 först beviljats tillstånd. Detsammaförst beviljats tillstånd. Detsamma

 gäller förälder till barn under 20 årgäller förälder till barn under 18 år

 som meddelats till-stånd enligt som meddelats till-stånd enligt

 första stycket. första stycket.

----------------------------------------------------------------------

4 c §

----------------------------------------------------------------------

 Ett tidsbegränsat uppehållstill-

 stånd får ges ett barn under 18 år

 som behöver vård enligt lagen

 (1990:52) med särskilda bestäm-

 melser om vård av unga.

 Ett tidsbegränsat uppehålls-

 tillstånd får vidare ges ett barn

 under 18 år eller till en man om

 det behövs för att genomföra en

 faderskapsutredning.

 Om ett tidsbegränsat uppehålls-

 tillstånd getts ett barn enligt

 första eller andra stycket, får ett

 tidsbegränsat uppehållstillstånd ges

 också till barnets vårdnadshavare.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

5 §

6

 En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i Sverige skall ha utverkat ett

sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får

inte bifallas efter inresan.

----------------------------------------------------------------------

 Detta gäller dock inte om Detta gäller dock inte om

 1. utlänningen har rätt till asyl 1. utlänningen har rätt till uppe-

 här, hållstillstånd här enligt 3 kap. 2

 eller 3 §,

----------------------------------------------------------------------

 2. utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, eller

 3. det annars finns synnerliga skäl.

----------------------------------------------------------------------

 Vad som föreskrivs i första Vad som föreskrivs i första

 stycket hindrar inte heller attstycket hindrar inte heller att

 uppe-hållstillstånd beviljas med stöduppe-hållstillstånd beviljas med stöd

 av av 2 kap. 4 § första stycket 1-4,

 2 kap. 4 § första stycket 1, om detom det är uppenbart att utlänningen

 är uppenbart att utlänningen skulleskulle ha fått uppehållstillstånd om

 ha fått uppehållstillstånd om pröv-pröv-ningen hade skett före inresan

 ningen hade skett före inresan ii Sverige.

 Sverige.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att en

 ansökan om uppehållstillstånd får

 bifallas även i andra fall än som

 anges i andra och tredje styckena,

 om det följer av en överens-kommelse

 med främmande stat.

----------------------------------------------------------------------

5 b §

7

----------------------------------------------------------------------

 Om en utlänning skall avvisas Om en utlänning skall avvisas

 eller utvisas enligt ett beslut eller utvisas enligt ett beslut

 som har vunnit laga kraft, får en som har vunnit laga kraft, får en

 ansökan om uppehållstillstånd frånansökan om uppehållstillstånd från

 honom trots vad som föreskrivs i 5 §honom trots vad som föreskrivs i 5 §

 första stycket bifallas, om ansökanförsta stycket bifallas, om ansökan

 grundar sig på omständigheter som grundar sig på omständigheter som

 inte har prövats förut i ärendet ominte har prövats förut i ärendet om

 hans avvisning eller utvisning ochhans avvisning eller utvisning och

 om om

----------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

 1. utlänningen har rätt till 1. utlänningen har rätt till

 asyl här, eller uppe

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------------

11 §

8

 Om utlänningen har rest in i landet, får ett uppehållstillstånd återkallas

 1. om han bedriver sådan verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha

sådant tillstånd,

 2. om han handlat på ett sådant sätt att det finns allvarliga anmärkningar mot

hans levnadssätt, eller

 3. om det med hänsyn till hans tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas

att han kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelse-

verksamhet i Sverige eller i något annat nordiskt land.

 Återkallelse enligt första stycket får ske endast om frågan har väckts innan

utlänningen har varit bosatt här i tre år med uppehållstillstånd.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva att

 uppehållstillstånd får

----------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 Bemyndiganden i fråga om

 uppehållstillstånd

----------------------------------------------------------------------

14 §

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om

----------------------------------------------------------------------

 1. uppehållstillstånd för studier

 eller besök,

----------------------------------------------------------------------

 2. förutsättningarna för uppe-

 hållstillstånd av humanitära skäl, och

----------------------------------------------------------------------

 3. förutsättningarna för tids-

 begränsat uppehållstillstånd enligt 4

 a §.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får också meddela

 föreskrifter om att en

----------------------------------------------------------------------

**FOOTNOTES**

6Senaste lydelse 1995:773.

7Senaste lydelse 1995:773.

8 Senaste lydelse 1995:773.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Förslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen skall anmäla före

----------------------------------------------------------------------

3 kap.

---------------------------------------------------------------------

 Asyl Skyddsbehövande

---------------------------------------------------------------------

1 §

----------------------------------------------------------------------

 Med asyl avses i denna lag Med asyl avses i denna lag

 uppehållstillstånd som beviljas enuppehållstillstånd som beviljas en

 utlänning därför att ut-länning därför att han är flykting.

 1. han är flykting, En ansökan om uppehållstill-stånd

 2. han är krigsvägrare, eller enligt 3 § skall handläggas som en

 3. han, utan att vara flykting, asylansökan.

 inte vill återvända till sitt

 hemland på grund av de politiska

 för-ållandena där och kan åberopa

 tungt vägande omständigheter till

 stöd för detta.

----------------------------------------------------------------------

2 §

--------------------------------------------------------------------

 Med flykting avses i denna lag Med flykting avses i denna lag

 en utlänning som befinner en

--------------------------------------------------------------------

 Som flykting skall även anses den som är statslös och som av samma skäl

befinner sig utanför det land där han tidigare har haft sin vanliga vistelseort

och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända dit.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

3 §

----------------------------------------------------------------------

 Med krigsvägrare avses i denna Med skyddsbehövande i övrigt avses

 lag en utlänning som har övergett eni denna lag en utlänning som i

 krigsskådeplats eller som har flyttandra fall än som avses i 2 § lämnat

 från sitt hemland eller behöverdet land, som han är medborgare i,

 stanna i Sverige för att undgå före-därför att han

 stående krigstjänstgöring. 1. skulle vara i fara att

 straffas med döden eller med

 kroppsstraff eller att utsättas för

 tortyr eller annan omänsklig eller

 förnedrande behandling eller

 bestraffning,

 2. på grund av en yttre eller

 inre väpnad konflikt behöver skydd

 eller som på grund av en

 miljökatastrof inte omedelbart kan

 återvända till sitt hemland, eller

 3. på grund av sitt kön eller

 homosexualitet känner välgrundad

 fruktan för förföljelse.

 Som skyddsbehövande skall även

 anses den som är statslös och som av

 samma skäl befinner sig utanför det

 land där han tidigare haft sin

 vanliga vistelseort och som på i

 första stycket angivna grunder inte

 kan eller på grund av sin fruktan

 inte vill återvända dit.

----------------------------------------------------------------------

4 §

8

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som avses i 1 § har Utlänningar som avses i 2 och

 rätt till asyl. 3 §§ har rätt till uppehållstillstånd.

 Asyl får dock vägras om Uppehållstillstånd får dock väg-ras

 1. det av hänsyn till vad som ärom

 känt om utlänningens tidigare verk- 1. det beträffande flyktingar en-

 samhet eller med hänsyn till riketsligt 2 § och skyddsbehövande enligt

 säkerhet finns synnerliga skäl att3 § första stycket 3 av hänsyn till

 inte bevilja asyl, vad som är känt om utlänningens

 tidigare verksamhet eller med hän-

 syn till rikets säkerhet finns

 synner-liga skäl att inte bevilja

 uppehålls-tillstånd,

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 2. det beträffande en utlänning 2. det beträffande en skydds-

 som omfattas av 1 § 2 eller 3 påbehövande som omfattas av 3 § första

 grund av brottslighet eller någonstycket 2 på grund av brotts-lighet

 annan omständighet finns särskildaeller någon annan omständlig-het

 skäl att inte bevilja asyl, finns särskilda skäl att inte

 bevilja uppehållstillstånd,

----------------------------------------------------------------------

 3. utlänningen har rest in från Danmark, Finland, Island eller Norge och kan

sändas åter till något av dessa länder i enlighet med en överenskommelse mellan

Sverige och det landet, såvida det inte är uppenbart att han inte kommer att

beviljas uppehållstillstånd där,

----------------------------------------------------------------------

 4. utlänningen i annat fall före 4. utlänningen i annat fall före

 an-komsten till Sverige harankomsten till Sverige har

 uppehållit sig i ett annat land änuppehållit sig i ett annat land än

 hemlandet och, om han återsänds dit,hemlandet och, om han återsänds dit,

 är skyddad mot förföljelse eller, iär skyddad mot förföljelse eller mot

 före-kommande fall, mot att sändasatt sändas till hemlandet och också

 till en krigsskådeplats eller tillmot att sändas vidare till ett

 hem-landet och också mot att sändasannat land där han inte har

 vidare till ett annat land där hanmotsvarande skydd, eller

 inte har motsvarande skydd, eller

----------------------------------------------------------------------

 5. utlänningen har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad

på det sätt som anges i 4.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får föreskriva

 undantag från andra stycket 4 för

 de fall då utlänningens anknytning

 till Sverige är av sådan art att

 han inte bör nekas att få sin

 ansökan om asyl prövad här.

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

 Bemyndiganden i fråga om

 skyddsbehövande

--------------------------------------------------------------------

8 §

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om beviljande av perma-

 nent uppehållstillstånd till en

 grupp av skyddsbehövande enligt 3 §

 första stycket 2.

----------------------------------------------------------------------

 Om Sveriges möjligheter att ta

 emot utlänningar motiverar det, får

 regeringen meddela föreskrifter om

 att uppehållstillstånd inte får be-

 viljas för skyddsbehövande enligt 3 §

 första stycket 2.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om undantag från 4 § andra

 stycket 4 för de fall då utlänningens

 anknytning till Sverige är av sådan

 art att utlänningen inte bör nekas

 att få sin ansökan om asyl prövad här.

----------------------------------------------------------------------

 Regeringen skall anmäla före-

 skrifter enligt andra stycket till

 riksdagen genom en särskild

 skrivelse inom tre månader.

----------------------------------------------------------------------

5 kap.

5 §

----------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverk eller Statens invandrarverk eller

 polismyndigheten får fotografera enpolismyndigheten får fotografera en

 utlänning och ta hans fingeravtryckutlänning och, om han fyllt 14 år,

 om ta hans fingeravtryck om

 1. utlänningen inte kan styrka 1. utlänningen inte kan styrka

 sin identitet vid ankomsten tillsin identitet vid ankomsten till

 Sverige eller när han därefterSverige,

 ansöker om uppehållstillstånd, eller 2. utlänningen ansöker om uppe-

 2. det finns förutsättningar atthållstillstånd och åberopar skäl som

 ta utlänningen i förvar. avses i 3 kap. 2 eller 3 §, eller

 3. det finns förutsättningar att

 ta utlänningen i förvar.

----------------------------------------------------------------------

6 kap.

2 §

--------------------------------------------------------------------

 En utlänning som har fyllt sex- En utlänning som har fyllt 18 år

 ton år får tas i förvar om får tas i förvar om

--------------------------------------------------------------------

 1. hans identitet är oklar vid ankomsten till Sverige eller när han därefter

ansöker om uppehållstillstånd och han inte kan göra sannolikt att den identitet

han uppger är riktig samt hans rätt att få resa in i eller vistas i Sverige inte

kan bedömas ändå, eller

 2. det är nödvändigt för att en utredning om hans rätt att stanna i Sverige

skall kunna genomföras, eller

3. det är sannolikt att han kommer att avvisas eller utvisas enligt 4 kap. 1, 2

eller 3 § eller fråga uppkommer om verkställighet av ett beslut om avvisning

eller utvisning.

 Beslut om förvar enligt första stycket 3 får meddelas endast om det med hänsyn

till utlänningens personliga förhållanden eller övriga omständigheter finns

anledning att anta att han annars kommer att hålla sig undan eller bedriva

brottslig verksamhet i Sverige.

3 §

--------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton Ett utländskt barn under 18 år

 år får tas i förvar endast om får tas i förvar endast om

--------------------------------------------------------------------

1. det är sannolikt att barnet kommer att avvisas enligt 4 kap. 1 eller 2 § och

att förordnande om omedelbar verkställighet enligt 8 kap. 8 § kommer

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

att meddelas eller fråga uppkommer om verkställighet av ett sådant beslut om

avvisning, och det finns en uppenbar risk för att barnet annars håller sig undan

och därigenom äventyrar en förestående verkställighet som inte bör fördröjas,

eller

 2. fråga uppkommer om verkställighet av ett beslut om avvisning i annat fall

än som sägs under 1 eller av ett beslut om utvisning enligt 4 kap. 3 § och det

vid ett tidigare försök att verkställa beslutet inte visat sig tillräckligt att

barnet ställts under uppsikt enligt bestämmelserna i 5 § tredje stycket.

 Barnet får inte tas i förvar enligt första stycket 1 om det är tillräckligt

att det ställs under uppsikt enligt bestämmelserna i 5 § andra stycket.

 Barnet får inte skiljas från sin vårdnadshavare eller, om de är flera, en av

dem genom att vårdnadshavaren eller barnet tas i förvar. Har barnet ingen

vårdnadshavare här i riket får det tas i förvar endast om det föreligger

synnerliga skäl.

4 §

 En utlänning får inte hållas i förvar med stöd av 2 § första stycket 2 längre

tid än 48 timmar.

----------------------------------------------------------------------

 I övrigt får en utlänning som fyllt I övrigt får en utlänning som fyllt

 sexton år inte hållas kvar i förvar18 år inte hållas kvar i förvar mer än

 mer än två veckor, om det inte finnstvå veckor, om det inte finns

 synnerliga skäl för en längre tid. Omsynnerliga skäl för en längre tid. Om

 ett beslut om avvisning ellerett beslut om avvisning eller

 utvisning har meddelats, får enutvisning har meddelats, får en

 sådan utlänning dock hållas i förvar isådan utlän-ning dock hållas i förvar

 högst två månader, om det inte finnsi högst två månader, om det inte

 synnerliga skäl för en längre tid.finns synner-liga skäl för en längre

 Ett utländskt barn under sexton årtid.

 får inte hållas i förvar längre tid än Ett utländskt barn under 18 år får

 72 timmar, eller om det finnsinte hållas i förvar längre tid än 72

 synnerliga skäl ytterligare 72timmar, eller om det finns

 timmar. synnerliga skäl ytterligare 72

 timmar.

----------------------------------------------------------------------

5 §

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som har fyllt sexton En utlänning som har fyllt 18 år

 år kan, under de förutsättningar somkan, under de förutsättningar som

 anges i 2 §, i stället för att tas ianges i 2 §, i stället för att tas i

 förvar ställas under uppsikt, omförvar ställas under uppsikt, om

 detta är tillräckligt. detta är tillräckligt.

----------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton år Ett utländskt barn under 18 år

 kan, under de förutsättningar somkan, under de förutsättningar som

 anges i 3 § första stycket 1 ställasanges i 3 § första stycket 1 ställas

 under uppsikt. under uppsikt.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 Ett utländskt barn under sexton år Ett utländskt barn under 18 år kan

 kan dessutom ställas under uppsiktdessutom ställas under uppsikt när

 när beslut har meddelats om av-beslut har meddelats om avvisning

 visning i annat fall än som avses ii annat fall än som avses i andra

 andra stycket eller om utvisningstycket eller om utvisning enligt

 enligt 4 kap. 3 §. 4 kap. 3 §.

----------------------------------------------------------------------

 Uppsikt innebär att utlänningen är skyldig att på vissa tider anmäla sig hos

polismyndigheten i orten eller lämna ifrån sig sitt pass eller annan legitima-

tionshandling eller uppfylla andra särskilda villkor.

7 kap.

3 §

----------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverks beslut i Statens invandrarverks beslut i

 fråga om avvisning eller utvisningfråga om avvisning eller utvisning

 och en i samband därmed behandladsamt om avslag på en ansökan om

 fråga om uppehållstillstånd elleruppehållstillstånd eller om åter-

 arbetstillstånd eller återkallelsekallelse av ett uppehållstillstånd

 av sådana tillstånd får av utlänningenfår av utlänningen överklagas till

 överklagas till Utlänningsnämnden.Utlän-ningsnämnden. Invandrarverkets

 beslut i fråga om arbetstillstånd

 eller återkallelse av

 arbetstillstånd får av utlänningen

 överklagas till nämnden under

 förutsättning att frågan om tillstånd

 har behandlats i samband med ett

 beslut i fråga om avvisning eller

 utvisning.

----------------------------------------------------------------------

 Utlänningsnämnden består av ordförande och övriga ledamöter till det antal

regeringen bestämmer. För ordförande skall finnas ersättare. Leda-möter och

ersättare för ordförande utses av regeringen. Ordförande och ersättare för

ordförande skall vara jurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare

eller annan likvärdig erfarenhet.

11 §

----------------------------------------------------------------------

 Statens invandrarverk får med Statens invandrarverk får med

 eget yttrande överlämna ett ärendeeget yttrande överlämna ett ärende

 till Utlänningsnämnden för avgörande,till Utlänningsnämnden för avgörande,

 om ärendet på grund avom ärendet på grund av

 familjeanknytning eller av annanfamiljeanknytning eller annan lik-

 lik-nande orsak har samband mednande orsak har samband med ett

 ett ärende enligt denna lag somärende enligt denna lag som prövas

 prövas av nämnden. av nämnden.

----------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket eller Utlännings- Invandrarverket eller Utlännings-

 nämnden får med eget yttrandenämnden får med eget yttrande

 överlämna ett ärende till regeringenöverlämna ett ärende till regeringen

 för avgörande om för avgörande om ärendet inte avser

 en ansökan enligt 2 kap. 5 b § och

 om

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

--------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 1. ärendet på grund av familje- 1. ärendet på grund av familje-

 anknytning eller av annan liknandeanknytning eller någon annan lik-

 orsak har samband med ett ärendenande orsak har samband med ett

 enligt denna lag som prövas avärende enligt denna lag som prövas

 regeringen, av regeringen,

----------------------------------------------------------------------

 2. ärendet bedöms ha betydelse för 2. ärendet bedöms ha sådan

 rikets säkerhet eller annars förbetydelse för rikets säkerhet eller

 allmän säkerhet eller för riketsannars för allmän säkerhet eller för

 förhållande till främmande makt ellerrikets förhållande till främmande

 mellanfolklig organisation, makt eller mellanfolklig

 organisation att regeringen bör

 pröva ärendet,

----------------------------------------------------------------------

 3. det bedöms vara av särskild 3. det bedöms vara av särskild

 vikt för ledning av tillämpningen avvikt för ledning av denna lags

 denna lag att ärendet prövas avtill-lämpning att regeringen avgör

 regeringen, eller ett ärende som kan antas få

 betydelse för frågan om

 uppehållstillstånd för en grupp

 asylsökande som åberopar

 huvudsakligen samma skäl till stöd

 för sin ansökan om asyl, eller

----------------------------------------------------------------------

 4. synnerliga skäl annars talar 4. om det i andra fall än som

 för regeringens prövning. anges i punkt 3 bedöms vara av

 synnerlig vikt för ledning av denna

 lags tillämpning att regeringen prö-

 var ett ärende.

----------------------------------------------------------------------

 Har invandrarverket överlämnat ett När Invandrarverket överlämnar ett

 ärende i fall som avses i andraärende till regeringen skall verket

 stycket 3 eller 4 och skulleförst sända ärendet till Ut-

 beslut av verket i ärendet halänningsnämnden. Nämnden skall med

 kunnat över-klagas tilleget yttrande skyndsamt

 Utlänningsnämnden, skall regeringen,vidarebefordra ärendet till rege-

 om hinder inte möter på grund av attringen. Av nämndens yttrande skall

 ärendet är synnerligen brådskande,framgå vilken uppfattning nämnden

 höra Utlänningsnämnden innan den avgörhar i sakfrågan samt om ärendet bör

 ärendet. Regeringen får överlämna ettavgöras av regeringen. Det som sägs

 sådant ärende till nämnden föri detta stycke gäller dock endast

 avgörande. för de ärenden där ett beslut av

 Invandrarverket hade kunnat

 överklagas till nämnden.

----------------------------------------------------------------------

 Vad som i 5 § föreskrivs om Invandrarverket och Utlänningsnämnden gäller också

regeringen, när den avgör ett överlämnat ärende.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

8 kap.

1 §

----------------------------------------------------------------------

 En avvisning eller en utvisning En avvisning eller en utvisning

 får aldrig verkställas till ett landfår aldrig verkställas till ett land

 om det finns grundad anledning attom det finns grundad anledning att

 tro att utlänningen där skulle varatro att utlänningen där skulle vara

 i fara att straffas med döden elleri fara att straffas med döden eller

 med kroppsstraff eller att utsättasmed kroppsstraff eller att utsättas

 för tortyr och inte heller till ettför tortyr eller annan omänsklig

 land där han inte är skyddad mot atteller förnedrande behandling eller

 sändas vidare till ett land där hanbestraffning och inte heller till

 skulle vara i sådan fara. ett land där han inte är skyddad mot

 att sändas vidare till ett land där

 han skulle vara i sådan fara.

----------------------------------------------------------------------

4 §

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som avses i 3 kap. En utlänning som avses i 3 kap.

 1 3

----------------------------------------------------------------------

8 §

 Statens invandrarverk får förordna att verkets beslut om avvisning får

verkställas även om det inte har vunnit laga kraft (omedelbar verkställighet),

om det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd

inte heller skall beviljas på någon annan grund.

--------------------------------------------------------------------

 Beslut om omedelbar verk Beslut om omedelbar verk

--------------------------------------------------------------------

10 a §

----------------------------------------------------------------------

 Om ett internationellt organ som

 har rätt att pröva klagomål från

 enskilda riktar en begäran till

 Sverige om inhibition av ett

 avvisningsbeslut eller ett

 utvisningsbeslut, skall inhibition

 meddelas om inte synnerliga skäl

 talar mot detta.

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

10 kap

5 §

--------------------------------------------------------------------

 Till fängelse i högst två år Till fängelse i högst fyra år

 eller, när omständigheterna är eller, om brottet är mindre

 mildrande, till böter döms den somallvarligt, till böter eller

 i vinstsyfte planlägger eller fängelse i högst sex månader döms

 organiserar verksamhet som är den som i vinstsyfte planlägger

 inriktad på att främja att eller organiserar verksamhet som

 utlänningar reser till Sverige är inriktad på att främja att

 utan pass eller de tillstånd som utlänningar reser till Sverige

 krävs för inresa i Sverige. utan pass eller de tillstånd som

 krävs för inresa i Sverige.

--------------------------------------------------------------------

 Den som hjälper en utlänning att resa till Sverige utan pass eller de

tillstånd som krävs för inresa i Sverige döms för medhjälp till brott enligt

första stycket, om han insåg eller hade skälig anledning att anta att resan

anordnats i vinstsyfte genom sådan verksamhet som där sägs.

11 kap.

Muntlig handläggning i asylärenden Muntlig handläggning

1 §

----------------------------------------------------------------------

 I ett asylärende vid Statens En utlänning som har ansökt om

 invandrarverk skall det ingå munt-asyl i Sverige får avvisas endast

 lig handläggning om det kan antasom muntlig handläggning har ingått

 vara till fördel för utredningenvid Statens invandrarverks

 eller i övrigt främja ett snabbthandläggning av ärendet. Muntlig

 avgörande av ärendet. Muntlighandläggning skall även annars

 handläggning skall även annarsföretas på begäran av utlänningen, om

 företas på begäran av utlänningen, ominte en sådan handläggning skulle

 inte en sådan handläggning skullesakna betydelse för att avgöra

 sakna betydelse för att avgöra fråganasylärendet.

 om uppehållstillstånd.

----------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket får bestämma att I ett asylärende vid Utlännings-

 även andra personer än utlänningennämnden skall muntlig handläggning

 skall höras vid handläggningen.ingå, om detta kan antas vara till

 Ersättning för inställelsen lämnasfördel för utredningen eller på annat

 därvid enligt vad som föreskrivs isätt bidra till ett snabbt

 6 kap. 15 § andra stycket. avgörande. Muntlig handläggning

 skall även annars företas på

 utlänningens begäran, om det inte

 står klart att en sådan handläggning

 är obehövlig i asylärendet.

----------------------------------------------------------------------

 Första och andra styckena till Utlänningsnämnden skall ha

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

 förnya ett uppehållstillstånd av

----------------------------------------------------------------------

 Invandrarverket och Utlännings

----------------------------------------------------------------------

 Särskilda bestämmelser om ut

----------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 Utredning om barn m.m.

----------------------------------------------------------------------

1 a §

----------------------------------------------------------------------

 Vid bedömningen av frågor om

 tillstånd enligt denna lag skall

 det, om det inte är olämpligt,

 klarläggas vad barn som berörs av

 ett beslut i ärendet har att anföra

 och det skall tas den hänsyn till

 det anförda som barnets ålder och

 mognad motiverar.

----------------------------------------------------------------------

1 b §

----------------------------------------------------------------------

 Den som är förordnad enligt

----------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §

9

----------------------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 20 § förvalt- Bestämmelserna i 20 § förvalt-

 ningslagen om motivering av beslutningslagen om motivering av beslut

 tillämpas inte beträffande beslut omgäller även för beslut som meddelas i

 visering, tidsbegränsat uppehålls-ärenden enligt denna lag, om inte

 tillstånd och arbetstillstånd. något annat följer av andra eller

 tredje stycket.

----------------------------------------------------------------------

 En utlänning som avses i 2 kap. Ett beslut i fråga om uppe-

 11 § tredje stycket har dock alltidhållstillstånd skall alltid innehålla

 rätt till motivering av ett sådantde skäl som ligger till grund för

 beslut om det går honom emot. beslutet.

----------------------------------------------------------------------

 Vid beslut om visering eller

 arbetstillstånd får skälen som ligger

 till grund för beslutet utelämnas.

 En utlänning som omfattas av

 avtalet om ett Europeiskt

 ekonomiskt samarbetsområde (EES),

 utan att vara medborgare i ett

 EES-land, har dock alltid rätt till

 motivering av ett beslut om

 visering om det går honom emot.

----------------------------------------------------------------------

12 kap.

2 §

 I fråga om diplomatiska tjänstemän och avlönade konsulära tjänstemän som är

anställda av främmande stater i Sverige samt deras familjer och betjäning liksom

beträffande främmande staters kurirer tillämpas denna lag endast i den

utsträckning som regeringen föreskriver.

----------------------------------------------------------------------

 I fråga om andra utlänningar, I fråga om andra utlänningar,

 vilka är berättigade till förmåner en-vilka är berättigade till förmåner en-

 ligt lagen (1976:661) om immunitetligt lagen (1976:661) om immunitet

 och privilegier i vissa fall,och privilegier i vissa fall,

 iakttas de inskränkningar som följeriakttas de inskränkningar som följer

 av 2-5 §§ den lagen. av den lagen.

----------------------------------------------------------------------

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

9 Senaste lydelse 1994:1696.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 5 kap. 7 § lagen (1962:381)

1 om allmän försäkring skall ha följande lydelse.

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

5 kap.

7 §

2

----------------------------------------------------------------------

 Om den försäkrade har beviljats Om den försäkrade har beviljats

 asyl i Sverige skall som bosätt-uppehållstillstånd i Sverige med stöd

 ningstid även tillgodoräknas tid dåav 3 kap. 2 eller 3 § utlän-

 han varit bosatt i sitt tidigareningslagen (1989:529) skall som

 hemland från och med det år då hanbosättningstid även tillgodoräknas

 uppnått 16 års ålder till och med årettid då han varit bosatt i sitt

 före det då han först ankom tilltidigare hemland från och med det år

 Sverige. Som bosättningstid till-då han uppnått 16 års ålder till och

 godoräknas så stor andel av tiden imed året före det då han först ankom

 hemlandet som motsvarar förhållandettill Sverige. Som bosättningstid

 mellan den tid den försäkrade varittillgodoräknas så stor andel av

 bosatt i Sverige från och med det årtiden i hemlandet som motsvarar

 då han först ankom hit till landetförhållandet mellan den tid den

 till och med det år då han fyllt 64försäkrade varit bosatt i Sverige

 år och hela sistnämnda tidsperiod. Ifrån och med det år då han först ankom

 fråga om förtidspension ellerhit till landet till och med det år

 efterlevandepension skall i ställetdå han fyllt 64 år och hela

 för året då den försäkrade skulle fyllasistnämnda tidsperiod. I fråga om

 64 år som utgångspunkt tas året föreförtidspension eller

 pensionsfallet. Vid beräkningenefterlevandepension skall i stället

 enligt detta stycket bortses frånför året då den försäkrade skulle fylla

 tid då den försäkrade varit bosatt i64 år som utgångspunkt tas året före

 sitt hemland och för vilken rättpensionsfallet. Vid beräkningen

 till pension från hemlandet före-enligt detta stycket bortses från

 ligger vid bosättning i Sverige. tid då den försäkrade varit bosatt i

 sitt hemland och för vilken rätt

 till pension från hemlandet före-

 ligger vid bosättning i Sverige.

----------------------------------------------------------------------

 Med tid för bosättning i hemlandet jämställs tid då den försäkrade före den

första ankomsten till Sverige befunnit sig i annat land där han beretts en

tillfällig fristad.

**FOOTNOTES**

2 Senaste lydelse 1992:1277.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------------

 Med asyl avses i första stycket Vad som i första stycket sägs om

 att den försäkrade beviljats uppe-den som beviljats uppehållstillstånd

 hållstillstånd i Sverige med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § ut-

 a) med stöd av 3 kap. 1 §1 ut-länningslagen (1989:529) skall gälla

 länningslagen (1989:529) eller el-även en försäkrad som

 jest på grund av att han ansetts a) annars beviljats uppehålls-

 som flykting enligt konventionentillstånd på grund av att han

 d. 28 juli 1951 angåendeansetts som flykting enligt

 flyktingars rättsliga ställning,konventionen d. 28 juli 1951

 eller angående flyktingars rättsliga

 b) med stöd av 3 kap. 1 § 2 ellerställning, eller

 3 utlänningslagen eller motsvarande b) beviljats uppehållstillstånd

 äldre bestämmelser. med stöd av 3 kap. 1 § 2 eller 3 ut-

 länningslagen i paragrafens lydelse

 före den 1 januari 1997 eller

 enligt motsvarande äldre

 bestämmelser.

----------------------------------------------------------------------

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda

bestämmelser om vård av unga

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om

vård av unga skall införas en ny paragraf, 21 a §, av följande lydelse.

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

21 a §

----------------------------------------------------------------------

 Beslut om vård med stöd av denna

 lag hindrar inte beslut om

 1. avvisning eller utvisning

 enligt utlänningslagen (1989:529),

 2. utvisning enligt lagen

 (1991:572) om särskild utlännings-

 kontroll,

 3. utlämning enligt lagen

 (1957:668) om utlämning för brott,

 4. utlämning enligt lagen

 (1959:254) om utlämning för brott

 till Danmark, Finland, Island

 eller Norge, eller

 5. utlämning enligt lagen

 (1970:375) om utlämning till Dan-

 mark, Finland, Island eller Norge

 för verkställighet av beslut om vård

 eller behandling.

 Vård med stöd av denna lag upphör

 när ett beslut enligt första stycket

 har verkställts.

----------------------------------------------------------------------

 Denna lag träder i kraft den 1 januari1997.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild

utlänningskontroll

 Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll

skall ha följande lydelse.

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

10 §

----------------------------------------------------------------------

 Om regeringen har beslutat om Om regeringen har beslutat om

 utvisning enligt denna lag menutvisning enligt denna lag men

 hinder som anges i 8 kap. 1-4 §§hinder som anges i 8 kap. 1, 2

 utlänningslagen (1989:529) möter moteller 4 § utlänningslagen (1989:529)

 att beslutet verkställs eller ommöter mot att beslutet verkställs

 beslutet av någon annan särskild an-eller om beslutet av någon annan

 ledning inte bör verkställas, skallsärskild anledning inte bör verk-

 regeringen förordna att verkställig-ställas, skall regeringen förordna

 het tills vidare inte får skeatt verkställighet tills vidare

 (inhibition). inte får ske (inhibition).

----------------------------------------------------------------------

 Utvisningsbeslutet och förordnandet om inhibition skall prövas på nytt när det

finns skäl till det. Så länge utvisningsbeslutet fortfarande gäller men inte har

kunnat verkställas, skall Rikspolisstyrelsen före utgången av varje kalenderår

efter det då beslutet meddelades anmäla hos regeringen huruvida det finns skäl

för prövning av beslutet.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om

introduktionsersättning

 Härigenom förskrivs att 2 § lagen (1992:1068) om introduktionsersättning skall

ha följande lydelse.

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

2 §

 Introduktionsersättning får beviljas

 1. utlänningar som överförts till Sverige med stöd av ett särskilt

regeringsbeslut,

----------------------------------------------------------------------

 2. utlänningar som har fått uppe- 2. utlänningar som har fått uppe-

 hållstillstånd och som har tagitshållstillstånd efter att ha varit

 emot från en statlig förläggning förregistrerade vid en förläggning för

 asylsökande, asylsökande,

 3. andra utlänningar som har fått 3. andra utlänningar som har fått

 uppehållstillstånd med tillämpning avuppehållstillstånd med tillämpning av

 2 kap. 3 § eller 4 § första stycket 22 kap. 3 § eller 4 § första stycket 5

 utlänningslagen (1989:529), utlänningslagen (1989:529),

----------------------------------------------------------------------

 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till

en utlänning som avses under 1-3.

 Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som ansökt om

uppehållstillstånd inom två år från det att den person som han eller hon har

anknytning till först togs emot i en kommun.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av

asylsökande m.fl.

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande

m.fl. skall ha följande lydelse.

----------------------------------------------------------------------

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

----------------------------------------------------------------------

1 §

1

 I denna lag ges bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till

utlänningar som

----------------------------------------------------------------------

 1. har ansökt om uppehållstillstånd 1. har ansökt om uppehållstillstånd

 i Sverige enligt 3 kap. 1 §i Sverige enligt 3 kap. 2 eller 3 §

 utlänningslagen (1989:529) (asyl-utlänningslagen (1989:529)

 sökande), (asylsökande),

----------------------------------------------------------------------

 2. har beviljats tidsberänsat uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i

2 kap. 4 a § utlänningslagen, eller

 3. har ansökt om uppehållstillstånd i Sverige och av särskilda skäl medgettts

rätt att vistas här medan ansökan prövas.

 Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd enligt 6 §

socialtjänstlagen (1980:620) för förmåner av motsvarande karaktär.

 Barn under 18 år som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en

förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vårdnadshavare som har

uppehållstillstånd.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Lagrådets yttrande

LAGRÅDET

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-09-16

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 29 augusti 1996 (Utrikesdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),

2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga,

4. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll,

5. lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning,

6. lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Bengt Ranland och

hovrättsassessorn Ingela Fridström.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529)

1 kap.

1 §

I paragrafen föreslås en ny bestämmelse som anger att det vid tillämpningen av

utlänningslagen skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa,

utveckling och allmänna bästa kräver. Bestämmelsen motiveras enligt

lagrådsremissen främst med att principen om barnets bästa, som är väl förankrad

i svensk rätt och även är central i barnkonventionen, bör komma till klart

uttryck i utlänningslagen. I remissen sägs att införandet av en portal-

bestämmelse om barnets bästa får en reell och meningsfull innebörd bl.a. vid

bedömningen om humanitära skäl för uppehållstillstånd finns liksom i hela

asylprocessen.

 Om den praktiska betydelsen av en så pass allmänt hållen regel som den

föreslagna kan det enligt Lagrådets mening råda viss tvekan. Att stor hänsyn

skall tas till barnets bästa kan förvisso inte vara en nyhet för de myndigheter

som har att tillämpa utlänningslagstiftningen. Någon närmare undersökning av hur

myndigheternas praxis förhåller sig till principen om barnets bästa sådan den

kommer till uttryck i artikel 3 i barnkonventionen har inte utförts i

lagstiftningsärendet. Den föreslagna bestämmelsen kan således närmast ses som

ett utflöde av den allmänna debatt som förts i frågan om barnkonventionen ges

tillräckligt genomslag vid tillämpningen av utlänningslagstiftningen. Lagrådet

ser det för sin del inte som opåkallat att utlänningslagen i en s.k.

portalparagraf erinrar om att tillämpningen av lagen skall ske under särskilt

beaktande av grundprincipen i artikel 3 i barnkonventionen. Det ligger dock i

sakens natur att en lagregel med föreslagen utformning ger ringa vägledning för

myndigheterna vid de svåra intresseavvägningar som inte sällan inryms i

utlänningsärenden som rör barn. Frågan i vad mån bestämmelsen kommer att få

påtaglig reell betydelse för tillämpningen torde för närvarande inte kunna ges

något bestämt svar.

 Enligt den föreslagna lydelsen skall särskilt beaktas vad barnets hälsa,

utveckling och allmänna bästa kräver. Härigenom framhävs barnets grundläggande

behov av skydd för hälsan och en sund utveckling såsom särskilt angelägna

faktorer. Övriga grundläggande behov skulle således med den valda formuleringen

komma att inrymmas under barnets "allmänna bästa". Någon närmare förklaring till

sistnämnda uttryck har inte lämnats i lagrådsremissen och synes inte heller ha

utvecklats i det betänkande av Flyktingpolitiska kommittén eller den

utredningsrapport av Barnkommittén som ligger till grund för remissen. Avsikten

får dock mot bakgrund av det allmänna motivresonemang som förs i lagrådsremissen

antas vara att såväl hälsan och utvecklingen som andra grundläggande behov

tillsammans skall rymmas under uttrycket barnets bästa. Enligt Lagrådets mening

är det därför lämpligt att i lagtexten direkt ansluta till detta begrepp, som ju

används i den officiella svenska översättningen av barnkonventionen liksom i

annan svensk lagstiftning.

 Lagrådet förordar att bestämmelsen, efter viss redaktionell jämkning även av

dess inledande ord, ges följande lydelse: "I fall som rör ett barn skall sär-

skilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa

i övrigt kräver".

2 kap.

4 a §

Enligt författningskommentaren till paragrafens första stycke innebär be-

stämmelsen att regeringen i förordning får ange att personer tillhörande en viss

grupp under vissa förutsättningar bör beviljas ett tidsbegränsat

uppehållstillstånd. Stycket bör enligt Lagrådets mening ges en utformning som

bättre svarar mot det syftet.

 De grupper som enligt lagtexten omfattas av bestämmelsen är endast sådana i

vilka ingår utlänningar som söker uppehållstillstånd enligt 3 kap 3 § första

stycket 2, dvs. andra skyddsbehövande än flyktingar, som på grund av en yttre

eller inre konflikt behöver skydd eller på grund av en miljökatastrof inte kan

återvända till sitt hemland. Enligt remissen (avsnitt 9.3.3) är emellertid

avsikten med bestämmelsen att föreskrifter om tidsbegränsat uppehållstillstånd

skall få beviljas i en situation med massflykt, när ett mycket stort antal

skyddssökande lämnar sitt land. I en sådan situation torde det normalt vara

fråga om inte endast sådana skyddsbehövande som avses i förslagets 3 kap. 3 §

första stycket 2 utan även och väl framför allt flyktingar. Det kan inte heller

uteslutas att även andra grupper av skyddsbehövande kan komma att i stort antal

lämna sitt land. Bestämmelsen i förevarande paragrafs första stycke bör därför

enligt Lagrådets mening omfatta alla skyddsbehövande utlänningar som avses i 3

kap.

 Lagrådet föreslår att första stycket med hänsyn till det sagda ges följande

lydelse.

 "Regeringen får i fråga om en viss grupp av utlänningar meddela föreskrifter

om att den som söker uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. och som bedöms ha ett

tillfälligt behov av skydd här i landet får ges ett tidsbegränsat

uppehållstillstånd."

14 §

Paragrafens första stycke innehåller i tre punkter bemyndiganden för regeringen

att meddela föreskrifter i vissa angivna hänseenden.

 Som den föreslagna punkt 2 har avfattats får regeringen meddela föreskrifter

om förutsättningarna för uppehållstillstånd av humanitära skäl. Formuleringen

kan ge underlag för den tolkningen att regeringens kommande föreskrifter avses

innefatta en exklusiv uppräkning av vad som skall anses vara humanitära skäl. En

sådan tolkning är synbarligen ej avsedd och skulle vara olycklig, eftersom det

med hänsyn till de skiftande situationer som kan föreligga inte är möjligt att

vare sig genom en förordning eller i motivuttalanden ge en uttömmande

beskrivning av vad som skall anses vara humanitära skäl. Vid den prövning som

det här gäller måste uppenbarligen alltid en samlad bedömning göras av

omständigheterna i det särskilda fallet.

 Enligt förslagets punkt 3 får regeringen meddela föreskrifter om förutsätt-

ningarna för tidsbegränsat uppehåll enligt 4 a §. Detta framgår emellertid redan

av sistnämnda paragraf och föreskriften i förevarande paragraf blir därför

överflödig, även om det kan vara på sin plats med en erinran i paragrafen om vad

som följer av 4 a §.

 Med hänvisning till det anförda förordar Lagrådet att paragrafens första

stycke får följande lydelse.

 "Utöver vad som följer av 4 a § får regeringen meddela föreskrifter om

1. uppehållstillstånd för studier eller besök, och

2. uppehållstillstånd av humanitära skäl."

3 kap.

2 §

I paragrafens första stycke definieras flykting som en utlänning som befinner

sig utanför det land som han är medborgare i därför att han känner en välgrundad

fruktan för förföljelse av viss angiven beskaffenhet och som inte kan eller på

grund av sin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. I remissen

föreslås ett tillägg till paragrafen av det innehållet att en utlänning under i

stycket angivna förutsättningar skall betraktas som flykting, om han inte kan

eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd "därför

att staten saknar vilja eller förmåga att bereda honom skydd". Syftet med

tillägget är att det skall stå klart att flyktingskäl föreligger inte bara om

förföljelsen utgår från myndigheterna eller staten medvetet underlåter eller

saknar förmåga att skydda den berörde från övergrepp utan också om det helt

saknas någon fungerande statsmakt i landet.

 Paragrafen utgör för närvarande en ordagrann översättning av definitionen i

1951 års flyktingkonvention i den lydelse denna har enligt 1967 års

flyktingprotokoll. I enlighet med vad som vid remissbehandlingen påpekats av

Juridiska fakulteten vid Lunds universitet skulle det otvivelaktigt innebära en

viss fördel att behålla den svenska definitionens direkta anslutning till

förebilden i flyktingkonventionen. I fråga om konventionens tolkning bör

anmärkas att det av den officiella kommentaren - den s.k. handbok som utges av

UNHCR - framgår att förföljelse i konventionens mening visserligen normalt

förutsätts utgå från den berörda statens myndigheter men att även aktioner från

grupper inom befolkningen skall beaktas, om myndigheterna medvetet tolererar

övergreppen eller vägrar eller visar sig sakna förmåga att skydda utlänningen

från övergrepp.

 Det ligger enligt Lagrådets mening närmast till hands att tolka både

konventionen och den nuvarande svenska lagtexten på det sättet att även det

fallet att en fungerande statsmakt saknas skall anses utgöra en situation då

myndigheterna saknar förmåga att bereda skydd mot övergrepp. Med en sådan

tolkning skulle paragrafen inte behöva ändras. Eftersom emellertid enligt

uppgift i lagrådsremissen paragrafen inte tolkas på detta sätt i nuvarande

svensk praxis, ansluter sig Lagrådet till uppfattningen att en ändring av

lagtexten bör göras för att det angivna synsättet skall få genomslag.

 Det kan dock diskuteras om den tankegång som ligger till grund för förslaget

har kommit till helt adekvat uttryck genom det föreslagna tillägget. Till en

början skulle ordet "skydd" i viss mån komma att användas i olika betydelser i

paragrafen. När det i flyktingkonventionen och den gällande lagtexten talas om

hemlandets skydd åsyftas det beskydd som normalt följer med själva

medborgarskapet, medan tillägget snarast torde ta sikte på det mera specifika

skyddet mot förföljelse. Vidare är det tvivelaktigt om "staten" i de sammanhang

som det här gäller kan betraktas som ett så enhetligt begrepp att man kan tala

om statens "vilja". Slutligen kan avfattningen av det föreslagna tillägget

möjligen läsas så att paragrafen för sin tillämpning förutsätter att det står

klart att staten saknar vilja eller förmåga i angivet hänseende. Här som eljest

skall det ju emellertid vara tillräckligt om utlänningen hyser en välgrundad

fruktan.

 Lagrådet förordar att den nuvarande, från flyktingkonventionen hämtade

definitionen får stå kvar oförändrad i en första mening av stycket och att en

andra mening tillförs stycket av förslagsvis följande innehåll: "Vad som nu har

sagts gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller

dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda." I enlighet

med vad som åsyftats i remissen bör denna föreskrift tolkas så att även det

fallet att en fungerande statsmakt saknas skall anses vara inbegripet.

 Ytterligare en tolkningsfråga av betydelse aktualiseras genom remissens

förslag att det särskilda skyddet för krigsvägrare i 3 kap. skall slopas. I

remissens allmänna motivering uttalas (avsnitt 9.1.2) att risken för straff för

desertering eller vapenvägran i sig kan grunda flyktingskap, om den militära

aktionen fördöms av det internationella samfundet. Detta har stöd i ett

uttalande i den förut nämnda officiella kommentaren till flyktingkonventionen

som också torde ta sikte på vägran att utföra en enskild militär handling vilken

strider mot grundläggande folkrättsliga regler eller, som det heter i

kommentaren, "basic rules of human conduct". Det är självfallet önskvärt att

paragrafen tolkas på det sätt som sålunda avsetts, även om detta förutsätter en

i viss mån pressad läsning av lagtexten och den underliggande konventionstexten.

Lagrådet vill peka på möjligheten att i gränsfall tillämpa den nya regeln i 3

kap. 3 § första stycket 2 i situationer av det slag som här är i fråga.

4 §

Enligt paragrafens andra stycke 2 får uppehållstillstånd vägras, om det på grund

av brottslighet eller någon annan omständighet finns särskilda skäl att inte

bevilja uppehållstillstånd. En motsvarande bestämmelse finns i den nuvarande

lydelsen av punkten, såvitt gäller asylsökande. Av förarbetena till den gällande

bestämmelsen framgår att "särskilda skäl" kan föreligga bl.a. om Sverige med

hänsyn till mottagningsresurserna m.m. inte kan ta emot utlänningar vid sidan av

den reglerade invandringen (prop. 1983/84:144 s. 36).

 Möjligheterna att med hänsyn till mottagningsresurserna inte bevilja

uppehållstillstånd regleras enligt det remitterade förslaget i 3 kap. 8 §. Det

normgivningsbemyndigande som i den paragrafens andra stycke ges regeringen är

avsedd att ersätta undantagsbestämmelsen i nuvarande 3 kap. 4 § andra stycket 2.

När uttrycket "särskilda skäl" används i den föreslagna nya lydelsen av punkten,

kan det således inte innebära att utlänningsmyndigheterna får åberopa

mottagningsresurserna som en omständighet som utgör ett särskilt skäl att inte

bevilja uppehållstillstånd. Annan omständighet än brottsligt förfarande bör avse

den skyddsbehövandes person.

 Lagrådet föreslår med hänsyn till det sagda att det i ifrågavarande punkt

efter ordet "omständighet" infogas "som hänför sig till den skyddsbehövandes

person".

8 §

Lagrådet föreslår med hänvisning till vad som anförts under 2 kap. 4 a § att

paragrafens första stycke ges följande lydelse: "Regeringen får i fråga om en

grupp av utlänningar meddela föreskrifter om beviljande av permanent uppe-

hållstillstånd till skyddsbehövande enligt 3 § första stycket 2."

 Enligt andra stycket bemyndigas regeringen att meddela generella föreskrifter

som förbjuder att uppehållstillstånd beviljas skyddsbehövande som avses i 3 §

första stycket 2. Sådana föreskrifter skall enligt förslaget få meddelas om

Sveriges möjligheter att ta emot utlänningar motiverar det. Med villkoret avses

uppenbarligen attange att föreskrifter i angivet hänseende skall kunna meddelas

för den händelse Sveriges mottagningsresurser blivit otillräckliga, t.ex. i en

situation när ett mycket stort antal skyddsbehövande söker sig till Sverige

undan krig eller inbördeskrig (jfr avsnitt 9.1.2). Vad som åsyftas synes

Lagrådet komma till bättre uttryck om villkorssatsen ges följande lydelse: "Om

det behövs med hänsyn till uppkomna begränsningar i Sveriges möjligheter att ta

emot utlänningar, .....".

8 kap.

8 §

Bestämmelsen i andra stycket föreskriver en tidsfrist för meddelande av beslut

om avvisning med omedelbar verkställighet. Den föreslagna ändringen innebär att

utgångspunkten för beräkning av tidsfristen, frånsett vissa undantagsfall, skall

vara tidpunkten för ingivande av den första ansökan om uppehållstillstånd här i

landet. Anknytningen till den första ansökan kan möjligen leda till oklarhet i

vissa situationer, såsom när utlänningen efter ett avslag på en första ansökan

har begett sig till ett annat land och därefter återvänder till Sverige inom

relativt kort tid och söker uppehållstillstånd på nytt. Mot bakgrund av den

hittillsvarande lydelsen av bestämmelsen och syftet med den föreslagna ändringen

- nämligen att förebygga medvetna försök att undgå risk för omedelbar

verkställighet av avvisning genom dröjsmål med ingivande av ansökan om

uppehållstillstånd - ligger det närmast till hands att för en sådan situation

som berörts ge bestämmelsen den tolkningen, att tidsfristen räknas från

ingivandet av den ansökan som gjorts efter den senaste inresan till Sverige.

Även om denna uttolkning är den naturliga, anser Lagrådet det lämpligt att

lagtexten förtydligas, vilket enklast bör kunna ske genom att orden "här i

landet" ersätts av orden "efter ankomsten till landet". Lagrådet förordar att så

sker.

Övriga lagförslag

Förslagen lämnas utan erinran.

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 september 1996

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt

perspektiv

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

Rättsdatablad

---------------------------------------------------------------------

 Författningsrubrik Bestämmelser som inför,Celexnummer för

 ändrar, upp-häver ellerbakomliggande EG-

 upprepar ett regler

 normgivnings-

 bemyndigande

---------------------------------------------------------------------

 Lag om ändring i 2 kap. 14 §, 3 kap. 8 §

 utlänningslagen 364 L0221

 (1989:529)

---------------------------------------------------------------------

 Prop. 1996/97:25

 Bilaga 1

**ENDNOTES**

 1Lagen omtryckt 1994:515.

 2 Senaste lydelse 1994:1696

 3 Senaste lydelse 1994:1696

4Senaste lydelse 1994:71

5Lagen omtryckt 1994:515.

6Lagen omtryckt 1994:515.

8 Senaste lydelse 1995:773.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

1 Senaste lydelse 1995:558.