Skr. 1994/95:132

Regeringens skrivelse

1994/95:132

1994 års redogörelse för tillämpningenSkr.

av lagen (1991:572) om särskild 1994/95:132

utlänningskontroll

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 22 december 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kulturdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av lagen

(1991:572) om särskild utlänningskontroll under tiden den 1 juli 1993 - den 30

juni 1994.

Förord

I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll

ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar

terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder - liksom under tidigare

år - bör ske genom att regeringen årligen lämnar en skrivelse härom till

riksdagen (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32). Den senaste

redogörelsen lämnades i regeringens skrivelse 1993/94:134.

Bakgrund

Särskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk

lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av

vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra det

möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in i eller stanna kvar

i vårt land och att skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrättsliga

skäl ändå måste beredas en fristad i landet.

 Bestämmelserna har ändrats vid flera tillfällen. Sedan den 1 juli 1991 åter-

finns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.

 Vid den nya lagens tillkomst konstaterades att särskilda bestämmelser alltjämt

behövs som ger utrymme för att ur landet avlägsna sådana utlänningar som bedöms

som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s.

30).

 Enligt lagen skall en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn till

rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om hans tidigare

verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han kommer att begå eller

medverka till en brottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvång för

politiska syften. Bestämmelserna i utlänningslagen (1989:529) om avvisning och

utvisning skall dock tillämpas i första hand.

 Tidigare var ett krav att utlänningen skulle tillhöra en viss organisation.

Detta avskaffades i den nya lagen. En annan skillnad är att bestämmelsen om

utvisning kan tillämpas även vid brottslig gärning i en främmande stat. Detta

gäller dock inte en gärning som har övervägande karaktär av politiskt brott.

Möjlighet att föreskriva om s.k. kommunarrest samt om byte av bostad och arbete

har avskaffats. Bestämmelser om skyldighet för utlänning att på vissa tider

anmäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt, finns kvar.

Förutsättningarna för att tillgripa tvångsåtgärder i spaningssyfte, t.ex. hus-

rannsakan och hemlig teleavlyssning har skärpts. Ett beslut om anmälningsplikt

eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelsbestämmelserna är

giltigt i högst tre år. Efter giltighetstidens utgång skall frågan prövas av

allmän domstol.

 Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin

tillkomst en begränsad giltighetstid vilket innebar en kontrollmöjlighet över

regeringens och myndigheternas handlande. När terroristbestämmelserna

permanentades år 1975 bestämdes att regeringen varje år skulle lämna en

skrivelse till riksdagen med redovisning av terroristbestämmelsernas tillämpning

(prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovisningsskyldighet infördes år

1982 såvitt avsåg bestämmelserna om särskilda tvångsåtgärder. I samband med

införandet av lagen om särskild utlänningskontroll ansågs, som nämnts ovan, att

den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar

terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör

ske genom att regeringen årligen lämnar en skrivelse härom till riksdagen. Den

senaste redovisningen gjordes i regeringens skrivelse 1993/94:134.

Redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll

Rikspolisstyrelsen har i skrivelse till regeringen den 21 november 1994 meddelat

att lagen om särskild utlänningskontroll inte tillämpats vid något tillfälle

under tiden den 1 juli 1993-den 30 juni 1994.

 Från Utrikesdepartementet har följande inhämtats om den internationella

terrorismens utveckling från halvårsskiftet 1993 till halvårsskiftet 1994.

 Liksom under närmast föregående period har antalet internationella

terroristdåd varit relativt fåtaliga. Sverige eller svenska intressen utomlands

har inte varit föremål för direkta attacker. Förekomsten av en organiserad

brottslighet också i länder nära Sverige har hittills inte på något påtagligt

sätt tagit sig uttryck inom Sverige men utgör ett allvarligt problem på sikt.

 Också under denna senaste period har en rad enskilda terroristhandlingar krävt

allvarliga offer och fått stor internationell uppmärksamhet. Hit hör bl.a. de

fortsatta bombsprängningarna i Nordirland och England och enskilda attentat i

Mellersta Östern. I Turkiet, framför allt i den sydöstra delen av landet,

fortsätter striderna mellan den turkiska regeringens säkerhetsstyrkor och den

kurdiska PKK-gerillan - en kamp som kännetecknas av PKK:s terroristmetoder och

säkerhetsstyrkornas hårdföra försök att få kontroll över situationen. I Algeriet

pågår en liknande kamp mellan regeringsstyrkor och de islamitiska fundamenta-

listiska aktivistgrupperna.

 Det motsatta förhållandet gällde dock för de två brett upplagda terrorist-

operationer som den kurdiska organisationen PKK genomförde mot turkiska

intressen i Västeuropa i juni resp. november 1993.

 Särskilt allvarlig för det internationella samfundet är den fortsatta

förekomsten av statsunderstödd terrorism. I den internationella diskussionen

härom figurerar flera länder som aktiva understödjare av olika terroristgrupper;

på t.ex. amerikansk sida hävdar man att hela sju stater - Cuba, Iran, Irak,

Libyen, Nordkorea, Sudan och Syrien - i dag understödjer internationell

terrorism.

 Det internationella arbetet på att bekämpa terrorism har samtidigt fortsatt

framför allt i FN. Under 48:e generalförsamlingen hösten 1994 antogs en

deklaration om åtgärder för att eliminera internationell terrorism. Allmänt upp-

fattades debatten i FN under den gångna perioden som mera försonlig än under

tidigare år.

 Liksom under de närmast föregående åren har Sverige förskonats från

terroristhandlingar direkt riktade mot vårt land och dess intressen. Politiskt

aktiva grupper har samtidigt fortsatt att medverka i aktioner riktade mot vissa

utländska intressen. Dessa sanktioner har till övervägande del saknat vålds-

inslag.

Kulturdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 december 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

_____________

Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:132 1994 års redogörelse för tillämpningen

av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.