Regeringens proposition 1990/91:46

om nya omprövningsregler vid uppbörd av inkomstskatter och socialavgifter m. m.

Prop. 1990/91:46

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoilet den 11 oktober 1990.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

l propositionen föreslås att ett väsentligt utvidgat omprövningsförfarande, som stämmer nära överens med det som gäller enligt det nya taxeringsför­farandet, införs vid uppbörd av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter.

I propositionen föreslås också vissa förenklingar i förfarandet för upp­börd av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Bl.a. skall skaltemyndig­heten inte behöva meddela särskilda beslul om betalningsskyldighet för innehållen skatt och arbetsgivaravgifter som redovisats i en uppbördsdek­laration innan indrivning kan ske. Vid uppbörd av arbetsgivaravgifter slopas årsuppgiflen.

Dessutom föreslås att en företrädare för en arbetsgivare som är juridisk person skall kunna åläggas betalningsansvar för arbetsgivaravgifter, mer­värdeskatt och skatt enligt lagen om punktskatter och prisregleringsavgif­ter även om avgifterna eller skatten fastställs först efter del atl den juridis­ka personen har försalts i konkurs.

Slutligen föreslås vissa ändringar i lagen om avdrags- och uppgiftsskyl­dighet beträffande vissa uppdragsersättningar och lagen om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen m.m. som föranleds av skatterefor­men saml en justering i lagen om beräkning av pensionsgrundande in­komst enligt lagen om allmän försäkring.

De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1991.

Författningsförslag

Prop. 1990/91:46

1 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)'

dels alt 70 och 71 §§ skall upphöra att gälla,

dels att rubrikerna närmast före 58 och 70 §§ skall utgå,

dels alt nuvarande 85 § 1 och 2 mom. samt 86 och 86 a-89§§ skall betecknas 96 och 27 a §§ saml 99 och 101 - 106 §§,

dels att anvisningarna till 85 § skall vara anvisningar lill 27 a §,

dels atl 49 § 4 mom., 58 § 1 mom., 65 §, 68 § 2 och 4 mom., 77, 77 b och 84 §§, de nya 96, 103 och 104 §§ samt rubriken närmast före 84 § skall ha följande lydelse,

dels atl del i lagen skall införas femlon nya paragrafer, 57 a, 85-95, 97, 98 och 100 §§, saml närmast före 57 a, 86, 89, 91, 95 och 96 §§ sex nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

49 §

4 mom.- Den som har fått anstånd enligl 1 eller 2 a mom. skall betala ränta {anståndsränta) för den del av anståndsbeloppet som skall betalas senast vid anståndstidens utgång. Vid ränleberäkningen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 32 § första stycket.

Anståndsränta utgår från utgången av den månad, då beloppet skulle ha betalats om anstånd inte medgetts, till och med den månad, då anståndsti­den gått ut eller, om beloppet betalats dessförinnan, till och med den månad betalning skett.

Sedan skattemyndigheten ålagt den .skattskyldige betalningsskyldig­het JÖr räntebeloppet får det omedel­bart di-ivas In.

Bifalls den skattskyldiges yrkande i omprövningsärendel av skallemyn-dighelen skall erlagd ränta återbetalas. Bifaller domstol etl överklagande skall erlagd ränta återbetalas sedan domen vunnit laga kraft. På återbetalat belopp beräknas restitulionsränta. 1 fråga om ränleberäkningen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 69 § 2 mom.

Bestämmelserna i 58 § gäller i Jråga om anståndsränta.

Indrivning m. m.

57a§

Skatt, avgift eller ränta som Inte har betalats i rätt tid och ordning får omedelbart drivas In.

' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771

70

S 2 mom. 1990:579

71

§ 1990:329.

Senaste lydelse 1990:329.

4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.1990/91:46

58 § / mom. Har skaltskyldig eller arbetsgivare som gjort skatteavdrag underlåtit att inbetala skatt i tid och ordning, som är föreskriven i denna lag, skall restavgift utgå. Denna skall beräknas efter sex öre för varje hel krona av den del av skatten, som sålunda inte har betalats, dock inte mindre än femtio kronor.

Arbetsgivare, som avses i första stycket, skall utöver restavgift er­lägga tilläggsavgift för varje på­börjad tidrymd av sex månader ut­över den första efter utgången av den uppbördsmånad, under vilken skatten rätteligen skolat erläggas, intill dess skatten inbetalas eller av skattemyndigheten fastställs tift be­talning. Tilläggsavgift skall för var­je sådan tidrymd beräknas till fyra öre för varje hel krona av den del av skatten, som inte har eriagts, dock ej mer än tolv öre för hel krona. Bestämmelserna i denna lag om restavgift tillämpas även i fråga om tilläggsavgift.

Arbetsgivare, som avses i första slycket, skall utöver restavgift er­lägga tilläggsavgift för varje på­börjad tidrymd av sex månader ut­över den första efter utgången av den uppbördsmånad, under vilken skatten rätteligen skolat eriäggas, intill dess skatten inbetalas eller storleken av det belopp som arbets­givaren är skyldig att betala blivit bestämd enligt 77§. Tilläggsavgift skall för varje sådan tidrymd beräk­nas till fyra öre för varje hel krona av den del av skatten, som inte har eriagts, dock ej mer än tolv öre för hel krona. Bestämmelserna i denna lag om restavgift tillämpas även i fråga om tilläggsavgift.

Vid tillämpning av bestämmelsema i detta moment jämställs med inbe­talning av skatt atl verkställighet har skett eller säkerhet har tagits emot enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgif­ter.

65 r

Avkortning av ogulden debiterad skatt skall äga rum, då någon vun­nit nedsättning i eller befrielse från honom påförd taxering eller debite­ring eller då dödsbo befriats från att erlägga skatt, dock alt preliminär skatt skall avkortas endast i den mån den blivit reslförd. Skall an­nan skattskyldig erlägga avkortat belopp, skall I samband med beslu­tet om avkortning JÖrordnas om be­loppets uttagande av denne, såvida han icke på grund av stadgandet i 70 § ärjrifrån betalningsskyldighet.

Vidare skall, därest skattskyldig vid debitering av slutlig skatt gottskrivits preliminär skatt till liögre belopp än den slutliga skat­ten, det överskjutande beloppet av-

Avkortning av obetald debiterad skatt skall äga rum, då någon vun­nit nedsättning i eller befrielse från honom påförd debitering, dock att preliminär skatt skall avkortas en­dast i den mån den blivit reslförd.

Vidare skall, om skaltskyldig vid debitering av slutlig skatt gott­skrivits preliminär skatt till högre belopp än den slutliga skatten, det överskjutande beloppet avkortas i

 Senaste lydelse 1990:329. » Senaste lydelse 1981:839.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

kortas i den mån det är oguldet.

Har arbetsgivare till gäldande av arbetstagares skatt verkställt av­drag å lön jämlikl denna lag eller jämlikt 15 kap. utsökningsbalken men trots anmaning underlåtit att inbetala det innehållna beloppet, skall häremot svarande skatt, dä­rest denna är debiterad, avkortas såvitt den skattskyldige angår sam­tidigt som ett motsvarande belopp uppdebiteras såsom fordran å ar­betsgivaren.

den mån del är obetalt.

Har en arbetsgivare> betalning av arbetstagares skatt verkställt av­drag på lön enligl denna lag eller enligt 15 kap. utsökningsbalken men trots anmaning underiåtit att inbetala det innehållna beloppet, skall häremot svarande skatt, om denna är debiterad, avkortas såvitt den skattskyldige angår samtidigt som etl motsvarande belopp upp­debiteras såsom fordran på arbets­givaren.

68

§

2 mom. Har vid granskning hos

riksskatteverket av verkställd debite­

ring bejunnlts, all anledning JÖrelig­

ger till antagande att slutlig, kvar­

stående eller tillkommande skatt

blivit någon påJÖrd obehörigen eller

med .för högt belopp eller att skatl­

skyldig tillgodoräknats överskjutan­

de skatt med JÖr lågt belopp, skall

vederbörande

skallemyndighet

underrättas härom. Skattemyndig­heten har att verkställa den utred­ning i ärendet, .som må finnas erfor­derlig, och att, om förhållande som nyss sagts finnes JÖrdigga, återbeta­la vad som Jör mycket eriagts.

Finner skattemyndigheten eljest sådanl JÖrhållande vara för handen, skall skallemyndigheten likaledes återbetala för mycket eriagt belopp.

Den som eljest vinner nedsätt­ning i eller befrielse från honom på­förd slutlig, kvarstående eller till­kommande skatt eller berättigas återbekornma ytterligare överskju­tande skatt äger att genom skatte­myndigheten i del län, där debite­ringen skett, återbekomma vad han eriagt för mycket.

Återbetalning enligl förslå tred­je styckena sker, såvitt avser över­skjutande skatt och ö-skatteränta, endast om beloppet skulle ha åter­betalats vid motsvarande tillämp­ning av 1 mom. första stycket. Be-

2 mom. Den som vinner ned­sättning i eller befrielse från honom påförd slutlig, kvarstående eller tillkommande skatt eller berättigas återfå ytterligare överskjutande skatt äger att genom skattemyndig­heten i det län, där debiteringen skett, återfå vad han betalat för mycket.

Återbetalning enligl första styc­ket sker, såvitt avser överskjutande skatt och ö-skatleränta, endast om beloppet skulle ha återbetalats vid motsvarande tillämpning av I mom. första stycket. Belopp under

* Senaste lydelse 1990:579.

Nuvarande lydelse

lopp under fem kronor återbetalas icke.

4 mom.* Har skattskyldig, som enligt 1 eller 2 mom. är berättigad få tillbaka eriagt skattebelopp eller som är berättigad till ränta enligt 69 § 1 mom., inte betalt honom på­förd skatt inom i denna lag före­skriven tid, äger han utfå endast vad som överstiger det obetalda be­loppet och den restavgift som belö­per på detta. Återstoden skall gottskrivas honom till betalning av den obetalda skatten och restavgif-ten samt i förekommande fall till­ställas annan skattemyndighet med tillämpning av bestämmelsema i 3 mom.

Vad i föregående stycke stadgas skall också tillämpas då skallskyl­dig, vilken enligt 1 mom. är berätti­gad få tillbaka erlagd preliminär skatt, överskjutande ingående mer­värdeskatt eller ränta enligt 69 § 1 mom., har att betala tillkommande skatt, som har debiterats på grund av taxering för inkomst eller förmö­genhet eller som mervärdeskatt för del år vartill den preliminära skat­ten eller överskjutande ingående mervärdeskatten hänför sig eller på grund av .sådant beslut om skattetill-lägg eller förseningsavgift enligt tax­eringslagen (1990:324) som avser samma taxering. Har, då återbetal­ning enligl 1 mom. skall ske, den tillkommande skatten inte påförts men kan med fog antagas, att sådan skatt kommer att påföras på grund av beslut av allmän förvaftnings-domstol i mål om taxering eller av­gift som nyss har sagts eller av skat­temyndighet om höjd debitering el­ler om rättelse av skattelängd, får den preliminära skatten, överskju­tande ingående mervärdeskatten el­ler räntan innehållas i avvaktan på atl tillkommande skall påförs.

Föreslagen lydelse

25 kronor återbetalas Inte.

4 mom. Har skattskyldig, som enligl 1 eller 2 mom. är berättigad få tillbaka eriagt skattebelopp eller ränta enligt 49§ 4 mom. eller som är berättigad lill ränta enligt 69 § 1 mom., inte betalt honom påförd skatt eller ränta inom i denna lag föreskriven tid, äger han utfå en­dast vad som överstiger det obetal­da beloppet och den restavgift som belöper på detta. Återstoden skall gottskrivas honom till betalning av det obetalda beloppet och restavgif-ten saml i förekommande fall till­ställas annan skattemyndighet med tillämpning av bestämmelserna i 3 mom.

Vad i föregående stycke stadgas skall också tillämpas då skattskyl­dig, vilken enligt 1 mom. är berätti­gad få tillbaka erlagd preliminär skatt, överskjutande ingående mer­värdeskatt eller ränta enligl 49 § 4 mom. eller 69 § 1 mom., har atl betala tillkommande skatt, enligt beslut om debitering för del år var­till den preliminära skatten eller överskjutande ingående mervärde­skatten hänför sig. Har, då återbe­talning enligt 1 mom. skall ske, den tillkommande skatten inte påförts men kan med fog antagas, att sådan skatt kommer att påföras genom be­slul om debitering, får den prelimi­nära skatten, överskjutande ingåen­de mervärdeskatten eller räntan in­nehållas i avvaktan på att tillkom­mande skatt påförs.

Prop. 1990/91:46

' Senaste lydelse 1990:579.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lyddse

Prop. 1990/91:46

77 r

Har arbetsgivare gjort skatteav­drag men har han inte betalat in det innehållna beloppet i tid och ord­ning, som föreskrivs i denna lag, får beloppet, sedan betalningsskyldig­het för det har ålagts arbetsgivaren, drivas in hos honom i den ordning som gäller för indrivning av skatt.

Arbetstagaren är fri från betal­ningsansvar för motsvarande skat­tebelopp.

En arbetsgivare som har gjort skatteavdrag men inte betalat in det innehållna beloppet i den tid och ordning, som föreskrivs i 24 § 2 mom., 52 och 53 §§, är ansvarig för beloppet. Sedan beslut om belop­pets storlek har fattals får beloppet drivas in hos arbetsgivaren i den ordning som gäller för indrivning av skatt.

Har arbetsgivaren lämnat upp­bördsdeklaration inom den tid som anges i 54 § I mom. första stycket eller inom den tid som anges i ett beslut om anstånd med all lämna deklaration, anses beslut om skat­tens storlek ha fattats i enlighet med deklarationen.

Kommer deklarationen in till skattemyndigheten vid en senare tidpunkt anses beslut om skallens storlek också ha Jättats i enlighet med deklarationen, om inte ett om­prövningsbeslut har meddelats dess-JÖrinnan.

Beslut enligt första stycket skall meddelas av den skattemyndighet som avses i 44 § andra stycket.

Arbetstagaren är fri från betal­ningsansvar för skattebelopp som enligl denna paragraf får drivas in hos arbetsgivaren.

11 b f Har gift skattskyldig icke i föreskriven lid och ordning inbetalat skatt som påförts på grund av sådan inkomst som avses i tredje stycket av anvisningarna till 52 § kommunalskaitelagen (1928:370), är maken jämle den skattskyldige betalningsskyldig för skattebeloppet jämte restavgift. Beloppet får uttagas hos maken i den ordning som gäller för indrivning av skatt som påförts honom.

Makes ansvarighet enligl första stycket avser det belopp som utör skillnaden mellan den skattskyldige debiterad skatt på gmnd av in­komst och den skatt på gmnd av inkomst som skulle ha påförts den skattskyldige om denne icke haft att eriägga skatt för inkomst som

Makes ansvarighet enligt första stycket avser det belopp som utgör skillnaden mellan den skattskyldige debiterad skatt på grund av in­komst och den skatt på gmnd av inkomst som skulle ha påförts den skattskyldige om denne icke haft att erlägga skatt för inkomst som

' Senaste lydelse 1982:189. * Senaste lydelse 1976:72.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

avses i första stycket. Skatt, som har eriagts på annal sätt än genom indrivning hos den skattskyldiges make, anses i första hand avse an­nat än inkomst enligl första slycket. I fråga om betalning av skatt enligt delta stycke äga bestämmelserna i 2§ 3 mom. andra stycket motsva­rande tillämpning.

avses i första stycket. Skatt, som har eriagts på annat sätt än genom indrivning hos den skaltskyldiges make, anses i första hand avse an­nal än inkomst enligt första stycket. I fråga om betalning av skatt enligt detta stycke äger bestämmelserna i 29 § första slycket motsvarande tillämpning.

överklagande m.m.

Omprövning m.m.

84 §"

Har slutlig, kvarstående eller lill­kotnmande skatt debiterats medför högt belopp eller överskjutande skatt tillgodoräknats medför lågt belopp eller föreligger annan felaktighet till den skattskyldiges nackdel i hans skattsedel, äger den skattemyndig­het som utfärdat skattsedeln vidtaga rättelse.

Föreligger motsvarande felaktig­het i beslut om arbetsgivares ansva­righet för arbetstagares skatt, äger den skattemyndighet som meddelat beslutet vidtaga rättelse.

I fråga om omprövning av beslut om fastställande av avgiftsunderlag för egenavgifter gäller bestämmel­serna i 8 a§ lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän JÖrsäkring.

Beslut om debitering till följd av taxeringsbeslut skaft omprövas på begäran av den skattskyldige. Den skattskyldiges begäran skall ha kommit in till skattemyndigheten inom tid som anges i 4 kap. 9§ taxeringslagen (1990:324).

Skattemyndigheten skall om­pröva etl beslut enligt denna lag i en fråga som kan ha betydelse för debi­teringen av skatt, ränta eller avgiji, om den skaitskyldige eller arbetsgi­varen begär det eller om det finns andra skäl. Att omprövning skaft ske när den skattskyldige eller ar­betsgivaren överklagat ett beslut framgår av 99 § 1 mom.

Om något beslut I en fråga enligl denna lag inte har fattats får skatte­myndigheten besluta i frågan i den ordning och inom den tid som gäller för omprövning.

Skattemyndigheten får avslå från atl på eget initiativ ompröva ett be­slut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

Om omprövning enligt första eller andra stycket leder tift att den skatt­skyldige eller arbetsgivaren skaft be­tala ett högre belopp gäller besläm­melserna om tillkommande skatt i tillämpliga delar på det belopp som ytterligare skaft betalas.

85 §

Om en fråga som avses 184 § har avgjorts av allmän förvallning.s-domstol, får skattemyndigheten inte ompröva frågan.

' Senaste lydelse 1990:579.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Omprövning på  begäran  av  den skattskyldige eller arbetsgivaren

86 §

Vill den skattskyldige efter arbets­givaren begära omprövning av ett beslut, skall han göra detta skrift­ligt. Begäran skaft, om inle annat föreskrivs i tredje stycket, ha kom­mit in tift skattemyndigheten JÖre utgången av det femte året efter det kalenderår under vilket uppbörds­året har gått ut.

Om den skattskyldige eller arbets­givaren gör sannolikt att han Inte inom två månader före utgången av den tid som anges I första stycket fått kännedom om ett beslut enligt denna lag som är till hans nackdel eller skallsedel eller annan handling med uppgift om vad han ålagis att betala, får han ändå begära om­prövning. Begäran skall ha kommit In Inom två månader från den dag han fick sådan kännedom.

En begäran om omprövning av beslut om preliminär taxering, sät­tet för uttagande av preliminär skall, debitering eller jämkning av sädan skall, verkställande av skatte­avdrag och anstånd enligt 48 § med inbetalning av skatt skall ha kom­mit in till skattemyndigheten inom två månader från den dag då sökan­den fick del av beslutet.

Har den skattskyldige eller ar­betsgivaren inom den lid som anges i första eller andra stycket gett in skrivelsen med begäran om ompröv­ning till en annan skattemyndighet än den som fallat beslutet eller till en allmän förvaltningsdomstol, får ärendet ändå prövas. Skrivelsen skall då omedelbart översändas Ull den skattemyndighet som fattat be­slutet med uppgift om den dag då handlingen kom in tift myndigheten eller domstolen.

87§

Om en begäran om omprövning

inte är egenhändigt undertecknad

av den som begär omprövningen el­

ler hans ombud, får skattemyndig-

10

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

heten utjärda föreläggande om alt undertecknande skall ske med på-JÖljd att omprövning annars inte görs.

88 §

Trots bestämmelsen i 85 § får en fråga som har avgjorts av länsrätt eller kammarrätt genom beslut som vunnit laga kraft omprövas, om be­slutet avviker från rättstillämpning­en i ett regeringsrättsavgörande som har meddelats därefter

Omprövning på Initiativ av skat­temyndigheten

89§

Omprövar skattemyndigheten självmant ett beslut enligt denna lag. Jår omprövningsbeslut som är till den skattskyldiges eller arbetsgi­varens fördel meddelas före utgång­en av det Jémte året efter det kalen­derår under vilket uppbördsåret har gått ut.

Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även efter utgången av den tid som anges i första stycket

1.

om slutlig, kvarstående eller tillkommande skatt debiterats med för högt belopp eller överskjutande skatt tillgodoräknats med Jor lågt belopp,

2.

om del föreligger annan felak­tighet än som sägs under I till den skaltskyldiges nackdel i hans skatt­sedel,

3.

om det föreligger motsvarande felaktighet som anges under 1 och 2 i beslul om arbetsgivares ansvarig­het Jor arbetstagares skatt, eller

4.

om belopp som har räknats in i den skaltskyldiges underlag för egenavgifter har ansetts Inte utgöra inkomst av annat förvärvsarbete vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst.

90 §

Ett omprövningsbeslut som är lill

nackdel för den skaitskyldige eller

arbetsgivaren får utom I fall som

avses i 92 §, inte meddelas eJier ul-

j j

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

Prop. 1990/91:46

gången av året efter det kalenderår under vilkel uppbördsåret har gått ut.

Efterprövning

91    §

Skattemyndigheten får meddela ett omprövningsbeslut som är till nackdel för den skattskyldige eller arbetsgivaren efter utgången av den tid som anges I 90 § under de förut­sättningar och på det sätt som anges i 92-94§§(efterprövning).

92  §

Efterprövning får ske

1.

vid rättelse av felräkning, miss­skrivning eller annat uppenbart för­biseende,

2.

om en arbetsgivare har gjort avdrag för preliminär eller kvarstå­ende skatt men inte redovisat och betalat in det innehållna beloppet,

3.

om en arbetsgivare ulan skälig anledning har underlåtit att göra avdrag för preliminär eller kvarstå­ende skall.

93§

Efterprövning enligt 92 § 1 och 3 får ske endast om den avser belopp av nägon betydelse. Efterprövning får inte ske om skattemyndigheten tidigare fattal beslul om efterpröv­ning avseende samma fråga.

94 §

Skaltemyndighetens beslut om efterprövning enligt 92 § 1 skall meddelas före utgången av det fem­te året efter det kalenderår under vilket det uppbördsår, då skatten rätteligen skulle ha debiterats eller skatten felaktigt restituerals, har gått ut.

Skattemyndighetens beslut om efterprövning enligl 92 § 2 och 3 skaft meddelas före utgången av det femte året efter det kalenderår un­der vilket det uppbördsår, då skatten rätteligen skulle ha redovisats, har gått ut.

Har  skatlskyldig   beviljats   an-

.-

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

(85§ 1 mom.'°)

Skattemyndighetens beslul enligt denna lag får överklagas hos läns­rätten av skaltskyldig, arbetsgivare och riksskatteverket, om inte annal följer av andra stycket. 1 fråga om beslul om fastställande av avgifts­underiag för egenavgifter gäller vad som föreskrivs i 11 13§§ lagen (1959:551) om beräkning av pen­sionsgrundande inkomst enligl lagen (1962:381) om allmän försäk­ring.

Beslut om revision enligt 78 § 1 mom. och beslut varigenom vite har JÖrdagts Jår inte överklagas. Inte heller beslut enligt 55 § I mom. Jörs­ta stycket och 55 § 2 mom. andra stycket samt beslut rörande fram­ställning om JÖrsättande i konkurs.

stånd med betalning av skatt I av­vaktan på kammarrätts eller rege­ringsrättens beslut med anledning av Överklagande, får Ifall som avses i 92 § 3 efterprövning ske inom en tid av ytterligare högst två år, räk­nat från utgången av det kalender­år, då domstolens beslut meddela­des.

Om den skaitskyldige eller arbets­givaren har avlidit, får beslut om efterprövning Inte meddelas efter ut­gången av det andra året efter det kalenderår då bouppteckningen ef­ter honom gavs inför registrering.

Beslut om särskilda debiteringsåt­gärder

95      §

Skattemyndigheten skall snarast ejier det att ett beslut om taxerings­åtgärder enligt ta.xeringslagen (1990:324) har meddelats eller en allmän JÖrvaltningsdomstol medde­lat beslut enligl denna lag som är av betydelse JÖr debiteringen av skatt, ränta eller avgift göra den ändring i debiteringen som JÖranleds av beslu­tet.

Överklagande m. m.

96       §

Skattemyndighetens beslul får överklagas hos länsrätten av skatt­skyldig, arbetsgivare och riksskatte­verket, om inte annat följer av 97§. I fråga om beslut om fastställande av avgiftsunderlag för egenavgifter gäller vad som föreskrivs i 11 13 §§ lagen (1959:551) om beräk­ning av pensionsgrundande in­komst enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Överklagandet skaft vara skrift­ligt.

' Senaste lydelse 1990:329.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

ackordsförslag och avskrivning av skatt Jår överklagas.

Den skaltskyldiges eller arbetsgi­varens överklagande skall vara skriftligt och ha kommit in inom två månader från den dag klaganden fick del av beslutet. Vid överklagan­de av beslut om debitering tillföljd av taxeringsbeslut gäller besläm­melserna i 6 kap. 3 § taxeringslagen (1990:324).

Överklagande av riksskatteverket skaft vara skriftligt och ha kommit In inom två månader från den dag beslutet meddelades.

Riksskatteverket får hos länsrät­ten yrka atl arbetsgivare åläggs an­svarighet för arbetstagares skatt.

97§

Föreläggande vid vite och beslul om revision enligl 78 § 1 mom. får inte överklagas. Inte heller beslut enligt 55 § 1 mom. första stycket och 55 § 2 mom. andra stycket eller beslut rörande framställning omför­sättande i konkurs, ackordsförslag och avskrivning av skatt får över­klagas.

98 §

Den skattskyldiges och arbetsgi­varens överklagande skaft ha kom­mit in före utgången av det Jémte året efter det kalenderår under vil­ket uppbördsårel har gått ut. Om det överklagade beslutet har meddelats efter den 30 juni femte året efter det kalenderår under vilket uppbörds­året har gått ut och klaganden har fåll del av beslutet efter utgången av oktober samma år, får överklagan­det dock komma In Inom två måna­der från den dag då klaganden fick del av beslutet.

Överklagande av beslut om preli­minär taxering, sättet för uttagande av preliminär skall, debitering eller jämkning av sådan skatt, verkstäl­lande av skatteavdrag och anstånd enligt 48 § med inbetalning av skatt skaft ha kommit in inom två måna­der från den dag då klaganden fick

14

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

(87 r)

Besvär över beslut enligt denna lag eller över taxering inverkar icke på skyldigheten att erlägga den skatt, som besvären rör.

Åtgärd enligt denna lag skall verkställas oavsett att det beslut el­ler utslag som föranleder åtgärden icke vunnit laga kraft. Motsvarande gäller vid verkställighet enligt ut­sökningsbalken.

(87a§')

Vad som sägs i 46 § 3 mom., 47, 58, 65 och 66 §§, 69 § 1 mom., 70 § 2 mom., 71, 75 77 a och 78 §§samt

del av beslutet.

Vid överklagande av beslut om debitering tdl följd av taxeringsbe­slut gäller bestämmelserna I 6 kap. 3 § taxeringslagen (1990:324).

Den skaitskyldige och arbetsgiva­ren får överklaga ett beslut enligt denna lag även om del inte gått ho­nom emot.

I00§

Riksskatteverkets överklagande skaft ha kommit in inom tidsfrist som enligt 89, 90 och 94 §§ gäller för beslut om omprövning på initia­tiv av skattemyndighet eller efter så­dan tid men inom två månader från den dag då det överklagade beslutet meddelades.

Överklagas ett omprövningsbeslut som avser efterprövning och yrkas ändring tift den skaltskyldiges eller arbetsgivarens nackdel, skaft över­klagandet ha kommit in inom två månader från den dag då beslutet meddelades.

Riksskatteverket får hos länsrät­ten yrka att en arbetsgivare åläggs ansvarighet för arbetstagares skatt.

103    §

En begäran om omprövning en­ligt denna lag eller taxeringslagen (1990:324) eller ett överklagande av elt beslut enligl denna lag eller av ett beslut som rör taxering inverkar inte på skyldigheten all betala den skatt, som omprövningen eller över­klagandet rör.

Åtgärd enligt denna lag skall verkställas oavsett atl det beslut el­ler utslag som föranleder åtgärden Inte vunnit laga kraft. Motsvarande gäller vid verkställighet enligt ut­sökningsbalken.

104    §

Vad som sägs i 46 § 3 mom., 47, 58, 65 och 66§§, 69 § 1 mom., 15-11 a och 78 §§ samt i 80, 81

" Senaste lydelse 1986:1288. 'Lydelse enligt prop. 1990/91:5

15

Nuvarande lydelse

i 80, 81, 83 och 84 §§, 85 § 1 mom., 86 § 1 mom. samt 86 a §§gäller i til­lämpliga delar också i fråga om den som är skyldig att göra skatteavdrag från sådan ränta eller utdelning som avses i 3 § 2 mom. 1 tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare och arbetstagare skall då gälla den som är skyldig att göra skatteavdra­get, respektive den för vilken skat­teavdraget gjorts.

Föreslagen lydelse

och 83yOi§§ gäller i tillämpliga delar också i fråga om den som är skyldig att göra skatteavdrag från så­dan ränta eller utdelning som avses i 3 §2 mom. 1 tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare och arbets­tagare skall då gälla den som är skyl­dig att göra skatteavdraget, respek­tive den för vilken skatteavdraget gjorts.

Prop. 1990/91:46

1.     Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

2.

Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om 1990 eller tidigare års laxeringar eller eflertaxering för sådant år.

3.

De nya bestämmelserna om anståndsränta och riksskatteverkets över-klaganderält tillämpas dock från och med den 1 januari 1991 även om beslutet meddelats dessförinnan.

16

2 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare'

dels att 12, 13, 15-20, 45 och 55 §§ skall upphöra all gälla,

dels atl rubrikerna närmast före 11 och 17 §§ skall utgå,

dels att nuvarande 50-53 och 56 §§ skall betecknas 68, 70, 72 och 76-'78§§,

delsali 2, 10, 11, 21, 22, 28, 30, 31, 37-42 och 46 §§, de nya 68, 70, 72 och 76 §§ saml rubriken närmast före 10 § skall ha följande lydelse,

dels att rubrikerna närmast före 28 § och nuvarande 50 § skall sättas närmast före 27 a § respektive den nya 68 §,

dels att det i lagen skall införas tjugofyra nya paragrafer, 27 a, 50 67, 69, 71 och 73-75 §§, samt närmast före 50, 52, 57, 59 och 67 §§ fem nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

2§-

I 

denna lag förslås med

lön: sådan lön eller annan ersättning enligl 2 kap. 3 5§§ lagen (1981:691) om socialavgifter på vilken arbetsgivaravgifter skall beräknas;

uppbördsdeklaration: sådan uppbördsdeklaration som anges i 54 § I mom. uppbördslagen (1953:272);

månadsavgift: de arbetsgivaravgifter som skall redovisas enligl 4 §;

utgijtsår: det kalenderår för vilkel arbetsgivaravgifter skall betalas;

årsavgift: summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på utgiflsåret;

årsuppgifi: en arbetsgivares uppgijt otn den lön på vilken årsav­gift skall beräknas;

redaravgift: de arbetsgivaravgifter som avser lön för vilken sjömansskatt skall betalas;

reslituilonsränia: ränta enligt 24 §;

anståndsränta: ränta enligt 30 §.

Fastställelse av månadsavgift, m. m.      Beslut om månadsavgift

Skattemyndigheten skall Jaststäl- Månadsavgift skall beslutas för la månadsavgiften och i förekom-     varje månad med ledning av upp-

' Senaste lydelse av 12 § 1987:1208

15

§

 1990:332

16

§

 1990:332

17

§

 1990:332

18

§ 1990:332 19§ 1990:332 20 § 1990:332 53 § 1990:332

55

jj 1990:332

56

§

 1986:1388.

-Senaste lydelse 1990:332,

,-,

'Senaste lydelse 1990:332,

2   Riksdagen 1990/91. 1 .saml Nr 46

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

mande fall ålägga betalningsskyl­dighet för arbetsgivaren om denne har

1.   underlåtit att lämna redovis­

ning enligt 4 S;

2.

lämnat oriktig uppgijt och må­nadsavgiften på grund därav blivit för låg; eller

3.

redovisat för hög månadsavgift och beslut om restitution eller av­kortning skall meddelas.

Betalningsskyldighet skall också åläggas arbetsgivaren för avgiftsbe­lopp som har redovisats i uppbörds­deklaration men inte betalats. Be­lopp för vilket betalningsskyldighet ålagts får omedelbart drivas in.

Kan på grund av brister i arbets­givarens uppgifter, bokföring eller anteckningar om utgiven lön underiaget för den månadsavgift som skall Jästställas inte beräknas tillförlitligt, skall del uppskattas av skattemyndigheten efter vad som bedöms vara skäligt med hänsyn till föreliggande omständigheter så­som verksamhetens art och omfatt­ning.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgiji som han har lämnat om värde av naturaför­mån har varit oriktig får skattemyn­digheten inte på grund av det felak­tiga värdet fastställa höjd månads­avgift. Skattemyndigheten behöver inte heller besluta om rättelse när den oriktiga uppgiften avseende na­turaförmånen gäller ett mindre be­lopp och rättelse inte yrkas av ar­betsgivaren.

Månad.savgift får Jästställas även i fall då avgift JÖr samma månad tidigare fastställts. Beslut enligt denna paragraf Jår inle meddelas om årsavgift harfastsläftts.

bördsdeklaration   och   övriga   till­gängliga handlingar.

Efter den 1 mars året efter utgijts-åretjår beslut om månadsavgift er­sättas med beslut om årsavgift.

Har arbetsgivaren Inte lämnat uppbördsdeklaration eller kan på grund av brister i arbetsgivarens uppgifter, bokföring eller anteck­ningar om utgiven lön underlaget för den avgift som skall beslutas inte beräknas tillföriitligt, skall del uppskattas av skaltemyndigheten efter vad som bedöms vara skäligt med hänsyn till föreliggande om­ständigheter såsom verksamhetens art och omfattning.

11 r

Skattemyndigheten efter riksskat­teverket Jår anmana en arbetsgivare

Har arbetsgivaren  lämnat upp­bördsdeklaration inom den tid som

' Senaste lydelse 1990:332.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

atl inom den tid som angetts i an­maningen lämna årsuppgifi.

Har uppbördsdeklaraiion läm­nats under särskdt redovisnings­nummer skaft årsuppglft lämnas under samma nummer.

anges I 54 § I mom. första slycket uppbördslagen (1953:2 72) eller inom den tid som anges i ett beslut om anstånd med att lämna deklara­tion anses beslut om månadsavgif­ten ha fattats i enlighet med dekla­rationen.

Om deklarationen inte har kom­mit in lift skattemyndigheten inom den tid som anges i första stycket, anses månadsavgiften ha beslämts tift noll kronor. Kommer deklaratio­nen in tift skallemyndigheten vid en senare tidpunkt anses beslut i stället ha fattats i enlighet med deklaratio­nen, om Inte ett omprövningsbeslut har meddelats dessförinnan.

21 §

Den som i egenskap av företräda­re för en arbetsgivare, som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underiåtit att betala arbetsgivaravgifter i räll tid och ordning är tillsammans med ar­betsgivaren belalningsskyldig för beloppet samt den restavgift och tilläggsavgift som belöper på detta. Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det föreligger sär­skilda skäl.

Den som i egenskap av företräda­re för en arbetsgivare, som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtit att betala arbetsgivaravgifter i den tid och ordning som följer av 4, 7 och 9§§ är tillsammans med arbetsgi­varen belalningsskyldig för belop­pet samt den restavgift och till-läggsavgift som belöper på detta. Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det föreligger sär­skilda skäl.

Talan om atl ålägga betalningsskyldighet skall föras vid allmän domstol. Talan får inle väckas sedan arbetsgivarens betalningsskyldighet för belop­pet har bortfallit enligt lagen (1982:188) om preskription av skatleford­ringar m. m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet får indriv­ning ske i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt uppbörds­lagen (1953:272). Därvid får införsel enligl 15 kap. utsökningsbalken äga rum.

Den som har fullgjort sin betalningsskyldighet enligt första stycket får söka beloppet åter av arbetsgivaren. Därvid skall bestämmelserna i 76 § uppbördslagen tillämpas.

Beslämmelserna i 4§ preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligt tredje stycket.

22 

§

Har en arbetsgivare avlidit och skall betalningsskyldighet åläggas Jör arbetsgivaravgifter som belöper på tid före dödsfallet, skall betal­ningsskyldigheten åläggas dödsbo­et.

Har en arbetsgivare avlidit är dödsboet efter honom skyldigt atl betala de arbetsgivaravgifter som belöper på tid före dödsfallet.

19

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

27a§

Arbetsgivaravgifter och anstånds-ränta som inte har betalats i räll tid och ordning får omedelbart drivas in.

28 f

Har arbetsgivaravgifter inte beta-

Har arbetsgivaravgifter inte beta­

lats i den tid och ordning som är

lats i den tid och ordning som är

föreskriven i denna lag för betal-

föreskriven i denna lag för betal­

ning av sådan avgift eller som har

ning av sådan avgift eller som har

bestämts enligl 7 §, 19 § andra styc-

bestämts enligt 7 § eller 30 §, utgår

ket eller 54 §, utgår restavgift och

restavgift och tilläggsavgift enligt

tilläggsavgift enligt 58 § 1 mom.

58 § 1 mom. uppbördslagen

uppbördslagen (1953:272). Därvid

(1953:272). Därvid skall bestäm­

skall bestämmelserna i 58 § 2 mom.

melserna i 58 § 2 mom. första slyc-

första stycket samma lag tillämpas.

kel samma lag tillämpas.

Uppbördslagens bestämmelser om indrivning, avkortning, avskrivning och anlagande av ackordsförslag skall också tillämpas i fråga om belopp på vilkel denna lag är tillämplig. Införsel enligl 15 kap. utsökningsbalken får äga rum.

30 r

Har elt beslut om betalningsskyl-

Har omprövning begärts av etl

dighet överklagats eller kan annars

beslul om arbetsgivaravgifter eller

betalningsskyldigheten antas kom-

har ett sådant beslut överklagats el-

ma alt sättas ned får skattemyndig-

ler kan annars avgiftsbeloppet antas

heten medge anstånd med betal-

komma att sättas ned får skatte-

ningen. Därvid gäller bestämmel-

myndigheten medge anstånd med

serna i 49 § 1, 2 och 3 mom. upp-

betalningen. Därvid gäller besläm-

bördslagen (1953:272) i tillämpliga

melserna i 49 § 1, 2 och 3 mom.

delar.

uppbördslagen       (1953:272)       i

tillämpliga delar.

Den som har fått anstånd skall betala ränta (anståndsränta) för den dd av anslåndsbeloppet för vilket betalningsskyldighet kvarstår vid anstånds-tidens utgång. Anståndsränla beräknas för visst kalenderår efter en ränte­sats som med tre procentenheter överstiger det av riksbanken fastställda diskonto som gällde vid utgången av det föregående året.

Anståndsränla utgår från och med månaden efter den, då beloppet skulle ha eriagts om anstånd inte hade medgetts, till och med den månad, då anståndstiden gått ut eller, om betalning skett dessförinnan, till och med den månad betalning skett. Anståndsränla som understiger 50 kronor skall dock inte påföras. Örelal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

Bifalls arbetsgivarens yrkande av skattemyndigheten skall erlagd ränta återbetalas. Bifaller domstol etl överklagande skall eriagd ränta återbetalas sedan domen vunnit laga kraft. På återbetalat belopp beräknas restitu­lionsränta. 1 fråga om ränteberäkningen gäller i tillämpliga delar 24 §.

Sedan  skattemyndigheten  ålagt        Bestämmelserna i 58 § uppbörds-

= Senaste Ivdelse 1987:1208, * Senaste lydelse 1990:332,

20

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

arbetsgivaren   betalningsskyldighet    lagen gäller i fråga om anstånds-för räntebeloppet får det omedelbart    ränta, drivas in.

1 fråga om befrielse från anståndsränla gäller bestämmelserna i 49§ 5 mom. uppbördslagen.

31 f

Bestämmelserna i 1 7i och 15 30 §§ gäller också redaravgift, om inte annat följer av vad som före­skrivs i andra stycket eller i 32 35 och 37 §§.

I stället för tidsangivelsen den 1 mars året efter utgiftsåret i 17 § skall i fråga om redaravgift gälla den 30 april året efter utgiflsåret.

Bestämmelserna i 112, 21 30 och 5067§ gäller också redarav­gift, om inte annat följer av vad som föreskrivs i andra stycket eller i 32-35 och 37 §§.

I stället för lidsangivelsen den 1 mars året efter utgiftsåret i 70 § skall i fråga om redaravgift gälla den 30 april året efter utgiftsåret.

37

§

Beslut om betalningsskyldighet för redaravgift får meddelas bara om sjömansskatt har betalats för lönen eller om den sjömansskatt som belöper på lönen får drivas in.

Beslut om redaravgift får medde­las bara om sjömansskatt har beta­lats för lönen eller om den sjömans­skatt som belöper på lönen får drivas in.

38 §

En arbetsgivare, som i uppbörds­deklaration, årsuppglft eller annat skriftligt meddelande om sin skyl­dighet att betala arbetsgivaravgifter har lämnat en uppgift som befinns vara oriktig, påförs avgiftstillägg med 20 procent av der avgiftsbe­lopp som ytterligare rätteligen skall utgå.

En arbetsgivare, som i uppbörds­deklaration eller annat skriftligt meddelande om sin skyldighet alt betala arbetsgivaravgifter har läm­nat en uppgift som befinns vara oriklig,.påförs avgiftstillägg med 20 procent av del avgiftsbelopp som ytterligare rätteligen skall utgå.

39 §

Har med stöd av beslämmelserna i 10 eller 18 § om uppskattning gjorts, avvikelse från de uppgifter som en arbetsgivare har lämnat i uppbördsdeklaraiion, årsuppgifi el­ler annat skriftligt meddelande om sin skyldighet att betala arbetsgi­varavgifter, påförs arbetsgivaren avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbelopp som på gmnd av upp­skattningen ytteriigare skall utgå. Till den del uppskattningen inne­fattar rättelse av oriktig uppgift

Har med stöd av bestämmelserna i 10 § tredje stycket om uppskatt­ning gjorts avvikelse från de uppgif­ter som en arbetsgivare har lämnat i uppbördsdeklaration eller annat skriftligt meddelande om sin skyl­dighet att betala arbetsgivaravgif­ter, påförs arbetsgivaren avgiftslill-lägg med 20 procent av det avgifts­belopp som på gmnd av uppskatt­ningen ytterligare skall utgå. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av oriktig uppgift från ar-

' Senaste lydelse 1987:1208.

21

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

från arbetsgivaren skall dock av­giftstillägg utgå enligt beslämmel­serna i 38 §.

betsgivaren skall dock avgiftstillägg utgå enligt bestämmelserna i 38 §.

40

§

Har avgiftsunderiaget uppskat­tats med stöd av 10 eller 18 § på grund av alt uppbördsdeklaration eller årsuppgifi inte har lämnats, påförs avgiftstillägg om uppbörds­deklaration eller årsuppglft inte kommit in trots alt anmaning har sänts ut till arbetsgivaren. Tillägget beräknas till 20 procent av det av­giftsbelopp som på grund av upp­skattningen påförs utöver vad som skulle ha utgått enligl skriftliga uppgifter som arbetsgivaren läm­nat. Till den del uppskattningen in­nefattar rättelse av oriklig uppgift från arbetsgivaren skall avgiftslill-lägg utgå enligl bestämmelserna i 38 §.

Har avgiftsunderlaget uppskat­tats med stöd av 10 § tredje stycket på grund av att uppbördsdeklara­tion inte har lämnats, påförs av­giftstillägg om uppbördsdeklara­tion inte kommit in trots all anma­ning har sänts ut till arbetsgivaren. Tillägget beräknas till 20 procent av det avgiftsbelopp som på grund av uppskattningen påförs utöver vad som skulle ha utgått enligl skriftliga uppgifter som arbetsgivaren läm­nat. Till den del uppskattningen in­nefattar rättelse av oriktig uppgift från arbetsgivaren skall avgiftstill-lägg utgå enligt beslämmelserna i 38 §.

41 §*

Ett beslut om avgiftstillägg enligt 40 § skall undanröjas, om upp­bördsdeklaration eller årsuppglft kommer in till skattemyndighet el­ler allmän förvaltningsdomstol inom tre veckor från den dag då ar­betsgivaren fick del av beslutet.

Ett beslut om avgiftstillägg enligt 40 § skall undanröjas, om upp­bördsdeklaration kommer in till skattemyndighet eller allmän förvaltningsdomstol inom en må­nad från utgången av den månad då arbetsgivaren fick del av beslutet.

42

§

Avgiftstillägg påförs inte i sam­band med rättelse av en felräkning eller felskrivning, som uppenbart framgår av uppbördsdeklaration, årsuppglft eller annat skriftligt meddelande från arbetsgivaren.

Avgiftstillägg påförs inte i sam­band med rättelse av en felräkning eller felskrivning, som uppenbart framgår av uppbördsdeklaration el­ler annat skriftligt meddelande från arbetsgivaren.

Har en arbetsgivare frivilligt rättat oriktig uppgift, påförs inte avgiftslill-lägg.

46 §'

Om betalningsskyldighet för etl avgiftsbelopp inte längre föreligger får skattemyndigheten inte påföra avgiftstillägg på beloppet.

Om betalningsskyldighet för ett avgiftsbelopp enligt 20 § inle längre kan åläggas får skattemyndigheten inte påföra avgiftstillägg på belop­pet.

* Senaste lydelse 1990:332. * Senaste lydelse 1990:332,

22

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Avgiftstillägg får inle påföras om arbetsgivaren har avlidit.

Omprövning

50 §

Skattemyndigheten skall om­pröva ett beslut enligt denna lag I en fråga som kan ha betydelse för skyl­digheten att betala arbetsgivaravgif ter, ränta eller särskild avgiji, om arbetsgivaren begär det eller om det finns andra skäl. Beslut om för­handsbesked enligt 22 a § får dock omprövas endast på begäran av nå­gon av sökandena. All omprövning skall ske när elt beslut har överkla­gats framgår av 72 §.

Skattemyndigheten får avstå från att på eget initiativ ompröva ett be­slut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

5I§

Om en årsavgift har beslutats Jår skattemyndigheten Inte ompröva en fråga om beslul om månadsavgift som skall Ingå I årsavgiften. En be­gäran om sådan omprövning skall anses avse beslutet om årsavgift.

Om en fråga sotn avses i 50 § har avgjorts av allmän förvaltnings­domstol, får skattemyndigheten inte ompröva frågan.

Omprövning på  begäran   av  ar­betsgivaren

52 §

Vill arbetsgivaren begära ompröv­ning av ett beslut, skall han göra detta skriftligt. Begäran skall, om inte annat föreskrivs i 53 §, ha kom­mit in till skattemyndigheten före utgången av det sjätte året efter ut­giftsåret.

Om arbetsgivaren gör sannolikt atl han Inte Inom två månader före utgången av den tid som anges i Jörsta stycket fått kännedom om ett beslut enligl denna lag som är till hans nackdel eller handling med uppgift om vad han ålagts att beta­la, får han ändå begära ompröv­ning. Begäran skall ha kommit in

23

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

inom två månader från den dag han fick sådan kännedom.

Har arbetsgivaren inom den tid som anges i JÖrsia eller andra styc­ket gett In skrivelsen med begäran om omprövning till en annan skat­temyndighet än den som fatlat be­slutet eller till en allmän förvalt­ningsdomstol, får ärendet ändå prö­vas. Skrivelsen skaft då omedelbart översändas lift den skattemyndighet som fattat beslutet med uppgiji om den dag då handlingen kom In till myndigheten eller domstolen.

53    §

En begäran om omprövning av beslut enligt 6 § tredje stycket eller 7 § skall ha kommu In till skatte­myndigheten inom två månader från det arbetsgivaren fick del av be­slutet och en begäran om ompröv­ning av ett beslut enftgt 22 a § skall ha kommit in till skattemyndighe­ten inom tre veckor från det sökan­den fick del av beslutet.

54    §

Om en begäran om omprövning Inte är egenhändigt undertecknad av den som begär omprövningen el­ler hans ombud, Jår skattemyndig­heten utförda föreläggande om att undertecknande skall ske med på-JÖljd att omprövning annars Inte görs.

55    §

Även om tiden JÖr begäran om omprövning har gått ut, får ett be­slut om avgiftstillägg på begäran av arbetsgivaren omprövas, så länge beslutet i den avgiftsfråga som för­anlett avgijlstillägget inte har vun­nit laga kraft.

56§

Trots bestämmelsen i 51 § andra stycket får en fråga som har avgjorts av länsrätt eller kammarrätt genom beslut som vunnit laga kraft om­prövas,  om  beslutet avviker från

rättstillämpningen i ett regerlngs-

24

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

rällsavgörande som har meddelats därefter.

Omprövning på Initiativ av skat­temyndigheten

57     §

Omprövar skattemyndigheten självmant ett avgiftsbeslut, får om­prövningsbeslut som är till arbetsgi­varens JÖrdel meddelas JÖre utgång­en av det sjätte året efter utgiftsåret.

Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även efter utgången av sjätte året efter utgiftsåret, om det föranleds av skattemyndighets eller allmän förvaltningsdomstols beslut angående annal utgijtsår eller an­nan arbetsgivare eller om ett belopp som har inräknats i avgiftsunderla­get Inte har ansetts utgöra Inkomst av anställning vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst.

Å ven om tiden JÖr omprövning en­ligt första stycket har gått ut får skattemyndigheten till arbetsgiva­rens fördel självmant ompröva ett beslut om avgiftstillägg så länge be­slutet I den avgiftsfråga som föran­lett avgijlstillägget inte har vunnit laga kraft.

58     §

Ett omprövningsbeslut som är till nackdel för arbetsgivaren får utom i fall som avses i tredje slycket samt i 60 och 61 §§, inle meddelas efter utgången av andra året efter utgifts-året.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgift som han har lämnat om värde av naturaför­mån har varit oriklig Jår skaltemyn­digheten inte på grund av det felak­tiga värdet ompröva beslutet tift ar­betsgivarens nackdel.

Har arbetsgivaren inte gett In

uppbördsdeklaraiion I rätt lid, får

ett omprövningsbeslut som är till

hans nackdel meddelas efter ut­

gången av den tid som anges ijorsta

stycket. Ett sådant omprövningsbe­

slut får meddelas inotn ett år från

den    dag    uppbördsdeklarationen

25

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

kom in till skattemyndigheten, dock senast före utgången av sjätte året efter utgiflsåret.

Efterprövning 59§

Skattemyndigheten får meddela ett omprövningsbeslul som är lift nackdel för arbetsgivaren ejier ut­gången av den tid som anges i 58 § under de förutsättningar och på det sätt som anges i 60-66§§ (efter­prövning).

60 §

Efterprövning får ske om arbetsgi­varen

1.

i uppbördsdeklaration efter på annat sätt lämnat oriktig uppgift,

2.

lämnat oriktig uppgift i mål om arbetsgivaravgifter,

3.

underlåtit att lämna uppbörds­deklaration eller infordrad upplys­ning och den orikliga uppgiften eller underlåtenheten medJÖrt att ett av­giftsbeslut blivit felaktigt eller inte fattats.

61§ EJierprövnlng får också ske

1.

vid rättelse av felräkning, tniss-skrivning eller annat uppenbart för­biseende,

2.

om ett belopp som inte har in­räknats i avgiftsunderlaget har an­setts utgöra inkomst av anställning vid beräkningen av pensionsgrun­dande inkomst.

Efterprövning enligt JÖrsia stycket 2 får inte ske om beslutet skulle framstå som uppenbart oskäligt.

62 §

Efterprövning enligl 60 § och 61 § första stycket 1 får ske endast om den avser belopp av någon betydel­se.

Om arbetsgivaren saknat skälig

anledning anta atl uppgift som han

har lämnat otn värde av naturaför­

mån har varit oriktig får skattemyn­

digheten inte på grund av del felak­

tiga värdet besluta om höjd avgift.

.,

Zb

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Efterprövning Jår inte ske om skattemyndigheten tidigare fattat beslut om efterprövning avseende samma fråga.

63§

Skattemyndighetens beslut om efterprövning skall meddelas före utgången av sjätte året efter utgifts-året om inte annat anges I 64 66§§.

64    §

Beslut om efterprövning enligt 61 § första stycket 2 Jår meddelas även efter den tid som anges I 63 § men senast sex månader efter det beslut som JÖranleder ändringen.

Beslut om efterprövning på grund av oriktig uppgift i omprövnings­ärende eller mål om arbetsgivarav­gifter får meddelas efter den tid som anges i 63 § men senast inom ett år från utgången av den månad då skattemyndighetens efter domsto­lens beslut i ärendet eller målet vun­na laga kraft.

Om arbetsgivaren har avlidit, får beslut om efterprövning inte medde­las efter utgången av det andra året ejier det kalenderår då bouppteck­ningen efter honom gavs In JÖr re­gistrering.

65    §

Har arbetsgivaren på sätt som an­ges i 14 § andra stycket skattebrotts­lagen (1971:69) delgetts underrät­telse om misstanke om brott som avser arbetsgivaravgifterna eller har åtal väckts mot honom för sådant brott, får beslut om ejierprövnlngför den perlod som brottet avser medde­las av skattemyndigheten även efter utgången av den tid som anges I 63 §. Delsamma gäller om liden JÖr att ådöma arbetsgivaren påföljd för sådant brott har förlängts genom be­slut enligt 14 a § skattebrottslagen.

Beslut om efterprövning får I fäll som avses I 12 § skattebrottslagen också meddelas ejier utgången av

den tid som anges i 63 §.

27

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Beslul enftgt första stycket skaft meddelas före utgången av kalen­deråret efter det år då någon av de där angivna åtgärderna först vid­togs. Beslut enligl andra stycket skall meddelas före utgången av ka­lenderåret efter det år då åtgärd som avses I 12 § skattebrottslagen vid­togs. Har arbetsgivaren avlidit skall dock beslut om efterprövning med­delas inom sex månader från döds­fallet.

Beslut enligl första stycket skall, utom I fall som avses i 12 § skatte­brottslagen, undanröjas av skatte­myndigheten, om åtal Inte väcks på grundval av den förundersökning som föranlett underrättelsen om brottsmisstanke eller beslutet om tidsförlängning eller om åtal har väckts, åtalet läggs ned eller inte bi­falls till någon del.

66 §

Vad som sägs i 65 § tillämpas också beträffande en juridisk per­sons arbetsgivaravgifter, om åtgärd som avses i 65 § första stycket har vidtagits mot den som har företrätt den juridiska personen eller om faft som avses i 12 § skatlebrottslagen (1971:69) föreligger beträffande ho­nom.

Beslut om särskilda debiteringsåt­gärder

67§

Skattemyndigheten skaft snarast efter del alt en allmän förvaltnings­domstol meddelat beslut I mål om arbetsgivaravgifter besluta de avgif­ter och vidta de debiteringsåtgärder i övrigt som föranleds av domstolens beslul.

(50§'°)

68 §

Skattemyndighetens beslut får överklagas hos länsrätten.

Sjömansskattekonlorets beslut får överklagas hos sjömansskatlenämn-den.

'"Senaste lydelse 1990:332.

28

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Riksskatteverkets, skallemyndig­hetens eller sjömansskattekonlorets beslut om revision eller beslut var­igenom vite har förelagts får inte överklagas.

Överklagandet skall vara skrift­ligt.

(50a§'')

Överklagande av arbetsgivare, det allmänna ombudet för sjömansskatt eller, när fråga är om beslut enligt 22 a§, någon av sökandena skall vara skriftligt och ha kommit in inom två månader från den dag kla­ganden fick del av beslutet.

Överklagande av riksskatteverket skall vara skriftligt och ha kommit in inom två månader från det beslu­tet meddelades.

Riksskatteverket Jår hos länsrät­ten yrka att arbetsgivaravgifter på­förs en arbetsgivare.

(5W)

Beslut av skattemyndigheten eller sjömansskattekontoret, som får överklagas, skall på ansökan av ar­betsgivaren eller, när jråga är om beslut enligt 22 a §, någon av sökan­dena omprövas av skaitemyndlghe-

" Senaste lydelse 1990:332. 'Senaste lydelse 1990:332.

69 §

Föreläggande vid vite och beslut om revision får inle överklagas.

70 §

Arbetsgivarens överklagande skall, om Inte annat Joreskrivs i andra eller tredje stycket, ha kom­mit in JÖre utgången av det sjätte året efter utgiflsåret. Om det över­klagade beslutet har meddelats efter den 30 juni sjätte året ejier det ut­gijtsår som beslutet avser och arbets­givaren har fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år .får överklagandet dock komma tn inom två månader från den dag då arbets­givaren fick del av beslutet.

Överklagande av beslut enligt 6 § tredje stycket eller 7§ skall ha kom­mit in inom två månader från den dag arbetsgivaren fick del av beslu­tet.

Överklagande av beslut enligt 22 a § skall ha kommit in inom tre vec­kor från det klaganden fick del av beslutet.

Ett beslut får överklagas även om det inte gått klaganden emot.

71      §

Även om tiden för överklagande har gått ut, får ett beslut om avgifts­tillägg överklagas så länge beslutet I den avgijisjråga som föranlett av­giftstillägget Inte har vunnit laga kraft.

72      §

29

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

ten respektive sjömansskatlekonlo-ret. Ansökningshandlingen skall ha kommu in före överklagandetidens utgång.

Bestämmelserna i 6 kap. 5 - 7 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller när en arbetsgivare eller, när fråga är om beslut enligt 22 a §, någon av sökandena har överklagat skattemyndighetens beslut.

Om överklagandet avser ett beslut om månadsavgift och årsavgift som skall omjäita månadsavgiften har beslutats, skall överklagandet anses avse beslutet om årsavgift.

73    §

Överklagande av riksskatteverket eller av det allmänna ombudet för sjömansskatt skaft ha kommu In inom tidsfrist som enligt 57, 58 och 6366§§ gäller för beslut om om­prövning på initiativ av skattemyn­dighet efter efter sådan lid men Inom två månader från den dag då del överklagade beslutet meddela­des.

Överklagas ett omprövningsbeslut som avser efterprövning och yrkas ändring till arbetsgivarens nackdel, skaft överklagandet ha kommit in inom två månader Jrån den dag då beslutet meddelades.

74    §

Riksskatteverket får hos länsrät­ten yrka att arbetsgivaravgifter på­förs en arbetsgivare.

Riksskatteverket får inte överkla­ga eu beslut enligl 22 a §.

75    §

Om riksskatteverket har överkla­gat etl avgljtsbeslut, skaft därav för­anledd talan om avgiftstillägg och förseningsavgiji föras .samtidigt.

(52 §')

Länsrättens beslul i fråga som av­ses i 6 § tredje stycket, 7 §, 22 a § andra stycket eller 30 § första styc­ket får dock inte överklagas.

76 §

Länsrättens beslut i fråga som av­ses i 6 § tredje stycket, 7 §, 22 a § andra stycket eller 30 § första styc­ket får inte överklagas.

' Senaste lydelse 1990:332,

30

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Sjömansskallenämndens beslul överklagas hos kammarrätten inom den tid som gäller vid överklagande hos kammarrätten av nämndens beslul enligl lagen (1958:295) om sjömansskall. Beslul i fråga som avses i 6§ tredje stycket, 22 a § andra stycket eller 30 § första stycket får dock inle överklagas.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991. Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om ärenden och mål om arbetsgivaravgifter som belöper på tid före ikraftträdandet.

31

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

Härigenom föreskrivs alt 41, 48 och 48 a §§ lagen (1968:430) om mer­värdeskatt' skall ha följande lydelse samt att rubriken närmast före 40 b § skall lyda Gemensamma bestämmelser om beskatlningsbeslul m. m.

Prop. 1990/91:46

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

41§

Beskattningsbeslul meddelas av skattemyndigheten i del län där den skaitskyldige är registrerad el­ler, om han inle är registrerad, där han bort vara registrerad.

Beskattningsbeslul och beslut i annat beskatlningsärende meddelas av skattemyndigheten i det län där den skaitskyldige är registrerad el­ler, om han inte är registrerad, där han bort vara registrerad.

Bestämmelserna i 2 kap. 2 § tred­je stycket ta.xeringslagen (1990: 324) gäller även i .fråga om beslut i beskattningsärende.

Om ett beskattningsärende har ett nära samband med ett ta.xerlngs-ärende som enligl 2 kap. 4§ tax­eringslagen skall avgöras i skatte­nämnd och det är lämpligt att ären­dena prövas i etl sammanftang, får även beskattningsärendet avgöras i skattenämnd.

48 § Betalas inle skatt i behörig lid och ordning skall skallen och den restav­gift, som belöper på denna, drivas in.

Bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkort­ning och avskrivning gäller i tillämpliga delar i fråga om mervär­deskall. Införsel enligt 15 kap. ut­sökningsbalken får äga rum vid in­drivning av mervärdeskatt och rest­avgift på skatten.

Bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkort­ning och avskrivning samt efterkrav gäller i tillämpliga delar i fråga om mervärdeskall. Införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken får äga rum vid indrivning av mervärdeskatt och restavgift på skatten.

48 a §

Har någon, i egenskap av företrä­dare för skallskyldig som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underiåtit att be­tala in skatt i rätt tid och ordning, är han lillsammans med den skatt­skyldige belalningsskyldig för skat­tebeloppet och restavgift enligt 47 §.    Betalningsskyldigheten    får

Har någon, i egenskap av företrä­dare för skattskyldig som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit all be­tala in skatt i den lid och ordning som anges i 22, 22 a och 42 §§, är han tillsammans med den skatt­skyldige belalningsskyldig för skat­tebeloppet   och   restavgift   enligt

Lagen omtryckt 1990:576,

32

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

jämkas eller efterges om det förelig-     47 §.    Betalningsskyldigheten    får

ger särskilda skäl.

jämkas eller efterges om det förelig-

ger särskilda skäl.

Talan om att ålägga betalningsskyldighet skall föras vid allmän domstol. Talan får inte väckas sedan den skattskyldiges betalningsskyldighet för skattebeloppet har bortfallit enligt lagen (1982:188) om preskription av skatlefordringar m.m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet får indrivning ske i samma ordning som gäller för skatt.

Den som fullgjort betalningsskyldighet för skattebelopp eller restavgift enligt första stycket får söka beloppet åter av den skallskyldige.

Bestämmelsen i 4§ preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligl tredje stycket.

Denna lag träder i kraft den I januari 1991. Äldre bestämmelser i 48 a § skall fortfarande gälla i fråga om mervärdeskatt som belöper på tid före ikraftträdandet.

33

3   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 46

4 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 16 och 17§§ lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 16§ Betalas inte skatten i rätt tid och ordning skall den drivas in.

Beslämmelserna i uppbördslagen

Bestämmelserna i uppbördslagen

(1953:272) om indrivning, avkort-

(1953:272) om indrivning, avkort­

ning, avskrivning och efterkrav gäl-

ning och avskrivning gäller i

ler i tillämpliga delar för skatt en-

tillämpliga delar för skall enligt

ligt denna lag. Beskattningsmyndig-

denna lag. Beskattningsmyndighe-

heten beslutar dock om avkortning

len beslutar dock om avkortning

och kronofogdemyndigheten om

och kronofogdemyndigheten om

avskrivning av skatt. Införsel enligt

avskrivning av skatt. Införsel enligt

15 kap. utsökningsbalken får äga

15 kap. utsökningsbalken får äga

rum vid indrivning av skatten.

rum vid indrivning av skatten.

17§

Har någon, i egenskap av företrä-

Har någon, i egenskap av företrä­

dare för skatlskyldig som är juri-

dåre för skattskyldig som är juri­

disk person, uppsåtligen eller av

disk person, uppsåtligen eller av

grov oaktsamhet underlåtit all be-

grov oaktsamhet underlåtit alt be­

tala in skall i rätt tid och ordning,

tala in skatt i den lid och ordning

är han lillsammans med den skatt-

som anges i 2 kap. 6 9§§ samt 5

skyldige betalningsskyldig för skat-

kap. I och 2 §§, är han tillsammans

ten. Betalningsskyldigheten får

med den skallskyldige betalnings-

jämkas eller efterges om del förelig-

skyldig för skatten. Betalningsskyl-

ger särskilda skäl.

digheten får jämkas eller efterges

om det föreligger särskilda skäl.

Talan om atl ålägga betalningsskyldighet enligl första slycket skall föras vid allmän domstol. Talan får inle väckas sedan den skallskyldiges betal­ningsskyldighet för skattebeloppet har bortfallit enligt lagen (1982:188) om preskription av skatlefordringar m.m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet får indrivning ske i samma ordning som gäller för skall.

Den som fullgjort betalningsskyldighet för skattebelopp enligt första stycket får söka beloppet åter av den skattskyldige.

Bestämmelsen i 4§ preskriplionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligt tredje stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991. Äldre bestämmelser i 5 kap. 17 § skall fortfarande gälla i fråga om skatt som belöper på tid före ikraftträdandet.

34

5 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Härigenom föreskrivs att 10 kap. 10§ aktiebolagslagen (1975:1385)' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 kap. 10 §

Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till bolagsstämman. Berättelsen skall överiämnas lill bolagets styrelse senast två veckor före ordinarie bolagsstämma.

Revisionsberättelsen skall innehålla uttalande, humvida årsredovis­ningen uppgjorts enligt denna lag. Har i årsredovisningen icke lämnats sådana upplysningar som enligt 11 kap. skall lämnas, skall revisorerna ange detta och, om det kan ske, lämna erforderliga upplysningar i sin berättelse.

Har revisorerna vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse, som kan föranleda ersättningsskyldighet, ligger styrelseledamot eller verk­ställande direktör till last eller atl styrelseledamot eller verkställande direk­tör eljest handlat i strid mot denna lag eller bolagsordningen skall del anmärkas i berättelsen. Revisionsberättelsen skall även innehålla uttalan­de angående ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och verkställande di­rektör. Revisorerna kan även i övrigt i berättelsen meddela upplysningar som de önskar bringa till aktieägarnas kännedom.

1 revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna.funnit att bolaget inte har fullgjort sin skyldighet

1.

att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

2.

atl anmäla sig för registrering enligt 19 § lagen (1968:430) om mervär­deskatt,

3.

att lämna uppgift enligt 54 § 1

3. atl lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen, 4 eller 11 §

mom. uppbördslagen e//er 4 § lagen lagen (1984:668) om uppbörd av

(1984:668) om uppbörd av social­socialavgifter från arbetsgivare el-

avgifter från arbetsgivare eller 22 § ler 22 § lagen om mervärdeskatt, el-

lagen om mervärdeskatt, eller

ler

4.     att i rätt tid betala skaller och avgifter som avses i 1 3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att bolaget inle har fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket 1 4, skall revisorerna genast sända in en avskrift av revisionsberättelsen till länsstyrelsen.

Revisionsberättelsen skall innehålla yttrande huruvida förteckning en­ligt 12 kap. 9§ upprättats när skyldighet därtill förelegal och särskilt uttalande angående fastställandet av balansräkningen och resultaträkning­en samt angående det i förvaltningsberättelsen fastställda förslaget till dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust.

I moderbolag skall revisor avge en särskild revisionsberättelse beträffan­de koncernen. Bestämmelserna i första-tredje och sjätte styckena äger motsvarande tillämpning.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

Lagen omtryckt 1982:739.

35

Senaste lydelse 1984:945.

6 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag

Härigenom föreskrivs atl 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovis­ning m. m. i vissa förelag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap. 10§'

Revisorn skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse lill den årsredovisningsskyldige. Berättelsen skall överiämnas till den som svarar för förvaltningen av förelagets angelägenheter senast fem och en halv månader efter räkenskapsårets utgång.

Revisionsberättelsen skall innehålla etl uttalande, huruvida årsredovis­ningen har uppgjorts enligt denna lag. Innehåller inte årsredovisningen sådana upplysningar som skall lämnas enligl denna lag, skall revisorn ange detta och lämna behövliga upplysningar i sin berättelse, om det kan ske.

Har revisorn vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse som kan föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i företagsled­ningen lill last, skall det anmärkas i berättelsen. Revisorn kan även i övrigt i berättelsen meddela upplysningar som han önskar bringa till den årsre­dovisningsskyldiges kännedom.

I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorn funnit alt före­taget inte har fullgjort sin skyldighet

1.

alt göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

2.

att anmäla sig för registrering enligt 19 § lagen (1968:430) om mervär­deskatt,

3.

alt lämna uppgift enligt 54 § I

3. alt lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen, 4 efter 11 §

mom. uppbördslagen eZ/er 4 § lagen lagen (1984:668) om uppbörd av

(1984:668) om uppbörd av social-socialavgifter från arbetsgivare el-

avgifter från arbetsgivare eller 22 § ler 22 § lagen om mervärdeskatt, el-

lagen om mervärdeskatt, eller

ler

4.     atl i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att företaget inte har fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket I 4, skall revisorn genast sända in en avskrift av revisionsberättelsen till länsstyrelsen.

1 elt moderförtag skall revisorn avge en särskild revisionsberättelse beträffande koncernen. Härvid skall första tredje styckena tillämpas.

Denna lag träder i kraft den I januari 1991.

'Senaste lydelse 1984:946,

36

7 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 13 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap. 13§

Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse lill föreningsstämman. Berättelsen skall överiämnas till föreningens styrelse senast två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma lid lill styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande om huruvida årsredo­visningen har gjorts upp enligt denna lag. Innehåller inle årsredovisningen sådana upplysningar som skall lämnas enligl 9 kap., skall revisorerna ange detta och lämna behövliga upplysningar i sin berättelse, om det kan ske.

Har revisorerna vid sin granskning funnit att någon åtgärd eller försum­melse som kan föranleda ersättningsskyldighet ligger en styrelseledamot eller verkställande direktören till last eller att en styrelseledamot eller verkställande direktören på annat sätt har handlat i strid mot denna lag eller stadgarna, skall det anmärkas i berättelsen. Revisionsberättelsen skall även innehålla elt uttalande i frågan om ansvarsfrihet för slyrdseledamö-terna och verkställande direktören. Revisorerna kan även i övrigt i berät­telsen anteckna de upplysningar som de önskar meddela medlemmarna.

1 revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit all föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

1.

att göra avdrag för preliminär A-skall eller kvarstående skatt enligl uppbördslagen (1953:272),

2.

att anmäla sig för registrering enligt 19 § lagen (1968:430) om mervär­deskatt,

3.

att lämna uppgift enligl 54 § 1

3. att lämna uppgift enligl 54 § 1 mom. uppbördslagen, 4 eller 11%

mom. uppbördslagen f/Zer 4 § lagen lagen (1984:668) om uppbörd av

(1984:668) om uppbörd av soci-socialavgifter från arbetsgivare el-

alavgifter från arbetsgivare eller ler 22 § lagen om mervärdeskatt, el-

22 § lagen om mervärdeskatt, eller ler

4.

atl i rätt lid betala skatter och avgifter som avses i 1 3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har fullgjort någon sådan skyldighet som avses i Qärde slycket 1-4, skall revisorerna genast sända in en avskrift av den till länsstyrelsen.

Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställan­de av balansräkningen och resultaträkningen samt om del förslag till dispositioner beträffande föreningens vinsl eller förlust som har lagts fram i förvaltningsberättelsen.

1 en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse beträffande koncernen. Härvid skall första-tredje och sjätte styckena tillämpas.

Denna lag träder i krafl den 1 januari 1991.

37

8 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1959:551) om beräkning av pen­sionsgrundande inkomst enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lyddse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11§'

Skallemyndighetens beslut enligl denna lag får överklagas hos länsrätten av den försäkrade och riksförsäkringsverket.

Överklagande av den försäkrade skall vara skriftligt och ha kommit in före utgången av det femte året efter taxeringsåret. Om beslutet har med­delats efter den 30 juni femte året efter det laxeringsår som beslutet avser och den försäkrade har fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år, får överklagandet dock komma in inom två månader från den dag då den försäkrade fick del av beslutet.

Överklagande av riksförsäkrings-

Överklagande av riksförsäkrings­

verket skall vara skriftligt och ha

verket skall vara skriftligt och ha

kommit in inom tidsfrist som enligt

kommit in inom tidsfrist som enligt

8 a § tredje stycket gäller för beslut

8 a % ftärde stycket gäller för beslut

om omprövning på initiativ av

om omprövning på initiativ av

skattemyndighet eller efter sådan

skattemyndighet eller efter sådan

lid men inom två månader från den

tid men inom två månader från den

dag då del överklagade beslutet

dag då det överklagade beslutet

meddelades. Verket får även begära

meddelades. Verket får även begära

ändring enligt 8 a §. Verket får

ändring enligt 8 a §. Verket får

överklaga också till förmån för en

överklaga också till förmån för en

enskild part.

enskild part.

Bestämmelserna i 6 kap. 5 7 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller när en försäkrad överklagat skaltemyndighetens beslut.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas första gången vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1990.

' Lagen omtryckt 1976:1015.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015.

Senaste lydelse 1990:349,

38

9 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lagomändringi lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar

Härigenom föreskrivs all 4, 5, 8, 12 och 24 §§ lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersältningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4

§

Denna lag gäller i fråga om upp-

Denna lag gäller i fråga om upp­

drag som utgör skattepliktig tjänst

drag som utgör skattepliktig tjänst

enligl 10§ lagen (1968:430) om

enligl lagen (1968:430) om mervär-

mervärdeskall och

deskatt och

1.

avser mark och innefattar undersökning, planering, jordbearbetning, jordförbättring, schaklning, sprängning, borrning, dränering, utfyllning eller ytbeläggning;

2.

avser växande skog, odling eller annan växtlighet och innefattar röjning, sådd, plantering, uppskattning, märkning, gödsling, beskärning, gallring, skörd, avverkning eller växlskydd;

3.

avser byggnad eller annan anläggning och innefattar uppförande, anläggande, rivning, reparation, ändring eller underhåll;

4.

avser uppdragsgivarens rörelse

4. avser uppdragsgivarens nä-och innefattar tillverkning på be-

ringsverksamhet och innefattar till­ställning, montering, rengöring, re-

verkning på beställning, montering, paralion, ändring eller underhåll

rengöring, reparation, ändring eller saml utförs på uppdragsgivarens

underhåll samt utförs på uppdrags­arbetsplats;

givarens arbetsplats;

5.

avser godstransport för sådan verksamhet för vilken uppdragsgivaren är bokföringsskyldig.

5§ En uppdragsgivare skall vid varje utbetalning av ersättning på grund av uppdraget göra avdrag med 50 procent av ersättningen. Något avdrag skall dock inle göras

1.   om uppdraget avser Jastighet,

1. om uppdraget avser privatbo-

JÖr vilken intäkten skall beräknas

stadsfastighet, och uppdragsgivaren

schablonmässigt enligt 24 § 2 mom.

är fysisk person eller dödsbo;

kommunalskattelagen   (1928:3 70)

och uppdragsgivaren är fysisk per­son eller dödsbo;

2.

om uppdraget avser bostadslägenhet som uppdragsgivaren innehar på grund av hyresavtal eller tjänsteavtal eller som medlem i bostadsförening eller som delägare i bostadsaktiebolag;

3.

om uppdraget ges till staten, landstingskommun, kommun eller kyrk­lig kommun;

4.

om uppdragstagaren är fysisk person och betalningen eriäggs mot faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarens namn och person­nummer, ersättningens storlek saml uppgift om alt uppdragstagaren är

skyldig atl belala preliminär B-skatt;

39

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

5. om uppdragstagaren är juri­disk person och betalningen eriäggs mol faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarens namn och det nummer som uppdragstagaren är registrerad under enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt samt uppgift om ersättningens storlek och mervärdeskattens belopp;

5. om uppdragstagaren är juri­disk person och betalningen eriäggs mot faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarens namn och del nummer som uppdragstagaren är registrerad under enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt, el­ler, om uppdragstagaren Inte är re­gistrerad, hans organisationsnum­mer saml uppgift om ersättningens storlek och mervärdeskattens be­lopp;

6. om del med fog kan antas att ersättningen till uppdragstagaren på grund av uppdraget inte kommer alt uppgå till 500 kronor.

I ersättning som avses i första stycket skall inte räknas in vad som utgör betalning för material och dylikt.

Den som i sin självdeklaration skall redovisa faslighet, för vilken intäkten skaft beräknas schablon­mässigt enligt 24 § 2 mom. kommu­nalskaitelagen (1928:370), aktie i bostadsaktiebolag eller andel i bo­stadsförening skall för varje upp­dragstagare, till vilken under be­skattningsåret ersättning betalats för uppdrag enligt 4 § 1 -3 beträf­fande fastigheten eller bostadslä­genhet som hör till aktien eller an­delen, i deklarationen lämna upp­gift om

1. namn och postadress samt i förekommande fall registrerings­nummer lill mervärdeskatt;

Den som i sin självdeklaration skall redovisa prtvalbostadsfastig-het, aktie i bostadsaktiebolag eller andel i bostadsförening skall för varje uppdragstagare, till vilken un­der beskattningsåret ersättning be­talats för uppdrag enligt 4§ 13 beträffande fastigheten eller bo­stadslägenhet som hör till aktien el­ler andelen, i deklarationen lämna uppgift om

1. namn och postadress samt i förekommande fall registrerings­nummer till mervärdeskatt eller or­ganisationsnummer;

2. ersättningens storlek.

Uppgiftsskyldighet enligl första stycket föreligger inte, om ersättningen är mindre än 1 000 kronor.

I ersättningen skall inte räknas in vad som utgör betalning för material och dylikt.

12§

En uppdragsgivare som underlå­ter att fullgöra sin skyldighet enligt 5 § är betalningsskyldig för upp­dragstagarens skatt för det beskatt­ningsår då ersättningen betalades ul intill det belopp som skulle ha innehållils.     Betalningsskyldighet

En uppdragsgivare som underlå­ter att fullgöra sin skyldighet enligt 5 § är betalningsskyldig för upp­dragstagarens skatt för det beskatt­ningsår då ersättningen betalades ut intill det belopp som skulle ha innehållits.     Betalningsskyldighet

' Senaste lydelse 1985:410.

40

Nuvarande lyddse

föreligger dock inle om uppdragsta­garen vid utbetalningen av ersätt­ningen är skyldig att belala prelimi­när B-skatt eller, om uppdragstaga­ren är juridisk person, registrerad enligt lagen (1968:430) om mervär­deskatt.

Föreslagen lydelse

föreligger dock inle om uppdragsta­garen redovisat mervärdeskatt t sin allmänna självdeklaration för sam­ma år, vid utbetalningen av ersätt­ningen är skyldig all belala prelimi­när B-skatt eller, om uppdragstaga­ren är juridisk person, registrerad enligt lagen (1968:430) om mervär­deskatt.

Prop. 1990/91:46

24 

§

En uppdragsgivare, som uppsåt­ligen eller av grov oaktsamhet åsi­dosätter sin skyldighet att innehålla ett belopp för en uppdragstagare, som inte är påförd preliminär B-skatl eller, om uppdragstagaren är juridisk person, inte är registrerad enligl lagen (1968:430) om mervär­deskall, döms lill böler.

En uppdragsgivare, som uppsåt­ligen eller av grov oaktsamhet åsi­dosätter sin skyldighet alt innehålla ett belopp för en uppdragstagare, som inle är påförd preliminär B-skalt eller, om uppdragstagaren är juridisk person, inte är registrerad enligt lagen (1968:430) om mervär­deskatt eller som inte har lätnnat uppgift om sitt organisationsnum­mer i Jakturan, döms lill böter.

ringa fall döms inte till ansvar enligt första stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

41

10 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m.

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2§ En sådan småhusägare eller lägenhelsinnehavare som avses i 1 § skall inle betala arbetsgivaravgifter eller allmän löneavgift på ersättningen och är inte skyldig all göra skatteavdrag enligt uppbördslagen (1953:272) på ersättningen, om denna betalats mot en faktura som innehåller uppgift om uppdragstagarens namn och postadress, ersättningens storlek samt

1.  mervärdeskattens belopp och        1. mervärdeskattens belopp och

uppdragstagarens       registrerings-     uppdragstagarens       registrerings­

nummer till mervärdeskatt eller

nummer till mervärdeskatt eller or­

ganisationsnummer eller

2.     uppgift om alt uppdragstagaren är skyldig att betala B-skatt.

I fall som avses i första stycket är uppdragstagaren skyldig att betala egenavgifter på ersättningen enligt lagen (1981:691) om socialavgifter samt avgift enligt 2 § lagen (1982:423) om allmän löneavgift. Vid tillämp­ningen av beslämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst och pen­sionsgrundande inkomst i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ersättningen anses som inkomst av annat förvärvsarbete.

Vad som har sagts i första och andra styckena om arbetsgivaravgifter och andra avgifter gäller inte om parterna har träffat avtal om atl ersätt­ningen skall anses som inkomst av anställning och ersättningen uppgår till minst 1 000 kronor. I etl sådant fall skall uppdragstagaren anses som arbetstagare och småhusägaren eller lägenhetsinnehavaren som arbetsgiva-

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas i fråga om ersättning som betalats mol faktura som utställts efter ikraftträdandet.

42

Finansdepartementet

Prop. 1990/91:46

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 oktober 1990

Närvarande:statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om nya omprövningsregler vid uppbörd av inkomstskatter och socialavgifter m. m.

1 Inledning

Fr.o.m. 1991 års taxering skall ett väsenlligt utvidgat omprövningsförfa­rande tillämpas inom taxeringsområdet (prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. 217, SFS 1990:324). I samband med att de nya reglerna infördes gjordes också vissa ändringar i reglerna om överklagande i uppbördslagen (1953:272), UBL, och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, USAL. Dessa var emellertid inle lika långtgående (se SFS 1990:329 och 1990:332).

Riksskatteverket, RSV, har gjort en översyn av omprövnings- och över­klagandereglerna i UBL och USAL och utarbetat förslag till nya regler som sluter nära an till de nya reglerna inom taxeringsområdel. Förslagen har redovisats i en promemoria den 23 april 1990, Förslag till anpassning av uppbördslagen och lagen om uppbörd av socialavgifter till proposition 1989/90:74 om ny taxeringslag m.m. (RSV:s dnrF19-747-90). I prome­morian har RSV också lagt fram förslag lill vissa andra ändringar i förfa­randet vid uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Dessa förslag gäller i huvudsak frågan i vilka situationer skattemyndigheten skall vara skyldig att fastställa arbetsgivaravgifterna och besluta om betalningsskyldighet för avgifterna. Promemorians lagförslag bifogas detta ärende som bilaga I.

RSV:s promemoria har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av

domstolsverket, statskontoret, kammarrätten i Jönköping, länsrätten i

Stockholms län, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Företagens

uppgiftslämnardelegation (FUD), Landstingsförbundet, Lantbmkamas

riksförbund (LRF), Småföretagens Riksorganisation, Svenska Arbetsgiva­

reföreningen (SAF), Svenska kommunförbundet. Svenska Revisorsamfun­

det SRS och Sveriges advokatsamfund. En sammanställning av remissytt­

randena har upprättats inom finansdepartementet och finns tillgänglig i

lagstiftningsärendet (dnr 2672/90).

43

Lagrådet

Prop. 1990/91:46

Regeringen beslutade den 20 september 1990 atl inhämta lagrådets yttran­de över de lagförslag som upprättats inom finansdepartementet med an­ledning av vad jag nu redogjort för. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Lagrådet ansåg alt till förslagen till ändring av 48 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt och 5 kap. 17 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter borde knytas en övergångsbestämmelse om tillämp­ning av äldre bestämmelser som motsvarar den som har föreslagits beträf­fande lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 3.

Jag skall nu ta upp frågan om förslag till riksdagen i ämnet. Den av lagrådet framförda uppfattningen om övergångsbestämmelser ansluter jag mig till och jag har därför kompletterat mina förslag. Jag har vidare gjort ett tillägg i 30 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgi­vare om restavgift på anståndsränla och justerat övergångsbestämmelserna till uppbördslagen (1953:272). Jag avser här dessutom all föreslå vissa änd­ringar i lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, lagen (1983:850) om undantag från vissa be­stämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m. saml i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om all­män försäkring. Mina förslag nu skiljer sig i övrigt från lagrådsremissens endast genom att vissa redaktionella ändringar har gjorts.

2 Det nya förfarandet

2.1 Allmänt

Fr.o. m. 1991 års taxering gäller ett väsentligt utvidgat omprövningsförfa­rande inom taxeringsområdet. De skattskyldiga kan begära omprövning av elt taxeringsbeslut inom fem år efter utgången av taxeringsåret. Skatte­myndigheten kan fatta omprövningsbeslut lill den skaltskyldiges nackdel inom ett år från utgången av laxeringsåret. Därefter får beslut om eflertax­ering fattas inom fem år efter utgången av taxeringsåret. Har den skattskyl­dige inte lämnat självdeklaration i rätt tid gäller särskilda frister.

Överklagandefristerna överensstämmer i princip med omprövningspe­rioderna.

Den skattskyldige får liksom i dag överklaga ett beslul även om det inte gått honom emot. Skattemyndigheten skall pröva om överklagandet har kommit in i rätt lid och snarast ompröva beslutet om frågan inte redan har prövats av domstol eller överlämnats för domstolsprövning. Ett överkla­gande får överlämnas lill länsrätten utan föregående omprövning endast om det finns särskilda skäl. Ändrar skaltemyndigheten beslutet på sätt som den skattskyldige begär förfaller överklagandet. 1 annal fall skallhandling-arna överlämnas till länsrätten för vidare handläggning.

överklagas ett taxeringsbeslut av skattskyldig förs det allmännas talan

av skattemyndigheten i länsrätt och kammarrätt. RSV för del allmännas

talan i regeringsrätten.

44

RSV får överklaga skallemyndighetens beslul. RSV får också la över     Prop. 1990/91:46 skattemyndighetens talan i länsrätt och kammarrätt.

De allmänna ombuden på mervärdeskatte- och uppbördsområdena har slopats. Del allmännas processföring på dessa områden har ordnats som på taxeringsområdel.

Förfarandet för särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) överensstämmer i princip med taxeringsförfarandet.

Beskaltningsförfarandel för mervärdeskall, punktskatter och prisregle­ringsavgifter har samordnats med laxeringsförfarandel, vilket bl.a. inne­bär all de slutliga besluten och den extraordinära besvärsrätlen har slo­pats. Förfarandet för att fastställa pensionsgrundande inkomst har också samordnats med laxeringsförfarandel.

Samtidigt som ändringarna gjordes inom taxeringsområdet, gjordes ock­så vissa ändringar inom uppbördsområdet. Dessa var emellertid inte lika långtgående. Tiden för alt överklaga beslut enligt uppbördsförfaltningarna föriängdes från tre veckor lill två månader. Vad gäller debiteringsbeslul till följd av taxeringsbeslut kan de skattskyldiga begära omprövning och över­klaga inom fem år från utgången av taxeringsåret.

Jag återkommer nu med förslag till ytterligare förändringar inom upp-bördsområdel som innebär att omprövnings- och överklagandereglerna i allt väsentligt kommer atl överensstämma med dem som gäller på tax­eringsområdet.

Remissinstansernas syn på del remitterade förslaget har varit genomgå­ende positiv. Inte någon instans har haft invändningar mot förslagets huvuddelar. Däremot har erinringar gjorts mot vissa enskildheter i försla­get.

Från näringslivshåll har framhållits all uppbördssyslemet borde göras till föremål för en genomgripande översyn i anslutning till skattereformen, eller i varje fall all de regler som föreslås i finansdepartementets promemo­ria (Ds 1988:59) F-skattebevis nya regler för skatteavdrag och socialav­gifter bör genomföras med vissa justeringar.

De förslag till ändringar i främst UBL och USAL som jag tar upp nu inskränker sig emellertid lill att avse sådana frågor som är av primär betydelse för skatteväsendet och myndigheternas ärendehantering. Möjlig­het saknas att här behandla exempelvis frågor som rör arbetsgivar- och arbetslagarbegreppet. Frågan om F-skallebevis övervägs inom regerings­kansliet och jag avser all så snart det blir möjligt återkomma lill riksdagen med etl förslag i ämnet.

Innan jag kommer in på reglerna om omprövning och överklagande skall jag behandla frågan om s. k. automatiska skatte- och avgifisbeslul inom området för uppbörd av inkomstskatl och arbetsgivaravgifter. Det är en fråga som i viss mån har betydelse för hur omprövnings- och överklagan­dereglerna skall utformas.

45

2.2 Automatiska skatte- och avgiftsbeslut

Prop. 1990/91:46

Mitt förslag: Om en arbetsgivare har lämnat en uppbördsdeklara­tion inom föreskriven tid eller inom den lid som anges i elt beslut om anstånd med atl lämna deklaration, skall redovisad innehållen skatt och månadsavgift anses vara beslutade lill de deklarerade beloppen. Har deklarationen inte kommit in till skattemyndigheten inom sådan tid skall arbetsgivaravgifterna anses vara beslutade lill noll kronor.

Om uppbördsdeklarationen kommer in till skattemyndigheten vid en senare lidpunkt, anses skalle-och avgiftsbeslul också ha fat­lats i enlighet med deklarationen, om inle skattemyndigheten dess­förinnan meddelat särskilt beslut om den innehållna skatten och arbetsgivaravgifterna.

Beslutade skalle- och avgiftsbelopp skall genast få drivas in hos arbetsgivaren.

RSV:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. RSV har dock använt termen fastställelse i fråga om såväl innehållen skall som arbetsgi­varavgifter. Verket har dessutom föreslagit alt skattemyndigheten, när den fastställer skalle- eller avgiftsbelopp som en arbetsgivare skall vara skyldig atl betala, även skall besluta om den tid inom vilken betalningen skall ske. Först efter utgången av denna frist skall beloppet få drivas in.

Remissinstanserna har inte haft något atl erinra mot förslaget. F.4R ser med tillfredsställelse alt RSV föreslagit en anpassning av faslslällelseregler-na för arbetsgivaravgifter lill vad som gäller för mervärdeskatt. Eftersom uppbördsförfarandel i praktiken liknar del som tillämpas vid redovisning av mervärdeskall är del en klar förenkling för näringsidkare och förelag atl ha likartade regler i båda fallen. FAR önskar dessutom att det uttalas atl en skälig lid bör finnas mellan anmodan atl betala avgifter och påbörjande av indrivningsålgärder. FUD anser, med instämmande av SmåJÖretagens Riksorganisation, att det behövs en bestämmelse som medger alt en natu­raförmån eller annan som lön betraktad ersättning som utgetts en viss månad i vissa fall får tas upp i en uppbördsdeklaration avseende en senare månad än den då ersättningen gavs ut utan att en omprövning blir aktuell.

Skälen för mitt förslag: När del gäller uppbörd av innehållen skall fungerar arbetsgivaren endast som uppbördsman för staten. Del finns inga regler om särskilda fastslälldsebeslut. Nuvarande ordning innebär att arbetsgivaren, sedan han av skattemyndigheten har ålagis betalningsskyl­dighet, är belalningsskyldig för samma belopp som han dragit av från arbetstagarnas löner eller, om han inle gjort något skatteavdrag, det belopp som han borde ha dragit av.

Vid uppbörden av arbetsgivaravgifter är förhållandet något annoriunda. Del är fråga om en skyldighet för arbetsgivaren själv atl betala avgifter på ett visst underiag. Här finns regler om fastställelse av avgifterna. Nuvaran­de regler för uppbörd av arbetsgivaravgifter innebär emellertid alt avgifts­beloppen skall fastställas endast i vissa fall.

46

Normall redovisar arbetsgivaren månadsavgiften, dvs. de arbetsgi vara v- Prop. 1990/91:46 gifter som belöper på de löner som betalats ul under en kalendermånad, i en uppbördsdeklaraiion som sänds in till skattemyndigheten samtidigt som avgifterna betalas. 1 sådana fall finns inget behov av särskilda fastsläl­ldsebeslut. Skattemyndigheten skall fastställa månadsavgiften endast om arbetsgivaren har underlåtit att redovisa avgiften, lämnat oriktig uppgift och månadsavgiften på grund därav blivit för låg eller redovisat för hög månadsavgift och beslul om restitution eller avkortning skall meddelas.

Inom mervärde- och punktskatteområdena är konstruktionen en annan. Skatten skall alltid fastställas för varje redovisningsperiod. Här tillämpas ett system med s. k. automatiska beskattningsbeslul. Har den skaitskyldige inom föreskriven lid lämnat en deklaration anses beskattningsbeslul ha fatlats i enlighet med deklarationen. Om en deklaraton inte har kommit in anses skallen genom beskattningsbeslut ha bestämts till noll kronor.

Systemet med automatiska beslut för mervärdeskatt och punktskatter leder till att betalning kan krävas av skatt som har redovisats i en deklara­tion men inte betalats utan att det behövs något särskilt beslut om skatten. För källskatt och arbetsgivaravgifter däremot erfordras i motsvarande situation alt skattemyndigheten meddelar etl särskilt beslut om betalnings­skyldighet.

Från administrativ synpunkt är konstruktionen för mervärdeskatt och punktskatter att föredra. Mycket talar därför för att man också i fråga om källskatt och arbetsgivaravgifter inför ett system som möjliggör indrivning av belopp, som redovisats i en uppbördsdeklaration men inte betalats, utan föregående beslut om fastställelse av beloppet och om åläggande av betalningsskyldighet. För detta talar även att man når enhetlighet.

Atl också för källskatt och arbetsgivaravgifter ha grundbeslut är dock inle som RSV gjort gällande en nödvändig förutsättning för alt på upp-bördsområdet kunna ha regler om omprövning som motsvarar dem i den nya taxeringslagen (1990:324), NTL. Eflertaxering, som enligt NTL är en form av omprövning, kan t. ex. ske utan att den skaitskyldige dessförinnan taxerats för någon inkomst (4 kap. 7 § NTL). Men med gmndbeslut blir del onekligen mera följdriktigt att använda begreppet omprövning när del visar sig alt skatt eller avgift bör betalas med annal belopp än som redovi­sats eller när något belopp över huvud tagel inte har redovisats.

För källskatt och arbetsgivaravgifter anser jag alltså att man bör skapa en ordning motsvarande den som gäller på mervärde- och punktskatleom-rådena fr. o. m. den 1 januari 1991. Den nya ordningen på dessa områden innebär atl reglerna om fastställelse av skatt ersatts med regler om beskatt­ningsbeslut (se 32 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt, ML, SFS 1990:576). I fråga om källskatten ser jag dock inle någol behov av en regel om atl den skall fastställas till noll när uppbördsdeklarationen inle lämnats inom föreskriven tid.

Nuvarande möjlighet all redovisa en förmån som inle kunnat redovisas i räll uppbördsdeklaration i en senare deklaration kvarstår med den nu föreslagna ordningen. Principen måste dock alltjämt vara alt avgifterna skall redovisas månaden efter den då den avgiftsgrundande förmånen

47

utgavs. Jag föreslår därför inte någon sådan bestämmelse som efterfrågats av vissa remissinstanser.

I del nuvarande uppbördsförfarandet får innehållen skatt och arbetsgi­varavgifter som en arbetsgivare ålagts atl betala omedelbart drivas in. Detta innebär dock inle att skaltemyndigheterna normalt använder sig av denna möjlighet. Arbetsgivarna ges i allmänhet en frist inom vilken betal­ning skall ske. Först om betalningen inte sker inom frislen lämnas ärendet till kronofogdemyndigheten för indrivning.

Det nuvarande förfarandet har fungerat mycket bra. Det ger dessutom skattemyndigheten möjlighet att, om den på grund av särskilda skäl anser del vara nödvändigt för atl betalning skall komma att ske, genast överiäm­na ärendet för indrivning. Jag anser därför att del inte finns skäl atl göra några ändringar i det nuvarande förfarandet i denna del. Det innebär all innehållen skatt och arbetsgivaravgifter som redovisats i en uppbördsdek­laration skall få drivas in ulan särskilt beslut om betalningsskyldighet av skaltemyndigheten. Givetvis bör arbetsgivaren i normalfallet ges en skälig betalningsfrist innan ärendet lämnas för indrivning. Fristen bör, som nu, anges i en belalningsanmaning.

Prop. 1990/91:46

2.3 Omprövning på begäran av den skattskyldige eller arbetsgivaren

Mitt förslag: Den skaitskyldige eller arbetsgivaren får inom fem år efter det kalenderår under vilkel uppbördsårel gått ut begära om­prövning av skattemyndighetens beslut enligt UBL i en fråga som kan ha betydelse för debileringen av skall, ränta eller avgift. Har ansökan kommit in inom perioden får skattemyndigheten fatta be­slut även efter omprövningsperiodens utgång. Gör den skaitskyldige resp. arbetsgivaren sannolikt alt han inte fått kännedom om elt beslut enligt UBL eller skattsedel eller annan handling med uppgift om vad han ålagts alt belala inom två månader före femårsperio­dens utgång, får en begäran om omprövning prövas om den kommer in inom två månader från den dag han fick sådan kännedom.

I fråga om vissa beslut, som i huvudsak rör den preliminära skatten, skall alltjämt gälla en omprövningsfrist på två månader.

Omprövning av frågor avseeende samma uppbördsår kan ske flera gånger. Även samma fråga kan omprövas flera gånger.

En arbetsgivare får motsvarande möjligheter att begära ompröv­ning av ett beslut om arbetsgivaravgifter enligt USAL. Nuvarande regler om fastställelse av avgift fogas in i det nya omprövningsförfa­randet.

RSV:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med milt. RSV har också föreslagit att reglerna i NTL om en i vissa fall förlängd omprövningsperiod för beslut som meddelats mot slutet av perioden skall gälla även vid omprövning av beslul enligt UBL om beslutet är till den skattskyldiges

48

eller arbetsgivarens nackdel. 1 fråga om beslul enligt USAL har RSV däremot inte föreslagit någon motsvarande möjlighet till omprövning efter den där gällande sexårsfristens utgång.

Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Domstols­verket har påpekat att del bör finnas regler om en föriängd omprövningspe­riod för beslut som meddelats mot slutet av perioden i USAL motsvarande dem som föreslagits i UBL. FAR anser att del bör påpekas alt motiverings-skyldighet gäller i uppbördsfrågor på samma sätt som i andra förvaltnings­ärenden. Några instanser har haft synpunkter på lagtextens utformning.

Skälen för mitt förslag: Jag har redan nämnt betydelsen av enhetliga regler på skatte- och avgiftsområdet. Den femäriga omprövningsperiod som införts inom taxeringsområdel innebär en väsentligt förstärkt rättssä­kerhet för den skaitskyldige. En motsvarande förstärkning bör ske inom uppbördsområdet. Delta gäller även möjligheten alt få en förlängd om­prövningsperiod för beslut som meddelats mol slutet av perioden om den skaitskyldige eller arbetsgivaren inle fått kännedom om beslutet. Utgångs­punkten för beräkning av omprövningsfrislen bör i UBL vara uppbörds­året och i USAL utgiftsåret.

Genom mitt förslag införs ett omprövningsförfarande vid uppbörd av skatter och arbetsgivaravgifter som enligt min mening så långt det är möjligt stämmer överens med det som gäller enligt den nya taxeringslagen. Det är angeläget att även här understryka viklen av atl skartemyndigheten lägger ner stor omsorg på utformningen av de omprövningsbeslut som innebär att den skattskyldiges eller arbetsgivarens yrkanden helt eller delvis lämnas utan bifall.

Prop. 1990/91:46

2.4 Omprövning på skattemyndighetens initiativ

Mitt förslag: Skattemyndigheten skall ompröva etl beslut enligt UBL om det finns skäl för det.

Skattemyndigheten får avstå från all på eget initiativ ompröva ett beslut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

Skattemyndigheten skall göra de följdändringar i elt uppbördsbe-slul som föranleds av allmän förvaltningsdomstols dom eller annat beslul av skattemyndighet.

Skattemyndigheten får motsvarande möjligheter att ompröva ett beslut om arbetsgivaravgifter enligt USAL.

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Länsrät­ten i Stockholms län anser att det i anvisningar till aktuellt lagmm bör anges riktlinjer för vad som skall anses som mindre belopp för skattemyn­dighetens avstående från omprövning på eget initiativ.

Skälen för mitt förslag: Sedan skattemyndigheten fattat ett beslut enligt UBL eller USAL har myndigheten, i likhet med vad som gäller i fråga om taxeringsbeslut, i regel inte någon anledning atl ta upp och ompröva elt

49

4   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 46

ärende på nytt. För att en omprövning skall initieras av skattemyndigheten förutsätts i allmänhet att nya omständigheter kommit till som gör att det tidigare beslutet framstår som felaktigt, t. ex. genom en revision som visar att debiterad preliminär B-skatt är för hög eller för låg eller att arbetsgiva­ren redovisat elt felaktigt avgiftsunderiag. Skattemyndigheten bör då vara skyldig atl vidta de åtgärder som behövs.

Skattemyndigheten bör dock inte vara skyldig att självmant ompröva elt beslul om omprövningen skulle avse endast etl mindre belopp. Som påpe­kades i prop. 1989/90:74 har riksdagen för åtskilliga år sedan slagit fast att skattemyndigheternas resurser skall riktas in på det väsentliga skatteun-dandragandet. Riktlinjer för skattemyndigheternas ambitionsnivå bör dras upp av RSV.

Jag anser att det även i fråga om beslut enligt UBL och USAL är tillräckligt all lagstiftningen ger utrymme för skattemyndigheterna att underlåta att på eget initiativ ompröva beslut om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

Prop. 1990/91:46

Beslut om särskilda debiteringsåtgärder

Ett beslut enligt UBL om debitering av skatt grundas i allmänhet på elt taxeringsbeslut. När skattemyndigheten har ändrat ett taxeringsbeslut, t. ex när en allmän förvaltningsdomstol i en dom har gjort en ändring som föranleder taxeringsåtgärder, skall etl nytt debiteringsbeslul, ett följdänd­ringsbeslut, fattas. Detta begrepp får alltså en vidare betydelse i uppbörds­sammanhang än vid taxering. Detta bör ske genom beslut om särskilda debiteringsåtgärder på vilka omprövningsförfarandet också är tillämpligt. Motsvarande bör gälla vid allmän förvaltningsdomstols ändring av ett be­slut enligt UBL eller etl beslut som rör arbetsgivaravgifter enligl USAL.

2.5 Tidsfristerna för omprövning på skattemyndighetens initiativ

Mitt förslag: Beslut enligl UBL om omprövning till den skattskyldi­ges eller arbetsgivarens fördel får meddelas före utgången av femte året efter det kalenderår under vilkel uppbördsårel har gått ut. Följdändringsbeslul och vissa andra beslut till den skattskyldiges eller arbetsgivarens fördel får meddelas även efter utgången av femårspe­rioden.

Beslut enligt USAL om omprövning till arbetsgivarens fördel får meddelas före utgången av del sjätte året efter utgiflsåret. Följdänd­ringsbeslut och vissa andra beslut till arbetsgivarens fördel får med­delas även efter utgången av sexårsperioden.

Beslut enligl UBL och USAL om omprövning till den skattskyldi­ges eller arbetsgivarens nackdel får, utom när del är fråga om elt efterprövningsbeslut, inte meddelas efter utgången av året efter det kalenderår under vilkel uppbördsåret har gått ut resp. andra året efter utgiflsåret. Följdändringsbeslut till den skattskyldiges eller ar­betsgivarens nackdel får meddelas utan tidsbegränsning.

50

RSV:s förslag: Överensstämmer med milt.

Remissinstanserna har inle haft något atl erinra mot förslaget.

Skälen för mitt förslag: Beslut om omprövning lill den skattskyldiges fördel får enligl NTL meddelas inom fem år efter utgången av laxerings­året. Denna tidsfrist är väsenlligt längre än den som nu gäller enligt UBL och USAL. Enligt 85 § 1 mom. UBL skall den skaltskyldiges eller arbetsgi­varens överklagande som skall följas av en omprövning ha kommit in inom två månader från den dag klaganden fick del av beslutet. Samma lidsfrist gäller för överklagande enligl USAL (50 a § USAL). Vid överkla­gande av elt beslul enligt UBL om debitering till följd av etl taxeringsbe­slut gäller dock samma tidsfrist som enligl NTL (85 § 1 mom. UBL).

Jag instämmer i RSV:s förslag atl fristen för omprövning enligt UBL och USAL till den skaltskyldiges eller arbetsgivarens fördel skall anpassas lill den som gäller enligl NTL. Frislen bör bestämmas med utgångspunkt i uppbördsårel resp. utgiflsåret. Genom att utsträcka fristen för ompröv­ning i UBL till utgången av det femte året efter del kalenderår under vilkel uppbördsårel har gått ut och frislen för omprövning enligt USAL till utgången av sjätte året efter utgiflsåret uppnås en reglering som i sak stämmer överens med vad som gäller enligt NTL.

Även när det gäller skattemyndighetens beslut om omprövning lill nack­del för den skaitskyldige eller arbetsgivaren bör tidfristerna enligt UBL och USAL vara desamma som i NTL. Är del fråga om efterprövningsbe­slut, som jag behandlar i det följande avsnittet, bör dock särskilda regler gälla. Jag föreslår att nu aktuella omprövningsbeslut enligt UBL skall meddelas före utgången av året efter det kalenderår under vilket uppbörds­årel har gått ul och omprövningsbeslut enligt USAL före utgången av andra året efter utgiflsåret.

Följdändringsbeslut bör få meddelas utan atl någon tidsfrist gäller.

Prop. 1990/91:46

2.6 Efterprövning

Mitt förslag: I UBL och USAL införs etl nytt institut, efterprövning. Institutet har sin förebild i eftertaxerings- och efterbeskallningsin-stituten på inkomstskatle- resp. mervärdeskatteområdel. Med efter­prövning avses en omprövning till den skattskyldiges eller arbetsgi­varens nackdel som i fråga om beslut enligt UBL får ske efter utgången av året efter del kalenderår under vilket uppbördsåret har gått ul och i fråga om beslut enligt USAL efter utgången av andra året efter utgiflsåret.

Efterprövning som avser annat än följdändring får ske endast om den skulle avse belopp av någon betydelse. Efterprövning får inte ske om skattemyndigheten tidigare fatlat ett efterprövningsbeslut på samma grund.

Tidsfristen för beslul om efterprövning av etl beslut enligt UBL eller USAL till en arbetsgivares nackdel skall anpassas till vad som gäller vid eflertaxering enligt NTL.

51

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt. RSV har dock föreslagit samma tidsfrister som nu gäller för åläggande av betalningsskyldighet.

Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Domstols­verket har påpekat alt del bör komma an på RSV all meddela rikllinjer vad gäller gränsbeloppet. Även länsrätten i Stockholms län efteriyser rikllinjer i della avseende.

Skälen för mitt förslag: Från administrativ synpunkt är del en fördel för såväl arbetsgivare och skattskyldiga som skaltemyndigheter om reglerna på skatteområdet är så enhetliga som möjligt. Nuvarande regler om fast­ställelse av månadsavgift och årsavgift i 10 resp. 17 § USAL bör därför, när nu tillfälle ges, arbetas om och passas in i ett syslem som motsvarar eftertaxeringen på taxeringsområdel och efterbeskattningen på mervärde-och punkiskatleområdel. De omprövningsbeslut som är lill nackdel för arbetsgivaren och som skall få meddelas efter den ordinarie tidsfristens utgång, dvs. efter utgången av andra året efter utgiflsåret, bör som RSV föreslagit betecknas efterprövningsbeslut.

Också de beslut som enligl nuvarande regler i UBL är till nackdel för den skattskyldige eller arbetsgivaren och som skall kunna meddelas efter ut­gången av året efter det kalenderår under vilket uppbördsåret har gått ut bör meddelas i form av efterprövningsbeslut.

Jag föreslår alt ett efterprövningsinslilul förs in i UBL och USAL i enlighet med vad som sagts nu. Den närmare utformningen av de nya reglerna behandlas i författningskommentarerna.

Prop. 1990/91:46

2.7 Omprövning vid ny eller ändrad praxis

Mitt förslag: Skattemyndigheten får, under förutsättning att den skattskyldige eller arbetsgivaren begär del inom den lidsfrist som gäller för omprövning till den klagandes fördel, ompröva en fråga som prövats av länsrätt eller kammarrätt genom beslut som har vunnit laga kraft, om beslutet avviker från rättstillämpningen i elt regeringsrättsavgörande som meddelats därefter.

RSV:s förslag: Överensstämmer med milt.

Remissinstanserna har inte haft någol att erinra mot förslaget. Länsrät­ten I Stockholms län påpekar att även denna nya omprövningsrält, liksom den i NTL, torde vara förenad med överklagningsrätt. Detta innebär enligl länsrätten i så fall etl kraftfullt och veterligen hittills inte kommenterat ingrepp i den res judicata som vidlåder domstols lagakraftvunna avgöran­de, till och med all länsrätt ändrar kammarrätts lagakraftvunna dom.

Skälen för mitt förslag: I det nya taxeringsförfarandet har den extraordi­nära besvärsrätten ersatts av en femårig tid för överklagande. För alt del inle skall bli en omotiverad skillnad i rätten att få etl beslul omprövat mellan den som överklagat och fått sin sak prövad av domstol och den som inle överklagat ett beslul, får skattemyndigheten under förutsättning alt den skaitskyldige begär del under femårsperioden ompröva en fråga som prövats av länsrätt eller kammarrätt genom beslut som har vunnit laga

52

kraft, om beslutet avviker från rättstillämpningen i ett regeringsrällsavgö-rande som meddelats därefter.

När del gäller beslul enligl UBL och USAL uppslår, som länsrätten påpekat, samma skillnad i fråga om möjligheten all få sin sak omprövad beroende på om en fråga prövats av länsrätt eller kammarrätt eller inte, om inte en särskild omprövningsrält ges. Jag anser därför att del även på della område bör föras in regler i UBL och USAL motsvarande dem som nu finns i NTL.

Prop. 1990/91:46

2.8 Överklagande av skattskyldig eller arbetsgivare

Mitt förslag: Den skallskyldige eller arbetsgivaren får överklaga ett beslul enligt UBL före utgången av det femte året efter del kalender­år under vilket uppbördsårel har gått ut.

Arbetsgivaren får överklaga etl beslul enligl USAL före utgången av del sjätte året efter ulgiftsåret.

Om del överklagade beslutet har meddelats efter den 30 juni under del år tidsfristen löper ut och den skattskyldige eller arbetsgi­varen fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år får överklagandet enligl såväl UBL som USAL komma in inom två månader från den dag klaganden fick dd av beslutet.

Något krav på alt ett överklagat beslul skall ha gått klaganden emot skall inte finnas.

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt. Verket har dock inle föresla­git att beslul enligt USAL skall få överklagas av den enskilde även om det inte gått honom emot.

Remissinstanserna har inle haft något alt erinra mol förslaget med undantag av Lf och Småföretagens Riksorganisation vilka anser att del i USAL saknas en bestämmelse om atl etl beslut får överklagas även om del inle har gått emot den enskilde.

Skälen för mitt förslag: I samband med att det nya laxeringsförfarandel infördes ändrades även reglerna om överklagande i UBL och USAL. Riksdagen har sålunda redan bestämt alt, även inom uppbördsområdel, skattemyndigheten snarast skall ompröva ett överklagat beslut (prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. 217, SFS 1990:329 och 332).

Jag anser alt reglerna nu kan göras än mer enhetliga. Efter förebild av NTL bör fristen för den skaltskyldiges och arbetsgivarens överklagande enligt UBL och USAL vara i princip densamma som gäller för ompröv­ning. Vidare bör beslut enligt såväl UBL som USAL få överklagas av den enskilde även om beslutet inte har gått honom emot. Även i de fall det överklagade beslutet meddelats efter den 30 juni det år tidsfristen löper ut och klaganden fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år bör överklagandeliden anpassas till vad som gäller enligt NTL. Överklagandet bör då få komma in inom två månader från den dag klaganden fick del av beslutet.

53

2.9 Överklagande av det allmänna

Prop. 1990/91:46

Mitt förslag: RSV får överklaga skattemyndighetens beslul enligl UBL inom den tid som gäller för skattemyndigheten atl på eget initiativ fatta omprövningsbeslul. Detta innebär atl elt överklagan­de lill den skaltskyldiges eller arbetsgivarens fördel får ske före utgången av det femte året efter del kalenderår under vilket upp­bördsåret har gått ut, medan överklagande till den skattskyldiges eller arbetsgivarens nackdel får ske före utgången av året efter det kalenderår under vilket uppbördsåret har gått ut. Överklagande får dock alltid ske inom två månader från den dag beslutet meddelades.

Överklagas ett efterprövningsbeslut och yrkas ändring till den skallskyldiges eller arbetsgivarens nackdel skall överklagandet ha kommit in inom två månader från den dag beslutet meddelades.

Motsvarande regler införs i USAL.

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt såvitt gäller UBL. När del gäller USAL har verket däremot föreslagit alt överklagande av verket skall ha kommit in inom två månader från del beslutet meddelades.

Remissinstanserna har, med elt undantag, inte haft något att erinra mot förslaget. Kammarrätten i Jönköping anser att den i USAL för RSV före­slagna tidsfristen för överklagande förefaller kort om man jämför med vad som skall gälla enligt NTL och UBL samt för del allmänna ombudet för sjömansskatt.

Skälen för mitt förslag: Även när det gäller överklagandetider bör regler­na av förenklingsskäl vara så lika som möjligt inom uppbördsområdel och taxeringsområdel. Jag föreslår därför att reglerna i såväl UBL som USAL anpassas lill NTL.

2.10 Slopad årsuppglft

Mitt förslag: Nuvarande möjlighet för skattemyndigheten att inom systemet för uppbörd av arbetsgivaravgifter anmana en arbetsgivare att lämna årsuppglft slopas.

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna har inte haft något alt erinra mot förslaget.

Skälen för mitt förslag: Enligl 11 § USAL får skattemyndigheten eller RSV anmana en arbetsgivare att inom den lid som anges i anmaningen lämna en årsuppgifi. I årsuppgiften skall bl. a. lämnas identifikationsuppgif­ter för arbetsgivaren och uppgift om den lön på vilken årsavgift beräknats. RSV har i sin promemoria uppgetl all nuvarande regler om årsuppgifi tillämpas i ytterst begränsad omfattning. Skattemyndigheterna har vid ut­redning av de på visst utgiftsår belöpande arbetsgivaravgifterna i regel valt andra utredningsvägar. Verket anser alt årsuppgiften är överflödig och har därför föreslagit atl den skall tas bort.

54

Om reglerna om årsuppgifi tas bort blir regelsystemet för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare något enklare. Eftersom RSV anser att årsuppgiflen inle längre fyller någon funktion bör den kunna slopas. Jag föreslår att detta skall ske.

Prop. 1990/91:46

2.11 Ställföreträdares ansvar

Mitt förslag: Den som i egenskap av företrädare för en juridisk person kan åläggas betalningsansvar för arbetsgivaravgifter enligl USAL, mervärdeskall enligt ML eller skatt enligt lagen om punkt­skatter och prisregleringsavgifter skall kunna åläggas detta även om avgifterna eller skatten beslutas försl efter del atl den juridiska personen har gått i konkurs.

RSV:s förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inle haft något att erin­ra mol förslaget. Domstolsverket delar RSV:s uppfattning atl reglerna om förelrädaransvar bör ha den innebörden alt ansvaret även omfattar sådana fall där företrädaren underlåter atl lämna en deklaration eller lämnar en felaktig redovisning. Enligt verket synes den av RSV föreslagna ändringen av författningstexten dock inte medföra den av RSV åsyftade ändringen. Enligt domstolsverkets mening bör frågan utredas ytterligare innan ställ­ning kan tas till RSV:s förslag.

Även kammarrätten i Jönköping ifrågasätter om den föreslagna ändring­en är tillräcklig för att syftet med ändringen skall uppnås. Enligt kammar­rätten synes det i vart fall behövas ett klariäggande motivullalande.

Enligl länsrätten i Stockholms län råder det oklarhet om vilket syfte och mål som förslaget har. Länsrätten ställer sig tveksam till om den föreslagna lagändringen kommer alt leda lill det avsedda rättsläget. Dessutom säger sig länsrätten hysa starka betänkligheter mol en ordning där betalnings­skyldighet för den juridiska personen fastställts till del deklarerade belop­pet eller automatiskt till noll samtidigt som företrädaren innan betal­ningsskyldighet för huvudmannen ännu inträtt kan åläggas ett betalning­sansvar för etl i efterhand fastställt högre belopp, trots alt han vid denna senare tidpunkt inte längre har behörighet att företräda den juridiska person som då till och med kan ha upplösts. En sådan ordning innebär atl före-trädaransvaret skulle komma att omfatta längre gående förpliktelser för företrädaren än för den juridiska personen själv.

En mera måttfull utvidgning av företrädaransvaret i USAL anser läns­rätten vara att ansvaret fick omfatta socialavgifter på löner och andra ersättningar för vilka preliminärskatt innehållits.

FAR anser atl om reglerna om förelrädaransvar i USAL ändras bör motsvarande ändringar göras i samtliga fall då förelrädaransvar kan kom­ma i fråga.

LRF anser att det inte är lämpligt att ta upp frågan om förelrädaransvar i samband med den rent tekniska översyn som nu görs på uppbördsområ-

55

del. Frågan måste lösas i ett större sammanhang, där överväganden också     Prop. 1990/91:46 görs av olika fordringars ställning i konkurs.

Skälen för mitt förslag: I huvudsak likalydande bestämmelser om ställfö­reträdares betalningsskyldighet finns i 21 § USAL, 48 a § ML och 5 kap. 17 § lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter.

Anpassningen av omprövningsreglerna i USAL till de regler som finns i NTL innefattar även en viss anpassning av förfarandereglerna i USAL till dem som gäller enligt ML. De föreslagna förfarandereglerna innebär bl. a. att avgifter som redovisats i en uppbördsdeklaraiion skall anses vara beslutade till redovisat belopp. I de fall någon uppbördsdeklaration inte har lämnats skall avgifterna anses vara beslutade till noll kr. En sådan lösning medför emellertid problem vid tillämpning av nuvarande regler i 21 § USAL om förelrädaransvar.

Motsvarande bestämmelser i 48 a § ML har i rättspraxis (se NJA 1982 s. 578) tolkats så att avgörande för frågan när en företrädares betalningsskyl­dighet inträder är vid vilken tidpunkt skatt skall betalas enligl de regler som gäller om detta för den juridiska personen. Skall skatten betalas in efter det att den juridiska personen har gått i konkurs kan, har det ansetts, något ansvar inte krävas ut av ställföreträdaren eftersom han då inte längre är behörig alt företräda den juridiska personen.

Den tolkning som har gjorts av bestämmelserna i 48 a § ML torde - om USAL inte justeras även komma att gälla vid tillämpningen av 21 § USAL när de nya förfarandereglerna har trätt i kraft. Stora möjligheter att undandra sig avgiftskrav skulle öppnas. Detta bör givetvis undvikas. Jag föreslår därför att de aktuella beslämmelserna i USAL justeras så att betalningsansvaret kan krävas ut av företrädaren även om avgiftsbeloppen beslutas först efter en konkurs. Della resultat kan enligt min mening uppnås genom alt det i 21 § USAL uttryckligen, genom en hänvisning till reglerna om när redovisning och betalning rätteligen skall ske, anges vid vilken tidpunkt betalningsskyldigheten för ställföreträdaren inträder. Med en sådan ordning blir det utan betydelse om den juridiska personen hinner försältas i konkurs innan de resterande avgifterna skall betalas.

Invändningarna från en remissinstans (länsrätten i Stockholms län) om att förslaget skulle innebära alt en företrädare kan komma att åläggas elt betalningsansvar för ett högre belopp än vad den juridiska personen varit skyldig alt betala synes sakna gmnd. Av bestämmelsema i 21 § USAL framgår nämligen alt del är fråga om en solidarisk betalningsskyldighet. Företrädaren kan sålunda inte åläggas betalningsskyldighet för elt större belopp än det som den juridiska personen är skyldig att betala. En fömt­sättning för att det solidariska ansvaret skall kunna krävas ut är därför att skattemyndigheten omprövat det bakomliggande avgifisbeslutet och på­fört den juridiska personen ett högre avgiftsbelopp.

Jag vill slutligen påpeka atl när det gäller arbetsgivaravgifterna är del inte fråga om att skapa en ny ordning utan endast att behålla nuvarande möjligheter atl kräva ut ansvar av företrädaren (se regeringsrättens dom den 26 juni 1990 i mål nr. 4135-1989).

Motsvarande ändringar bör, för att uppnå enhetlighet med UBL och

56

USAL, göras också i 48 a § ML och 5 kap. 17 § lagen om punktskatter och prisregleringsavgifler.

Prop. 1990/91:46

2.12 Ekonomiska och administrativa konsekvenser

Mitt förslag innebär förenklingar för såväl de skattskyldiga och arbetsgiva­re som skaltemyndigheter. Enligt min bedömning kommer kostnaderna för förslagets genomförande alt redan under det första året motsvaras av minskade kostnader för administrationen.

För samhället som helhet innebär etl genomförande av förslaget redan från början väsentliga fördelar. Möjligheten att på ett smidigt sätl, utan onödiga formaliteter, få även beslut enligt UBL och USAL omprövade av skattemyndigheten under en lika lång period som vid taxeringsbeslut innebär betydligt bättre service än för närvarande och minskade kostnader för de skattskyldiga och arbetsgivarna.

3 Beslutsbehörigheten i ärenden rörande mervärdeskatt

Mitt förslag: Beslut i ett mervärdeskalteärende får fallas i skalte-nämnd om ärendet har ett nära samband med elt taxeringsärende som skall avgöras i nämnden och del är lämpligt att ärendena avgörs i ett sammanhang.

En möjlighet atl överföra beslulskompetensen mellan olika skal­lemyndigheter motsvarande den som gäller på taxeringsområdet införs även i lagen om mervärdeskatt.

Skälen för mitt förslag: De nya reglerna om skyldighet att redovisa mervärdeskatt som gäller fr.o.m. 1991 (SFS 1990:576) innebär att en skattskyldig med en skattepliktig omsättning som inte överstiger 200000 kr. per år normall skall redovisa mervärdeskatten i sin självdekla­ration. Enligt 21 § ML gäller reglerna i lagen (1990:325) om självdeklara­tion och kontrolluppgifter, NTL och UBL vid beskattningen av en sådan skattskyldig och inte förfarandet i ML. Detta innebär bl.a. atl del är skattemyndigheten i det län där den skaltskyldiges hemortskommun för taxeringsåret är belägen som skall fatta beskatlningsbeslutet. Vidare blir bestämmelserna i 2 kap. 4 § NTL om att beslul skall fattas i skattenämn­den i vissa fall och bestämmelserna i 2 kap. 2 § tredje slycket NTL om överföring av beslulskompetensen mellan olika skattemyndigheter tillämpliga på mervärdeskatteärenden i de fall mervärdeskatten skall redo­visas i självdeklarationen.

Nuvarande länsskattemyndigheter och lokala skattemyndigheter ersätts fr.o.m. den 1 januari 1991 av en gemensam skattemyndighet i varje län. Fr.o.m. den 1 januari 1992 införs en ny inre organisation. Utgångspunk­ten för utformningen av den nya skatteorganisationen har varit alt beskalt-

57

ningsverksamheten skall ske i integrerade former. Varje skattskyldig skall i princip bara ha en kontaktpunkt inom skatteförvaltningen (prop. 1989/90:74 s. 265). Granskningen av bl.a. självdeklarationer och mervär-deskattedeklaralioner skall samordnas.

Taxeringsbesluten skall i det nya laxeringsförfarandel normalt fattas av tjänstemän. I vissa fall skall emellertid taxeringsärenden avgöras i skatte­nämnd. Detta gäller bl. a. om ärendet avser omprövning av en tvistig fråga och nämnden inte tidigare prövat de omständigheter och bevis som den skattskyldige åberopar eller om ärendet avser en skälighets- eller bedöm­ningsfråga av väsentlig ekonomisk betydelse för den skaitskyldige. Samma fråga kan vara aktuell såväl i ett taxeringsärende som i etl mervärdeskalte­ärende. Så kan vara fallet t.ex. vid omprövning till följd av en integrerad revision eller när inkomsten av en näringsverksamhet uppskattats sköns-mässigl. Den nya integrerade beskattningsverksamheten ställer krav på all beslut avseende inkomstskatt och mervärdeskatt kan fattas i ett samman­hang även i de fall mervärdeskatten inte redovisats i självdeklarationen utan i en mervärdeskatledeklaralion. Jag föreslår därför att beslut i ett beskattningsärende får fattas i skattenämnd om ärendet har ett nära sam­band med etl taxeringsärende som skall avgöras av nämnden och det är lämpligt att ärendena avgörs i elt sammanhang.

Jag föreslår också att reglerna i 2 kap. 2 § tredje stycket NTL om överflyttning av beslutskompetensen i taxeringsärenden från en skatte­myndighet till en annan skall kunna tillämpas på mervärdeskatteärenden. Därigenom möjliggörs en samordning av såväl taxerings- som mervärde-skattebeslut mellan olika skattemyndigheter.

Prop. 1990/91:46

4 Övriga frågor

Mitt förslag: Bestämmelserna i lagen om avdrags- och uppgiftsskyl­dighel beträffande vissa uppdragsersältningar och lagen om undan­tag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m. juste­ras i anledning av skattereformen. En felaktig hänvisning rättas i lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Skälen för mitt förslag: Skattereformen föranleder omfattande följdänd­ringar i ett flertal lagar. Jag har tidigare (prop. 1990/91:5) lagt fram förslag till följdändringar i bl.a. UBL och lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Även lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgifts­skyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar (AUL) och lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m. påverkas av skattereformen, främst genom de nya regler­na om registrering till och redovisning av mervärdeskatt. Fr.o.m. 1991 skall nämligen den som är skatlskyldig till mervärdeskatt oberoende av den skattepliktiga omsättningens storlek alltid redovisa och betala mervär­deskall. En skattskyldig med en skattepliktig omsättning som inte översti­ger 200000 kr. per år skall redovisa mervärdeskatten i sin självdeklaration.

58

Endast den som bedriver verksamhet med en skattepliktig omsättning     Prop. 1990/91:46 överstigande 200000 kr. är normalt skyldig all registrera sig för mervärde­skatt.

För atl inte skallereformen skall ändra tillämpningsområdet för AUL eller lagen om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m. krävs justeringar av vissa bestämmelser i lagarna. Mina förslag är av den karaktären alt jag endast går in på dem i författningskom­mentaren (avsnitt 6.5 och 6.6).

I de följdändringar som gjordes i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i anledning av den nya taxeringslagen (SFS 1990:349) blev en hänvisning felaktig i 11 §. Jag föreslår därför en rättelse av bestämmelsen.

5 Upprättade lagförslag

1 enlighet med vad jag nu anfört har inom finansdepartementet upprät­tats förslag till

1.

lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

2.

lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare,

3.

lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskall,

4.

lagom ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisreg­leringsavgifter,

5.

lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

6.

lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag,

7.

lagom ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

8.

lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensions­grundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

9.

lag om ändring i lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgifts­skyldighel beträffande vissa uppdragsersättningar,

10.  lag om ändring i lagen (1983:850) om undantag från vissa

bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m.

Förslagen under 2 och 8 har upprättats i samråd med chefen för social­departementet. Förslagen under 5 7 har upprättats i samråd med chefen för justitiedepartementet.

Lagrådet har granskat de under 1 7 upptagna lagförslagen. De övriga förslagen är av sådan beskaffenhet alt lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

59

6 Författningskommentarer

Prop. 1990/91:46

6.1  Lagen om ändring i uppbördslagen (1953:272)

49.'4 mom.

Enligl 58 § I mom. skall skallskyldig eller arbetsgivare som underiåtit atl betala skatt i föreskriven lid och ordning belala restavgift. Bestämmelser­na om indrivning av skatt skall tillämpas också på indrivning av restavgift (59 § andra stycket). Restavgift las ut ulan all det i lagtexten anges all skaltemyndigheten skall fatta elt särskilt beslut vari betalningsskyldighet för reslavgifien åläggs den skallskyldige eller arbetsgivaren.

Samma förfarande som gäller för påförande av restavgift skall gälla i fråga om anståndsränla. Nuvarande bestämmelser i momentets tredje stycke har därför slopats.

Vid uppbörd av arbetsgivaravgifter föreslås nu att betalningsskyldighe­ten skall framgå direkt av lagtexten och alt skattemyndigheten endast skall behöva besluta om storieken av avgiftsbeloppet (se 10, 

II 

och 27 a §§ USAL). Även när det gäller anståndsränla har regeln atl betalningsskyldig-hel för räntan skall åläggas arbetsgivaren innan indrivning får ske slopats.

Detta innebär att anståndsränlan enligl såväl UBL som USAL får drivas in ulan att betalningsskyldighet försl behöver åläggas. 1 sakens natur ligger dock atl skattemyndigheten måste bestämma ränlebeloppets storiek.

Genom de ändringar som vidtogs i momentet i samband med den nya taxeringslagen (prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. 217, SFS 1990:329) föll möjligheten alt la ul restavgift på anståndsränta som betalats för sent bort. Delta rättas nu till genom tillägget i femte stycket.

57a§

Närmast före paragrafen har införts en ny rubrik. Den har fått lydelsen "Indrivning m. m." och ersätter nuvarande rubrik närmast före 58 §. Den nya rubriken har valts så atl samma rubrik kan användas närmast före 27 a § USAL.

Vid uppbörd av skall enligl UBL och arbetsgivaravgifter enligl USAL skall, på samma sätt som nu, gälla att skatt, avgift eller ränta som inte betalats inom föreskriven tid omedelbart får drivas in. En särskild bestäm­melse om detta har tagits in i båda lagarna. När det gäller UBL har detta skett genom den nya 57 a §. (Jfr 27 a § USAL)

58 § 1 mom.

I andra stycket har gjorts en följdändring till ändringarna i 77 §.

65 §

I första styckels första mening har endast redaktionella ändringar gjorts.

Andra meningen i det nuvarande första slycket har slopats eftersom

60

beslul om uttagande av där aktuellt belopp avses kunna ske genom elt     Prop. 1990/91:46 omprövningsbeslut. I andra och tredje styckena har endast redaktionella ändringar gjorts.

68 § 2 mom.

Nuvarande bestämmelser i första och andra styckena ersätts av bestäm­melserna om omprövning i 84 § första stycket.

Ändringarna i tredje slycket (enligt förslaget första stycket) är av endast redaktionell natur.

I sista stycket har beloppsgränsen, med hänsyn till att kostnaden för att administrera utbetalningen av små belopp blir förhållandevis hög, höjts till 25 kr. Det är samma beloppsgräns som enligt 68 § 1 mom. nu gäller för återbetalning av överskjutande skatt. I stycket har också gjorts en redaktio­nell ändring.

68 §4 mom.

Det utvidgade förfarande för omprövning och överklagande som nu före­slås innebär att även anståndsränta kan komma att restitueras i vissa fall. Detta bör kunna ske först sedan avräkning skett mot en eventuell skatte­skuld. Momentets båda stycken har utformats i enlighet med detta.

I andra stycket har dessutom gjorts ändringar som syftar till alt förenkla texten ulan alt ändra de materiella reglerna.

70 § 1 mom.

Momentet skall upphöra atl gälla. Bestämmelserna ersätts av bestämmel­serna om omprövning i 84, 90, 92 och 94 §§.

70 §2 mom.

Bestämmelserna i första och andra styckena uppävs. Den centrala bestäm­melsen om att skattemyndigheten skall rätta felaktiga debiteringsbeslul har tagits in i 84 § första slycket. Rättelsen skall ske genom elt ompröv­ningsbeslut, i vissa fall i form av etl beslut om efterprövning. Ompröv­ningsbeslut skall fallas om den skaitskyldige eller arbetsgivaren begär det eller om del finns andra skäl. Sådana skäl kan t.ex. vara alt RSV i sin kontrollverksamhet upptäckt en felaktighet eller att någon annan anmält en felaktighet lill skaltemyndigheten. Bestämmelsen i tredje stycket har ersatts av 84 § fjärde stycket.

71 § 1 mom.

Momentet upphävs. Bestämmelserna ersätts av 92 § 2 och 94 §.

61

71 §2 mom.

Prop. 1990/91:46

Momentet skall upphöra att gälla. Beslämmelserna i första slycket ersätts av 92 § 3 och 94 §. Bestämmelserna i andra stycket har fåll en motsvarig­het i 94 § andra slycket.

77§

När en arbetsgivare inte betalat in innehållet skatteavdrag skall ett särskilt beslut om åläggande av betalningsskyldighet inle behöva fattas. Betal­ningsskyldigheten skall anses uppkomma redan vid den tidpunkt då upp­bördsdeklarationen senast skall lämnas och inte som nu försl sedan betal­ningsskyldigheten ålagts arbetsgivaren. Paragrafens första stycke har utfor­mats i enlighet med delta.

Däremot skall det fortfarande, utom i vissa undanlagsfall som anges i paragrafens andra och tredje stycken, ankomma på skattemyndigheten att besluta om storleken av del belopp som arbetsgivaren är skyldig atl betala. Detta sägs också i första stycket.

I andra och tredje styckena har tagits in två undanlag från reglerna i första stycket. Dessa innebär att de belopp som en arbetsgivare har redovisat som innehållen skatt i en uppbördsdeklaration men inte betalat in till skattemyndigheten genast kan drivas in, dvs. utan alt skattemyndigheten dessförinnan meddelat ett särskilt beslul om storieken av skattebeloppet. Motsvarande regler har tagils in i 11 § USAL. Bestämmelserna har sin förebild i 32 § ML,

I fjärde stycket anges vilken skattemyndighet som skall fatta sådana beslut om innehållen skatt som avses i första stycket.

Innan obetalda belopp lämnas till indrivning bör arbetsgivaren ges möj­lighet all betala dem. Della sker redan i dag ulan lagreglering. Jag anser alt del är en fråga som inte heller fortsättningsvis behöver regleras i lag.

77 b S

I andra stycket har hänvisningen till 2 § 3 mom. andra stycket ändrats till 29 § första stycket där de aktuella beslämmelserna numera finns (se prop. 1983/84:167, SfU 28, rskr. 369, SFS 1984:669).

84 §

Nuvarande regler i första och andra styckena om rättelse av beslut om slutlig, kvarstående eller tillkommande skall eller om innehållen skatt ersätts av reglerna om omprövning.

De nu föreslagna omprövningsbestämmelserna i UBL stämmer i huvud­

sak överens med vad som gäller enligt 8a§ lagen (1959:551) om beräkning

av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäk­

ring och enligt NTL. Nuvarande bestämmelser i tredje och fjärde styckena

har därför slopats.

62

Huvudregeln om omprövning har tagils in i paragrafens första stycke.     Prop. 1990/91:46 Den har utformats efter förebild av 4 kap. 7 § NTL. (Jft 50 § USAL)

I första stycket finns en hänvisning till 99 § som i sin tur hänvisar till bl. a. 6 kap. 6 § NTL vari föreskrivs att överklagade beslut skall omprövas.

Paragrafens andra och tredje stycken motsvarar 4 kap. 7 § andra och tredje styckena NTL. I prop. 1989/90:74 s. 401 anfördes att det skulle ankomma på RSV all meddela närmare rikllinjer vad gäller innebörden av elt mindre belopp i nya taxeringslagens mening. Motsvarande förhållande bör gälla i fråga om mindre belopp enligt förevarande paragraf

I fjärde slycket anges att bestämmelserna om tillkommande skatt i tillämpliga delar gäller i fråga om den skatt som ytteriigare skall betalas på grund av etl omprövningsbeslut. En motsvarande bestämmelse har hittills funnits i 70 § 2 mom. tredje stycket. Den slopas dock nu.

85 §

Paragrafen motsvarar 4 kap. 8 § NTL. (Jfr 51 § andra stycket USAL)

86 §

Paragrafen har sin förebild i 4 kap. 9 § NTL.

Tidsfristen för en begäran om omprövning i första stycket har bestämts med utgångspunkt i uppbördsåret. Genom att välja en femårsperiod efter det kalenderår under vilket uppbördsåret har gått ul kommer lidsfristen i de flesta fall att stämma överens med vad som gäller enligt NTL. (Jfr 52 § USAL)

I tredje stycket, som inte har någon motsvarighet i 4 kap. NTL, finns bestämmelser om undantag från den tidsfrist som gäller enligt första stycket vid omprövning av vissa beslut. De aktuella besluten, som i huvud­sak rör uttag av preliminär skatt, är av sådan art att en sexårig ompröv­ningstid av praktiska skäl inle kan tillämpas. För dessa fall har frislen beslämts till två månader. (Jft 53 § USAL)

87§

Paragrafen motsvarar 4 kap. 10 § NTL. (Jft 54 § USAL)

88 §

Paragrafen motsvarar 4 kap. 12 § NTL. (Jfr 56 § USAL)

89 §

Paragrafen har sin förebild i 4 kap. 13 § NTL. Bestämmelserna i andra

stycket avser dels de fall som nu anges i 84 §, dels det fallet atl en

skaltskyldig påförts egenavgifter på viss ersättning vilken i ett senare

beslul om beräkning av pensionsgmndande inkomst visar sig inte böra

hänföras till inkomst av annal förvärvsarbete. (Jfr 57 § USAL)

63

90 §

Prop. 1990/91:46

Paragrafen motsvarar 4 kap. 14 § första stycket NTL. Den blir tillämplig t.ex. när det gäller debiteringsfel som inte beror på etl uppenbart förbise­ende. (Jfr 58 § USAL)

91 §

Paragrafen motsvarar 4 kap. 15 § NTL. (Jft 59 § USAL)

92 §

1 paragrafen, som har sin förebild i 4 kap. 16 och 17 §§ NTL, anges när efterprövning får ske. Efterprövning är ett nytt institut inom uppbördsom­rådel som betecknar en omprövning till den skattskyldiges eller arbetsgiva­rens nackdel och som får ske efter den kortare tidsfrist som annars gäller för omprövning. (Jfr 60 och 61 §§ USAL)

1 punkten 1 har tagits in regler som ersätter nuvarande bestämmelser i 70 § 1 mom. första och andra meningarna. De nya reglerna är generösare mol den skattskyldige.

I punkten 2 finns regler motsvarande nuvarande 71 § 1 mom. och i punkten 3 finns regler motsvarande nuvarande 71 § 2 mom.

Punkten 3 hindrar efterprövning när arbetsgivaren haft skälig anledning all underlåta skatteavdrag. Regeln korresponderar med vad som gäller enligt 75 § första stycket.

93 §

Paragrafen motsvarar 4 kap. 18 § NTL. (Jfr 62 § USAL)

Vad som vid tillämpning av första stycket skall anses som belopp av någon betydelse bör avgöras med ledning av vad som gäller vid eflertaxe­ring.

Efterprövning avses alltid ske i de fall det upptäcks all en arbetsgivare gjort skatteavdrag men inle betalat in det innehållna beloppet.

94 §

I paragrafens första och andra stycken anges inom vilken tid efterprövning får ske. (Jfr 63 § USAL)

Tidsfristen för efterprövning har anpassats till vad som gäller enligt 4 kap. 19 § NTL. Del innebär en förlängning av den lidsfrist som nu gäller enligt 70 § 1 mom. tredje meningen och en förkortning av de frister som nu gäller enligt 71 § 1 och 2 mom.

Tredje slycket innehåller en regel som motsvarar nuvarande 71 § 2 mom. andra stycket.

I fjärde stycket har tagils in en regel som motsvarar 4 kap. 20 § tredje

stycket NTL. (Jfr 64 § tredje slycket USAL)

64

95                                                                              §

Prop. 1990/91:46

Paragrafen, som har sin förebild i 4 kap. 23 § NTL, innehåller bestämmel­ser om följdändringar lill såväl skallemyndighetens beslut om taxeringsåt­gärder som allmän förvaltningsdomstols beslul i uppbördsmål. Här gäller ingen lidsgräns.

96      §

Paragrafen betecknades tidigare 85 § 1 mom.

I första stycket har endast redaktionella ändringar gjorts. Orden "enligl denna lag" har strukits för att uppnå likformighet med 68 § USAL. Hän­visningen lill andra stycket har ersatts med en hänvisning lill 97 § dit nuvarande bestämmelser i andra stycket har flyttats.

I andra stycket anges att överklagandet skall vara skriftligt.

Nuvarande bestämmelser i tredje stycket har flyttats lill 98 § första stycket och bestämmelserna i fjärde och femte styckena lill 100 §. Därigenom uppnås samma disposition av paragraferna som i NTL.

97S

Till denna paragraf har flyttals nuvarande bestämmelser i 85 § 1 mom. andra stycket. Paragrafen motsvarar 6 kap. 2 § NTL. (Jfr 69 § USAL)

98 §

I paragrafen har samlats bestämmelser om den skattskyldiges och arbetsgi­varens överklaganden. Förebilden till första och fjärde styckena har varit 6 kap. 3 § NTL. (Jfr 70 § USAL)

I första stycket har bl.a. tagits in en bestämmelse som nu finns i 85 § 1 mom. tredje slycket.

I andra stycket har tagils in bestämmelser om en lill två månader förkortad överklagandefrisl för vissa slag av beslul. Del är i huvudsak fråga om beslut som är förknippade med den preliminära skatten och för vilka man av praktiska skäl måste ha en kortare frist.

Till tredje stycket har flytlats en bestämmelse som för närvarande finns i 85 § 1 mom. tredje slycket.

I00

§

Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 § NTL. (Jfr 73 § USAL)

1 första stycket har bl.a. tagits in en bestämmelse som nu finns i 85 § 1 mom. fjärde stycket och i tredje slycket en bestämmelse som nu finns i 85 § 1 mom. femte stycket.

103 §

Paragrafen betecknades tidigare 87 §. Den har utvidgats till att gälla även

vid omprövning, I paragrafen har dessutom redaktionella ändringar gjorts.

65

5   Riksdagen 1990/91. 1 .saml. Nr 46

104 §

Prop. 1990/91:46

Ändringarna är en direkt följd av den ändrade paragrafindelningen.

6.2 Lagen om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

Ändringen föranleds av all årsuppgiften har slopats.

10 a

Nuvarande bestämmelser om fastställelse av månadsavgift och om åläg­gande av betalningsskyldighet för sådan avgift har ersatts med regier om omprövning av beslut om arbetsgivaravgifter (se vidare kommentaren till 50§).

1 denna paragrafs första stycke har tagils in en bestämmelse om atl må­nadsavgift skall beslutas för varje månad. Bestämmelsen har sin förebild i 30§ML.

I andra slycket anges att beslut om arbetsgivaravgifter efter den 1 mars året efter utgiflsåret får gälla årsavgift i stället för månadsavgift. Bestäm­melsen kan jämföras med 40 b § ML.

1 tredje stycket kvarstår nuvarande bestämmelse om uppskattning av avgiftsunderiaget. Den har efter mönster av 4 kap. 3 § NTL förtydligats så all det klart framgår att bestämmelsen gäller även i de fall någon uppbörds­deklaration inte har lämnats. Bestämmelsen har dessutom vidgats till alt gälla såväl månadsavgift som årsavgift.

Nuvarande bestämmelser i första stycket I och 2 ersätts av bestämmel­serna i 60 §. Bestämmelsen i första stycket 3 ersätts med en möjlighet för arbetsgivaren att begära omprövning enligt 50 §.

Nuvarande bestämmelser i andra slycket ersätts av 11 och 27 a §§.

Nuvarande bestämmelse i fjärde stycket första meningen har flyttals till 58 § andra stycket och nuvarande bestämmelse i andra meningen lill 50 § andra stycket.

Enligt femte slycket första meningen i dess nuvarande lydelse får må­nadsavgift fastställas även i fall då avgift för samma månad tidigare fastställts. Motsvarande avses gälla enligt det nya förfarandet eftersom även omprövade beslut får omprövas.

En bestämmelse motsvarande den som nu finns i femte stycket sista meningen har tagits in i 51 § första stycket.

11-13, 15 och 16 §§

Nuvarande bestämmelser i 11 13, 15 och I6§§ har slopats eftersom årsuppgiflen har tagits bort.

I 

II 

§ har lagils in bestämmelser om s.k. automatiska avgiftsbeslul.

Bestämmelserna motsvarar 32 § ML. (Jfr 77 § UBL)

66

17 fi

Prop. 1990/91:46

Paragrafen upphävs. Beslämmelserna ersätts av bestämmelsen i 10 § and­ra stycket och beslämmelserna om omprövning.

18 a

Paragrafen upphävs. Bestämmelsen ersätts av 10 § tredje stycket.

I9§

Paragrafen upphävs. Bestämmelsen i första stycket 1 ersätts av 57 § andra stycket sista ledet. Bestämmelsen i första stycket 2 ersätts av 61 § första stycket 2. Regler om anstånd finns i 30 § första stycket.

20 §

Paragrafen upphävs. Bestämmelsen i första stycket ersätts av 63 §. Be­slämmelserna i andra femte styckena flyttas lill 65 §. Bestämmelsen i sjätte stycket flyttas lill 66 §. Därigenom uppnås samma redaktionella indelning som i NTL. (Jfr 4 kap. 21 och 22 §§ NTL)

21 §

Bestämmelserna i första stycket har justerats så atl del framgår all betal­ningsskyldighet kan åläggas en ställföreträdare så snart denne underiåtit all belala avgifterna inom den lid som gäller för arbetsgivaren. Med en sådan ordning avses ansvar kunna krävas ut även om arbetsgivaren har gått i konkurs och avgifterna kunnat fastställas lill sitt belopp försl efter konkursbeslulel.

22 §

Ändringen föranleds av att betalningsskyldighet inte skall åläggas av skal­temyndighet utan följa direkt av bestämmelse i lag (se även kommentaren tili37§).

27a§

I paragrafen, som är ny, anges all arbetsgivaravgifter får drivas in om de

inte betalats inom föreskriven lid. När betalning skall ske framgår av 9 §.

Bestämmelsen motsvarar vad som nu gäller enligl 10 § andra stycket och

17 § femte slycket. Dessutom anges alt anståndsränla får drivas in omedel­

bart. (Jfr 57a § UBL)

67

28 §

Prop. 1990/91:46

Ändringarna i första stycket är följdändringar som föranleds dels av alt 19 § slopats, dels av atl beslämmelserna om anstånd har flyttats från 54 § till 30 § (se prop. 1989/90:74, SkU32, rskr. 217, SFS 1990:332).

30      §

Vid uppbörd av arbetsgivaravgifter föreslås nu att betalningsskyldigheten skall framgå direkt av lagtexten och att skattemyndigheten endast skall behöva besluta om avgiftsbeloppets storlek. I första slycket har gjorts en redaktionell ändring som föranleds av alt särskilt beslul rörande betal­ningsskyldigheten inte längre skall behövas. Dessutom anges uttryckligen all anslåndsreglerna gäller även vid omprövning.

När del gäller anståndsränta har nuvarande regel i paragrafens femte stycke, vari anges atl betalningsskyldighet för räntan skall åläggas arbetsgi­varen innan indrivning får ske, slopats. Alt anståndsränla får drivas in omedelbart framgår av 27 a §. 1 femte slycket har i stället tagits in en be­stämmelse om restavgift motsvarande den som föreslås i 49 § 4 mom. UBL.

31      §

Ändringarna i första stycket föranleds dels av att 13 och 15-20 §§ skall upphöra att gälla, dels av att bestämmelserna om omprövning skall gälla även när fråga är om redaravgift. Alt bestämmelse som avser skattemyn­digheten då skall gälla sjömansskallekoniorel framgår av 33 §.

Ändringen i andra stycket är en följdändring till den nya bestämmelsen i 10 § andra stycket.

37§

I del nya uppbördssyslemet skall del inle meddelas några särskilda beslut om betalningsskyldighet. Denna skall framgå direkt av lagtexten. Avgifter vilkas storlek beslutats får genast drivas in. Paragrafen har utformats i enlighet med delta.

38-42 §§

Ändringarna är föranledda av att årsuppgiften har slopats. I 39 och 40 §§ har dessutom gjorts en ändring som beror på att 18 § har slopats och en precisering i fråga om vilken bestämmelse i 10 § som avses. I 41 § har lidsfristen anpassats till vad som gäller inom mervärde- och punktskatte­områdena.

45 §

Paragrafen har upphört all gälla. Motsvarande bestämmelser har tagits in i

55 och 71 §§. Därigenom uppnås samma redaktionella indelning som i

NTL.

68

46 §

Prop. 1990/91:46

Ändringarna har sin grund i all särskilda beslut om betalningsskyldighet inte skall behöva meddelas.

50 §

första slycket har tagits in bestämmelser om omprövning motsvarande dem som finns i 4 kap. 7 § första stycket NTL. (Jfr 84 § UBL)

1 första stycket har dessutom införts en särskild reglering i fråga om beslul om förhandsbesked enligt 22 a §. Sådana beslut får omprövas endast på begäran av någon av sökandena.

Någon särskild reglering liknande den i 4 kap. 7 § NTL för det fall alt något grundläggande beslut inte har fallats behövs inle eftersom månads­avgiften, om någon uppbördsdeklaration inte har lämnats, alllid skall anses vara beslutad till noll kr. och i övriga fall skall anses vara beslutad till det belopp som angetts i uppbördsdeklarationen (se 11 §). (Jfr 84 § andra stycket UBL)

Bestämmelsen i andra slycket motsvarar 4 kap. 7 § tredje stycket NTL. (Jfr 84 § tredje stycket UBL)

5I§

I första slycket anges att ett beslut om månadsavgift inle får omprövas om årsavgift har beslutats för det år som omfattar den aktuella månaden. Har arbetsgivaren begärt omprövning av en sådan månadsavgift skall del anses som om han begärt en omprövning av årsavgiften.

Andra stycket motsvarar 4 kap. 8 § NTL. (Jfr 85 § UBL och kommenta­ren lill denna paragraf)

52 §

Beslämmelserna har sin förebild i 4 kap. 9 § NTL. Tidsfristen i första stycket har bestämts med utgångspunkt i utgiflsåret. Genom alt välja en sexårsperiod efter utgiftsårels utgång under vilken begäran om ompröv­ning får göras uppnår man att tidsfristen i de flesta fall kommer alt stämma överens med vad som gäller enligt NTL. (Jfr 86 § UBL)

För vissa beslut skall kortare tidfrisler gälla. Dessa anges i 53 §. I fråga om sådana beslut gäller inle bestämmelserna i andra stycket.

53 §

I paragrafen finns bestämmelser om undanlag från den tidsfrist som gäller

enligt 52 § första stycket vid omprövning av vissa beslut. De aktuella

besluten, beslut om kostnadsavdrag vid månadsredovisning och beslul om

.

'

anstånd med redovisning och betalning av månadsavgift m.m., är av

sådan art att en sexårig omprövningsperiod av praktiska skäl inle bör

tillämpas.

.69

Tidsfristen två månader har valls för alt stämma överens med vad som     Prop. 1990/91:46 gäller liknande beslut enligt UBL.

Beslut om förhandsbesked enligl 22 a § blir gällande endast om del åberopas av någon av sökandena. För att kunna åberopas skall beslutet ha vunnit laga kraft. Om förhandsbeskedet skall fylla sin funktion måste det snabbt vinna laga kraft. För detta fall är en frist på två månader också för lång. Tidsfristen har därför bestämts till tre veckor.

54      §

Paragrafen motsvarar 4 kap. 10 § NTL. Bestämmelsen är tillämplig för­utom på arbetsgivare även på annan om denne ansökt om förhandsbesked. (Jfr 87 § UBL)

55      och 56 §§

Enligt det nya uppbördsförfarandet behöver betalningsskyldighet för be­slutade arbetsgivaravgifter och anståndsränla aldrig åläggas en arbetsgiva­re. Att en sådan skyldighet föreligger följer direkt av lagens bestämmelser. Beslutade avgifter skall omedelbart få drivas in. Detsamma avses gälla när en allmän förvaltningsdomstol beslutat om arbetsgivaravgifterna. Bestäm­melser i dessa hänseenden har tagits in i 27 a §. Nuvarande bestämmelser i 55 § har därför slopats. De nya 55 och 56 §§ motsvarar 4 kap. 11 och 12 §§ NTL. (Jfr 88 § UBL)

57§

Bestämmelserna i paragrafen motsvarar 4 kap. 13 § med undanlag av andra slycket 2-5 NTL. (Jfr 89 § UBL)

Tidsfristen i första stycket är densamma som i 52 § första stycket.

1 andra slycket anges när omprövning får ske även efter utgången av sjätte året efter utgiflsåret. Bestämmelsen ersätter nuvarande 19 § första stycket 1 men är vidare. Den avser inle enbart den situationen att belopp som har räknats in i avgiftsunderlaget ansetts utgöra inkomst av annal förvärvsarbete utan samtliga fall då inkomsten inle ansetts utgöra inkomst av anställning, t.ex. då inkomsten vid taxeringen har hänförts till inkomst av kapital. Bestämmelsen är dessutom tillämplig vid följdändringar till efterprövningsbeslut som meddelats efter sexårsperiodens utgång, t.ex. när det visats att en annan arbetsgivare är skyldig att betala avgifterna än den som först påförts avgifterna.

58§

Beslämmelserna i första och tredje stycket motsvarar 4 kap. 14 § NTL. (Jfr 90 § UBL)

I andra stycket har tagits in regler som motsvarar dem som hittills

funnits i 10 § fjärde slycket första meningen och 17 § fjärde stycket.

70

59 §

Prop. 1990/91:46

Paragrafen motsvarar 4 kap. 15 § NTL. (Jfr 91 § UBL)

60 §

Paragrafen har sin förebild i 4 kap. 16 § NTL. Beslämmelserna i första stycket 1 och 2 kan sägas motsvara nuvarande 10 § första slycket 2 och det första ledet i 17 § första stycket 2. Bestämmelsen i första stycket 3 kan på samma sätt sägas motsvara nuvarande 10 § första stycket 1 och del senare ledet i 17 § första stycket 2. (Jfr 92 § UBL)

6/

Paragrafen motsvarar 4 kap. 17 § NTL med undantag för bestämmelsen i 17 § första slycket 2.

Bestämmelsen i första slycket 2 kan sägas motsvara nuvarande 19 § första slycket 2.

62§

Paragrafen motsvarar 4 kap. 18 § NTL. (Jfr 93 § UBL)

Vad som i första stycket avses med belopp av någon betydelse bör avgöras med ledning av som gäller vid eflertaxering.

1 andra stycket har tagils in en bestämmelse som motsvarar nuvarande 10 § fjärde slycket när det gäller månadsavgift och 17 § fjärde slycket när det gäller årsavgift.

63 §

Paragrafen motsvarar 4 kap. 19 § NTL. Bestämmelsen ersätter nuvarande 20 § första stycket första meningen. I förhållande till nuvarande ordning har tidsfristen för påförande av arbetsgivaravgifter kortats med ett år. Därigenom kommer samma lidsfrist atl gälla som för eflertaxering. (Jfr 94 § UBL)

64§

...

Paragrafen motsvarar 4 kap. 20 § NTL, (Jfr 94 § UBL)

Bestämmelsen i tredje stycket motsvarar vad som nu gäller enligt 20 § första stycket andra meningen.

65 och 66 §§

Paragraferna har sina förebilder i 4 kap. 21 och 22 §§ NTL. Bestämmelser­

na i 65 § motsvarar vad som nu gäller enligl 20 § andra femte styckena.

Bestämmelsen i 66 § motsvarar vad som nu gäller enligt 20 § sjätte stycket.

71

De nya beslämmelserna har dock ändrats med hänsyn lill atl betalnings-     Prop. 1990/91:46

skyldighet inle skall åläggas av skattemyndighet utan följa direkt av lagens

bestämmelser.

67§

Bestämmelsen motsvarar 4 kap. 23 § NTL. Den är ny men kan sägas vara en kodifiering av gällande ordning.

68 §

Paragrafen betecknades tidigare 50 §. Den motsvarar 6 kap. I § första styckdNTL. (Jfr96§UBL)

Bestämmelserna i första och andra styckena finns för närvarande i 50 § första och andra styckena.

I tredje stycket anges att överklagandet skall vara skriftligt.

Nuvarande bestämmelser i 50 § tredje stycket har flytlats till 69 §. Där­igenom uppnås samma paragrafindelning som i NTL.

Bestämmelser motsvarande 6 kap. I § andra stycket behövs inte i USAL, eftersom del av paragrafens första och andra stycke följer att även beslut att avvisa en begäran om omprövning av ett avgiftsbeslut får överklagas.

69§

Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser motsvarande dem som nu finns i 50 § tredje stycket (se kommentaren till 68 §). Beslämmelserna har utformats i enlighet med 6 kap. 2 § NTL. (Jfr 97 § UBL)

70§

Paragrafen innehåller bestämmelser om tidsfrister för arbetsgivarens över­klaganden. Den har sin förebild i 6 kap. 3 § NTL. I första stycket anges huvudregeln. Tidsfristen är densamma som gäller för omprövning enligl 52 § första stycket. (Jfr 98 § UBL)

I andra och tredje styckena finns bestämmelser om kortare tidsfrister för överklagande av vissa beslut. De kortare fristerna motiveras av praktiska skäl. I andra stycket är fristen två månader och i tredje stycket tre veckor. Även dessa frister stämmer överens med vad som gäller vid omprövning (se 53 §).

71 §

Paragrafen, som är ny, har utformats efter förebild av 6 kap. 4§ NTL.

Motsvarandebeslämmdser fanns tidigare i 45 §.

72

72 §

Prop. 1990/91:46

Paragrafen betecknades tidigare 51 §. Den motsvarar 6 kap. 5 7 §§ NTL. (Jfr 99 § 1 mom. UBL)

Nuvarande bestämmelser i 51 första slycket om omprövning har ersatts av de mer detaljerade beslämmelserna om omprövning i den nya 50 § och följande paragrafer. Av bestämmelsen i 6 kap. 6 § NTL, till vilken hänvisas i nuvarande 51 § andra slycket, framgår bl.a. att överklagade beslut skall omprövas. Della stycke blir förevarande paragrafs första stycke.

1 elt nytt andra stycke tas in en bestämmelse all gälla vid överklagande som motsvarar vad som föreslås gälla enligl 51 § första stycket vid om­prövning.

73 §

1 denna paragraf som är ny, har lagils in bestämmelser om överklagande av riksskatteverket och det allmänna ombudet för sjömansskatt. De har sin förebild i 6 kap. 8 § NTL. (Jfr 100 § UBL)

74      §

Paragrafen är ny. Till första stycket har flyttats nuvarande bestämmelse i 50 a § tredje slycket. 1 andra stycket har tagits in ett förbud för riksskatte­verket att överklaga etl förhandsbesked enligt 22 a §. Förbudet motiveras i första hand av praktiska skäl.

75      §

Paragrafen är ny. Den motsvarar 6 kap. 9 § NTL.

76      §

I paragrafen, som tidigare betecknades 52 §, har gjorts endast en redaktio­nell ändring i första slycket.

6.3 Lagen om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

41 §

Ändringen i första stycket avser att klargöra att det är skattemyndigheten i det län där den skaitskyldige är registerad som är behörig att falla inte bara beskattningsbeslut utan även t. ex. beslut om skatterevision och vite.

I ett nytt andra stycke har införts en hänvisning till reglerna i NTL om överföring av beslutskompetensen mellan olika skattemyndigheter. Det kan i vissa fall vara motiverat att samla beslulskompetensen i såväl taxe­rings- som mervärdeskatteärenden på en myndighet (jfr prop. 1989/90:74 s. 282).

Bestämmelsen i det nya tredje stycket möjliggör att även ett beslut om

mervärdeskatt kan fattas i skaltenämnd om det har ett nära samband med

73

ett taxeringsärende som skall avgöras i nämnden och det är lämpligt atl     Prop. 1990/91:46 ärendena prövas i ett sammanhang, (se avsnitt 3)

48a

Ändringen aren direkt följd av atl 70,och 71 §§ UBL har slopats. Reglerna om efterkrav ersätts av del nya omprövningsförfarandet.

48 a §

Se kommentaren lill 21 § USAL.

6.4 Lagen om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter

5 kap 16 §

Ändringen är en direkt följd av alt 70 och 71 §§ UBL har slopats. Reglerna om eflerkrav ersätts av del nya omprövningsförfarandel.

5 kap 17 §

Se kommentaren till 21 § USAL.

6.5 Lagen om ändring i lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättninger

4 a

Ändringen i inledningen föranleds av all 10 § ML upphävts genom SFS 1990:576. Skatteplikt har införts för i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster. Undantag från den generella skatteplikten anges uttryckligen i 8 § ML.

Punkt 4 har justerats i anledning av den ändrade indelningen i inkomst­slag som införts genom skattereformen.

5§

Ändringen i första stycket punkt 1 föranleds av atl schablonbeskattningen av fasligheter avskaffas genom skaltereformen. Begreppet privatbostads-fastighet definieras i 5 § KL. Att begrepp i AUL har samma innebörd som i KL framgår av 3 § AUL.

Första stycket punkt 5 har ändrats i.anledning av de nya beslämmelser­

na om registreringsskyldighet för och redovisning av mervärdeskall (SFS

1990:576). Gränsen för registreringsskyldighet har höjts från 30000 kr. till

200000 kr.; skattskyldig som inte är skyldig atl lämna självdeklaration

skall dock alltid registrera sig (19 § ML). Avsikten är att avdrag inle skall

behöva göras i fler fall än i dag. Den föreslagna ändringen innebär att

avdrag inte behöver göras, i de fall uppdragstagaren visserligen inle är

74

registrerad till mervärdeskatt, men fakturan innehåller uppgift om hans     Prop. 1990/91:46 organisationsnummer.

8§

Ändringarna föranleds av att schablonbeskattningen av fastigheter avskaf­fas genom skattereformen (se kommentaren under 3 §) och av ändringarna av registreringsskyldigheten i ML (se kommentaren under 5 §).

I2

§

Skattereformen innebär att den som har en skattepliktig omsättning understigande 200000 kr. normalt inte är registreringsskyldig. Mervärde­skalten skall i dessa fall redovisas i den allmänna självdeklarationen. Ändringen i förevarande paragraf innebär att en uppdragsgivare inte är betalningsskyldig om uppdragstagaren redovisat mervärdeskatt i självde­klarationen för del aktuella beskattningsåret.

24 §

Den föreslagna ändringen innebär att en uppdragsgivare inle kan ställas till ansvar i de fall uppdragstagaren aren jurisk person som visserligen inle är registrerad till mervärdeskatt men som har lämnat uppgift om sitt organisationsnummer i fakturan.

6.6 Lagen om ändring i lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m.

2

§

Ändringen i första stycket punkt 1 föranleds av att en skattskyldig normalt blir registreringsskyldig till mervärdeskatt först när den skattepliktiga om­sättningen för beskattningsåret överstiger 200000 kr. Den som inte är registrerad skall redovisa mervärdeskatten i sin allmänna självdeklaration. Det föreslås därför vara tillräckligt alt organisationsnummer i stället för registreringsnummer till mervärdeskatt anges i fakturan för atl inte skyl­dighet att belala arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift eller att göra skatte­avdrag skall inträda.

6.7 Övriga lagförslag

Ändringarna i 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385), 4 kap. 10 § lagen

(1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag och 8 kap. 13 § lagen

(1987:667) om ekonomiska föreningar är en direkt följd av att årsuppgif­

ten i USAL slopas. Beträffande ändringen i 11 § lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om all­

män försäkring hänvisas till avsnitt 4.

75

7  Hemställan

Prop. 1990/91:46

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen atl anta förslagen till

1.

lagom ändring i uppbördslagen (1953:272),

2.

lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare,

3.

lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt,

4.

lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisreg­leringsavgifter,

5.

lagomändringi aktiebolagslagen (1975:1385),

6.

lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag,

7.

lagom ändring i lagen (1987:667)om ekonomiska föreningar,

8.

lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensions­grundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

9.

lag om ändring i lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgifts­skyldighel beträffande vissa uppdragsersättningar,

10.  lag om ändring i lagen (1983:850) om undantag från vissa

bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m.

8 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

76

Lagtext ur riksskatteverkets promemoria den 23

Prop. 1990/91:46

april 1990, Förslag till anpassning av uppbördslagen   ®'  och lagen om uppbörd av socialavgifter till proposition 1989/90:74 om ny taxeringslag m. m.

1 Förslag till

Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272)

Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)

dels att 70 och 71 §§ skall upphöra att gälla,

dels att mbriken närmast före 70 § skall utgå,

dels att nuvarande 85 och 86 samt 86a 89 §§ skall betecknas 95 och 96 samt 98-101 §§,

dels alt 75, 77 och 84 §§ skall ha följande lydelse,

dels alt de nya 95, 96 och 100 §§ saml mbrikema närmast före 84 och 95 §§ skall ha följande lydelse,

dels alt det i lagen skall införas nya bestämmelser 85 94 §§, 97 § saml närmast före 87 och 90 §§ nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

75 §

Om arbetsgivare utan skälig an-

Om en arbetsgivare utan skälig

ledning underlåter att göra avdrag

anledning underlåter att göra av­

för preliminär eller kvarstående

drag för preliminär eller kvarståen-

skalt, är han ansvarig för skatt som

de skatt, är han ansvarig för skatt,

skatteavdraget skulle ha avsett, lill

som skatteavdraget skulle ha av-

belopp som svarar mot vad han har

sett, till belopp som svarar mot vad

underlåtit att avdraga. Gäller ar-

han har underlåtit att dra av. Gäller

belsgivarens ansvarighet på grund

arbetsgivarens ansvarighet på

av underlåtenhet atl göra avdrag

grund av underlåtenhet att göra av­

för preliminär skatt arbetstagare,

drag för preliminär skatt arbetsta-

som ej är känd, skall vad arbetsgi-

gare, som Inte är känd, skall vad

våren har underlåtit att avdraga an-

arbetsgivaren har underlåtit att dra

ses utgöra 40 procent av den lön på

av anses utgöra 40 procent av den

vilken skalleavdrag skulle ha gjorts.

lön på vilken skatteavdrag skulle ha

gjorts.

Fråga om arbetsgivares betalningsskyldighet enligl första stycket skall prövas av den skallemyndighet som avses i 44 § andra stycket.

Åläggs betalningsskyldighet arbetsgivare på gmnd av underiåtenhet atl göra avdrag för preliminär skatt, innan slutlig skatt har debiterats för del inkomstår under vilket skatteavdraget skulle ha gjorts, skall betalnings­skyldighet för skattebeloppet åläggas också arbetstagaren i samma ordning som gäller för reslförd skatt.

Om arbetstagare blir känd först sedan betalningsskyldighet har ålagis arbetsgivaren, men före debiteringen av slutlig skatt som avses i tredje slycket, skall betalningsskyldighet för skallebeloppet åläggas arbetstaga­ren. Blir arbetstagaren känd senare än som har sagts nu skall beslut meddelas om hur stor del av arbetstagarens kvarstående eller tillkomman­de skatt som omfattas av arbetsgivarens betalningsskyldighet.

Betalningsskyldighet får i fall som avses i tredje eller fjärde stycket

åläggas arbetslagaren också efter det att slutlig skatt har debiterats, om det

med fog kan antagas alt tillkommande skatt kommer alt påföras honom.

77

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar tift 75 §

En arbetsgivare får anses ha haji skälig anledning att underiåta skat­teavdrag bland annat om förutsätt­ning för eftergift enligt 22d§ lagen (1984:668) om uppbörd av sodalav-gljier från arbetsgivare i fråga om arbetsgivaravgijterna Jör den ersätt­ning på vilken skatteavdrag skulle ha gjorts.

Prop. 1990/91:46 Bilaga I

77 

§

Har arbetsgivare gjort skatteav­drag men har han inte betalat in det innehållna beloppet i lid och ord­ning, som föreskrivs i denna lag, får beloppet, sedan betalningsskyldig­het för det har ålagts arbetsgivaren drivas in hos honom i den ordning som gäller för indrivning av skatt.

Arbetstagaren är fri från betal­ningsansvar för motsvarande skat­tebelopp.

Arbetsgivare är enligt 52 § första stycket belalningsskyldig för belopp som har innehållits genom skatte­avdrag.

Har arbetsgivare inte redovisat gjorda skatteavdrag skall skatte­myndigheten I beslut bestämma det belopp som han är belalningsskyl­dig för. I beslutet skall anges den tid inom vilken beloppet skall betalas.

Belopp som arbetsgivare enligt denna paragraf är betalningsskyldig för får drivas in I samma ordning som gäller för skatt. Innan beloppet lämnas Jör Indrivning skall arbetsgi­varen beredas tilljalle att betala be­loppet.

Arbetstagaren är fri från betal­ningsansvar för skattebelopp som arbetsgivaren är belalningsskyldig för

Besvär m.m.

Omprövning m. m.

84 §

Har slutlig, kvarstående eller till­kommande skatt debiterats medför högt belopp eller överskjutande pre­liminär skatt tillgodoräknats tned Jör lågt belopp eller föreligger annan felaktighet tift den skattskyldiges nackdel i hans skattsedel, äger den skattemyndighet som utfärdat skatt­sedeln vidtaga rättelse.

Föreligger motsvarande Jélaktig-het i beslut om arbetsgivares ansva­righet för arbetstagares skatt, äger den skattemyndighet som meddelat beslutet vidtaga rättelse.

I fråga om omprövning av beslut om Jästställande av avgiftsunderlag

Skattemyndigheten skaft om­pröva ett beslut som får överklagas enftgt denna lag i en fråga som kan ha betydelse för debiteringen av skatt eller annat ekonomiskt krav från del allmänna mot en skattskyl­dig eller en arbetsgivare, om den skattskyldige eller arbetsgivaren be­gär det eller om det finns andra .skäl. Att omprövning skall ske när den skaitskyldige eller arbetsgivaren överklagat beslut enligt denna lag framgår av 97 §.

Om något beslut Inte fattats får beslutet fattas genom omprövning.

Skattemyndigheten får avstå från

78

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 1 för egenavgifter gäller bestämmel-     all på eget Initiativ ompröva ett be-

serna I 8 a§ lagen (1959:551) om

slut, om omprövningen skulle avse

beräkning   av   pensionsgrundande

endast ett mindre belopp.

inkomst enligt lagen (1962:381) om

Bestämmelserna I denna lag om

aftmän försäkring.

tillkommande skatt gäller I tillämp-

Beslut om debitering lift Jöljd av

liga delar beträffande belopp som

taxeringsbeslut skall omprövas på

skall betalas p. g. a. beslut som avses

begäran av den skattskyldige. Den

i första stycket.

skattskyldiges   begäran   skall   ha

kommit in till skattemyndigheten

Inom tid som anges i 4 kap.  9§

taxeringslagen (1990:00).

85        §

Skattetnyndigheten skaft snarast efter etl omprövningsbeslut enligl denna lag eller ett omprövningsbe­slut eller ett beslut om taxeringsåt­gärder enligt taxeringslagen (1990:00) eller allmän JÖrvaltnings-domstols beslut enligt denna lag göra den ändring i debiteringen av skatt som föranleds av beslutet.

86         §

Om en fråga som avses 184 § har avgjorts av aftmän förvalningsdom-slol, Jår skattemyndigheten inte om­pröva Jrågan.

Omprövning på  begäran  av den skaitskyldige eller arbetsgivare

87          

§

Vill den skattskyldige eller arbets­givaren begära omprövning av ett beslut, skall han göra detta skrift­ligt. Begäran skall ha kommit in till skattemyndigheten senast femte året efter utgången av det kalender­år under vilket uppbördsåret har gått ut.

Om den skaitskyldige eller arbets­

givaren gör .sannolikt att han inte

Inom två månader före utgången av

den tid som anges i JÖrsia slycket

fått kännedom om eu beslul enligt

denna lag sotn är tift hans nackdel

eller skattsedel eller annan handling

med uppgift om vad han ålagts att

belala, får han ändå begära om­

prövning. Begäran skaft ha kommit

in Inom två månader från den dag

hanfick sådan kännedom.

79

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 1

Har den skaitskyldige eller ar­betsgivaren inom den tid som anges i första eller andra stycket gett in skrivelsen med begäran om ompröv­ning till en annan skattemyndighet än den som fållat beslutet eller till en allmän förvaltningsdomstol, Jår ärendet ändå prövas. Skrivelsen skall då omedelbart översändas till den skattemyndighet som fattat be­slutet.

Om en begäran om omprövning inte är egenhändigt undertecknad av den som begär omprövningen el­ler hans ombud, Jår skattemyndig­heten utfärda föreläggande om att undertecknande skall ske med på­följd att omprövning annars inte görs.

89        §

Trots bestämmelsen i 86 § får en Jråga som har avgjorts av länsrätt eller kammarrätt genom beslut .som vunnit laga kraft omprövas, om be­slutet avviker från rättstillämpning­en i ett regeringsräll.savgörande som har meddelats därefter.

Omprövning på initiativ av skatte­myndigheten

90          

§

Omprövar skattemyndigheten självmant elt beslut enligt denna lag, Jår omprövningsbeslut som är till den skaltskyldiges eller arbetsgi­varens JÖrdel meddela.: senast femte året ejter ingången av det kalender­år under vilket uppbördsåret har gått ut.

Ett omprövningsbeslut som är till nackdel JÖr den skaitskyldige eller arbetsgivaren får, utom i fall .som av.ses i 93 a meddelas senast året ejier utgången av det kalenderår un­der vilket uppbördsåret har gått ut.

80

Nuvarandelydel.se

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

92                                         §

*'''

Skattemyndigheten får meddela ett omprövningsbeslut som är till nackdel för den skaitskyldige eller arbetsgivaren efter utgången av tid som anges i 91 a under deJÖrutsätt-nlngar och på det sätt som anges i 93 och 94 aa (ejierprövnlng).

93        §

Ejierprövnlng får ske

1.

om slutlig, kvarstående eller tillkommande skatt blivit obehö­rigen utesluten från debitering eller påförd till för ringa belopp eller om skatt har restituerals med JÖr högt belopp eller om motsvarande felak­tighet finns i beslut om arbetsgiva­res ansvar Jör arbetstagares skatt,

2.

om en arbet.sgivare har gfort avdrag Jör preliminär eller kvarstå­ende skatt men inte betalat in det innehållna beloppet,

3.

om en arbetsgivare har under­låtit att göra avdrag JÖr preliminär eller kvarstående skatt.

Ejierprövnlng enligt Jörsta stycket 3 får ske endast om den av.ser belopp av någon betydelse. Ejierprövnlng Jår inte ske om arbetsgivaren får an­ses ha haft skälig anledning att un­derlåta skatteavdrag eller om skat­temyndigheten tidigare Jattat beslut om ejierprövnlng avseende samma Jråga.

94 i

Efterprövning Jår ske

1.

i Jill I .som avses i 93 a .första stycket I, senast ftärde året efter det uppbördsår, under vilket skatten rätteligen skulle ha debiterats eller felaktigt restituerades,

2.

i fält som avses i 93 a .första stycket 2 efter 3, ijråga om prelimi­när skatt senast sjunde året eller i Jråga om kvarstående skatt, Jémte året efter utgången av det kalender­år då skalleavdraget gjordes eller skulle ha gjorts.

Har skattskyldig beviftats an­

stånd med betalning av skall i av­

vaktan på kammarrätts eller rege-

81

6    Rik.sdagen 1990/91. 1 .saml. Nr 46

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

ringsrättens beslut med anledning av överklagande, får i fall som avses i 93 a Jörsta stycket 3 efterprövning ske Inom en tid av ytterligare högst två år, räknat från utgången av det kalenderår, då domstolens beslut meddelades.

Prop. 1990/91:46 

Bilaga 1

Besvär m. m.

Överklagande m.m.

95 §

1 mom. Skattemyndighetens beslul enligt denna lag får överklagas hos länsrätten av skaltskyldig, arbetsgivare och riksskatteverket, om inle annat följer av andra stycket. 1 fråga om beslul om fastställande av avgiftsunder­lag för egenavgifter gäller vad som föreskrivs i 11 13 §§ lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Beslul om revision enligl 78 § 1 mom. och beslut varigenom vite har förelagts får inte överklagas. Inte heller beslul enligt 55 § 1 mom. första stycket och 55 § 2 mom. andra slycket samt beslut rörande framställning om försättande i konkurs, ackordsförslag och avskrivning av skatt får överklagas.

överklagande av den skattskyldi­ge eller arbetsgivare skall vara skriftligt och ha kommit in inom två månader från den dag klagan­den fick del av beslutet. Vid över­klagande av beslul om debitering lill följd av taxeringsbeslut gäller bestämmelserna i 6 kap. 3 § taxe­ringslagen (1990:00).

överklagande av den skattskyldi­ge eller arbetsgivare skall vara skriftligt och ha kommit in senast femte året efter utgången av det ka­lenderår under vilket uppbördsåret har gått ut. Om det överklagade be­slutet har meddelats efter den 30 juni femte året efter utgången av det kalenderår under vilket uppbörds­året har gått ut och klaganden har fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år. Jår överklagande komma In inom två månader från den dag då klaganden fick del av beslutet.

Överklagande av beslut om preli­minär taxering, sättet för uttagande av preliminär skatt, debitering eller jämkning av sådan skatt, verkstäl­lande av skatteavdrag och anstånd enligt 48 a tned inbetalning av skatt skall dock ha kommit in inom tvä månader från den dag klaganden fick dd av beslutet. Vid överklagan­de av beslut om debitering till följd av taxeringsbeslut gäller bestäm­melserna i 6 kap. 3 § taxeringslagen (1990:00).

Den skattskyldige och arbetsgiva­ren får överklaga ett beslut enligt denna lag även om det Inte gått ho­nom emot.

82

Nuvarande lydelse

överklagande av riksskattever­ket skall vara skriftligt och ha kom­mit in inom två månader från den dag beslutet meddelades.

Föreslagen lydelse

överklagande av riksskattever­ket skall vara skriftligt och ha kom­mit in inom tidsfrist som enligt 90 och 91 aa gäller JÖr beslut om om­prövning på initiativ av skattemyn­dighet eller efter sådan tid men inom två månader från den dag då det överklagade beslutet meddela­des. Överklagande enligt Jjärde styc­ket skall dock ha kommit in inom två månader från den dag då det överklagade beslutet meddelades.

Överklagas ett omprövningsbeslut som avser efterprövning och yrkas ändring till den skaltskyldiges eller arbetsgivarens nackdel, skall över­klagandet ha kommit in inom två månader frän den dag då beslutet meddelades.

Riksskatteverket får hos länsrätten yrka atl arbetsgivare åläggs ansvarig­het för arbetstagares skall.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 1

96 §

Bestämmelserna I 6 kap. 5-7aa ta.xeringslagen (1990:00) gäller när en skattskyldig eller en arbetsgivare överklagat skaltemyndighetens be­slul.

Om den skattskyldige eller arbets­givaren överklagat skattemyndighe­tens beslut skall myndigheten pröva om överklagandet har kommit In I rätt tid. Har överklagandet kommit in Jör sent. skall myndigheten avvisa det, om inte annat Joljer av andra eller tredje stycket.

Överklagandet skall inte avvisas, om förseningen beror på alt skatte­myndigheten har lämnat den kla­gande en felaktig underrättelse om hur man överklagar.

Överklagandet skall Inte heller avvisas, om det Inom överklagande-tiden kommit in till en annan skat­temyndighet än den som fattat be­slutet eller till en allmän JÖrvalt­ningsdomstol. Överklagandet skall då omedelbart översändas till den skattemyndighet som fättat beslutet med uppgift om den dag då hand­lingen kom in ull myndigheten efter domstolen.

971

Om den skaitskyldige eller arbets­givaren överklagat skattemyndighe­tens beslut skall myndigheten sna­rast ompröva det överklagade beslu-

83

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 1

tel. Delta gäller dock Inte om över­klagandet skaU avvisas enligl 96 a eller hinder mol omprövning förelig­ger enligt 86 a.

Ett överklagande förfaller om skattemyndigheten ändrar beslutet så som den klagande begär.

Om skattemyndigheten ändrar beslutet på annat sätt än den kla­gande begär, skall överklagandet anses omfatta det nya beslutet. Finns det skäl för del, får myndighe­ten lämna den klagande tillfälle att återkalla överklagandet.

Om överklagandet inle avvisas enligl 96 a eller JÖrfaller enligt and­ra stycket, skall skattemyndigheten överlämna överklagandet, sitt om­prövningsbeslul och övriga hand­lingar i ärendet lill länsrätten. Om det finns särskilda skäl får överkla­gandet överlämnas till länsrätten utan föregående prövning.

100 §

Besvär över beslut enligt denna

Ett överklagande av ett beslut en-

lag eller över taxering inverkar icke

ligt denna lag eller av ett beslut om

på skyldigheten att erlägga den

taxering inverkar inte på skyldighe-

skalt, som besmren rör.

ten att betala den skatt, som över-

klagandel rör.

Åtgärd enligl denna lag skall

Åtgärd enligl denna lag skall

verkställas oavsett att det beslut el-

verkställas oavsett alt del beslul el­

ler utslag som föranleder åtgärden

ler utslag som föranleder åtgärden

icke vunnit laga kraft. Motsvarande

inte vunnit laga kraft. Motsvarande

gäller vid verkställighet enligt ul-

gäller vid verkställighet enligt ut­

sökningsbalken.

sökningsbalken.

Denna lag träder i krafl den 1 januari 1991. Därvid tillämpas vad som sägs i punkt 10 av övergångsbestämmelserna lill lagen (1990:000) om ändring i uppbördslagen. De äldre bestämmelserna i 84 § och 85 § 1 mom. första stycket tillämpas också på beslut som meddelats efter utgången av år 1990 om det avser 1990 och tidigare års taxeringar.

De upphävda bestämmelsema i 70 § skall fortfarande tillämpas på ären­den avseende 1990 och tidigare års taxeringar.

Vad som i de äldre bestämmelserna sägs om länsskaltemyndighet och lokal skattemyndighet skall från och med den 1 januari 1991 gälla skatte­myndighet.

84

2 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

dels all 11, 12, 13, 15, 16, 19,20,22,30,51 och 55 §§ skall upphöra att gälla,

dels atl 16, 17, 18, 22 a, 24, 33 och 46 §§ orden "den lokala skattemyn­digheten" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "skattemyndighet" i motsvarande form,

dels all i 9 och 23 §§ ordet "länsskaltemyndighet" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "skattemyndighet" i motsvarande form,

dels atl nuvarande 54 § skall betecknas 30 §,

dels all 2, 3, 7, 10, 17, 21, 22 d, 26, 27, 28, 29, nya 30, 31, 32, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 50 och 52 55 §§ samt rubrikerna närmast före 30, 39 a och 50 §§ skall ha följande lyddse,

dels atl det skall införas nya paragrafer, 49 a k och 50 a c§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2§

1 denna lag förslås med

lön: sådan lön eller annan ersättning enligt 2 kap. 3-5 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter på vilken arbetsgivaravgifter skall beräknas;

uppbördsdeklaration: sådan uppbördsdeklaration som anges i 54 § I mom. uppbördslagen (1953:272);

månadsavgift: de arbetsgivaravgifter som skall redovisas enligt 4 §;

utgiftsår: del kalenderår för vilket arbetsgivaravgifter skall betalas;

årsavgift: summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på utgiflsåret;

årsuppglft: En arbetsgivares upp­giji om den lön på vilken årsavgift skaft beräknas;

redaravgift: de arbetsgivaravgifter som avser lön för vilken sjömansskatt skall betalas;

restitulionsränta: ränta enligt 24 §;

anståndsränta: ränta enligt 54 §.

anståndsränla: ränta enligt 30 §.

3§

Länsskattemyndighetens beslul eldigt denna lag meddelas av den länsskaltemyndighet tift vilken upp­bördsdeklarationen skaft lämnas, om inte annat följer av 32 a.

Den lokala skattemyndighetens Beslut enligt denna lag meddelas

beslut enligt denna lag meddelas av av den skattemyndighet hos vilken

den lokala skattemyndighet hos vil- arbetsgivaren är registrerad för in-

ken arbetsgivaren är registrerad för betalning och redovisning av ar-

inbetalning och redovisning av ar- betstagares skatt, om inte annal

belstagares skatt. Är arbetsgivaren följer av 32 a. Är arbetsgivaren inte

inte registrerad, meddelas beslut av registrerad meddelas beslut av skat­

ten lokala skattemyndigheten i det     temyndigheten i det län där arbets-

85

Nuvarande lydelse

fögderi där arbetsgivaren är bosall. Saknar en arbetsgivare, som är bo­satt utomlands eller är utländsk ju­ridisk person, fast driftställe här i riket, meddelas beslutet av den lo­kala skattemyndigheten i Stock-holmsjögderl.

Vad som I andra stycket sägs om arbetsgivare skall i fråga om beslul enligt 22 a § gälla uppdragsgivaren.

Föreslagen lydelse

givaren är bosatt. Saknar en arbets­givare, som är bosatt utomlands el­ler är utländsk juridisk person, fast driftställe här i riket, meddelas be­slutet av skattemyndigheten i Stockholms län.

Vad som i första stycket sägs om arbetsgivare skall i fråga om beslut enligt 22 a § gälla uppdragsgivaren.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 1

7

§

Länsskallemyndigheten kan om särskilda skäl föreligger medge atl arbetsgivare redovisar och betalar månadsavgift inom viss tid efter den dag då avgiften annars skall be­talas.

Länsskattemyndigheten i Stock­holms län kan om särskilda skäl fö­religger medge atl sådan arbetsgiva­re som avses i 3 § andra stycket sis­ta meningen redovisar och betalar arbetsgivaravgifter i annan ordning än som föreskrivs i denna lag.

Den lokala

skattemyndigheten

skallfaststäfta månadsavgiften och i

förekommande

Jäll ålägga betal­

ningsskyldighet

för arbetsgivaren

om denne har

1. underlåtit

att lämna redovis­

ning enligt 4 ,f,-

Skattemyndigheten kan om sär­skilda skäl föreligger medge atl ar­betsgivare redovisar och betalar månadsavgift inom viss tid efter den dag då avgiften annars skall be­talas.

Skattemyndigheten i Stockholms län kan om särskilda skäl föreligger medge att sådan arbetsgivare som avses i 3 § första stycket sista me­ningen redovisar och betalar ar­betsgivaravgifter i annan ordning än som föreskrivs i denna lag.

Fastställelse av månadsavgift m. m.

10§

Har arbetsgivaren lämnat dekla­ration enligt 4 och 9 aa dier inom den tid som anges I beslut enligt 7 a anses Jästställdsebeslut ha medde­lats i enlighet med deklarationen.

Om deklaration inte har kommit. in till skattemyndigheten Inom den tid som anges i första stycket anses månad.sa vglften genom fästs tållelse-beslutel ha bestämts till noft kronor.

Kommer deklarationen in lill skattemyndigheten vid en senare tidpunkt än som anges ijorsta styc­ket anses fastslälldsebeslut ha med­delats i enlighet med deklarationen om inte elt omprövningsbeslul har meddelats dessförinnan.

Skattemyndigheten skall medde­la beslul omfaslslälldse av månads­avgift när della föranleds av dom I mål om månadsavgift.

När skattemyndigheten beslutar om månadsavgift enligt ftärde styc-

ke

Föreslagen lydelse

ket eller meddelar beslut om om­prövning av månad.savgift skall I be­slutet anges den tid inom vilken ar­betsgivaren skall betala det belopp för vilket betalningsskyldighet före­ligger. Beloppet Jår ejier utgången av denna tid omedelbart drivas In.

Arbetsgivaren är enligt 9a belal­ningsskyldig Jör den månadsavgift som entigt 41 a skall redovisas på uppbördsdeklaration. Sedan arbets­givaren beretts tilljalle att betala be­loppet Jår det omedelbart drivas in.

Nuvarande lydelse

2.

lämnat oriktig uppgiji och må­nadsavgiften på grund därav blivit jör låg: eller

3.

redovisat Jör hög månadsavgift och beslut om restitution eller av­kortning skall meddelas.

Betalningsskyldighet skall åläg­gas arbetsgivaren för avgiftsbelopp som har redovisats i uppbördsdekla­ration men inle betalats. Belopp JÖr vilket betalningsskyldighet ålagts Jår omedelbart drivas In.

Kan på grund av brister i arbetsgivarens uppgifter, bokföring eller an­teckningar om utgiven lön underlaget för den månadsavgift som skall fastställas inte beräknas tillföriitligt, skall det uppskattas av skattemyndig­heten efter vad som bedöms vara skäligt med hänsyn till föreliggande omständigheter såsom verksamhetens art och omfattning.

Om arbetsgivaren saknat skälig        Beslul enligl denna paragraf får anledning anta atl uppgiji som han     inte meddelas om årsavgift har fast­nar lämnat om värde av naturaJÖr-     ställts. mån har varit oriktig Jår den lokala skattemyndigheten inte på grund av det felaktiga värdet fastställa höjd månadsavgift.   Lokala skattemyn­digheten behöver inte heller besluta om rättelse när den oriktiga uppgif­ten avseende naturaförmånen gäller ett mindre belopp och rättelse inte yrkas av arbetsgivaren.

Månadsavgift får Jästställas även i Jäll då avgift Jör samma månad tidigare Jästställts. Beslul enligl denna paragraf får inte meddelas om årsavgift har fastställts.

Prop. 1990/91:46 Bilaga I

11§

Den lokala skattemyndigheten får anmana en arbetsgivare att Inom den tid som angetts I anma­ningen lämna årsuppglft.

Anmaning enligl denna paragraf får också utfärdas av riksskattever­ket eller länsskallemyndigheten. Har uppbördsdeklaraiion lämnats under särskilt redovisningsnummer skall årsuppglft lätnnas under sam­ma nummer.

87

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

12 §

''S'

/ årsuppgijien skall anges

1.

arbetsgivarens namn och post­adress, personnummer, organisa­tionsnummer eller särskilda re­dovisningsnummer enligt 53 a 1 mom. uppbördslagen (1953:272);

2.

under utgljisåret utgiven lön, dock Inräknat det belopp .som avses I punkt 3;

3.

den lön på vilket avdrag har gjorts enligt 6 §;

4.

den lon på vilken årsavgiften beräknas.

Årsuppglft skall avges på heder och samvete på blankett enligt Jäst-ställt formulär.

13§ Avlider arbetsgivaren,   skall JÖr det utgiftsår då dödsfallet inträffade årsuppgiften 

av.se

både av den avlid­ne och av dödsboet utgivna lötwr.

15§

En arbetsgivare som lämnat ofull­ständig årsuppgiji får anmanas att komplettera den.

Efter anmaning är arbetsgivare och arbetstagare skyldiga att inom den tid som har angetts I anmaning­en meddela de upplysningar som be­hövs för kontroll av avgiftsskyldighe­ten.

Arbetsgivaren och arbetstagaren skall efter anmaning också förete alla handlingar sotn behövs JÖr kon­troll av avgijisskyldigheten såsom kontrakt, kontoutdrag, räkning eller kvitto.

Anmaning enligt denna paragraf Jår   utfärdas   av   riksskatteverket, länsskattemyndigheten eller den lo­kala skattemyndigheten.

Bestämmelsema i 54 a 3 mom. andra stycket och tredje stycket Jörs­ta meningen uppbördslagen (1953:272) om uppbördsdeklara­tion skall tillämpas på årsuppglft.

16§

Om arbetsgivare eller arbetstaga­

re inte hörsammar en anmaning en-

88

Nuvarande lydelse

ligt 15 a Jörsta eller andra stycket får vite JÖrdäggas. Om en arbetsgi­vare inte hörsammar en anmaning enligt 11 a får den anmanande myndigheten vid vite anmana den­ne alt inkomma med årsuppglft inom viss tid. Bestämmelserna i 83a uppbördslagen (1953:272) om vite gäller därvid i tillämpliga delar.

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46 

Bilaga 1

Fastställelse av årsavgift m. m.

n§

Den lokala skattemyndigheten skall ejier den 1 mars året ejier ut­giflsåret Jästställa årsavgiften Jör ar betsgivaren

1.

om en arbetsgivare I årsuppgiji eller annat meddelande har lämnat sådan uppgift om lön att årsavgiften uppgår till större belopp än summan av vad arbetsgivaren har betalat och ålagts betala för utgiftsåret;

2.

om årsavgiften blivit för låg på grund av att arbetsgivaren har läm­nat oriktig uppgiji eller underlåtit att lämna föreskriven uppgift;

3.

om en arbetsgivare yrkat att en inte tidigare Jästställd årsavgift skall bestämmas till lägre belopp än som följer av uppgifterna I upp­bördsdeklaration;

4.

om beslut om restitution eller avkortning skaft meddelas;

5.

om Jäft JÖreligger som avses i 19 a: eller

6.

om den lokala skattemyndighe­ten finner att en arbetstagares kost­nader bör beräknas till lägre belopp än som följt av beslut enligt 6 a tred­je stycket och årsavgiften inle tidiga­re fastställts.

Fastställelse enligt Jörsta stycket 1, 2, 4 och 5 får ske även I fall då årsavgift tidigare fastställts. Fast­ställelse enligt första stycket 1, 2 och 4 6 Jår underlåtas om beloppet att återfå eller som återstår alt betala understiger IOO kronor.

Fastställelse enligt första stycket 3 får avse endast avgiftsbelopp som

Skattemyndigheten kan efter den 1 mars året efter utgiflsåret i stället för beslut enligt 10 a om månadsav­gift meddela beslut om fastställelse av årsavgift för arbetsgivaren om

1.

månadsavgift omprövas enligt 49 a-k aa eller 50 c a,

2.

när detta föranleds av dom i mål om årsavgift.

89

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

inte tidigare Jästställts. Yrkandet skaft ha kommit in till den lokala skattemyndigheten JÖre utgången av andra året ejier utgiftsåret.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta atl uppgift som han har lämnat om värde av naturaförmån har varit oriktig får den lokala skatte­myndigheten inte på grund av del felaktiga värdet fastställa höjd årsavgift.

Uppgår   de   arbetsgivaravgifter

När skattemyndigheten beslutar

som återstår att betala till minst IOO

om årsavgift enligt första stycket el-

kronor, skall arbetsgivaren åläggas

ler meddelar beslut om omprövning

betalningsskyldighet Jor dem. Öre-

av årsavgift skall i beslutet anges

tal som uppkommer vid beräkning-

den tid inom vilken arbetsgivaren

en bortfaller. Ett belopp Jor vilket

skall betala det belopp JÖr vilket be-

betalningsskyldighel ålagts får ome-

talnlngsskyldighet föreligger. Belop-

delbart drivas in.

pet får efter utgången av denna tid

omedelbart drivas in.

Fastställelse enligt denna para­graf får underlåtas om fastställelse av månadsavgift meddelas enligt 10§.

19§ Har årsavgiften blivit oriklig på grund av felräkning, felskrivning el­ler annat uppenbart förbiseende, skaft den lokala skattemyndigheten rätta felaktigheten, om Inte denna är att anse som ringa. Ändring skall också vidtas

1.

om ett belopp som har Inräk­nats i avgiftsunderlaget har ansetts utgöra inkomst av annat förvärv.sar-bete vid beräkningen av pensions-grundande inkomst eller

2.

om ett belopp som inte har in­räknats i avgiftsunderlaget har an­setts utgöra inkomst av anstäftnlng vid beräkningen av pensionsgrun­dande inkomst.

Den lokala skattemyndigheten får medge anstånd med betalningen av ett avgiftsbelopp som kan kom­ma att sättas ned genom rättelse el­ler ändring enligt Jörsta stycket.

20 §

Den lokala skattemyndigheten

Jår ålägga en arbetsgivare betal­

ningsskyldighet Jör ett utgiftsårs av­

gifter inom sju år efter utgiftsårets

utgång. Har en arbetsgivare avlidit

får betalningsskyldighet dock inte

90

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 1

åläggas dödsboet enligt 22 a om inte

Jrågan prövats Inom två år ejier ut­gången av det kalenderår under vd-ket bouppteckning blivit ingiven för registrering.

Har arbetsgivaren, på sätt anges i 14 a andra stycket skattebrottslagen (1971:69), delgetts underrättelse om misstanke om brott som avser arbetsgivaravgifterna eller har åtal väckts mot honom JÖr sådanl broti, får den lokala skattemyndigheten ålägga betalningsskyldighet JÖr det utgijtsår som brottet avseräven efter utgången av I första stycket angiven tid. Detsamma gäller om tiden JÖr att ådöma arbetsgivaren påföljd för sådatu brott har förlängts genom be­slut enligl 14 a a skatlebrottslagen.

Den lokala skattemyndigheten Jår också ålägga betalningsskyldig­het efter utgången av i första slycket angiven tid när sådan skyldighet skall åläggas på grund av åtgärd som avses 112 a skattebrottslagen.

Betalningsskyldighet enligt andra stycket får inte åläggas efter utgång­en av kalenderåret efter del då nå­gon av de där angivna åtgärderna JÖrst vidtogs. Betalningsskyldighet enligl tredje stycket får Inte åläggas efter utgången av kalenderåret efter det då åtgärd som avses i 12 a skat­tebrottslagen vidtogs. Har arbetsgi­varen avlidit skaft dock fråga om betalningsskyldighet JÖr dödsboet prövas Inom sex månader från döds­fallet.

Etl beslul om betalningsskyldig­het som meddelas enligt andra styc­ket skall undanröjas av den lokala skattemyndigheten, om åtal Inte väcks på grundval av den förunder­sökning sotn föranlett underrättel­sen om brottsmisstanke eller beslu­tet om lidsförlängning eller om åtal har väckts, åtalet inte bifalls till nå­gon del. Vad som har sagts nu gäller dock inte om arbetsgivaren är fri från ansvar med stöd av 12 a skat­lebrottslagen.

Andra-femte styckena skaft ock­så tillämpas om brottet avser en ju-

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

j- ;

t ,

/

Bilaga 1

ridisk   persons   arbetsgivaravgifter

och åtgärd som avses I andra stycket har vidtagits mot den som har före­trätt den juridiska personen eller om JÖrelrädaren är fri från ansvar för sådant brott med stöd av 12 a skat­tebrollslagen.

21§

Den som i egenskap av företräda- Den som i egenskap av företräda­

re för en arbetsgivare, som är juri-

re för en arbetsgivare, som är juri­

disk person, uppsåtligen eller av

disk person, uppsåtligen eller av

grov oaktsamhet har underlåtit att

grov oaktsamhet har underlåtit alt

betala arbetsgivaravgifter / rätt tid

betala arbetsgivaravgifter / den ord-

och ordning är tillsammans med ar-

ning och inom den tid som anges I

betsgivaren belalningsskyldig för

9,f är tillsammans med arbetsgi va-

beloppet samt den restavgift och

ren betalningsskyldig för beloppet

tilläggsavgift som belöper på detta,

samt den restavgift och tilläggsav-

Betalningsskyldigheten får jämkas

gift som belöper på detta. Betal-

eller efterges om det föreligger sär-

ningsskyldigheten får jämkas eller

skilda skäl.

efterges om det föreligger särskilda

skäl.

22§ Har en arbetsgivare avlidit och skall betalningsskyldighet åläggas jör arbetsgivaravgijien som belöper på tid före dödsfallet, skaft betal­ningsskyldigheten åläggas dödsbo­et.

22 d§ En arbetsgivares skyldighet atl belala arbetsgivaravgifter som belöper på en av honom utgiven ersättning får helt efterges, om han

1.

inte insåg alt han var arbetsgivare åt den som utförde det arbete för vilket han utgett ersättningen och

2.

med hänsyn till föreliggande omständigheter måste anses ha saknat anledning räkna med atl han var arbetsgivare.

Var den, med vilken arbetsgivaren har avtalat om arbetets utförande, när avtalet ingicks registrerad i del centrala skatteregistrel för betalning av preliminär A-skatl, får eftergift medges endast om särskilda skäl föreligger.

Om det finns förutsättningar enligt denna paragraf får eftergift medges, även om det inte har yrkats.

Fråga om eftergift prövas av den        Fråga   om   eftergift   prövas  av lokala skaltemyndigheten  eller,  I    skattemyndigheten. besvärsmål om skyldighet att betala arbetsgivaravgifter,     av    besvärs­instansen.

92

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

26 §

Prop. 1990/91:46 Bilaga 1

Länsskattemyndigheten skall övervaka att arbetsgivare fullgör sina skyldigheter enligt denna lag.

Det åligger lokal skattemyndighet att biträda länsskallemyndigheten vid övervakningen.

Skallemyndigheten skall överva­ka att arbetsgivare fullgör sina skyl­digheter enligt denna lag.

27 

§

För kontroll av att en arbetsgiva­re har fullgjort sin uppgiftsskyldig­hel får riksskatteverket, länsskalte-tnyndlgheten eller den lokala skat­temyndigheten besluta om revision hos arbetsgivaren. Därvid gäller i tillämpliga delar beslämmelserna i 56 och 58 aa taxeringslagen (1956: 623) om taxeringsrevision.

För kontroll av att en arbetsgiva­re har fullgjort sin uppgiftsskyldig­het får riksskatteverket eller skatte­myndigheten besluta om revision hos arbetsgivaren. Därvid gäller i tillämpliga delar beslämmelserna i 3 kap. 8I4aa taxeringslagen (1990: 00) om taxeringsrevision.

28 §

Har arbetsgivaravgifter inle beta­lats i den lid och ordning som är föreskriven i denna lag fÖr betal­ning av sådan avgift eller som har bestämts enligt 7 §, 19 § andra styc­ket eller 54 §, utgår restavgift och tilläggsavgift enligt 58 § I mom. uppbördslagen (1953:272). Därvid skall bestämmelserna i 58 § 2 mom. första stycket samma lag tillämpas.

Har arbetsgivaravgifter inle beta­lats i den lid och ordning som är föreskriven i denna lag för betal­ning av sådan avgift eller som har bestämts enligt 7 eller 30 §§, utgår restavgift och tilläggsavgift enligt 58 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272)! Därvid skall bestäm­melserna i 58 § 2 mom. första styc­ket samma lag tillämpas.

Uppbördslagens bestämmelser om indrivning, avkortning, avskrivning och antagande av ackordsförslag skall också tillämpas i fråga om belopp på vilkel denna lag är tillämpligt. Införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken får äga rum.

29 §

myndighet vid avgiflskontroll.

Uppgifter som avses i första stycket får tillhandahållas myndigheter i främmande stater med vilka Sverige har träffat överenskommelse om handräckning i ärenden om avgift enligt system för social trygghet.

Bestämmelserna i 50 a I mom. taxeringslagen (1956:623) gäller i tillämpliga delar i fråga om uppgif­ter i uppbördsdeklarationer och andra handlingar, som har avläm­nats eller tillhandahållits enligt be­stämmelserna i denna lag eller upp­rättals eller för granskning omhän­dertagits av en myndighet vid av-giflskontroll.

Beslämmelserna i 3 kap. 17 a första stycket taxeringslagen (1990:00) gäller i tillämpliga delar i fråga om uppgifter i uppbördsdek­larationer och andra handlingar, som har avlämnats eller tillhanda­hållits enligt bestämmelserna i den­na lag eller upprättats eller för granskning omhändertagits av en

93

Nuvarande lydelse

Allmänt ombud 54 a

Har en arbetsgivare hos allmän förvaltningsdomstol överklagat ett beslut om betalningsskyldighet en­ligt denna lag jår länsskattemyndig­heten om det finns synnerliga skäl medge anstånd helt eller delvis med betalningen. .4nslånd får beviftas atl gälla längst intill de.ss tre månader förflutit från dagen för förvaltnings­domstolens avgörande i saken. Del­samma gäller om ett beslut angå­ende redaravgift har överklagats hos sjömansskattenämnden eller all­män förvaltningsdomstol. Läns­skallemyndigheten får som villkor Jör anstånd JÖreskriva att säkerhet skall ställas.

Den som Jått anstånd skall betala ränta (anståndsränla) för den del av avgiftsbeloppet för vilken be­talningsskyldighet kvarstår vid an­ståndstidens utgång. Anståndsränla beräknas för visst kalenderår efter en räntesals som med tre procent­enheter överstiger det av riksban­ken fastställda diskonto som gällde vid utgången av det föregående året.

Anståndsränla utgår från och med månaden efter den, då avgif­ten skulle ha eriagts om anstånd inle hade medgivits, till och med den månad, då anslåndsliden gått //// ända. Anståndsränla som understiger 50 kronor skall dock inle påföras. Örelal som uppkom­mer vid ränleberäkningen bortfal­ler.

Sedan den lokala skattemyndig­heten   ålagt   arbetsgivaren   betaf

Föreslagen lydelse

Anstånd med betalning 30 a

Har ett beslut om fastställelse överklagats eller kan annars betaf ningsskyldigheten antas komma att sättas ned får skattemyndigheten medge anstånd med betalningen. Därvid gäller bestämmelserna 149 a 1. 2 och 3 mom. uppbördslagen (1953:272) I tillämpliga delar

Den som har fått anstånd skall belala ränta (an st å n d s rä n l a) för den del av avgiftsbeloppet för vil­ken betalningsskyldighet kvarstår vid anståndstidens utgång. An­ståndsränla beräknas för visst ka­lenderår efter en räntesats som med tre procentenheter överstiger det av riksbanken fastställda diskonto som gällde vid utgången av det fö­regående året.

Anståndsränla utgår från och med månaden efter den, då avgif­ten skulle ha eriagts om anstånd inte hade medgetts, till och med den månad, då anståndstiden gått ut eller, om betalning skett dessför­innan, lift och med den månad be­talning skett. Anståndsränta som understiger 50 kronor skall dock inte påföras. Öretal som uppkom­mer vid ränteberäkningen bortfal­ler.

Bifalls arbetsgivarens yrkande av skattemyndigheten skall erlagd rän­ta återbetalas. Bifaller domstol ett överklagande skall erlagd ränta återbetalas sedan domen vunnit laga kraft. På återbetalt belopp be­räknas restitulionsränta. Ijråga om ränteberäkningen gäller i tillämpli­ga delar 24 a.

I fråga om befrielse från an­ståndsränta gäller bestämmelserna

Prop. 1990/91:46 Bilaga I

94

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

nlngsskyldlghet  JÖr   räntebeloppet     i 49 a 5 mom. uppbördslagen, lår det omedelbart drivas in.

Prop. 1990/91:46 Bilaga I

31

§

Bestämmelserna i 1 13 och 15 30 gäller också redaravgift. om inte annal följer av vad som föreskrivs i andra stycket eller i 32-35 och 37 §§.

Bestämmelserna i I 10 och /7§§ gäller också redaravgift, om inle annal följer av vad som före­skrivs i andra stycket eller i 32 35 och 37 §§.

I stället för tidsangivelsen den 1 mars året efter utgiflsåret i 17 § skall i fråga om redaravgift gälla den 30 april året efter utgiftsåret.

32 

§

Länsskattemyndighetens behö­righet enligt //, 15 och 54aa till­kommer länsskallemyndigheten i Göteborgs och Bohus län, I fråga om åtgärder som avses i 28 § andra slycket meddelas beslut av läns-skattemyndigheten i del län där må­let om indrivning av avgiftsford­ringen är anhängigl.

Med allmänt ombud enligl 30 a avses det aUmänna ombudet enligt 24 § lagen (1958:295) om sjömans­skatt.

Skattemyndighetens behörighet enligl 30 a tillkommer skattemyn­digheten i Göteborgs och Bohus län. I fråga om åtgärder som avses i 28 § andra stycket meddelas beslul av skattemyndigheten i det län där målet om indrivning av avgifts­fordringen är anhängigt.

Det allmänna ombudet enligt 24 § lagen (1958:295) om sjömans­skall får hos .sjöman.sskattekontoret yrka att redaravgift påförs en reda­re.

37

§

Beslul om betalningsskyldighet för redaravgift får meddelas bara om sjömansskatt har betalats för lönen eller om den sjömansskatt som belöper på lönen får drivas in.

Beslut som medför betalnings­skyldighet för redaravgift får med­delas bara om sjömansskall har be­talats för lönen eller om den sjö­mansskatt som belöper på lönen får drivas in.

38 §

En arbetsgivare, som i uppbörds-deklaration, årsuppgiji, eller annal skriftligt meddelande om sin skyl­dighet atl belala arbetsgivaravgifter har lämnat en uppgift som befinns vara oriklig, påförs avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbe­lopp som ytterligare rätteligen skall utgå.

En arbetsgivare, som i uppbörds-deklaration, eller annat skriftligt meddelande om sin skyldighet att belala arbetsgivaravgifter har läm­nat en uppgift som befinns vara oriktig, påförs avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbelopp som ytterligare rätteligen skall utgå.

39 i

Har med stöd av bestämmelserna i 10 eller 18 § om uppskattning gjorts avvikelse från de uppgifter som en arbetsgivare har lämnat i

Har med stöd av bestämmelserna i 10 eller 18 § om uppskattning gjorts avvikelse från de uppgifter som en arbetsgivare har lämnat i

95

Nuvarande lydelse

uppbördsdeklaration, årsuppglft el­ler annal skriftligt meddelande om sin skyldighet alt betala arbetsgi­varavgifter, påförs arbetsgivaren avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbelopp som på grund av upp­skattningen ytterligare skall utgå. Till den del uppskattningen inne­fattar rättelse av oriktig uppgift från arbetsgivaren skall dock av­giftstillägg utgå enligt bestämmel­serna i 38 §.

Föreslagen lydelse

uppbördsdeklaration, eller annal skriftligt meddelande om sin skyl­dighet att betala arbetsgivaravgif­ter, påförs arbetsgivaren avgiftstill-lägg med 20 procent av det avgifts­belopp som på grund av uppskatt­ningen ytterligare skall utgå. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av oriktig uppgift från ar­betsgivaren skall dock avgiftstillägg utgå enligt bestämmelserna i 38 §.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 1

40

§

Har avgiftsunderlaget uppskat­tals med stöd av 10 eller 18§ på grund av att uppbördsdeklaration eller årsuppgiji inte lämnats, påförs avgiftstillägg om uppbördsdeklara­iion eller årsuppgifi inte kommit in trots alt anmaning har sänts ut till arbetsgivaren. Tillägget beräknas lill 20 procent av det avgiftsbelopp som på grund av uppskattningen påförs utöver vad som skulle ha ut­gått enligt skriftliga uppgifter som arbetsgivaren lämnat. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av oriktig uppgift från arbetsgiva­ren skall avgiftstillägg utgå enligl bestämmelserna i 38 §.

Har avgiftsunderiaget uppskat­tats med stöd av 10 eller 18§ på gmnd av att uppbördsdeklaration inte lämnats, påförs avgiftstillägg om uppbördsdeklaration inte kom­mit in trots att anmaning har sänts ut till arbetsgivaren. Tillägget be­räknas till 20 procent av det avgifts­belopp som på grund av uppskatt­ningen påförs utöver vad som skul­le ha utgått enligt skriftliga uppgif­ter som arbetsgivaren lämnat. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av oriktig uppgift från ar­betsgivaren skall avgiflslilllägg utgå enligt bestämmelserna i 38 §.

41 §

Elt beslut om avgiftstillägg enligt 40 § skall undanröjas, om upp­bördsdeklaration eller årsuppgifi kommer in till lokal skattemyndig­het eller allmän förvaltningsdom­stol inom tre veckor från den dag då arbetsgivaren fick del av beslu­tet.

Ett beslut om avgiftstillägg enligl 40 § skall undanröjas, om upp­bördsdeklaration kommer in till skattemyndighet eller allmän förvaltningsdomstol inom tre vec­kor från den dag då arbetsgivaren fick del av beslutet.

42

§

Avgiftstillägg påförs inte i sam­band med rättelse av en felräkning eller felskrivning, som uppenbart framgår av uppbördsdeklaration, årsuppgiji eller annal skriftligt meddelande från arbetsgivaren. Har en arbetsgivare frivilligt rättat oriktig uppgift, påförs inte avgifts­tillägg.

Avgiftstillägg påförs inte i sam­band med rättelse av en felräkning eller felskrivning, som uppenbart framgår av uppbördsdeklaration el­ler annat skriftligt meddelande från arbetsgivaren. Har en arbetsgivare frivilligt rättat oriktig uppgift, på­förs inte avgiftstillägg.

96

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

A A K

bilaga 1

44        §

Frågor om avgiftstillägg som av-        Frågor om avgiftstillägg som av­

ser   månadsavgift   eller   årsavgift

ser   månadsavgift   eller   årsavgift

som har fastställts av den lokala

som har fastställts av skattemy n-

skatlemyndighelen prövas av myn-

digheten prövas av myndigheten,

digheten.

Det allmänna ombudet får i den

Riksskatteverket och det allmän­

ordning som gäller för överklagan-

na ombudet Jor sjömansskatt får i

de enligl denna lag hos länsrätten

den ordning som gäller för överkla-

eller, när fråga är om redaravgift,

gande enligl denna lag hos länsrät-

sjömansskattenämnden yrka atl av-

ten eller, när fråga är om redarav-

giflstillägg påförs.

gift,   sjömansskatlenämnden   yrka

alt avgiftstillägg påförs.

45                                     §

En arbetsgivares yrkande beträj­

jände avgiftstillägg skaft, oavsett

vad som annars Joreskrivs om be­

svär, prövas om beslutet om arbets­

givaravgifter inte har vunnit laga

kraft.

46                                  §

Om betalningsskyldighet JÖr ett

avgiftsbelopp enligt 20 a inte längre kan åläggas Jår den lokala skatte­myndigheten Inte påföra avgifistill-lägg på beloppet. Avgiftstillägg får inle påföras om arbetsgivaren har avlidit.

47          

§

Bestämmelserna i 43 § om eftergift av avgiftstillägg skall beaktas även om yrkande om delta inte har framställts, i den män det föranleds av vad som förekommit i ärendet.

Om arbetsgivaravgiften sätts ned, skall också vidtas den ändring i beslu­tet om avgiftstillägg som nedsättningen kan föranleda.

Vid handläggningen i kammar­rätt och länsrätt av mål om avgifts­tillägg skall muntlig förhandling hållas, om arbetsgivaren begär det.

Muntlig förhandling behövs dock Inte, om det inte Jinns anledning anta au avgijistillägg kommer att utgå.

Omprövning m. m.

49 a §

Skattemyndigheten skall om­

pröva ett besliu enligt denna lag om

arbetsgivaren eller vad gäller beslut

enligt 22 a a någon av sökandena,

begär det eller skäl annars förelig­

ger. Att omprövning skall ske när ett

97

7   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 46

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 1 beslut enligt denna lag överklagats

framgår av 50 c a.

Om någol beslul om månadsav-glji inte finns får beslutet meddelas genom omprövning.

Sedan beslut om Jästslälldse av årsavgift meddelats får beslut om fastställelse av månadsavgift inte omprövas.

En begäran om omprövning eller ett överklagande av månadsavgift skaft I dessa faft anses avse beslutet om årsavgift.

49ba

Om en fråga avgjorts av förvalt­ningsdomstol, får skattemyndighe­ten inte pröva frågan på nytt.

49ca

Begäran om omprövning, skaft göras skriftligt. Begäran skall ha kommit in lill skattemyndigheten senast sjätte året efter utgången av utgljisåret. Begäran om ompröv­ning av beslut enligt 6 a, 7 a, eller 30 a skall ha kommit in till skatte­myndigheten inom två månader från del sökanden fick del av beslu­tet. Begäran om omprövning av ett beslut enligt 22 a a skad ha kommit in till skattemyndigheten Inom tre veckor från det sökanden fick del av beslutet.

Har en begäran om omprövning ingivits inom den tid som anges i första stycket till en annan skatte­myndighet än den som fattat beslu­tet eller till en JÖrvaltningsdomstol, får ärendet ändå prövas.

Skrivelsen skall då omedelbart översändas till den skattemyndighet som fattat beslutet.

Om en begäran om omprövning Inte är egenhändigt undertecknad av den som begär omprövningen ef ler hans ombud, får skattemyndig­heten utjärda föreläggande om att undertecknande skall ske med på­följd att otnprövning annars inte görs.

Utan hinder av att tiden för begä­

ran om omprövning enligt första

stycket har gått ut, får beslut om

98

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

...   .....

. ,      ,       Bilaga 1

avgfttstillagg omprovas, sa länge be­slutet i den arbetsglvaravgijisjråga som JÖranlelt avgijlstillägget Inte har vunnit laga kraft.

49 da

Har en fråga avgjorts av länsrät­ten eller kammarrätten, Jår Jrågan utan hinder av vad som sägs 149 b a omprövas om beslutet på grund av regeringsrättsavgörande .som har tillkommit efter länsrättens eller kammarrättens beslut måste anses som felaktigt.

49 e§

Omprövar skattetnyndigheten självmant ett beslut får ompröv­ningsbeslut som är till arbetsgiva­rens fördel meddelas senast under sjätte året Jrån utgången av utgljis­året.

Ett omprövningsbeslut Jår medde­las även efter den tid som anges i första stycket om det föranleds av skattemyndighets Jästställdsebeslut eller JÖrvaltnlngsdomstols beslut i mål om arbetsgivaravgift enligt den­na lag.

49fa

Omprövningsbeslut som är till nackdel för arbetsgivaren får, utom I Jäll som avses i 49 h a, meddelas senast under andra året efter ut­gången av utgiflsåret.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgift som han har lämnat om värde av naturaför­mån har varit oriktig Jår den lokala skattemyndigheten inte på grund av del felaktiga värdet fastställa höjd månadsavgift. Skattemyndigheten behöver inte heller besluta om rät­telse när den oriktiga uppgiften av­seende naturaförmånen gäller etl mindre belopp och rättelse Inte yr­kas av arbetsgivaren.

Har arbetsgivaren Inte gett In de­

klaration i rätt tid Jår ett ompröv­

ningsbeslut som är till nackdel JÖr

arbetsgivaren meddelas även efter

utgången av den tid som anges i

första stycket. Ett sådant ompröv-

gg

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

nlngsbeslul får meddelas Inom ett år från det att deklarationen kom­mit In tift skattemyndigheten, dock senast inom sex år från utgången av utgiftsåret.

49g§

Skattemyndigheten får Inte själv­mant ompröva ett beslut enligt 22 a a.

49ha

Skattemyndigheten får meddela ett omprövningsbeslut till nackdel för arbetsgivaren efter utgången av den tid som anges I 49 fa under de förutsättningar och på det sätt som anges 149 h k aa (ejierprövnlng).

49 j

§

Efterprövning får ske om arbetsgi­varen

1.   i deklaration eller på annat sätl

lämnat oriktig uppgiji till ledning

för Jästställelsebeslul eller

2.

lämnat oriktig uppgift i mål om arbetsgivaravgijt

3.

underlåtit atl lämna deklara­tion eller infordrad uppgift och den oriktiga uppgiften eller underlåten­heten medfört att ett jästställdsebe­slut blivit felaktigt eller att faststäf Idsebeslut ej meddelats.

Efterprövning Jår också ske

1.

vid rättelse av felräkning, miss­skrivning eller annat uppenbart för­biseende

2.

om ett belopp som inte har in­räknats i avgiftsunderlaget har an­setts utgöra inkomst av anställning vid beräkning av pensionsgrundan­de inkomst.

Efterprövning som avser annat än prövning enligt andra stycket 2 får ske endast om den skulle avse be­lopp av någon betydelse. Efterpröv­ning får inte ske om beslutet med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt ef ler om skattemyndigheten tidigare Jattat beslut om ejierprövnlng på .samma grund.

Beslut om efterprövning får med-

100

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

Prop. 1990/91:46

j           .       /        Bilaga 1 delas senast under sjätte aret efter

utgången av utgljisåret om inte an­nat anges i 49 k a-

49 k 

§

Beslut om efterprövning enligt 49 ja andra stycket 2 får meddelas även efter den tid .som anges I 49 j a ftärde stycket men senast sex måna­der efter det beslut som JÖranleder ändringen.

Beslut om ejierprövnlng på grund av oriktig uppgijt i omprövnings­ärende eller mål om arbetsgivarav­gift får meddelas efter den tid som anges i 49 ja .ftärde stycket men senast inom ett år efter utgången av den månad då skattemyndighetens eller domstolens beslut i ärendet ef ler målet har vunnit laga kraft.

Om arbetsgivaren har avlidit, jår beslut om ejierprövnlng Inte medde­las efter utgången av det andra året efter det kalenderår då bouppteck­ning efter honom lämnats In för re­gistrering.

Har arbetsgivaren, på sätt anges i 14 a andra stycket skattebrottslagen (1971:69), delgetts underrättelse om misstanke om brott som avser arbetsgivaravgifterna eller har åtal väckts mot honom för sådant brott, får skattemyndigheten meddela be­slut om ejierprövnlng JÖr det ut­giftsår som brottet avser även efter utgången av den i 49 ja ftärde styc­ket angivna tiden.

Detsamma gäller om tiden for att ådöma arbetsgivaren påJÖljdJÖr så­dant brott har förlängts genom be­slut enligt 14 a a skattebrottslagen.

Skattemyndigheten får också meddela beslut om ejierprövnlng ef­ter utgången av den I 49 j a .ftärde stycket angivna tiden när sådant be­slut skall meddelas på grund av åt­gärd som avses I 12 a skattebrotts­lagen.

Beslut om ejierprövnlng enligt Jjärde stycket får Inte meddelas efter utgången av kalenderåret ejier det då någon av de där angivna åtgär­derna först vidtogs. Betalnlngsskyf

101

Nuvarande lvdelse

Föreslagen lydelse

dighet enligt Jémte stycket Jår inte åläggas efter utgången av kalender­året efter det då åtgärd som av.ses I 12 a skaltebrottslagen vidtogs. Har arbetsgivaren avlidit skall dock frå­ga om betalningsskyldighet JÖr dödsboet prövas Inom sex månader från dödsjäl let.

Ett beslut om ejierprövnlng som meddelas enligt jjärde stycket skall undanröjas av skattemyndigheten, om åtal Inte väcks på grundval av den JÖrunder.söknIng som föranlett underrättelsen om brottsmisstanke eller beslutet om tidsförlängning ef ler, om åtal har väckts, åtalet Inte bijälls till någon det. Vad som har .sagts nu gäller dock Inte om arbets­givaren är fri från ansvar med stöd av 12 a skattebrottslagen.

Fjärdesjunde styckena skall också tillämpas om brottet avser en juridisk persons arbetsgivaravgifter och åtgärd.som avses I andra stycket har vidtagits mot den som har före­trätt den juridiska personen eller om företrädaren är fri från ansvar för sådant brott tned stöd av 12 a skat­tebrottslagen.

Prop. 1990/91:46 

Bilaga 1

Besvär m. m.

Överklagande m. m.

50 

§

Den lokala skattemyndighetens beslul får överklagas genom besvär hos länsrätten. Beslut enligt 6 a tredje stycket eller 19 a andra styc­ket överklagas dock genom besvär hos länsskattemyndigheten. Beslut enligt nämnda stycken eller 22 a a lår inte överklagas av det allmänna ombudet.

Sjömansskattekonlorets beslul får överklagas genom besvär hos sjömansskattenämnden. Besvärs-handtingen skall ha kommit In se­nast två månader Jrån den dag då klaganden fick dd av beslutet.

Den lokala skaltemyndighetens eller sjömansskattekonlorets beslut om revision eller beslul varigenom vite har förelagts får inte överkla-

får

Skattemyndlghetens   beslul överklagas hos länsrätten.

Sjömansskattekontorets beslut får överklagas hos sjömansskatle­nämnden.

Riksskatteverkets, skattemyndig­hetens eller sjömansskattekonlorets beslut om revision eller beslut var­igenom vite har förelagts får inte

102

Nuvarande lydelse

gas. Detsamma gäller den lokala skaltemyndighetens avvlsntngs-beslut enligt 22 a a andra stycket.

Föreslagen lydelse överklagas.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 1

50a§

Arbetsgivarens eller det allmänna ombudets för sjömansskatt överkla­gande skall ha kommit in inom sex år efter utgången av utgiftsåret. År det fråga om ett beslut som Jättats efter den 30 juni sjätte året efter det utgiflsår som beslutet avser, får överklagandet komma In ejier den­na tid men tnom två månader från den dag den klagande fick del av beslutet.

Överklagande av arbetsgivaren av beslul enligl 6 a tredje slycket, 7 a eller 30 a skaft ha kommit in inom två månader från den dag klagan­den fick del av beslutet.

Överklagande av beslut enligt 22 a a skall ha kommit In Inom tre veckor från det klaganden fick del av beslutet.

Överklagande av riksskatteverket skall ha kommit in inom två måna­der från det beslutet meddelades. Riksskatteverket får ej överklaga skallemyndighetens beslut enligt 22 a a.

50ba

Skattemyndigheten skall pröva om överklagandet kommit in i rätt tid. Har överklagandet kommit in för sent, skall myndigheten avvisa det, om inte annal föfter av andra eller tredje stycket.

Överklagandet skall Inte avvisas, om JÖrseningen beror på att skatte­myndigheten har lämnat den kla­gande en felaktig underrättelse om hur man överklagar.

Överklagandet skall inte heller avvisas, om det inom överklagande-liden kommit in tift en annan skat­temyndighet än den som fattat be­slutet eller till en JÖrvaltningsdom­stol. Överklagandet skall då omedef bart översändas lift den skattemyn­dighet som Jattat beslutet.

103

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

50ca

'''''''

Skattemyndigheten skall snarast

ompröva det överklagade beslutet

om överklagandet Inte skall avvisas.

Om överklagandet avser ett beslut om månadsavgift och årsavgift fast­ställts för det utgijtsår som överkla­gandet gäller skall överklagandet anses avse beslutet om årsavgift.

Ett överklagande förfaller om skattemyndighelen ändrar bestulet såsom den klagande begär. Ändrar myndigheten beslutet på annat sätt än den klagande begär, skall över­klagandet anses omfatta det nya be­slutet.

Om överklagandet inte avvisas ef ler JÖrfaller, skaft skattetnyndighe­ten överlämna överklagandet, sitt omprövningsbeslul och övriga hand­lingar i ärendet till länsrätten utan JÖregående omprövning.

51                                     §

Beslut av den lokala skattemyn­

digheten eller sjömansskallekonio­

rel, som får överklagas, skall på an­

sökan av arbetsgivaren eller del aU­

männa ombudet, efter när fråga är

om beslut enligt 22 a a, någon av

sökandena omprövas av den lokala

skattemyndigheten respektive sjö-

mansskattekontorel. Ansöknings­

handlingen skall ha kommit in JÖre

besvärstidens utgång. Vad som har

sagts nu gäller dock inle beslul en­

ligt 6 a tredje stycket eller 19 a and­

ra stycket.

Ett beslut får inte omprövas, om arbetsgivaren eller, när fråga är om beslut enligt 22 a a, någon av sökan­dena har anfört besvär över beslutet.

52        §

Beslut av länsskattemyndighet Jår

Länsrättens beslut i.fråga som av­

överklagas bara i den mån beslutet

ses I 6 a tredje stycket, 7 a, 22 a a

gäller JÖrsenlngsavglft,   restavgift,

andra stycket eller 30 a JÖrsia styc-

ttlläggsavgiji,   restitution  eller av-

ket Jår dock inte överklagas,

kortning. Överklagandet skall göras

hos kammarrätten.

Sjömansskattenämndens   beslut

Sjömansskattenämndens   beslut

överklagas hos kammarrätten inom

överklagas hos kammarrätten inom

den tid som gäller vid överklagande

den lid som gäller vid överklagande                             104

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga I hos kammarrätten  av  nämndens     hos kammarratten av  nämndens

beslut enligt lagen (1958:295) om     beslut enligt lagen (1958:295) om

sjömansskatt. Beslut enligt 6 § tred-     sjömansskatt. Beslut ifråga som av-

je stycket eller 19 § andra stycket    ses i 6 a tredje stycket, 22 a a andra

får dock inle överklagas.

stycket eller 30 a första stycket får

dock inte överklagas.

53 §

Beslut av riksskatteverket om re- Bestämmelserna i 6 kap. 10-

vislon eller föreläggande av vite får 24 a§ taxeringslagen (1990:00) gäf

Inte överklagas.

ler för mål enftgt denna lag. Vad

som I taxeringslagen sägs om skatt-skyldig skaft gälla arbetsgivare eller, när fråga är om beslul enligt 22 a a, någon av sökandena. Vad som i taxeringslagen sägs om skattetillägg skall gälla avgiftstillägg.

55 § Avgiftsbelopp  för   vilkel   betaf nlngsskyldlghet ålagis av allmän förvaltningsdomstol får omedelbart drivas in.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991 och tillämpas i sin helhet första gången beträffande arbetsgivaravgifter för utgiftsåret 1991. Den nya lagen skall också tillämpas på ärenden och mål om omprövning eller överklagande, som avser arbetsgivaravgifter för tidigare utgiflsår, i de fall beslut om månadsavgift eller årsavgift meddelats. Den nya lagens regler om omprövning och överklagande tillämpas på beslut som meddelas från och med den 1 januari 1991.

2.

Den gamla lagen skall, utom i de fall som avses ovan, fortfarande tillämpas på.ärenden och mål avseende utgiftsåret 1990 och tidigare. Vad som i den gamla lageii sägs om länsskattemyndighet och lokal skattemyn­dighet skall från och med den 1 januari 1991 gälla skattemyndighet. Vidare skall från samma tidpunkt vad som sägs om allmänna ombudet enligt uppbördslagen gälla riksskatteverket.

3.

Bestämmelserna.'i 27 § i den nya lagen om vem som får besluta om revision hos arbetsgivare tillämpas i fråga om beslul om revision som meddelas från och med den 1 januari 1991.

Förelrädaransvar i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

Riksskatteverket (RSV) har fått i uppdrag av finansdepartementet att lämna förslag till anpassning av uppbördslagen (1953:272), UBL, och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter, USAL, till dejegler om omprövning och överklagande som framläggs i förslag till ny taxeringslag (NTL), Förslaget framgår av prop. 1989/90:74.

En anpassning av USALs regler till NTLs regler om omprövning och

överklagande innebär att det i USAL måste skapas ett grundbeslut. Som

framgår av förslaget till förändringar i USAL har den modell som används

i lagen (1968:430) om mervärdeskatt (ML) tillämpats även på beslut enligt

USAL. Reglerna går i korthet ut på bl.a. att fastställelsebeslut anses ha

105

meddelats i enlighet med deklarationen när arbetsgivaren har lämnat redovisning och alt vid utebliven redovisning anses mervärdeskalten re­spektive arbetsgivaravgiften fastställd till O kr. Detta återfinns i förslag lill ny lydelse av 10 § USAL.

Valet av denna konstruktion medför elt problem i samband med förelrä­daransvar för arbetsgivaravgift. 1 21 § USAL återfinns bestämmelsen om företrädares ansvar för arbetsgivaravgifter.

1 ett rättsfall, NJA 1982 s 578 har Högsta domstolen slagit fast att personlig betalningsskyldighet inle kan åläggas företrädare för mervärde­skatt som fastställts efter konkurs och som avser redovisningsperiod som utgått JÖre konkursen. 1 rättsfallet hade mervärdeskalten redovisats med för lågt belopp. Sedan den juridiska personen (aktiebolag) därefter försalls i konkurs hade mervärdeskatteenheten fastställt mervärdeskatten till ett högre belopp. HD fann atl betalningsskyldigheten för bolaget avseende det redovisade beloppet inträdde den dag deklarationen senast skulle ha läm­nats medan betalningsskyldigheten för det tillkommande skallebeloppet inle inträdde före mervärdeskatleenhetens beslut. Analogt innebär rätts­fallet att om deklaration inle lämnas (och något skattebelopp inte betalas) kan företrädare inte göras ansvarig för mervärdeskatt som fastställts först efter det alt konkurs inträtt.

När det gäller arbetsgivaravgift torde motsvarande situation uppstå med den lyddse 10 § USAL fått i RSVs förslag.

Med anledning av ovanslående föreslås därför också 21 § USAL föränd­rad enligl nedanstående.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 1

Nuvarande lydelse

Den som i egenskap av företräda­re för en arbetsgivare, som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underiåtit att belala arbetsgivaravgifter i rätt tid och ordning'år lillsammans med ar­betsgivaren betalningsskyldig för beloppet saml den restavgift och tilläggsavgift som belöper på detta. Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det föreligger sär­skilda skäl.

Talan om att ålägga betalnings­skyldighet skall föras vid allmän domstol. Talan får inte väckas se­dan arbetsgivarens betalningsskyl­dighet för beloppet har bortfallit enligt lagen (1982:188) om pre­skription av skattefordringar m. m. Hos den som har blivit ålagd betal­ningsskyldighet får indrivning ske i den ordning som gäller för indriv­ning av skatt enligl uppbördslagen (1953:272). Därvid får införsd en­ligt 15 kap. utsökningsbalken äga rum.

Den som har fullgjort sin betal­ningsskyldighet enligt första stycket

Föreslagen lydelse

Den som i egenskap av företräda­re för en arbetsgivare, som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underiåtit att betala arbetsgivaravgifter /' den ord­ning och inom den tid som anges I 9 är tillsammans med arbetsgiva­ren betalningsskyldig för beloppet samt den restavgift och tilläggsav­gift som belöper på detta. Betal­ningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det föreligger särskilda skäl.

Talan om atl ålägga betalnings­skyldighet skall föras vid allmän domstol. Talan får inte väckas se­dan arbetsgivarens betalningsskyl­dighet för beloppet har bortfallit enligt lagen (1982:188) om pre­skription av skattefordringar m.m. Hos den som har blivit ålagd betal­ningsskyldighet får indrivning ske i den ordning som gäller för indriv­ning av skatt enligt uppbördslagen (1953:272). Därvid får införsd en­ligl 15 kap. utsökningsbalken äga mm.

Den som har fullgjort sin betal­ningsskyldighet enligt första slycket

106

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 1

får söka beloppet åter av arbetsgi-

får söka beloppet åter av arbetsgi­

varen. Därvid skall bestämmelser-

våren. Därvid skall bestämmelser­

na i 76 § uppbördslagen tillämpas.

na i 76 § uppbördslagen tillämpas.

Bestämmelserna i 4 § preskrip-

Bestämmelserna i 4 § preskrip­

tionslagen (1981:130) gäller i fråga

tionslagen (1981:130) gäller i fråga

om regressfordran enligt tredje

om regressfordran enligl tredje

slycket.

stycket.

1982-11-23 gjorde RSV en framställning lill dåvarande budgeldeparte-mentet (dnr 460/82-75). RSV föreslog i framställningen art 48 a § ML och 27 a § lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskatlning, LFK, skulle förändras med anledning av HDs tolkning i del s.k. Roman­fallet. Framställningen bifogas.

Ärendet överlämnades sedermera lill skatteindrivningsutredningen (B 1981:02) för att övervägas vid utredningsuppdragets fullgörande. I belän­kande SOU 1987:10 behandlas frågan som hittills inte lett till någon ändring av ifrågavarande paragrafer.

RSV anser alt det är av största vikt alt ifrågavarande paragrafer, 21 § USAL och 48 § ML och dåvarande 27 a § LFK numera 5 kap. 17 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter ges en sådan lydelse alt företrädaransvaret omfattar även sådana fall där företrädare underiåter atl lämna uppbörds- resp. mervärdeskatledeklaralion eller lämnar felaktig redovisning.

Anståndsränta

1 prop. 1989/90:74 föreslås 49 § 4 mom. tredje stycket uppbördslagen (1953:272), UBL, få nedanstående lyddse.

Sedan skattemyndigheten ålagt den skattskyldige betalningsskyldig­het för räntebdoppel får det omedef bart drivas in.

Mot bakgrund av att institutet med åläggande av betalningsskyldighet i USAL är borttaget i det förslag riksskatteverket (RSV) har tagit fram, faller också motivet till all införa konstruktionen i UBL för anståndsränla. Motivet till införandet var likformighet och anpassning.

Regler för indrivning finns i 59 § UBL. Nuvarande rutiner kring hante­ringen av restavgift som bygger på indrivning enligl 59 § UBL fungerar väl och kan tjäna som modell för anståndsränla.

RSV föreslår därför att tredje stycket i 49 § 4 mom. utgår.

Ett utvidgat omprövnings- och överklagandeförfarande torde innebära att en anståndsränta i vissa fall skall restitueras. Enligt RSVs uppfattning bör även anståndsränta restitueras först sedan den i 68 § 4 mom. UBL föreskrivna gotiskrivningen har gjorts. RSV föreslår därför att det i 4 mom. införes motsvarande bestämmelse för anståndsränta.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Har skattskyldig, som enligl 1 el- Har skatlskyldig, som enligt 1 el­

ler 2 mom. är berättigad få tillbaka

ler 2 mom. är berättigad få tillbaka

eriagt skattebelopp eller som är be-

eriagt skattebelopp eller som är be­

rättigad till ränta enligt 69 § 1

rättigad till ränta enligt 49 a 4

mom., inle betalt honom påförd

mom,, eZ/er 69 § 1 mom., inte betalt

107

Nuvarande lydelse

skatt inom i denna lag föreskriven lid, äger han utfå endast vad som överstiger det obetalda beloppet och den restavgift som belöper på detta. Återstoden skall gottskrivas honom till betalning av den obetal­da skatten och reslavgifien samt i förekommande fall tillställas annan skattemyndighet med tillämpning av bestämmelserna i 3 mom.

Föreslagen lydelse

honom påförd skatt inom i denna lag föreskriven tid, äger han utfå endast vad som överstiger del obe­talda beloppet och den restavgift som belöper på detta. Återstoden skall gottskrivas honom till betal­ning av del obetalda beloppet och reslavgifien saml i förekommande fall tillställas annan skattemyndig­het med tillämpning av bestämmel­serna i 3 mom.

Vad i föregående stycke stadgas skall också tillämpas då skatlskyldig, vilken enligt I mom. är berättigad få tillbaka eriagd preliminär skatt eller ränta enligl 69 § 1 mom., har att betala tillkommande skatt, som har debiterats på grund av taxering för inkomst eller förmögenhet för det år vartill den preliminära skatten hänför sig eller på grund av sådant beslut om skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:00) som avser samma taxering. Har, då återbetalning enligl 1 mom. skall ske, den tillkommande skallen inte påförts men kan med fog antagas, all sådan skatt kommer att påföras på grund av beslut av allmän förvaltningsdom­stol i mål om taxering eller avgift som nyss har sagts eller av skattemyndig­het om höjd debitering eller om rättelse av skattelängd, får den preliminä­ra skatten eller räntan innehållas i avvaktan på alt tillkommande skatt påförs.

Prop. 1990/91:46 Bilaga I

108

Författningsförslag

Prop. 1990/91:46

Bilaga 2 1 Förslag titl

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)'

dels all 70 och 71 §§ skall upphöra all gälla,

dels all rubrikerna närmast före 58 och 70 §§ skall utgå,

dels att nuvarande 85 § 1 och 2 mom. samt 86 och 86 a-89§§ skall betecknas 96 och 27 a §§ saml 99 och 101 - 106 §§,

dels all anvisningarna till 85 § skall vara anvisningar till 27 a §,

dels att 49 § 4 mom., 58 § 1 mom., 65 §, 68 § 2 och 4 mom., 77, 77 b och 84 §§, de nya 96, 103 och 104 §§ samt rubriken närmast före 84 § skall ha följande lydelse,

dels all del i lagen skall införas femton nya paragrafer, 57 a, 85-95, 97, 98 och 100 §§, saml närmast före 57 a, 86, 89, 91, 95, 96, 98 och 100 §§ åtta nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

49 

§

4 mom.- Den som har fåll anstånd enligt I eller 2 a mom, skall betala ränta (anståndsränta) för den del av anslåndsbeloppet som skall betalas senast vid anståndstidens utgång. Vid ränleberäkningen gäller i tillämpliga delar beslämmelserna i 32 § första slycket.

Anståndsränla utgår från utgången av den månad, då beloppet skulle ha betalats om anstånd inte medgetts, till och med den månad, då anslåndsli­den gått ul eller, om beloppet betalats dessförinnan, lill och med den månad betalning skett.

Sedan skattemyndigheten ålagt den skaitskyldige betalningsskyldig­het för räntebdoppel får det omedel­bart drivas In.

Bifalls den skallskyldiges yrkande i omprövningsärendel av skattemyn­digheten skall eriagd ränta återbetalas. Bifaller domstol etl överklagande skall eriagd ranta återbetalas sedan domen vunnit laga kraft. På återbetalat belopp beräknas restitulionsränta. 1 fråga om ränteberäkningen gäller i tillämpliga delar beslämmelserna i 69 § 2 mom.

Bestämmelserna I denna lag om restavgift gäller beträffande an­ståndsränta.

Indrivning m. m.

57aa

Skatt, avgiji eller ränta som inte har betalats I rätt tid och ordning lår omedelbart drivas In.

' Lagen omtryckt 1972:75,

Senaste lydelse av

lagens rubrik 1974:771

70 § 1990:579

7! i) 1990:329,

-Senaste lydelse 1990:329,

109

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

58 §

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

1 mom. Har skattskyldig eller arbetsgivare som gjort skatteavdrag underlåtit alt inbetala skatt i tid och ordning, som är föreskriven i denna lag, skall restavgift utgå. Denna skall beräknas efter sex öre för varje hel krona av den del av skatten, som sålunda inle har betalats, dock inte mindre än femtio kronor.

Arbetsgivare, som avses i första stycket, skall utöver restavgift er­lägga tilläggsavgift för varje på­börjad tidrymd av sex månader ut­över den första efter utgången av den uppbördsmånad, under vilken skallen rätteligen skolat eriäggas, intill dess skatten inbetalas eller av skattemyndigheten fastställs tift be­talning. Tilläggsavgift skall för var­je sådan lidrymd beräknas till fyra öre för varje hel krona av den del av skatten, som inte har eriagts, dock ej mer än tolv öre för hel krona. Bestämmelserna i denna lag om restavgift tillämpas även i fråga om tilläggsavgift.

Arbetsgivare, som avses i första stycket, skall utöver restavgift er­lägga tilläggsavgift för varje på­börjad tidrymd av sex månader ut­över den första efter utgången av den uppbördsmånad, under vilken skatten rätteligen skolat erläggas, intill dess skatten inbetalas eller skattemyndighelen beslutat otn storleken av det belopp som arbets­givaren är skyldig att betala. Till-läggsavgift skall för varje sådan lid­rymd beräknas till fyra öre för varje hel krona av den del av skatten, som inte har eriagts, dock ej mer än tolv öre för hel krona. Beslämmel­serna i denna lag om restavgift tillämpas även i fråga om tillläggs-aVgift.

Vid tillämpning av bestämmelserna i delta moment jämställs med inbe­talning av skatt atl verkställighet har skett eller säkerhet har tagits emot enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgif­ter.

65 r

Avkortning av ogulden debilerad skatt skall äga rum, då någon vun­nit nedsättning i eller befrielse från honom påförd taxering eller debite­ring eller då dödsbo bejriats från au erlägga skatt, dock att preliminär skatt skall avkortas endast i den mån den blivit restförd. Skaft an­nan skattskyldig erlägga avkortat belopp, skall i samband med beslu­tet om avkortning JÖrordnas om be­loppets uttagande av denne, såvida han icke på grund av stadgandet i 70 a är fri från betalningsskyldighet.

Vidare skall, därest skattskyldig vid debitering av slutlig skatt gottskrivits preliminär skall lill högre belopp än den slutliga skal-

Avkortning av obetald debiterad skatt skall äga rum, då någon vun­nit nedsättning i eller befrielse från honom påförd debitering, dock att preliminär skatt skall avkortas en­dast i den mån den blivit restförd.

Vidare skall, om skattskyldig vid debitering av slutlig skatt gott­skrivits preliminär skatt till högre belopp än den slutliga skatten, del

' Senaste lydelse 1990:329. ' Senaste lydelse 1981:839,

110

Nuvarande lydelse

ten, del överskjutande beloppet av­kortas i den mån del är oguldel.

Har arbetsgivare //// gäldande av arbetstagares skatt verkställt av­drag å lön jämlikl denna lag eller jämlikl 15 kap. utsökningsbalken men trots anmaning underlåtit att inbetala det innehållna beloppet, skall häremot svarande skatt, dä­rest denna är debiterad, avkortas såvitt den skaitskyldige angår sam­tidigt som ett motsvarande belopp uppdebiteras såsom fordran å ar­betsgivaren.

Föreslagen lydelse

överskjutande beloppet avkortas i den mån det är obetalt.

Har en arbetsgivare/or betalning av arbetstagares skatt verkställt av­drag på lön enligt denna lag eller enligt 15 kap. utsökningsbalken men trots anmaning underiåtit atl inbetala det innehållna beloppet, skall häremot svarande skall, om denna är debiterad, avkortas såvitt den skattskyldige angår samtidigt som ett motsvarande belopp upp­debiteras såsom fordran på arbets­givaren.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

68 §

2 m o m.  Har vid granskning hos riksskatteverket av verkställd debite­ring bejunnlts, att anledning förelig­ger till antagande att slutlig, kvar­stående eller tillkommande skatt blivit någon påförd obehörigen eller med Jör högt belopp eller att skatt­skyldig tillgodoräknats överskjutan­de skatt med för lågt belopp, skall vederbörande skattemyndighet underrättas härom. Skattemyndig­heten har att verkställa den utred­ning I ärendet, som må finnas erfor­derlig, och alt, om JÖrhållande som nyss sagts finnes JÖrdigga, återbeta­la vad som för myckel eriagts.

Finner skaltemyndigheten eljest sådant förhållande vara Jor handen, skaft skattemyndigheten likaledes återbetala Jör mycket eriagt belopp.

Den som eljest vinner nedsätt­ning i eller befrielse från honom på­förd slutlig, kvartslående eller till­kommande skall eller berättigas återbekomma ytteriigare överskju­tande skatt äger alt genom skalle­myndigheten i det län, där debile­ringen skett, återbekomma vad han eriagt för mycket.

Återbetalning enligt första-tred­je styckena sker, såvitt avser över­skjutande skatt och ö-skalleränla, endast om beloppet skulle ha åter­betalats vid motsvarande tillämp­ning av 1 mom. första stycket. Be-

2 mom. Den som vinner ned­sättning i eller befrielse från honom påförd slutlig, kvartstående eller tillkommande skatt eller berättigas återfå ytterligare överskjutande skall äger att genom skattemyndig­helen i del län, där debiteringen skett, återfå vad han betalat för mycket.

Återbetalning enligl första styc­ket sker, såvitt avser överskjutande skatt och ö-skalteränla, endast om beloppet skulle ha återbetalats vid motsvarande tillämpning av 1 mom. första stycket. Belopp under

' Senaste lydelse 1990:579,

111

Nuvarande lydelse

lopp under fem kronor återbetalas icke.

4 mom.* Har skatlskyldig, som enligt 1 eller 2 mom. är berättigad få tillbaka eriagt skattebelopp eller som är berättigad till ränta enligt 69 § 1 mom., inte betalt honom på­förd skatt inom i denna lag före­skriven tid, äger han utfå endast vad som överstiger det obetalda be­loppet och den restavgift som belö­per på detta. Återstoden skall gottskrivas honom till betalning av den obetalda skatten och restavgif len samt i förekommande fall till­ställas annan skaltemyndighet med tillämpning av bestämmelserna i 3 mom.

Vad i föregående stycke stadgas skall också tillämpas då skattskyl­dig, vilken enligt 1 mom. är berätti­gad få tillbaka erlagd preliminär skatt, överskjutande ingående mer­värdeskatt eller ränta enligt 69 § 1 mom., har att betala tillkommande skatt, som har debiterats på grund av taxering för inkomst eller förmö­genhet eller som mervärdeskatt för det år vartill den preliminära skat­ten eller överskjutande ingående mervärdeskatten hänför sig eller på grund av sådant beslut om skaitetlft-lägg eller JÖrsenlngsavglft enligt tax­eringslagen (1990:324) som avser samma taxering. Har, då återbetal­ning enligt 1 mom. skall ske, den tillkommande skatten inle påförts men kan med fog antagas, att sådan skatt kommer att påföras på grund av beslut av allmän förvaltnings­domstol i mål om taxering eller av­gift som nyss har sagts eller av skat­temyndighet om höjd debitering ef ler om rättelse av skattelängd, får den preliminära skatten, överskju­tande ingående mervärdeskatten el­ler räntan innehållas i avvaktan på att tillkommande skatt påförs.

Föreslagen lydelse

tjugofem kronor återbetalas Inte.

4 m o m. Har skattskyldig, som enligt 1 eller 2 mom. är berättigad få tillbaka eriagt skattebelopp eller ränta enligt 49 a 4 mom. eller som är berättigad till ränta enligt 69 § 1 mom., inte betalt honom påförd skatt eller ränta inom i denna lag föreskriven tid, äger han utfå en­dast vad som överstiger det obetal­da beloppet och den restavgift som belöper på detta. Återstoden skall gottskrivas honom till betalning av del obetalda beloppet och reslavgif­ien saml i förekommande fall till­ställas annan skaltemyndighet med tillämpning av beslämmelserna i 3 mom.

Vad i föregående stycke stadgas skall också tillämpas då skattskyl­dig, vilken enligt 1 mom. är berätti­gad få tillbaka erlagd preliminär skatt, överskjutande ingående mer­värdeskatt eller ränta enligt 49 a 4 mom. eller 69 § 1 mom., har att betala tillkommande skatt, enligt debiteringsbeslut för del år vartill den preliminära skatten eller över­skjutande ingående mervärdeskat­ten hänför sig. Har, då återbetal­ning enligt 1 mom. skall ske, den tillkommande skatten inte påförts men kan med fog antagas, atl sådan skatt kommer atl påföras genom debiteringsbeslut, får den prelimi­nära skatten, överskjutande ingåen­de mervärdeskatten eller räntan in­nehållas i avvaktan på atl tillkom­mande skatt påförs.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

<> Senaste lydelse 1990:579.

112

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 f

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

Har arbetsgivare gjort skatteav­drag men har han inle betalat in del innehållna beloppet i tid och ord­ning, som föreskrivs i denna lag, får beloppet, sedan betalningsskyldig­het för det har ålagts arbetsgivaren, drivas in hos honom i den ordning som gäller för indrivning av skatt.

Arbetstagaren är fri från betal­ningsansvar för motsvarande skat­tebelopp.

En arbetsgivare som har gjort skatteavdrag men inte betalat in det innehållna beloppet i den lid och ordning, som föreskrivs \ 24 a 2 mom., 52 a och 53 a, är ansvarig för beloppet. Sedan beloppets storlek har beslutats av skattemyndigheten får det drivas in hos arbetsgivaren i den ordning som gäller för indriv­ning av skatt.

Har arbetsgivaren lämnat upp­bördsdeklaraiion inom den tid som anges i 54 a 1 mom. första stycket eller tnom den tid som anges I ett beslut om anstånd med att lämna deklaration, anses beslut om skat­ten ha fattats I enlighet med dekla­rationen.

Kommer deklarationen In till skattemyndigheten vid en senare tidpunkt anses beslul om skatten också ha fattats I enlighet med de­klarationen, om inle ett ompröv­ningsbeslut har meddelats dessför­innan.

Beslut om innehållen skatt enftgt första stycket skall meddelas av den skattemyndighet som avses i 44 a andra stycket.

Arbetstagaren är fri från betal­ningsansvar för skattebelopp som enligt denna paragraf får drivas In hos arbetsgivaren.

11 b f Har gift skattskyldig icke i föreskriven lid och ordning inbetalat skatt som påförts på grund av sådan inkomst som avses i tredje stycket av anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen (1928:370), är maken jämte den skattskyldige belalningsskyldig för skattebeloppet jämle restavgift. Beloppet får uttagas hos maken i den ordning som gäller för indrivning av skatt som påförts honom.

Makes ansvarighet enligl första stycket avser det belopp som utgör skillnaden mellan den skattskyldige debiterad skall på gmnd av in­komst och den skatt på gmnd av inkomst som skulle ha påförts den skaitskyldige om denne icke haft atl eriägga skatt för inkomst som

Makes ansvarighet enligt första stycket avser det belopp som utgör skillnaden mellan den skattskyldige debiterad skall på grund av in­komst och den skatt på grund av inkomst som skulle ha påförts den skattskyldige om denne icke haft att erlägga skatt för inkomst som

' Senaste lydelse 1982:189. * Senaste lydelse 1976:72,

8   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 46

113

Nuvarande lydelse

avses i första slycket. Skatt, som har eriagts på annal sätt än genom indrivning hos den skattskyldiges make, anses i första hand avse an­nat än inkomst enligt första stycket. I fråga om betalning av skatt enligt detta stycke äga bestämmelserna i 2a 3 mom. andra slycket motsva­rande tillämpning.

överklagande m. m.

Föreslagen lydelse

avses i första stycket. Skatt, som har eriagts på annal sätt än genom indrivning hos den skattskyldiges make, anses i första hand avse an­nal än inkomst enligl första stycket. 1 fråga om betalning av skatt enligt delta stycke äga beslämmelserna i 29 a .första stycket motsvarande tillämpning.

Omprövning m. m.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

84 r

Har slutlig, kvarstående eller lift-kommande skatt debiterats medför högt belopp eller överskjutande skatt tillgodoräknats medför lågt belopp eller föreligger annan felaktighet till den skattskyldiges nackdel i hans skattsedel, äger den skattemyndig­het som utfärdat skattsedeln vidtaga rättelse.

Föreligger motsvarande felaktig­het i beslul om arbetsgivares ansva­righet för arbetstagares skatt, äger den skattemyndighet som meddelat beslutet vidtaga rättelse.

I Jråga om omprövning av beslut om fästställande av avgiftsunderlag för egenavgijier gäller bestämmef serna i 8 aa lagen (1959:551) om beräkning av pension.sgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Beslut om debitering till JÖljd av taxeringsbeslut skall omprövas på begäran av den .skaitskyldige. Den skattskyldiges begäran skall ha kommit in till skattemyndigheten inom tid som anges I 4 kap. 9 a taxeringslagen (1990:324).

Skattemyndigheten skall om­pröva ett beslut enligt denna lag i en fräga som kan ha betydelse för debi­teringen av skatt, ränta eller avgift, om den skaitskyldige eller arbetsgi­varen begär det eller om det finns andra skäl. Att omprövning skall ske när den skattskyldige eller ar­betsgivaren överklagat eu beslut framgår av 99 a-

Om något beslut i en jråga enligl denna lag Inte har fattats får skatte­myndigheten besluta I frågan I den ordning och Inom den tid som gäller för omprövningsbeslul.

Skattemyndigheten Jår avstå från att på eget initiativ ompröva ett be­slut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

Bestämmelserna I denna lag om tillkommande skatt gäller I tillämp­liga delar beträffande belopp som Jästställs till betalning enligt första eller andra styckena.

85 a

Om en fråga som avses I 84 a har avgjorts av allmän förvaltnings­domstol, Jår skattemyndigheten Inte ompröva Jrågan.

' Senaste lydelse 1990:579,

114

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

o   ,    ..

,       Bilaga 2

Omprövning pa  begäran  av  den

skaitskyldige eller arbetsgivaren

86     a

Vill den skallskyldige eller arbets­givaren begära omprövning av ett beslut, skall han göra detta skrift­ligt. Begäran .skall, om inte annat föreskrivs i tredje slycket, ha kom­mit in till skattemyndigheten JÖre utgången av det femte året ejier det kalenderår under vilket uppbörds­året har gått ut.

Om den skaitskyldige eller arbets­

givaren gör sannolikt att han Inte

inom två månader före utgången av

den tid som anges i JÖrsia stycket

fått kännedom om ett beslut enligt

denna lag som är till hans nackdel

v

eller skattsedel eller annan handling

med uppgiji om vad han ålagts att betala, får han ändå begära om­prövning. Begäran skall ha kommit in inom två månader från den dag hanfick sådan kännedom.

En begäran otn omprövning av beslut om preliminär ta.xering, sät­tet för uttagande av preliminär skall, debitering eller jämkning av sådan skatt, verkställande av skatte­avdrag och anstånd enligt 48 a med Inbetalning av skatt skall ha kom­mit in till skattemyndigheten Inom två månader från den dag då sökan­den fick del av beslutet.

Har den skattskyldige eller ar­betsgivaren inom den tid som anges i första eller andra stycket gett In skrivelsen med begäran om ompröv­ning till en annan skattemyndighet än den som fattat beslutet eller till en allmän förvaltningsdomstol, får ärendet ändå prövas. Skrivelsen skall då omedelbart översändas till den skattemyndighet som lättat be­slutet med uppgiji om den dag då handlingen kom in till myndigheten eller domstolen.

87     a

Om en begäran om omprövning

inte är egenhändigt undertecknad

av den som begär omprövningen ef

ler hans ombud, Jår skattemyndig-

115

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

heten utfärda föreläggande om alt undertecknande skall ske med på-JÖljd atl omprövning annars Inte görs.

88 a

Trots bestämmelsen I 85 a .lär en fråga som har avgjorts av länsrätt eller kammarrätt genom beslut som vunnit laga kraft omprövas, om be­slutet avviker från rättstillämpning­en i ett regeringsrättsavgörande som har meddelats därefter

Omprövning på initiativ av skat­temyndigheten

89a

Omprövar skattemyndigheten självmant ett beslut enligt denna j lag, får omprövningsbeslut som är tift den skattskyldiges eller arbetsgi­varens fordel meddelas före utgång­en av det femte året efter det kalen­derår under vilket uppbördsåret har gått ut.

Ett sådant omprövningsbeslul får meddelas även efter utgången av den tid som anges i första stycket

1.

om slutlig, kvarstående eller tillkommande skatt debiterats med för högt belopp eller överskjutande skatt tillgodoräknats med för lågt belopp,

2.

om det JÖreligger annan felak­tighet än som sägs under 1 tdl den skattskyldiges nackdel i hans skatt­sedel.

3.

om det föreligger motsvarande felaktighet som anges under I och 2 i beslul om arbetsgivares ansvarig­het for arbetstagares skatt, eller

4.

om belopp som har räknats in i den skattskyldiges underlag JÖr egenavgifter har ansetts Inte utgöra Inkomst av annat JÖrvärv.sarbete vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst.

90 a

Eu omprövningsbeslul som är till

nackdel Jör den skaitskyldige eller

arbetsgivaren Jår, utom i fäll som

avses i 92 a. inte meddelas efter ut-

1 ]g

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

/    j   ,  ;   j   .      Bilaga 2 

gängen av aret ejter det kalenderår

under vilket uppbördsåret har gått

ut.

Efterprövning

91§

Skattemyndigheten får meddela elt omprövningsbeslut som är tift nackdel för den skattskyldige eller arbetsgivaren efter utgången av den tid som anges i 90 a under de förut­sättningar och på det sätl som anges i 92-94 aa (efterprövning).

92  a

Efterprövning får ske

1.

vid rättelse av felräkning, miss­skrivning eller annal uppenbart för­biseende,

2.

om en arbetsgivare har gjort avdrag Jor preliminär eller kvarstå­ende skatt men inte redovisat och betalat In det innehållna beloppet,

3.

om en arbetsgivare utan skälig anledning har underlåtit att göra avdrag för preliminär eller kvarstå­ende skatt.

93    a

Efterprövning enligt 92 a I och 3 får ske endast om den avser belopp av någon betydelse.

Efterprövning får inte ske om skattemyndigheten tidigare fattat beslut om efterprövning avseende sammafråga.

94a

Skallemyndighetens beslut om efterprövning enligt 92 a 1 skaft meddelas före utgången av det fem­te året efter det kalenderår under vilket det uppbördsår, då skatten rätteligen skulle ha debiterats eller felaktigt restituerals, har gått ut.

Skattemyndighetens beslut om efterprövning enligt 92 a 2 och 3 skall meddelas före utgången av del femte året efter det kalenderår un­der vilket det uppbördsår, då skatten rätteligen skulle ha redovisats, har gått ut.

Har  skattskyldig   beviljats   an-

117

Nuvarande lydelse

(85a I mom.'")

Skattemyndighetens beslul enligt denna lag får överklagas hos läns­rätten av skattskyldig, arbetsgivare och riksskatteverket, om inte annal följer av andra stycket. 1 fråga om beslut om fastställande av avgifts­underlag för egenavgifter gäller vad som föreskrivs i 11 13§§ lagen (1959:551) om beräkning av pen­sionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäk­ring.

Beslut om revision enligt 78 a I mom. och beslut varigenom vite har JÖrdagts Jår inte överklagas. Inte heller beslut enligt 55 a 1 mom. JÖrs­ia stycket och 55 a 2 mom. andra stycket samt beslut rörande Jram-ställning om försättande i konkurs, ackordsjörslag och avskrivning av skatt Jår överklagas.

'" Senaste lydelse 1990:329.

Föreslagen lydelse

stånd med betalning av skatt I av­vaktan på kammarrätts eller rege­ringsrättens beslut med anledning av överklagande, får i Jäll som avses i 92 a 3 ejierprövnlng ske inom en tid av ytterligare högst två år, räk­nat från utgången av det kalender­år, då domstolens beslut meddela­des.

Om den skattskyldige eller arbets­givaren har avlidit, får beslul om ejierprövnlng inte meddelas efter ut­gången av det andra året ejier det kalenderår då bouppteckningen ej­ter honom gavs In Jor registrering.

Beslut om särskilda debiteringsåt­gärder

95       a

Skattemyndigheten skaft snarast efter det att ett beslul om taxerings­åtgärder enligt taxeringslagen (1990:324) har meddelats eller en allmän förvaltningsdomstol medde­lat beslut t elt mål som är av bety­delse JÖr debiteringen av skatt göra den ändring i skattedebiteringen som JÖranleds av beslutet.

Överklagande m. m.

96      a

Skattemyndighetens beslul får överklagas hos länsrätten av skatt­skyldig, arbetsgivare och riksskatte­verket, om inte annat följerav 97 a. 1 fråga om beslut om fastställande av avgiftsunderlag för egenavgifter gäller vad som föreskrivs i 

II 

13§§ lagen (1959:551) om beräk­ning av pensionsgrundande in­komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Prop. 1990/91:46 

Bilaga 2

118

Nuvarande lydelse

Den skaltskyldiges eller arbetsgi­varens överklagande skall vara skriftligt och ha kommu in inom två månader Jrån den dag klaganden fick del av beslutet. Vid överklagan­de av beslul om debitering lift följd av ta.xeringsbeslut gäller besläm­melserna i 6 kap. 3 a taxeringslagen (1990:324).

Överklagande av riksskatteverket skaft vara skriftligt och ha kommti in inom två månader från den dag beslutet meddelades.

Riksskatteverket får hos länsrät­ten yrka att arbetsgivare åläggs an­svarighet för arbetstagares skau.

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

97a

Föreläggande vid vite och beslut om revision enligt 78 a 1 mom. får inle överklagas. Inte heller beslut enligl 55 a 1 mom. första stycket och 55 a 2 mom. andra stycket eller beslut rörande framställning omför-sällande i konkurs, ackordsförslag och avskrivning av skatt får över­klagas.

Den skattskyldiges och arbetsgiva-' rens överklagande

98 a

överklagandet skall vara skriftligt och ha kommit införe utgången av del femte året efter det kalenderår under vilket uppbördsåret har gått ut. Om del överklagade beslutet har meddelats efter den 30 juni femte året efter det kalenderår under vU-ket uppbördsårel har gått ut och kla­ganden har fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år, får överklagandet dock komma in inom två månader från den dag då kla­ganden fick del av beslutet.

Överklagande av beslut om preli­minär taxering, sättet för uttagande av preliminär skatt, debitering eller jämkning av sådan skall, verksläf lande av skatteavdrag och anstånd enligt 48 a med Inbetalning av skatt skad ha kommit in Inom två måna­der från den dag då klaganden fick

119

Nuvarande lydelse

(87a")

Besvär över beslut enligt denna lag eller över taxering inverkar icke på skyldigheten att erlägga den skatt, som besvären rör.

Åtgärd enligt denna lag skall verkställas oavsett att det beslut el­ler utslag som föranleder åtgärden icke vunnit laga kraft. Motsvarande gäller vid verkställighet enligt ut­sökningsbalken.

(87aa")

Vad som sägs i 46 § 3 mom., 47, 58, 65 och 66 §§, 69 § 1 mom., 70 § 2 mom., 71, 75-77 a §§ och 78 § samt i 80, 81, 83 och 84§§, 85 a 1

Föreslagen lydelse

del av beslutet.

Vid överklagande av beslut om debitering tift följd av ta.xeringsbe­slut gäller bestämmelserna I 6 kap. 3 a taxeringslagen (1990:324).

Den skattskyldige och arbetsgiva­ren får överklaga eu beslut enligt denna lag även om del Inte gått ho­nom emot.

Riksskatteverkets överklagande

100 a

överklagandet skall vara skriftligt och ha kommit in inom tldsfrisl som enligt 89, 90 och 94 aa gäller för beslut om omprövning på initiativ av skattemyndighet eller efter sådan tid men inom två månader från den dag då det överklagade beslutet meddelades.

Överklagas ett omprövningsbeslul som avser efterprövning och yrkas ändring tdl den skaltskyldiges eller arbetsgivarens nackdel, skall över­klagandet ha kommit in inom två månader från den dag då beslutet meddelades.

Riksskatteverket får hos länsrät­ten yrka atl en arbetsgivare åläggs ansvarighet för arbetstagares skatt.

103     a

En begäran om omprövning eller ett överklagande av ett beslut enligl denna lag eller av ett beslul om taxe­ring inverkar Inte på skyldigheten att betala den skatt, som ompröv­ningen eller överklagandet rör.

Åtgärd enligt denna lag skall verkställas oavsett att det beslul el­ler utslag som föranleder åtgärden inte vunnit laga kraft. Motsvarande gäller vid verkställighet enligt ut­sökningsbalken.

104     a

Vad som sägs i 46 § 3 mom., 47, 58, 65 och 66 §§, 69 § 1 mom., 70 § 2 mom., 71, 75-77 a§§ och 78 § samt i 80, 81, 83, 84 och 96 §§, 99 §

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

" Senaste lydelse 1986:1288. ' Lydelse enligt prop. 1990/91:5

120

Nuvarande lydelse

mom., 86 1 mom. samt 86 a  gäller i tillämpliga delar också i frå­ga om den som är skyldig att göra skatteavdrag från sådan ränta eller utdelning som avses i 3 § 2 mom. I tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare och arbetstagare skall då gälla den som är skyldig att göra skatteavdraget, respektive den för vilken skatteavdraget gjons.

Föreslagen lydelse

1 mom. samt 101 § gäller i tillämp­liga delar också i fråga om den som är skyldig atl göra skatteavdrag från sådan ränta eller utdelning som av­ses i 3 § 2 mom. 1 tredje stycket. Vad som där sägs om arbetsgivare och arbetstagare skall då gälla den som är skyldig att göra skatteavdra­get, respektive den för vilken skat­teavdraget gjorts.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

2.

De nya bestämmelserna tillämpas första gången på ärenden och mål som avser uppbördsårel 1991/92.

3.

Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om skatt som grundas på 1990 eller tidigare års taxeringar eller eftertaxering för sådanl år.

4.

De nya bestämmelserna om anståndsränta och riksskatteverkets över-klaganderätl tillämpas dock från och med den 1 januari 1991 även om beslutet meddelats dessförinnan.

121

2 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare'

delsan 12, 13, 15-20, 45 och 55 §§ skall upphöra atl gälla,

dels alt rubrikerna närmast före 11 och 17 §§ skall utgå,

dels alt nuvarande 50-53 och 56 §§ skall betecknas 68, 70, 72 och 76-78§§,

dels att 2, 10, 11, 21, 22, 28, 30, 31, 37-42 och 46 §§, de nya 68, 70, 72 och 76 §§ samt rubriken närmast före 10 § skall ha följande lydelse,

dels alt rubrikerna närmast före 28 § och nuvarande 50 § skall sättas närmast före 27 a § respektive den nya 68 §.

dels all det i lagen skall införas tjugofyra nya paragrafer, 27 a, 50-67, 69, 71 och 73 - 75 §§, samt närmast före 50, 52,57, 59, 67, 70, 73 och 76 §§ åtta nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2§-

I 

denna lag förslås med

lön: sådan lön eller annan ersättning enligl 2 kap, 3-5 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter på vilken arbetsgivaravgifter skall beräknas;

uppbördsdeklaraiion: sådan uppbördsdeklaration som anges i 54 § 1 mom, uppbördslagen (1953:272);

månadsavgiji: de arbetsgivaravgifter som skall redovisas enligt 4 §;

utgiflsår: del kalenderår för vilket arbetsgivaravgifter skall betalas;

årsavgift: summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på utgiflsåret;

årsuppgifi: en arbetsgivares uppgift om den lön på vilken årsav­gift skall beräknas;

redaravgift: de arbetsgivaravgifter som avser lön för vilken sjömansskatt skall betalas;

restltutionsränta: ränta enligl 24 §;

anståndsränta: ränta enligt 30 §.

Fastställelse av månadsavgift, m. m.

Beslut om månadsavgift

io

§

-

Skattemyndigheten skall Jäststäf Månadsavgiji skall beslutas för la månadsavgiften och I förekom- varje månad med ledning av upp-mande faft ålägga betalnlngsskyf     bördsdeklaratlon   och   övriga   tiU-

' Senaste lydelse av 12 § 1987:1208

15

§

 1990:332

16

§

 1990:332

17

§

 1990:332

18

§

 1990:332

19

§

 1990:332

20

§

 1990:332 53 

§

1990:332

55

i) 1990:332

56

§

 1986:1388.

- Senaste lydelse 1990:332,

122

 Senaste lydelse 1990:332,

Nuvarande lydelse

dighet Jör arbetsgivaren om denne har

1.

underlåtit att lämna redovis­ning enligt 4 a;

2.

lämnat oriktig uppgift och må­nadsavgiften på grund därav blivit .för låg; eller

3.

redovisat Jör hög månad.savgift och beslut om restitution eller av­kortning skaft meddelas.

Betalitingsskyldighel skaft också åläggas arbetsgivaren jör avgift.sbe-topp som har redovisats i uppbörds­deklaration men inte betalats. Be­lopp för vilket betalnlng.sskyldlghet ålagis får omedelbart drivas in.

Kan på grund av brister i arbets­givarens uppgifter, bokföring eller anteckningar om utgiven lön underiaget för den månadsavgift som skall fastställas inte beräknas tillförlitligt, skall det uppskattas av skaltemyndigheten efter vad som bedöms vara skäligt med hänsyn lill föreliggande omständigheter så­som verksamhetens art och omfatt­ning.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgiji som han har lämnat om värde av naturaför­mån har varit oriktig får skattemyn­digheten Inte på grund av del felak­tiga värdet fastställa höjd månads­avgift. Skattemyndigheten behöver inte heller besluta om rättelse när den oriktiga uppgijien avseende na-turajörmånen gäller ett mindre be­lopp och rättelse Inte yrkas av ar­betsgivaren.

Månadsavgift får fastställas även i Jäll då avgift JÖr samma månad tidigare Jästställts. Beslut enligt denna paragraf får Inte meddelas om årsavgift harjastställts.

Föreslagen lydelse gängliga handlingar.

Ejier den 1 mars åi-el ejier utgljis­året Jår beslut om månad.savgift er­sättas med beslut om årsavgift.

Har arbetsgivaren inte lämnat uppbördsdeklaraiion efter kan på grund av brister i arbetsgivarens uppgifter, bokföring eller anteck­ningar om utgiven lön underlaget för den avgift som skall beslutas inte beräknas tillförlitligt, skall del uppskattas av skattemyndigheten efter vad som bedöms vara skäligt med hänsyn till föreliggande om­ständigheter såsom verksamhetens art och omfattning.

Prop. 1990/91:46 

Bilaga 2

11 r

Skattemyndigheten eller riksskat­teverket får anmana en arbetsgivare att Inom den tid som angetts I an­maningen lämna årsuppglft.

Har arbetsgivaren lämnat upp­bördsdeklaraiion Inotn den tid som anges i 54 a I mom. Jörsta stycket uppbördslagen    (1953:272)    eller

' Senaste lydelse 1990:332.

123

Nuvarande lydelse

Har uppbördsdeklaraiion läm­nats under särskilt redovisnings­nummer skaft årsuppgifi lämnas under samma nummer.

Föreslagen lydelse

inom den tid som anges i ett beslul om anstånd med att lämna deklara­tion anses beslut om månadsavgif­ten ha fallats t enlighet med dekla­rationen.

Om deklarationen inte har kom­mit in till skattemyndigheten inom den tid som anges i första stycket, anses månadsavgiften ha bestämts till noll kronor Kommer deklaratio­nen In till skattemyndigheten vid en senare tidpunkt anses beslut i stället ha fattats i enlighet med deklaratio­nen, om inte ett omprövningsbeslut har meddelats dessförinnan.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

21§

Den som i egenskap av företräda­re för en arbetsgivare, som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtit atl betala arbetsgivaravgifter i rätt tid och ordning är tillsammans med ar­betsgivaren belalningsskyldig för beloppet samt den restavgift och tilläggsavgift som belöper på delta. Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det föreligger sär­skilda skäl.

Den som i egenskap av företräda­re för en arbetsgivare, som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtit att betala arbetsgivaravgifter i den tid och ordning som anges i 4 och 9 aa är tillsammans med arbetsgivaren betalningsskyldig för beloppet samt den restavgift och tilläggsavgift som belöper på detta. Betalnings­skyldigheten får jämkas eller efter­ges om det föreligger särskilda skäl.

Talan om att ålägga betalningsskyldighet skall föras vid allmän domstol. Talan får inte väckas sedan arbetsgivarens betalningsskyldighet för belop­pet har bortfallit enligl lagen (1982:188) om preskription av skatleford­ringar m. m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet får indriv­ning ske i den ordning som gäller för indrivning av skatt enligt uppbörds­lagen (1953:272). Därvid får införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken äga rum.

Den som har fullgjort sin betalningsskyldighet enligl första stycket får söka beloppet åter av arbetsgivaren. Därvid skall bestämmelserna i 76 § uppbördslagen tillämpas.

Bestämmelserna i 4§ preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligl tredje stycket.

22 

§

Har en arbetsgivare avlidit och skall betalningsskyldighet åläggas för arbetsgivaravgifter som belöper på tid före dödsfallet, skall betal­ningsskyldigheten åläggas dödsbo­et.

Har en arbetsgivare avlidit är dödsboet efter honom skyldigt att betala de arbetsgivaravgifter som belöper på tid före dödsfallet.

124

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 2

27aa

Arbetsgivaravgifter och anstånds-ränta som Inle har betalats I rätt tid och ordning får omedelbart drivas in.

28 §'

Har arbetsgivaravgifter inte beta-

Har arbetsgivaravgifter inte beta­

lats i den tid och ordning som är

lats i den tid och ordning som är

föreskriven i denna lag för betal-

föreskriven i denna lag för betal­

ning av sådan avgift eller som har

ning av sådan avgift eller som har

bestämts enligl 7 §, 19 a andra styc-

beslämts enligt 7 § eller 30 §, utgår

kel eller 54 §, utgår restavgift och

restavgift och tilläggsavgift enligt

tilläggsavgift enligl 58 § 1 mom.

58 § 1 mom. uppbördslagen

uppbördslagen (1953:272). Därvid

(1953:272). Därvid skall bestäm-

skall bestämmelserna i 58 § 2 mom.

melserna i 58 § 2 mom. första styc-

första stycket samma lag tillämpas.

ket samma lag tillämpas.

Uppbördslagens bestämmelser om indrivning, avkortning, avskrivning och anlagande av ackordsförslag skall också tillämpas i fråga om belopp på vilket denna lag är tillämplig. Införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken får äga rum.

30 

§

*

Har ett beslut om betalnlngsskyf

Har etl beslut om arbetsgivarav-

dighet överklagats eller kan annars

gifter överklagats eller kan annars

betalningsskyldigheten antas kom-

avgiftsbeloppet antas komma att

ma atl sättas ned får skattemyndig-

sättas ned får skattemyndigheten

heten medge anstånd med betal-

medge anstånd med betalningen,

ningen. Därvid gäller bestämmel-

Därvid gäller beslämmelserna i

serna i 49§ 1, 2 och 3 mom. upp-

49 § 1, 2 och 3 mom. uppbörds-

bördslagen (1953:272) i tillämpliga

lagen (1953:272) i tillämpliga de-

delar,

lar.

Den som har fått anstånd skall betala ränta (anståndsränta) för den del av anslåndsbeloppet för vilket betalningsskyldighet kvarstår vid anstånds­tidens utgång. Anståndsränta beräknas för visst kalenderår efter en ränte­sats som med tre procentenheter överstiger det av riksbanken fastställda diskonto som gällde vid utgången av det föregående året.

Anståndsränla utgår från och med månaden efter den, då beloppet skulle ha eriagts om anstånd inle hade medgetts, lill och med den månad, då anslåndsliden gått ut eller, om betalning skett dessförinnan, lill och med den månad betalning skett. Anståndsränta som understiger 50 kronor skall dock inte påföras. Öretal som uppkommer vid ränteberäkningen bortfaller.

Bifalls arbetsgivarens yrkande av skattemyndigheten skall erlagd ränta återbetalas. Bifaller domstol ett överklagande skall eriagd ränta återbetalas sedan domen vunnit laga kraft. På återbetalat belopp beräknas restitu­lionsränta. 1 fråga om ränteberäkningen gäller i tillämpliga delar 24 §,

Sedan skattemyndigheten  ålagt arbetsgivaren   betalningsskyldighet

 Senaste lydelse 1987:1208, ''Senaste lydelse 1990:332.

125

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

Jör räntebeloppet får det omedelbart drivas in.

I fråga om befrielse från anståndsränta gäller beslämmelserna i 49 § 5 mom. uppbördslagen.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

31

Bestämmelserna i 1-13 och /5 30§§ gäller också redaravgift, om inte annat följer av vad som föreskrivs i andra stycket eller i 32-35 och 37 §§.

I stället för tidsangivelsen den I mars året efter utgiftsåret i / 7 § skall i fråga om redaravgift gälla den 30 april året efter utgiflsåret.

Bestämmelserna i 1-/2, 2/ 30 och 5067 gäller också redarav­gift, om inte annat följerav vad som föreskrivs i andra stycket eller i 32-35 och 37 §§.

I stället för tidsangivelsen den 1 mars året efter utgiftsåret i 10 § skall i fråga om redaravgift gälla den 30 april året efter utgiftsåret.

37

§

Beslut om betalningsskyldighet för redaravgift får meddelas bara om sjömansskatt har betalats för lönen eller om den sjömansskatt som belöper på lönen får drivas in.

Beslul som medför betalnings­skyldighet för redaravgift får med­delas bara om sjömansskatt har be­talats för lönen eller om den sjö­mansskatt som belöper på lönen får drivas in.

38 §

En arbetsgivare, som i uppbörds­deklaration, årsuppgiji eller annat skriftligt meddelande om sin skyl­dighet alt betala arbetsgivaravgifter har lämnat en uppgift som befinns vara oriktig, påförs avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbe­lopp som ytterligare rätteligen skall utgå.

En arbetsgivare, som i uppbörds­deklaration eller annat skriftligt meddelande om sin skyldighet att betala arbetsgivaravgifter har läm­nat en uppgift som befinns vara oriktig, påförs avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbelopp som ytteriigare rätteligen skall utgå.

39 §

Har med stöd av bestämmelserna i 10 eller 18 § om uppskattning gjorts avvikelse från de uppgifter som en arbetsgivare har lämnat i uppbördsdeklaration, årsuppglft el­ler annat skriftligt meddelande om sin skyldighet att belala arbetsgi­varavgifter, påförs arbetsgivaren avgiftstillägg med 20 procent av det avgiftsbelopp som på grund av upp­skattningen ytterligare skall utgå. Till den del uppskattningen inne­fattar  rättelse  av  oriktig  uppgift

Har med stöd av bestämmelserna i 10 § tredje stycket om uppskatt­ning gjorts avvikelse från de uppgif­ter som en arbetsgivare har lämnat i uppbördsdeklaration eller annat skriftligt meddelande om sin skyl­dighet att betala arbetsgivaravgif­ter, påförs arbetsgivaren avgiftstill-lägg med 20 procent av det avgifts­belopp som på grund av uppskatt­ningen ytterligare skall utgå. Till den del uppskattningen innefattar rättelse av oriktig uppgift från ar-

' Senaste lydelse 1987:1208,

126

Nuvarande lydelse

från arbetsgivaren skall dock av­giftstillägg utgå enligl bestämmel­serna i 38 §.

Föreslagen lydelse

belsgivaren skall dock avgiftstillägg utgå enligl bestämmelserna i 38 §.

Prop. 1990/91:46 

Bilaga 2

40 

§

Har avgiftsunderlaget uppskat­tats med stöd av 10 eller /S§ på grund av all uppbördsdeklaraiion eller årsuppgiji inte har lämnats, påförs avgiftstillägg om uppbörds-deklaration efter årsuppglft inte kommit in trots atl anmaning har sänts ut till arbetsgivaren. Tillägget beräknas till 20 procent av det av­giftsbelopp som på grund av upp­skattningen påförs utöver vad som skulle ha utgått enligl skriftliga uppgifter som arbetsgivaren läm­nat. Till den del uppskattningen in­nefattar rättelse av oriktig uppgift från arbetsgivaren skall avgiftstill-lägg utgå enligl bestämmelserna i 38 §.

Har avgiftsunderlaget uppskat­tats med stöd av 10 § tredje stycket på grund av att uppbördsdeklara­tion inle har lämnats, påförs av­giftstillägg om uppbördsdeklara­tion inte kommit in trots all anma­ning har sänts ul till arbetsgivaren. Tillägget beräknas till 20 procent av det avgiftsbelopp som på grund av uppskattningen påförs utöver vad som skulle ha utgått enligt skriftliga uppgifter som arbetsgivaren läm­nat. Till den del uppskattningen in­nefattar rättelse av oriktig uppgift från arbetsgivaren skall avgiflslill­lägg utgå enligt bestämmelserna i 38 §.

41 r

Etl beslul om avgiftstillägg enligt 40 § skall undanröjas, om upp­bördsdeklaration eller årsuppgiji kommer in till skattemyndighet el­ler allmän förvaltningsdomstol inom tre veckor från den dag då ar­betsgivaren fick del av beslutet.

Elt beslul om avgiftstillägg enligl 40 § skall undanröjas, om upp­bördsdeklaraiion kommer in till skattemyndighet eller allmän förvaltningsdomstol inom en må­nad från utgången av den månad då arbetsgivaren fick del av beslutet.

42 

§

Avgiftstillägg påförs inte i sam­band med rättelse av en felräkning eller felskrivning, som uppenbart framgår av uppbördsdeklaration, årsuppgiji eller annat skriftligt meddelande från arbetsgivaren.

Avgiftstillägg påförs inte i sam­band med rättelse av en felräkning eller felskrivning, som uppenbart framgår av uppbördsdeklaration el­ler annal skriftligt meddelande från arbetsgivaren.

Har en arbetsgivare frivilligt rätlat oriklig uppgift, påförs inte avgiflslill­lägg.

46 r

Om betalningsskyldighet för ett avgiftsbelopp enligt 20a inte längre kan åläggas får skattemyndigheten inle påföra avgiftstillägg på belop­pet.

Om betalningsskyldighet för ett avgiftsbelopp inle längre föreligger får skattemyndigheten inte påföra avgiftstillägg på beloppet.

* Senaste lydelse 1990:332. * Senaste lydelse 1990:332,

127

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

,      ,

......... 

Bilaga 2

Avgiftstillägg får inte påföras om arbetsgivaren har avlidit.

Omprövning

5oa

Skattemyndigheten skall om­pröva eu beslut enligt denna lag i en Jråga som kan ha betydelse för sky f digheten alt belala arbetsgivaravgif­ter, ränta eller särskild avgiji, om arbetsgivaren begär det eller om det finns andra skäl. Beslut om för­handsbesked enligt 22 a a får dock omprövas endast på begäran av nå­gon av sökandena. Att omprövning skaft ske när ett beslul har överkla­gats framgår av 72 a.

Skattemyndigheten får avstå från att på eget Initiativ ompröva ett be­slut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

51    a

Om en årsavgift har beslutats får skattemyndigheten Inte ompröva en fråga om beslut om månadsavgiji som skall ingå i årsavgiften. En be­gäran om sådan omprövning skall anses avse beslutet om årsavgift.

Om en fråga som av.ses I 50 a har avgjorts av allmän JÖrvaltnings­domstol, får skattemyndigheten Inte ompröva Jrågan.

Omprövning  på   begäran   av   ar­betsgivaren

52    a

VUl arbetsgivaren begära ompröv­ning av ett beslut, skall han göra delta skriftligt. Begäran skall, om Inte annat föreskrivs 153 a, ha kom­mit in till skallemyndigheten JÖre utgången av det sjätte året efter ut­giflsåret.

Om arbetsgivaren gör sannolikt

atl han inte inom två månader före

utgången av den tid som anges i

första stycket Jäll kännedom om elt

beslul enligt denna lag som är till

hans nackdel eller handling med

uppgift om vad han ålagts att beta­

la, får han ändå begära ompröv­

ning. Begäran skall ha kommit in

inom två månader från den dag han

128

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

fick sådan kännedom.

Har arbetsgivaren Inom den tid som anges i Jörsta eller andra styc­ket gett in skrivelsen med begäran om omprövning till en annan skat­temyndighet än den som lättat be­slutet eller till en allmän förvalt­ningsdomstol, Jår ärendet ändå prö­vas. Skrivelsen skall då omedelbart översändas till den skattemyndighet som fattat beslutet med uppgift om den dag då handlingen kom in till myndigheten eller domstolen.

53    a

En begäran om otnprövning av beslut enligt 6 a tredje stycket eller 7 a skall ha kommit In till skatte­myndigheten Inom två månader från det arbetsgivaren fick del av be­slutet och en begäran om ompröv­ning av ett beslut enligt 22 a a skall ha kommit In till skattemyndighe­ten inom tre veckor Jrån det sökan­den fick del av beslutet.

54     a

Om en begäran om omprövning Inte är egenhändigt undertecknad av den som begär omprövningen ef ler hans ombud, Jår skattemyndig­heten utjärda föreläggande om att undertecknande skall ske med på­följd att omprövning annars inte görs.

55    a

Även om tiden för begäran om omprövning har gått ut, får ett be­slut om avgiftstillägg på begäran av arbetsgivaren omprövas, så länge beslutet i den avgiftsfråga som för­anlett avglftstlUägget Inte har vunnit laga kraft.

56    a

Trots bestämmelsen I 51 a andra

stycket får en fråga som har avgjorts

av länsrätt eller kammarrätt genom

beslut som vunnit laga kraft om­

prövas, om beslutet avviker Jrån

rättstillämpningen i eu regerings­

rättsavgörande som har meddelats

därefter.

' 29

9   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 46

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

.....

,        Bilaga 2

Omprövning pa initiativ av skat­temyndigheten

57 a

Omprövar skattemyndigheten .självmant ett avgiftsbeslut, får om­prövningsbeslut som är till arbetsgi­varens JÖrdel meddelas JÖre utgång­en av det sjätte året efter ulgiftsåret.

Ett sådant omprövningsbeslut lär meddelas även efter utgången av sjätte året ejier utgljisåret, om det föranleds av skattemyndighets eller allmän förvaltningsdomstols beslul angående annat utgijtsår eller an­nan arbetsgivare eller om ett belopp som har inräknats i avgiftsunderla­get Inte har ansetts utgöra inkomsl av anställning vid beräkningen av pensionsgrundande Inkomsl.

Å ven om tiden Jör omprövning en­ligl första stycket har gått ut får skattemyndigheten lill arbetsgiva­rens fördel självmant ompröva ett beslut om avgiftstillägg så länge be­slutet i den avgiftsfråga som föran­lett avgiftstillägget Inte har vunnit laga kraft.

58 a

Ett omprövningsbeslut .som är till nackdel Jör arbetsgivaren får, utom i faU som avses i tredje stycket samt I 60 och 61 aa. inte meddelas efter utgången av andra året efter utgifts-året.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgiji som han har lämnat om värde av naturaför­mån har varit oriktig Jår skattemyn­digheten inte på grund av det felak­tiga värdet ompröva beslutet till ar­betsgivarens nackdel.

Har arbetsgivaren Inte gett In

uppbördsdeklaration 1 rätt tid, Jår

ett omprövningsbeslut som är till

hans nackdel meddelas efter ut­

gången av den tid som anges i förslå

stycket. Ett sådant omprövningsbe­

slut får meddelas inom ett år från

den dag uppbördsdeklarationen

kom In till skattemyndigheten, dock

senast JÖre utgången av sjätte året

efter utgljisåret.

130

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

Prop. 1990/91:46

Efterprövning 59a

Skattemyndigheten får meddela ett omprövningsbeslul som är tift nackdel för arbetsgivaren efter ut­gången av den tid som anges i 58 a under de förutsättningar och på det sätt som anges I 60-66aa (efter­prövning).

] 60 a

'.: Efterprövning får ske om arbetsgi-. våren

I. i uppbördsdeklaraiion eller på annat sätt lätnnat oriktig uppgift, .2. lämnat oriktig uppgift I mål om arbetsgivaravgifter,

3. underlåtit att lämna uppbörds-deklaration efter Infordrad upplys­ning

och den orikliga uppgiften eller underlåtenheten medfört att ett av­giftsbeslul blivit felaktigt eller Inte fattats.

6ia Efterprövning får också ske

1.

vid rättelse av Jélräkning, miss-skrlvnlng eller annat uppenbart för­biseende,

2.

om ett belopp som inle har in­räknats i avgiftsunderlaget har an­setts utgöra inkomsl av anställning vid beräkningen av pensionsgrun­dande inkomst.

Efterprövning enligt Jorsta stycket 2 får Inte ske om beslutet skulle framstå som uppenbart oskäligt.

62 a

Ejierprövnlng enligt 60 a och 61 a första stycket 1 får ske endast om den avser belopp av någon bety def se.

Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgift som han har lämnat om värde av naturaför­mån har varit oriktig får skattemyn­digheten Inte på grund av del felak­tiga värdet besluta om höjd avgift.

131

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

r-r.      ..        r.    .        ,

Bilaga 2

Ejierprövnlng Jar  inte ske om

skattemyndigheten   tidigare fattat

beslut om efterprövning avseende

sammafråga.

63     a

Skattemyndighetens beslut om efterprövning skall meddelas före utgången av sjätte året ejier utgljis­året om inte annal anges i 64 

66 aa-

64     a

Beslut om ejierprövnlng enligt 61 a Jörsta stycket 2 får meddelas även ejier dén tid som anges t 63 a men senast sex månader ejier del beslut som föranleder ändringen.

Beslut om ejierprövnlng på grund av oriktig uppgiji i omprövnings­ärende eller mål om arbetsgivarav­gifter får meddelas efter den tid som anges i 63 a men senast inom ett år från utgången av den månad då skattemyndighetens eller domsto­lens beslut i ärendet eller målet vun­nit laga kraft.

Om arbetsgivaren har avlidit. Jår beslut om efterprövning inte medde­las efter utgången av det andra året efter det kalenderår då bouppteck­ningen ejier honom gavs in för re­gistrering.

65    a

Har arbetsgivaren på sätt som an­ges 114 a andra stycket skattebrotts­lagen (1971:69) delgetts underrät­telse om misstanke om brott som avser arbetsgivaravgifterna efter har åtal väckts mot honom JÖr sådant brott, Jår beslut om efterprövning för den period som brottet avser medde­las av skattemyndigheten även efter utgången av den tid som anges i 63 a- Detsamma gäller om tiden för att ådöma arbetsgivaren påföljd for sådant brott har förlängts genom be­slul enligt 14 a a skattebrottslagen.

Beslut om ejierprövnlng får I fall

som avses I 12 a skattebrottslagen

också meddelas efter utgången av

den tid som anges i 63 a-

132

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 2 Beslut enligt första stycket skall

meddelas före utgången av kalen­deråret efter det år då någon av de där angivna åtgärderna JÖrst vid­togs. Beslut enligt andra stycket skall meddelas JÖre utgången av kalender­året efter det år då åtgärd som avses i 12 a skattebrottslagen vidtogs. Har arbetsgivaren avlidit skall dock be­slut om ejierprövnlng meddelas Inom sex månader från dödsfallet.

Beslut enligt första stycket skall, utom I Jäft som avses i 12 a skalte­brottslagen, undanröjas av skatte­myndigheten, om åtal inte väcks på grundval av den förundersökning som föranlett underrättelsen om brottsmisstanke eller beslutet om tidsförlängning efter, om åtal har väckts, åtalet läggs ned eller Inte bi­falls tift någon del.

66 a

Vad som sägs t 65 a tUlämpas också beträffande en juridisk per­sons arbetsgivaravgifter, om åtgärd som avses I 65 a första stycket har vidtagits mot den som har företrätt den juridiska personen eller om Jäll som avses i 12 a skattebrollslagen (1971:69) föreligger beträflände ho­nom.

Beslut om särskilda debiteringsåt­gärder

67a

Skattemyndigheten skall snarast efter det att en aUmän JÖrvaltnings­domstol meddelat beslut I mål om arbetsgivaravgifter besluta de avgif­ter och vidta de debiteringsåtgärder I övrigt som föranleds av domstolens beslut.

(50 a'")

68 a

Skaltemyndighetens beslut får överklagas hos länsrätten, Sjömansskattekonlorets beslut får överklagas hos sjömansskatlenämn­den,

Riksskatteverkets, skattemyndig­hetens eller sjömansskattekontorets

'" Senaste lydelse 1990:332,

133

10   Riksdagen 1990/91. I .saml. Nr 46

Nuvarande lydelse

beslul om revision eller beslut var­tgenom vite har JÖrdagts Jår Inte överklagas.

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

(50 a a")

Överklagande av arbetsgivare, del allmänna ombudet för sjömansskatt eller, när fråga är om beslut enligt 22 a a, någon av sökandena skall vara skriftligt och ha kommit in inom två månader från den dag kla­ganden fick del av beslutet.

överklagande av riksskatteverket skall vara skriftligt och ha kommit in inom två månader från det beslu­tet meddelades.

Riksskatteverkel Jår hos länsrät­ten yrka att arbetsgivaravgifter på­förs en arbetsgivare.

(5 fr-)

Beslul av skattemyndigheten eller sjömansskailekontoret, som får överklagas, skall på ansökan av ar­betsgivaren efter, när fråga är om beslut enligt 22 a a, någon av sökan­dena omprövas av skattemyndighe­ten respektive sjömansskattekonto-

" Senaste lydelse 1990:332. '-Senaste lydelse 1990:332,

69a

Föreläggande vid vite och beslut om revision får inle överklagas.

Arbetsgivarens överklagande m. m.

70      a

Överklagandet skall vara skrift­ligt och, om inte annat föreskrivs i andra eller tredje stycket, ha kom­mit in före utgången av det sjätte året efter utgiftsåret. Om det över­klagade beslutet har meddelats efter den 30 juni sjätte året efter det ul-gijisårsom beslutet avser och arbets­givaren har fått del av beslutet efter utgången av oktober samma år, får överklagandet dock komma in inom två månader från den dag då arbets­givaren fick del av beslutet.

Överklagande av beslut enligt 6 a tredje slycket eller 7 a skall ha kom­mit in inom två månader från den dag arbetsgivaren Jick dd av beslu­tet.

Överklagande av beslut enligt 22 a a skall ha kommit in inom tre vec­kor från det klaganden Jick dd av beslutet.

Ett avgijisbeslul får överklagas även om del inte gått klaganden emot.

71      a

Även om tiden för överklagande har gått ut, jår ett beslut om avgljts-lillägg överklagas så lätxge beslutet I den avgijisjråga som föranlett av­giftstillägget Inte har vunnit laga kraft. 72 a

134

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

rei. Ansökningshandlingen skaft ha kommu In före överklagandetidens utgång

Bestämmelserna i 6 kap. 5 7 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller när en arbetsgivare eller, när fråga är om beslul enligt 22 a §, någon av sökandena har överklagat skattemyndighetens beslul.

Om överklagandet avser ett beslut om månadsavgiji och årsavgift som skall omjäita månadsavgiften har beslutats, skall överklagandet anses avse beslutet om årsavgift.

Överklagande av riksskatteverket ef ler del allmänna ombudet för .sjö­mansskatt

73     a

Överklagandet skall vara skriftligt och ha kommit in inom tidsfrist som enligt 57, 58 och 63-66aa gäller för beslut om omprövning på initia­tiv av skattemyndighet efter ejier så­dan tid men inom två månader från den dag då det överklagade beslutet meddelades.

Överklagas etl omprövningsbeslul som av.ser efterprövning och yrkas ändring UU arbetsgivarens nackdel, skall överklagandel ha kommit in inom två månader från den dag då beslutet meddelades.

74     a

Riksskatteverket får hos länsrät­ten yrka att arbetsgivaravgifter på­förs en arbetsgivare.

Riksskatteverket får inte överkla­ga ett beslut enligl 22 a ,f

75     a

Om riksskaUeverket har överkla­gat etl avgiftsbeslut, skall därav för­anledd talan om .särskild avgift fö­ras samtidigt.

Överklagande av länsrättens och kammarrättens beslut m. m.

(52 a'')

Länsrättens beslut i fråga som av­ses i 6 § tredje stycket, 7 §, 22 a § andra stycket eller 30 § första styc­ket får dock inle överklagas.

76     a

Länsrättens beslut i fråga som av­

ses i 6 § tredje stycket, 7 §, 22 a §

andra stycket eller 30 § första styc­

ket får inle överklagas.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

'Senaste lydelse 1990:332.

135

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

Bilaga 2 Sjömansskattenämndens beslut överklagas hos kammarrätten inom den

tid som gäller vid överklagande hos kammarrätten av nämndens beslut

enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt. Beslut i fråga som avses i 6§

tredje slycket. 22 a § andra stycket eller 30 § första stycket får dock inte

överklagas.

1,     Denna lag träder i kraft den I januari 1991,

2,

De nya bestämmelserna tillämpas första gången i ärenden och mål om arbetsgivaravgifter som belöper på tid efter ikraftträdandet,

3,

Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om ärenden och mål om arbetsgivaravgifter som belöper på tid före ikraftträdandet.

136

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

Härigenom föreskrivs att 41, 48 och 48 a §§ samt rubriken närmast före 40 b § lagen (1968:430) om mervärdeskatt' skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

Nuvarande lydelse

Gemensamma bestämmelser om be­skattningsbeslul

Föreslagen lyddse

Gemensamma bestämmelser om be­skattningsbeslul m. m.

41 §

Beskattningsbeslul meddelas av skattemyndigheten i det län där den skaitskyldige är registrerad el­ler, om han inle är registrerad, där han bort vara registrerad.

Beslut i beskatlningsärende med­delas av skattemyndigheten i det län där den skaitskyldige är regist­rerad eller, om han inte är regist­rerad, där han bort vara regist­rerad.

Bestämmelserna i 2 kap. 2 a tred­

je

stycket

ta.xeringslagen

(1990:324) gäller även i fråga om

beslut I beskatlningsärende.

Om ett beskatlningsärende har ett nära samband med ett la.xerlng.s-ärende .som enligl 2 kap. 4 a ta.x­eringslagen skall avgöras i skalte­nämnd och det är lämpligt att ären­dena prövas t ett sammanhang, får även beskattnlng.särendet avgöras i skattenämnd.

48 

§

Betalas inte skall i behörig lid och ordning skall skallen och den restav gift, som belöper på denna, drivas in.

Beslämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkort-

ning och avskrivning samt efterkrav gäller i tillämpliga delar i fråga om mervärdeskatt. Införsel enligt 15 kap, utsökningsbalken får äga rum vid indrivning av mervärdeskatt och restavgift på skatten.

Beslämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkort­ning och avskrivning gäller i tillämpliga delar i fråga om mervär­deskatt. Införsel enligt 15 kap. ut­sökningsbalken får äga rum vid in­drivning av mervärdeskatt och rest­avgift på skatten.

48 a §

Har någon, i egenskap av företrä­dare för skatlskyldig som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit atl be­tala in skatt i rätt tid och ordning, är han lillsammans med den skatt­skyldige belalningsskyldig för skal-

Har någon, i egenskap av företrä­dare för skaltskyldig som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underiåtit atl be­tala in skatt i den tid och ordning som anges i 22 och 42 aa, är han tillsammans med den skaitskyldige

Lagen omtryckt 1990:576.

137

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:46

lebeloppel och restavgift enligt betalningsskyldig för skatlebelop-

47 §. Betalningsskyldigheten får pet och restavgift enligt 47 §. Betal-

jämkas eller efterges om del förelig- ningsskyldigheten får jämkas eller

ger särskilda skäl.

efterges om det föreligger särskilda

skäl.

Talan om att ålägga betalningsskyldighet skall föras vid allmän domstol. Talan får inte väckas sedan den skattskyldiges betalningsskyldighet för skallebeloppet har bortfallit enligt lagen (1982:188) om preskription av skatlefordringar m.m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet får indrivning ske i samma ordning som gäller för skatt.

Den som fullgjort betalningsskyldighet för skattebelopp eller restavgift enligl första stycket får söka beloppet åter av den skattskyldige.

Bestämmelsen i 4§ preskriplionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligl tredje stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

138

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter

Härigenom föreskrivs all 5 kap.  16 och 17§§ lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. 16 § Betalas inle skallen i rätt lid och ordning skall den drivas in.

Prop. 1990/91:46 Bilaga 2

Bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkort­ning, avskrivning och efterkrav gäl­ler i tillämpliga delar för skatt en­ligl denna lag. Beskaltningsmyndig­heten beslutar dock om avkortning och kronofogdemyndigheten om avskrivning av skatt. Införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken får äga rum vid indrivning av skatten.

Beslämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om indrivning, avkort­ning och avskrivning gäller i tillämpliga delar för skatt enligt denna lag. Beskattningsmyndighe­ten beslutar dock om avkortning och kronofogdemyndigheten om avskrivning av skatt. Införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken får äga rum vid indrivning av skatten.

5 kap. 17 §

Har någon, i egenskap av företrä­dare för skattskyldig som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit att be­tala in skatt i rätt lid och ordning, är han tillsammans med den skait­skyldige belalningsskyldig för skat­ten. Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om det förelig­ger särskilda skäl.

Har någon, i egenskap av företrä­dare för skatlskyldig som är juri­disk person, uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit atl be­tala in skatt i den tid och ordning som anges i 2 kap.69aa och 5 kap. 1 a, är han tillsammans med den skattskyldige belalningsskyldig för skatten. Betalningsskyldigheten får jämkas eller efterges om del fö­religger särskilda skäl.

Talan om all ålägga betalningsskyldighet enligt första slycket skall föras vid allmän domstol. Talan får inle väckas sedan den skaltskyldiges betal­ningsskyldighet för skattebeloppet har bortfallit enligl lagen (1982:188) om preskription av skallefordringar m.m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet får indrivning ske i samma ordning som gäller för skatt.

Den som fullgjort betalningsskyldighet för skattebelopp enligt första stycket får söka beloppet åter av den skattskyldige.

Bestämmelsen i 4§ preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligt tredje stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

139

5 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

'' 

Härigenom föreskrivs att 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385)' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 kap. 10 §-

Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till bolagsstämman. Berättelsen skall överiämnas till bolagets styrelse senast två veckor före ordinarie bolagsstämma.

Revisionsberättelsen skall innehålla uttalande, huruvida årsredovis­ningen uppgjorts enligt denna lag. Har i årsredovisningen icke lämnats sådana upplysningar som enligt 11 kap. skall lämnas, skall revisorerna ange delta och, om del kan ske, lämna erforderliga upplysningar i sin berättelse.

Har revisorerna vid sin granskning funnit all åtgärd eller försummelse, som kan föranleda ersättningsskyldighet, ligger styrelseledamot eller verk­ställande direktör lill last eller att styrelseledamot eller verkställande direk­tör eljest handlat i strid mot denna lag eller bolagsordningen skall det anmärkas i berättelsen. Revisionsberättelsen skall även innehålla uttalan­de angående ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och verkställande di­rektör. Revisorerna kan även i övrigt i berättelsen meddela upplysningar som de önskar bringa till aktieägarnas kännedom.

I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att bolaget inle har fullgjort sin skyldighet

1.

att göra avdrag för preliminär A-skatl eller kvarstående skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

2.

all anmäla sig för registrering enligt 19 § lagen (1968:430) om mervär­deskall,

3.

atl lämna uppgift enligl 54 § 1

3. atl lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen, 4 eller 11 §

mom. uppbördslagen cZ/er 4 § lagen lagen (1984:668) om uppbörd av

(1984:668) om uppbörd av social­socialavgifter från arbetsgivare el-

avgifter från arbetsgivare eller 22 § ler 22 § lagen om mervärdeskatt, el-

lagen om mervärdeskall, eller

ler

4.     att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att bolaget inte har fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket 1 4, skall revisorerna genast sända in en avskrift av revisionsberättelsen till länsstyrelsen.

Revisionsberättelsen skall innehålla yttrande huruvida förteckning en­ligl 12 kap. 9§ upprättats när skyldighet därtill förelegat och särskilt uttalande angående fastställandet av balansräkningen och resultaträkning­en samt angående del i förvaltningsberättelsen fastställda förslaget lill dispositioner beträffande bolagets vinsl eller föriust.

I moderbolag skall revisor avge en särskild revisionsberättelse beträffan­de koncernen. Bestämmelserna i första-tredje och sjätte styckena äger motsvarande tillämpning.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

' Lagen omtryckt 1982:739.

2 Senaste lydelse 1984:945.

140

6 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag

Härigenom föreskrivs alt 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovis­ning m. m. i vissa företag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap. 10 §'

Revisorn skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till den årsredovisningsskyldige. Berättelsen skall överlämnas till den som svarar för förvaltningen av företagels angelägenheter senast fem och en halv månader efter räkenskapsårels utgång.

Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande, huruvida årsredovis­ningen har uppgjorts enligl denna lag. Innehåller inte årsredovisningen sådana upplysningar som skall lämnas enligl denna lag, skall revisorn ange detta och lämna behövliga upplysningar i sin berättelse, om det kan ske.

Har revisorn vid sin granskning funnit atl åtgärd eller försummelse som kan föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i företagsled­ningen lill last, skall del anmärkas i berättelsen. Revisorn kan även i övrigt i berättelsen meddela upplysningar som han önskar bringa lill den årsre­dovisningsskyldiges kännedom.

I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorn funnit att före­laget inte har fullgjort sin skyldighet

1.

att göra avdrag för preliminär A-skall eller kvarstående skatt enligl uppbördslagen (1953:272),

2.

att anmäla sig för registrering enligt 19 § lagen (1968:430) om mervär­deskatt,

3.

art lämna uppgift enligl 54 § 1

3. all lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen, 4 efter 11

mom. uppbördslagen e/Zer 4 § lagen lagen (1984:668) om uppbörd av

(1984:668) om uppbörd av social­socialavgifter från arbetsgivare el-

avgifter från arbetsgivare eller 22 § ler 22 § lagen om mervärdeskatt, el-

lagen om mervärdeskatt, eller

ler

4.     alt i rätt tid betala skaller och avgifter som avses i 1 3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om atl företaget inte har fullgjort skyldighet som avses i fjärde stycket 14, skall revisorn genast sända in en avskrift av revisionsberättelsen till länsstyrelsen.

I elt moderförtag skall revisorn avge en särskild revisionsberättelse beträffande koncernen. Härvid skall första tredje styckena tillämpas.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991

Senaste lydelse 1984:946,

141

7 Förslag till

Prop. 1990/91:46

Lagom ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska

' 

föreningar

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 13 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap. 13 

§

Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse lill föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas lill föreningens styrelse senast två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande om huruvida årsredo­visningen har gjorts upp enligl denna lag. Innehåller inle årsredovisningen sådana upplysningar som skall lämnas enligt 9 kap., skall revisorerna ange della och lämna behövliga upplysningar i sin berättelse, om det kan ske.

Har revisorerna vid sin granskning funnit att någon åtgärd eller försum­melse som kan föranleda ersättningsskyldighet ligger en styrelseledamot eller verkställande direktören lill last eller att en styrelseledamot eller verkställande direktören på annat sätt har handlat i strid mot denna lag eller stadgarna, skall det anmärkas i berättelsen. Revisionsberättelsen skall även innehålla ett uttalande i frågan om ansvarsfrihet för styrelseledamö­terna och verkställande direktören. Revisorerna kan även i övrigt i berät­telsen anteckna de upplysningar som de önskar meddela medlemmarna.

I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att föreningen inle har fullgjort sin skyldighet

1.

atl göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

2.

atl anmäla sig för registrering enligt 19 § lagen (1968:430) om mervär­deskatt,

3.

all lämna uppgift enligt 54 § 1

3. alt lämna uppgift enligt 54 § I mom. uppbördslagen, 4 eller 11

mom. uppbördslagen f//er 4 § lagen lagen (1984:668) om uppbörd av

(1984:668) om uppbörd av social­socialavgifter från arbetsgivare el-

avgifter från arbetsgivare eller 22 § ler 22 § lagen om mervärdeskatt, el-

lagen om mervärdeskall, eller

ler

4.     alt i rätt tid belala skatter och avgifter som avses i 1 -3.

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde slycket 1 -4, skall revisorerna genast sända in en avskrift av den till länsstyrelsen.

Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställan­de av balansräkningen och resultaträkningen samt om del förslag till dispositioner beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i förvaltningsberättelsen.

I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse beträffande koncernen. Härvid skall första tredje och sjätte styckena tillämpas.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

142

Lagrådet

Prop. 1990/91:46

Bilaga 3 

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1990-10-04

Närvarande: f d. regeringsrådet Bengt O. Ham.dahl, regeringsrådet Bertil Werner, justitierådet Hans-Gunnar Solerud.

Enligl protokoll vid regeringssammanträde den 20 september 1990 har regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag lill lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), m.m.

Förslagen har inför lagrådet föredragils av kanslirådet Kjell[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet:

Till förslagen till ändring av 48 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt och 5 kap. 17 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglering.savgijier bör knytas en övergångsbestämmelse om tillämpning av äldre bestämmel­ser som motsvarar den som föreslås beträffande lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare.

1 övrigt föranleder de remitterade förslagen ingen erinran.

143

Innehåll

Prop. 1990/91:46

Propositionens huvudsakliga innehåll ....................... 

3

Författningsförslag  ............................................. 

4

1

Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272)  ......... 

4

2

Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare          

17

3

Lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt     

32

4

Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregle­ringsavgifler       

34

5

Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)....... 

35

6

Lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa förelag 

36

7

Lagom ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar   ..

37

8

Lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrun­dande inkomsl enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring________________ 

38

9

Lagom ändring i lagen (1982:1006)om avdrags-och uppgiftsskyl­dighet beträffande vissa uppdragsersättningar........................................ 

39

10 Lagomändringi lagen (1983:850) om undanlag från vissabestäm­

melser i uppbördslagen (1953:272) m.m............... 

42

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 oktober 1990 .

43

1

Inledning......................................................... 

43

2

Det nya förfarandet........................................... 

44

2.1

Allmänt..................................................... 

44

2.2

Automatiska skatte- och avgiftsbeslut ........... 

46

2.3

Omprövning på begäran av den skallskyldige eller arbetsgiva­ren        

48

2.4

Omprövning på skattemyndighetens initiativ..... 

49

2.5

Tidsfristerna för omprövning på skattemyndighetens initiativ

50

2.6

Efterprövning............................................. 

51

2.7

Omprövning vid ny eller ändrad praxis.............. 

52

2.8

överklagande av slcattskyldig eller arbetsgivare 

53

2.9

Överklagande av del allmänna  ...................... 

54

2.10

Slopad årsuppgifi......................................... 

54

2.11

Ställföreträdares ansvar .............................. 

55

2.12

Ekonomiska och administrativa konsekvenser.... 

57

3

Beslutsbehörigheten i ärenden rörande mervärdeskatt     

57

4

Övriga frågor ................................................... 

58

5

Upprättade lagförslag........................................ 

59

6

Författningskommentarer ................................... 

60

6.1

Lagen om ändring i uppbördslagen (1953:272)  .. 

60

6.2

Lagen om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialav­gifter från arbetsgivare 

................................................................ 

66

6.3

Lagen om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt      

73

6.4

Lagen om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter        

................................................................ 

74

6.5

Lagen om ändring i lagen (1982:1006) om avdrags- och upp­giftsskyldighel beträffande vissa uppdragsersältningar ............................ 

. 

74

6.6

Lagen om ändring i lagen (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m....................... 

. 

75

6.7

Övriga lagförslag ......................................... 

. 

75

7

Hemställan....................................................... 

. 

76

8

Beslul   .......................................................... 

. 

76

144

Bilaga 1     Lagförslag från RSV:s promemoria den 23 april 1990 ....    77     Prop. 1990/91:46

Bilaga 2     De remitterade lagförslagen................... 109

Bilaga 3     Lagrådets yttrande.............................. 143

Norstedts Trycken, Stockholm 1990

1 45