Regeringens proposition 2002/03:97

Godkännande av ändringar i EG:s regler om val till

Prop.

Europaparlamentet, m.m.

2002/03:97

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 22 maj 2003 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Pär[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att riksdagen godkänner rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Euro- paparlamentet som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Eura- tom (valrättsakten). Som en följd av godkännandet föreslås ändringar i vallagen (1997:157) som bl.a. innebär att vissa ytterligare ämbeten och uppdrag blir oförenliga med att vara ledamot av Europaparlamentet. Vi- dare föreslås en ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen. I propositionen föreslås också att valsedlar utan partibeteckning skall redovisas särskilt i den offentliga valstatistiken. De lagändringar som är föranledda av beslutet om ändring av valrätts- akten föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Övriga lag- ändringar föreslås träda i kraft den 1 januari 2004. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2002/03:97

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Lagtext

...............................................................................................

4

2.1

Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) ..............

4

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen .7

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

10

4

EG:s regler om val av ledamöter till Europaparlamentet ................

11

4.1

Valrättsakten .....................................................................

11

4.1.1

Bakgrund.........................................................

11

4.1.2

Nuvarande lydelse...........................................

11

4.2

Beslutet om ändringar i valrättsakten ...............................

12

4.2.1

Bakgrund.........................................................

12

4.2.2

Ändringsbeslutets innehåll..............................

13

4.2.3

Sveriges tillträde till beslutet om ändring av

valrättsakten....................................................

15

4.3

Ändring i vallagen (1997:157)..........................................

17

4.4

Ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges

anslutning till Europeiska unionen....................................

18

5

Redovisning av valsedlar som saknar partibeteckning....................

19

5.1

Bakgrund...........................................................................

19

5.2

Överväganden ...................................................................

19

6

Ekonomiska konsekvenser ..............................................................

21

7

Författningskommentar ...................................................................

22

7.1

Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157)..........

22

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen22

Bilaga 1 Valsystemet för val av Europaparlamentets ledamöter.........

23

Bilaga 2 Akt om allmänna direkta val av företrädare i

Europaparlamentet.................................................................

27

Bilaga 3

Rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och

av den 23 september 2002 om ändring av akten om allmänna

direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en

bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom ....................

32

Bilaga 4

Sammanfattning av delar av 1999 års författningsutrednings

betänkande Offentliga valförberedelser (SOU 2001:99).......

37

Bilaga 5

Delar av 1999 års författningsutrednings författningsförslag i

betänkandet Offentliga valförberedelser (SOU 2001:99)......

38

Bilaga 6

Förteckning över remissinstanser (SOU 2001:99) ................

40

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj 2003...........

41

2

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2002/03:97

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

godkänner rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom,

2.

antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157)

samt

3.

antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

3

När den centrala valmyndighe- ten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter eller företrädare och ersättare skall val- resultatet tillkännages genom att det kungörs i Post- och Inrikes Tidningar. Därmed är valet avslu- tat.

2 Lagtext

2.1

Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157)

Härigenom föreskrivs att 18 kap. 14, 15 och 71 §§ vallagen (1997:157) 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 kap. 14 § När den centrala valmyndighe- ten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter eller företrädare och ersättare skall val- resultatet tillkännages genom att det kungörs i Post- och Inrikes Tidningar. Kungörelsen skall dessutom innehålla uppgifter om antalet giltiga och ogiltiga valsed- lar och om antalet valsedlar som är ogiltiga därför att de saknar partibeteckning. Därmed är valet avslutat. Det skall också kungöras i Post- och Inrikes Tidningar, när nya leda- möter och ersättare utsetts enligt 5860 §§ eller nya företrädare och ersättare utsetts enligt 6769 §§. När länsstyrelsen har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare skall valresultatet kungöras genom att protokollet läggs fram för gransk- ning. Därmed är valet avslutat. Detsamma skall gälla när nya ledamöter och ersättare utsetts enligt 6166 §§. 15 § När länsstyrelsen har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare skall valresultatet kungöras genom att protokollet läggs fram för gransk- ning. Protokollet skall dessutom innehålla uppgifter om antalet giltiga och ogiltiga valsedlar och om antalet valsedlar som är ogil- tiga därför att de saknar partibe- teckning. Därmed är valet avslutat. När nya ledamöter och ersättare utsetts enligt 6166 §§ skall detta också kungöras genom att proto- kollet läggs fram för granskning.

1 Vallagen omtryckt 2002:68 Prop. 2002/03:97 4 Prop. 2002/03:97 Uppdraget som företrädare i Euro- paparlamentet är inte förenligt med att vara

ledamot av regeringen i en med- lemsstat,

ledamot av Europeiska gemen- skapernas kommission,

domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i Europeiska gemenskapernas domstol,

ledamot av Europeiska revi- sionsrätten,

medlem av rådgivande kommit- tén i Europeiska kol- och stålge- menskapen eller av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeis- ka gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen,

medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemen- skapen, Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemen- skapen för att förvalta gemenska- pernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvalt- ningsuppgift,

styrelseledamot, direktionsleda- mot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller

tjänsteman eller annars anställd i aktiv tjänst inom Europeiska ge- menskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan.

71

§

2

Uppdraget som företrädare i Euro- paparlamentet är inte förenligt med att vara

ledamot av ett nationellt parla- ment,

ledamot av regeringen i en med- lemsstat,

ledamot av Europeiska gemen- skapernas kommission,

domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i Europeiska gemenskapernas domstol eller förstainstansrätt,

ledamot i Europeiska central- bankens direktion,

ledamot av Europeiska revi- sionsrätten,

EU-ombudsman,

medlem av Ekonomiska och so- ciala kommittén i Europeiska ge- menskapen och Europeiska atom- energigemenskapen,

medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenska- pen för att förvalta gemenskaper- nas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvalt- ningsuppgift,

styrelseledamot, direktionsleda- mot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller

tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska ge- menskapernas institutioner eller i organ som är knutna till dem, eller i Europeiska centralbanken.

2 Senaste lydelse 2002:68 5 Denna lag träder såvitt avser 18 kap. 71 § vallagen (1997:157) i kraft den Prop. 2002/03:97 dag regeringen bestämmer. Lagen i övrigt träder i kraft den 1 januari 2004. 6 Prop. 2002/03:97

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska uni- onen

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av Sve- riges anslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § 1

De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är:

1.

Fördraget den 18 april 1951 om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen

2.

Fördraget den 25 mars 1957 om upprättandet av Europeiska ekono- miska gemenskapen

3.

Fördraget den 25 mars 1957 om upprättandet av Europeiska atomener- gigemenskapen

4.

Konventionen den 13 november 1962 om ändring av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering av utomeuropeiska länder och territo- rier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig med avseen- de på Nederländska Antillerna

5.

Protokollet den 8 april 1965 om Europeiska gemenskapernas immuni- tet och privilegier

6.

Fördraget den 22 april 1970 om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna

7.

Fördraget den 22 januari 1972 om Konungariket Danmarks, Irlands, Konungariket Norges och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen

8.

Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 22 januari 1972 om Konungariket Danmarks, Irlands, Konungariket Norges och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands anslutning till Europeiska kol- och stålgemenskapen

9.

Fördraget den 10 juli 1975 om ändring av vissa bestämmelser i proto- kollet om Europeiska investeringsbankens stadga

1 Senaste lydelse 2001:1272

7

Prop. 2002/03:97 10. Fördraget den 22 juli 1975 om ändring av vissa finansiella bestäm- melser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kom- mission för Europeiska gemenskaperna 11. Akten den 20 september 1976 om allmänna direkta val av företrädare i församlingen (Euro- paparlamentet) samt beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 1 februari 1993 om ändring av nämnda akt 11. Akten den 20 september 1976 om allmänna direkta val av företrädare i församlingen (Euro- paparlamentet) samt beslutet av Europeiska unionens råd av den 25 juni och den 23 september 2002 om ändring av nämnda akt

12.

Fördraget den 28 maj 1979 om Hellenska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergige- menskapen

13.

Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 24 maj 1979 om Hellenska republikens anslutning till Europeiska kol- och stålgemenska- pen

14.

Fördraget den 13 mars 1984 om ändring av fördragen om upprättan- det av Europeiska gemenskaperna i fråga om Grönland

15.

Fördraget den 12 juni 1985 om Konungariket Spaniens och Portugi- siska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen

16.

Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 11 juni 1985 om Konungariket Spaniens och Portugisiska republikens anslutning till Eu- ropeiska kol- och stålgemenskapen

17.

Europeiska enhetsakten den 17 och 28 februari 1986

18.

Fördraget den 7 februari 1992 om Europeiska unionen

19.

Fördraget den 24 juni 1994 om Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska unionen

20.

Amsterdamfördraget den 2 oktober 1997 om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska ge- menskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av Sverige enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget

21.

Nicefördraget den 26 februari 2001 om ändring av Fördraget om Eu- ropeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenska- perna och vissa akter som hör samman med dem

8 22. Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument Prop. 2002/03:97 som anges i 1-21.

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 9 Prop. 2002/03:97 3 Ärendet och dess beredning EG:s regler om val till Europaparlamentet Den 15 juli 1998 antog Europaparlamentet en resolution (bilaga 1) om utarbetande av ett förslag till ett valsystem som omfattar gemensamma principer för val av Europaparlamentets ledamöter (EGT nr C 292, 21.9.1998, s. 66). Resolutionen, som efter antagandet överlämnades till bl.a. Europeiska unionens råd, antogs på grundval av f.d. artikel 138.3 i Fördraget om Europeiska gemenskapen (EG-fördraget), nuvarande arti- kel 190.4. Enligt denna artikel skall Europaparlamentet utarbeta ett för- slag till allmänna direkta val enligt en i alla medlemsstater enhetlig ord- ning eller i enlighet med principer som är gemensamma för alla med- lemsstater. Rådet skall därefter, efter samtycke från Europaparlamentet, enhälligt fastställa bestämmelser om detta och rekommendera medlems- staterna att anta bestämmelserna i enlighet med sina respektive konstitu- tionella regler. Frågan om införande av ett valsystem som bygger på för medlemssta- terna gemensamma principer och som samtidigt ger medlemsstaterna möjlighet att i stor utsträckning tillämpa sina egna nationella bestämmel- ser vid val till Europaparlamentet, har alltsedan Europaparlamentets reso- lution antogs år 1998 förhandlats i rådet. Regeringen har vid sammanlagt fem tillfällen informerat riksdagspartierna om hur förhandlingarna har fortskridit. Den 23 maj 2002 nåddes slutligen en politisk överenskom- melse i rådet om ändringar i den redan befintliga akten om allmänna di- rekta val av företrädare i Europaparlamentet (nedan kallad valrättsakten) som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (EGT nr L 278, 8.10.1976, s. 1, bilaga 2). Europaparlamentet lämnade sitt samtycke till ändringsbeslutet den 12 juni 2002. Rådet antog beslutet 2002/772/EG, Euratom om ändringar den 25 juni och den 23 september 2002 (EGT nr L 283, 21.10.2002, s. 1, bilaga 3) och har uppmanat medlemsstaterna i EU att anta det i enlighet med sina respektive konstitutionella bestäm- melser i så god tid att de nya reglerna kan tillämpas vid valet till Europa- parlamentet år 2004. Ändringsbeslutet föranleder ändringar i vallagen (1997:157) och i la- gen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen. Lagförslagen har arbetats fram i samarbete med Valmyndighe- ten. Redovisning av valsedlar som saknar partibeteckning I september 1999 beslutade regeringen direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att redovisa vissa frågor som rör re- geringsformen (Ju 1999:13, dir. 1999:71). Utredningen antog namnet 1999 års författningsutredning. I mars 2000 fick författningsutredningen genom tilläggsdirektiv i uppdrag att utreda bl.a. vissa valfrågor (dir. 10 2000:21). I uppdraget ingick att överväga vilken giltighet valsedlar som Prop. 2002/03:97 saknar partibeteckning, blanka valsedlar, skall ha. Författningsutredningen avgav i december 2001 delbetänkandet Of- fentliga valförberedelser (2001:99). Betänkandet omfattar bl.a. frågan vilken giltighet valsedlar som saknar partibeteckning skall ha. En sam- manfattning av avsnittet om valsedlar som saknar partibeteckning finns i bilaga 4. De delar av utredningens författningsförslag som behandlas i denna proposition finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 6. En sammanställning över yttrandena finns tillgäng- lig i Justitiedepartementet (dnr Ju/2001/8524).

4

EG:s regler om val av ledamöter till Europa- parlamentet

4.1

Valrättsakten

4.1.1

Bakgrund

Bindande EG-rättsliga bestämmelser om val av ledamöter till Europapar- lamentet finns främst i valrättsakten från 1976 (se bilaga 2). Valrättsak- ten har hittills ändrats fyra gånger i samtliga fall artikel 2 som innehål- ler en uppräkning av hur många företrädare i Europaparlamentet som skall väljas för respektive medlemsstat och då med anledning av med att nya medlemmar har anslutit sig till unionen. Valrättsakten har antagits av samtliga medlemsstater i enlighet med deras respektive konstitutionel- la bestämmelser och ingår i det man brukar kalla EG:s primärrätt, d.v.s. den har status som fördrag. För svenskt vidkommande gäller att valrätts- akten ingår i den uppräkning av olika gemenskapsrättsliga fördrag och andra instrument som finns i 4 § i lagen med anledning av Sveriges an- slutning till Europeiska unionen (1994:1500).

4.1.2

Nuvarande lydelse

Enligt artikel 1 skall valen vara direkta och rösträtten allmän. Ingen får rösta mer än en gång (artikel 8). Parlamentets mandattid är fem år (artikel 3.1). Valet skall förrättas un- der samma tidsperiod i hela unionen och den perioden skall börja en torsdag morgon och sluta närmast följande söndag (artikel 9.1). Det står medlemsstaterna fritt att välja valdag under tidsperioden. För det första direktvalet av ledamöter till parlamentet år 1979 valde rådet en viss tids- period i juni månad. Sedan den tidpunkten fastställts gäller den även för senare val (artikel 10.1). Om det skulle visa sig omöjligt att hålla kom- 11 mande val under den tidsperioden skall rådet enhälligt bestämma en an- Prop. 2002/03:97 nan period som då måste infalla under tiden maj juli (artikel 10.2). Det finns inga bestämmelser om förtidsröstning och rösträkningen får inte börja förrän röstningen i den sista medlemsstaten har avslutats (arti- kel 9.2). För det fall en plats blir vakant under mandatperioden, t.ex. genom att företrädaren har förlorat sin valbarhet, skall varje medlemsstat fastställa ett förfarande för hur platsen skall besättas för återstoden av mandatperi- oden (artikel 12.1). I valrättsakten finns vidare bestämmelser om vilka verksamheter som är förenliga (artikel 5) respektive oförenliga (artikel 6) med uppdraget som företrädare i Europaparlamentet samt om prövning av ledamöternas behörighet (artikel 11). Enligt artikel 5 är uppdraget som företrädare i Europaparlamentet för- enligt med att vara ledamot av parlamentet i en medlemsstat. Enligt artikel 6 är uppdraget som företrädare i Europaparlamentet inte förenligt med att vara

ledamot av regeringen i ett medlemsland,

ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission,

domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i Europeiska gemen- skapernas domstol,

ledamot av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt,

medlem av Rådgivande kommittén i Europeiska kol- och stålgemen- skapen eller medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska ekonomiska gemenskaper och i Europeiska atomenergigemenskapen,

medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts en- ligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergige- menskapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift,

styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska inve- steringsbanken, eller

tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska ge- menskapernas institutioner eller till dessa knuta fackorgan.

4.2

Beslutet om ändring av valrättsakten

4.2.1

Bakgrund

Enligt artikel 138.3 i EG-fördraget i dess lydelse enligt Maastrichtfördra- get skulle Europaparlamentet lägga fram förslag till en för alla medlems- länder enhetlig ordning för allmänna direkta val till Europaparlamentet. Något sådant förslag lades dock aldrig fram. För att underlätta framta- gandet av ett förslag som hade förutsättningar att vinna medlemsstaternas gillande, gjordes genom Amsterdamfördraget ett tillägg till artikeln, nämligen att förslaget alternativt kan bygga på principer som är gemen- samma för alla medlemsstater. 12 Mot denna bakgrund antog Europaparlamentet i juli 1998, alltså redan innan Amsterdamfördraget hade trätt i kraft, en resolution om utarbetan- det av ett förslag till ett valsystem som omfattar gemensamma principer för val av Europaparlamentets ledamöter. Som ovan har nämnts har frå- gan om införande av ett valsystem som bygger på för medlemsländerna gemensamma principer och som samtidigt ger medlemsstaterna möjlig- het att tillämpa sina egna nationella bestämmelser, härefter diskuterats i rådet. I maj 2002 kunde slutligen politisk enighet nås om ett förslag som innebär att valrättsakten ändras i flera hänseenden. Efter att Europapar- lamentet lämnat sitt samtycke antog rådet den 25 juni 2002 beslutet 2002/772/EG, Euratom om ändring av valrättsakten. Den 23 september 2002 antog rådet den irländska språkversionen av ändringsbeslutet.

4.2.2

Ändringsbeslutets innehåll

Inledning Enligt artikel 1.1 skall i titeln till och i resten av valrättsakten orden fö- reträdare, företrädare i Europaparlamentet och företrädarna(s) genomgående med undantag av artikel 13 ersättas med ledamot av Europaparlamentet, ledamöter av Europaparlamentet respektive Eu- ropaparlamentets ledamöter(s). Valsystemet karaktär Enligt artikel 1.2 skall nuvarande artikel 1 ersättas och i den nya artikelns första punkt slås fast att Europaparlamentets ledamöter skall väljas ge- nom listval (valsedlar) eller ett förfarande med s.k. single transferable vote (STV), och att valsättet skall vara proportionellt. Enligt den andra punkten får medlemsstaterna tillåta listval med preferenslistor enligt be- stämmelser som skall fastställas av respektive medlemsstat. I den tredje punkten stadgas att valen skall vara allmänna, direkta, fria och hemliga. Enligt artikel 1.3 skall nuvarande artikel 2 ersättas med tre nya artiklar, 2, 2a och 2b. Innehållet i nuvarande artikel 2 tas bort helt från valrättsak- ten eftersom motsvarande reglering en uppräkning av hur många före- trädare i Europaparlamentet som skall väljas för respektive medlemsstat finns i artikel 190.2 i EG-fördraget. Enligt nya artikel 2 får medlems- staterna upprätta valkretsar för val till Europaparlamentet eller föreskriva en indelning i andra enheter. Detta får dock inte inkräkta på valsystemets proportionella karaktär. Enligt nya artikel 2a får medlemsstaterna fast- ställa en lägsta tröskel för fördelning av mandaten. Tröskeln får dock inte sättas högre än fem procent av de avgivna rösterna på nationell nivå. I nya artikel 2 b stadgas att medlemsstaterna får fastställa ett tak för kandi- daternas utgifter i samband med valkampanjer. Enligt artikel 1.4 skall första punkten i nuvarande artikel 3 utgå, övriga ändringar i artikeln är av språklig och redaktionell karaktär. Även änd- ringen i artikel 1.5 är av språklig karaktär. Prop. 2002/03:97 13

Behörighetskrav för ledamöter av Europaparlamentet

Prop. 2002/03:97

Enligt artikel 1.6 skall nuvarande artikel 5 enligt vilken det är tillåtet att samtidigt vara ledamot av Europaparlamentet och av ett nationellt parlament upphöra att gälla. Enligt artikel 1.7 a) skall det i första punkten i nuvarande artikel 6 gö- ras ändringar både tillägg och strykningar i den lista över olika ämbe- ten och uppdrag som är oförenliga med att vara ledamot av Europapar- lamentet. De ämbeten och uppdrag som skall läggas till är domare eller justitiesekreterare i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt, leda- mot i Europeiska centralbankens direktion, EU-ombudsman, tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst i organ som är knutna till Europeiska gemenskapernas institutioner, eller i Europeiska centralbanken. De som skall utgå är sådana som har anknytning till Europeiska kol- och stålge- menskapen som har upphört att gälla. Enligt artikel 1.7 b) skall det i en ny andra punkt i artikel 6 uttryckli- gen stadgas att från och med valet till Europaparlamentet år 2004 är upp- draget som ledamot av Europaparlamentet inte förenligt med uppdraget som ledamot av ett nationellt parlament. Från detta har dock, under en övergångsperiod, undantag gjorts för ledamöter av Irlands och Storbri- tanniens parlament. Ändringarna i artikel 1.7 c) och d) är av språklig och redaktionell ka- raktär. Nationella regler styr valet Enligt artikel 1.8 skall nuvarande artikel 7 ersättas och i den nya lydelsen slås fast att valförfarandet i varje medlemsstat skall genomföras enligt nationella bestämmelser om inget annat följer av bestämmelserna i val- rättsakten. I de nationella bestämmelserna kan nationella särdrag beaktas men de får inte inkräkta på valsystemets proportionella karaktär.

Tidpunkt för valet

Ändringen i artikel 1.9 a) innebär ett förtydligande av nuvarande artikel

9.1 på så sätt att det uttryckligen framgår att det är medlemsstaterna som

bestämmer, inte bara på vilken dag i den aktuella perioden som valet

skall hållas, utan också under vilken tid.

Artikel 1.9 b) innebär att nuvarande artikel 9.2 ändras så att det blir

möjligt för medlemsstaterna att omedelbart påbörja rösträkningen när det

nationella valet har avslutats. Däremot får medlemsstaterna inte officiellt

meddela sitt valresultat innan valet har avslutats i samtliga medlemssta-

ter. Härutöver innebär ändringen att nuvarande artikel 9.3 utgår.

Ändringen av nuvarande artikel 10.2, se artikel 1.10 b), innebär att rå-

det genom enhälligt beslut och efter att Europaparlamentet har hörts 

kan besluta att valet skall hållas också i april månad. Enligt nuvarande

lydelse kan valet hållas förutom i juni i maj eller juli. Ändringen in-

nebär härutöver att rådets beslut att flytta valet måste fattas minst ett år

före utgången av den femåriga valperioden.

Ändringen i artikel 1.10 c) innebär att hänvisningen till Europeiska

kol- och stålgemenskapen i artikel 10.3 tas bort samt att hänvisningen till

14

Europeiska ekonomiska gemenskapen ändras till Europeiska gemenska- pen. Övriga ändringar i artikel 1.10 är av språklig eller redaktionell ka- raktär. Ändringen i artikel 1.11 är en följd av övriga ändringar. Regler om ett mandats upphörande Enligt artikel 1.12 skall nuvarande artikel 12 ersättas med en ny artikel. I den första punkten i den nya artikeln stadgas att en plats blir vakant när mandatet för en ledamot av Europaparlamentet upphör på grund av att ledamoten begär sitt entledigande, avsätts eller avlider, eller på grund av att mandattiden löper ut. Enligt den andra punkten skall varje medlems- stat, om inte annat följer av övriga bestämmelser i valrättsakten, fastställa lämpliga förfaranden för hur en plats som blir vakant skall besättas under återstoden av valperioden. Om det uttryckligen i en medlemsstats lag- stiftning fastställs när mandattiden för en ledamot löper ut skall, enligt den tredje punkten, dennes mandat upphöra i enlighet med bestämmel- serna i denna lagstiftning. Enligt den fjärde punkten skall Europaparla- mentets ordförande utan dröjsmål underrätta behöriga myndigheter i den berörda medlemsstaten om en plats blir vakant på grund av att en leda- mot begär sitt entledigande, avsätts eller avlider. Slutbestämmelser Artikel 1.13 innebär att nuvarande artikel 14 upphör att gälla. Enligt artikel 1.14 skall nuvarande artikel 15 ersättas och i den nya ar- tikeln anges på vilka ytterligare språk akten har upprättats. Övriga änd- ringar i artikel 1.14 och i artikel 1.15 och 1.16 reglerar vilka ändringar som görs beträffande de olika bilagorna. Enligt artikel 2.1 skall artiklarna i valrättsakten och dess bilagor om- numreras i enlighet med en till ändringsbeslutet bifogad tabell. Tabellen utgör en integrerad del av beslutet. Enligt artikel 2.2 och 2.3 skall hän- visningar till artiklar i valrättsakten och dess bilagor anpassas och tolkas som hänvisningar till akten i dess omnumrerade version. Enligt artikel 3 skall ändringarna i artiklarna 1 och 2 träda i kraft den första dagen i den månad som följer efter medlemsstaternas antagande av bestämmelserna i beslutet i enlighet med deras respektive konstitutionel- la bestämmelser. Medlemsstaterna skall till rådets generalsekretariat an- mäla när de genomfört sina respektive nationella förfaranden. Enligt artikel 4 skall ändringsbeslutet offentliggöras i Europeiska ge- menskapernas officiella tidning.

4.2.3

Sveriges tillträde till beslutet om ändring av valrättsakten

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner beslutet om ändring av val- rättsakten. Skälen för regeringens förslag: Frågan om införande av ett valsystem som bygger på för medlemsländerna gemensamma principer och som Prop. 2002/03:97 15 samtidigt ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa sina egna nationella Prop. 2002/03:97 bestämmelser har, som ovan har nämnts, diskuterats i rådet sedan 1998. Resultatet av förhandlingarna innebär att valrättsakten ändras i flera vik- tiga avseenden. Den viktigaste ändringen innebär att medlemsstaternas företrädare i Europaparlamentet i framtiden kommer att väljas enligt principer som är gemensamma för alla medlemsländer. Så har inte varit fallet tidigare och den främsta förklaringen till det är att medlemsländerna vid val till Euro- paparlamentet har velat tillämpa ett valsätt som så långt som möjligt lik- nar det som används vid val till de nationella församlingarna. Att de di- rektvalda företrädarna nu kan att väljas enligt principer som är gemen- samma för alla, samtidigt som det finns ett utrymme att tillämpa natio- nella regler, måste betraktas som en förbättring och ett framsteg för det europeiska samarbetet. Ytterligare en viktig ändring är att det nu blir förbjudet att samtidigt vara ledamot av ett nationellt parlament och av Europaparlamentet, något som alltså enligt nuvarande bestämmelser i valrättsakten uttryckligen är tillåtet. För svenskt vidkommande uttalades redan i samband med det första svenska valet till Europaparlamentet år 1995 att vart och ett av uppdragen som riksdagsledamot och företrädare i Europaparlamentet är emellertid i sig så betungande att dubbla mandat redan av den anledning- en knappast kan komma i fråga. Man bör därför kunna räkna med att om en riksdagsledamot blir invald i Europaparlamentet, han eller hon från- träder uppdraget som riksdagsledamot (prop. 1994/95:154, s. 32). Detta synsätt återspeglas nu alltså i ändringsbeslutet. Härtill kommer att ändringen innebär att det blir möjligt att hålla val till Europaparlamentet också i april månad. Nuvarande period, i mitten av juni, är för svenskt vidkommande olycklig såtillvida att skolornas sommarlov då har inletts och många har påbörjat sina sommarsemestrar. I det senaste valet till Europaparlamentet år 1999 uppgick t.ex. det svenska valdeltagandet till 38,8 % medan det genomsnittliga valdelta- gandet i hela EU uppgick till 49,9 %. I rådet har det förts diskussioner om att flytta valet till i maj månad men någon enighet har hittills inte kunnat nås, främst på grund av svårigheterna att hitta en i samtliga länder helgfri period i maj. När det nu blir möjligt att hålla valet också i april ökar naturligtvis möjligheterna att nå enighet om att flytta valet. Det bör framhållas att ändringen endast innebär att det blir möjligt att hålla valet förutom i maj, juni eller juli också i april månad. Att flytta valet förutsätter som ovan har framgått, förutom att Europaparlamentet skall höras, ett enhälligt beslut i rådet. Ändringen innebär alltså ingen ändring i sak; valet till Europaparlamentet år 2004 kommer liksom tidi- gare val att hållas under en period i mitten av juni. Det svenska valet kommer att hållas söndagen den 13 juni. Det ankommer enligt 10 kap. 2 § regeringsformen på riksdagen att godkänna beslutet om ändring av valrättsakten. Enligt regeringens upp- fattning finns, som framgår av det ovan anförda, goda skäl för Sverige att tillträda beslutet. Regeringen föreslår därför att riksdagen godkänner rå- dets beslut av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 om änd- ring av valrättsakten. 16 Ett tillträde till ändringsbeslutet föranleder ändringar i vallagen Prop. 2002/03:97 (1997:157) och i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslut- ning till Europeiska unionen.

4.3

Ändring i vallagen (1997:157)

Regeringens förslag: Vallagen ändras på så sätt att uppdraget som le-

damot av Europaparlamentet inte är förenligt med att vara ledamot av

ett nationellt parlament, domare eller justitiesekreterare i Europeiska

gemenskapernas förstainstansrätt, ledamot i Europeiska centralban-

kens direktion, EU-ombudsman, tjänsteman eller annan anställd i ak-

tiv tjänst i organ som är knutna till Europeiska gemenskapernas insti-

tutioner, eller i Europeiska centralbanken.

Skälen för regeringens förslag: Genom bestämmelserna i 18 kap.

71 § vallagen genomförs valrättsaktens bestämmelser (artikel 6) om vilka

ämbeten och uppdrag som är oförenliga med uppdraget som ledamot av

Europaparlamentet. Reglerna syftar till att säkerställa att de som skall

företräda väljarna i Europaparlamentet i vissa viktiga avseenden är opar-

tiska och oberoende.

Som ovan har framgått görs genom beslutet om ändring av valrättsak-

ten ändringar i fråga om vilka ämbeten och uppdrag som är oförenliga

med att vara ledamot av Europaparlamentet; några uppdrag och ämbeten

tillkommer, några tas bort. De som tillkommer är ledamot av ett natio-

nellt parlament, domare eller justitiesekreterare i Europeiska gemenska-

pernas förstainstansrätt, ledamot i Europeiska centralbankens direktion,

EU-ombudsman, tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst i organ

som är knutna till Europeiska gemenskapernas institutioner, eller i Euro-

peiska centralbanken. De uppdrag och ämbeten som tas bort är sådana

som har anknytning till Europeiska kol- och stålgemenskapen som har

upphört att gälla.

Beslutet om ändring av valrättsakten föranleder således ändringar i

18 kap. 71 § vallagen på så sätt att de nya oförenliga ämbetena och upp-

dragen bör läggas till i bestämmelsen medan de ämbeten och uppdrag

som har anknytning till Europeiska kol- och stålgemenskapen bör tas

bort.

Det svenska genomförandet av den aktuella bestämmelsen i valrättsak-

ten ändrades nyligen, den 1 april 2002 (prop. 2001/02:53, bet.

2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). Lagändringarna var föranledda av ett

avgörande i Valprövningsnämnden (beslut den 15 juli 1999, dnr 1999:4)

som gällde frågan när dåvarande statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], som kandiderade till

Europaparlamentet vid valet år 1999, senast behövde lämna regeringen

för att vara valbar i Europaparlamentsvalet. Valprövningsnämnden fann

att det enligt vallagen var förhållandena på valdagen som avgjorde om en

kandidat var valbar eller inte, men att den avgörande tidpunkten enligt

valrättsaktens bestämmelser om med uppdraget oförenliga ämbeten eller

uppdrag inträder först i och med att den valde tillträder sitt uppdrag i Eu-

ropaparlamentet. 2002 års lagändringar innebär att den som kandiderar i

valet till Europaparlamentet och som samtidigt innehar ett ämbete eller

uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot i Europaparla-

17

mentet inte behöver frånträda sitt ämbete eller uppdrag förrän han eller Prop. 2002/03:97 hon tillträder uppdraget i Europaparlamentet. Regeringens nu lagda för- slag innebär naturligtvis inte någon ändring i detta avseende. Enligt den inledande artikeln i ändringsbeslutet (artikel 1.1) skall bl.a. orden företrädare i Europaparlamentet ersättas med ledamot av Euro- paparlamentet. I vallagen används genomgående och i ett flertal para- grafer uttrycket företrädare i Europaparlamentet. Mot bakgrund av att regeringen nyligen har beslutat direktiv till en parlamentariskt samman- satt kommitté med uppdrag att lämna förslag till en helt ny vallag (dir. 2003:37), lägger regeringen inte nu fram något förslag till ändring av vallagen i aktuellt hänseende.

4.4

Ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sve-

riges anslutning till Europeiska unionen

Regeringens förslag: Rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25

juni 2002 och av den 23 september 2002 om ändring av akten om all-

männa direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en

bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom, läggs till i punkten 11

i förteckningen över fördrag och andra instrument i 4 § anslutningsla-

gen.

Skälen för regeringens förslag: I Sverige tillämpas den principen att

ett internationellt avtal som Sverige har tillträtt inte omedelbart blir en

del av den svenska rätten, utan på ett eller annat sätt måste införlivas med

svensk rätt för att bli gällande inför svenska domstolar och andra myn-

digheter. En sådan metod är inkorporering. Inkorporering innebär att det

i en lag eller annan författning anges att det internationella avtalet eller

delar av det skall gälla i Sverige. Detta innebär i sin tur att avtalsbe-

stämmelserna, utan att omarbetas, överförs till svensk rätt och blir direkt

tillämpliga som svensk författningstext. En annan metod är transforme-

ring. Denna metod innebär att det internationella avtalet eller delar av det

omarbetas till svensk författningstext.

Mot bakgrund av detta dualistiska synsätt i Sverige på förhållandet

mellan svensk rätt och traktaträtt ansågs det krävas någon form av natio-

nell lagstiftning för att 1994 års anslutningsfördrag skulle kunna införli-

vas med svensk rätt (prop. 1994/95:19, del 1, s. 500). Övergripande be-

stämmelser om Sveriges anslutning har därför tagits in i lagen

(1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unio-

nen, den s.k. anslutningslagen. I anslutningslagen föreskrivs att anslut-

ningsfördraget och de grundläggande fördragen m.m. gäller här i landet

med den verkan som följer av fördragen (2 §). Vidare föreskrivs i 3 § i

lagen att gemenskapens beslut gäller här i landet i den omfattning och

med den verkan som följer av bl.a. de fördrag som anges i 4 §. I 4 § räk-

nas de fördrag och andra instrument upp som avses i 2 och 3 §§ och i

punkten 11 anges valrättsakten. Mot denna bakgrund bör paragrafen nu

ändras genom att rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni

2002 och av den 23 september 2002 läggs till i punkten 11. Detta innebär

att beslutet införlivas med svensk rätt och blir gällande här i landet. Det

bör framhållas att lagändringen närmast är av redaktionell karaktär och

18

att beslutet om ändringar i valrättsakten inte förutsätter någon överlåtelse Prop. 2002/03:97 av beslutanderätt till EG. De lagändringar som är föranledda av beslutet om ändringar i valrätts- akten skall träda i kraft vid ändringsbeslutets ikraftträdande. Enligt arti- kel 3 i beslutet skall ändringarna i artiklarna 1 och 2 få verkan den första dagen i den månad som följer efter medlemsstaternas antagande av be- stämmelserna i beslutet i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. Vidare skall medlemsstaterna anmäla till rådets general- sekretariat när de har genomfört respektive nationella förfaranden. Det kan inte nu förutses när samtliga förutsättningar för ikraftträdande av ändringsbeslutet är uppfyllda. Det bör därför ankomma på regeringen att bevaka detta och besluta när lagändringarna skall träda i kraft.

5

Redovisning av valsedlar som saknar partibe- teckning

5.1

Bakgrund

Den fria nomineringsrätten är en central princip i det svenska valsyste- met. Enligt den fria nomineringsrätten har väljarna möjlighet att kort tid före ett val bilda ett nytt parti. För att det skall vara möjligt för väljarna att rösta på det nya partiet skall det enligt 9 kap. 12 § vallagen i varje röstningslokal finnas blanka valsedlar som väljarna kan skriva till partiets beteckning och dess kandidater på. En blank valsedel utan tillskriven partibeteckning är emellertid ogiltig enligt 18 kap. 10 § vallagen. Sådana valsedlar redovisas inte särskilt i den offentliga valstatistiken utan ingår i gruppen ogiltiga valsedlar. I riksdagsvalen år 1998 och 2002 uppgick antalet ogiltiga valsedlar till omkring 113 500 respektive 82 200. Enligt Valmyndigheten var minst 99 procent av dessa ogiltiga på grund av att de saknade partibeteckning. I den allmänna debatten har det framförts krav på att de valsedlar som saknar partibeteckning skall betraktas som giltiga eller att de i vart fall skall redovisas särskilt. Grunden för detta är att man anser att den väljare som röstat blankt utfört en aktiv valhandling för att ge uttryck för sitt missnöje med det politiska systemet. Det har också föreslagits att valsed- lar som saknar partibeteckning skulle kunna ingå i underlaget för att be- stämma olika spärrnivåer, t.ex. spärren mot små partier i riksdagsval eller spärren för tilldelning och utläggning av fria valsedlar.

5.2

Överväganden

Regeringens förslag: Valsedlar utan partibeteckning skall redovisas i den offentliga valstatistiken. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. 19 Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Val- myndigheten och Länsstyrelsen i Skåne län har haft synpunkter på den lagtekniska utformningen av förslaget. Statsvetenskapliga institutionen vid Uppsala universitet har anfört att valsedlar utan partibeteckning bör betraktas som giltiga och därmed påverka mandatspärren (4%-spärren) men däremot inte mandatfördelningen. Skälen för regeringens förslag: Vårt valsystem är utformat på ett så- dant sätt att den väljare som genom att rösta vill ge uttryck för ett miss- nöje med det befintliga politiska systemet har två olika alternativ att välja emellan; antingen kan väljaren rösta blankt, dvs. använda en valsedel utan partibeteckning, eller också kan väljaren på den blanka valsedeln ange en påhittad partibeteckning av typen Kalle Anka-partiet. I det förra fallet är valsedeln ogiltig, i det sistnämnda är den giltig. För att folkstyrelsen skall kunna behålla en hög legitimitet bland med- borgarna är det viktigt att missnöjessignaler av det aktuella slaget fångas upp och tas om hand av valsystemet. Detta är särskilt viktigt när det gäll- er valsedlar utan partibeteckning eftersom dessa vid de senaste valen har uppgått till ett betydande antal och många väljare dessutom synes ha gjort ett både aktivt och seriöst val då de röstat blankt. 1999 års författningsutredning har i delbetänkandet (s. 53 f.) redogjort för vilka konsekvenserna skulle ha blivit om de blanka valsedlarna i 1998 års val hade betraktats som giltiga. Enligt de av utredningen redovisade uppgifterna skulle sammanlagt 15 mandat ha blivit obesatta i sju lands- tingsfullmäktige och sammanlagt 234 mandat skulle ha blivit obesatta i 205 kommunfullmäktige, d.v.s. det skulle ha lett till ett flertal tomma stolar. Utredningen har också redovisat vilka konsekvenserna skulle ha blivit om de blanka valsedlarna hade ingått i underlaget för att bestämma olika spärrnivåer, t.ex. spärren mot små partier i riksdagsval eller spärren för tilldelning av fria valsedlar. Enligt de redovisade uppgifterna skulle de blanka valsedlarna inte ha förändrat valresultatet om de hade ingått i un- derlaget för att bestämma spärrnivån för representation i riksdag eller landstingsfullmäktige. De blanka valsedlarna skulle däremot ha fått bety- delse om de hade ingått i underlaget för att bestämma spärrnivån för till- delning av fria valsedlar vid riksdagsvalet år 2002 och vid 1999 års val till Europaparlamentet. Staten svarar nämligen för kostnaden för valsed- lar till partier som vid något av de senaste två valen till dessa församling- ar har erhållit mer än en procent av rösterna i hela landet (6 kap. 8 och 10 §§ vallagen). Vid 1998 års riksdagsval överskred Sveriges Pensionä- rers Intresseparti SPI den aktuella spärren med endast 257 röster. I va- let förekom, som tidigare har framgått, enligt Valmyndigheten mer än 100 000 blanka valsedlar. Detta parti skulle alltså inte ha kvalificerat sig för tilldelning och utläggning av fria valsedlar vid riksdagsvalet år 2002 om valsedlar utan partibeteckning hade ingått i underlaget för att be- stämma den aktuella spärrnivån. Vid 1995 års val till Europaparlamentet låg partiet Sarajevo-Listan endast 43 röster över spärren. Antalet ogiltiga röster i detta val uppgick till 59 077. Inte heller detta parti torde alltså ha kvalificerat sig för tilldelning och utläggning av fria valsedlar vid valet till Europaparlamentet år 1999 om valsedlar utan partibeteckning hade ingått i underlaget för att bestämma spärrnivån. Prop. 2002/03:97 20 Det svenska valsystemet bygger på den uttalade förutsättningen att väl- Prop. 2002/03:97 jarna vid val röstar på ett parti och att de har möjlighet att avge en sär- skild personröst, 3 kap. 7 § regeringsformen. Ytterligare en grundläggan- de förutsättning för valsystemet är att det är de politiska partierna som skall bära upp verksamheten i de valda församlingarna. Det representati- va styrelseskicket bygger med andra ord på att väljarna vid val till dessa församlingar röstar fram ledamöter som företräder ett parti. En ordning som innebär att valsedlar utan partibeteckning får delta vid mandatför- delningen eller att de på annat sätt tillåts påverka valsystemets spärrnivå- er skulle strida mot dessa grunder. Mot denna bakgrund delar regeringen författningsutredningens upp- fattning att valsedlar utan partibeteckning även i fortsättningen bör vara ogiltiga och att de inte heller bör tillåtas påverka de olika spärrnivåerna i valsystemet. I stället bör, på det sätt som utredningen har föreslagit, val- sedlar som saknar partibeteckning redovisas särskilt i den offentliga val- statistiken. Detta förutsätter naturligtvis att de valsedlar som saknar par- tibeteckning också räknas, i vart fall av länsstyrelsen som skall göra den slutliga sammanräkningen av valresultatet. Som ovan har nämnts kan väljare som önskar ge uttryck för ett missnö- je med det befintliga politiska systemet, förutom att rösta blankt, också välja att på en blank valsedel ange en påhittad partibeteckning av typen Kalle Anka-partiet. I riksdagsvalet år 1998 förekom omkring 4 400 valsedlar med påhittade partibeteckningar och till skillnad från valsedlar som helt saknar partibeteckning, är sådana valsedlar, med nuvarande ut- formning av partibegreppet i regeringsformen, giltiga. Bl.a. för att göra det möjligt att särskilja sådan proteströstning från röster på partier som verkligen eftersträvar representation i den församling valet avser, har 1999 års författningsutredning föreslagit att det skall införas ett system med offentliga valförberedelser som innebär att de partier som önskar delta i allmänna val måste anmäla detta senast en viss tid före valet. Ut- redningens förslag om offentliga valförberedelser har fått ett i huvudsak positivt mottagande av remissinstanserna (dnr. Ju/2001/8524). Ett flertal remissinstanser har dock haft synpunkter på den lagtekniska utformning- en. Regeringen har därför beslutat att den parlamentariskt sammansatta kommitté som nyligen har fått i uppdrag att lämna förslag till en helt ny vallag på nytt skall överväga frågan om införande av offentliga valförbe- redelser (dir. 2003:37). 6 Ekonomiska konsekvenser Regeringen gör bedömningen att förslagen inte kommer att innebära ökade kostnader för staten. 21

7

Författningskommentar

Prop. 2002/03:97

7.1

Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157)

18 kap. 14 och 15 §§ Ändringarna innebär att det skall ske en särskild och officiell redovisning av antalet valsedlar som är ogiltiga därför att de saknar partibeteckning, se avsnitt 5. 71 § Ändringen innebär att uppdraget som ledamot av Europaparlamentet är oförenligt med att vara ledamot av ett nationellt parlament, domare eller justitiesekreterare i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt, leda- mot i Europeiska centralbankens direktion, EU-ombudsman, tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst i organ som är knutna till Europeiska gemenskapernas institutioner, eller i Europeiska centralbanken. Ämbeten och uppdrag som har anknytning till Europeiska kol- och stålgemenska- pen som har upphört att gälla tas bort från bestämmelsen.

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska uni- onen

4 § Ändringen innebär att beslutet 2002/772/EG, Euratom av Europeiska unionens råd av den 25 juni och av den 23 september 2002 om ändring av valrättsakten läggs till i punkten 11. Samtidigt tas beslutet av Europe- iska gemenskapernas råd av den 1 februari 1993 bort eftersom det inte längre har någon verkan. 22 Valsystemet för val av Europaparlamentets ledamöter

A4-0212/98

Resolution om utarbetandet av ett förslag till ett valsystem som omfattar gemensamma principer för val av Europaparlamentets le- damöter Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av resolutionsförslaget från de Vries om ett enhetligt valsystem vid val av Europaparlamentets ledamöter 

(B4-0723/96),

med beaktande av sina betänkanden om en enhetligt valordning och i synnerhet resolutionerna av den 10 oktober 1991 och den 10 mars 1993,

med beaktande av rättsakten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut av den 20 sep- tember 1976,

med beaktande av den tyska regeringens förslag av den 22 oktober 1996 under regeringskonferensen om en enhetlig valordning, där de vik- tigaste delarna i resolutionen av den 10 mars 1993 togs upp,

med beaktande av artikel 138.3 i 

EG-fördraget och den ändring som införs i och med Amsterdam-fördraget,

med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

. med beaktande av betänkandet från utskottet för institutionella frå- gor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt (A4-0212/98), och av följande skäl:

A.

I och med 

Amsterdam-fördraget införs begreppet principer som är gemensamma för alla medlemsstater och man följer därmed den linje som Europaparlamentet angav redan i den resolution som antogs av par- lamentet den 10 mars 1993, i vilken man inte uttryckligen föreslog ett enhetligt valförfarande utan endast allmänna riktlinjer.

B.

Den brittiska regeringen lade inför det brittiska parlamentet fram ett lagförslag om att införa en regional och proportionell valmetod för valet till Europaparlamentet från och med 1999.

C.

De nya medlemsskapsförhandlingarna kommer troligtvis att leda till tio nya medlemmar i Europeiska unionen.

D.

Bland medlemsstaterna råder stor enighet om fastställandet av ett an- tal gemensamma principer.

E.

Dessa principer skall i första hand genomföras på nationell nivå i en folkens och staternas union, och antalet ledamöter som skall väljas i varje medlemsstat skall säkerställa att folken i staterna som slutit sig samman i gemenskapen representeras på ett korrekt sätt.

1. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som ingicks under re- geringskonferensen om att fastställa ett antal gemensamma principer; är övertygat om att vissa bestämmelser kan träda i kraft redan vid nästa val till Europaparlamentet, i synnerhet vad gäller fastställandet av en nedre Prop. 2002/03:97 Bilaga 1 23 procentspärr, oförenlighet och åtgärder för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor, medan en stegvis förändring är lämpligare i andra fall,

2.

anser att det råder stor enighet om införandet av det proportionella systemet, som därför bör införas i gemenskapens valsystem,

3.

konstaterar att införandet av ett valsystem med geografiska valkretsar inte kan genomföras på ett enhetligt sätt och att man bör fastställa val- kretsarna på grundval av de olika medlemsstaternas respektive befolk- ningsmängd; betonar emellertid att ett system med territoriella valkretsar inte får påverka principen om proportionella val enligt artikel 2 i försla- get till rättsakt,

4.

anser att för att en gemenskapspolitisk medvetenhet och gemenskaps- politiska partier skall kunna utvecklas skulle ett visst antal procent av mandaten kunna fördelas enligt den proportionella valmetoden inom ra- men för en gemensam valkrets för alla medlemsstaternas territorium,

5.

konstaterar att det bör vara frivilligt att fastställa en nedre procent- spärr, och att denna spärr i vilket fall som helst inte bör överstiga 5 pro- cent av de avlagda rösterna på nationell nivå,

6.

tar hänsyn till att förslagsrumsvotering medför ökat valdeltagande, men anser att det bör vara upp till medlemsstaterna att välja om de vill tillämpa förslagsrumsvotering eller ej,

7.

anser att vid upprättande av europeiska listor måste jämställdheten mellan män och kvinnor beaktas, och att det först och främst är de poli- tiska partierna som skall genomföra detta,

8.

föreslår att valet till Europaparlamentet skall hållas någon gång under maj månad, för att på så sätt möjliggöra ett så stort valdeltagande som möjligt genom att undvika att valet hålls under skolornas sommarlov som börjar i början av juni i många av medlemsstaterna,

9.

rekommenderar att antalet valdagar reduceras i så hög utsträckning som möjligt i syfte att komma överens om en enda dag, eller om det är omöjligt, maximalt två dagar, till exempel en lördag och söndag,

10.

begär att rådet behandlar förslaget nedan och antar det snarast möjligt så att det kan träda i kraft så snart som möjligt,

11.

uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution samt det bifogade förslaget till rättsakt till rådet, kommissionen och medlems- staternas parlament och regeringar.

BILAGA EUROPEISKA UNIONENS RÅD, som är sammansatt av företrädare för medlemsstaterna och som beslu- tar enhälligt, Prop. 2002/03:97 Bilaga 1 24 som beaktar artikel 138.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (artikel 190.4 i det konsoliderade fördraget),

som beaktar artikel 21.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

som beaktar artikel 108.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

som beaktar Europaparlamentets förslag,

som beaktar Europaparlamentets samtycke,

som avser att verkställa bestämmelserna i fördraget angående valord- ningen, HAR BESLUTAT OM de bestämmelser som bifogats detta beslut och rekommenderar medlemsstaterna att anta bestämmelserna i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Detta beslut och de bifogade bestämmelserna skall offentliggöras i Eu- ropeiska gemenskapernas officiella tidning. Medlemsstaterna skall genast anmäla till generalsekreteraren i Europe- iska gemenskapernas råd när de har avslutat det förfarande som enligt deras konstitutionella bestämmelser krävs för att anta de bestämmelser som har bifogats detta beslut. Detta beslut träder i kraft den dag det offentliggörs i Europeiska ge- menskapernas officiella tidning. FÖRSLAG I ENLIGHET MED ARTIKEL 138.3 I FÖRDRAGET OM UPPRÄTTANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPEN (artikel 190.4 i det konsoliderade fördraget) för att möjliggöra val av Europaparlamentets ledamöter genom all- männa direkta val enligt principer som är gemensamma för samtliga medlemsstater Artikel 1 I varje medlemsstat skall Europaparlamentets ledamöter väljas genom omröstning utifrån proportionellt sammansatta röstlistor. Valen skall vara allmänna, direkta, fria rättvisa och hemliga. Artikel 2 Valkretsar skall upprättas för detta val utan att detta rent allmänt inkräktar på tillämpningen av proportionella val, i syfte att föra de förtroendevalda närmare väljarna och med hänsyn till den specifika karaktären hos varje medlemsstat. Denna bestämmelse kommer att kunna tillämpas från och med valet till Europaparlamentet år 2004. De med- lemsstater vars befolkning inte överstiger 20 miljoner invånare behöver inte upprätta valkretsar. Artikel 3 I det fall ett land beslutar inrätta flera valkretsar inom sitt territorium förblir ledamöterna av Europaparlamentet, i enlighet med artiklarna 137 och 138 (189 och 190 enligt ny numrering) i fördraget, företrädare för folken i de medlemsstater som förenas i Europeiska ge- menskapen, och inte företrädare för sin valkrets. Artikel 4 Särskilda bestämmelser får förekomma, som tar hänsyn till regionala skillnader, men dessa får inte inkräkta på principen om propor- tionella val. Prop. 2002/03:97 Bilaga 1 25

Artikel 5 Det bör vara frivilligt att fastställa en nedre procentspärr,

Prop. 2002/03:97

och att denna spärr bör i vilket fall som helst inte överstiga 5 procent av

Bilaga 1

de avlagda rösterna på nationell nivå,

Artikel 6 Medlemsstaterna får tillåta förslagsrumsvotering enligt be-

stämmelser som fastställs av respektive medlemsstat.

Artikel 7 Europaparlamentet kommer att behandla ett förslag om att

en bestämd procentandel av det totala antalet mandat i Europaparlamen-

tet skall fördelas med hjälp av proportionellt sammansatta listor som av-

ser en gemensam valkrets bestående av Europeiska unionens medlems-

staters totala territorium från och med det val till Europaparlamentet som

hålls år 2009. Rådet skall före den 1 januari 2008 i enlighet med Europa-

parlamentets förslag anta genomförandebestämmelserna enhälligt och

efter samtycke från Europaparlamentet.

Artikel 8 Att inneha ett mandat i Europaparlamentet är oförenligt

med att ha ett mandat i ett nationellt parlament.

Artikel 9 Varje medlemsstat kan fastställa ett övre gräns för

kandidaternas utgifter i samband med valkampanjen.

Artikel 10 Akten av den 20 september 1976 om införande av all-

männa direkta val av ledamöterna i Europaparlamentet fortsätter att gälla

om inte annat följer av andra bestämmelser.

Artikel 11 Bestämmelserna i denna akt träder i kraft den första da-

gen i den månad som följer efter det att den sista av de anmälningar som

avses i beslutet har tagits emot.

26 Akt om allmänna direkta val av företrädare i Europa- parlamentet Artikel 1 Europaparlamentets företrädare för folken i de stater som slutit sig samman i gemenskapen skall väljas genom allmänna direkta val. Artikel 2 I varje medlemsstat skall följande antal företrädare i Europaparlamen- tet väljas: Belgien . // 25. Danmark . // 16. Tyskland . // 99. Grekland . // 25. Spanien . // 64. Frankrike . // 87. Irland . // 15. Italien . // 87. Luxemburg . // 6. Nederländerna . // 31. Österrike . // 21. Portugal . // 25. Finland . // 16. Sverige . // 22. Förenade kungariket . // 87. Artikel 3

1.

Företrädarna skall väljas för en period av 5 år.

2.

Denna femårsperiod skall börja då den första sessionen öppnas efter varje val.

Valperioden kan förlängas eller förkortas enligt artikel 10.2 andra stycket.

3.

Företrädarnas mandattid skall börja och sluta vid samma tidpunkt som den period som avses i punkt 2.

Artikel 4

1.

Företrädarna skall rösta individuellt och personligen. De får inte bindas av några instruktioner eller uppdrag.

2.

Företrädarna skall åtnjuta den immunitet och de privilegier som gäller för Europaparlamentets ledamöter enligt det protokoll om immuni- tet och privilegier för Europeiska gemenskaperna som är fogat till för- draget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommis- sion för Europeiska gemenskaperna.

Artikel 5 Uppdraget som företrädare i Europaparlamentet är förenligt med att vara ledamot av parlamentet i en medlemsstat. Prop. 2002/03:97 Bilaga 2 27

Artikel 6

Prop. 2002/03:97

1. Uppdraget som företrädare i Europaparlamentet är inte förenligt

Bilaga 2

med att vara

-

ledamot av regeringen i en medlemsstat

-

ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission

-

domare generaladvokat eller justitiesekreterare i Europeiska gemen- skapernas domstol

-

ledamot av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt

-

medlem av Rådgivande kommittén i Europeiska kol- och stålgemen- skapen eller medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska ekonomiska gemenskapen och i Europeiska atomenergigemenskapen

-

medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts en- ligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergige- menskapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift

-

styrelseledamot direktionsledamot eller anställd i Europeiska inve- steringsbanken

-

tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska gemen- skapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan.

2.

Dessutom kan varje medlemsstat under de förutsättningar som anges

i

artikel 7.2 fastställa nationella regler om oförenlighet.

3.

Sådana företrädare i Europaparlamentet på vilka punkterna 1 och 2 blir tillämpliga under den femårsperiod som avses i artikel 3 skall ersät- tas enligt artikel 12.

Artikel 7

1.

Enligt artikel 21.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen artikel 138.3 i Fördraget om upprättandet av Euro- peiska ekonomiska gemenskapen och artikel 108.3 i Fördraget om upp- rättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall Europaparlamen- tet utarbeta ett förslag till en enhetlig valordning.

2.

Tills dess att en enhetlig valordning träder i kraft och om inte annat följer av de övriga bestämmelserna i denna akt skall valförfarandet regle- ras av varje medlemsstats nationella föreskrifter.

Artikel 8 Vid val av företrädare i Europaparlamentet får ingen rösta mer än en gång. Artikel 9

1.

Val till Europaparlamentet skall hållas den dag som varje medlems- stat fastställer; denna dag skall för samtliga medlemsstater infalla under samma period som skall börja en torsdag morgon och sluta närmast föl- jande söndag.

2.

Rösträkningen får inte börja förrän valet har avslutats i den med- lemsstat vars väljare skall rösta sist inom den period som anges i punkt 1.

3.

Om en medlemsstat beslutar att omröstning skall ske i två omgångar för val till Europaparlamentet skall den första omgången äga rum inom den period som avses i punkt 1.

28 Artikel 10 1. För det första valet skall rådet enhälligt och efter att ha hört Europa- parlamentet bestämma den period som avses i artikel 9.1.

2.

De följande valen skall äga rum inom samma period under det sista året av den femårstid som avses i artikel 3.

Om det visar sig omöjligt att under den perioden hålla valen i gemen- skapen skall rådet enhälligt och efter att ha hört Europaparlamentet be- stämma en annan period som inte får infalla mer än en månad före eller en månad efter den enligt föregående stycke bestämda perioden.

3.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen artikel 139 i För- draget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och artikel 109 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergige- menskapen skall Europaparlamentet utan särskild kallelse sammanträda den första tisdagen sedan en månad har förflutit efter utgången av den i artikel 9.1 avsedda perioden.

4.

Det avgående Europaparlamentets befogenheter skall upphöra när det nya Europaparlamentet sammanträder första gången.

Artikel 11 Till dess att den enhetliga valordning som avses i artikel 7.1 träder i kraft skall Europaparlamentet pröva företrädarnas behörighet. I detta syf- te skall Europaparlamentet beaktade valresultat som medlemsstaterna officiellt har tillkännagivit och avgöra sådana tvister som kan uppkomma på grund av bestämmelserna i denna akt dock inte tvister som uppkom- mer på grund av nationella bestämmelser som akten hänvisar till. Artikel 12

1.

Till dess att den enhetliga valordning som avses i artikel 7.1 träder i kraft och om inte annat följer av de övriga bestämmelserna i denna akt skall varje medlemsstat fastställa ett lämpligt förfarande för hur en plats som blir vakant under den femåriga mandattid som avses i artikel 3 skall besättas för den återstående mandattiden.

2.

Om en plats blir vakant på grund av gällande nationella bestämmel- ser i en medlemsstat skallmedlemsstaten underrätta Europaparlamentet som skall beakta denna underrättelse.

I alla andra fall skall Europaparlamentet fastställa när en plats är va- kant och underrätta medlemsstaten om detta. Artikel 13 Om det visar sig nödvändigt att besluta om åtgärder för att genomföra denna akt skall rådet på förslag från Europaparlamentet och efter att ha hört kommissionen enhälligt besluta om sådana åtgärder. Rådet skall först ha försökt komma överens med Europaparlamentet i en förliknings- kommitté som skall bestå av rådet och företrädare för Europaparlamen- tet. Artikel 14 Artikel 21.1 och 21.2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen artikel 138.1 och 138.2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och artikel 108.1 och 108.2 i Prop. 2002/03:97 Bilaga 2 29

Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall

Prop. 2002/03:97

upphöra att gälla den dag då det första Europaparlamentet som valts en-

Bilaga 2

ligt denna akt sammanträder enligt artikel 10.3.

Artikel 15

Denna akt är upprättad på danska engelska franska iriska italienska ne-

derländska och tyska språken vilka samtliga texter är lika giltiga.

Bilagorna I-III skall utgöra en integrerad del av denna akt.

En förklaring av Förbundsrepubliken Tysklands regering är fogad till

denna akt.

Artikel 16

Bestämmelserna i denna akt träder i kraft den första dagen i den månad

som följer efter det att den sista av de anmälningar som avses i beslutet

har tagits emot.

Utfärdad i Bryssel den tjugonde september nittonhundrasjuttiosex.

R. VAN ELSLANDE

Ivar NØRGAARD

Hans-Dietrich GENSCHER

Louis DE GUIRINGAUD

Gearóid MAC GEARAILT

Arnaldo FORLANI

Jean HAMILIUS

L. J. BRINKHORST

A. CROSLAND

BILAGA I

De danska myndigheterna får besluta om de dagar då val av ledamöter

till Europaparlamentet skall äga rum på Grönland.

BILAGA II

Förenade kungariket skall tillämpa bestämmelserna i denna akt endast

på Förenade kungariket.

BILAGA III

FÖRKLARING OM ARTIKEL 13

Det föreligger enighet om att medlingskommitten i fråga om sitt förfa-

rande skall följa bestämmelserna i punkterna 5 6 och 7 för det förfarande

som fastställdes i Europaparlamentets rådets och kommissionens gemen-

samma förklaring av den 4 mars 1975(*)(**).

(*) EGT nr C 89 22.4.1975.

(**) Denna gemensamma förklaring återges på sidorna 873-876 i den-

na del.

Med beaktande av Frankrikes Förenade konungariket Storbritannien

och Nordirlands och Amerikas Förenta staters rättigheter och skyldighe-

ter skall Berlins parlament välja företrädare till de platser som inom För-

bundsrepubliken Tysklands kvot tillfaller Land Berlin.

FÖRKLARING AV FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS

REGERING

30

Förbundsrepubliken Tysklands regering förklarar att akten om allmän-

Prop. 2002/03:97

na direkta val av ledamöter av Europaparlamentet skall tillämpas på

Bilaga 2

Land Berlin.

31 Rådets beslut av den 25 juni 2002 och av den 23 sep- tember 2002 om ändring av akten om allmänna direk- ta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (2002/772/EG, Euratom) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen, särskilt artikel 190.4 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomener- gigemenskapen, särskilt artikel 108.3 och 108.4 i detta, med beaktande av Europaparlamentets utkast 1 , med beaktande av Europaparlamentets samtycke 2 , och av följande skäl:

(1)

En ändring bör göras i akten om allmänna direkta val av företrädare

i

Europaparlamentet för att möjliggöra allmänna direkta val enligt princi- per som är gemensamma för alla medlemsstater, samtidigt som dessa ges möjlighet att tillämpa sina egna nationella bestämmelser i de delar som inte regleras av detta beslut.

(2)

För att förbättra läsbarheten hos akten, i dess lydelse enligt detta beslut, anses det lämpligt att bestämmelserna numreras om, vilket kom- mer att möjliggöra en tydligare konsolidering.

HÄRIGENOM FASTSTÄLLS följande bestämmelser, som medlems- staterna rekommenderas att anta i enlighet med deras respektive konstitu- tionella bestämmelser. Artikel 1 Akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom 3 (nedan kallad 1976 års akt), ändras härmed enligt bestämmelserna i denna arti- kel.

1.

I titeln till och i resten av 1976 års akt, med undantag av artikel 13, skall orden "företrädare", "företrädare i Europaparlamentet" eller "före- trädarna(s)" ersättas med "ledamot av Europaparlamentet", "ledamöter av Europaparlamentet" respektive "Europaparlamentets ledamöter(s)"

2.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

"Artikel 1

1.

I varje medlemsstat skall Europaparlamentets ledamöter väljas ge- nom listval (valsedlar) eller ett förfarande med single transferable vote (STV), och valsättet skall vara proportionellt.

2.

Medlemsstaterna får tillåta listval med preferenslistor enligt be- stämmelser som skall fastställas av respektive medlemsstat.

3.

Valen skall vara allmänna, direkta, fria och hemliga."

1

EGT C 292, 21.9.1998, s. 66.

2

Yttrandet avgivet den 12 juni 2002 (ännu ej offentliggjort i EGT).

3

EGT L 278, 8.10.1976, s. 1.

Prop. 2002/03:97 Bilaga 3 32 3. Artikel 2 skall ersättas med följande artiklar: "Artikel 2 Varje medlemsstat får, i enlighet med sin specifika nationella situation, upprätta valkretsar för val till Europaparlamentet eller föreskriva indel- ning i andra enheter, utan att detta får inkräkta på valsystemets propor- tionella karaktär. Artikel 2a Medlemsstaterna får fastställa en lägsta tröskel för fördelningen av mandaten. Denna tröskel får inte sättas högre än 5 procent av de avgivna rösterna på nationell nivå. Artikel 2b Varje medlemsstat får fastställa ett tak för kandidaternas utgifter i samband med valkampanjen."

4.

Artikel 3 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall utgå och punkterna 2 och 3 skall betecknas 1 och 2.

b)

I den nya punkt 1 skall orden "Denna femårsperiod" ersättas med "Den femårsperiod för vilken Europaparlamentets ledamöter valts".

c)

I den nya punkt 2 skall hänvisningen till "punkt 2" ersättas med en hänvisning till "punkt 1".

5.

Artikel 4.2 skall ersättas med följande:

"2. Europaparlamentets ledamöter skall åtnjuta den immunitet och de privilegier som gäller för dem enligt protokollet om Europeiska gemen- skapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965."

6.

Artikel 5 skall upphöra att gälla.

7.

Artikel 6 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1:

i)

I slutet av tredje strecksatsen skall orden "eller förstainstansrätten" läggas till.

ii)

Mellan den nuvarande tredje och fjärde strecksatsen skall följande strecksats läggas till: "- ledamot i Europeiska centralbankens direktion".

iii)

Mellan den nuvarande fjärde och femte strecksatsen skall följande strecksats läggas till: "- 

EU-ombudsmannen".

iv)

I den nuvarande femte strecksatsen skall orden "medlem av Rådgi- vande kommittén i Europeiska kol- och stålgemenskapen eller" utgå.

v)

I den nuvarande sjätte strecksatsen skall orden "Europeiska kol- och stålgemenskapen," utgå.

vi)

Den nuvarande åttonde strecksatsen skall ersättas med följande text: "- tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska gemenskapernas institutioner eller i organ som är knutna till dem, eller i Europeiska centralbanken."

b) Efter punkt 1 skall följande punkt införas, och de nuvarande punk- terna 2 och 3 skall betecknas 3 och 4: "2. Från och med valet till Europaparlamentet år 2004 skall uppdraget som ledamot av Europaparlamentet inte vara förenligt med uppdraget som ledamot av ett nationellt parlament. Prop. 2002/03:97 Bilaga 3 33

Utan hinder av denna regel och utan att det påverkar tillämpningen av

Prop. 2002/03:97

bestämmelserna i punkt 3 får

Bilaga 3

-

de ledamöter av Irlands nationella parlament som vid ett senare val väljs till ledamöter av Europaparlamentet utöva båda mandaten samtidigt fram till följande val till Irlands nationella parlament, då första stycket i denna punkt skall tillämpas,

-

de ledamöter av Förenade kungarikets nationella parlament som un- der den femårsperiod som föregår valet till Europaparlamentet 2004 även är ledamöter av Europaparlamentet utöva båda mandaten samtidigt fram till valet till Europaparlamentet 2009, då första stycket i denna punkt skall tillämpas."

c) I den nya punkt 3 skall ordet "fastställa" ersättas med ordet "utöka" och hänvisningen till "artikel 7.2" ersättas med en hänvisning till "artikel 7". d) I den nya punkt 4 skall hänvisningen till "punkterna 1 och 2" ersät- tas med en hänvisning till "punkterna 1, 2 och 3".

8.

Artikel 7 skall ersättas med följande:

"Artikel 7 Om inte annat följer av bestämmelserna i denna akt skall valförfaran- det i varje medlemsstat genomföras enligt de nationella bestämmelserna. I dessa nationella bestämmelser kan nationella särdrag i medlemssta- terna eventuellt beaktas, men de får inte inkräkta på valsystemets propor- tionella karaktär."

9.

Artikel 9 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall orden "den dag" ersättas med "den dag och den tid".

b)

I punkt 2 skall orden "Rösträkningen får inte börja" ersättas med "En medlemsstat får inte officiellt meddela sitt valresultat".

c)

Punkt 3 skall utgå.

10.

Artikel 10 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall orden "den period som avses i artikel 9.1" ersättas med "valperioden".

b)

I punkt 2 andra stycket skall orden "bestämma en annan period som inte får infalla mer än en månad före" ersättas med "minst ett år före ut- gången av den femårsperiod som avses i artikel 3 bestämma en annan valperiod, som inte får infalla mer än två månader före".

c)

I punkt 3 skall orden "artikel 22 i Fördraget om upprättandet av Eu- ropeiska kol- och stålgemenskapen" utgå, orden "Europeiska ekonomiska gemenskapen" skall ersättas med "Europeiska gemenskapen" och orden "den i artikel 9.1 avsedda perioden" skall ersättas med "valperioden".

11.

I artikel 11 skall orden "Till dess att den enhetliga valordning som avses i artikel 7.1 träder i kraft," utgå, och ordningsföljden mellan orden "skall" och "Europaparlamentet" skall kastas om.

34

12. Artikel 12 skall ersättas med följande:

Prop. 2002/03:97

"Artikel 12

Bilaga 3

1.

En plats blir vakant när mandatet för en ledamot av Europaparla- mentet upphör på grund av att han begär sitt entledigande, avsätts eller avlider, eller på grund av att mandattiden löper ut.

2.

Om inte annat följer av de övriga bestämmelserna i denna akt, skall varje medlemsstat fastställa lämpliga förfaranden för hur en plats som blir vakant skall besättas under återstoden av den femårsperiod som av- ses i artikel 3.

3.

Om det uttryckligen fastställs i en medlemsstats lagstiftning när mandattiden för en ledamot av Europaparlamentet löper ut, skall dennes mandat upphöra i enlighet med bestämmelserna i denna lagstiftning. De behöriga nationella myndigheterna skall underrätta Europaparlamentet om detta.

4.

Om en plats blir vakant på grund av att ledamoten begär sitt entledi- gande, avsätts eller avlider, skall Europaparlamentets ordförande utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i den berörda medlems- staten."

13.

Artikel 14 skall upphöra att gälla.

14.

Artikel 15 skall ersättas med följande:

"Artikel 15 Denna akt är upprättad på danska, engelska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, vilka alla texter är lika giltiga. Bilagorna II och II skall utgöra en integrerad del av denna akt."

15.

Bilaga I skall upphöra att gälla.

16.

I bilaga III skall förklaringen av Förbundsrepubliken Tysklands re- gering utgå.

Artikel 2

1.

Artiklar i och bilagor till 1976 års akt, i deras lydelser enligt detta be- slut, skall omnumreras i enlighet med jämförelsetabellerna i bilagan till detta beslut, som utgör en integrerad del av detta.

2.

Hänvisningarna till artiklar i och bilagor till 1976 års akt skall anpas- sas i enlighet därmed. Detsamma gäller hänvisningar till dessa artiklar och till deras underavdelningar i gemenskapsfördragen.

3.

Hänvisningar till artiklar i 1976 års akt i andra instrument eller rättsak- ter skall tolkas som hänvisningar till artiklar i 1976 års akt enligt den omnumrering som nämns i punkt 1 respektive till punkterna i dessa artik- lar enligt omnumreringen genom detta beslut.

Artikel 3 1. De ändringar som avses i artiklarna 1 och 2 får verkan den första da- gen i den månad som följer efter medlemsstaternas antagande av be- stämmelserna i detta beslut i enlighet med deras respektive konstitutio- nella bestämmelser. 35

2. Medlemsstaterna skall till rådets generalsekretariat anmäla när de har

Prop. 2002/03:97

genomfört respektive nationella förfaranden.

Bilaga 3

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiel-

la tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 25 juni 2002.

På rådets vägnar

J. Matas I Palou

Ordförande

Utfärdat i Bryssel den 23 september 2002.

På rådets vägnar

M. Fischer Boel

Ordförande

BILAGA Jämförelsetabell enligt artikel 2 i rådets beslut 2002/772/EG, Euratom av den 25 juni 2002 och av den 23 september 2002 om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom. 36 Sammanfattning av delar av 1999 års författningsut- rednings betänkande Offentliga valförberedelser (SOU 2001:99) Det skall ske en särskild officiell redovisning av antalet ogiltiga röster i form av valsedlar utan anmäld partibeteckning. Redovisningen skall med andra ord omfatta såväl röster på oanmälda partibeteckningar som s.k. blankröster, dvs. valsedlar som helt saknar partibeteckning. Prop. 2002/03:97 Bilaga 4 37

När den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan par- tierna och utsett ledamöter eller företrädare och ersättare skall val- resultatet tillkännages genom att det kungörs i Post- och Inrikes Tidningar. Därmed är valet avslu- tat.

Delar av 1999 års författningsutrednings författnings- förslag i betänkandet Offentliga valförberedelser (SOU 2001:99) Transumt

----------------------------

Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 14 och 15 §§ vallagen (1997:157) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 kap. 14 § När den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan de anmälda partierna och utsett le- damöter eller företrädare och er- sättare skall valresultatet tillkän- nages genom att det kungörs i Post- och Inrikes Tidningar. Kun- görelsen skall innehålla uppgift om 1. antalet giltiga och ogiltiga rös- ter, 2. hur rösterna fördelar sig på anmälda partier, och 3. antalet ogiltiga röster i form av valsedlar som har partibeteckning för parti som inte har anmält sitt deltagande eller saknar partibe- teckning. Därmed är valet avslutat. Det skall också kungöras i Post- och Inrikes Tidningar, när nya leda- möter och ersättare utsetts enligt 5860§§ eller nya företrädare och ersät- tare utsetts enligt 6769§§.

När länsstyrelsen har fördelat man- daten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare skall valre- sultatet kungöras genom att proto- kollet läggs fram för granskning. Därmed är valet avslutat. 15 § När länsstyrelsen har fördelat man- daten mellan de anmälda partierna och utsett ledamöter och ersättare skall valresultatet kungöras genom att protokollet läggs fram för granskning. Protokollet skall inne- hålla uppgift om

1.

antalet giltiga och ogiltiga rös- ter, och

2.

hur rösterna fördelar sig på an- mälda partier, och

3.

antalet ogiltiga röster i form av

Prop. 2002/03:97 Bilaga 5 38 Detsamma skall gälla när nya ledamöter och ersättare utsetts en- ligt 6166 §§. Denna lag träder i kraft den

valsedlar som har partibeteckning

Prop. 2002/03:97

för parti som inte har anmält sitt

Bilaga 5

deltagande eller som saknar parti-

beteckning.

Därmed är valet avslutat.

När nya ledamöter och ersättare

utsetts enligt 6166 §§ skall detta

också kungöras genom att proto-

kollet läggs fram för granskning.

39 Förteckning över remissinstanser (SOU 2001:99) Valprövningsnämnden, Riksdagens ombudsmän, Svea hovrätt, Malmö tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Stockholms län, Länsrätten i Göteborg, Justitiekanslern, Statskontoret, Valmyndigheten, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Uppsa- la län, Länsstyrelsen i Östergötlands län, Länsstyrelsen i Kronobergs län, Länsstyrelsen i Skåne län, Länsstyrelsen i Hallands län, Länsstyrelsen i Västa Götalands län, Länsstyrelsen i Gävleborgs län, Länsstyrelsen i Västernorrlands län, Juridisk fakulteten vid Uppsala universitet, Statsve- tenskapliga institutionen vid Uppsala universitet, Juridiska fakulteten vid Lunds universitet, Statsvetenskapliga institutionen vid Lunds universitet, Juridiska fakulteten vid Stockholms universitet, Statsvetenskapliga insti- tutionen vid Stockholms universitet, Samhällsvetenskapliga fakultets- nämnden vid Göteborgs universitet, Stockholms kommun, Tierps kom- mun, Norrköpings kommun, Karlshamns kommun, Malmö kommun, Falkenbergs kommun, Norbergs kommun, Falu kommun, Östersunds kommun, Umeå kommun, Arjeplogs kommun, Stockholms läns lands- ting, Östergötlands läns landsting, Skåne läns landsting, Västra Göta- lands läns landsting, Västmanlands läns landsting, Norrbottens läns landsting, Kyrkostyrelsen, Pensionärernas riksorganisation, Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Svenska Samernas Riksför- bund, Landsorganisationen i Sverige (LO) och Tjänstemännens Central- organisation (TCO). Härutöver har Sametinget inkommit med yttrande. Prop. 2002/03:97 Bilaga 6 40

Justitiedepartementet

Prop. 2002/03:97

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj 2003 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] J. O.,[REDACTED_EFTERNAMN] H., Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition Godkännande av ändringar i EG:s regler om val till Europaparlamentet, m.m. 41