Regeringens skrivelse

1999/2000:125

Redovisning av fördelning av medel från Allmänna

arvsfonden under budgetåret 1999

Skr.

1999/2000:125

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 4 maj 2000

Lena Hjelm-Wallén

 Lars Engqvist

 (Socialdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvs-

fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur

fonden. Vidare redovisas hur regeringen och arvsfondsdelegationen för-

delat medlen ur Allmänna arvsfonden under budgetåret 1999. Slutligen

anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör upp-

märksammas vid kommande fördelning ur Allmänna arvsfonden.

Innehållsförteckning

1 Inledning 5

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 5

2.1 När arvsfonden får egendom 5

2.2 När arvsfonden avstår från egendom 6

2.3 Kostnader för fonden 7

3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 7

3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet 8

3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat

stöd 8

3.1.2 Fördelningen av stöd ur Allmänna

arvsfonden översiktlig beskrivning 9

3.1.3 Registrering och handläggning m.m. 10

3.1.4 Beslutade ärenden 10

3.1.5 Redogörelse för fördelat projektstöd 11

3.2 Verksamhet till förmån för barn under 12 år (För-

teckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 11

3.2.1 Datateknik 12

3.2.2 Drogförebyggande 12

3.2.3 Familjestöd 12

3.2.4 Fritid/Idrott 12

3.2.5 Information/Utbildning 13

3.2.6 Kultur 13

3.2.7 Lokaler 13

3.2.8 Utrustning och inventarier 13

3.2.9 Utsatta barn och ungdomar 13

3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 25 år (För-

teckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 14

3.3.1 Arbete/Sysselsättning 14

3.3.2 Brottsförebyggande 14

3.3.3 Datateknik 15

3.3.4 Drogförebyggande 15

3.3.5 Fritid/Idrott 15

3.3.6 Främlingsfientlighet 15

3.3.7 Idrottens sociala ansvar 16

3.3.8 Information/Utbildning 16

3.3.9 Jämställdhet 16

3.3.10 Konsument/Ekonomi 16

3.3.11 Kultur 16

3.3.12 Kultur för integration 17

3.3.13 Kvinnofrid 17

3.3.14 Kvinnor/Flickor 17

3.3.15 Lokaler 17

3.3.16 Media 18

3.3.17 Mobbning 18

3.3.18 Organisationsutveckling 18

3.3.19 Ungdomars politiska delaktighet 18

3.3.20 Utsatta barn och ungdomar 19

3.3.21 Våldsförebyggande 19

3.4 Verksamhet till förmån för personer med funktions-

hinder (Förteckning med projektbeskrivningar

redovisas i bilaga 3) 19

3.4.1 Arbete/sysselsättning 19

3.4.2 Bemötande 20

3.4.3 Datateknik 20

3.4.4 Familjestöd 20

3.4.5 FN:s Standardregler för att tillförsäkra

människor med funktionsnedsättning

delaktighet och jämlikhet 20

3.4.6 Fritid/Idrott 20

3.4.7 Hjälpmedel 21

3.4.8 Information/Utbildning 21

3.4.9 Invandrare och handikapp 21

3.4.10 IT Handikapp 21

3.4.11 Kost och motion 21

3.4.12 Kultur 22

3.4.13 Kvinnor och handikapp samt Kvinnofrid 22

3.4.14 Lokaler 22

3.4.15 Media och Miljö 22

3.4.16 Organisationsutveckling 22

3.4.17 Rehabiliteringsmetoder 23

3.4.18 Tillgänglighet 23

3.4.19 Utrustning 23

4 Särskilda satsningar för de olika målgrupperna 23

4.1 Särskild satsning för alla målgrupperna 24

4.1.1 Utveckling och förnyelse av idrottsverk-

samhet, främst på lokal nivå (1998 ) 24

4.2 Satsningar till förmån för barn under 12 år 24

4.2.1 Stöd till projekt som motverkar använd-

ningen av tobak (1998 ) 24

4.2.2 Drogförebyggande (1997 ) 25

4.2.3 FN:s konvention om barnets rättigheter

(1996 ) 25

4.2.4 Barn i vissa storstadsområden (1995 ) 25

4.3 Satsningar till förmån för ungdomar 12 25 år 26

4.3.1 Ungdomars egna kulturverksamheter

(1999 ) 26

4.3.2 Lokal utveckling av ungdomars

fritidsverksamhet (1999 ) 26

4.3.3 Utveckling av ungdomars egen organisering

(1998 ) 27

4.3.4 Talangsatsning inom handikappidrotten

(1998 ) 27

4.3.5 Utveckling av ungdomssamarbete inom

Östersjöregionen (1998 ) 27

4.3.6 Utveckling av samordnade insatser för utsatta

ungdomar (1997 ) 28

4.3.7 Ungdomars egna visioner inför 2000-talet

(1999 2000) 28

4.3.8 Ung Kultur (1998 1999) 28

4.3.9 Skolkooperativ (1997 1999) 28

4.3.10 Synliggöra och stärka flickors

fritidsverksamhet (1996 1999) 29

4.3.11 Ungdomars möjligheter till inflytande

(1995 1999) 29

4.4 Satsningar till förmån för personer med funktionshinder 30

4.4.1 IT och handikapp (1998 ) 30

4.4.2 Alternativa stöd och boendeformer (1997 ) 30

5 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden 31

5.1 Verksamhet till förmån för barn 32

5.2 Verksamhet till förmån för ungdomar 34

5.3 Verksamhet till förmån för personer med funk-

tionshinder 35

6 Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning 36

6.1 Information 36

6.2 Uppföljning och utvärdering 38

6.3 Erfarenhetsspridning 40

Bilaga 1 Bokslut (Kammarkollegiet 42

Bilaga 2 Fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden under år 1999 49

Bilaga 3 Projektkatalog 52

Bilaga 4 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden 230

Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde den 4 maj 2000 241

1 Inledning

Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av 1928 års riksdag i sam-

band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda-

balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släk-

tingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All-

männa arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av

ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funk-

tionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i

lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden.

I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna

arvsfonden samt en översiktlig beskrivning av fördelningen av stöd ur

fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för-

delat medlen ur Allmänna arvsfonden under budgetåret 1999.

Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt

bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna

arvsfonden.

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m.

Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild

fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapi-

talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav-

kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel

som tillfallit fonden under ett år läggs till fonden. Återstoden får tillsam-

mans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick

den 31 december 1999 till ca 1 064 miljoner kronor och marknadsvärdet

till ca 3 755 miljoner kronor. Fondens tillgångar är placerade i andelar i

Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under budgetåret 1999 har

totalavkastningen varit 66 procent (direktavkastningen 2,6 procent) i ak-

tiekonsortiet och 2,8 procent (direktavkastningen 6,7 procent) i räntekon-

sortiet. Med totalavkastning avses direktavkastning samt såväl

realiserade som orealiserade värdeförändringar i respektive

värdepappersportfölj.

För budgetåret 2000 finns det ca 284 miljoner kronor att dela ut. Bok-

slut för budgetåret 1999 för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1.

2.1 När arvsfonden får egendom

Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än

kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente-

rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet

för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet

arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släk-

tingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex.

inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått

ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få

egendom genom bl.a. gåva eller testamente.

När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när

dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente

skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före-

träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med

boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutred-

ningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar-

kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas

upp i fondens redovisning vid den tidpunkt de betalas in till fonden.

Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet

avvecklas på ett riktigt sätt. Under budgetåret 1999 kom det in 1 790

arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 241 testamentsärenden,

dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån

för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kolle-

giet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle avvecklas för arvs-

fondens räkning uppgick till 531. Under budgetåret 1999 kom det in

drygt 239 miljoner kronor netto till arvsfonden.

En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att

likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess

ändamål.

2.2 När arvsfonden avstår från egendom

I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får

ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra sär-

skilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta

vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan per-

son som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt.

Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse

från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt,

avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om

egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får samtidigt till

den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden,

avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara

egendomen.

Under budgetåret 1999 kom det in 62 ansökningar om avstående till

Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast tre

år efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fon-

den. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som

ansökan avser inte överstiger två miljoner kronor enligt bouppteck-

ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under budgetåret

1999 har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde

av drygt 9 miljoner kronor.

2.3 Kostnader för fonden

Ur fonden har under budgetåret 1999 betalats följande kostnader:

Kammarkollegiet (miljoner kronor)

- Dödsboavveckling m.m. 6,7

- Fondförvaltning 2,8

- Utbetalning av beviljat stöd 0,3

Regeringskansliet/Arvsfondsdelegationen

- Handläggning av ärenden om stöd

ur Allmänna arvsfonden m.m. 3,4

De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fon-

den avseende budgetåret 1999 uppgick till 13,2 miljoner kronor, vilket

motsvarade ca 0,4 procent av fondens marknadsvärde vid slutet av bud-

getåret.

3 Fördelningen av stöd ur Allmänna

arvsfonden

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelegatio-

nen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur Allmänna

arvsfonden 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfonds-

lagen).

I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs-

fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur

fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten

om fondens ändamål och användningsområde. Delegationen skall över-

lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse

eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm-

nas med mer än 300 000 kronor. Regeringen kan i fråga om fördelning av

stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får be-

sluta om stöd överstigande 300 000 kronor.

Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av rege-

ringen. Ordföranden är statssekreterare i Socialdepartementet och vice

ordförande är statssekreterare i Kulturdepartementet. Övriga ledamöter är

tjänstemän inom Socialdepartementet och Kulturdepartementet. Arvs-

fondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till Social-

departementet för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån

för barn under 12 år och personer med funktionshinder, dels ett kansli

knutet till Kulturdepartementet för beredning av ärenden som rör verk-

samhet till förmån för ungdomar i åldern 12 25 år. För beredningen av

ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda

delegationen.

Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfondsde-

legationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är

placerat inom Arvsfondsdelegationens kansli i Socialdepartementet.

3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet

Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 5 7 §§ arvsfondslagen främja

verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso-

ner med funktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara

nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations

reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ide-

ell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings-

verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam-

mans med en förening beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I

sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av

ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär

verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis

beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst tre år. Stöd ges inte till

reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer.

Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl

juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall

kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för-

bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella si-

tuation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att

ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra or-

ganisationer att starta liknande verksamhet.

Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad

av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och

för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt-

gärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är

villkorat på så sätt att det avskrivs med tio procent per år och måste åter-

betalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål under av-

skrivningstiden. Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller

vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också

bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under

beredningen av sådana ansökningar inhämtas uppgifter om tillgänglig-

heten för personer med funktionshinder.

3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd

Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum

som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen ca 15 månader efter

tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde-

ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en

av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet

har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas

innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen

föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 6).

3.1.2 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden

översiktlig beskrivning

Under år 1999 har det funnits ca 353 miljoner kronor att fördela ur All-

männa arvsfonden. Av dessa medel var ca 150 miljoner kronor överförda

från föregående år och ca 203 miljoner kronor tillförda från 1998 års re-

sultat. Totalt har ca 243 miljoner fördelats till olika projekt samt avsatts

för särskilda satsningar under året, se bilaga 2.

Medel som återförts eller återbetalats till fonden samt de medel som

inte disponerats under året, totalt ca 110 miljoner kronor varav ca 30

miljoner kronor är intecknade inom ramen för särskilda satsningar, har

överförts till utdelningsbara medel för år 2000.

3.1.2.1 Den löpande fördelningen av stöd ur Allmänna

arvsfonden

Under år 1999 har det fördelats ca 155 miljoner kronor ur Allmänna

arvsfonden. Ca 26,3 miljoner kronor för målgruppen barn under 12 år,

26,7 miljoner kronor för målgruppen ungdomar 12 25 år och ca 102

miljoner kronor till målgruppen personer med funktionshinder.

3.1.2.2 Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden inom ramen

för särskilda satsningar

Under år 1999 har det funnits ca 126,3 miljoner kronor att fördela för nya

eller pågående satsningar. Dessa medel består av ca 38,6 miljoner kronor

från föregående år och 87,7 miljoner kronor som avsatts under år 1999.

Av de medel som avsatts under år 1999 har regeringen delegerat 60

miljoner kronor till annan myndighet att fördela och 27,7 miljoner kronor

delegerades till de pågående satsningar som Arvsfondsdelegationen själv

svarar för. Totalt har ca 33,1 miljoner kronor fördelats under året. Den

exakta fördelningen på respektive satsning framgår av bilaga 2.

Vidare har 2,9 miljoner kronor återförts till utdelningsbara medel från

satsningar som avslutats under året. Medel som återförts eller återbetalats

till pågående satsningar samt de medel som ej disponerats under året,

totalt ca 30,3 miljoner kronor har överförts till år 2000. De särskilda sats-

ningarna redovisas under kapitel 4.

3.1.3 Registrering och handläggning m.m.

Under år 1999 har till Arvsfondsdelegationen inkommit 2 263 ärenden.

Av dessa var 1 795 ansökningar om stöd ur fonden, 453 redovisningar av

beviljat stöd samt 15 s.k. övriga ärenden (förfrågningar m.m.).

Inkomna ärenden

1999

1998

1997

Barn

418

393

439

Ungdom

865

701

929

Handikapp

669

625

576

Ej fondens målgrupper

68

73

83

Enskilda

243

312

436

Totalt

2 263

2 104

2 463

Fördelade på:

Ansökningar

1 795

1 661

2 058

Övrigt ärende

15

14

5

Redovisningar

453

429

400

Totalt

2 263

2 104

2 463

3.1.4 Beslutade ärenden

Sammanlagt har 1 734 beslut fattats under budgetåret enligt följande:

1999

1998

1997

Bifall regering

163

1)

216

160

Bifall delegation

331

1)

246

288

Avslag

1 198

1 202

1 544

Ad acta

37

52

30

Brevsvar

2

Överlämnat till annan

4

2

Totalt

1 734

1 720

2 024

1) Ett av besluten avser ej beslut om medel.

Avslag

1999

1998

1997

Barn

196

203

226

Ungdom

462

411

554

Handikapp

236

199

244

Ej fondens målgrupper

61

77

80

Enskilda

243

312

436

Totalt

1 198

1 202

1 540

Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 198 ansökningar. Orsakerna

till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt ny-

skapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete

med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som re-

guljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på

grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de

gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att

de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda

personer eller nystartade föreningar.

Av ansökningarna har 28 lagts ad acta (återkallats eller ersatts av

annan ansökan) och 3 har överlämnats till annan enhet/myndighet m.m.

Vidare har 12 övriga ärenden behandlats (förfrågningar m.m.)

Dessutom har 456 redovisningar (från såväl år 1999 som tidigare år)

granskats och godkänts.

Godkända redovisningar

1999

1998

1997

456

415

437

3.1.5 Redogörelse för fördelat projektstöd

Bifall-delegation

1999

1998

1997

Barn

59

45

47

Ungdom

155

121

160

Handikapp

116

80

78

Totalt antal projekt

330

246

285

Bifall-regering

Barn

40

101

42

Ungdom

19

19

29

Handikapp

103

103

88

Totalt antal projekt

162

223

159

I genomsnitt har ca 33 procent av ansökningarna (exkl. ansökningar från

enskilda personer) beviljats stöd.

Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att ut-

veckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med

funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och omfattar

ibland också flera olika målgrupper. De har placerats under den ända-

måls- och målgruppskategori som bäst motsvarar projektets huvudinrikt-

ning. En mer detaljerad redovisning för varje projekt lämnas i förteck-

ning som bifogas som bilaga 3. En förteckning över mottagare av stöd

redovisas i bilaga 4.

3.2 Verksamhet till förmån för barn under 12 år

(Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3)

Under år 1999 har sammanlagt 62 849 000 kronor fördelats genom 99

beslut med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn

under 12 år. 93 olika projekt har beviljats stöd. Två av projekten har fått

medel genom två beslut. Av besluten rör 22 projekt barn med funktions-

hinder.

Regeringen har i två beslut ställt sammanlagt 15 miljoner kronor av

dessa medel till Folkhälsoinstitutets förfogande, att fördela till organisa-

tioner som bedriver ideell verksamhet, för alkohol- och drogförebyggan-

de arbete samt för att motverka rökning bland barn och ungdomar. Rege-

ringen har i två beslut avsatt sammanlagt 10 miljoner kronor till rege-

ringens särskilda satsningar Barn i vissa storstadsområden samt FN:s

konvention om barnets rättigheter. Satsningarna redovisas närmare under

kapitel 4.2

3.2.1 Datateknik

Under år 1999 har stöd beviljats med sammanlagt 1 230 000 kronor till

två projekt. Det ena projektet är en utvärdering av s.k. Datatek som efter

försöksverksamhet med arvsfondsmedel finns som reguljär verksamhet

vid nästan alla barnhabiliteringar. Det andra projektet har som målgrupp

barn med inkontinens. Barn med inkontinens löper stor risk att utveckla

psykosociala problem. Studier visar också att när barnet blir torrt ökar

självförtroendet. I skolåldern har de flesta barn lärt sig att tömma blåsan

med hjälp av kateter. För detta behövs, förutom rent medicinsk behand-

ling, träning och stöd under lång tid där barnets medverkan krävs. Syftet

med projektet är att med hjälp av ett dataspel stödja och motivera barnen

att träna så de får kontroll över sin urinering.

3.2.2 Drogförebyggande

IOGT-NTO-rörelsen har beviljats 4 000 000 kronor för projektet

ATTITYD (Alkoholfri uppväxt). Projektet är planerat att pågå i tre år och

bedrivs i samarbete med Sveriges Riksidrottsförbund. Organisationerna

vill tillsammans ta initiativ till ett brett förankrat arbete för en alkoholfri

uppväxt. Målgrupperna är barn och ungdomar i idrotts- och IOGT-rörel-

serna, föräldrar samt barnens och ungdomarnas ledare.

3.2.3 Familjestöd

I den kommande inriktningen för stöd ur Allmänna arvsfonden år 1999

angavs att olika former av utvecklingsarbete som rör föräldrastöd är

angeläget. Under verksamhetsåret har 22 projekt med inriktning på

familjestöd beviljats medel ur arvsfonden med sammanlagt 6 322 000

kronor. Sju av projekten rör verksamhet med syfte att utveckla stöd till

barn med funktionshinder och deras familjer. I flera av de projekt som

rör föräldrautbildning nämns att många föräldrar idag saknar det sociala

skyddsnät och det självklara stöd från den äldre generationen som man

tidigare har haft. Det finns ett behov av att ge föräldrar kunskap om barns

utveckling och inlärning för att förebygga kommunikationssvårigheter,

känslomässiga och sociala problem. Genom att öka kontakten och

samhörigheten mellan föräldrar kan man skapa nätverk som stärker

familjerna.

3.2.4 Fritid/Idrott

Stöd har lämnats till 10 projekt med anknytning till fritid/idrott med

sammanlagt 2 789 000 kronor. Här kan nämnas Bunkeflo Idrottsförening

som fått stöd för ett hälsoprojekt gemensamt för idrottsrörelse och skola

3.2.5 Information/Utbildning

15 projekt har beviljats stöd med sammanlagt 16 177 000 kronor. Några

av projekten som fått stöd är Nordisk förening för sjuka barns behov

(NOBAB) som arbetar för att förbättra sjuka och funktionshindrade barns

villkor på sjukhus. Målet med projektet är att utveckla ett kvalitetssystem

som i sin tur ger möjlighet att öka kvalitetsmedvetandet hos personal och

beslutsfattare. Sveriges Pensionärsförbund (SPF) har fått medel till ett

projekt om läsning av böcker med bl.a. målet att närma äldre och yngre

generationer samt att skapa utbyte av sagor, sägner och berättelser från

olika kulturkretsar genom kontakt, inte bara med barn utan även med

äldre personer som har sina rötter i andra länder.

3.2.6 Kultur

Till utveckling av kulturverksamhet för barn har 8 projekt lämnats stöd

med sammanlagt 1 540 000 kronor. Ett av projekten som har fått stöd är

Föreningen Berättarnätet i Kronoberg som genom sitt projekt vill utar-

beta en metod där berättandet stimulerar läslusten hos barn och

ungdomar som har läs- och skrivsvårigheter och som i dag aldrig får

möjligheten att upptäcka läsandets glädje.

3.2.7 Lokaler

Stöd ur fonden kan lämnas till del av kostnaderna för ideella organisatio-

ners ny-, om- och tillbyggnad av lokaler om sådana åtgärder krävs för att

verksamheten med och för barn skall kunna utvecklas och förnyas. Under

år 1999 har 10 föreningar fått denna typ av stöd med sammanlagt

2 085 000 kronor.

3.2.8 Utrustning och inventarier

Stockholms Scoutdistrikt har lämnats stöd med 165 000 kronor för att

utveckla verksamhet för handikappade barn och ungdomar på sin läger-

anläggning Vässarö.

3.2.9 Utsatta barn och ungdomar

Fem projekt har fått stöd med sammanlagt 1 980 000 kronor under året.

Här kan t.ex. nämnas Intresseföreningen för schizofreni (IFS) i Göteborg

som har fått 750 000 kronor för ett projekt där föreningen skall arbeta

med barn till psykiskt sjuka och funktionshindrade föräldrar. Målet är att

genom gruppverksamhet stödja och hjälpa barnen som under professio-

nell ledning skall få hjälp att upptäcka sina egna behov, känslor och för-

utsättningar.

3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 25 år

(Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3)

Under budgetåret 1999 har ca 68,2 miljoner kronor fördelats ur Allmänna

arvsfonden genom sammanlagt 125 beslut till verksamhet för ungdom.

Av dessa medel har Ungdomsstyrelsen genom fem regeringsbeslut fått

sammanlagt 36 miljoner kronor att fördela till särskilt angivna satsningar

inom ungdomsområdet. Dessa satsningar samt pågående och under året

avslutade, återfinns under kapitel 4.3.

Vidare har ca 6,2 miljoner kronor fördelats genom sammanlagt 49 be-

slut ur den gemensamma satsningen Utveckling och förnyelse av idrotts-

verksamhet, främst på lokal nivå. Se kapitel 4.1.

I de särskilda områden som regeringen lyfte fram under kommande in-

riktning för år 1999 aviserades att avsätta särskilda medel för att stödja

organisations- och verksamhetsutveckling inom såväl befintliga som nya

ungdomsorganisationer, paraplyorganisationer och nätverk samt att ta

initiativ till en särskild satsning på utveckling av nya mötesplatser och

träffpunkter för ungdomar där föreningar och kommuner arbetar gemen-

samt.

Vidare aviserades att inleda en särskild satsning på att stödja och sti-

mulera utvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheter inom främst

musik, teater och dans i syfte att öka det lokala utrymmet för detta och att

stödja projekt som på olika sätt lyfter fram ungas tankar om framtiden

och samhället under det nya millenniets första tid.

Regeringen aviserade även att nätverk som byggs upp för att stärka

erfarenhetsutbytet och stimulera att liknande verksamheter etableras på

nya orter och i fler bostadsområden skulle stödjas.

Dessa inriktningar har under året fått stöd genom beslut eller särskilda

satsningar.

3.3.1 Arbete/Sysselsättning

Tre projekt har fått stöd med sammanlagt 1 100 000 kronor under året.

Bland annat har

Föreningen Cirkör fått stöd för det andra året för projektet

"Cirkuspiloterna" som är en ny form av arbetsinriktad utbildning och

Teaterkooperativet Teater X har fått stöd för det tredje och sista året av

projektet "Igångsättningen" som bl.a. syftar till att göra Rosengård till en

ekologisk stadsdel samt innehåller den individuella gymnasiesatsningen

"Utmaningen" med internationell kockutbildning som bas.

3.3.2 Brottsförebyggande

Fyra projekt med syfte att förebygga brott har fått stöd med sammanlagt

974 000 kronor under året. Kriminellas Revansch i Samhället (KRIS) har

arbetat fram ett program som visar unga våldsförbrytare de konsekvenser

som deras handlande kan leda till och Bosniakiska Ungdomsföreningen

(BUF) har tillsammans med tre andra invandrarföreningar i Göteborg

startat projektet T.U.F.F. Denna nybildade multikulturella organisation

bl.a. för att vara en länk mellan ungdomar och myndigheter, mot främ-

lingsfientlighet och rasism och för att höja ungdomars kompetens och

arbetsmoral samt värdet av moral, etik och respekt för alla människor.

3.3.3 Datateknik

Tre föreningar har fått stöd med tillsammans 173 000 kronor för att

stimulera ungdomar att arbeta med IT på lokal nivå. Bl.a. har Mandeiska

kulturföreningen som undervisar arabiska ungdomar i datakunskap och

om EU fått stöd samt Filadelfiaförsamlingen i Nynäshamn som för tredje

och sista året bedriver ett projekt om datakunskap i bostadsområdet

Backlura. Regeringen har redan i tidigare skrivelse till riksdagen betonat

vikten av att stödja projekt som vänder sig till ungdomsgrupper som i

liten omfattning har tillgång till IT i sin hemmiljö.

3.3.4 Drogförebyggande

Under året har åtta olika projekt fått stöd i drogförebyggande syfte. Totalt

har 1 681 000 kronor fördelats till bl.a. Motorförarnas Helnykterhetsför-

bunds Ungdomsförbund (MHF) i Västmanland som informerar

ungdomar mellan 16 och 24 år om trafik och alkohol och Föreningen

Hidde Ioy Dhaqan i Malmö som vill sprida information och kunskap om

Khat och andra droger till invandrarungdom med afrikansk bakgrund

samt göra riktade insatser för att hjälpa unga missbrukare.

3.3.5 Fritid/Idrott

Sammanlagt 962 000 kronor har fördelats till åtta projekt med inriktning

på fritid/idrott. Några av de projekt som fått stöd är Stiftelsen Stockholm

Summer Games och Invandrare Ungdomsföreningen i Umeå som

genomför olika integrations- och utvecklingsprojekt samt Förbundet
[REDACTED_EFTERNAMN] och Ungdom (FSU) som bedriver ett fritidsprojekt vars syfte är att

dels ge ungdomar mer inflytande och medbestämmande, dels integrera

pojkars och flickors olika intressen för fritidsaktiviteter.

3.3.6 Främlingsfientlighet

Stöd till projekt mot främlingsfientlighet och rasism har beviljats med

totalt 1 405 000 kronor till bl.a. Röda Korsets Ungdomsförbund för ett

projekt där de vill sammanföra ungdomar från olika kommuner eller

kommundelar som representerar skilda sociala miljöer och inte bara be-

gränsa sig till ungdomar med olika etnisk bakgrund. Sveriges Unglottor

har fått stöd för att genom utbildning och information engagera ung-

domar att öppet verka för ett demokratiskt samhälle och motverka okun-

skap, rädsla och främlingsfientlighet. Vidare har Mariestads Ekumeniska

Råd, Sveriges Kyrkliga Studieförbund (SKS) i Örebro och Pingstförsam-

lingarnas Ungdomsarbete (PU) fått stöd för att genom olika metoder

genomföra interaktiva upplevelseföreställningar om flyktingars situation

från t.ex. krig i hemlandet till att sitta i en skolbänk i Sverige. Totalt har

sju projekt fått stöd under året.

3.3.7 Idrottens sociala ansvar

För att på olika sätt stärka idrottens roll i integrations- och folkhälso-

arbetet samt ge ungdomar verktyg för att mer aktivt kunna verka i det

lokala utvecklingsarbetet har Svenska Idrottsrörelsens Studieförbund

(SISU), Luleå Basketbollklubb och IFK Linköping Basket fått stöd med

sammanlagt 4 090 000 kronor.

3.3.8 Information/Utbildning

Sammanlagt har 1 832 000 kronor fördelats till åtta projekt. Svenska

Kyrkans Unga i Uppsala har utformat en "bibelwebbsida" på internet för

att ungdomar lättare skall kunna ta del av innehållet i den nyreviderade

bibel som utkom i december 1999. Vidare har Sunnanå Sportklubb

(SSK) i Skellefteå, Internationell Klubb Vorta Drom i Helsingborg samt

Al-azharskolan i Bromma fått stöd för att arbeta med ungdomar i skolan

och på så sätt stärka elevernas självtillit och förmåga att utvecklas.

Kooperativa Institutet, Ek. förening har fått stöd för att med

informations- och utbildningsinsatser genom bl.a. webbsidor på internet,

ge ungdomar arbetsredskap i samband med TV-serien Starta eget

tillsammans.

3.3.9 Jämställdhet

I fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden prioriteras stöd som

stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställdheten

mellan pojkar och flickor. Tre projekt har fått stöd under året med sam-

manlagt 635 000 kronor. Bl.a. har Sveriges Förenade Studentkårer (SFS)

fått stöd för att genomföra en kampanj för att öka studenters kunskap om

könsdiskriminering och sexuella trakasserier och Fritidsforum, Riksför-

bundet Sveriges Fritids- och Hemgårdar har fått stöd för att utveckla

metoder för pojkverksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv.

3.3.10 Konsument/Ekonomi

Stiftelsen Fair Trade Center har fått stöd med 210 000 kronor för att

uppmuntra ungdomar att påverka företag till ett större socialt och ekolo-

giskt ansvar.

3.3.11 Kultur

Sammanlagt har 2 185 000 kronor fördelats till elva projekt som lyfter

fram ungdomars olika kulturverksamheter. Bl.a. har Frikyrkliga Studie-

förbundet i Hälsingland, Unga Örnar i Valbo, Tjänstemännens Bild-

ningsverksamhet (TBV) i Kalmar och Folkets Hus i Piteå fått stöd för

olika projekt där unga ickeprofessionella utövare av musik får möjlighet

att finna nya vägar till ökad kunskap och utveckling av entreprenörsskap.

3.3.12 Kultur för integration

Med kulturen som redskap för att främja relationer mellan ungdomar

med olika etnisk och kulturell bakgrund, har fyra olika projekt fått stöd

med sammanlagt 894 000 kronor. Ett av dessa projekt genomförs av

Rinkeby Folkets Husförening som tillsammans med Teater X i Malmö,

Pannhuset i Göteborg och Boo Folkets Hus i Nacka fått stöd till en

förstudie och projektering av Nätverket Kulturförökarna. Projektets syfte

är att ge alla ungdomar i varje förort möjlighet att pröva på de kulturella

uttrycken, att bidra till ökad samverkan mellan de lokala kulturkrafterna

och stimulera till ökad kulturverksamhet i förorterna.

3.3.13 Kvinnofrid

Fem projekt har fått stöd med sammanlagt 660 000 kronor för att mot-

verka våld mot unga kvinnor och för att stimulera ungdomar att arbeta

med de grundläggande värderingarna i samhället och hur dessa påverkar

relationer mellan unga kvinnor och män. Gottsunda Film har fått stöd för

att göra en dokumentärfilm om ungdomars attityder till sex och sexuella

övergrepp mellan unga människor i samband med pjäsen "Fair Game".

Vidare har Afrosvenskarnas Ungdomsförbund (ASU) fått stöd för att ge

unga män insyn i vad manliga nätverk och kvinnojourer står för samt för

att ta fram konkreta förslag på hur unga mäns roll och identitetsutveck-

ling i förhållande till unga kvinnor skall behandlas.

3.3.14 Kvinnor/Flickor

Projekt som särskilt vänder sig till flickor och unga kvinnor har fått stöd

med 785 000 kronor. Bland de sex projekt som fått stöd kan nämnas

Teater Tre Stockholm, Ek. förening och Föreningen Scenario Rum för

Unga som genom olika metoder, med teater som grund, skapar en positiv

motbild till den ökade kroppsfixering som främst drabbar unga tjejer.

Vidare har Svensk Kurdisk Kultur- och Idrottsförening fått stöd för att

bl.a. bilda en särskild tjejkommitté med bland annat en tjejjour dit tjejer

kan vända sig med eventuella problem och frågor.

3.3.15 Lokaler

Stöd med sammanlagt 3 009 000 kronor har fördelats till ny-, om- och

tillbyggnad av lokaler för ungdomsverksamhet. Totalt har 17 föreningar

och organisationer erhållit denna typ av stöd, bl.a. Betaniaförsamlingen i

Hillerstorp som byggt om en f.d. postlokal till ungdomsgård och Mjölby

Södra Idrottsförening som byggt en alternativ fritidsgård för efter-

middagsverksamhet i anslutning till sin klubbstuga.

3.3.16 Media

Föreningen Samling för Alby har fått stöd med 85 000 kronor för en

lokalt förankrad ungdomstidning. Ungdomarna gör layout, reportage och

intervjuer själva vilket leder till en ökad självkänsla och en positivare

inställning för att aktivt söka sig till utbildning och arbete.

3.3.17 Mobbning

Växjö Norra Idrottsförening har beviljats stöd med 94 000 kronor för det

tredje och sista året i utbildning av Fair play, etik och moralfrågor inom

föreningen och ute på skolorna i kommunen.

3.3.18 Organisationsutveckling

Stiftelsen Fryshuset i Stockholm har fått stöd med 1 350 000 kronor för

att tillsammans med 18 andra organisationer skapa ett aktivt nätverk av

sociala entreprenörer som byggt upp breda ungdomsverksamheter i form

av träffpunkter och ungdomshus på olika håll i landet. Genom nätverket

skall olika verksamheter ge varandra stöd och erfarenhetsutbyte, bygga

upp en kunskapsbank och skapa en form av ny folkrörelse för ett brett

samhällsarbete i nya former där ungdomar står i fokus som en resurs.

Nätverket planerar att i första hand kommunicera internt och utåt via in-

ternet.

3.3.19 Ungdomars politiska delaktighet

Totalt har sex projekt fått stöd med sammanlagt 3 283 000. Landsrådet

för Sveriges Ungdomsorganisationer (LSU) har fått stöd för att genom-

föra en ungdomens egen demokratiutredning, Ungdomens Demokrati-

kommission. Det övergripande syftet är att komplettera Demokratiutred-

ningens arbete med ett konsekvent ungdomsperspektiv. LSU planerar en

kartläggning av ungdomars möjlighet att påverka skolmiljön, sin när-

miljö, kommunpolitiken, landstingspolitiken, den nationella politiken och

Europapolitiken. Särskilt kommer man att granska vilken funktion som

ungdomars egna organisationer har i det demokratiska systemet och för

demokratifostran och hur den resurs som dessa utgör tas tillvara i det

demokratiska systemet. Elevorganisationen i Sverige har fått fortsatt stöd

till projektet "Elevinflytande på riktigt" och Föreningen PeaceQuest har

fått stöd för att genom internet engagera ungdomar i FN-frågor och skapa

en kanal för unga människor att tycka till om svensk FN-politik. Vidare

har Riksförbundet för sexuellt likaberättigade (RFSL) har fått stöd för att

genomföra ett projekt för bi- och homosexuella gymnasieungdomar med

syfte att synliggöra denna grupp och ge dem möjlighet att vara med och

påverka den samlevnadsundervisning som ges i skolorna.

3.3.20 Utsatta barn och ungdomar

Stöd har beviljats med sammanlagt 1 138 000 kronor till sju olika projekt

för utsatta barn och ungdomar. Projekt som fått stöd under året är bl.a.

Svensk-Arabiska Vänskapsföreningen i Helsingborg och Kulturföre-

ningen Tjerhaj i Stockholm vars projekt i första hand syftar till att stärka

ungdomar i riskzon till att bygga upp egna identiteter för att enklare in-

tegreras i det svenska samhället samt Stiftelsen Fryshuset i Stockholm

som bedriver projektet Modern Soul Academy, en musikverksamhet för

socialt utsatta ungdomar där målsättningen i första hand är social att

vända destruktiv energi till något konstruktivt och kreativt.

3.3.21 Våldsförebyggande

Syrisk Ortodoxa Kyrkan i Södertälje har fått stöd med 187 000 kronor

för att genom förebyggande arbete öka kunskapen om det svenska

samhället för syrianska ungdomar och på så sätt underlätta känslan av

gemenskap med det svenska samhällssystemet.

3.4 Verksamhet till förmån för personer med

funktionshinder

(Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3)

Under året har sammanlagt ca 128 miljoner kronor fördelats/avsatts för

utveckling av verksamhet till förmån för personer med funktionshinder.

Sammanlagt har 219 projekt beviljats 121 miljoner kronor genom beslut

av Arvsfondsdelegationen eller regeringen. Genom tre regeringsbeslut

har 26, 7 miljoner kronor avsatts för särskilda satsningar. Dessa

redovisas under kapitel 4.4.

3.4.1 Arbete/sysselsättning

Under året har fem projekt beviljats stöd med sammanlagt ca 2,6

miljoner kronor för att på olika sätt öka möjligheterna för personer med

funktionshinder att få tillträde till arbetsmarknaden. Flera av projekten

innehåller metoder som gör det möjligt för personer med funktionshinder

att etappvis från sysselsättning över kooperativ eller andra

organisationsformer pröva sina möjligheter med det yttersta målet att få

ett reguljärt arbete. Riksföreningen Autism skall, genom ökad kunskap

om funktionshindret och genom ett pedagogiskt arbetssätt, ge fler

personer med autism bättre möjlighet att få och behålla ett arbete.

Erfarenheterna skall dokumenteras och vidarebefordras till

personalgrupper, föräldrar m.fl. Föreningen skall också samarbeta med

lokala arbetsmarknadsmyndigheter, försäkringskassa, delar av

socialtjänsten och den traditionella omsorgsverksamheten i Trollhättan,

Vänersborg, Uddevalla och Lysekil. Övriga samarbetsparter är

vuxenpsykiatrin och habiliteringsverksamheten samt Högskolan inom

Fyrstad samt Hälsohögskolan Väst i Vänersborg.

3.4.2 Bemötande

I föregående skrivelse angavs behov av utvecklingsverksamhet som kan

förbättra bemötandet av personer med funktionshinder. Inom detta ända-

mål återfinns 13 projekt som syftar till att genom olika aktiviteter som

t.ex. information och utbildning ge personalgrupper och allmänhet större

insikt i funktionshindrades villkor. Sammanlagt har ca 9,3 miljoner

kronor fördelats till dessa projekt. Bl.a. genomför Handikappföreningar-

nas Samarbetsorgan (HSO) i Skåne ett s.k. bemötandeprojekt. I samar-

bete med HAREC (Handikapp- och RehabiliteringsforskningsCentrum,

knutet till Högskolan i[REDACTED_EFTERNAMN] och Malmö) skall man utarbeta en kvalitets-

säkringsmodell som sedan skall tillämpas vid tre av försäkringskassans

kontor i Skåne.

3.4.3 Datateknik

Förutom den särskilda IT-satsningen som redovisas under avsnitt 4.4.1

har tre projekt beviljats stöd med sammanlagt ca 1,6 miljoner kronor för

att utveckla datateknik för personer med funktionshinder.

3.4.4 Familjestöd

Stöd med sammanlagt ca 11,8 miljoner kronor har beviljats till 23

projekt. Flera av projekten syftar till att utveckla olika former av stöd

som ger möjligheter till avlastning av anhöriga och möten för utbyte av

erfarenheter och kunskap. Här kan nämnas Kamratföreningen Convictus

som är en förening som arbetar med hivpositiva missbrukare. Föreningen

vill under en tvåårsperiod arbeta särskilt med dem som är hemlösa och

missbrukare.

Intresseföreningen för schizofreni (IFS) i Österåker/Danderyd/

Vaxholm utvecklar tillsammans med kommunens Personliga ombud en

modell för optimal rehabilitering med den sjuke, dennes anhöriga samt

berörd personal involverade.

3.4.5 FN:s Standardregler för att tillförsäkra människor med

funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet

Tre projekt har beviljats sammanlagt ca 1,5 miljoner kronor för projekt

med syfte att dels informera om Standardreglernas intentioner, dels ut-

veckla metoder för hur kommuner och landsting kan använda standard-

reglerna som verktyg för att förbättra situationen för personer med funk-

tionshinder.

3.4.6 Fritid/Idrott

Totalt har 15 projekt som rör fritid/idrott för personer med funktions-

hinder beviljats medel med sammanlagt 6 miljoner kronor. Så har t.ex.

Umeå Handikappidrottsförening kunnat arbeta med projektet Möjlig-

heternas Hus som vänder sig till ungdomar i åldrarna 12 24 år och som

med idrottsaktiviteter som medel ger möjligheter till gemenskap m.m.

Samma förening genomför även projektet Wheel Folkhälsoinstitutet

Drogförebyggande

5 000 000

Tobak

10 000 000

25 000 000

Verksamhet till förmån för ungdomar

Till annan myndighet; Ungdomsstyrelsen

Föreningsutveckling inom ungdoms-

organisationerna

10 000 000

Lokal utveckling av ungdomars

fritidsverksamhet

10 000 000

Lokala utvecklingsinsatser med bred samverkan

6 000 000

Ungas egen kultur

5 000 000

Ungas egna visioner inför 2000-talet

5 000 000

36 000 000

Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder

Alternativa stöd- och boendeformer

10 000 000

IT Brukarutbildning

7 700 000

Till annan myndighet; Hjälpmedelsinstitutet

IT Handikapp

9 000 000

26 700 000

Totalt avsatt under året, satsningar

87 700 000

Fördelade medel av Arvsfondsdelegationen under året ur

pågående satsningar

Utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet

6 236 000

Barn i vissa storstadsområden

6 530 000

FN:s konvention om barns rättigheter

5 031 000

11 561 000

Talangsatsning inom handikappidrotten

3 000 000

Skolkooperativ

2 230 000

Ung Kultur

200 000

5 430 000

Alternativa stöd- och boendeformer för personer

med funktionshinder

6 070 000

IT Brukarutbildning för personer med

funktionshinder

3 821 000

9 891 000

Totalt fördelat ur pågående satsningar

33 118 000

Totalt fördelat under året, löpande

155 091 850

Totalt avsatt under året till satsningar (varav

fördelat

under året av Arvsfondsdelegationen, 33 118 000)

87 700 000

Summa

242 791 850

Skr. 1999/2000:125

41

1

Skr. 1999/2000:125

Bilaga 2

44

Skr. 1999/2000:125

Bilaga 2

42