Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner ett

protokoll om ändring i avtalet den 7 maj 1965 mellan

Sverige och Schweiz för undvikande av dubbelbeskattning

beträffande skatter på inkomst och förmögenhet och antar

en lag om ändring i lagen om detta avtal. Ändringen innebär

att länderna nu ömsesidigt avstår från att ta ut källskatt på

utdelningar mellan dotter- och moderbolag. Med

moderbolag avses här att bolaget direkt äger minst 25 % av

det utdelande bolagets kapital. I övriga fall höjs källskatten

från 5 % till 15 %. Avtalet i dess ändrade lydelse föreslås bli

intaget i lagen om dubbelbeskattningsavtal som bilaga.

Bestämmelsen om avstående av källskatt avses bli tillämplig

retroaktivt från den 1 januari 1992. Med anledning av

ändringen i avtalet föreslås en ändring i lagen om avdrag vid

inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning (Annellagen),

innebärande att sådant avdrag skall kunna medges även i

det fall då mottagare av utdelning genom

dubbelbeskattningsavtal befriats från att erlägga källskatt.

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1987:1182) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:1182) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz

dels att 1--3 §§ skall ha följande lydelse,

dels att till lagen skall fogas en bilaga av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 Det avtal för undvikande av

 dubbelbeskattning

 beträffande skatter på

 inkomst och förmögenhet

 som Sverige och Schweiz

 undertecknade den 7 maj 1965,

 i den lydelse detta

 erhållit genom det

 protokoll om ändring i

 avtalet som undertecknades den

 10 mars 1992, skall gälla

 som lag här i landet.

 Avtalet i dess genom

 protokollet ändrade lydelse

 är intaget som bilaga till

 denna lag.

2 §

(1 §) Beskattningsreglerna

i avtalet, som tagits in i Avtalets beskattningsregler

kungörelsen (1966:554) om skall tillämpas endast i

tillämpning av avtal den 7 den mån dessa medför

maj 1965 mellan Sverige och inskränkning av den

Schweiz för undvikande av skattskyldighet i Sverige som

dubbelbeskattning annars skulle föreligga.

beträffande skatter på

inkomst och förmögenhet, 3 §

skall tillämpas endast i

den mån dessa medför

inskränkning av den

skattskyldighet i Sverige som

annars skulle föreligga.

 Om en person som är bosatt

 i Sverige förvärvar

 inkomst som enligt

 bestämmelserna i artikel 20

 eller arti- kel 25 § 5

 skall beskattas endast i

 Schweiz, skall sådan

 inkomst inte tas med vid

 taxeringen i Sverige. Detsamma

 gäller för tillgång

 som avses i artikel 24 § 3.

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen

bestämmer.

2. Genom lagen upphävs kungörelsen (1966:554) om

tillämpning av avtal den 7 maj 1965 mellan Sverige och

Schweiz för undvikande av dubbelbeskattning beträffande

skatter på inkomst och förmögenhet.

Bilaga

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid

inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1967:94) om avdrag

vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

Avdrag medges inte för utdelning på aktier som vid

utdelningstillfället ägs av

a) svenskt investmentföretag eller svenskt

förvaltningsföretag, om det sammanlagda röstetalet för

företagets aktier i det utdelande bolaget -- i förekommande

fall tillsammans med aktier tillhöriga bolag och förening

som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller

organisatoriska förhållanden kan anses stå företaget nära --

motsvarar mer än hälften av röstetalet för samtliga aktier i

bolaget, eller

b) svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening

som inte avses under a), svensk sparbank eller svenskt

ömsesidigt skadeförsäkringsföretag, om det sammanlagda

röstetalet för företagets aktier i det utdelande bolaget

motsvarar en fjärdedel eller mer av röstetalet för samtliga

aktier i bolaget och företaget inte visas vara skattskyldigt för

utdelning på aktierna.

Avdrag för utdelning på sådana aktier i det utdelande

bolaget som inte avses i första stycket medges under

förutsättning att minst hälften av dessa aktier ägs av ett eller

flera av följande slag av aktieägare:

a) annan än svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk

förening, svensk sparbank, svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag eller utländsk juridisk person,

b) investmentföretag eller förvaltningsföretag som inte

omfattas av första stycket a),

c) svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening,

svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag som visas vara skattskyldig för

utdelning på aktierna, och

d) utländsk juridisk person d) utländsk juridisk person

som skall erlägga skatt som skall erlägga skatt

enligt kupongskattelagen enligt kupongskattelagen

(1970:624) för utdelning (1970:624) för utdelning

på aktierna med helt eller på aktierna eller som

nedsatt belopp. befriats helt eller delvis

 från denna skyldighet genom

 dubbelbeskattningsavtal.

 Vid tillämpning av denna paragraf anses

aktie, som ägs

av en av bolag, förening, sparbank eller ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag, bildad pensions- eller

personalstiftelse, innehavd av företaget.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas på

utdelning som betalats eller blivit tillgänglig för lyftning

efter den 31 december 1991.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12

mars 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige

och Schweiz

1 Inledning

Nu gällande dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och

Schweiz för undvikande av dubbelbeskattning beträffande

skatter på inkomst och förmögenhet slöts den 7 maj 1965

och tillämpades första gången vid 1967 års taxering (prop.

1965:177, BevU 58, rskr. 427, SFS 1966:554). Riksdagen

antog en lag om dubbelbeskattningsavtal mellan de båda

länderna genom prop. 1987/88:56, SkU 13, rskr. 50, SFS

1987:1182. Lagen ändrades genom SFS 1988:337, prop.

1987/88:132, SkU 34, rskr. 228.

Efter en framställning från ASEA Brown Boveri till

schweiziska finansministeriet togs från schweizisk sida

initiativ till förhandlingar om ändring av nu gällande avtal i

fråga om källskatt på utdelning. Förhandlingarna ägde rum

i september 1991. Den 25 och 31 oktober 1991 paraferades

ett på svenska och tyska språken upprättat förslag till

ändringsprotokoll. Protokollet undertecknades den 10 mars

1992. På grund av att de ändringar som överenskommits i

protokollet är förhållandevis små har någon remittering av

protokollsutkastet inte skett.

2 Lagen om ändring i lagen (1987:1182) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz

Dubbelbeskattningsavtal införlivas numera i svensk rätt

genom lag. Avtalet med Schweiz har dock inkorporerats i

dess nuvarande lydelse genom kungörelsen (1966:554) om

tillämpning av avtal mellan Sverige och Schweiz för

undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på

inkomst och förmögenhet. Genom de föreslagna

ändringarna i lagen (1987:1182) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz kan

lagen ersätta denna kungörelse.

Lagförslaget består dels av tre nya paragrafer som avses

ersätta de nuvarande tre första paragraferna i lagen om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz, dels

av en bilaga som innehåller avtalstexten. I detta avsnitt

redovisas ändringarna i lagen om dubbelbeskattningsavtal

medan ändringarna i avtalet presenteras i avsnitt 3.

I förslaget föreskrivs att avtalet i den lydelse detta

erhållit genom protokollet den 10 mars 1992 skall gälla som

lag här i landet (1 §). Vidare regleras där frågan om avtalets

tillämplighet i förhållande till annan skattelag (2 §).

Paragrafen motsvaras i sak av nuvarande 1 §. Den

nuvarande 2 § innehåller sådana ''''''''anvisningar'''''''' för avtalets

tillämpning som numera inte tas in i författning och föreslås

därför upphävd. I den föreslagna 3 § föreskrivs att i fall då

en här bosatt person uppbär inkomst som enligt avtalet skall

undantas från svensk skatt skall inkomsten inte tas med vid

taxeringen i Sverige. Nuvarande 3 § föreslås upphävd såsom

obehövlig då denna uppgiftsskyldighet till ledning för

taxering numera regleras i 2 kap. 4 § andra stycket och 8 §

andra stycket lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter. Angående frågan om eventuell

progressionsuppräkning, se avsnitt 5 nedan.

Enligt artikel 2 i protokollet om ändring av avtalet skall

protokollet ratificeras. Protokollet träder i kraft en månad

efter utväxlingen av ratifikationshandlingarna. Det är

således inte möjligt att nu avgöra vid vilken tidpunkt

protokollet kommer att träda i kraft. I förslaget till lag har

därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag

regeringen bestämmer.

Kungörelsen som föreslås upphävd innehåller i en bilaga

''''''''anvisningar'''''''' för avtalets tillämpning. Dessa utgör

förklarande upplysningar av ett slag som numera inte ges

författningsform.

3 Protokollets innehåll

I artikel 10 § 2 i avtalet, som behandlar beskattningen av

utdelning i den stat i vilket det utbetalande bolaget äger

hemvist, har vidtagits vissa ändringar i förhållande till

gällande lydelse, enligt vilken källskatten inte får överstiga

5 % av utdelningens bruttobelopp.

Målsättningen från regeringens sida är att successivt

försöka få ned källskatterna på utdelningar mellan

dotterbolag i utlandet och svenska moderbolag. I

dubbelbeskattningsavtalet med Österrike har exempelvis

källskatten nyligen satts ned till 5 %, när den som har rätt

till utdelningen är ett bolag som direkt äger minst 25 % av

det utdelande bolagets kapital (prop. 1991/92:154). I

förhandlingarna med Schweiz har enighet uppnåtts om att

helt undanta utdelning från källskatt vid motsvarande

ägarförhållanden. Ändringen överensstämmer med den

ordning som nu gäller inom Europeiska Gemenskapen

(EG) genom EGs direktiv, ''''''''the Parent-Subsidiary

Directive''''''''. Fr.o.m. den 1 januari 1992 gäller nämligen att

källskatt av det slag kupongskatten utgör inte får tas ut

mellan dotter- och moderbolag. En sådan ändring ansluter

också till de principer som Organisationen för ekonomiskt

samarbete och utveckling (OECD) rekommenderat för

bilaterala dubbelbeskattningsavtal (Model Double

Taxation Convention on Income and on Capital, 1977). I

överensstämmelse med OECDs rekommendationer

föreslås också att källskatten i andra fall höjs från

nuvarande 5 % till 15 %.

Protokollet träder i kraft en månad efter utväxlingen av

ratifikationshandlingarna. Protokollets bestämmelser skall

tillämpas på källskatt som tas ut på utdelning som uppbärs

den 1 januari året närmast efter det kalenderår då

protokollet träder i kraft. Såvitt avser utdelning från dotter-

till moderbolag skall dock bestämmelserna tillämpas på

utdelning som uppbärs den 1 januari 1992 eller senare.

4 Lagen om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid

inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning

Enligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen

för viss aktieutdelning (prop. 1967:17, BeU 3, rskr 120) får

aktiebolag vid taxeringen i viss utsträckning avdrag för

utdelning på nyemitterade aktier (den s.k. Annell- lagen).

Avdragsrätt för utdelning på nyemitterade aktier kan sägas

innebära att utdelningen i beskattningshänseende under

viss tid skall behandlas som ränta på eget kapital (s. 51 i

prop. 1967:17). Med anledning härav har som förutsättning

för avdragsrätt i princip uppställts krav på att, om

aktieägaren är skattskyldig för ränta, aktieägaren är

skattskyldig även för utdelning. Den s.k.

undantagsbestämmelsen i 7 § har utformats i enlighet

härmed. Avdrag för utdelning på aktier ägda av utländsk

juridisk person medges i princip endast under förutsättning

att svensk kupongskatt erläggs för utdelningen. Är

utdelningen genom bestämmelse i dubbelbeskattningsavtal

undantagen från svensk kupongskatt bortfaller rätten till

avdrag. Om aktierna i det emitterande bolaget till minst

hälften ägs av annan än svenskt aktiebolag, svensk

ekonomisk förening, svensk sparbank, svenskt ömsesidigt

skadeförsäkringsföretag eller utländsk juridisk person

föreligger dock ändå avdragsrätt.

Inskränkningen av avdragsrätten i det fall utdelningen

undantagits från svensk kupongskatt har tillkommit

eftersom bolagsinkomst motsvarande utdelningen annars

inte skulle bli beskattad i Sverige vare sig hos dotterbolaget

med bolagsskatt eller hos moderbolaget med kupongskatt.

Erhåller moderbolaget befrielse från beskattning på

mottagen utdelning också i sitt hemland kan detta leda till

att inkomsten inte blir beskattad i något led.

Skälen för att ha bestämmelser av det slag som intagits i

7 § i den angivna lagen kvarstår. Som angavs i föregående

avsnitt gäller emellertid inom EG att källskatt av det slag

kupongskatten utgör inte får tas ut på utdelning som betalas

mellan dotter- och moderbolag. Av konkurrensskäl har

Sverige i bilaterala avtal med EGs medlemsländer försökt

uppnå samma ordning. Tidigare avtal med de aktuella

länderna föreskrev ofta, i enlighet med det modellavtal

OECD utarbetat, att källskatt i sådana fall fick tas ut med

högst 5 % av utdelningens bruttobelopp. Detta medförde

inte någon begränsning i rätten att erhålla avdrag för

utdelningen.

Regeln om att avdragsrätten bortfaller om utdelningen

helt undantas från kupongskatt medför ett hinder för att få

till stånd avtal innebärande ömsesidigt avstående från

källskatt på utdelning. Eftersom utdelning från dotterbolag

i utlandet normalt inte beskattas i Sverige, en ordning som

gäller inom flertalet EG-länder, innebär detta att svenska

direktinvesteringar inom EG relativt sett blir mindre

lönsamma än sådana investeringar som görs mellan EG-

länder. För att underlätta ingåendet av bilaterala avtal som

i detta avseende jämställer svenskägda dotterbolag med

dotterbolag med ägare inom EG bör regeln i

undantagsbestämmelsen om aktier ägda av utländsk

juridisk person ändras. Utvecklingen inom gemenskapen

kommer sannolikt att få till följd att bilaterala avtal även

mellan länder utanför gemenskapen kommer att innehålla

regler om ömsesidigt avstående av källskatt på utdelning.

Även i förhållande till sådana länder är det givetvis av

största vikt att Sverige kan erhålla motsvarande reglering.

Någon åtskillnad bör därför inte göras mellan den

situationen att källskatten nedsatts på grund av

dubbelbeskattningsavtal eller att skyldigheten att erlägga

kupongskatt genom sådant avtal helt bortfallit.

I protokollet om ändring i dubbelbeskattningsavtalet

anges att reglerna såvitt gäller utdelning från dotter- till

moderbolag, vilka innebär ett ömsesidigt avstående från

källskatt i detta fall, skall gälla från den 1 januari 1992. För

att det skall bli möjligt, utan att rätten till avdrag för

utdelningen bortfaller, har i den föreslagna lagen

föreskrivits att denna skall tillämpas på utdelning som

betalats eller blivit tillgänglig för lyftning efter den 31

december 1991.

5 Progressionsuppräkning

I fråga om inkomst som skall undantas från svensk skatt

har Sverige enligt en progressionsregel i avtalet rätt att höja

skatteuttaget på denna persons övriga inkomster. Sverige

har tidigare i förhållande till flera andra länder avstått från

att utnyttja den möjlighet till progressionsuppräkning som

ges i dubbelbeskattningsavtalen med länderna i fråga.

Skälen härtill har bl.a. varit den minskade arbetsbördan för

skattemyndigheterna och den förenkling av regelsystemet

som ett slopande av progressionsuppräkningen innebär.

Dessa skäl motiverar även ett slopande av

progressionsuppräkningen i förhållande till Schweiz.

Ytterligare en synpunkt är också att det bortfall av skatt

som blir följden av en slopad progressionsuppräkning torde

vara försumbar från statsfinansiell synpunkt.

6 Lagrådets hörande

De bestämmelser som föreslagits bli införda i lagen

(1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige

och Schweiz är utformade på samma sätt som

bestämmelserna i andra jämförbara lagar om

dubbelbeskattningsavtal. Förslaget om ändring i lagen

(1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss

aktieutdelning utvidgar rätten till sådant avdrag. Jag anser

på grund härav och på grund av förslagens beskaffenhet att

lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

7 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1. godkänna protokollet om ändring i avtalet den 7 maj

1965 mellan Konungariket Sverige och Schweiziska

Edsförbundet för undvikande av dubbelbeskattning

beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt att

anta förslagen till

2. lag om ändring i lagen (1987:1182) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Schweiz,

3. lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid

inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning.

8 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition föreslå

riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt

fram.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1978:955.

2 Senaste lydelse 1990:664.

Korr till bilaga

Form befunden, folgendes vereinbart haben:1

form, överenskommit om följande bestämmelser:1

1 Avtalet är i sin ursprungliga lydelse intaget i SFS

1966:554. I den nu återgivna avtalstexten har iakttagits de

ändringar som skett genom protokollet den 10 mars 1992.

''''''''§ 2.1 Diese Dividenden können jedoch in dem

Vertragstaat, in dem die die Dividenden Zahlende

Gesellschaft ansässig ist, nach dem Recht dieses Staates

besteuert werden; die Steuer darf aber 15 vom Hundert des

Bruttobetrags der Dividenden nicht übersteigen. Diese

Dividenden sind jedoch im erstgenannten Staat von der

Steuer befreit, wenn der Empfänger eine Gesellschaft

(jedoch keine Personengesellschaft) ist, die unmittelbar

über mindestens 25 vom Hundert des Kapitals der die

Dividenden zahlenden Gesellschaft verfügt.''''''''

''''''''§ 2.1 Den avtalsslutande stat i vilken det

utdelande bolaget äger hemvist må dock enligt sin egen

lagstiftning beskatta utdelningen, men därvid får

skattesatsen inte överstiga 15 procent av utdelningens

bruttobelopp. Utdelningen skall dock vara undantagen från

beskattning i den förstnämnda staten om mottagaren är ett

bolag (med undantag för handelsbolag) som direkt

behärskar minst 25 procent av kapitalet i det utdelande

bolaget.''''''''

1 Art. 10 § 2 har erhållit denna lydelse genom

protokollet den 10 mars 1992.