Regeringens proposition 2001/02:46

Ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa

Prop.

andelsägare i fåmansföretag, m.m.

2001/02:46

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 18 oktober 2001 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås tre ändringar i de särskilda skatteregler som gäller för vissa andelsägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, samt en ändring i reglerna om beskattningen i inkomstslaget tjänst vid under- prisöverlåtelser. Två av förslagen innebär att det inte genom olika bolagskonstruktioner skall vara möjligt att kringgå 3:12-reglerna. Det ena förslaget innebär att regelsystemet görs tillämpligt dels om andelsägaren själv eller genom någon närstående är eller har varit verksam i ett fåmanshandelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar, dels i de fall en andelsägare i ett fåmansföretag är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Vid bedömningen av om ett handelsbolag är fåmansägt skall delägarna anses som en enda delägare om de själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskatt- ningsåren har varit verksamma i företaget i betydande omfattning. Det andra förslaget i denna del innebär att den särskilda definitionen av fåmansföretag som gäller i 3:12-systemet, dvs. att delägare och närstå- ende till delägare som varit verksamma i betydande omfattning i före- taget anses som en enda delägare, skall tillämpas även på andelsägarna respektive deras närstående i exempelvis ett moderföretag i de fall verksamheten helt eller delvis bedrivs i ett eller flera dotterföretag. Det tredje förslaget rör den s.k. utomståenderegeln. Denna innebär att andelarna i företaget inte är kvalificerade om utomstående i betydande omfattning äger andelar i företaget. Förslaget innebär att en andel som en fysisk person äger indirekt i ett fåmansföretag inte skall anses ägd av utomstående om andelen hade varit en kvalificerad andel om den i stället ägts direkt av den fysiska personen. 1 Vidare föreslås en ändring av undantagsbestämmelsen om att en under- Prop. 2001/02:46 prisöverlåtelse från ett företag inte skall medföra beskattning i inkomst- slaget tjänst. Undantaget inskränks till att gälla för en begränsad krets personer, nämligen förvärvaren, den som äger en kvalificerad andel i det förvärvande företaget eller den som indirekt genom innehav av en kvali- ficerad andel äger en andel i det förvärvande företaget. Dessa förslag har aviserats i skrivelsen 2000/01:64 Meddelande om kommande förslag om ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag samt i reglerna om underprisöverlåtelser. För att förhindra att nu gällande bestämmelser utnyttjas för att få skatte- lättnader som inte varit avsedda föreslår regeringen att de föreslagna reglerna tillämpas på utdelningar på och avyttringar av andelar i fåmans- företag samt på underprisöverlåtelser fr.o.m. dagen efter avlämnandet av skrivelsen, dvs. fr.o.m. den 2 februari 2001. När det gäller andelsbyten föreslås att det enhetliga uppskovssystemet ersätts med två parallella regelsystem, nämligen framskjuten beskattning vid andelsbyten respektive uppskovsgrundande andelsbyten. Reglerna om framskjuten beskattning föreslås gälla när en fysisk person avyttrar marknadsnoterade andelar som inte är kvalificerade eller byts mot kvali- ficerade andelar. I propositionen lämnas också förslag till smärre ändringar i bestämmel- serna om direktåtkomst i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet, lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet och lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet. Ändringarna i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet och lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet syftar till att ge Riks- skatteverket, skattemyndigheterna och Tullverket direktåtkomst till upp- gifter som behövs bl.a. för kontroll enligt lagen (1998:506) om punkt- skattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Ändringen i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet innebär att regeringen kan medge även andra sökanden än enskilda direktåtkomst till utsöknings- och indrivningsdatabasen avseende uppgifter i mål eller ärenden som getts in av sökanden. Slutligen föreslås några redaktionella ändringar av rättelsekaraktär. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2001/02:46

1

Förslag till riksdagsbeslut .................................................................

6

2

Lagtext

..............................................................................................

7

2.1

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ........................................................................

7

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt

och gåvoskatt....................................................................

25

2.3

Förslag till lag om ändring i förordningen (1963:588) om

arvsskatt vid avveckling av fideikommiss .......................

26

2.4

Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen

(1973:1173) ......................................................................

27

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:334) om särskilda

skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling..................

28

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele-

och datakommunikation ...................................................

29

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens

beskattningsverksamhet ...................................................

30

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas

verksamhet........................................................................

31

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om

behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet...........

32

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om

självdeklarationer och kontrolluppgifter ..........................

33

3

Ärendet och dess beredning............................................................

35

4

Beskattning av andelsägare i fåmansföretag...................................

37

4.1

Bakgrund och gällande rätt ..............................................

37

4.2

Överväganden och förslag................................................

38

4.2.1

Allmänna utgångspunkter ..............................

38

4.2.2

Definitionen av kvalificerad andel.................

40

4.2.3

Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen ...

43

4.2.4

Utomståenderegeln.........................................

46

5

Underprisöverlåtelser......................................................................

51

5.1

Beskattningen av underprisöverlåtelser ...........................

51

5.2

Övergångsbestämmelser...................................................

56

6

Andelsbyten ....................................................................................

58

6.1

Beskattningen vid andelsbyten.........................................

58

6.2

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser....................

64

7

Behandlingen av uppgifter inom skatteförvaltningen, tullen och

exekutionsväsendet .........................................................................

66

7.1

Definition av termer och uttryck i

beskattningsdatabasen ......................................................

66

7.2

Tullverkets direktåtkomst till beskattningsdatabasen ......

66

7.3

Riksskatteverkets och skattemyndigheternas direktåtkomst

till tulldatabasen ...............................................................

67

3

7.4

Direktåtkomst för alla sökande till utsöknings- och

indrivningsdatabasen........................................................

69

7.5

Behandling av uppgifter om skattereduktion för

bredbandsanslutning.........................................................

69

8

Effekter för offentliga finanser .......................................................

71

9

Författningskommentar...................................................................

72

9.1

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ......................................................................

72

9.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om

arvsskatt och gåvoskatt.....................................................

81

9.3

Förslaget till lag om ändring i förordningen (1963:588) om

arvsskatt vid avveckling av fideikommiss .......................

82

9.4

Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen

(1973:1173) ......................................................................

82

9.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:334) om

särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling .. 82

9.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele-

och datakommunikation ...................................................

83

9.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens

beskattningsverksamhet ...................................................

83

9.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas

verksamhet........................................................................

83

9.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) om

behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet...........

84

9.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om

självdeklarationer och kontrolluppgifter ..........................

84

Bilaga 1 Lagförslag i promemoria med förslag till ändringar i de

särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag

(Fi2001/483) .........................................................................

85

Bilaga 2 Lagförslag i promemoria med förslag till ändring i reglerna

om beskattningen vid underprisöverlåtelser (Fi2001/437) ... 87

Bilaga 3

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

promemoria med förslag till ändringar i de särskilda

skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag

(Fi2001/438) .........................................................................

88

Bilaga 4

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

Promemoria med förslag till ändring i reglerna om

beskattningen vid underprisöverlåtelser (Fi2001/437) .........

89

Bilaga 5

Lagförslag i rapporten Förenklade skatteregler vid försäljning

av värdepapper (Fi2001/208) i aktuell del............................

90

Bilaga 6

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

rapporten Förslag om förenklade skatteregler vid försäljning

av värdepapper samt promemoria om statsfinansiella effekter

(Fi2001:208) .........................................................................

91

Prop. 2001/02:46 4

Bilaga 7

Lagrådsremissens lagförslag ................................................

92

Prop. 2001/02:46

Bilaga 8

Lagrådets yttrande ..............................................................

105

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 oktober 2001 ..

114

5

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2001/02:46

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2.

lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,

3.

lag om ändring i förordningen (1963:588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss,

4.

lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),

5.

lag om ändring i lagen (2000:334) om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling,

6.

lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation,

7.

lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet,

8.

lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet,

9.

lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet,

10.

lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.

6

2

Lagtext

Prop. 2001/02:46

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att 2 kap. 1 §, 7 kap. 17 §, 10 kap. 12 §, 16 kap. 17 och 18 §§, 17 kap. 16 §, 23 kap. 11 §, 25 kap. 2 och 21 §§, 29 kap. 3 §, 37 kap. 2 och 31 §§, 42 kap. 16 §, 43 kap. 11 och 12 §§, 44 kap. 2 och 27 §§, 48 kap. 7 §, 49 kap. 1, 2, 12, 14, 18, 19, 24 och 2628 §§, 56 kap. 8 §, 57 kap. 35 och 13 §§, och 58 kap. 18 § samt rubriken till 49 kap. och rubrikerna närmast före 17 kap. 16 §, 25 kap. 21 §, 43 kap. 11 §, 49 kap. 24 och 26 §§ och 57 kap. 13 § skall ha följande lydelse,

dels att rubriken till bilaga 37.1 skall lyda Associationsformer som avses i 37 kap. 9 § 3, 48 a kap. 6 § 3 och 49 kap. 7 § 3: samt att rubriken till bilaga 37.2 skall lyda Skatter som avses i 37 kap. 9 § 3, 48 a kap. 6 § 3 och 49 kap. 9 § 3:,

dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 48 a kap., en ny para- graf, 48 kap. 17 a §, samt närmast före 48 kap. 17 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § 1

I detta kapitel finns definitioner av vissa begrepp samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i denna lag. Det finns definitioner och förklaringar också i andra kapitel.

Bestämmelser om betydelsen av följande begrepp, termer och uttryck

samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används finns i nedan

angivna paragrafer:

aktiebolag i 4 §

aktiebolag i 4 §

andelsbyte i 49 kap. 2 §

andelsbyte i 48 a kap. 2 §

aktiv näringsverksamhet i 23 §

aktiv näringsverksamhet i 23 §

-------------------------------------

-------------------------------------

kooperativ förening i 39 kap.

kooperativ förening i 39 kap.

21 §

21 §

kvalificerad andel i 57 kap. 4

kvalificerad andel i 57 kap. 4

6 §§

6 a §§

kvalificerad fission i 37

kap.

kvalificerad fission i 37 kap. 6 §

6 § ,

---------------------------------------

---------------------------------------

underprisöverlåtelse

i

underprisöverlåtelse

i

23 kap. 3 §

23 kap. 3 §

1 Senaste lydelse 2000:494.

7

uppskovsgrundande andelsbyte i

Prop. 2001/02:46

49 kap. 2 §

utländsk

fordringsrätt

i

utländsk

fordringsrätt

i

48 kap. 4 §

48 kap. 4 §

--------------------------------------

--------------------------------------

7 kap. 17 § 2

Följande juridiska personer är också skattskyldiga bara för inkomst på

grund av innehav av fastigheter:

--------------------------------------

--------------------------------------

 Norrlandsfonden,

 Norrlandsfonden,

 Olof Palmes minnesfond för

 Olof Palmes minnesfond för

internationell

förståelse

och

internationell

förståelse

och

gemensam säkerhet,

gemensam säkerhet,

 SIS Standardiseringen i

 SSR Sveriges Standardise-

Sverige , så länge dess vinst-

ringsråd, så länge dess vinst-

medel

används

till

allmänt

medel

används

till

allmänt

nyttiga

ändamål

och

utdelning

nyttiga

ändamål

och

utdelning

inte lämnas till medlemmarna,

inte lämnas till medlemmarna,

 Stiftelsen Industricentra,

 Stiftelsen Industricentra,

--------------------------------------

--------------------------------------

10 kap.

12 §

Ytterligare

bestämmelser

om

Ytterligare

bestämmelser

om

beskattningstidpunkt finns för

beskattningstidpunkt finns för

 avskattning av pensionsförsäk-

 avskattning av pensionsförsäk-

ring i 58 kap. 19 §, och

ring i 58 kap. 19 §, och

 avskattning av pensionsspar-

 avskattning av pensionsspar-

konto i 59 kap. 33 §.

konto i 58 kap. 33 §.

16 kap. 17 § Särskilda skatter och avgifter som avser näringsverksamheten skall dras av. Om skatten eller avgiften sätts ned, skall motsvarande del av avdraget återföras det beskattningsår då debiteringen ändras.

Avkastningsskatt

som

beräknas

Avkastningsskatt som beräknas

på kontoavsättning med tillämp-

på avsättning i balansräkning med

ning av 3 § fjärde stycket lagen

tillämpning av 3 § fjärde stycket

(1990:661) om avkastningsskatt på

lagen (1990:661) om avkastnings-

pensionsmedel skall dras av. Om

skatt på pensionsmedel skall dras

skatten sätts ned, skall motsva-

av. Om skatten sätts ned, skall

rande del av avdraget återföras det

motsvarande del av avdraget åter-

beskattningsår då

debiteringen

föras det beskattningsår då debite-

ändras. Om skatten sätts ned

ringen ändras. Om skatten sätts

genom avräkning

av

utländsk

ned genom avräkning av utländsk

skatt, hindrar detta inte att hela

skatt, hindrar detta inte att hela

skattebeloppet dras av.

skattebeloppet dras av.

2 Senaste lydelse 2000:1341.

8

I 2931 §§ finns bestämmelser om egenavgifter.

18 §

Betald utländsk skatt skall dras

Betald utländsk skatt skall dras

av enligt bestämmelserna i 19 §.

av enligt bestämmelserna i 19 §.

Skatt som avser inkomster som

Skatt som avser inkomster som

skall undantas från beskattning i

beskattats i en utländsk stat och

Sverige på grund av skatteavtal

som inte skall tas upp som intäkt i

skall dock inte dras av.

Sverige skall dock inte dras av.

Inte heller skatt som avser in-

komster som skall undantas från

beskattning i Sverige på grund av

skatteavtal skall dras av.

Återbetalas skatten, skall motsvarande del av avdraget återföras.

17 kap.

Andelsbyten

Uppskovsgrundande andelsbyten

16 §

I 49 kap. finns bestämmelser om

I 49 kap. finns bestämmelser om

uppskov

med

beskattningen

vid

uppskov

med

beskattningen

vid

andelsbyten.

uppskovsgrundande andelsbyten.

23 kap.

11 §

Om tillgången överlåts av ett

Om tillgången överlåts av ett

företag,

skall

överlåtelsen

inte

företag,

skall

överlåtelsen

inte

medföra att någon skall ta upp

medföra att någon som direkt eller

skillnaden mellan marknadsvärdet

indirekt äger en andel i företaget

och ersättningen som intäkt .

skall ta upp skillnaden mellan

marknadsvärdet

och ersättningen

som utdelning. Överlåtelsen

skall

inte heller medföra att skillnaden

skall tas upp som intäkt i inkomst-

slaget tjänst av

1. förvärvaren, 2. den som äger en kvalificerad andel i det förvärvande företaget, eller 3. den som indirekt genom inne- hav av en kvalificerad andel äger en andel i det förvärvande före- taget. Om tillgången överlåts till en fysisk person och ersättning inte lämnas, gäller bestämmelserna i första stycket inte för det belopp som motsvarar det skattemässiga värdet av tillgången. Om ersättning lämnas med belopp som understiger det skattemässiga värdet, gäller bestämmelserna i första stycket inte det belopp som motsvarar skillnaden mellan det skatte- mässiga värdet och ersättningen. Prop. 2001/02:46 9 Om tillgången överlåts till ett svenskt handelsbolag med fysiska perso- ner som delägare, tillämpas bestämmelserna i andra stycket på dessa personer. 25 kap. 2 §

I 44 kap. finns grundläggande

I 44 kap. finns grundläggande

bestämmelser om kapitalvinster

bestämmelser om kapitalvinster

och kapitalförluster. I 45, 46, 48

och kapitalförluster. I 45, 46, 48,

50 , 52 och 55 kap. finns särskilda

49, 50, 52 och 55 kap. finns

bestämmelser för vissa slag av

särskilda bestämmelser för vissa

tillgångar.

slag av tillgångar.

Särskilda bestämmelser om anskaffningsutgift finns i fråga om

uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §,

underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §,

ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §,

kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §,

verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, och

förvärv av privata tillgångar till underpris i 53 kap. 10 och 11 §§.

Den avyttrade andelen avyttras

Den avyttrade andelen avyttras

genom ett andelsbyte

genom ett uppskovsgrundande

andelsbyte

21 §

Om det köpande företaget avytt- rar den avyttrade andelen genom ett andelsbyte till någon som inte ingår i den svenska koncernen och får uppskov med beskattningen enligt 49 kap., skall kapitalvinsten inte tas upp. I stället anses var och en av de vid andelsbytet mottagna andelarna som en vid den koncern- interna andelsavyttringen avyttrad andel och kapitalvinsten fördelas då på de mottagna andelarna. Om det köpande företaget vid andels- bytet avyttrar också andra andelar i det överlåtna företaget, gäller detta samtliga mottagna andelar. Om det köpande företaget avytt- rar den avyttrade andelen genom ett uppskovsgrundande andelsbyte till någon som inte ingår i den svenska koncernen och får upp- skov med beskattningen enligt 49 kap., skall kapitalvinsten inte tas upp. I stället anses var och en av de vid det andelsbytet mottagna andelarna som en vid den koncern- interna andelsavyttringen avyttrad andel och kapitalvinsten fördelas då på de mottagna andelarna. Om det köpande företaget vid det uppskovsgrundande andelsbytet avyttrar också andra andelar i det överlåtna företaget, gäller detta samtliga mottagna andelar. 29 kap. 3 § Med stöd utan återbetalningsskyldighet avses också stöd som skall återbetalas bara om

1.

näringsidkaren inte uppfyller villkoren för stödet,

2.

näringsidkaren inte följer de föreskrifter som har meddelats när stödet beviljades,

Prop. 2001/02:46 10

3.

Europeiska

gemenskapernas

3.

Europeiska

gemenskapernas Prop. 2001/02:46

kommission genom

beslut

som

kommission genom

beslut

som

vunnit laga kraft eller Europeiska

vunnit laga kraft eller Europeiska

gemenskapernas

domstol

har

gemenskapernas

domstol

har

funnit att stödet strider mot artikel

funnit att stödet strider mot artikel

92 i fördraget den 25 mars 1957

87 i fördraget den 25 mars 1957

om

upprättandet

av

Europeiska

om

upprättandet

av

Europeiska

ekonomiska gemenskapen, eller

ekonomiska gemenskapen, eller

4. något oväntat inträffar som uppenbarligen rubbar förutsättningarna för stödet. 37 kap. 2 § Bestämmelser om uppskov med beskattningen hos ägare till ande- lar i det överlåtande företaget vid en fusion eller fission finns i fråga om

koncerninterna andelsavytt- ringar i 25 kap.,

ekonomiska föreningar och medlemsbanker i 42 kap. 21 § jämförd med 48 kap. 10 §, 

och

andelsbyten i 49 kap.

Bestämmelser om uppskov med beskattningen respektive fram- skjuten beskattning hos ägare till andelar i det överlåtande företaget vid en fusion eller fission finns i fråga om

koncerninterna andelsavytt- ringar i 25 kap.,

ekonomiska föreningar och medlemsbanker i 42 kap. 21 § jämförd med 48 kap. 10 §,

andelsbyten i 48 a kap., och

uppskovsgrundande 

andels- byten i 49 kap.

31 § Bestämmelser om fusioner och fissioner finns också i fråga om

utgifter i samband med fusion eller fission i 16 kap. 7 §,

koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. 9, 20, 24 och 25 §§,

 avyttringar med

kapitalförlust

till

företag i intressegemenskap i

25 kap. 31 §,

 periodiseringsfonder i 30 kap. 8 §,

 ersättningsfonder

i 31 kap.

ersättningsfonder i

31 kap.

20 §, och

20 §,

andelsbyten i 48 a kap. 4 §,

och

 andelsbyten i 49 kap. 4 och

uppskovsgrundande

andels-

22 §§.

byten i 49 kap. 4 och 22 §§.

42 kap. 16 § 3

Utdelning från ett svenskt aktiebolag (moderbolaget) i form av andelar i ett dotterbolag skall inte tas upp om

1.

utdelningen lämnas i förhållande till innehavda aktier i moder- bolaget,

2.

aktier i moderbolaget är marknadsnoterade,

3 Senaste lydelse 2001:359.

11

3. samtliga moderbolagets andelar i dotterbolaget delas ut,

4. andelar i dotterbolaget efter

4. andelar i dotterbolaget efter

utdelningen inte innehas av något

utdelningen inte innehas av något

företag som tillhör samma koncern

företag som tillhör samma koncern

som moderföretaget ,

som moderbolaget ,

5.

dotterbolaget är ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag, och

6.

dotterbolagets näringsverksamhet till huvudsaklig del består av rörelse eller, direkt eller indirekt, innehav av andelar i sådana företag som till huvudsaklig del bedriver rörelse och i vilka dotterbolaget, direkt eller indirekt, innehar andelar med ett sammanlagt röstetal som motsva- rar mer än hälften av röstetalet för samtliga andelar i företaget.

Första stycket gäller även om mottagaren av utdelningen inte äger aktierna i det utdelande bolaget. I 48 kap. 8 § finns bestämmelser om anskaffningsutgiften på andelarna

i

moderbolaget och dotterbolaget.

43 kap.

Andelsbyten

Uppskovsgrundande andelsbyten

11 §

Bestämmelser om

beräkningen

Bestämmelser om

beräkningen

av lättnadsbeloppet

på mottagna

av lättnadsbeloppet på mottagna

andelar vid andelsbyten finns i

andelar vid uppskovsgrundande

49 kap. 32 §.

andelsbyten finns i 49

kap. 32 §.

12 § 4

Löneunderlaget skall beräknas på grundval av ersättning som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) eller skatt enligt 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och som under året före beskattningsåret har

lämnats till arbetstagarna i företaget och i dess dotterföretag.

Om ersättningen avser arbets-

Om ersättningen avser arbets-

tagare i ett dotterföretag som inte

tagare i ett dotterföretag som inte

är helägt, skall så stor del av

är helägt, skall så stor del av

ersättningen räknas med

som

ersättningen räknas med

som

motsvarar moderföretagets

andel

motsvarar

moderföretagets

andel

av antalet aktier i dotterföretaget.

av det

sammanlagda

antalet

andelar i dotterföretaget.

44 kap.

2 §

Vad som sägs om kapitalvinster

Vad som sägs om kapitalvinster

i detta kapitel samt i 45, 46, 48,

i detta kapitel samt i 45, 46, 48,

50, 52 och 54 kap. gäller på mot-

48 a, 50, 52 och 54 kap. gäller på

svarande sätt för kapitalförluster.

motsvarande sätt för kapitalför-

luster.

4 Senaste lydelse 2000:997. Prop. 2001/02:46 12

48 kap.

7 §

5

Vid beräkningen av omkostnadsbeloppet skall det genomsnittliga omkostnadsbeloppet för samtliga delägarrätter eller fordringsrätter av samma slag och sort som den avyttrade användas. Det genomsnittliga omkostnadsbeloppet skall beräknas med hänsyn till inträffade föränd- ringar i innehavet.

Om en andel i en värdepappersfond är förvaltarregistrerad enligt 31 a § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, skall vid tillämpning av genomsnittsmetoden enligt första stycket bortses från andra andelar i samma fond som är registrerade i annan förvaltares eller andelsinne- havarens eget namn.

I 49 kap. 29 § finns, vad gäller I 49 kap. 29 § finns, vad gäller andelsbyten, ett ytterligare undan- 

uppskovsgrundande 

andelsbyten, tag från bestämmelsen i första ett ytterligare undantag från stycket. bestämmelsen i första stycket.

Belopp som tagits upp som intäkt i inkomstslaget tjänst

17 a §

Om en tillgång har överlåtits genom en underprisöverlåtelse till ett företag, skall det belopp som tagits upp i inkomstslaget tjänst räknas in i omkostnadsbeloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget.

5 

Lydelse enligt prop. 2001/02:25.

uppskov med beskattningen vid 

andelsbyten i 49 kap.

 uppskovsavdrag vid avyttring av privatbostäder i 47 kap.,

framskjuten beskattning vid andelsbyten i 48 a kap., och

uppskovsgrundande 

andels- byten i 49 kap.

Det finns bestämmelser om

 uppskov med kapitalvinstbeskattningen vid koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. 

627

 §§,

 att kapitalförluster skall dras av vid ett senare tillfälle

vid avyttringar till företag i intressegemenskap med säljaren i 25 kap. 

2832

 §§,

 uppskovsavdrag vid avyttring av privatbostäder i 47 kap., 

och

27 §

Prop. 2001/02:46 13

48 a kap. Framskjuten

beskatt-

ning vid andelsbyten

Innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser för fysiska personer om framskjuten beskattning vid andelsbyten. Definitioner 2 § Med andelsbyte avses ett för- farande som uppfyller villkoren i 58 §§ samt följande förutsätt- ningar:

1.

En fysisk person (

säljaren ) skall avyttra en andel ( den avytt- rade andelen ) i ett företag ( det avyttrade företaget ) till ett annat företag (det köpande företaget ).

2.

Ersättningen skall vara marknadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget (

mottagna andelar ). Ersättningen får till en del lämnas

i

pengar, dock högst med tio procent av de mottagna andelarnas nominella värde. Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna.

3.

Den avyttrade andelen skall vara marknadsnoterad vid tid- punkten för erbjudandet om byte och varken den eller den mottagna andelen får vara en kvalificerad andel.

3 § Ett utländskt företag anses vid tillämpning av detta kapitel höra hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen, om företaget enligt lagstiftningen i någon sådan Prop. 2001/02:46 14 stat hör hemma i staten i skatte- hänseende och inte på grund av ett skatteavtal anses ha hemvist i en stat som inte är medlem i unionen. Tillämpningsområde 4 § Vid en fusion eller fission skall, vid tillämpning av detta kapitel, det övertagande företaget anses köpa sådana andelar i det över- låtande företaget som inte redan ägs av det övertagande företaget. Villkor för framskjuten beskatt- ning Säljaren 5 § Säljaren skall vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här. Det köpande företaget 6 § Det köpande företaget skall vara en juridisk person av något av följande slag:

1.

ett svenskt aktiebolag,

2.

ett utländskt bolag, eller

3.

ett annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de utländska associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan val- möjlighet eller rätt till undantag.

Det avyttrade företaget 7 § Det avyttrade företaget skall vara en sådan juridisk person som anges i 6 §. Prop. 2001/02:46 15 Prop. 2001/02:46 Röstetal 8 § Vid utgången av det kalenderår då avyttringen sker skall det köpande företaget inneha andelar i det avyttrade företaget med ett sammanlagt röstetal som över- stiger 50 procent av röstetalet för samtliga andelar i det avyttrade företaget. Om särskilda skäl med- fört att det köpande företaget avyttrat andelar i det avyttrade företaget efter andelsbytet, är det tillräckligt att företaget haft ett sådant innehav vid någon tidpunkt efter andelsbytet under det nämnda kalenderåret. Första stycket gäller inte vid fusion eller fission. Beskattning av andelsbytet 9 § Ersättning i pengar skall tas upp som kapitalvinst det beskatt- ningsår då andelsbytet sker. 10 § Den mottagna andelen skall anses förvärvad för en ersättning som motsvarar det omkostnads- belopp som gällde för den avytt- rade andelen. Har den avyttrade andelen för- värvats genom ett andelsbyte och har uppskov erhållits med kapital- vinsten enligt 49 kap. vid det andelsbytet, anses den avyttrade andelen förvärvad för det mark- nadsvärde som gällde för andelen vid det andelsbytet. Att uppskovs- beloppet skall tas upp som intäkt då äganderätten till andelen över- går till någon annan eller andelen upphör att existera framgår av 49 kap. 19 §. 16

2. Ersättningen skall vara mark- nadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget (

mottagna andelar

). Ersättningen får till en del lämnas i pengar, dock högst med tio procent av de mottagna andelarnas nominella värde. Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det 

inbetalda 

kapitalet som belöper sig på andelarna.

3. Bestämmelserna i 48 a kap. om framskjuten beskattning vid andelsbyten skall inte tillämpas

.

11 §

Om en fysisk person inte längre

uppfyller villkoret i 5 § om att

vara bosatt i Sverige eller stadig-

varande vistas här, skall kapital-

vinsten som uppkom vid andels-

bytet tas upp som intäkt. Vid

beräkningen av kapitalvinsten

skall som ersättning för den

avyttrade andelen inte räknas med

sådan ersättning i pengar som

tagits upp som kapitalvinst enligt

9 §.

49 kap. Uppskov med

beskatt- 49

kap . Uppskovsgrundande

ningen vid andelsbyten

andelsbyten

1 §

I detta kapitel finns bestämmel-

I detta kapitel finns bestämmel-

ser om uppskov med beskatt-

ser om uppskov med beskatt-

ningen vid andelsbyten.

ningen vid uppskovsgrundande

andelsbyten.

I inkomstslaget näringsverksamhet gäller bestämmelserna inte bara för andelar som är kapitaltillgångar utan också för andelar som är lager-

tillgångar.

Med andelsbyte avses ett för-

2 §

uppskovsgrundande

Med

farande som uppfyller villkoren i

andelsbyte

avses ett förfarande

813 §§ samt följande förutsätt-

som uppfyller villkoren i 813 §§

ningar:

samt följande förutsättningar:

1. En säljare ( säljaren) skall avyttra en andel ( den avyttrade andelen ) i ett företag ( det avyttrade företaget ) till ett annat företag ( det köpande företaget ). 2. Ersättningen skall vara mark- nadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget ( mottagna andelar ). Ersättningen får till en del lämnas i pengar, dock högst med tio procent av de mottagna andelarnas nominella värde. Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalade kapitalet som belöper sig på andelarna. Prop. 2001/02:46 17

Återstående del av ersättningen, minskad med ett belopp som mot- svarar det skattemässiga värdet på den avyttrade andelen, skall för- delas på de mottagna andelarna. Den del som belöper sig på en mottagen andel fördelas på del- ägarna. Det belopp som fördelas på en delägare benämns upp- skovsbelopp.

12 §

Vid utgången av det kalenderår

Vid utgången av det kalenderår

då avyttringen sker skall det

då avyttringen sker skall det

köpande företaget inneha andelar i

köpande företaget inneha andelar i

det avyttrade företaget med ett

det avyttrade företaget med ett

sammanlagt röstetal som över-

sammanlagt röstetal som över-

stiger 50 procent av röstetalet för

stiger 50 procent av röstetalet för

samtliga andelar i det avyttrade

samtliga andelar i det avyttrade

företaget. Om särskilda skäl med-

företaget. Om särskilda skäl med-

fört att det köpande företaget

fört att det köpande företaget

avyttrat andelar i det avyttrade

avyttrat andelar i det avyttrade

företaget efter andelsbytet, är det

företaget efter det uppskovs-

tillräckligt att företaget haft ett

grundande andelsbytet, är det till-

sådant innehav vid någon tidpunkt

räckligt att företaget haft ett sådant

efter andelsbytet under det nämnda

innehav vid någon tidpunkt efter

kalenderåret.

andelsbytet under

det nämnda

kalenderåret.

Första stycket gäller inte vid fusion eller fission.

14 §

Om vinsten på den avyttrade

Om vinsten på den avyttrade

andelen skall kapitalvinstbeskattas

andelen skall kapitalvinstbeskattas

hos säljaren, skall så stor del av

hos säljaren, skall så stor del av

kapitalvinsten

som motsvarar

kapitalvinsten som

motsvarar

ersättningen i pengar tas upp som

ersättningen i pengar tas upp som

intäkt det

beskattningsår då

intäkt det beskattningsår då det

andelsbytet sker.

uppskovsgrundande

andelsbytet

sker.

Återstående del av kapitalvinsten skall fördelas på de mottagna andelarna. Det belopp som fördelas på en andel benämns uppskovsbelopp. 18 § Om säljaren är ett svenskt handelsbolag, skall den ersättning och det belopp som avses i 17 § första stycket fördelas på delägarna och tas upp som intäkt hos dem. Återstående del av ersättningen i pengar , minskad med ett belopp som motsvarar det skattemässiga värdet på den avyttrade andelen, skall fördelas på de mottagna andelarna. Den del som belöper sig på en mottagen andel fördelas på delägarna. Det belopp som för- delas på en delägare benämns upp- skovsbelopp.

19 §

Det uppskovsbelopp som enligt

Det uppskovsbelopp som enligt

1418 §§ avser en mottagen andel

1418 §§ avser en mottagen andel

Prop. 2001/02:46 18

skall tas upp som intäkt senast det

skall tas upp som intäkt senast det

beskattningsår då äganderätten till

beskattningsår då äganderätten till

andelen övergår till någon annan

andelen övergår till någon annan

eller andelen upphör att existera,

eller andelen upphör att existera,

om inte annat följer av bestäm-

om inte annat följer av bestäm-

melserna i detta kapitel.

melserna i detta kapitel. Övergår

äganderätten genom ett andels-

byte behöver uppskovsbeloppet

dock inte tas upp vid detta andels-

byte. I stället fördelas detta på de

mottagna

andelarna

enligt

48 a kap. och

behandlas

som ett

sådant uppskovsbelopp som avses

i första meningen.

Om säljaren är ett svenskt handelsbolag och om äganderätten till en delägares andel i handelsbolaget eller en delägares andel i något svenskt handelsbolag som direkt eller indirekt genom ett svenskt handelsbolag äger en andel i handelsbolaget övergår till någon annan, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt det beskattningsår då detta inträffar. Detsamma gäller om delägarens andel upphör att existera.

Efterföljande andelsbyte

Efterföljande uppskovsgrundande

andelsbyte

24 §

Om en mottagen andel avyttras genom ett andelsbyte, skall upp- skovsbeloppet inte tas upp om den skattskyldige begär det. I stället övergår uppskovsbeloppet på de nya mottagna andelarna. Avyttras vid andelsbytet också andra ande- lar i det tidigare köpande företaget, övergår uppskovsbeloppet på samtliga nya mottagna andelar. Vid bedömningen av om det är ett andelsbyte behöver villkoren i 13 § inte vara uppfyllda. Obegränsad skattskyldighet Om en mottagen andel avyttras genom ett uppskovsgrundande andelsbyte, skall uppskovs- beloppet inte tas upp om den skatt- skyldige begär det. I stället över- går uppskovsbeloppet på de nya mottagna andelarna. Avyttras vid ett uppskovsgrundande andelsbyte också andra andelar i det tidigare köpande företaget, övergår uppskovsbeloppet på samtliga nya mottagna andelar. Vid bedömningen av om det är ett uppskovsgrundande andelsbyte behöver villkoren i 13 § inte vara uppfyllda. Utflyttning 26 § Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 8 § om obegränsad skattskyldighet, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt. Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 8 § om att vara bosatt i Sverige eller stadig- varande vistas här, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt. Prop. 2001/02:46 19 Prop. 2001/02:46

27 §

Var den avyttrade andelen en

Var den avyttrade andelen en

kvalificerad andel och gällde vill-

kvalificerad andel och gällde vill-

koret enligt 10 § för det köpande

koret enligt 10 § för det köpande

företagets

näringsverksamhet,

företagets

näringsverksamhet,

skall

uppskovsbeloppet

tas

upp

skall

uppskovsbeloppet

tas

upp

som intäkt om villkoret inte längre

som intäkt om villkoret inte längre

är uppfyllt. Detta gäller i fråga om

är uppfyllt. Detta gäller i fråga om

förändringar i det köpande före-

förändringar i det köpande före-

tagets

näringverksamhet

till

och

tagets

näringsverksamhet

till

och

med

det

tjugonde kalenderåret

med

det

tjugonde kalenderåret

efter året för andelsbytet.

efter året för det uppskovsgrund -

ande andelsbytet.

Första stycket gäller dock bara om säljaren, ensam eller tillsammans med närstående, också vid tidpunkten för förändringen av näringsverk- samheten, direkt eller indirekt, äger andelar i det köpande företaget med minst 25 procent av röstetalet för samtliga andelar i företaget. Om säljaren äger andelar av samma slag och sort som den mottagna andelen vid tidpunkten för andelsbytet (gamla andelar) eller förvärvar sådana andelar efter andelsbytet (nya andelar), skall avyttringar anses ske i följande ordning:

1.

gamla andelar,

2.

mottagna andelar,

3.

nya andelar.

28 § Om säljaren äger andelar av samma slag och sort som den mottagna andelen vid tidpunkten för det uppskovsgrundande andels- bytet (gamla andelar) eller för- värvar sådana andelar efter andelsbytet (nya andelar), skall avyttringar anses ske i följande ordning:

1.

gamla andelar,

2.

mottagna andelar,

3.

nya andelar.

56 kap. 8 § 6

När det gäller fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och deras delägare m.fl. finns även särskilda bestämmelser om

förmån av utbildning i 11 kap. 17 §,

avdrag för framtida substansminskning i 20 kap. 23 §,

underprisöverlåtelser i 23 kap. 

1823 §§,

avdrag för ränta på vinstandelslån i 24 kap. 6, 7 och 10 §§,

när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap. 

46 §§,

kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §,

utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening till aktiebolag i 42 kap. 20 §,

uppskov med beskattningen

uppskovsgrundande andels-

vid andelsbyten i 49 kap. 10, 16

byten i 49 kap. 10, 16 och 32 §§,

och 32 §§,

6 Senaste lydelse 2000:1341.

20

1. andelsägaren eller någon när- stående till honom under beskatt- ningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i ett annat fåmans- företag 

eller i ett fåmanshandels- bolag 

som bedriver samma eller likartad verksamhet, eller

2. företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskatt- ningsåren har ägt andelar i ett annat fåmansföretag 

eller i ett fåmanshandelsbolag 

och andels- ägaren eller någon närstående till honom under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i detta 

fåmansföretag eller fåmans- handelsbolag.

avyttring av andelar i svenska handelsbolag i 50 kap. 7 § och 51 kap. Prop. 2001/02:46

7 §,

pensionssparavdrag i 59 kap. 4, 10 och 15 §§,

familjebeskattning i 60 kap. 

1214 §§, och

grundavdrag i 63 kap. 5 §.

57 kap. 3 § Vid bedömningen av om ett företag är fåmansföretag gäller vid tillämpning av detta kapitel, utöver vad som sägs i 56 kap. 2, 3 och 5 §§, följande. Om flera delägare själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verk- samma i företaget i betydande omfattning, skall de anses som en enda person . Vid bedömningen av om ett företag är fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag gäller vid tillämpning av detta kapitel, utöver vad som sägs i 56 kap. 

25

§§, följande. Om flera delägare själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verk- samma i betydande omfattning i företaget eller i ett av företaget helt eller delvis, direkt eller indirekt, ägt fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag , skall de anses som en enda delägare . 4 § Med kvalificerad andel avses andel i ett fåmansföretag under förutsätt- ning att 1. andelsägaren eller någon när- stående till honom under beskatt- ningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i ett annat fåmans- företag som bedriver samma eller likartad verksamhet, eller 2. företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskatt- ningsåren har ägt andelar i ett annat fåmansföretag och andelsägaren eller någon närstående till honom under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i detta företag.

21

Ett företag anses ägt av utom- stående 

utom 

till den del det ägs av fysiska personer som

1. äger kvalificerade andelar i företaget,

2. indirekt äger andelar i före- taget som hade varit kvalificerade om de ägts direkt, eller

3. äger kvalificerade andelar i ett annat fåmansföretag som avses i 4 § eller andelar i ett fåmans- handelsbolag som avses i den paragrafen.

Uppskovsgrundande andelsbyten

Om en sådan andel i ett fåmansföretag som inte skall anses vara kvalificerad enligt bestämmelserna i första stycket förvärvats under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren genom sådan utdelning på kvalificerad andel i ett annat fåmansföretag som på grund av bestämmelserna i 42 kap. 16 § inte har beskattats, skall villkoren i första stycket tillämpas som om det företag som den utdelade aktien avser vore det företag som delat ut aktien. Dör ägaren till en kvalificerad andel, anses andelen kvalificerad även hos dödsboet. Delägare i dödsboet likställs då med närstående.

5 §

direkt

eller

Om utomstående

i betydande

Om utomstående,

omfattning äger del i företaget och

indirekt , i betydande omfattning

har rätt till utdelning, skall en

äger del i företaget och, direkt

andel anses kvalificerad bara om

eller indirekt, har rätt till

det finns särskilda skäl. Vid

utdelning, skall en andel anses

bedömningen

skall

förhållandena

kvalificerad bara om det finns

under beskattningsåret och de fem

särskilda

skäl. Vid bedömningen

föregående

beskattningsåren

skall

förhållandena

under

beaktas.

beskattningsåret

och

de

fem

föregående

beskattningsåren

beaktas.

Med företag avses här det företag i vilket delägaren eller någon närstående till honom varit verksam i betydande omfattning under den tid som anges i första stycket. Ett företag anses ägt av utom- stående till den del det varken direkt eller indirekt ägs av fysiska personer som äger kvalificerade andelar i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 4 §.

Andelsbyten 13 § Bestämmelser om fördelning mellan inkomstslagen tjänst och kapital av ersättning i pengar vid andelsbyten finns i 49 kap. 16 §. Bestämmelser om beräkningen av gränsbeloppet vid andelsbyten finns i 49 kap. 32 §. Bestämmelser om fördelning mellan inkomstslagen tjänst och kapital av ersättning i pengar vid uppskovsgrundande andelsbyten finns i 49 kap. 16 §. Bestämmelser om beräkningen av gränsbeloppet vid uppskovs- grundande andelsbyten finns i 49 kap. 32 §. Prop. 2001/02:46 22

Bestämmelserna i detta kapitel hindrar inte återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken av försäkringstagarens tillgodoha- vande. De hindrar inte heller en överföring av hela pensions- försäkringens värde direkt till en annan pensionsförsäkring än som avses i 5 § om försäkringstagaren tecknar den i samband med överföringen hos samma eller annan försäkringsgivare med samma person som försäkrad. Överföringen skall i så fall inte anses som pension enligt 10 kap. 5 § första stycket 

5 

och inte heller som en betalning av premier för pensionsförsäkring.

58 kap. 18 § En pensionsförsäkring får återköpas trots bestämmelserna i detta kapitel, om det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst 30 procent av prisbasbeloppet. Återköp får också ske om

1.

det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst ett prisbasbelopp,

2.

försäkringen inte är förenad med ett oåterkalleligt förmånstagarför- ordnande, och

3.

premier för försäkringen inte har betalats under de senaste tio åren. Om det i andra fall finns synnerliga skäl för återköp och sådant får ske

enligt försäkringsavtalet och försäkringstekniska riktlinjer, får återköp medges av skattemyndigheten. Bestämmelserna i detta kapitel hindrar inte återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken av försäkringstagarens tillgodoha- vande. De hindrar inte heller en överföring av hela pensions- försäkringens värde direkt till en annan pensionsförsäkring än som avses i 5 § om försäkringstagaren tecknar den i samband med överföringen hos samma eller annan försäkringsgivare med samma person som försäkrad. Överföringen skall i så fall inte anses som pension enligt 10 kap. 5 § första stycket 4 och inte heller som en betalning av premier för pensionsförsäkring. 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002 och skall tillämpas första gången vid 2003 års taxering om inte något annat anges i punkterna 28.

2. Bestämmelserna i 7 kap. 17 §, 10 kap. 12 §, 16 kap. 17 §, 29 kap. 3 §, 42 kap. 16 §, 43 kap. 12 §, 49 kap. 18 och 26 §§ och 58 kap. 18 § i deras nya lydelse skall tillämpas första gången vid 2002 års taxering.

3.

Bestämmelserna i 16 kap. 18 § i deras nya lydelse skall tillämpas på utländska skatter som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet.

4.

Bestämmelserna i 23 kap. 11 § i deras nya lydelse skall tillämpas på överlåtelser efter den 1 februari 2001.

5.

Bestämmelserna i 48 kap. 17 a § skall tillämpas på avyttringar efter den 1 februari 2001.

6. Bestämmelserna i 2

kap.

1 §, 17 kap. 16 §, 25 kap. 2 och 21 §§,

37 kap. 2 och 31 §§, 43

kap.

11 §, 44 kap. 2 och 27 §§, 48 kap. 7 §,

49 kap. 1, 2, 12, 14, 19, 24, 27 och 28 §§, 56 kap. 8 § och 57 kap. 13 § i deras nya lydelse samt bestämmelserna i 48 a kap. skall tillämpas på avyttringar efter ikraftträdandet. Om den skattskyldige begär det skall bestämmelserna i 48 a kap. dock tillämpas redan vid 2002 års taxering. 7. I fråga om uppskovsbelopp avseende mottagna andelar som erhållits enligt äldre bestämmelser gäller bestämmelserna i 49 kap. 19 § i deras lydelse före ikraftträdandet. Bestämmelserna i 48 a kap. 10 § andra Prop. 2001/02:46 23 stycket skall tillämpas även när uppskov erhållits enligt bestämmelserna i Prop. 2001/02:46 49 kap. i deras lydelse före ikraftträdandet. 8. Bestämmelserna i 57 kap. 35 §§ i deras nya lydelse skall tillämpas på utdelningar på kvalificerade andelar och kapitalvinster vid avyttring av sådana andelar efter den 1 februari 2001. 24

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om

Prop. 2001/02:46

arvsskatt och gåvoskatt

Härigenom föreskrivs att rubrikerna närmast före 55 och 61 §§ lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 1 skall utgå vid utgången av år 2001.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik (1974:857). 25

2.3

Förslag till lag om ändring i förordningen (1963:588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss

Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1963:588) om arvs- skatt vid avveckling av fideikommiss att 6 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 § 1

Därest delägare i fideikommiss- boet eller boutredningsman gör framställning därom i samband med ingivande inom vederbörlig tid av fideikommissbouppteckning för registrering, skall beskatt- ningsmyndigheten medgiva anstånd med skattens fastställande i avbidan på att avvecklingen av fideikommisset slutföres. Anstånd som nu sagts skall icke föranleda uppskov med bouppteckningens registrering. Vad i 52 § 1 mom. arvsskattelagen är stadgat om skyldighet att gälda ränta skall äga motsvarande tillämpning.

Vid tillämpning av 17 § andra stycket arvsskattelagen skall där angiven tid räknas från den tid- punkt då avvecklingen av fidei- kommisset är slutförd. Skattemyndigheten skall medge anstånd med skattens fastställande tills avvecklingen av fidei- kommisset slutförts, om delägare i fideikommissboet eller boutred- ningsman gör framställning om det i samband med att fidei- kommissbouppteckningen ges in för registrering. Anstånd som nu sagts skall inte föranleda uppskov med bouppteckningens registre- ring. Bestämmelserna om ränta i 19 kap. skattebetalningslagen (1997:483) skall äga motsvarande tillämpning.

Vid tillämpning av 17 § andra stycket lagen (1941:416) om arvs- skatt och gåvoskatt skall där angiven tid räknas från den tidpunkt då avvecklingen av fideikommisset är slutförd. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

1 Senaste lydelse 1974:857. Prop. 2001/02:46 26

2.4

Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen

Prop. 2001/02:46

(1973:1173)

Härigenom föreskrivs att 8 § kreditupplysningslagen (1973:1173) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 § 1

En uppgift om en fysisk person skall gallras när det inte längre är nöd-

vändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med

behandlingen.

En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare skall gallras

senast när tre år har förflutit från utgången av det år då den omständighet

inträffade eller det förhållande upphörde som uppgiften avser.

En uppgift som inhämtats från

En uppgift som inhämtats från

exekutionsväsendet i dess verk-

exekutionsväsendet i dess verk-

samhet med indrivning och utsök-

samhet med indrivning och utsök-

ning skall gallras när den inte om-

ning skall gallras när den inte om-

fattas av undantaget från sekretess i

fattas av undantaget från sekretess i

9 kap. 19 § första stycket andra

9 kap. 19 § första stycket andra

meningen

eller andra stycket

meningen

sekretesslagen

sekretesslagen (1980:100).

(1980:100).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

1 Senaste lydelse 2001:330. 27 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:334) om Prop. 2001/02:46 särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2000:334) om särskilda skattebe- stämmelser vid kärnkraftsavveckling skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 §

Om ett företag på grund av ett sådant avtal som avses i 3 § första stycket överlåter en tillgång, som inte hänför sig till den avvecklade reaktorn och som inte är elkraft, eller upplåter nyttjanderätten till en

sådan tillgång, gäller bestämmelserna i 1118 §§.

Om det är fråga om ett andels-

Om det är fråga om ett upp-

byte eller en koncernintern andels-

skovsgrundande

andelsbyte

eller

avyttring, skall det omkostnads-

en koncernintern

andelsavyttring,

belopp som skulle ha använts för

skall det omkostnadsbelopp

som

de överlåtna andelarna anses som

skulle ha använts för de överlåtna

anskaffningsutgift för de mottagna

andelarna anses som anskaff-

andelarna.

ningsutgift för

de mottagna

andelarna.

Första och andra styckena tillämpas bara om det överlåtande och det förvärvande företaget eller i fråga om upplåtelse av en nyttjanderätt, upplåtaren och nyttjanderättshavaren begär det. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002 och tillämpas första gången vid 2003 års taxering. 28 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om Prop. 2001/02:46 skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation skall uppgöra att gälla den 1 januari 2002. 29

Tullverket får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 

15,

 9 och 10. Åtkomsten får endast avse den som är eller kan antas vara gäldenär enligt tullagstift- ningen

, 

skyldig att betala skatt för vara vid import 

eller föremål för Tullverkets kontrollverksamhet enligt lagen (1998:506) om punkt- skattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter.

Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter direktåtkomst enligt första och andra 

styckena 

får omfatta.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om Prop. 2001/02:46 behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet

dels att 2 kap. 8 § skall ha följande lydelse,

dels att det skall införas en ny paragraf, 1 kap. 1 a §, samt närmast före 1 a § en ny rubrik av följande lydelse .

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. Definitioner 1 a § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229).

2

kap.

8 § En kronofogdemyndighet får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 15, 9 och 10. Direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 4, 5, 9 och 10 får endast avse den som är registrerad som gäldenär hos krono- fogdemyndigheten eller make till gäldenären eller någon annan som lik- ställs med make. Tullverket får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 15, 9 och 10. Åtkomsten får endast avse den som är eller kan antas vara gäldenär enligt tullagstift- ningen eller skyldig att betala skatt för vara vid import. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter direktåtkomst enligt första och andra stycket får omfatta. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. 30 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om Prop. 2001/02:46 behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 28 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

28 §

En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i databasen som får lämnas ut till honom om regeringen har meddelat före-

skrifter om det.

Den som är sökande i ett mål

Om regeringen har medgivit det

får en enskild ha direktåtkomst till

eller ett ärende får ha direkt-

uppgifter om mål eller ärenden där

åtkomst till uppgifter om målet

han är sökande, dock inte till

eller ärendet, om regeringen har

handlingar som avses i 24 §.

medgett det , dock inte till hand-

lingar som avses i 24 §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. 31

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

7 §

Riksskatteverket och skatte-

Riksskatteverket

och skatte-

myndigheterna får ha direktåtkomst

myndigheterna får ha direktåtkomst

till uppgifter som avses i 3 § 1, 2,

till uppgifter som avses i 3 § 1, 2,

57, 10 och 11 i fråga om personer

57, 10 och 11 i fråga om personer

som är eller kan antas vara skatt-

som är eller kan antas vara skatt-

skyldiga.

skyldiga eller förekommer i ett

ärende enligt lagen (1998:506) om

punktskattekontroll

av transporter

m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror

och mineraloljeprodukter .

Kronofogdemyndigheterna får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 1, 2, 57, 10 och 11 i fråga om den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndigheten eller make till gäldenären eller någon annan som likställs med make. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter direkt- åtkomst enligt första stycket får omfatta. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Prop. 2001/02:46 32

Detsamma gäller den som enligt 49 kap. 6 § den lagen begär upp- skov med beskattningen vid ett 

uppskovsgrundande 

andelsbyte.

Den som har fått uppskov skall årligen lämna de uppgifter som är av betydelse för om uppskovs- beloppet skall tas upp till beskatt- ning. 

Detsamma gäller den som har en andel för vilken uppskovs- belopp fördelats enligt 49 kap. 19 § första stycket inkomstskatte- lagen

.

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:000) om

Prop. 2001/02:46

självdeklarationer och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15 och 16 §§ samt rubriken närmast före 15 § lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2001/02:25

Föreslagen lydelse

3 kap. Uppskov vid koncerninterna andelsavyttringar och vid andels- byten Uppskov vid koncerninterna andelsavyttringar och vid upp- skovsgrundande andelsbyten 15 § Den som enligt 25 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) begär uppskov med beskattningen vid en koncernintern andelsavyttring skall lämna de uppgifter som skattemyndigheten behöver för att kunna besluta om uppskovet. Detsamma gäller den som enligt 49 kap. 6 § den lagen begär upp- skov med beskattningen vid ett andelsbyte. Den som har fått uppskov skall årligen lämna de uppgifter som är av betydelse för om uppskovs- beloppet skall tas upp till beskatt- ning. Om äganderätten till andelar som har förvärvats genom sådant andelsbyte som avses i 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) har övergått till någon annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva, skall förvärvaren lämna

1.

uppgift om antalet andelar som har förvärvats,

2.

uppgift om uppskovsbeloppet för varje andel, och

3.

identifikationsuppgifter för den som andelarna har övergått från.

16 § Om äganderätten till andelar som har förvärvats genom sådant uppskovsgrundande andelsbyte som avses i 49 kap. inkomst- skattelagen (1999:1229) har över- gått till någon annan genom arv, testamente, bodelning eller gåva, skall förvärvaren lämna

1.

uppgift om antalet andelar som har förvärvats,

2.

uppgift om uppskovsbeloppet för varje andel, och

3.

identifikationsuppgifter för den som andelarna har övergått från.

33 Den till vilken äganderätten till andelarna har övergått skall årligen Prop. 2001/02:46 lämna de uppgifter som är av betydelse för om uppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning. 34

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2001/02:46

Inom Finansdepartementet har utarbetats en promemoria med förslag till ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmans- företag (Fi2001/438) och en promemoria med förslag till ändring i reglerna om beskattningen vid underprisöverlåtelser (Fi2001/437). Pro- memoriornas lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Promemoriorna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilagorna 3 och 4 . Sammanställningar av remissyttrandena finns till- gängliga i lagstiftningsärendena (dnr Fi2001/437 respektive Fi2001/438). Regeringen lämnade den 1 februari 2001 en skrivelse (Skr. 2000/01:64) till riksdagen med meddelande om kommande förslag om ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmans- företag samt i reglerna om underprisöverlåtelser. I skrivelsen aviserades tre ändringar i de särskilda skatteregler som gäller för vissa andelsägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, samt en ändring i reglerna om beskattning i inkomstslaget tjänst vid underprisöverlåtelser. Regeringen föreslog med stöd av 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen att de kommande förslagen tillämpas på utdelningar på och avyttringar av andelar i fåmansföretag samt på underprisöverlåtelser fr.o.m. dagen efter avlämnande av skrivelsen, dvs. fr.o.m. den 2 februari 2001. I denna proposition lämnas förslag till en lagreglering med utgångspunkt i skrivelsen och promemoriorna. Riksskatteverket har i januari 2001 hos Finansdepartementet begärt vissa ändringar i skattereglerna om försäljning av värdepapper. Förslagen har utarbetats av en arbetsgrupp inom verket. Denna arbetsgrupp har haft Riksskatteverkets uppdrag att föreslå förändringar av de materiella reglerna för beräkning av kapitalvinst och kapitalförlust. Syftet är att det skall bli enklare för småsparare att deklarera försäljningar av värde- papper. Arbetsgruppen lämnade i januari 2001 en slutrapport (dnr 36201/100). I detta ärende behandlas ett av förslagen, nämligen att det enhetliga uppskovssystemet vid andelsbyten frångås och ersätts med två parallella regelsystem. Projektets lagförslag i denna del finns i bilaga 5. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2001/208). Synpunkter har härefter under hand inhämtats från Riksskatteverket. I propositionen föreslås några rättelser och konsekvensändringar i gällande lagstiftning. Slutligen lämnas förslag till ändringar i bestäm- melserna om direktåtkomst i lagen (2001:181) om behandling av upp- gifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet, lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet och lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet. Vid beredningen av dessa lagförslag har synpunkter från Riksskatteverket, Tullverket och Datainspektionen inhämtats under hand. De synpunkter som framförts har beaktats. 35

Lagrådet

Prop. 2001/02:46

Regeringen beslutade den 20 september 2001 att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 7 . Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har föreslagit vissa justeringar av lagtexten. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Synpunkterna behandlas i avsnitt 7.3 samt i författningskommentaren till de berörda lagrummen. Vissa redaktionella ändringar har härutöver gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Förslagen till ändringar i 2 kap. 1 §, 7 kap. 17 §, 10 kap. 12 §, 16 kap. 17 och 18 §§, 17 kap. 16 §, 25 kap. 2 och 21 §§, 29 kap. 3 §, 37 kap. 2 och 31 §§, 42 kap. 16 §, 43 kap. 11 och 12 §§, 44 kap. 2 och 27 §§, 48 kap. 7 §, 48 a kap. 4 §, 49 kap. 18 §, 56 kap. 8 §, 57 kap. 13 § och 58 kap. 18 § IL har inte granskats av Lagrådet. Inte heller har Lagrådet granskat förslaget till ändringar i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, förordningen (1963:588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss, kreditupplysningslagen (1973:1173), lagen (2000:334) om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling, lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation och lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Ändringarna som består av rättelser och konsekvensändringar är enligt regeringens mening av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Dessa ändringar kommenteras i avsnitt 7.5 och i författningskommentarerna. 36

4

Beskattning av andelsägare i fåmansföretag

Prop. 2001/02:46

4.1

Bakgrund och gällande rätt

Bestämmelserna för aktiva andelsägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12- reglerna, finns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL, och rör beskattning vid utdelning från respektive kapitalvinst vid avyttring av andelar i företaget. Reglerna innebär att utdelning och kapitalvinst på visst sätt delas upp i kapitalinkomst och tjänsteinkomst. Bestämmelserna tillämpas på andelsägarnivå och den andelsägare som omfattas av reglerna sägs inneha kvalificerade andelar. Vad som avses med fåmansföretag framgår av 56 kap. 2 § IL. Som fåmansföretag räknas aktiebolag och ekonomiska föreningar där 1. fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar mer än 50 procent av rösterna för samtliga andelar i företaget, eller 2. näringsverksamheten är uppdelad på verksamheter som är obe- roende av varandra och där en fysisk person genom andelsinnehav, avtal eller på liknande sätt har den faktiska bestämmanderätten över sådan verksamhet och självständigt kan förfoga över dess resultat. I 56 kap. 4 § IL finns motsvarande bestämmelser beträffande fåmans- handelsbolag. Vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag skall, enligt 56 kap. 5 § IL en person och hans närstående anses som en delägare. Av 56 kap. 6 § första stycket IL följer att med delägare i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag avses en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget. Motsvarande äldre bestämmelser fanns i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen ( 1928:370), KL. I 56 kap. 7 § IL anges att vad som sägs om fysisk person i detta kapitel inte gäller dödsbon. Med kvalificerad andel avses enligt 57 kap. 4 § IL andel i ett fåmans- företag under förutsättning att

1.

andelsägaren eller någon närstående till honom under beskattnings- året eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget, eller i ett annat fåmansföretag som bedriver samma eller likartad verksamhet, eller

2.

företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren har ägt andelar i ett annat fåmans- företag och andelsägaren eller någon närstående till honom under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i detta företag.

Vid bedömningen av om ett fåtal personer äger andelarna i ett företag skall sådana delägare, som själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verksamma

i

företaget i betydande omfattning, anses som en enda person enligt 57 kap. 3 § IL, den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen.

Om utomstående i betydande omfattning äger del i företaget och har rätt till utdelning skall en andel enligt 57 kap. 5 § första stycket IL anses kvalificerad bara om det finns särskilda skäl (den s.k. utomstående- regeln). Föreligger inte särskilda skäl skall beskattning av utdelning och kapitalvinst ske enligt allmänna regler. Enligt Riksskatteverkets rekom-

mendationer (RSV S 2000:25) bör den skattskyldige visa att utomstående

37

äger minst 30 procent av andelarna för att det skall anses vara i bety- Prop. 2001/02:46 dande omfattning. Ett företag anses enligt 57 kap. 5 § tredje stycket IL ägt av utomstående till den del det varken direkt eller indirekt ägs av fysiska personer som äger kvalificerade andelar i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 57 kap. 4 § IL. Den s.k. 3:12-utredningen (Fi 1999:12, Dir. 1999:72) ser för närva- rande över bl.a. reglerna om beskattning av ägare i fåmansföretag. Utredningsuppdraget skulle enligt direktiven vara avslutat senast den 31 oktober 2001. Utredningen har begärt förlängning av utredningstiden t.o.m. den 31 maj 2002 (Fi2001/1499). Regeringen har i dag beslutat om en sådan förlängning.

4.2

Överväganden och förslag

4.2.1 Allmänna utgångspunkter

Det är viktigt att de s.k. 3:12-reglerna kan tillämpas för samtliga aktiva

delägare och att det inte genom olika bolagskonstruktioner är möjligt att

komma förbi systemet. Syftet är att reglerna skall vara tillämpliga dels

om andelsägaren själv eller genom någon närstående är eller har varit

verksam i ett fåmanshandelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar,

dels i de fall en andelsägare i ett fåmansföretag är eller har varit verksam

i betydande omfattning i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma

eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Regeringsrätten har

funnit att den nuvarande lagtexten inte ger utrymme för att täcka in detta

fall (RÅ 2001 ref. 5 I). En ändring i enlighet härmed föreslås därför.

Vidare föreslås, som en följd av Regeringsrättens avgörande (RÅ 2001

ref. 5 II) en ändring så att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen kan

tillämpas även på andelsägarna respektive deras närstående i exempelvis

ett moderföretag i de fall verksamheten helt eller delvis bedrivs i ett eller

flera dotterföretag.

Syftet med reglerna är vidare att en andel som en fysisk person äger

indirekt i ett fåmansföretag inte skall anses ägd av utomstående om

andelen hade varit en kvalificerad andel om den i stället ägts direkt av

den fysiska personen. Som en följd av två avgöranden från

Regeringsrätten (RÅ 1999 ref. 62 och mål nr 7235-1998) föreslås en

ändring så att denna möjlighet till kringgående förhindras.

Regeringen har i skrivelsen 2000/01:64 aviserat nämnda ändringar i

3:12-reglerna. Regeringen har i skrivelsen anfört att det för att förhindra

att de gällande bestämmelserna utnyttjas för omfattande skatteplanering i

syfte att erhålla skattelättnader är angeläget att de lösningar som aviserats

med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket

regeringsformen tillämpas på utdelningar på och avyttringar av andelar i

fåmansföretag fr.o.m. dagen efter överlämnandet av skrivelsen, dvs.

fr.o.m. den 2 februari 2001.

Med anledning av regeringens skrivelse väcktes vid riksdagsbehand-

lingen tre motioner, vilka samtliga avslogs av riksdagen den 4 april 2001

(prot. 2000/01:91 och bet. 2000/01:SkU10). Skatteutskottet anförde bl.a.

En särskild utredning prövar nu hur regelsystemet skall kunna

förändras för att stimulera tillväxt, investeringar och aktivt risk-

tagande i fåmansföretagen. Viktiga inslag i arbetet är att förenkla

38

systemet och att uppnå att aktiva ägare i fåmansföretag i för- hållande till passiva kapitalägare inte skall missgynnas av reg- lerna. Skatteutskottet vill med hänvisning till riksdagens ställ- ningstagande i höstas och till det utredningsarbete som nu pågår avstyrka motionerna---.

---De ändringar som aviserats i skrivelsen innebär att gällande regelsystem behöver kompletteras för att motverka konstruktioner som medför skattefördelar som inte har varit avsedda. Sådana ändringar är angelägna inte minst därför att företagare som inte har möjlighet att utnyttja sådana konstruktioner skall komma i ett sämre läge till följd av den särskilda regleringen. Utskottet anser följaktligen att riksdagen inte bör göra uttalanden med det inne- håll som föreslås i motionerna---. Utskottet avstyrker därför även dessa motioner. Remissinstanserna har i stort varit positiva till förslagen i den remitte- rade promemorian och ansett att det är angeläget att föreslagen lagstift- ning genomförs. Några remissinstanser, bl.a. Hovrätten för Västra Sverige , Företagarnas Riksorganisation och Svensk Handel anser att de föreslagna ändringarna inte bör tas upp nu utan att 3:12-utredningens resultat skall inväntas. Dessa remissinstanser samt Sveriges Advokat- samfund anser vidare att de föreslagna ändringarna inte skall tillämpas retroaktivt. Företagarnas Riksorganisation anför att det inte finns några otillbörliga skatteförmåner eftersom transaktioner enligt nuvarande regler beskattas men till en något förmånligare skattesats. Företagare kan ha ingått avtal där kalkylen bygger på det rättsläge som Regeringsrätten angett som gällande rätt. En retroaktiv tillämpning skulle därför kunna få oskäliga konsekvenser för enskilda. Svensk Handel anser att regeringens rädsla för skatteflykt inte kan rättfärdiga retroaktiv lagstiftning på skatte- området. De föreslagna ändringarna får inte bli tillämpliga förrän beslut om deras införande har tagits och de har publicerats samt offentliggjorts. Kravet på publicering och offentliggörande är inte uppfyllt i och med regeringens skrivelse. Sveriges Advokatsamfund ifrågasätter om särskilda skäl för retroaktiv skattelagstiftning föreligger i fråga om de förslag som lagts fram i promemorian. Möjligheten bör utnyttjas mycket sparsamt och endast då det är av väsentlig statsfinansiell betydelse eller andra starka skäl talar för det. Några remissinstanser har pekat på komplexiteten i regelsystemet och efterlyst förenklade regler som ger stabilitet och förutsägbarhet. Näringslivets skattedelegation har inga invändningar mot förslagen mot bakgrund av att avsikten är att täppa till icke avsedda luckor i lagen. Delegationen påpekar dock vikten av att regelverket snarast ges en enklare och mer begriplig utformning. Som ovan angetts ser 3:12-utredningen för närvarande över reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag (avsnitt 4.1). Utrednings- uppdraget skall vara avslutat senast den 31 maj 2002. Förslagen i den remitterade promemorian behandlar endast de situationer som uppmärk- sammats genom Regeringsrättens domar. I promemorian togs således inte upp övriga bestämmelser som för närvarande ses över av 3:12-utred- ningen. Förslagen syftar till att förhindra att nu gällande regler i aktuellt hänseende utnyttjas för omfattande skatteplanering i syfte att erhålla skattelättnader. Denna möjlighet till skatteundandragande bör förhindras utan att resultatet av utredningens arbete inväntas. Regeringen anser Prop. 2001/02:46 39 således att det är angeläget att redan nu genomföra de förslag till änd- Prop. 2001/02:46 ringar som är avsedda att förhindra ett kringgående av de aktuella bestämmelserna. Regeringen fullföljer därmed de förslag som aviserats i skrivelsen. Samma dag som skrivelsen lämnades till riksdagen (den 1 februari 2001) sändes en promemoria på remiss (Fi2001/438). Samma dag publicerades även ett pressmeddelande och promemorian lades ut på regeringens externa hemsida. Innehållet i regeringens förslag har alltså varit känt och några oskäliga konsekvenser för enskilda kan inte anses uppkomma. Bestämmelserna bör tillämpas på utdelningar på och avytt- ringar av andelar i fåmansföretag fr.o.m. dagen efter överlämnandet av skrivelsen, dvs. fr.o.m. den 2 februari 2001. Detta sker i enlighet med 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen och någon otillåten retroaktivitet uppkommer därför inte. De nu föreslagna ändringarna i 3:12-reglerna är således av begränsad omfattning och får ses som provisoriska i avvaktan på utredningens arbete. När det gäller övergångsbestämmelserna har Juridiska fakulteten vid Lunds universitet tagit upp frågan om det skall vara möjligt att tillgodo- räkna sig sparade gränsbelopp om fördelningsreglerna i 57 kap. IL inte har varit tillämpliga tidigare men blir tillämpliga efter lagändringarna. Någon sådan rätt bör enligt regeringens mening inte införas. Det skulle dessutom vara förenat med stora svårigheter att fastställa ett sådant belopp.

4.2.2

Definitionen av kvalificerad andel

Regeringens förslag: En andel i ett fåmansföretag skall anses som kvalificerad även i det fall andelsägaren själv eller genom någon när- stående är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmans- handelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar. Detsamma skall gälla om andelsägaren själv eller genom någon närstående är eller har varit verksam i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Vid tillämpningen av 3:12-reglerna skall, vid bedömningen av om ett handelsbolag är fåmansägt, delägarna anses som en enda delägare om de själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verksamma i företaget i betydande omfattning.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget

eller har ingen erinran mot det. Juridiska fakulteten vid Lunds universitet anser att regeringen i detta sammanhang även bör ta ställning till ytter- ligare en förändring av 57 kap. 4 § IL eftersom dotterföretagsägares verksamhet i moderföretag och systerföretag inte längre fångas upp av lagtexten efter slopandet av den s.k. koncernregeln. Se också vad Före- tagarnas Riksorganisation, Svensk Handel m.fl. anfört i avsnitt 4.2.1.

Skälen för regeringens förslag: Den utformning som 3:12-reglerna fick vid skattereformen (prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, rskr. 1989/90:356, SFS 1990:651) innebar att en andel i ett fåmansföretag 40 ansågs kvalificerad i de fall den skattskyldige (andelsägaren) eller någon honom närstående varit verksam i företaget i betydande omfattning under någon del av den senaste tioårsperioden. Detsamma gällde om andels- ägaren varit verksam i ett annat fåmansföretag som bedrev samma eller likartad verksamhet under förutsättning att denna verksamhet inte på- börjades senare än tio år efter det att verksamheten i det först nämnda företaget upphörde. Med verksamhet eller innehav av andelar i ett fåmansföretag likställdes verksamhet eller andelsinnehav i ett annat företag inom samma koncern. Efter förslag i propositionen Skattelättnad för riskkapital, m.m. (prop. 1995/96:109 s. 66 ff) ändrades tillämpningsområdet delvis för 3:12-reg- lerna. Den väsentliga ändringen innebar att bestämmelsen om att verk- samhet eller innehav av andelar i ett fåmansföretag likställdes med verk- samhet eller andelsinnehav i ett annat företag inom samma koncern slopades. I stället infördes bestämmelsen om att en andel anses kvali- ficerad om företaget direkt eller indirekt äger andelar i ett annat fåmansföretag i vilket den skattskyldige (andelsägaren) eller någon honom närstående är verksam i betydande omfattning, dvs. ett företag i vilket den skattskyldige indirekt är delägare. I det sammanhanget uttalade regeringen att i de fall verksamheten bedrivs i ett handelsbolag, dvs. andelsägaren är verksam i ett handelsbolag i vilket aktiebolaget äger andelar, torde verksamheten jämställas med verksamhet i aktiebolaget och därmed skulle regelsystemet i 3 § 12 mom. i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL, vara tillämpligt (prop. s. 68 f). Skäl att särskilt reglera denna situation i 3 § 12 mom. SIL ansågs då inte föreligga. Bestämmelsen i 3 § 12 a mom. SIL (57 kap. 4 § IL) fick en ny utform- ning år 1997. Från och med 1998 års taxering skall endast de fem senaste beskattningsåren som närmast föregått det aktuella beskattningsåret beaktas vid bedömningen av om andelen är kvalificerad (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284, SFS 1997:448). Skatterättsnämnden har i ett av Regeringsrätten fastställt förhands- besked (RÅ 2001 ref. 5 I) ansett att aktier inte var kvalificerade hos en fysisk person, som äger ett aktiebolag och som är verksam i ett kommanditbolag vari aktiebolaget är delägare. Omständigheterna var följande. En fysisk person A är anställd av ett kommanditbolag, KB, som bedriver konsultverksamhet. KB ägs till lika delar av ett antal aktiebolag (kommanditdelägare) som i sin tur vart och ett är helägt av en konsult som är verksam i KB samt av ett aktiebolag, AB X (komplementär). AB X ägs till lika delar av de bolag som är kommanditdelägare i KB. A hade erbjudits att bli delägare i verksamheten, dvs. att bli komman- ditdelägare i KB och delägare i AB X. A hade för avsikt att bilda ett aktiebolag, AB Y, som skulle bli kommanditdelägare i KB. A skulle ensamt utgöra styrelse i AB Y. Mellan delägarbolagen upprättades ett avtal om bl.a. vinstfördelningen i KB. Skatterättsnämndens förhandsbesked i denna del innebar under förut- sättning att A är anställd i kommanditbolaget och erhåller lön från detta för åt kommanditbolaget utfört arbete utan att också vara anställd i AB Y att A:s andelar i AB Y inte är kvalificerade i den mening som anges i 3 § 12 a mom. SIL (57 kap. 4 § IL). Skatterättsnämnden förutsatte att den Prop. 2001/02:46 41 lön som utbetalas till A inte uppenbarligen står i missförhållande till det arbete han utfört i kommanditbolaget. Som motivering för avgörandet angav Skatterättsnämnden att enligt punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL (jfr 56 kap. 2 och 4 §§ IL) räknas inte handelsbolag som fåmansföretag. Bestämmelserna i 3 § 12 a mom. SIL (jfr 57 kap. 4 § IL) reglerar på ett till synes uttömmande sätt i vilka fall andelar skall anses kvalificerade. Nämnden ansåg därför att det inte fanns utrymme att tillämpa stadgandet utöver dess ordalydelse. Avgörandet visar att lagtexten inte ger utrymme för att i detta samman- hang jämställa verksamhet i ett handelsbolag med verksamhet i ett aktiebolag. För att förhindra uppenbara möjligheter att kringgå 3:12-reg- lerna är det nödvändigt att ändra regelsystemet så att det inte genom att använda handelsbolagsform är möjligt att kringgå reglerna. Det bör således uttryckligen framgå att verksamhet i ett fåmanshandelsbolag i vilket fåmansföretaget äger andelar jämställs med verksamhet i fåmans- företaget. Detsamma bör också gälla för de fall andelsägaren eller någon närstående till honom är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Juridiska institutionen vid Lunds universitet har ansett att regeringen i detta sammanhang även bör ta ställning till ytterligare konstruktioner i kringgående syfte. Regeringen har under avsnitt 4.2.1 redovisat att förslagen i promemorian endast behandlar de situationer som uppmärk- sammats genom Regeringsrättens domar. Övriga frågor behandlas av 3:12-utredningen. Om det finns anledning till ytterligare förändringar av reglerna kan inte bedömas i detta sammanhang utan får först övervägas av utredningen. Enligt 56 kap 6 § IL förstås med delägare i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget. Vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag skall en person och hans närståendekrets anses som en delägare. Härutöver gäller vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag att aktiva delägare och aktiva närstående till delägare i företaget anses som en enda person (57 kap. 3 § andra stycket IL). Den senare bestämmelsen gäller endast vid tillämpning av bestämmelserna i 57 kap. IL, dvs. vid tillämpningen av 3:12-reglerna, men bör även göras tillämplig på delägare och när- stående i ett fåmanshandelsbolag. Regeringen föreslår därför att 57 kap. 3 § andra stycket IL ändras i enlighet med detta. Dessutom måste defini- tionen av kvalificerad andel i 57 kap. 4 § första stycket punkterna 1 och 2 IL ändras så att även verksamhet i ett fåmanshandelsbolag beaktas vid bedömningen av om en andel i ett fåmansföretag är kvalificerad. Med de nu föreslagna ändringarna kan en andel i ett fåmansföretag utöver vad som gäller i dag vara kvalificerad om andelsägaren eller någon närstående till honom är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget. Andelen kan också vara att anse som kvalificerad om fåmansföretaget direkt eller indirekt äger eller har ägt andelar i ett fåmanshandelsbolag i vilket andelsägaren i fåmansföretaget eller någon närstående till honom är eller har varit verksam i betydande Prop. 2001/02:46 42 omfattning. Andelsägaren i fåmansföretaget är även delägare i det senare Prop. 2001/02:46 företaget om än indirekt genom sitt andelsinnehav i det första företaget. Regeringens förslag föranleder ändringar i 57 kap. 3 och 4 §§ IL.

4.2.3

Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen

Regeringens förslag: Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen skall göras tillämplig på moderföretaget även i de fall delägaren eller dennes närstående är eller har varit verksamma i betydande omfatt- ning i ett annat fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag i samma företagsgrupp.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen erinran mot det. Riksskatteverket anför att det bör över- vägas om inte även delägares verksamhet i det direktägda företaget skall beaktas vid bedömningen om det indirekt ägda företaget är ett fåmans- företag enligt den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Se också vad Företagarnas Riksorganisation, Svensk Handel m.fl. anfört i avsnitt 4.2.1.

Skälen för regeringens förslag: Vid 1990 års skattereform (prop. 1989/90:110 s. 470, bet. 1989/90:SkU30, rskr. 1989/90:356, SFS 1990:651) infördes den s.k. koncernregeln (3 § 12 mom. åttonde stycket SIL). Avsikten var att de särskilda skattereglerna för aktiva delägare i fåmansföretag inte skulle kunna kringgås genom att verksamheten respektive ägandet knöts till olika bolag inom en koncern. Koncernregeln smittade såväl vertikalt som horisontellt. I den fortsatta reformeringen av inkomst- och företagsbeskattningen (prop. 1990/91:54) lämnades koncernregeln oförändrad. Alltsedan skattereformen har även den s.k. utvidgade fåmansföretags- definitionen funnits (3 § 12 a mom. fjärde stycket SIL). Syftet med denna bestämmelse är att ett företag som drivs gemensamt av flera delägare, som alla arbetar i företaget, skall behandlas som fåmansföretag (prop. 1989/90:110 s. 704). Bestämmelsen innebär att aktiva delägare skall anses som en person. Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen finns numera i 57 kap. 3 § andra stycket IL. Till 1997 års taxering slopades ovan nämnda koncernregel. Koncern- regeln hade inskränkande effekt i den meningen att 3:12-reglerna inte blev tillämpliga på fåmansföretag som ingick i en företagsgrupp i vilken villkoren för att en koncern skulle anses föreligga inte var uppfyllda (jfr 1 kap. 5 § aktiebolagslagen [1975:1385]). Det var angeläget att regeln skulle omfatta även andra situationer med fåmansföretag där aktie- innehavet inte motsvarar så stort ägande eller inflytande att ett koncern- förhållande föreligger. I stället för koncernregeln infördes därför bestämmelsen i 3 § 12 a mom. första stycket punkten 2 SIL att en andel i ett fåmansföretag är att anse som kvalificerad om företaget äger andelar i ett annat fåmansföretag i vilket delägaren eller någon denne närstående är verksam i betydande omfattning (prop. 1995/96:109 s. 67 f och 88, bet. 1995/96:SkU20, rskr. 1995/96:135, SFS 1995:1626). Regeln innebär att regelsystemet skall tillämpas vid indirekt ägande av det företag i 43 vilket den skattskyldige eller dennes närstående är verksam oavsett om ett koncernförhållande föreligger eller inte. Förutsättningen är dock att även det företag i vilket andelsägaren direkt äger andelar är ett fåmans- företag. Denna bestämmelse finns numera i 57 kap. 4 § första stycket punkten 2. Skatterättsnämnden har i två förhandsbesked, vilka fastställts av Regeringsrätten (RÅ 2001 ref. 5 II och mål nr 3012-2000), ansett att aktier inte var kvalificerade hos en fysisk person som tillsammans med ett stort antal andra personer äger ett aktiebolag och liksom flertalet av de övriga ägarna är verksam i ett dotterbolag till detta. I det ena fallet ägdes ett moderbolag av ett stort antal fysiska personer (183 st). Ett mindre antal av dessa (13 st) var verksamma i detta företag. Resterande delägare (170 st) var verksamma i ett helägt dotterbolag. I det andra fallet var moderbolagets andelar uppdelade i 68 lika stora poster. I moderföretaget bedrevs inte någon verksamhet utan verksam- heten bedrevs i ett helägt dotterbolag. I dotterbolaget fanns 63 anställda, varav 54 ägde var sin andelspost i moderbolaget. De övriga andels- posterna ägdes genom ett konsortium av samma personer. Skatterättsnämnden ansåg i båda fallen att respektive moderbolag inte var att anse som ett fåmansföretag och att innehav av andelar i dessa företag inte var att anse som kvalificerade. Skatterättsnämnden uttalade bl.a. att för att ägarna enligt den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen skall räknas som en person krävs att dessa (direktägarna eller de indirekta ägarna) varit verksamma i betydande omfattning i företaget i fråga. Dotterbolagen är att anse som fåmansföretag men för att även andelarna i moderföretaget skall vara kvalificerade krävs att moderbolaget i sig är ett fåmansföretag. Inte i något av fallen ansågs moderbolaget vara fåmans- företag enligt definitionen i punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL (56 kap. 2 § IL). Eftersom den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen endast avser det företag där den gemensamma verksamheten bedrivs, dvs. respektive dotterbolag, är moderbolaget inte heller enligt den utvidgade definitionen ett fåmansföretag. Andelarna i moderbolaget är då inte kvalificerade. Riksskatteverket har i en skrivelse till Finansdepartementet den 3 april 2000 (Fi2000/1468) hemställt att en lagändring snarast genomförs. Den nuvarande regleringen innebär att det är relativt enkelt att kringgå de särskilda reglerna för beskattning av aktiva delägare i fåmansföretag. Som tidigare angetts krävs för att ett fåmansföretag skall föreligga att fyra eller färre delägare innehar mer än 50 procent av rösterna i företaget. Närstående räknas som en person. Så snart det finns fler än fyra delägare som inte är närstående till varandra i ett moderföretag i vilket det inte förekommer någon verksamhet kan man undgå de särskilda skatte- reglerna. Som förutsättning gäller dock att inte mer än 50 procent av rösterna ägs av fyra eller färre delägare. Moderföretaget är då varken enligt den allmänna definitionen av fåmansföretag i 56 kap. 2 § IL eller enligt den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i 57 kap. 3 § andra stycket IL att anse som ett fåmansföretag. Regeringen har i skrivelsen aviserat ett kommande förslag om ändrad utformning av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. För att för- hindra att 3:12-reglerna kringgås genom att verksamheten förläggs till ett dotterföretag föreslog regeringen att den utvidgade fåmansföretags- Prop. 2001/02:46 44 definitionen görs tillämplig på moderföretaget även i de fall delägaren varit verksam i betydande omfattning i ett av företaget helt eller delvis, direkt eller indirekt, ägt fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag. I den situationen då någon delägare är aktiv i ett företag i vilket denne indirekt äger andelar bör detta slå igenom på det direktägda företaget så att även det är att anse som ett fåmansföretag. Det bör heller inte vara möjligt att dela upp verksamheten på flera dotterföretag så att moderföretaget av den anledningen inte är att anse som ett fåmansföretag. Inte heller denna åtgärd bedöms kunna avvakta 3:12-utredningens förslag. Riksskatteverket har ifrågasatt om delägare i ett fåmansföretag som i sin tur äger andelar i ett annat företag kan komma att undgå beskattning enligt 3:12-reglerna trots förslagen till ändring i den utvidgade fåmans- företagsdefinitionen. Verket nämner som exempel att 100 fysiska per- soner med lika delar äger ett aktiebolag som i sin tur har ett helägt dotter- bolag. Av delägarna är 60 verksamma i moderbolaget, medan resterande 40 är verksamma i dotterbolaget. Moderbolaget utgör ett fåmansföretag enligt den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Dotterbolaget å andra sidan är däremot inte att anse som ett fåmansföretag. För röstmajoritet i dotterbolaget (51 delägare) krävs utöver de i samma bolag aktiva delägarna ytterligare 11 delägare. Delägare som är verksamma i dotterbolaget torde därmed, enligt verkets bedömning, inte inneha kvalificerade andelar i moderbolaget. Detta följer av att företaget (moderbolaget) inte ägt andelar i ett annat fåmansföretag i vilket företag delägarna varit verksamma. Detta leder i sin tur till att moderbolaget ägs till 40 procent av utomstående delägare. Detta följer av att nämnda delägare inte äger kvalificerade andelar i det företag (moderbolaget) i vilket övriga 60 delägare är verksamma. Samtliga 100 delägare synes således undgå beskattning enligt 3:12-reglerna. Enligt verket bör det därför övervägas om inte även delägares verksamhet i det direktägda företaget skall beaktas vid bedömningen av om det indirekt ägda företaget är ett fåmansföretag enligt den utvidgade fåmansföretags- definitionen .

Enligt 56 kap. 2 § IL avses med fåmansföretag aktiebolag och ekono- miska föreningar där fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar mer än 50 procent av rösterna för samtliga andelar i företaget. Med del- ägare i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag avses en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget (6 §). Indirekt ägande skall således beaktas vid prövningen av om ett företag utgör ett fåmansföretag eller inte. Om ett aktiebolag vars aktier ägs av en enda fysisk person (eller ett fåtal) i sin tur har ett dotter- bolag blir såväl moderbolaget som dotterbolaget att anse som fåmans- företag (jfr prop. 1995/96:109 s. 67 och prop. 1999/2000:15 s. 49 och 51). Regeringens förslag innebär att vid bedömningen av om ett företag är fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag gäller vid tillämpningen av bestämmelserna i 57 kap., utöver bestämmelserna i 56 kap. 25 §§, den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i 57 kap. 3 § IL. Om man i det exempel som Riksskatteverket tar upp tillämpar den utvidgade fåmans- företagsdefinitionen och gör bedömningen att moderföretaget ägs av ett fåtal personer är moderföretaget ett fåmansföretag enligt 56 kap. 2 § IL eftersom en person äger andelar som motsvar mer än 50 procent av Prop. 2001/02:46 45 rösterna. Enligt regeringens bedömning blir därmed även det helägda Prop. 2001/02:46 dotterföretaget ett fåmansföretag eftersom andelarna i dotterföretaget indirekt ägs av ett fåtal. Härefter skall bedömas om andelarna i moder- företaget är kvalificerade. För de 60 delägare som arbetar i moderföre- taget bedöms andelarna vara kvalificerade med stöd av 57 kap. 4 § punkten 1. För övriga 40 delägare i moderföretaget bedöms andelarna vara kvalificerade med stöd av punkten 2 samma paragraf eftersom de arbetar i ett fåmansföretag som moderföretaget äger. Någon justering i detta avseende synes enligt regeringens bedömning således inte nödvändig. Regeringens förslag innebär att den utvidgade fåmansföretags- definitionen inte bara skall tillämpas på det företag i vilket verksamheten förekommer utan även på det företag i vilket den aktive andelsägaren äger andelar direkt. Förslaget föranleder en ändring i 57 kap. 3 § IL.

4.2.4

Utomståenderegeln

Regeringens förslag: Vid bedömningen av om utomstående äger andel i ett fåmansföretag skall även indirekt ägande beaktas. En fysisk person skall inte anses som utomstående om han äger kvalificerade andelar i företaget eller indirekt äger andelar i företaget som hade varit kvalificerade om han i stället ägt dem direkt. Detsamma skall gälla för en fysisk person som äger kvalificerade andelar i ett annat fåmans- företag som avses i 57 kap. 4 § IL eller andelar i ett fåmanshandels- bolag som avses i den paragrafen.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att erinra mot det. Riksskatteverket anför att det bör över- vägas om inte med företag i utomståenderegeln även skall avses det företag i vilket delägaren äger kvalificerad andel. Användandet av begreppet delägare i utomståenderegeln torde medföra att dödsbo inte kan vara utomstående delägare. En särreglering avseende dödsbo kan därför vara erforderlig. Vidare används begreppet kvalificerad andel avseende andel i fåmansägt handelsbolag. Bestämmelser med innebörden att andel i fåmansägt handelsbolag kan vara att anse som kvalificerad saknas. Hänvisningen i utomståenderegeln till annat fåmansföretag som avses i 57 kap. 4 § IL bör enligt verket preciseras. Juridiska fakulteten vid Lunds universitet anser att den föreslagna lagtexten skapar en viss osäkerhet angående vem som kan anses som utomstående. I förtyd- ligande syfte bör en omformulering av lagtexten övervägas så att det framgår att även indirekta ägare kan vara utomstående. Vid en bokstavs- tolkning syftar uttrycket företaget till det där den skattskyldige varit verksam i betydande omfattning. Det leder till ett materiellt tillfred- ställande resultat i de fall det utomstående ägandet föreligger i ett dotter- bolag till det bolag där den skattskyldige har kvalificerade andelar. Däremot kan utomståenderegeln inte användas om utomstående äger 30 procent i moderbolaget och personer med kvalificerade andelar inte är 46 aktiva i moderbolaget, utan bara i dotterbolaget. En sådan effekt kan inte vara förenlig med regelsystemets syfte. Föreningen Auktoriserade Revisorer anser att förslaget med nuvarande formulering inte kan läggas till grund för lagstiftning. Utomståenderegeln kommer inte att kunna tillämpas för alla de företag där t.ex. börsbolag, stiftelser, ideella före- ningar eller andra organ är delägare, oavsett om dessa har samma rätt till utdelning som huvudägaren. Detta går långt utöver de syften som den föreslagna ändringen har. Sveriges Redovisningskonsulters Förbund anser att utomståenderegeln inte skall tillämpas vid indirekt ägande via det bolag där ägarkretsen är oförändrad om genomsyn av ägandet via bolaget sker. I denna del stödjer därför förbundet förslagets genom- förande. Däremot avstyrker förbundet den föreslagna inskränkningen att utomstående enbart skall kunna vara fysiker, då detta kan allvarligt begränsa företagets tillgång till riskkapital via andra bolag. Se också vad Företagarnas Riksorganisation, Svensk Handel m.fl. anfört i avsnitt 4.2.1.

Skälen för regeringens förslag: Syftet med 3:12-reglerna är att för- hindra att delägaren vinner skattemässiga fördelar genom att ta ut inkomst som lägre beskattad kapitalinkomst i stället för som arbets- inkomst. Vid 3:12-reglernas tillkomst uttalades att om utomstående äger minst 30 procent av andelarna i ett fåmansföretag blir risken för om- vandling av arbetsinkomster mindre eftersom utdelning och kapitalvinst tillfaller också dessa ägare (prop. 1989/90:110 s. 468). Definitionen av utomstående fick sin utformning år 1995, men en motsvarighet fanns med redan vid reglernas tillkomst, då i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. Definitionen av företag fick sin utformning år 1995 .

Vid 1995 års ändring uttalades att 3:12-reglerna även bör tillämpas om delägaren är verksam i ett företag i vilket denne indirekt äger andelar under förutsättning att även det företaget kan anses utgöra ett fåmans- företag. Det uttalades också att det var av vikt att det särskilda regel- systemet skulle tillämpas på samtliga aktiva delägare och att det inte genom olika bolagskonstruktioner skulle vara möjligt att komma förbi systemet (prop. 1995/96:109 s. 68 f). Vidare angavs att en fysisk person eller ett dödsbo som äger kvalificerade andelar i det företag i vilket andelsägaren eller närstående är verksam eller i annat fåmansföretag som avses i 3 § 12 a mom. första stycket SIL inte utgör en utomstående enligt definitionen i 3 § 12 e mom. SIL. (s. 92 f). Genom IL har den s.k. utomståenderegeln (3 § 12 e mom. andra stycket SIL jämfört med 57 kap. 5 § tredje stycket IL) formulerats delvis annorlunda. I propositionen har emellertid inte angetts att någon materiell förändring skulle vara avsedd (prop. 1999/2000:2 s. 625 f). Regeringsrätten har i två domar den 19 november 1999 (RÅ 1999 ref. 62 och mål nr 7235-1998) prövat innebörden av 3 § 12 e mom. SIL (57 kap. 5 § IL). Enligt Regeringsrättens bedömning tar regleringen i första stycket första meningen endast sikte på den egentliga andelsägarkretsen eftersom rätt till utdelning bara tillkommer den som direkt äger andelar i företaget. Med den utgångspunkten fann Regeringsrätten att den i andra stycket angivna definitionen av begreppet utomstående inte kan ges annan innebörd än att till utomstående skall räknas alla andra andelsägare i det aktuella företaget än vissa fysiska personer och dödsbon. Regeringsrätten angav vidare att mycket tyder på Prop. 2001/02:46 47 att avsikten varit att till annan än utomstående även hänföra ett aktiebolag som innehar aktier i de fall då dessa skulle ha ansetts kvalificerade om de ägts direkt av aktiebolagets ägare. Utformningen av bestämmelsen kunde emellertid inte ge utrymme för en sådan begränsning av begreppet utomstående. Regeringsrättens slutsats var därför att samtliga andelar som ägs av andra juridiska personer än dödsbon är att anse som ägda av utomstående. Riksskatteverket har i en skrivelse till Finansdepartementet den 20 december 1999 (Fi1999/4846) hemställt att bestämmelsen ändras så att utomståenderegeln inte har denna långtgående räckvidd. Genom vissa bolagskonstruktioner går det alltså att komma förbi 3:12- systemet genom utomståenderegeln. T.ex. kan delägaren dela upp ett innehav av andelar så att han dels äger dem direkt, dels indirekt genom ett annat fåmansföretag. Förläggs minst 30 procent av andelarna till det indirekta innehavet skall andelarna som ägs direkt anses vara kvalifice- rade enligt den s.k. utomståenderegeln bara om det finns särskilda skäl. Genom en sådan konstruktion kan alltså andelsägaren anses som utom- stående till sig själv. Det är därför nödvändigt att ändra bestämmelserna för att förhindra bl.a. sådana upplägg som det nyss beskrivna. Inte heller de nu aktuella åtgärderna kan avvakta 3:12-utredningens förslag. Vid bedömning av frågan om utomstående äger andel i ett fåmans- företag bör inte endast den som direkt äger andel i företaget omfattas. Om det bland andelsägarkretsen finns ett annat företag bör bedömningen även ske i det senare företagets andelsägarkrets. Av direkt betydelse för bedömningen av om utomstående äger andelar bör vara vilka fysiska personer som finns i ägarkedjan. I promemorian angavs att endast fysiska personer (delägare) eller dödsbon bör kunna vara att anse som utom- stående, dvs. att indirekta innehav av andelar i ett fåmansföretag bör beaktas. Om det i andelsägarkretsen i ett ägarföretag finns en delägare vars innehav i det ägda fåmansföretaget skulle vara att bedöma som kvalificerat om han ägt andelen direkt, bör denne inte bedömas som en utomstående delägare i fåmansföretaget. Det får då utifrån dennes och eventuellt andra fysiska personers innehav av på det beskrivna sättet indirekt kvalificerade andelar ägarandel i ägarföretaget bedömas hur stor andel utomstående som ägarbolaget representerar. Redan i dag gäller t.ex. att inte heller den som äger kvalificerade andelar i ett annat fåmans- företag som bedriver samma eller likartad verksamhet kan anses som utomstående. Detta föreslås även gälla för den som äger kvalificerade andelar i ett fåmanshandelsbolag. Följande exempel kan belysa det sagda. X äger kvalificerade andelar i fåmansföretaget AB A motsvarande 35 procent av andelarna. En annan fysisk person, Å, äger 20 procent av andelarna och även dessa är att bedöma som kvalificerade. 10 procent av

andelarna ägs av

ett

börsbolag, AB C. AB C har rätt

till utdelning i

AB A. Resterande

35

procent av andelarna ägs av ett

fåmansföretag

AB B som inte bedriver samma eller likartad verksamhet som AB A. Även AB B har rätt till utdelning i AB A. Fåmansföretaget AB B ägs till 50 procent av Y och resterande 50 procent av Z. Z är inte aktiv i något av företagen AB A eller AB B. Y är däremot aktiv i fåmansföretaget AB A. Genom den nu föreslagna ändringen är Y:s indirekta innehav i AB A att anse som kvalificerat, Prop. 2001/02:46 48 eftersom innehavet skulle ha varit kvalificerat om han hade ägt andelarna direkt i fåmansföretaget AB A. Z:s innehav är däremot inte kvalificerat. Detta innebär således att (10 + 35/2) 27,5 procent av andelarna i AB A ägs direkt eller indirekt av utomstående och att X liksom Å därför skall beskattas enligt 3:12-reglerna. Y:s andelar i fåmansföretaget AB B skall inte beskattas enligt 3:12-reglerna eftersom hans andelsinnehav inte är kvalificerat. Detta beror på att utomstående (Z) i betydande omfattning (>30 procent) äger del i och har rätt till utdelning i företaget AB B. Flera remissinstanser har påpekat att lagförslaget i promemorian när det gäller utomståenderegeln fått en alltför långtgående räckvidd. Utom- ståenderegeln skulle med den föreslagna lagtexten inte omfatta de fall då företaget i betydande omfattning ägs av t.ex. stiftelser, 6:e AP-fonden, kommuner, statliga företag och andra rättssubjekt som inte ägs av fysiska personer. Detta skulle allvarligt kunna begränsa tillförseln av riskkapital. Det har vidare framförts att den i promemorian föreslagna utformningen av 57 kap. 5 § tredje stycket punkten 3. IL skulle kunna tolkas så att varje fysisk person som har kvalificerade andelar i ett fåmansföretag aldrig kan åberopa utomståenderegeln. Begreppet delägare definieras i 56 kap. 6 § IL. Med delägare avses en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger andel i företaget. Enligt 56 kap. 7 § IL gäller vad som sägs i samma kapitel om fysiska personer inte dödsbon. Om begreppet utomstående kopplas till begreppet delägare kan, med den formulering 57 kap. 5 § IL fått i promemorian, konse- kvensen bli att ett dödsbo inte kan vara utomstående, vilket inte är avsett. När det gäller de fall då företaget i betydande omfattning ägs av en stiftelse m.fl. rättssubjekt som inte ägs av fysiska personer skulle, med den utformning lagförslaget fått i promemorian, förslaget kunna tolkas på så sätt att dessa rättssubjekt inte kan vara utomstående. Regeringens avsikt är inte att dessa generellt skall vara avklippta från möjligheten att vara utomstående. För att denna avsikt klart skall komma till uttryck bör lagtexten justeras i förhållande till promemorians lagförslag. Detta sker lämpligen genom att ordet delägare tas bort i första stycket. Därigenom kan även tidigare nämnda rättssubjekt vara utomstående. I tredje stycket har, i enlighet med Lagrådets förslag, orden delägare i företaget bytts ut mot fysiska personer (jfr författningskommentaren). Juridiska fakulteten vid Lunds universitet anför att en besvärande oklarhet i regeln är vad uttrycket företaget i utomståenderegeln syftar på. Regeringen kan bara konstatera att 57 kap. 5 § andra stycket IL och tidigare motsvarighet i SIL (3 § 12 e mom. andra stycket) har haft denna lydelse sedan regeln infördes den 1 januari 1996 (prop. 1995/96:109. bet. 1995/96:SkU20, rskr 1995/96:135, SFS 1995:1626). Eventuell föränd- ring får övervägas i ett annat sammanhang. När det gäller 57 kap. 5 § tredje stycket punkten 3 IL anges redan enligt motsvarande gällande lydelse att ett företag inte anses ägt av utom- stående till den del det ägs av fysiska personer som äger andelar i ett annat fåmansföretag som avses i 4 §. I promemorian (s. 8 och 10) föreslås att delägare i fåmansföretag som äger kvalificerade andelar i ett fåmanshandelsbolag som bedriver samma eller likartad verksamhet som fåmansföretaget inte skall kunna anses som utomstående. Definitionen av kvalificerad andel i 57 kap. 4 § IL omfattar enbart andel i fåmansföretag. Enligt 56 kap. 2 § samma lag Prop. 2001/02:46 49 kan enbart aktiebolag och ekonomisk förening utgöra fåmansföretag. För Prop. 2001/02:46 att intentionerna med lagstiftningen skall kunna komma till tillämpning torde, som Riksskatteverket påpekat, krävas att lagtexten görs tydligare på denna punkt. Regeringen föreslår därför att förslaget till lydelse av 57 kap. 5 § tredje stycket punkten 3 IL förtydligas med en hänvisning till andelar i ett fåmanshandelsbolag som avses i 57 kap. 4 § IL. Riksskatteverket har framfört önskemål om ett klargörande av hur beräkningen av det utomstående ägandet skall ske vid indirekt ägande genom handelsbolag. Beräkningen kan principiellt tänkas ske utifrån ägarandel, kapitalandel eller vinstfördelningen i handelsbolaget. Beroende på vilket underlag som väljs för beräkningen kan utfallet i det enskilda fallet variera. Vinstfördelningen kan förändras inte bara mellan åren utan också under året. Även kapitalandelen kan förändras men ändringen motsvaras av ett kapitaltillskott av någon eller några av bolagsmännen. Förhållandet mellan handelsbolagsmännen regleras i bolagsavtalet och om bolagsmännen är överens kan förutsättningarna lätt ändras (t. ex. vinstfördelningen). Vilken metod som är mest lämplig för beräkningen kan variera från fall till fall och ett kategoriskt uttalande om vilken metod som bör användas skulle kunna leda till kringgåenden. I många fall kan vinstfördelningen vara en lämplig utgångspunkt men en helhetsbedömning av samtliga omständigheter måste alltid göras. Regeringen anser därför att detta är en tillämpningsfråga som får lösas i praxis. Den föreslagna ändringen innebär således att till kretsen av utom- stående kan hänföras den som direkt eller indirekt äger andel i fåmans- företaget. Vidare att i vart fall vid tillämpning av denna bestämmelse en utomstående kan ha rätt till utdelning i företaget såväl direkt som indirekt. Regeringens förslag föranleder en ändring i 57 kap. 5 § IL. 50

5

Underprisöverlåtelser

Prop. 2001/02:46

5.1

Beskattningen av underprisöverlåtelser

Regeringens förslag: Undantagsbestämmelsen om att en underpris- överlåtelse från ett företag inte skall medföra att skillnaden mellan marknadsvärdet och ersättningen tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst ändras. Undantaget inskränks till att gälla för förvärvaren, den som äger en kvalificerad andel i det förvärvande företaget eller den som indirekt genom innehav av en kvalificerad andel äger en andel i det förvärvande företaget. Belopp som tagits upp som intäkt i inkomstslaget tjänst skall räknas in i omkostnadsbeloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. I prome- morian fanns dock inget förslag om vad som skulle gälla vid avyttring av andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig, utom Juridiska fakulteten vid Lunds universitet , Företagarnas Riksorga- nisation och Svensk Handel , tillstyrker förslaget. Riksskatteverket efter- frågar uttryckliga regler om det är tänkt att tjänstebeskattningen skall påverka omkostnadsbeloppet på andelarna i det förvärvande företaget. Hovrätten för Västra Sverige saknar en diskussion om huruvida det går att förhindra förfarandet redan inom ramen för gällande rätt, t.ex. genom en s.k. genomsyn eller en tillämpning av lagen (1995:575) mot skatte- flykt och anser att detta bör diskuteras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Vidare har hovrätten vissa synpunkter på den lagtekniska utformningen. Länsrätten i Skåne län anser att kompletterande regler kan behövas för att undvika ytterligare beskattning när andelarna i det förvärvande före- taget avyttras. Sveriges Advokatsamfund framhåller att ett anställnings- förhållande inte i sig behöver medföra att en underprisöverlåtelse skall beskattas i inkomstslaget tjänst (jfr RÅ 1993 ref. 56), eftersom det kan förekomma fall där det låga priset inte har något orsakssamband med anställningen. Juridiska fakulteten vid Lunds universitet ifrågasätter om det är konsekvent att predestinera en förmån till inkomstslaget tjänst för den som inte innehar en kvalificerad andel i ett fåmansföretag, bl.a. med hänsyn till att regeringen nyligen valt att avskaffa flertalet särregler som innebar en sådan predestinering av förtäckta förmåner. En sådan behandling bör regleras uttömmande i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Övriga fall bör bedömas enligt allmänna regler. Argumentet att man annars kan få uppskov med beskattningen är inte förenligt med valet att undanta utdelning från beskattning. Företagarnas Riksorganisation är i grunden emot speciella skatteregler för utdelning i fåmansföretag men när sådana regler ändå finns bör de vara konsekventa och förändringarna skulle därför i princip kunna accepteras. Eftersom den s.k. 

3:12-utredningen

 beräknas vara klar i höst bör promemoriornas förslag tas upp i samband med utredningens förslag. Svensk Handel anser

51 att den skattemässiga särbehandlingen av fåmansföretag och deras ägare bör upphöra för att förbättra för ägarna i små och medelstora företag. Bakgrunden till regeringens förslag: Under hösten 1998 beslutade riksdagen om nya skatteregler för omstruktureringar av företag (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, rskr. 1998/99:67, SFS 1998:1600 m.fl.). Lagstiftningen byggde på Företagsskatteutredningens betänkande Om- struktureringar och beskattning (SOU 1998:1). De nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 1999. Underprisöverlåtelser var ett av de områden som omfattades av den nya lagstiftningen.

Bestämmelserna om underprisöverlåtelser togs in i en särskild lag, lagen (1998:1600) om beskattningen vid överlåtelser till underpris (UPL). Lagen upphörde att gälla den 1 januari 2000 i samband med att den nya inkomstskattelagen (1999:1229), IL, trädde i kraft och bestäm- melserna finns numera i 23 kap. IL. En överlåtelse av en tillgång till en ersättning som understiger mark- nadsvärdet som inte är affärsmässigt motiverad medför normalt uttagsbeskattning enligt bestämmelserna i 22 kap. IL. I den nya lagstiftningen anges konkret under vilka förutsättningar en sådan överlåtelse inte skall medföra uttagsbeskattning. Det är endast kravet på att överlåtelsen inte får medföra en otillbörlig skatteförmån som har behållits från vad som tidigare gällde enligt praxis. Kravet finns inte uttryckt i lagtexten. De nya reglerna är i stället konstruerade på ett sådant sätt att uttagsbeskattning alltid kan ske i de fall en otillbörlig skatte- förmån skulle kunna uppkomma. Ett förfarande som inte medför uttags- beskattning enligt den nya lagstiftningen bör därför normalt inte kunna falla inom tillämpningsområdet för lagen (1995:575) mot skatteflykt (prop. 1998/99:15 s. 147). I den nya lagstiftningen regleras vad som krävs för att en överlåtelse av en tillgång till en ersättning som understiger marknadsvärdet inte skall medföra uttagsbeskattning. Dessutom finns det bestämmelser om de övriga beskattningskonsekvenserna när en sådan överlåtelse inte skall medföra uttagsbeskattning. Med underprisöverlåtelse avses överlåtelse av en tillgång utan ersätt- ning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat, om villkoren i 23 kap. 1429 §§ IL är upp- fyllda (23 kap. 3 § IL). En underprisöverlåtelse skall inte medföra uttags- beskattning (23 kap. 9 § IL). Om ersättning inte lämnas med ett belopp som motsvarar minst tillgångens skattemässiga värde, skall överlåtelsen behandlas som om tillgången avyttras mot en ersättning som motsvarar det skattemässiga värdet. Tillgången anses i sådant fall förvärvad för samma belopp (23 kap. 10 § IL). Utgångspunkten i den nya lagstiftningen är att underprisöverlåtelser inte skall medföra några beskattningskonsekvenser för direkta och indirekta ägare i företag som är avtalsparter i en underprisöverlåtelse. Det innebär att det värde som överförs genom överlåtelsen inte skall behandlas som utdelning hos någon som direkt eller indirekt äger andelar i det överlåtande företaget. Det överförda värdet skall inte heller behandlas som förbättringsutgift hos någon som direkt eller indirekt äger aktier i det förvärvande företaget. När UPL trädde i kraft gällde fortfarande de s.k. stoppreglerna, dvs. de särskilda skatteregler som tog sikte på transaktioner mellan fåmansägda Prop. 2001/02:46 52 företag och deras ägare. Bestämmelserna fanns i punkt 14 av anvis- ningarna till 32 § i den numera upphävda kommunalskattelagen (1928:370), KL. En av de situationer som reglerades var när en delägare i ett fåmansföretag eller en delägaren närstående person förvärvade egen- dom från företaget till ett pris som understeg egendomens marknads- värde. Ett belopp motsvarande skillnaden skulle då beskattas som intäkt i inkomstslaget tjänst hos förvärvaren. För att inte denna stoppregel skulle medföra beskattning när UPL var tillämplig infördes en bestämmelse som gjorde ett undantag för den situationen (prop. 1998/99:15 s. 295). Flertalet av stoppreglerna slopades genom ny lagstiftning som trädde i kraft den 31 december 1999 (prop. 1999/2000:15, bet. 1999/2000:SkU5, rskr. 1999/2000:65, SFS 1999:11491150). Stoppregeln om förvärv till underpris upphävdes. Detta innebar i sin tur att man även upphävde det undantag från beskattning i inkomstslaget tjänst som gällde när UPL var tillämplig. För att inte förvärvaren skulle behöva ta upp skillnaden mellan det skattemässiga värdet och marknadsvärdet vid en underpris- överlåtelse föreslog skatteutskottet en justering av bestämmelserna om beskattning när uttagsbeskattning inte skall ske (bet. 1999/2000:SkU5 s. 12 och 13). Eftersom UPL skulle upphävas i samband med att IL trädde i kraft föreslog skatteutskottet motsvarande justering i förslaget till 23 kap. 11 § första stycket IL (bet. 1999/2000:SkU2 s. 9). Riksdagen beslutade i enlighet med skatteutskottets två förslag.

Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten i lagstiftningen om underprisöverlåtelser är att uttagsbeskattning bara får underlåtas om detta inte skulle leda till en otillbörlig skatteförmån. Lagstiftningen är utformad på ett sådant sätt att det inte skall vara möjligt att uppnå skatte- fördelar när överlåtelsen inte medför uttagsbeskattning. Om tillgången överlåts av ett företag gäller enligt 23 kap. 11 § första stycket IL att överlåtelsen inte skall medföra att någon skall ta upp skill- naden mellan marknadsvärdet och ersättningen som intäkt. Om till- gången överlåts till en fysisk person gäller enligt andra stycket inte detta för det belopp som motsvarar det skattemässiga värdet av tillgången. Om ersättning lämnas med belopp som understiger det skattemässiga värdet gäller det inte för det belopp som motsvarar skillnaden mellan det skatte- mässiga värdet och ersättningen. Om tillgången överlåts till ett svenskt handelsbolag med fysiska personer som delägare tillämpas enligt tredje stycket bestämmelserna i andra stycket på dessa personer. Avsikten med bestämmelsen i 23 kap. 11 § första stycket IL är dels att den som direkt eller indirekt äger en andel i det överlåtande företaget inte skall behöva ta upp skillnaden mellan marknadsvärdet och ersättningen som utdelning, dels att en förvärvare som är en fysisk person inte skall behöva ta upp skillnaden mellan marknadsvärdet och ersättningen som intäkt i inkomstslaget tjänst. Det bör noteras att om ersättningen understiger det skattemässiga värdet skall mellanskillnaden tas upp enligt andra stycket. Ordalydelsen i första stycket tillåter dock ett något vidare tillämpningsområde än vad som var avsikten. Inte heller direkt eller indirekt ägare i det förvärvande företaget behöver ta upp mellanskillnaden i inkomstslaget tjänst. En underprisöverlåtelse kan därför i vissa fall medföra en otillbörlig skatteförmån för en sådan andelsägare. Prop. 2001/02:46 53

En fysisk person som direkt eller indirekt äger andelar i det för- Prop. 2001/02:46

värvande företaget kan vara anställd i det överlåtande företaget. En

underprisöverlåtelse innebär att marknadsvärdet på andelarna i det för-

värvande företaget ökar. Överlåtelsen borde därför kunna medföra att

den anställde andelsägaren tar upp en viss del av skillnaden mellan egen-

domens marknadsvärde och ersättningen som intäkt i inkomstslaget

tjänst. Enligt gällande regler får andelsägaren i stället uppskov med

beskattningen tills han säljer andelarna och då tas mellanskillnaden upp i

inkomstslaget kapital. Detta innebär alltså att andelsägaren dels får upp-

skov med beskattningen, dels att skattebördan blir lägre än om han tagit

upp mellanskillnaden i inkomstslaget tjänst. Detta är inte rimligt. Det var

inte heller meningen att bestämmelsen skulle innebära detta när den

ändrades i samband med att stoppreglerna slopades.

Den aktuella situationen kan illustreras med ett exempel. Ett företag

(XAB) tänker överlåta en näringsfastighet till ett nystartat dotterföretag

(NAB) för en ersättning som understiger marknadsvärdet. För att en

underprisöverlåtelse av en enstaka tillgång inte skall medföra uttags-

beskattning krävs att det överlåtande företaget med avdragsrätt kan

lämna koncernbidrag till det förvärvande företaget avseende det beskatt-

ningsår då överlåtelsen sker (23 kap. 17 § första stycket IL). Om XAB

innehar mer än 90 % av andelarna i NAB, har XAB avdragsrätt för

koncernbidrag som lämnas till NAB. XAB låter först sin verkställande

direktör (Y) förvärva 9 % av andelarna i NAB. Y:s andelar är inte kvali-

ficerade enligt 57 kap. IL. Han omfattas därför inte av de särskilda

skatteregler (de s.k. 3:12-reglerna) som innebär att aktiva andelsägare på

visst sätt skall dela upp intäkter i form av utdelning och kapitalvinst i

inkomstslagen kapital och tjänst. När näringsfastigheten sedan överlåts

till underpris till NAB medför detta inte någon uttagsbeskattning för

XAB. Marknadsvärdet på aktierna i NAB stiger till följd av underpris-

överlåtelsen. Y behöver enligt bestämmelsens ordalydelse likväl inte ta

upp sin andel av skillnaden mellan fastighetens marknadsvärde och dess

skattemässiga värde som intäkt i inkomstslaget tjänst. När Y sedan säljer

sina andelar i NAB beskattas hela vinsten, inklusive det övervärde som

beror på underprisöverlåtelsen, i inkomstslaget kapital. Eftersom skatte-

belastningen i inkomstslaget kapital är lägre än i inkomstslaget tjänst

uppkommer en inte avsedd skatteförmån för Y. Dessutom får Y uppskov

med beskattningen av beloppet till dess han avyttrar sina andelar i NAB.

Det är osäkert om denna typ av otillbörliga skatteförmåner kan

angripas vare sig med stöd av genomsyn eller med tillämpning av lagen

om skatteflykt. För att kunna motverka förfarandet och dessutom uppnå

största möjliga förutsebarhet för både skattemyndigheterna och de skatt-

skyldiga bör därför bestämmelsen i 23 kap. 11 § första stycket IL ändras.

En underprisöverlåtelse bör liksom hittills inte medföra att direkt eller

indirekt ägare i det överlåtande företaget skall behöva ta upp skillnaden

mellan tillgångens marknadsvärde och ersättningen som utdelning. För-

värvaren skall inte heller fortsättningsvis generellt behöva ta upp mellan-

skillnaden som intäkt i inkomstslaget tjänst (utom det skattemässiga

värdet med anledning av bestämmelsen i 23 kap. 11 § andra stycket IL).

Däremot kan det i vissa fall vara motiverat att en direkt eller indirekt

ägare i det förvärvande företaget tar upp mellanskillnaden i inkomst-

slaget tjänst.

54

Om en fysisk person äger en kvalificerad andel i det förvärvande före- taget finns det ett begränsat utrymme för att ta upp utdelning på en sådan andel i inkomstslaget kapital. Till den del utdelningen på den kvali- ficerade andelen överstiger gränsbeloppet tas den upp i inkomstslaget tjänst (57 kap. 7 § IL). Om en kvalificerad andel säljs skall 50 procent av den del av vinsten som överstiger det sparade utdelningsutrymmet tas upp i inkomstslaget tjänst (57 kap. 12 § första stycket IL). Skälen som talar för att ändra regeln i 23 kap. 11 § första stycket IL är därför inte lika starka när det gäller personer som äger kvalificerade andelar som för andra andelsägare. Motsvarande resonemang gäller för personer som äger kvalificerade andelar i företag som direkt eller indirekt äger en andel i det förvärvande företaget. Sammanfattningsvis bör alltså gälla att en underprisöverlåtelse skall kunna medföra att skillnaden mellan egendomens marknadsvärde och ersättningen skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst i sådana situationer då tjänstebeskattning kan komma i fråga enligt allmänna regler. Förvärvaren, den som äger kvalificerade andelar i det förvärvande företaget och den som indirekt genom innehav av kvalificerade andelar äger en andel i det förvärvande företaget bör dock undantas från tillämp- ning av allmänna regler i inkomstslaget tjänst. För en förvärvare som är fysisk person gäller även fortsättningsvis de speciella reglerna i 23 kap. 11 § andra stycket IL som innebär att det skattemässiga värdet ändå kan tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Att löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst skall tas upp som intäkt framgår av 11 kap. 1 § första stycket IL. Alla former av värdeöver- föringar från arbetsgivare till anställda som har sin grund i en arbets- prestation är en förmån. Det behövs därför ingen särskild bestämmelse som anger att förmånsbeskattning kan komma i fråga vid underprisöver- låtelser. För övrigt kan noteras att förslaget inte innebär någon nyhet utan är en återgång till vad som gällde innan stoppreglerna togs bort och 14 § första stycket UPL (motsvarar 23 kap. 11 § första stycket IL) ändrades. Att 23 kap. 11 § IL i sin helhet tillämpas i inkomstslaget tjänst framgår av 11 kap. 1 § andra stycket. Det bör understrykas att tjänstebeskattning enligt allmänna regler endast kan komma i fråga för direkta eller indirekta andelsägare i det förvärvande företaget som är eller har varit verksamma hos det överlåtande företaget eller hos någon i intresse- gemenskap med denne. Som framgår av 11 kap. 1 § första stycket skall förmånen ha erhållits på grund av tjänst, vilket innebär att det överförda värdet inte beskattas om den skattskyldige kan visa att värdeöverföringen har sin grund i något annat förhållande (jfr RÅ 1993 ref. 56). Riksskatteverket och Länsrätten i Skåne län har uppmärksammat en fråga som inte togs upp i promemorian, nämligen om det tjänste- beskattade beloppet skall påverka omkostnadsbeloppet när andelarna i det förvärvande företaget avyttras. Vad allmänna regler innebär här är oklart och frågan bör uttryckligen regleras. Det är givetvis inte rimligt att en person som blivit beskattad i samband med en underprisöverlåtelse skall behöva bli beskattad för beloppet ytterligare en gång när andelarna i det förvärvande företaget avyttras. Detsamma gäller en person som blivit tjänstebeskattad och är indirekt ägare i det förvärvande företaget. Det bör därför införas en ny bestämmelse som innebär att det belopp som tagits Prop. 2001/02:46 55 upp som intäkt i inkomstslaget tjänst skall räknas in i omkostnads- Prop. 2001/02:46 beloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget. Förslagen föranleder en ändring i 23 kap. 11 § IL och att en ny bestämmelse, 17 a §, tas in i 48 kap. IL. Frågan om från vilken tidpunkt bestämmelserna skall få tillämpas tas upp i nästa avsnitt. De synpunkter som framförts på utformningen av lagtexten tas upp i författningskommentaren.

5.2

Övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om underpris- överlåtelser skall tillämpas på överlåtelser respektive avyttringar efter den 1 februari 2001.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Företagarnas Riksorganisation , Svensk Handel och Sveriges Advokatsamfund anser att reglerna inte bör få retroaktiv tillämpning. Företagarnas Riksorganisation anser att skatteförmånen inte är otillbörlig eftersom transaktioner enligt nuvarande regler beskattas men till en något förmånligare skattesats. En retroaktiv tillämpning skulle kunna få oskäliga konsekvenser för enskilda. Att avvakta med en tillämpning till ikraftträdandet skulle kunna medföra ett mindre skatte- bortfall men drabbar inte någon enskild medborgare eller något enskilt företag. Det finns därför inte skäl att tillåta en tillämpning av reglerna retroaktivt. Svensk Handel anser att retroaktiv beskattning är helt oacceptabelt i en rättsstat. Regeringens rädsla för skatteflykt kan inte rättfärdiga retroaktiv lagstiftning på skatteområdet. Ändringarna kan inte bli tillämpliga förrän beslut om dess införande har tagits samt de har publicerats och offentliggjorts. Kravet på publicering och offentlig- görande är inte uppfyllt i och med regeringens skrivelse till riksdagen. De företag och företagare som är målgrupp för ändringarna måste ha möjlighet att överblicka de regler som kommer att tillämpas avseende deras transaktioner. Sveriges Advokatsamfund anser att möjligheten att genomföra retroaktiv skattelagstiftning bör tillämpas med stor restrik- tivitet och ifrågasätter om det föreligger särskilda skäl för förslaget. Situationen måste vara mycket ovanlig och det förefaller osannolikt att underprisöverlåtelser av aktuellt slag skulle sättas i system under 2001 för att utnyttja den lucka i lagen som existerar. Möjligheten att föreskriva ett retroaktivt ikraftträdande av skattelag bör utnyttjas mycket sparsamt och endast då det är av väsentlig statsfinansiell betydelse eller andra starka skäl talar för det.

Skälen för regeringens förslag: Utformningen av den aktuella undantagsregeln möjliggör att den kan utnyttjas på ett inte avsett sätt. Bestämmelsens utformning hindrar att en arbetsinkomst beskattas som en sådan och innebär att inkomsten i stället beskattas som kapitalinkomst och dessutom med uppskov. En sådan lucka i lagen måste givetvis stängas snarast möjligt. Såvitt känt hade luckan dess bättre inte uppmärk- sammats i någon omfattning. Remissen av Finansdepartementets

56 promemoria med förslag till ändring av bestämmelsen i fråga Prop. 2001/02:46 (Fi2001/437) skulle av naturliga skäl göra saken allmänt bekant. Samma dag som promemorian remitterades lämnade regeringen en skrivelse till riksdagen (Skr. 2000/01:64). I skrivelsen föreslog regeringen att riksdagen med stöd av 2 kap. 10 § andra stycket regerings- formen skulle besluta att det kommande lagförslaget skall tillämpas på överlåtelser som görs fr.o.m. dagen efter avlämnandet av skrivelsen. Samma dag publicerades ett pressmeddelande och promemorian lades ut på regeringens externa hemsida. Riksdagen har den 4 april 2001 avslagit tre motioner som väckts med anledning av skrivelsen (prot. 2000/01:91, bet. 2000/01:SkU19). Det aktuella fallet är enligt regeringens mening ett typfall för vilket undantagsregeln mot förbudet mot retroaktiv tillämpning av skattelag i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen är avsett (jfr prop. 1978/79:195 s. 55 f). Regeringen vidhåller sitt förslag i skrivelsen om retroaktiv tillämpning. De nya bestämmelserna bör alltså gälla från dagen efter den då skrivelsen överlämnades till riksdagen. Skrivelsen över- lämnades den 1 februari 2001. De nya bestämmelserna bör alltså gälla i fråga om underprisöverlåtelser den 2 februari 2001 och senare. Bestämmelsen om att det tjänstebeskattade beloppet skall få räknas in i omkostnadsbeloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i före- tag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget fanns inte med i promemorian och nämns följaktligen inte i skrivelsen. Eftersom bestämmelsen inte innebär att något ytterligare skatteuttag skall ske utan tvärtom säkerställer en begränsning av det belopp som kan tas ut bör även den bestämmelsen kunna tillämpas på avyttringar fr.o.m. dagen efter avlämnandet av skrivelsen, dvs. fr.o.m. den 2 februari 2001. 57

6

Andelsbyten

Prop. 2001/02:46

6.1

Beskattningen vid andelsbyten

Regeringens förslag: Det enhetliga uppskovssystemet vid andels-

byten ersätts med två parallella system, nämligen framskjuten beskatt-

ning vid andelsbyten och uppskovsgrundande andelsbyten. Reglerna

om framskjuten beskattning gäller endast när en fysisk person är

säljare.

Riksskatteverkets förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Regeringens förslag gäller endast när en fysisk person är säljare.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inga erinringar. Sveriges Advokatsamfund anser att strukturregelstekniken bör bli generellt tillämplig vid alla andelsbyten. Om detta anses uteslutet bör endast byten av kvalificerade andelar där kapitalvinst på grund av avyttringen av den inbytta andelen till någon del skall beskattas i inkomstslaget tjänst undantas från strukturregelns tillämpning. Föreningen Auktoriserade Revisorer anser att innehavaren av den marknadsnoterade andelen bör ha möjlighet att välja mellan att redovisa andelsbytet och därmed få uppskov med andelsbytet och att inte redovisa andelsbytet. Svenska Bankföreningen m.fl. instämmer i Riksskatteverkets bedömning att det är lämpligt att alla onoterade aktier omfattas av de nuvarande andelsbytesreglerna.

Bakgrunden till regeringens förslag

Den gamla strukturregeln och IGOL

Den 1 januari 1999 trädde lagen (1998:1601) om uppskov med beskatt-

ningen vid andelsbyten, andelsbyteslagen, i kraft (prop. 1998/99:15, bet.

1998/99:SkU5, rskr. 1998/99:67 ). Lagen ersatte den s.k. strukturregeln i

27 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL, och reglerna

om internationella andelsbyten i lagen (1994:1854) om inkomstbeskatt-

ningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG, IGOL.

Andelsbyteslagen gällde taxeringsåren 20002001. Bestämmelserna har

utan saklig ändring flyttats till 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229),

IL.

Enligt strukturregeln kunde uppskov med reavinstbeskattningen

medges om en fysisk eller juridisk person avyttrat aktier till ett svenskt

aktiebolag eller till ett motsvarande utländskt bolag. Som förutsättning

gällde att vederlaget utgjordes av nyemitterade aktier i det köpande

bolaget. En kontant ersättning på högst 10 procent av det nominella

värdet av de nyemitterade aktierna tilläts utan att det hindrade uppskovet.

Strukturregeln torde också ha omfattat andelar i ekonomiska föreningar

och i utländska motsvarigheter till svenska aktiebolag.

Tekniskt innebar uppskovet att den kontanta delen (kontantdelen) av

vederlaget beskattades omedelbart och att de mottagna aktierna övertog

det skattemässiga omkostnadsbeloppet för de avyttrade aktierna. Rea-

vinsten kom på så sätt att beskattas när de mottagna aktierna avyttrades.

58

Strukturregeln gällde inte för personer som flyttat från Sverige men som på grund av reglerna om väsentlig anknytning till landet ändå ansågs bosatta här. Avskattning skedde när den skattskyldige flyttade utom- lands. Detta gällde dock endast om uppskovet avsåg en vinst vid en avyttring till ett utländskt bolag. Regeln gällde inte heller om den s.k. förlustregeln och koncernregeln (2 § 4 mom. SIL) var tillämpliga på transaktionen. Vid avyttring av andelar i fåmansföretag, som var kvalificerade enligt det s.k. 3:12-systemet (57 kap. IL), krävdes skattemyndighetens med- givande för uppskov. Sådant medgivande fick inte lämnas om någon del av vinsten skulle tas upp i inkomstslaget tjänst. Enligt 6 § i den upphävda IGOL avsågs med internationellt andelsbyte ett förfarande genom vilket ett bolag förvärvade andelar i ett annat bolag av andelsägare i det senare bolaget. Vederlaget skulle utgå i form av andelar i det köpande bolaget. En kontant andel på högst 10 procent av det nominella värdet på de andelar som lämnades som vederlag tilläts utan att det hindrade uppskovet. Som förutsättning för uppskov gällde att någon andelsägare i det överlåtna bolaget var hemmahörande i Sverige och att det köpande företaget var hemmahörande i en annan stat som var medlem i EG. Den skattskyldige kunde alternativt begära att struktur- regeln tillämpades. Tekniskt medgavs uppskov genom att skattemyndigheten fastställde reavinsten på de avyttrade andelarna vid tidpunkten för avyttringen men beskattningen skedde när de mottagna andelarna avyttrades. Den kontanta delen beskattades dock omedelbart. De mottagna andelarna i det köpande bolaget ansågs anskaffade för ett belopp som motsvarade deras marknadsvärde. I motsats till vad som gällde enligt strukturregeln medgavs enligt IGOL uppskov även vid överlåtelse av andelar som utgör lagertillgångar. Vidare omfattade IGOL kvalificerade andelar. Bestämmelserna i IGOL baserades på ett EG-direktiv, det s.k. fusions- direktivet (90/434/EEG). Direktivet tillåter inte att avyttringar av kvali- ficerade andelar eller lagerandelar undantas från uppskovsmöjligheten, varför uppskov medgavs enligt IGOL även i sådana fall. Gällande uppskovsregler Som angetts ersattes strukturregeln och reglerna för internationella andelsbyten (IGOL) med ett enhetligt regelsystem. Detta skedde på för- slag av Företagsskatteutredningen (SOU 1998:1, prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, rskr. 1998/99:67, SFS 1998:1601). Anledningen var att det ansågs förenat med praktiska och principiella nackdelar att ha två system för uppskov vid andelsbyten. Det enhetliga regelsystemet utformades med utgångspunkt i den teknik som användes för internationella andelsbyten. Detta motiverades i första hand med att tekniken för internationella andelsbyten möjliggör att ta tillbaka uppskovsbelopp avseende kvalificerade andelar. Det konstatera- des att metoden i strukturregeln inte gav utrymme för beskattning enligt de s.k. 3:12-reglerna när de mottagna andelarna avyttrades, om de mot- tagna andelarna inte utgjorde kvalificerade andelar vid tidpunkten för avyttringen. Prop. 2001/02:46 59 Tekniken för den nu gällande lagstiftningen vid andelsbyten innebär Prop. 2001/02:46 således att en kapitalvinst måste räknas fram för varje andelsbyte och att den skattskyldige måste begära uppskov i sin deklaration. Skatte- myndigheterna skall fastställa uppskovsbeloppet vid taxeringen för det beskattningsår andelsbytet sker. Uppskovsbeloppet fördelas på de mot- tagna andelarna. Det fastställda uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt senast när den mottagna andelen avyttras. Den skattskyldige kan dock välja att frivilligt ta upp hela eller delar av uppskovsbeloppet som intäkt innan den mottagna andelen avyttras. Den frivilliga beskattningen aktualiseras framför allt när den skattskyldige behöver kvittningsgilla vinster mot realiserade förluster. Omkostnadsbeloppet för de mottagna andelarna uppgår enligt allmänna regler till ett belopp som motsvarar marknadsvärdet för de avyttrade andelarna.

Bestämmelserna i 49 kap. IL, liksom tidigare bestämmelser i andels-

byteslagen, gäller både i inkomstslaget kapital och näringsverksamhet.

Det finns också några bestämmelser som gäller i inkomstslaget tjänst.

Bestämmelser om uppskov med beskattningen av kapitalvinst finns även

i fråga om koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. 627 §§ IL. Dessa

bestämmelser gäller bara i inkomstslaget näringsverksamhet.

Skälen för regeringens förslag

Behovet av en översyn

Nuvarande uppskovsteknik har blivit föremål för stark kritik och upp-

fattas som mycket svår att tillämpa. Kritiken har inriktats på att det varit

svårt för flertalet skattskyldiga att deklarera uppskovsbeloppet. Kom-

plexiteten blir ännu större när den mottagna andelen i sin tur ingår i ett

nytt andelsbyte (efterföljande andelsbyte), när den skattskyldige innehar

andra andelar av samma slag och sort eller när den mottagna andelen

omfattas av split, fondemission m.m. Vid innehav av mottagna andelar

och andelar av samma slag och sort som inte utgör mottagna andelar

gäller en turordning vid avyttringen. Vid split och fondemission måste

uppskovsbeloppet fördelas om.

Eftersom uppskovet är frivilligt måste den skattskyldige begära upp-

skov i sin deklaration. För detta ändamål har Riksskatteverket tagit fram

två särskilda deklarationsblanketter; K4B för försäljning av icke kvali-

ficerade andelar och K4C för försäljning av kvalificerade andelar. K4B-

blanketten berör de flesta som vill ha uppskov och anses mycket svår att

fylla i. Först skall kapitalvinsten på den avyttrade andelen redovisas och

därefter även uppskovsbeloppet. Uppskovsbeloppet skall fördelas på

samtliga mottagna andelar. Blanketten skall också användas för beräk-

ning av kapitalvinst vid byte av mottagen andel (efterföljande byte), åter-

föring av uppskovsbelopp vid avyttring av mottagna andelar, beskattning

av uppskovsbelopp utan samband med avyttring (t.ex. frivilligt och på

grund av utflyttning). Vidare innehåller blanketten ett utrymme för fri-

villiga uppgifter (förändringar på grund av t.ex. split och fondemission).

Reglerna har medfört att skattemyndigheterna fått satsa stora resurser

på granskningen och fastställandet av uppskovsbeloppen trots att det inte

är fråga om transaktioner som direkt påverkar beskattningsunderlaget det

60

aktuella beskattningsåret. Fastställandet av uppskovsbeloppet utveck- lades till en masshantering redan under första året det nya systemet började tillämpas. Från praktiska utgångspunkter finns det stora nackdelar med den nuva- rande tekniken eftersom den innebär resurskrävande insatser från de skattskyldiga, skattemyndigheterna och bankerna. Några enstaka andels- byten i marknadsnoterade företag berörde flera hundra tusen aktieägare under 1999. I andelsbytet mellan Astra och Astra Zeneca deltog ca 250 000 aktieägare. Motsvarande siffra för bytet mellan ABB AB och ABB Ltd uppgick till ca 192 000 aktieägare. Under samma år berördes ca 300 säljare av kvalificerade andelar av uppskovsreglerna. I Riksskatteverkets rapport anges att det kan antas att antalet andels- byten i publika företag kommer att öka väsentligt framöver eftersom det direkta ägandet av aktier och förändringarna inom tillväxtbranscherna ökar. Riksskatteverket anser därför att regelsystemet bör ändras för att minska komplexiteten och göra uppskovstekniken för flertalet skattskyl- diga enklare att tillämpa. Även regeringen bedömer att nuvarande system medför så stora hanteringsproblem att en ny ordning bör övervägas. Regeringen anser vidare, liksom Riksskatteverket, att regleringen av andelsbyten skall uppfylla två krav. För det första skall kvalificerade andelar kunna hanteras inom systemet. Kapitalvinst som uppstår vid bytet och som skall hänföras till inkomstslaget tjänst skall kunna beskattas när den mottagna andelen avyttras. För det andra skall de tidigare nämnda praktiska problemen undvikas. Dessa krav kan emeller- tid inte få en tillfredsställande lösning inom ett enhetligt system utan att det blir komplicerat och svårtillämpat. Ett förenklat system som löper parallellt med nuvarande uppskovsreglering bör därför övervägas. En förutsättning är att denna ordning är förenlig med EG-rätten.

Det nu gällande enhetliga uppskovssystemet baseras på EG:s fusions- direktiv (90/434/EEG). Direktivet ställer som krav att ett andelsbyte inte skall utlösa omedelbar beskattning. Direktivet kräver däremot inte att systemet skall vara enhetligt. Fusionsdirektivet hindrar således inte att olika tekniska lösningar väljs för olika typer av andelar och att ett för- enklat system införs. I direktivet anvisas medlemsländerna en teknik som motsvarar strukturregeln, s.k. roll-over relief. Regeringen anser att det enhetliga systemet bör frångås för att förenkla hanteringen av andels- byten för flertalet skattskyldiga. Det förenklade systemet bör bygga på den tidigare strukturregeln i 27 § 4 mom. SIL. Två parallella system Ett av huvudargumenten för den enhetliga uppskovstekniken var att den var mest lämpad för att återta uppskovsbeloppet när den avyttrade andelen är kvalificerad (jfr prop. 1998/99:15). En utgångspunkt är även i fortsättningen att gränsen bör dras så att kvalificerade andelar kan hanteras inom systemet. Vidare bör gränsdragningen ske enligt ett lättillgängligt regelsystem. Det bör inte krävas några komplicerade bedömningar vid gränsdragningen. Ett alternativ är att dra gränsen för tillämpningen mellan kvalificerade och icke kvalificerade andelar. Kvalificerade andelar behandlas då enligt den nuvarande uppskovstekniken. Alla andra andelsbyten hanteras enligt Prop. 2001/02:46 61 strukturregeln. Ett annat alternativ är att dra gränsen vid marknads- noteringen. Strukturregelns tillämpning begränsas då till marknads- noterade andelar. Icke marknadsnoterade andelar hanteras därmed enligt den gällande uppskovstekniken. Även icke marknadsnoterade andelar som inte är kvalificerade skulle omfattas av den gällande uppskovs- tekniken. Det som talar för en gränsdragning mellan kvalificerade och icke kvalificerade andelar är att alla icke kvalificerade andelar som inte måste behandlas enligt den nuvarande uppskovstekniken kommer att omfattas av den föreslagna enklare tekniken, dvs. strukturregeln. Sveriges Advokatsamfund anser att endast kvalificerade andelar där kapitalvinst på grund av avyttringen av den inbytta andelen till någon del skall beskattas i inkomstslaget tjänst bör undantas från strukturregelns tillämpning. Vid en sådan gränsdragning måste en bedömning göras om andelen är en kvalificerad andel. En kvalificerad andel föreligger under förutsättning att andelsägaren eller närstående till honom under beskatt- ningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget (jfr 57 kap. 4 § IL). När man skall avgöra om en andel är kvalificerad får andelsägarens personliga arbetsinsatser i företaget en avgörande betydelse. Kopplingen till andelsägarens personliga arbetsinsats gör vidare att andelarna i ett företag inte generellt kan betecknas som kvalificerade. Bedömningen måste avse den enskilde andelsägarens innehav. Detta betyder också att det i ett och samma icke marknadsnoterade företag kan förekomma både kvalificerade och icke kvalificerade andelar. De nämnda omständigheterna gör att det kan bli komplicerat att avgöra om den avyttrade andelen skall omfattas av den ena eller andra uppskovstekniken. De administrativa fördelarna och förenklingen för de skattskyldiga skulle vid en gränsdragning enligt ovan till stor del gå förlorade. Strukturregeln bör nämligen kunna tillämpas utan att den skattskyldige begär det och således hanteras utanför deklarations- förfarandet. Med hänsyn härtill bör en annan gränsdragning övervägas. Vid gränsdragningen enligt det andra alternativet, dvs. mellan noterade och icke marknadsnoterade företag, uppstår i normalfallet inte några särskilda tillämpningsproblem. Dessutom kommer samtliga andelar i företaget eller samtliga andelar av det aktuella slaget, med något undantag, att omfattas av bedömningen. Någon koppling till personliga förhållanden hos andelsägaren blir inte aktuell. En gränsdragning vid marknadsnotering innebär att så gott som alla kvalificerade andelar faller utanför tillämpningsområdet för den nämnda regeln utan att någon komplicerad bedömning behöver göras. De omfattande praktiska problemen uppstår företrädesvis när de avyttrade andelarna är marknadsnoterade. Riksskatteverket har därför föreslagit att strukturregeln återinförs för sådana andelsbyten där den avyttrade andelen är marknadsnoterad. Regeringen delar verkets bedömning. Marknadsnoterade andelar kan i enstaka fall vara kvalificerade. Sådana andelar bör också uteslutas från tillämpningsområdet för den föreslagna strukturregeln. Enligt 49 kap. IL kan både en fysisk person och en juridisk person vara säljare. Riksskatteverkets förslag omfattar på samma sätt både när en fysisk person och en juridisk person är säljare. Om reglerna skall tillämpas även för juridiska personer uppstår enligt Prop. 2001/02:46 62 regeringens bedömning svåra tillämpningsproblem och kollisioner mellan olika regelsystem som tillåter uppskov vid andelsbyten, t.ex. reglerna om koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. IL. Regeringen anser därför att de nya reglerna bör begränsas till att endast gälla när fysiska personer är säljare. Den övervägande delen skattskyldiga som berörs av de tidigare nämnda deklarationsproblemen hör till denna grupp. Reglerna bör inte heller tillämpas när byte sker mot kvalificerade andelar eftersom problem kan uppstå när vinsten, som i dessa fall kan beskattas i såväl inkomstslaget tjänst som kapital, skall sammanläggas med vinsten på andra andelar som endast beskattas i inkomstslaget kapital. Reglerna bör därför inte tillämpas när byte sker mot andelar som blir kvalificerade hos säljaren. Föreningen Auktoriserade Revisorer anser att förslaget bör komplette- ras med en bestämmelse om att innehavaren av den marknadsnoterade andelen skall få välja mellan att redovisa andelsbytet och därmed få upp- skov med andelsbytet och att inte redovisa andelsbytet. En fördel med det befintliga systemet är att uppskovet är frivilligt och att det fastställda uppskovsbeloppet när som helst kan tas upp som intäkt. Därigenom kan den skattskyldige kvitta en förlust mot hela eller delar av uppskovsbeloppet. Motsvarande möjlighet i ett system som bygger på strukturregeln skulle dock innebära att de praktiska fördelarna med ett sådant system delvis går förlorade. Den tidigare strukturregeln gav inte heller någon sådan möjlighet. Regeringen gör med hänsyn härtill bedöm- ningen att någon valfrihet inte bör finnas vid tillämpningen av den nu aktuella strukturregeln, dvs. den bör tillämpas oavsett om den skatt- skyldige begär det eller ej. Själva andelsbytet behöver då inte deklareras av den skattskyldige. Eventuell kontantersättning skall tas upp till beskattning som kapital- vinst det beskattningsår då andelsbytet sker. Den skattemässiga anskaff- ningsutgiften för den avyttrade andelen övergår på den mottagna andelen. Återstående del av kapitalvinsten kommer att beskattas när den mottagna andelen avyttras. Detta gällde även för den gamla struktur- regeln. Kapitalförlust skall på motsvarande sätt dras av. Definitionen av andelsbyte finns i 49 kap. 2 § IL. Eftersom denna definition gäller såväl kvalificerade som icke kvalificerade andelar samt omfattar såväl fysiska som juridiska personer i egenskap av säljare bör en särskild definition införas vid tillämpningen av strukturregeln. För strukturregeln föreslås därför en inskränkt definition av andelsbyten. Ett andelsbyte som omfattas av strukturregeln bör i övrigt i tillämpliga delar uppfylla de förutsättningar som anges i 49 kap. 2 § IL. Detta innebär bl.a. att den kontanta delen av ersättningen får uppgå till högst 10 procent av det nominella värdet av de mottagna andelarna. Kravet på att säljaren skall vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här bör också gälla strukturregeln (8 §). Vidare bör avskattning ske om en fysisk person inte längre uppfyller detta villkor (26 §). Definitionerna av det köpande företaget (9 §) och kravet på röstetal (12 §) bör vara samma, oberoende av vilken regel som är tillämplig. När det gäller definitionen av det avyttrade företaget (11 §) bör dock inte andelar i ekonomiska föreningar omfattas av strukturregeln eftersom sådana andelar inte är marknads- noterade. Prop. 2001/02:46 63 I 49 kap. 13 § IL anges att om den avyttrade andelen är en tillgång som Prop. 2001/02:46 kapitalvinstbeskattas hos säljaren skall det uppkomma en kapitalvinst. Av praktiska skäl bör något sådant krav inte gälla för strukturregeln. Detta då själva tekniken går ut på att de mottagna andelarna skall överta omkostnadsbeloppet för de avyttrade andelarna. Strukturregeln bör således gälla oavsett om bytet föranleder förlust eller vinst. Motsvarande gällde också för den tidigare strukturregeln. För att skilja redan gällande bestämmelser om uppskov med beskattningen vid andelsbyten i 49 kap. IL från de nya reglerna bör de förstnämnda benämnas uppskovsgrundande andelsbyten och den nya kategorin med framskjuten beskattning benämnas andelsbyten. Anledningen till detta är att de flesta andelsbyten som sker omfattar fysiska personer. Regeringens förslag föranleder att ett nytt kapitel, 48 a kap., införs i IL samt ändringar i 2 kap. 1 §, 17 kap. 16 §, 25 kap.2 och 21 §§, 37 kap. 2 och 31 §§, 43 kap. 11 §, 44 kap. 2 och 27 §§, 48 kap. 7 §, 49 kap. 1, 2, 12, 14, 19, 24, 27 och 28 §§, 56 kap. 8 § och 57 kap. 13 §. Vidare föranleder förslaget ändringar i 10 § lagen (2000:334) om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling samt 3 kap. 15 och 16 §§ i den nya lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.

6.2

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: De nya bestämmelserna skall träda i kraft den 1

januari 2002 och tillämpas på avyttringar efter ikraftträdandet. Om

den skattskyldige begär det skall de nya bestämmelserna dock

tillämpas redan vid 2002 års taxering på andelsbyten som uppfyller

villkoren.

Riksskatteverkets förslag: Riksskatteverket har inte föreslagit några

särskilda övergångsbestämmelser.

Remissinstanserna: Svenska Bankföreningen m.fl. anför att den över-

gångsproblematik som uppkommer när strukturregeln återinförs för note-

rade aktier inte har berörts i Riksskatteverkets förslag. Fastställda upp-

skovsbelopp kommer att finnas kvar tills de tillbytta aktierna avyttras. En

möjlighet att frivilligt skatta av uppskovsbeloppet kvoterat till 50 procent

bör införas. Det bör även klargöras att ett efterkommande andelsbyte inte

skall utlösa beskattning av ett redan fastställt uppskovsbelopp när

strukturregeln tillämpas på det efterföljande andelsbytet. Även Sveriges

Aktiesparares Riksförbund efterlyser någon form av övergångsregler.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att de förbättringar

som de föreslagna reglerna innebär för de skattskyldiga bör tas till vara

så snart som möjligt. De bör därför tillämpas så snart som lagändringarna

har trätt i kraft. De nya bestämmelserna om andelsbyten föreslås träda i

kraft den 1 januari 2002 och tillämpas på avyttringar efter ikraft-

trädandet. Den skattskyldige bör emellertid få möjlighet att begära att de

nya reglerna skall tillämpas redan vid 2002 års taxering om villkoren är

uppfyllda. En särskild övergångsbestämmelse föreslås därför för detta.

Även i ett annat avseende finns det behov av en särskild övergångs-

regel. Det gäller den situationen då ett uppskovsgrundande andelsbyte

64

skett före ikraftträdandet och uppskovsbelopp fördelats på de mottagna Prop. 2001/02:46 andelarna enligt bestämmelserna i 49 kap. IL. Om ett andelsbyte härefter sker beträffande en sådan mottagen marknadsnoterad andel och bestäm- melserna om framskjuten beskattning i 48 a kap. IL är tillämpliga skall denna andel anses förvärvad för det marknadsvärde som gällde vid det uppskovsgrundande andelsbytet. Uppskovsbeloppet behöver inte tas upp till beskattning i anledning av andelsbytet enligt 48 a kap. utan skall i stället fördelas på de mottagna andelarna vid detta andelsbyte och behandlas som ett uppskovsbelopp hänförligt till en mottagen andel enligt 49 kap. Detta innebär att uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt senast då äganderätten övergår till någon annan eller andelen upp- hör att existera. En hänvisning till de bestämmelser som reglerar för- farandet för andelsbyten och uppskovsbelopp hänförliga till tiden efter ikraftträdandet görs därför i övergångsbestämmelsen (48 a kap. 10 § och 49 kap. 19 § IL). Svenska Bankföreningen m.fl. anför att fastställda uppskovsbelopp kommer att finnas kvar tills de mottagna aktierna avyttras och anser att en möjlighet att frivilligt skatta av uppskovsbeloppet kvoterat till 50 procent bör införas. Regeringen håller med om att uppskov som erhållits enligt gällande regler bör få skattas av om den skattskyldige begär det. Någon skatterabatt vid sådan frivillig avskattning är däremot inte motiverad. 65 7 Behandlingen av uppgifter inom Prop. 2001/02:46 skatteförvaltningen, tullen och exekutions- väsendet

7.1

Definition av termer och uttryck i beskattningsdatabasen

Regeringens förslag: Termer och uttryck som används i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskatt- ningsverksamhet skall ha samma betydelse och tillämpningsområde som de har i inkomstskattelagen (1999:1229).

Skälen för regeringens förslag: I lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet regleras Riks- skatteverkets och skattemyndigheternas behandling av personuppgifter. Termer och uttryck som används i den lagen skall ha samma betydelse och tillämpningsområde som de har i inkomstskattelagen (1999:1229). Det föreslås därför att det i lagen införs en ny paragraf, 1 kap. 1 a §, med denna innebörd.

7.2

Tullverkets direktåtkomst till beskattningsdatabasen

Regeringens förslag: Tullverket skall få ha direktåtkomst till upp-

gifter i beskattningsdatabasen om personer som är föremål för Tull-

verkets kontrollverksamhet.

Bakgrund: Tullverket hade t.o.m. utgången av oktober i år möjlighet

till terminalåtkomst till uppgifter i alkohol-, tobaks- och

energiskatteregistret (det s.k. SEED-registret) med stöd av bestämmelser

i förordningen (1994:1613) om tobaksskatt, förordningen (1994:1614)

om alkoholskatt och förordningen (1994:1784) om skatt på energi. I och

med att SEED-registret fr.o.m. den 1 oktober 2001 ses som en del av

beskattningsdatabasen finns inte längre något behov av bestämmelser om

teminalåtkomst till SEED-registret i nyss nämnda förordningar.

Bestämmelserna om terminalåtkomst upphävs därför den 1 november

2001 (prop. 2000/01:33, bet. 2000/01:SkU20, rskr.2000/01:176).

Ändamålet med det s.k. SEED-registret var att tillhandahålla skatt-

skyldiga och behöriga myndigheter i Sverige och annat EU-land upp-

gifter om godkännande och registrering av upplagshavare, varumottagare

och skatteupplag. I övriga EU-länder finns motsvarande register. Ända-

målet för SEED-registret ingår numera i de ändamål för vilka beskatt-

ningsdatabasen skall användas.

Tullverket får ha direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdata-

basen om en person som är eller kan antas vara gäldenär enligt tullag-

stiftningen eller skyldig att betala skatt för vara vid import.

Skälen för regeringens förslag : Tullverket har i sin kontrollverksam-

het enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m.

av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter fortlöpande behov

av direktåtkomst till uppgifter om upplagshavare, varumottagare och

66

skatteupplag. Tullverket har i denna verksamhet behov av direktåtkomst Prop. 2001/02:46 till uppgifter även om personer som inte är eller kan antas vara gäldenärer enligt tullagstiftningen eller skyldiga att betala skatt för vara vid import. Lagstiftningen om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet innebär i detta avseende en inte avsedd begränsning av Tullverkets möjligheter till direktåtkomst till uppgifter. Kretsen av personer vars uppgifter Tullverket får ha direktåtkomst till i beskattningsdatabasen behöver vidgas för att tullen skall kunna bedriva sin verksamhet på samma sätt som före den 1 oktober 2001. Detta sker lämpligen genom att 2 kap. 8 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet utvidgas så att det framgår att Tullverket får ha direktåtkomst till uppgifter om personer som är föremål för Tullverkets kontrollverksamhet enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter.

7.3

Riksskatteverkets och skattemyndigheternas direkt-

åtkomst till tulldatabasen

Regeringens förslag : Riksskatteverket och skattemyndigheterna skall

få ha direktåtkomst till uppgifter i tulldatabasen om personer som

förekommer i ett ärende enligt lagen (1998:506) om punktskatte-

kontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och

mineraloljeprodukter.

Bakgrund: Riksskatteverket hade till den 1 oktober 2001 möjlighet att

ha terminalåtkomst till sådana uppgifter i tulldatabasen som avsåg

kontroll och beslut enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av

transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter.

Vissa skattemyndigheter hade motsvarande åtkomst för verksamheten

med prövning av och tillsyn över upplagshavare, skatteupplag och

registrering som varumottagare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt,

lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på

energi. En bestämmelse om Riksskatteverkets och skattemyndigheternas

terminalåtkomst fanns i 6 § andra och tredje styckena tullregisterlagen

(1990:137). Bestämmelsen kompletterades av 3 a § tullregisterförord-

ningen (1990:179). Dessa bestämmelser upphörde att gälla vid utgången

av september 2001 som en konsekvens av att tullregistret sedan dess

ingår i tulldatabasen (prop. 2000/01:33, bet. 2000/01:SkU20,

rskr.2000/01:176). Behandlingen av uppgifter i Tullverkets verksamhet

regleras från den 1 oktober 2001 av lagen (2001:185) om behandling av

uppgifter i Tullverkets verksamhet (prop. 2000/01:33 s. 176178).

Riksskatteverket och skattemyndigheterna får ha direktåtkomst till

vissa uppgifter i tulldatabasen om personer som är eller kan antas vara

skattskyldiga.

Skälen för regeringens förslag: Riksskatteverket och skattemyn-

digheterna har i sina respektive verksamheter alltjämt behov av att ha

direktåtkomst till vissa uppgifter i tulldatabasen avseende personer som

inte är eller kan antas vara skattskyldiga. Riksskatteverket och skatte-

myndigheterna har behov av direktåtkomst i verksamheten med prövning

67

av och tillsyn över upplagshavare, skatteupplag och registrering som Prop. 2001/02:46 varumottagare enligt lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi. Lagstiftningen om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet innebär i detta avseende en inte avsedd begränsning av Riksskatteverkets och skattemyndigheternas möjligheter till direktåtkomst till uppgifter. För att Riksskatteverket och skattemyndigheterna skall få direkt- åtkomst till uppgifter i tulldatabasen i samma omfattning som de tidigare hade terminalåtkomst till tullregistret krävs att kretsen personer vars uppgifter kan bli föremål för direktåtkomst vidgas. Detta sker lämpligen genom att tillägg görs i bestämmelsen i 2 kap. 7 § första stycket lagen om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet som reglerar vilka uppgifter Riksskatteverket och skattemyndigheterna får ha direktåtkomst till. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen utvidgas på så sätt att Riksskatteverket och skattemyndigheterna skall få ha direktåtkomst till uppgifter i tulldatabasen om personer som förekommer i ett ärende enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Lagrådet har förslagit att orden som förekommer i ett ärende byts ut mot som behövs för prövningen av ett ärende eller någon liknande formulering. Skälen till detta är att den av regeringen nu föreslagna bestämmelsen enligt Lagrådet går längre än tidigare gällande bestämmel- ser. Detta dels genom att Riksskatteverket och skattemyndigheterna lik- ställs vad gäller direktåtkomst i ärenden om punktskattekontroll, dels genom att det enligt förslaget för åtkomst endast skall krävas att det är fråga om personer som förekommer i ett ärende. Regeringen har viss förståelse för Lagrådets synpunkt att formu- leringen av den föreslagna bestämmelsen genom orden som före- kommer i ett ärende hos myndigheten kan ge intryck av att vara långt- gående. Att formulera bestämmelsen så att den detaljerat anger vilka uppgifter som direktåtkomsten får avse är inte möjligt utan att lagtexten blir onödigt komplicerad och otymplig. I sammanhanget förtjänar att påpekas att möjligheterna till direktåtkomst omgärdas av flera bestämmelser. Direktåtkomst till tulldatabasen kan endast medges för de ändamål som anges i 1 kap. 5 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet. Dessutom anges i 2 kap. 7 § genom hänvisningen till 3 § vilken typ av uppgifter som kan komma i fråga för direktåtkomst. Som en ytterligare begränsning av direktåtkomsten anges vilken kategori av personer som uppgifterna får omfatta. Dessutom kan de uppgifter myndigheterna får del av genom direktåtkomst till tulldatabasen endast behandlas i beskattningsdatabasen om behandlingen omfattas av ändamålen i 1 kap. 4 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Sammanfatt- ningsvis anser regeringen att den föreslagna bestämmelsen tillgodoser kravet på skydd för den personliga integriteten samtidigt som förutsättningar skapas för erforderligt samarbete mellan myndigheterna. 68

7.4

Direktåtkomst för alla sökande till utsöknings- och

Prop. 2001/02:46

indrivningsdatabasen

Regeringens förslag: Den begränsning som består i att regeringen endast får medge enskilda sökande direktåtkomst till utsöknings- och indrivningsdatabasen skall tas bort.

Skälen för regeringens förslag: Förslaget innebär att regeringen i förordning kan medge även andra än enskilda sökande direktåtkomst till utsöknings- och indrivningsdatabasen avseende uppgifter i mål eller ärenden där de är sökande. Detta är i princip en återgång till vad som gällde enligt 7 § tredje stycket den upphävda utsökningsregisterlagen (1986:617) och 2 b § den upphävda utsökningsregisterförordningen (1986:678) före den 1 oktober 2001. Enligt de äldre bestämmelserna skulle Riksskatteverket dock i det enskilda fallet lämna ett medgivande till terminalåtkomst för sökanden. Förslaget föranleder ändring av 2 kap. 28 § lagen ( 2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet.

7.5

Behandling av uppgifter om skattereduktion för bred- bandsanslutning

Regeringens förslag: 20 § lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation skall upphöra att gälla.

Skälen för regeringens förslag : I 20 § lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommuni- kation (s.k. bredbandsanslutning) finns en upplysning om att skatte- registerlagen (1980:343) innehåller bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut som fattas enligt först nämnda lag. Skatteregister- lagen (1980:343), vilken upphörde att gälla vid utgången av september 2001, innehöll bl.a. bestämmelser om att uppgifter som behövs för verk- samheten med skattereduktion för bredbandsanslutning får behandlas i skatteregistret (1 § tredje stycket 2 och 7 § 20 skatteregisterlagen). Från och med den 1 oktober 2001 ingår skatteregistret i beskattnings- databasen och behandlingen av uppgifter vid beskattningsverksamheten regleras av lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet (prop. 2000/01:33, bet. 2000/01:SkU20, rskr.2000/01:176). Genom den nya lagen om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet regleras all helt eller delvis automatise- rad behandling av personuppgifter inom beskattningsverksamheten. Behovet av uppgifter i beskattningsverksamheten styr när, hur, och vilka uppgifter som får behandlas, naturligtvis med beaktande av att den per- sonliga integriteten inte kränks. I lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet konkretiseras detta genom ändamålsbestämmelser (1 kap. 4 och 5 §§). Lagen anger också vilka kategorier av uppgifter som får behandlas i beskattningsdatabasen (2 kap. 69 3 §). Närmare bestämmelser om vilka uppgifter som får behandlas finns i Prop. 2001/02:46 förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet och meddelas av Riksskatteverket genom föreskrifter. De uppgifter som behövs för skatteförvaltningens verksamhet med skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och data- kommunikation omfattas av ändamålet fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter i 1 kap. 4 § 1 lagen om behandling av uppgifter i skatteförvalt- ningens beskattningsverksamhet. Uppgifterna tillhör också de typer av uppgifter som enligt 2 kap. 3 § samma lag får behandlas i databasen inom ramen för de angivna ändamålen. Någon särskild hänvisning till lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattnings- verksamhet behövs alltså inte. Regeringen föreslår därför att 20 § lagen om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation slopas. 70

8

Effekter för offentliga finanser

Prop. 2001/02:46

Förslaget om andelsbyten har inga negativa finansiella konsekvenser för den offentliga sektorn. De föreslagna ändringarna innebär en enklare hantering av andelsbyten för flertalet skattskyldiga. Kostnaderna för de skattskyldiga minskar och skattemyndighetens resurser frigörs till andra arbetsuppgifter. Ändringarna kommer inte att medföra minskade skatteintäkter eftersom det enbart är fråga om byte av teknik för att senarelägga beskattning av kapitalvinsten. 71

9

Författningskommentar

Prop. 2001/02:46

9.1

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

2 kap. 1 § En ny definition av begreppet uppskovsgrundande andelsbyte har lagts till som en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL, benämns uppskovsgrundande andelsbyten. Vidare har en ny hänvisning till 48 a kap. IL lagts till. Nuvarande hänvisning till definition av andelsbyte i 49 kap. IL kommer därmed att avse de nya bestämmelserna om framskjuten beskattning i 48 a kap. Hänvisningen till definitionen av kvalificerad andel har justerats så att den även omfattar 57 kap. 6 a § IL (prop. 1999/2000:38, bet. 1999/2000:SkU12, rskr. 1999/2000:136, SFS 2000:78). 7 kap. 17 § I paragrafen finns den s.k. katalogen med juridiska personer som bara är skattskyldiga för inkomst på grund av innehav av fastighet. I den sextonde strecksatsen räknas SIS Standardiseringen i Sverige, upp. Fram till den 31 december 2000 bedrevs standardiseringsverksamheten i Sverige av SIS och ett antal standardiseringsorgan som auktoriserats av SIS. Verksamheten har genomgått en omstrukturering i syfte att anpassa organisationen till internationella förhållanden. Den nya organisationen gäller från den 1 januari 2001 och innebär bl.a. att huvudorganet SIS har bytt namn till SSR - Sveriges Standardiseringsråd. Ändringen i paragrafen är en följd av namnbytet. 10 kap. 12 § I andra strecksatsen om avskattning av pensionssparkonto har en felaktig hänvisning till 59 kap. 33 § rättats till 58 kap. 33 §.

16

kap.

17

§

Uttrycket kontoavsättning i andra stycket är ett föråldrat uttryck. Uttrycket har därför ändrats till avsättning i balansräkning (jfr t.ex. rubriken närmast före 28 kap. 4 § IL).

18 §

Bestämmelsen i första stycket tredje meningen motsvarar den tidigare

andra meningen . I den nya andra meningen har en bestämmelse införts i

förtydligande syfte. Den innebär att utländsk skatt inte får dras av om den

avser inkomster som inte skall tas upp som intäkt i Sverige. En mot-

svarande bestämmelse fanns i punkt 4 fjärde stycket första meningen av

anvisningarna till 20 § den numera upphävda kommunalskattelagen

(1928:370), KL.

Redan av allmänna regler följer att endast utgifter för att förvärva och

bibehålla inkomster skall dras av. Denna princip uttrycks för inkomst-

72

slaget näringsverksamhet i 16 kap. 1 § första stycket IL och inskränks och utvidgas av andra bestämmelser i IL, bl.a. i det kapitlet. En inskrän- kande regel finns t.ex. i 20 §, där det sägs att förluster av kontanta medel genom brott får dras av bara om det klart framgår att förutsättningarna för avdrag är uppfyllda. I 16 kap. 18 och 19 §§ IL finns bestämmelser om avdrag för utländska skatter. Av 18 § första stycket första meningen framgår att betald utländsk skatt skall dras av enligt bestämmelserna i 19 §. Skatt som avser inkomster som skall undantas från beskattning i Sverige på grund av skatteavtal skall dock enligt den tidigare andra meningen inte dras av. Allmän skatt till en utländsk stat skall enligt 19 § andra stycket dras av, om den har betalats av en obegränsat skattskyldig person eller en begrän- sat skattskyldig person med fast driftställe i Sverige på inkomster som anses ha sitt ursprung i den utländska staten. Bestämmelserna i 18 § första stycket och 19 § andra stycket skulle sammantaget kunna ge intryck av att utvidga den allmänna princip som finns i 16 kap. 1 § första stycket IL. För att undvika en sådan felaktig tolkning har en förtydligande bestämmelse tagits in i 16 kap. 18 § första stycket IL som reglerar det som enligt den allmän princip som finns ut- tryckt i 16 kap. 1 § första stycket IL redan gäller. 17 kap. 16 § I rubriken samt i paragrafen har ändringar gjorts som en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. IL benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 23 kap. 11 § Ändringen i första stycket innebär att underprisöverlåtelser enligt huvud- regeln kan medföra tjänstebeskattning, om övriga förutsättningar för en sådan beskattning är uppfyllda. Bestämmelsen i andra meningen är ett undantag från vad som gäller enligt allmänna regler i inkomstslaget tjänst. Av meningen framgår att tjänstebeskattning aldrig kan komma i fråga för den som äger en kvalificerad andel i det förvärvande företaget och den som indirekt genom innehav av en kvalificerad andel äger en andel i det förvärvande företaget. Även förvärvaren omfattas av meningen. Undantaget från allmänna regler gäller enligt andra stycket dock inte för belopp som motsvarar tillgångens skattemässiga värde eller skillnaden mellan detta värde och ersättningen.

Hovrätten i Västra Sverige anser att den lagtekniska utformningen innebär att det endast genom ett motsatsslut framgår i vilka fall beskatt- ning skall ske och ifrågasätter om det efter stoppreglernas slopande finns någon huvudregel som innebär att tjänstebeskattning kan ske i ett sådant fall. Vad som sägs i 11 kap. 1 § andra stycket IL om att man i inkomst- slaget tjänst skall tillämpa bestämmelserna om förvärv av tillgångar till underpris i 23 kap. 11 § IL kan enligt hovrätten knappast ges en sådan innebörd. Hovrätten anser för övrigt att hänvisningen är oklar eftersom den enligt sin ordalydelse även kan avse andra stycket i 23 kap. 11 § IL. Hovrätten önskar att den nya bestämmelsen ges en utformning som på ett mera direkt sätt anger vad som gäller och anser att det vore mer lämpligt Prop. 2001/02:46 73 att reglera situationen i den avdelning i lagen som behandlar inkomst- Prop. 2001/02:46 slaget tjänst. Regeringen anser inte att det behövs någon särskild regel som anger i vilka fall tjänstebeskattning kan ske eftersom det av den allmänna regeln i 11 kap. 1 § första stycket IL framgår att förmåner som erhålls på grund av tjänst skall tas upp som intäkt. Regeln i 23 kap. 11 § första stycket andra meningen IL utgör ett undantag från denna allmänna regel. Att bestämmelsen är tillämplig i inkomstslaget tjänst framgår av hänvisningen i 11 kap. 1 § andra stycket IL, som även gäller andra och tredje styckena. Hovrätten anser dessutom att det är ett problem att det är mellan- skillnaden mellan marknadsvärdet och ersättningen som skall tas upp som intäkt eftersom man vid underprisöverlåtelser normalt inte behöver fastställa något marknadsvärde på tillgången. De storheter man laborerar med i 23 kap. IL är tillgångens skattemässiga värde och den ersättning som betalas för den. Det ligger också i sakens natur att det närstående företag emellan kan ske överlåtelser utan att den överlåtna tillgången marknadsvärderas på ett sådant sätt att man får ett underlag för beskatt- ning enligt den föreslagna regeln. Regeringen anser inte att det är något hållbart argument mot att ändra bestämmelserna. Problemet med marknadsvärdering av förmåner är inte unikt för underprisöverlåtelser utan gäller generellt. Att inkomster i annat än pengar skall värderas till marknadsvärdet framgår av 61 kap. 2 § IL. Att det många gånger kan vara svårt att sätta ett marknadsvärde på till- gångar är ingenting nytt och innebär inte att beskattning bör underlåtas. Ett av huvudsyftena med 1990 års skattereform var att skapa en neutral beskattning av arbetsinkomster och därför skall skattesystemet i princip vara utformat så att alla typer av ersättningar för arbetsinsatser beskattas likformigt (prop. 1989/90:110 s. 304 f). Hur värderingen av förmåner skall gå till är en tillämpningsfråga och får lösas i praxis. 25 kap. 2 § I första stycket har en följdändring gjorts med anledning av att ett nytt kapitel, 48 a kap., som inte skall gälla i inkomstslaget närings- verksamhet, tagits in i avdelningen Kapitalvinster och kapitalförluster. 21 § I rubriken samt i paragrafen har terminologin anpassats till att andels- byten enligt 49 kap. IL benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 29 kap. 3 § I tredje punkten har en följdändring gjorts med anledning av att artikel 92 i fördraget den 25 mars 1957 om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (Romfördraget) genom Amsterdamfördraget numrerats om till artikel 87. 74 37 kap. 2 § I paragrafen har i en ny tredje strecksats lagts till en hänvisning om att det i 48 a kap. finns bestämmelser om framskjuten beskattning vid andelsbyten vid fusion och fission. Ändringen i fjärde strecksatsen föranleds av att andelsbyten enligt 49 kap. benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 31 § I paragrafen har i en ny andra strecksats lagts till en hänvisning om att det i 48 a kap. 4 § finns bestämmelser om fusion och fission. Ändringen i tredje strecksatsen föranleds av att andelsbyten enligt 49 kap. benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 42 kap. 16 § I fjärde punkten har en felskrivning rättats på så sätt att ordet moder- företaget bytts ut mot moderbolaget (jfr prop. 1999/2000:2, del 2, s. 499). 43 kap. 11 § I rubriken samt i paragrafen har ändringar gjorts som en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. IL benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 12 § I andra stycket har en felskrivning rättats. Bestämmelserna om att det kapitalinkomstbeskattade utrymmet kan ökas med stöd av ett löneunderlag var tidigare placerade i 3 § 12 d mom. den upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. I detta moment angavs att av ersättning till arbetstagare i dotterföretag som inte är helägt får medräknas så stor del av beloppet som svarar mot moderföretagets andel av antalet aktier eller andelar i dotterföretaget. I IL används ordet andel som en samlingsbeteckning för aktier och andelar (prop. 1999/2000:2, del 2, s. 512 f). När bestämmelserna fördes över till IL har av misstag endast aktier tagits med i andra stycket. Detta rättas genom att ordet aktier ersätts med ordet andelar. I övrigt har endast en språklig justering skett. 44 kap. 2 § I paragrafen finns en hänvisning till vissa kapitel i IL om att vad som sägs om kapitalvinster i 44 kap. och angivna kapitel på motsvarande sätt gäller för kapitalförluster. En hänvisning till 48 a kap. har lagts till, jfr författningskommentaren till 48 a kap. 10 §. 27 § I paragrafen har i en ny andra strecksats lagts till en hänvisning om att det i 48 a kap. finns bestämmelser om framskjuten beskattning vid andelsbyten. Ändringen i tredje strecksatsen föranleds av att andelsbyten enligt 49 kap. benämns uppskovsgrundande andelsbyten. Prop. 2001/02:46 75 48 kap. 7 § Ändringen i tredje stycket är en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. IL benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 17 a § Paragrafen är ny. Den innehåller en bestämmelse om att den som blir tjänstebeskattad i samband med en underprisöverlåtelse har rätt att räkna in det tjänstebeskattade beloppet i omkostnadsbeloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget. 48 a kap. Framskjuten beskattning vid andelsbyten I detta kapitel, som är nytt, föreslås att ett nytt system med framskjuten beskattning vid andelsbyten införs vid sidan av det nu gällande uppskovssystemet vid andelsbyten. Förslaget innebär i huvudsak en åter- gång till den s.k. strukturregeln och är tillämpligt vid andelsbyten av marknadsnoterade andelar. Reglerna gäller dock endast när en fysisk person är säljare. Förslaget i detta kapitel motsvarar i tillämpliga delar de bestämmelser som finns i 49 kap. IL. Det nya kapitlet är till sin struktur

och systematik

uppbyggt på samma sätt som

49 kap. Rubriken till

49 kap. skall

enligt förslaget ändras till

Uppskovsgrundande

andelsbyten.

Kapitlet om framskjuten beskattning vid andelsbyten var i lagråds- remissen placerat i avdelningen Inkomstslaget kapital som 43 a kap. Lagrådet har förordat att de nya reglerna i stället tas in i 49 kap. för att göra de regler som gäller olika byten av andelar mera överskådliga. Regeringen delar inte Lagrådets uppfattning. Om bestämmelserna om framskjuten beskattning respektive uppskovsgrundande andelsbyten tas in i ett och samma kapitel minskar överskådligheten i IL. Det stämmer inte heller överens med systematiken i lagen där varje sakfråga behandlas var för sig, jfr t.ex. kapitlen om inventarier (18 kap.), byggnader (19 kap.), och markanläggningar (20 kap.). Dessutom behandlas uppskov med beskattningen vid koncerninterna andelsavyttringar i 25 kap. Om bestämmelserna om uppskovsgrundande andelsbyten respektive andels- byten med framskjuten beskattning tas in i ett gemensamt kapitel kommer det att komplicera de hänvisningar som måste göras i andra kapitel i IL till de olika systemen för andelsbyten. I stället för det i lagrådsremissen föreslagna 43 a kap. föreslås ett nytt 48 a kap. Där- igenom kommer kapitlen om framskjuten beskattning vid andelsbyten respektive uppskovsgrundande andelsbyten att finnas i avdelningen Kapitalvinster och kapitalförluster och i anslutning till varandra. 1 § Paragrafen är en inledning till kapitlet. 2 § Den gällande definitionen av andelsbyte kommer från 1 § första och tredje styckena lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten, andelsbyteslagen, och infördes i 49 kap. 2 § IL. Den nu Prop. 2001/02:46 76 föreslagna definitionen av andelsbyten med framskjuten beskattning har Prop. 2001/02:46 utformats så att det är ett andelsbyte bara om villkoren i 58 §§ är uppfyllda. Vidare skall förutsättningarna i punkterna 13 vara uppfyllda. Av punkten 1 framgår att säljaren skall vara en fysisk person. Punkten 2, som bl.a. reglerar högsta tillåtna kontantersättning, motsvarar helt 49 kap. 2 § punkten 2. Reglerna gäller enligt punkten 3 endast när den avyttrade andelen är marknadsnoterad och inte kvalificerad. Andelen skall vara marknadsnoterad vid tidpunkten för erbjudandet om byte. Av samma punkt framgår vidare att bestämmelserna inte skall tillämpas om den mottagna andelen blir en kvalificerad andel hos säljaren. 3 § Bestämmelsen reglerar när ett utländskt företag anses höra hemma i Europeiska unionen. Motsvarande bestämmelse finns för uppskovs- grundande andelsbyten i 49 kap. 3 § IL och kommer från 6 § andelsbyteslagen. 4 § Paragrafen har lagts till efter lagrådsföredragningen. Bestämmelsen som ursprungligen fanns i 2 § andelsbyteslagen fördes in i 49 kap. 4 § IL och behövs för att reglerna vid andelsbyten skall kunna tillämpas vid fusion och fission. Detta för att säljaren skall anses avyttra sina andelar till det övertagande företaget. 5 § Motsvarande bestämmelse fanns i 5 § punkten 1 andelsbyteslagen och regeln fördes över till 49 kap. 8 § IL. 6 § Uppräkningen av vilka företag som kan vara det köpande företaget kommer ursprungligen från 5 § punkten 2 andelsbyteslagen och fördes in i 49 kap. 9 § IL. Vilka utländska företagsformer och skatter som avses framgår av bilagorna 37.1 och 37.2. 7 § Bestämmelsen om vilka juridiska personer som kan vara det avyttrade företaget kommer från 5 § punkten 4 andelsbyteslagen och fördes in i 49 kap. 11 § IL. Eftersom den avyttrade andelen enligt 48 a kap. skall vara marknadsnoterad finns emellertid inte ekonomiska föreningar med. 8 § Bestämmelsen om att det köpande företaget skall ha en viss andel av röstetalet i det avyttrade företaget kommer från 5 § punkten 5 andels- byteslagen och fördes in i 49 kap. 12 § IL. 9 § Eventuell ersättning i pengar tas upp som kapitalvinst det beskattningsår då andelsbytet sker. I övrigt sker inte någon beskattning detta år. 77 10 § Av första stycket framgår att den mottagna andelen övertar omkostnads- beloppet för den avyttrade andelen. Därigenom blir det kontinuitet i beskattningen. Vinst eller förlust på den avyttrade andelen kommer att påverka taxeringen först när den mottagna andelen säljs. I andra stycket regleras de fall då den avyttrade andelen förvärvats genom ett tidigare andelsbyte och uppskov erhållits vid det tillfället enligt bestämmelserna i 49 kap. Följande exempel illustrerar. En person innehar kvalificerade andelar (FÅAB) med ett omkostnads- belopp om 50 000 kr, vilka har stigit i värde till 100 000 kr. De kvali- ficerade andelarna byts mot marknadsnoterade andelar (ABA) och uppskov erhålls i inkomstslaget tjänst och kapital enligt reglerna i 49 kap. Enligt allmänna regler är anskaffningsvärdet för andelarna i ABA 100 000 kr. Andelarna i ABA byts härefter mot andra marknadsnoterade andelar (ABC). Vid sistnämnda andelsbyte är reglerna i 48 a kap. tillämpliga. Om andelarna i ABC härefter säljs skulle enligt första stycket andelarna i ABC anses förvärvade för det omkostnadsbelopp som gäller för andelarna i ABA enligt allmänna regler, dvs. 100 000 kr. För att detta klart skall framgå har situationen reglerats i andra stycket. Av 49 kap. 19 § första stycket framgår att uppskovsbeloppet (kapital- och tjänstebelopp) fördelas på de mottagna andelarna i ABC och skall tas upp till beskattning när andelarna i ABC säljs. 11 § Avskattning skall ske om säljaren inte längre uppfyller villkoret att vara bosatt i Sverige eller att stadigvarande vistas här. Avskattning skall ske det år villkoret inte längre uppfylls. Motsvarande bestämmelse för uppskovsgrundande andelsbyten kommer från 23 § andelsbyteslagen och fördes in i 49 kap. 26 § IL. Bestämmelsen fungerar på samma sätt som 49 kap. 26 § trots att ingen kapitalvinst fastställts vid andelsbytet utan först i efterhand. Den mottagna andelen anses avyttrad för det marknads- värde som gällde vid andelsbytet. Lagrådet har efterlyst en föreskift om hur kapitalförlust skall behandlas. En hänvisning till 48 a kap. har därför lagts till i bestämmelsen om kapitalförluster i 44 kap. 2 § IL. Vidare har ett tillägg gjorts om att ersättning i pengar som tagits upp enligt 9 § inte skall räknas med i kapitalvinsten. 49 kap. Uppskovgrundande andelsbyten 1 § I paragrafen införs en ny beteckning på de andelsbyten som skall hanteras enligt 49 kap., nämligen uppskovsgrundande andelsbyten .

2 § I första stycket ändras definitionen av andelsbyten som skall behandlas enligt detta kapitel till uppskovsgrundande andelsbyte. I en ny tredje punkt anges som en förutsättning att bestämmelserna i 48 a kap. inte skall tillämpas. Prop. 2001/02:46 78 12 och 14 §§ Ändringarna är en följd av att andelsbyten enligt detta kapitel i fortsättningen benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 18 § En felskrivning har rättats i andra stycket . Där anges att det är skillnaden mellan återstående del av ersättningen i pengar och det skattemässiga värdet som skall fördelas. Bestämmelsen kommer från 12 § första stycket andelsbyteslagen. Av detta lagrum framgick att annan ersättning än pengar, minskad med ett belopp motsvarande det värde på de avyttrade andelarna som gäller vid beskattningen, skall fördelas på de mottagna andelarna (prop. 1999/2000:2, del 2 s. 592). Någon ändring av bestämmelsens innebörd har inte varit avsedd. Eftersom hela kontant- delen skall tas upp enligt första stycket finns det inte någon återstående kontantdel att fördela. Felskrivningen har rättats genom att orden i pengar tagits bort. 19 § I första stycket har två nya meningar lagts till. Om ett uppskovsbelopp erhållits för en andel enligt bestämmelserna i 49 kap. behöver detta inte tas upp till beskattning vid ett andelsbyte enligt bestämmelserna i 48 a kap. I stället skall uppskovsbeloppet fördelas på mottagna andelar vid andelsbytet med framskjuten beskattning enligt 48 a kap. Uppskovs- beloppet behandlas som om det avsåg en sådan mottagen andel som avses i första meningen. Om ett nytt andelsbyte med framskjuten beskattning sker kommer uppskovsbeloppet att på nytt fördelas på de mottagna andelarna. 24 § I första och andra styckena samt i rubriken har följdändringar gjorts. 26 § Ändringen i paragrafen samt i rubriken är en följdändring och innebär att terminologin har anpassats på motsvarande sätt som i 49 kap. 8 § IL som trädde i kraft den 1 januari 2001 (prop. 2000/01:22, bet. 2000/01:SkU9, rskr. 2000/01:108, SFS 2000:1341). 27 och 28 §§ Ändringarna är följdändringar. 56 kap. 8 § Ändringen är en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. IL i fortsättningen benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 57 kap. 3 § I bestämmelsen finns den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen som gäller vid bedömningen av om ett företag är att anse som ett fåmans- företag vid tillämpningen av de särskilda skattereglerna vid utdelning från och kapitalvinst vid försäljning av kvalificerade andelar i fåmans- Prop. 2001/02:46 79 företag. Den allmänna definitionen av fåmansföretag finns i 56 kap. 2 § Prop. 2001/02:46 IL. I lagrådsremissen föreslogs en generell hänvisning till bestämmel- serna i 56 kap. Lagrådet har förordat att en hänvisning görs enbart till 56 kap. 25 §§. Regeringen har inget att erinra mot att hänvisningen begränsas på detta sätt för att peka ut vad som gäller för fåmansföretag och fåmanshandelsbolag utöver bestämmelserna om detta i 56 kap. Definitionerna av delägare och företagsledare i 56 kap. 6 § gäller i hela inkomstskattelagen och således även vid tillämpning av 57 kap. oavsett om en hänvisning görs till bestämmelsen eller inte. Att dödsbo inte kan vara en sådan delägare framgår indirekt av 56 kap. 7 §. Av ändringen i första stycket framgår att den utvidgade fåmans- företagsdefinitionen skall vara tillämplig även på fåmanshandelsbolag i vissa fall. Den allmänna definitionen av fåmanshandelsbolag finns i 56 kap. 4 § IL. Ändringen i andra stycket innebär att den som är eller har varit verksam i betydande omfattning i ett företag i vilket denne indirekt äger andelar skall tillsammans med andra direkta eller indirekta på angivet sätt aktiva delägare anses som en enda delägare. Även aktiva närstående till delägaren omfattas. Vidare innebär ändringen i andra stycket att ett företag kan vara att anse som fåmansföretag respektive fåmanshandelsbolag om delägaren i det företaget är verksam i betydande omfattning i ett annat fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag i vilket det första företaget, direkt eller indirekt, äger andelar, dvs. då delägaren indirekt äger andelar i det fåmansföretag han är verksam i. 4 § I paragrafen definieras vad som avses med kvalificerad andel. Ändringen i paragrafen innebär att även verksamhet i fåmanshandelsbolag skall beaktas. Ändringarna kommenteras i avsnitt 4.2.2. 5 § Ändringen i första stycket föranleds av Regeringsrättens bedömning att bestämmelsen endast tar sikte på den egentliga andelsägarkretsen. I förening med ändringsförslaget i tredje stycket innebär bestämmelsen att fysiska personer som äger kvalificerade andelar i företaget eller indirekt äger andelar som hade varit kvalificerade om de ägts direkt inte skall anses som utomstående. Detsamma skall gälla om fysiska personer äger kvalificerade andelar i ett annat fåmansföretag som avses i 4 § eller andelar i ett fåmanshandelsbolag som avses i den paragrafen. På Lagrådets inrådan har orden delägare i företaget i tredje stycket bytts ut mot fysiska personer. Förslaget innebär att även t.ex. dödsbo samt stiftelse, m.fl. rättssubjekt som inte är fysiska personer kan vara utomstående ägare. Se i övrigt avsnitt 4.2.4. 13 § I rubriken samt i paragrafen har ändringar gjorts som en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. IL benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 80

58 kap . Prop. 2001/02:46 18 § I tredje stycket har den felaktiga hänvisningen till 10 kap. 5 § första stycket 4 rättats till 10 kap. 5 § första stycket 5. Övergångsbestämmelser Bestämmelserna i 7 kap. 17 §, 10 kap. 12 §, 16 kap. 17 §, 29 kap. 3 §, 42 kap. 16 §, 43 kap. 12 §, 49 kap. 18 och 26 §§ och 58 kap. 18 § är av rättelsekaraktär och skall tillämpas första gången vid 2002 års taxering. Ändringen i 16 kap. 18 § skall tillämpas på utländsk skatt som hänför sig till tid efter ikraftträdandet. Den nya bestämmelsen i 23 kap. 11 § första stycket IL bör i enlighet med regeringens skrivelse (Skr. 2001/02:64) tillämpas på överlåtelser efter den 1 februari 2001. Den nya bestämmelsen i 48 kap. 17 a § IL om att det tjänstebeskattade beloppet skall få räknas in i omkostnadsbeloppet för andelarna i det förvärvande företaget eller i företag som direkt eller indirekt äger andelar i det förvärvande företaget innebär en minskad skattebelastning. Den bestämmelsen bör därför även den kunna få tillämpas på avyttringar fr.o.m. samma tidpunkt. De nya bestämmelserna om andelsbyten föreslås träda i kraft den 1 januari 2002 och tillämpas på avyttringar efter ikraftträdandet. Den skatt- skyldige föreslås emellertid få möjlighet att begära att de nya reglerna skall tillämpas redan vid 2002 års taxering om villkoren är uppfyllda. Detta framgår av punkten 6. I punkten 7 regleras hur uppskovsbelopp som erhållits före ikraft- trädandet skall behandlas. Bestämmelserna i 48 a kap. 10 § andra stycket skall tillämpas även när uppskov erhållits enligt bestämmelserna i 49 kap. i deras lydelse före ikraftträdandet. I övrigt är punkten 6 tillämplig. De föreslagna ändringarna i 57 kap. 35 §§ IL föreslås träda i kraft den 1 januari 2002. I enlighet med regeringens skrivelse (Skr. 2001/02:64) kommer de föreslagna ändringarna att tillämpas på utdelningar på kvalificerade andelar och kapitalvinster vid avyttring av sådana andelar efter den 1 februari 2001. Den ändrade definitionen av kvalificerad andel får således enbart tillbakaverkande genomslag när det är fråga om utdel- ning eller kapitalvinst. I övriga sammanhang där uttrycket används, t.ex. 23 kap. 18 och 19 §§, 50 kap. 7 § och 51 kap. 7 § IL, gäller den äldre lydelsen av definitionen till och med utgången av år 2001. Den ändrade definitionen får alltså fullt genomslag fr.o.m. 2003 års taxering.

9.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt

Rubrikerna till 55 och 60 §§ lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvo- skatt togs av misstag inte bort i samband med att paragraferna upphävdes den 1 juli 2001 (prop. 2000/01:117, bet. 2000/01:SkU27, rskr. 2000/01:238, SFS 2001:324325). Detta har i stället gjorts nu. 81 9.3 Förslaget till lag om ändring i förordningen Prop. 2001/02:46 (1963:588) om arvsskatt vid avveckling av fideikommiss 6 § Enligt paragrafen kan beskattningsmyndigheten medge delägare i fidei- kommissboet eller boutredningsman anstånd med skattens fastställande tills avvecklingen av fideikommisset slutförts. Dock skall ränta betalas, varvid 52 § 1 mom. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL, skall äga motsvarande tillämpning. Enligt sistnämnda bestämmelse beräknas ränta om skatt inte fastställts inom åtta månader efter det att bouppteckningen senast skulle ges in. Ränta utgår fr.o.m. närmast efter- följande månad t.o.m. den månad då skatten fastställts. Arvs- och gåvo- skatten är fr.o.m. den 1 juli 2001 infogade i skattekontosystemet. Ränte- bestämmelsen i 52 § 1 mom. AGL ersattes då av räntebestämmelserna i 19 kap. skattebetalningslagen (1997:483), SBL (prop. 2000/01:117, bet. 2000/01:SkU27, rskr. 2000/01:238, SFS 2001:325). En hänvisning har därför i stället gjorts till 19 kap. SBL. Vidare har ordet beskattningsmyndigheten ändrats till skattemyndig- heten som en följd av att skatteförvaltningen har tagit över ansvaret för inregistrering av bouppteckningar och för arvsbeskattning, m.m. fr.o.m. den 1 juli 2001 (prop. 2000/01:21, bet. 2000/01:JuU7, rskr. 2000/01:134, SFS 2001:95). I övrigt har endast en språklig justering skett.

9.4

Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)

8 § Ändringen i tredje stycket innebär att hänvisningen till 9 kap. 19 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) har tagits bort. Syftet med bestämmelsen i 8 § kreditupplysningslagen (1973:1173) är att skydda enskilda mot att uppgifter om dem som på grund av bestämmelsen i 9 kap. 19 § första stycket andra meningen sekretesslagen inte är offentliga hos en kronofogdemyndighet görs tillgängliga för allmänheten genom kreditupplysningsverksamhet. Bestämmelsen i 9 kap. 19 § andra stycket sekretesslagen anger att sekretessen inom exekutionsväsendet inte gäller beslut i ett mål eller ärende. Gallringsbestämmelsen i 8 § tredje stycket kreditupplysningslagen har inte något samband med det undantag från sekretess som gäller för beslut i ett mål eller ärende.

9.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:334) om särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling

10 § Ändringen i andra stycket är en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) benämns uppskovsgrundande andels- byten. 82

9.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1380) om Prop. 2001/02:46

skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för

tele- och datakommunikation

20 § Ändringen har kommenterats i avsnitt 7.5.

9.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet

1 kap. 1 a § Bestämmelsen är ny. Genom bestämmelsen klargörs att lagens termer och uttryck har samma betydelse och tillämpningsområde som de har i inkomstskattelagen (1999:1229). 2 kap. 8 § Ändringen i andra stycket syftar till att återskapa den möjlighet till direktåtkomst (terminalåtkomst) Tullverket före den 1 oktober 2001 hade till det s.k. SEED-registret. Ändringen innebär att Tullverket även får ha direktåtkomst till uppgifter om personer som är föremål för Tullverkets kontrollverksamhet enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter utan att de är eller kan antas vara gäldenärer enligt tullagstiftningen eller skyldiga att betala skatt för varor vid import. Tullverket kan härigenom få behövlig direktåtkomst till uppgifter avseende personer som är upplagshavare eller registrerade varumottagare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi samt till motsvarande uppgifter om aktörer i andra EU-länder.

Ändringen i tredje stycket är endast av redaktionell karaktär.

9.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet

2 kap. 28 § Ändringen i andra stycket innebär att regeringen kan medge även andra sökande än enskilda sökande direktåtkomst till utsöknings- och indrivningsdatabasen avseende uppgifter i mål eller ärenden som getts in av sökanden. Genom ändringen återskapas den möjlighet som före den 1 oktober 2001 fanns för myndigheter att ha direktåtkomst till uppgifter i ärenden och mål som de gett in till en kronofogdemyndighet. 83

9.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:185) om

Prop. 2001/02:46

behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet

2 kap. 7 § Ändringen i första stycket syftar till att återskapa den möjlighet till direktåtkomst (terminalåtkomst) Riksskatteverket och skattemyndig- heterna före den 1 oktober 2001 hade till tullregistret. Ändringen innebär att Riksskatteverket och skattemyndigheterna även får ha direktåtkomst till uppgifter i tulldatabasen om personer som förekommer i ett ärende enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Genom ändringen tillgodoses Riksskatteverkets behov av direktåtkomst till uppgifter i tull- databasen för verksamheten med att föra det allmännas talan i mål enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkohol- varor, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Ändringen tillgodoser även skattemyndigheternas behov av direktåtkomst till uppgifter i tulldata- basen för verksamheten med prövning av och tillsyn över upplagshavare, skatteupplag och registrering som varumottagare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi. Lagrådets synpunkter på bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.3.

9.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:000) om självdeklarationer och kontrolluppgifter

3 kap 15 § Ändringen i första stycket är en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL, benämns uppskovskovsgrundande andelsbyten. Ändringen i tredje stycket behövs för att jämställa upp- skovsbelopp och fördelade uppskovsbelopp vid andelsbyten med fram- skjuten beskattning, vilka regleras i 49 kap 19 § första stycket IL. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första gången vid 2002 års taxering, jämför övergångsbestämmelserna till förslaget till lag om självdeklarationer och kontrolluppgifter i prop. 2001/02:25. 16 § Ändringen är en följd av att andelsbyten enligt 49 kap. IL benämns uppskovsgrundande andelsbyten. 84 Lagförslag i promemoria med förslag till ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag (Fi2001/483) Härigenom föreskrivs att 57 kap. 35 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 2001/02:46 Bilaga 1

57 kap.

3 §

Vid bedömningen av om ett

Vid bedömningen av om ett

företag är fåmansföretag gäller vid

företag

är

fåmansföretag

eller

tillämpning av detta kapitel, utöver

fåmanshandelsbolag

gäller

vid

vad som sägs i 56 kap. 2, 3 och

tillämpning av detta kapitel, utöver

5 §§ , följande.

vad som sägs i 56 kap., följande.

Om flera delägare själva eller

Om flera delägare själva eller

genom någon närstående är eller

genom någon närstående är eller

under något av de fem föregående

under något av de fem föregående

beskattningsåren

har

varit

beskattningsåren

har

varit

verksamma i företaget i betydande

verksamma i betydande omfattning

omfattning, skall de anses som en

i företaget eller i ett av företaget

enda person .

helt eller delvis, direkt eller

indirekt,

ägt

fåmansföretag

eller

fåmanshandelsbolag , skall de anses

som en enda delägare .

4 §

Med kvalificerad andel avses andel i ett fåmansföretag under

förutsättning att

1.

andelsägaren

eller

någon

1.

andelsägaren

eller

någon

närstående

till

honom

under

närstående

till

honom

under

beskattningsåret eller något av de

beskattningsåret eller något av de

fem

föregående

beskattningsåren

fem

föregående

beskattningsåren

varit

verksam

i

betydande

varit

verksam

i

betydande

omfattning i företaget eller i ett

omfattning i företaget eller i ett

annat

fåmansföretag

som bedriver

annat

fåmansföretag

eller

samma eller likartad

verksamhet,

fåmanshandelsbolag som bedriver

eller

samma eller

likartad

verksamhet,

eller

2. företaget, direkt eller indirekt,

2. företaget, direkt eller indirekt,

under

beskattningsåret

eller

något

under beskattningsåret eller något

av

de

fem

föregående

av

de

fem

föregående

beskattningsåren har ägt andelar i ett

beskattningsåren har ägt andelar i

annat

fåmansföretag

och

ett annat fåmansföretag eller i ett

andelsägaren eller någon närstående

fåmanshandelsbolag

och

till honom

under

beskattningsåret

andelsägaren

eller

någon

eller något av de fem föregående

närstående

till

honom

under

beskattningsåren

varit

verksam i

beskattningsåret eller något av de

betydande

omfattning

i

detta

fem

föregående

beskattningsåren

85

företag.

varit

verksam

i

betydande

Prop. 2001/02:46

omfattning i detta företag.

Bilaga 1

Om en sådan andel i ett fåmansföretag som inte skall anses vara

kvalificerad enligt bestämmelserna i första stycket förvärvats under

beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren

genom sådan utdelning på kvalificerad andel i ett annat fåmansföretag

som på grund av bestämmelserna i 42 kap. 16 § inte har beskattats, skall

villkoren i första stycket tillämpas som om det företag som den utdelade

andelen avser vore det företag som delat ut andelen.

Dör ägaren till en kvalificerad andel, anses andelen kvalificerad även

hos dödsboet. Delägare i dödsboet likställs då med närstående.

5 §

delägare

Om utomstående

i betydande

Om

utomstående

i

omfattning äger del i företaget och

betydande omfattning äger del i

har rätt till utdelning, skall en andel

företaget och, direkt eller indirekt,

anses kvalificerad bara om det

har rätt till utdelning, skall en andel

finns

särskilda

skäl.

Vid

anses kvalificerad bara om det

bedömningen

skall

förhållandena

finns

särskilda

skäl.

Vid

under beskattningsåret och de fem

bedömningen skall

förhållandena

föregående

beskattningsåren

under beskattningsåret och de fem

beaktas.

föregående

beskattningsåren

beaktas.

Med företag avses här det företag i vilket delägaren eller någon

närstående till honom varit verksam i betydande omfattning under den tid

som anges i första stycket.

Ett företag anses ägt av

Ett företag anses ägt av

utomstående till den del det varken

utomstående delägare till den del

direkt eller indirekt ägs av fysiska

denne inte

personer

som

äger

kvalificerade

1. äger kvalificerade andelar i

andelar i företaget eller i ett annat

företaget,

fåmansföretag som avses i 4 §.

2. indirekt äger andelar i

företaget

som

hade

varit

kvalificerade om de ägts direkt,

eller

3. äger kvalificerade andelar i

ett annat

fåmansföretag

eller

fåmanshandelsbolag

som avses

i

4 §.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002 och tillämpas på utdelning på och kapitalvinst vid avyttring av kvalificerad andel som sker efter den 1 februari 2001. 86 Lagförslag i promemoria med förslag till ändring i reglerna om beskattningen vid underprisöverlåtelser (Fi2001/437) Härigenom föreskrivs att 23 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

23 kap.

11 §

Om tillgången överlåts av ett

Om tillgången överlåts av ett

företag, skall överlåtelsen inte

företag, skall

överlåtelsen

inte

medföra att någon skall ta upp

medföra att någon som direkt eller

skillnaden mellan marknadsvärdet

indirekt äger andel i överlåtaren

och ersättningen som intäkt .

skall ta upp skillnaden mellan

marknadsvärdet

och

ersättningen

som utdelning. Överlåtelsen

skall

inte heller medföra att skillnaden

skall tas upp som intäkt i

inkomstslaget tjänst av

1. förvärvaren,

2. den

som

innehar

en

kvalificerad

andel i

förvärvaren,

eller

3. den som indirekt genom innehav av en kvalificerad andel äger en andel i förvärvaren. Om tillgången överlåts till en fysisk person och ersättning inte lämnas, gäller bestämmelserna i första stycket inte för det belopp som motsvarar det skattemässiga värdet av tillgången. Om ersättning lämnas med belopp som understiger det skattemässiga värdet, gäller bestämmelserna i första stycket inte det belopp som motsvarar skillnaden mellan det skattemässiga värdet och ersättningen. Om tillgången överlåts till ett svenskt handelsbolag med fysiska personer som delägare, tillämpas bestämmelserna i andra stycket på dessa personer. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002 och tillämpas på överlåtelser som görs efter den 1 februari 2001. Prop. 2001/02:46 Bilaga 2 87 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemoria med förslag till ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag (Fi2001/438) Efter remiss har yttranden över rapporten och promemorian avgetts av Riksskatteverket, Hovrätten för Västra Sverige, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Skåne län, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Stockholms Handelskammare, Närings- och teknikutvecklingsverket, Juridiska fakulteten vid Lunds universitet, Sveriges byggindustrier, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarnas Riksorganisation, Landsorganisationen i Sverige, LO, Lantbrukarnas Riksförbund, Svensk Handel, Föreningen Svensk Näringsliv (tidigare Sveriges Industriförbund och Svenska Arbetsgivareföreningen), Svenska Bankföreningen, Sveriges Advokatsamfund, Sveriges Fastighetsägareförbund och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter. Handelshögskolan i Stockholm, Internationella Handelshögskolan i Jönköping, Företagsekonomiska institutionen vid Uppsala universitet, Centralorganisationen SACO, Näringslivets nämnd för regelgranskning, Skogsägarnas Riksförbund, Svensk Industriförening, Svenska Handelskammarförbundet, Svenska Revisorssamfundet SRS, Sveriges Bokförings- och revisionsbyråers Förbund, Tjänstemännens Centralorganisation TCO och Tjänsteförbundet. Riksskatteverket har inhämtat yttranden från skattemyndigheterna i Stockholm, Göteborg, Malmö och Växjö. Stockholms Handelskammare, Föreningen Svenskt Näringsliv och Svenska Bankföreningen hänvisar i sina remissvar till ett yttrande av Näringslivets Skattedelegation. Prop. 2001/02:46 Bilaga 3 88 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över Promemoria med förslag till ändring i reglerna om beskattningen vid underprisöverlåtelser (Fi2001/437) Efter remiss har yttranden över promemorian kommit in från Riksskatteverket (RSV), Hovrätten för Västra Sverige, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Skåne län, Stockholms Handelskammare, Verket för näringslivsutveckling (NUTEK), Juridiska fakulteten vid Lunds universitet, Sveriges Byggindustrier, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarnas Riksorganisation, Landsorganisationen i Sverige (LO), Lantbrukarnas Riksförbund, Svensk Handel, Föreningen Svenskt Näringsliv (tidigare Svenska Arbetsgivarföreningen, SAF och Svenska industriförbundet), Svenska Bankföreningen, Sveriges Advokatsamfund, Sveriges Fastighetsägareförbund, och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF. Riksskatteverket har inhämtat yttranden från skattemyndigheterna i Stockholm, Göteborg, Malmö och Växjö. Stockholms Handelskammare, Svenskt Näringsliv och Svenska Bankföreningen har åberopat ett yttrande från Näringslivets Skattedelegation. Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Handelshögskolan i Stockholm, Internationella Handelshögskolan i Jönköping, Företagsekonomiska institutionen vid Uppsala universitet, Centralorganisationen SACO, Näringslivets nämnd för regelgranskning, Skogsägarnas Riksförbund, Svensk industriförening, Svenska handelskammarförbundet, Svenska Revisorssamfundet SRS, Sveriges Bokförings- och revisionsbyråers Förbund, Tjänsteförbundet och Tjänstemännens Centralorganisation, TCO har avstått från att yttra sig. Prop. 2001/02:46 Bilaga 4 89 Lagförslag i rapporten Förenklade skatteregler vid försäljning av värdepapper (Fi2001/208) i aktuell del Förslag till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 49 kap. Uppskov med beskattningen vid andelsbyten 33 § Om den avyttrade andelen är marknadsnoterad, tillämpas bestämmelserna i 3436 §§ istället för 67 §§, 10 §, 1332 §§ under förutsättning att

1.

den avyttrade andelen inte är kvalificerad, eller

2.

den avyttrade andelen inte utgör lagertillgång.

Vid tillämpningen av första stycket och 3436 §§ avses med andelsbyte ett förfarande som uppfyller villkoren i 89§§, 1112 §§ samt förutsättningarna 1 och 2 i 2 §. 34 § Ersättning i pengar skall tas upp som kapitalvinst det beskattningsår då andelsbytet sker. 35 § Den mottagna andelen skall anses förvärvad till det omkostnadsbelopp som gällde för den avyttrade andelen. 36 § Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 8 § om obegränsad skattskyldighet, skall skattepliktig kapitalvinst anses uppkomma det år sådant villkor inte längre uppfylls. Prop. 2001/02:46 Bilaga 5 90 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över rapporten Förslag om förenklade skatteregler vid försäljning av värdepapper samt promemoria om statsfinansiella effekter (Fi2001:208) Efter remiss har yttranden över rapporten och promemorian avgetts av Hovrätten för Övre Norrland, Kammarrätten i Jönköping, Länsrätten i Stockholms län, Ekobrottsmyndigheten, Statskontoret, Riksgäldskontoret, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Juridiska fakulteten vid Lunds Universitet, Närings- och teknikutvecklingsverket, Sveriges advokatsamfund, Företagarnas Riksorganisation, Kooperativa förbundet, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Landsorganisationen i Sverige, LO, Föreningen Svenskt Näringsliv, Svenska Bankföreningen, Fondbolagens förening, OM Gruppen AB, Stockholms Handelskammare, Svenska Fondhandlareföreningen, Sveriges Aktiesparares Riksförbund, Värdepapperscentralen, VPC AB. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter. Bokföringsnämnden, Företagsekonomiska institutionen vid Handelshögskolan i Göteborg, Handelshögskolan i Stockholm, Svensk Handel och Tjänsteföretagen, Svenska Revisorssamfundet, SRS, Tjänstemännens Centralorganisation, TCO, Sveriges Akademikers Centralorganisation SACO, Näringslivets nämnd för regelgranskning, NNR, Aktiefrämjandet, Obligationsfrämjandet, Stockholms Fondbörs AB, Sveriges Bokförings- och revisionsbyråers Förbund och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund. Fondbolagens förening, Svenska Bankföreningen och Svenska Fondhandlareföreningen har avgett ett gemensamt remissvar. Föreningen Svenskt Näringsliv och Stockholms Handelskammare har avgett gemensamt remissvar och hänvisat till det yttrande som Svenska Bankföreningen m.fl. lagt fram. Prop. 2001/02:46 Bilaga 6 91

Lagrådsremissens lagförslag

Prop. 2001/02:46

Bilaga 7

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att 23 kap. 11 §, 49 kap. 1, 2, 12, 14, 19, 24 och 2628 §§, 57 kap. 35 §§ samt rubriken till 49 kap. och rubrikerna närmast före 49 kap. 24 och 26 §§ skall ha följande lydelse,

dels att rubriken till bilaga 37.1 skall lyda Associationsformer som avses i 37 kap. 9 § 3, 43 a kap. 5 § 3 och 49 kap. 7 § 3: samt att rubriken till bilaga 37.2 skall lyda Skatter som avses i 37 kap. 9 § 3, 43 a kap. 5 § 3 och 49 kap. 9 § 3:,

dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 43 a kap., en ny

paragraf, 48 kap. 17 a § samt närmast före 48 kap. 17 a § en ny rubrik av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

23 kap.

11 §

Om tillgången överlåts av ett

Om tillgången överlåts av ett

företag, skall överlåtelsen inte

företag,

skall

överlåtelsen

inte

medföra att någon skall ta upp

medföra att någon som direkt eller

skillnaden mellan marknadsvärdet

indirekt äger en andel i det

och ersättningen som intäkt .

överlåtande företaget skall ta upp

skillnaden mellan marknadsvärdet

och ersättningen

som utdelning.

Överlåtelsen

skall inte

heller

medföra att skillnaden skall tas

upp som intäkt i inkomstslaget

tjänst av

1. förvärvaren,

2. den

som

innehar

en

kvalificerad

andel

i

det

förvärvande företaget, eller

3. den

som

indirekt

genom

innehav av en kvalificerad andel

äger en andel i det förvärvande

företaget.

Om tillgången överlåts till en fysisk person och ersättning inte lämnas,

gäller bestämmelserna i första stycket inte för det belopp som motsvarar

det skattemässiga värdet av tillgången. Om ersättning lämnas med belopp

som understiger det skattemässiga värdet, gäller bestämmelserna i första

stycket inte det belopp som motsvarar skillnaden mellan det

skattemässiga värdet och ersättningen.

Om tillgången överlåts till ett svenskt handelsbolag med fysiska

personer som delägare, tillämpas bestämmelserna i andra stycket på

dessa personer.

92

Prop. 2001/02:46 43 a kap. Framskjuten Bilaga 7 beskattning vid andelsbyten Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser för fysiska personer om framskjuten beskattning vid andelsbyten. Definitioner 2 § Med andelsbyte avses ett förfarande som uppfyller villkoren i 47 §§ samt följande förutsättningar:

1.

En fysisk person (

säljaren ) skall avyttra en andel ( den avyttrade andelen ) i ett företag ( det avyttrade företaget ) till ett annat företag (det köpande företaget ).

2.

Den avyttrade andelen skall vara marknadsnoterad vid tidpunkten för erbjudandet om byte och får inte vara kvalificerad eller bytas mot en kvalificerad andel.

3.

Ersättningen skall vara marknadsmässig och lämnas i form av andelar i det köpande företaget (

mottagna andelar ). Ersättningen får till en del lämnas

i

pengar, dock högst med tio procent av de mottagna andelarnas nominella värde. Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna.

93

3 §

Prop. 2001/02:46

Ett utländskt företag anses vid

Bilaga 7

tillämpning av detta kapitel höra

hemma i en stat som är medlem i

Europeiska unionen, om företaget

enligt lagstiftningen i någon sådan

stat hör hemma i staten i

skattehänseende och inte på grund

av ett skatteavtal anses ha hemvist

i en stat som inte är medlem i

unionen.

Villkor för framskjuten beskattning Säljaren 4 § Säljaren skall vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här. Det köpande företaget 5 § Det köpande företaget skall vara en juridisk person av något av följande slag:

1.

ett svenskt aktiebolag,

2.

ett utländskt bolag, eller

3.

ett annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de utländska associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag.

Det avyttrade företaget 6 § Det avyttrade företaget skall vara en sådan juridisk person som anges i 5 §. 94 Röstetal 7 § Vid utgången av det kalenderår då avyttringen sker skall det köpande företaget inneha andelar i det avyttrade företaget med ett sammanlagt röstetal som överstiger 50 procent av röstetalet för samtliga andelar i det avyttrade företaget. Om särskilda skäl medfört att det köpande företaget avyttrat andelar i det avyttrade företaget efter andelsbytet, är det tillräckligt att företaget haft ett sådant innehav vid någon tidpunkt efter andelsbytet under det nämnda kalenderåret. Första stycket gäller inte vid fusion eller fission. Beskattning av andelsbytet 8 § Ersättning i pengar skall tas upp som kapitalvinst det beskattningsår då andelsbytet sker. 9 § Den mottagna andelen skall anses förvärvad för en ersättning som motsvarar det omkostnadsbelopp som gällde för den avyttrade andelen. Har den avyttrade andelen förvärvats genom ett andelsbyte och har uppskov erhållits med kapitalvinsten enligt 49 kap. vid det andelsbytet, anses den avyttrade andelen förvärvad för det marknadsvärde som gällde för andelen vid det andelsbytet. Att uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt då äganderätten övergår till någon annan eller andelen upphör att existera framgår av 49 kap. 19 §. Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 95 10 § Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 4 § om att vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här, skall kapitalvinsten som uppkom vid andelsbytet tas upp som intäkt. 48 kap. Belopp som tagits upp som intäkt i inkomstslaget tjänst 17 a § Om en tillgång har överlåtits genom en underprisöverlåtelse till ett företag, skall det belopp som tagits upp i inkomstslaget tjänst räknas in i omkostnadsbeloppet vid avyttring av andelarna i det 1. förvärvande företaget, eller 2. företag som direkt eller

indirekt äger andelar i det

förvärvande företaget.

49 kap. Uppskov

med

beskatt-

49

kap . Uppskovsgrundande

ningen vid andelsbyten

andelsbyten

1 §

I

detta

kapitel

finns

I

detta

kapitel

finns

bestämmelser om uppskov med

bestämmelser

om uppskov

med

beskattningen vid andelsbyten.

beskattningen

vid

uppskovsgrundande andelsbyten.

I inkomstslaget näringsverksamhet gäller bestämmelserna inte bara för andelar som är kapitaltillgångar utan också för andelar som är

lagertillgångar.

Med andelsbyte avses ett

2 §

uppskovsgrundande

Med

förfarande som uppfyller villkoren

andelsbyte

avses ett förfarande

i 813 §§ samt följande

som uppfyller villkoren i 813 §§

förutsättningar:

samt följande förutsättningar:

1. En säljare ( säljaren) skall avyttra en andel ( den avyttrade andelen ) i ett företag ( det avyttrade företaget ) till ett annat företag ( det köpande

företaget ).

2. Ersättningen

skall

vara

2. Ersättningen

skall

vara

marknadsmässig

och

lämnas i

marknadsmässig

och

lämnas i

form av andelar i det köpande

form av andelar i det köpande

företaget

( mottagna

andelar ).

företaget

( mottagna

andelar ).

Ersättningen får till en del lämnas i

Ersättningen får till en del lämnas i

Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 96 pengar, dock högst med tio procent av de mottagna andelarnas nominella värde. Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalade kapitalet som belöper sig på andelarna.

pengar, dock högst

med

tio

Prop. 2001/02:46

procent av de mottagna andelarnas

Bilaga 7

nominella värde. Om det saknas

nominellt värde på de mottagna

andelarna, skall

den

högsta

ersättningen i pengar i stället

beräknas på den del av det

inbetalda kapitalet som belöper sig

på andelarna.

3. Bestämmelserna i 43 a

kap.

om framskjuten

beskattning

vid

andelsbyten är inte tillämpliga .

12 §

Vid utgången av det kalenderår

Vid utgången av det kalenderår

då avyttringen sker skall det

då avyttringen sker skall det

köpande företaget inneha andelar i

köpande företaget inneha andelar i

det avyttrade företaget med ett

det avyttrade företaget med ett

sammanlagt

röstetal

som

sammanlagt

röstetal

som

överstiger 50 procent av röstetalet

överstiger 50 procent av röstetalet

för samtliga andelar i det avyttrade

för samtliga andelar i det avyttrade

företaget.

Om

särskilda

skäl

företaget.

Om

särskilda

skäl

medfört att det köpande företaget

medfört att det köpande företaget

avyttrat andelar i det avyttrade

avyttrat andelar i det avyttrade

företaget efter andelsbytet, är det

företaget

efter

det

tillräckligt att företaget haft ett

uppskovsgrundande

andelsbytet,

sådant innehav vid någon tidpunkt

är det tillräckligt att företaget haft

efter andelsbytet under det nämnda

ett sådant innehav vid någon

kalenderåret.

tidpunkt

efter

andelsbytet

under

det nämnda kalenderåret.

Första stycket gäller inte vid fusion eller fission.

14 §

Om vinsten på den avyttrade

Om vinsten på den avyttrade

andelen skall kapitalvinstbeskattas

andelen skall kapitalvinstbeskattas

hos säljaren, skall så stor del av

hos säljaren, skall så stor del av

kapitalvinsten

som

motsvarar

kapitalvinsten

som

motsvarar

ersättningen i pengar tas upp som

ersättningen i pengar tas upp som

intäkt

det

beskattningsår

då

intäkt det beskattningsår då det

andelsbytet sker.

uppskovsgrundande

andelsbytet

sker.

Återstående del av kapitalvinsten skall fördelas på de mottagna

andelarna. Det belopp som fördelas på en andel benämns

uppskovsbelopp.

19 §

Det uppskovsbelopp som enligt

Det uppskovsbelopp som enligt

1418 §§ avser en mottagen andel

1418 §§ avser en mottagen andel

skall tas upp som intäkt senast det

skall tas upp som intäkt senast det

beskattningsår då äganderätten till

beskattningsår då äganderätten till

andelen

övergår

till

någon annan

andelen övergår till någon annan

97

eller andelen upphör att existera,

eller

andelen upphör

att

existera,

om

inte

annat

följer

av

om

inte

annat

följer

av

bestämmelserna i detta kapitel.

bestämmelserna i

detta

kapitel.

Övergår äganderätten genom

ett

andelsbyte

behöver

uppskovsbeloppet

dock

inte

tas

upp vid detta andelsbyte. I stället

fördelas detta på de mottagna

andelarna

enligt

43 a kap. och

behandlas

som

ett

sådant

uppskovsbelopp som avses i första

meningen.

Om säljaren är ett svenskt handelsbolag och om äganderätten till en delägares andel i handelsbolaget eller en delägares andel i något svenskt handelsbolag som direkt eller indirekt genom ett svenskt handelsbolag äger en andel i handelsbolaget övergår till någon annan, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt det beskattningsår då detta inträffar. Detsamma gäller om delägarens andel upphör att existera.

Efterföljande andelsbyte

Efterföljande uppskovsgrundande

andelsbyte

24 §

Om en mottagen andel avyttras genom ett andelsbyte, skall uppskovsbeloppet inte tas upp om den skattskyldige begär det. I stället övergår uppskovsbeloppet på de nya mottagna andelarna. Avyttras vid andelsbytet också andra andelar i det tidigare köpande företaget, övergår uppskovsbeloppet på samtliga nya mottagna andelar. Vid bedömningen av om det är ett andelsbyte behöver villkoren i 13 § inte vara uppfyllda. Obegränsad skattskyldighet Om en mottagen andel avyttras genom ett uppskovsgrundande andelsbyte, skall uppskovsbeloppet inte tas upp om den skattskyldige begär det. I stället övergår uppskovsbeloppet på de nya mottagna andelarna. Avyttras vid ett uppskovsgrundande andelsbyte också andra andelar i det tidigare köpande företaget, övergår uppskovsbeloppet på samtliga nya mottagna andelar. Vid bedömningen av om det är ett uppskovsgrundande andelsbyte behöver villkoren i 13 § inte vara uppfyllda. Utflyttning 26 § Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 8 § om obegränsad skattskyldighet, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt. Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 8 § om att vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt. Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 98

27 §

Prop. 2001/02:46

Var den avyttrade andelen en

Var den avyttrade andelen en

Bilaga 7

kvalificerad

andel och

gällde

kvalificerad

andel

och gällde

villkoret enligt 10 § för det

villkoret enligt 10 § för det

köpande

företagets

köpande

företagets

näringsverksamhet,

skall

näringsverksamhet,

skall

uppskovsbeloppet

tas

upp

som

uppskovsbeloppet

tas

upp

som

intäkt om villkoret inte längre är

intäkt om villkoret inte längre är

uppfyllt. Detta gäller i fråga om

uppfyllt. Detta gäller i fråga om

förändringar

i

det

köpande

förändringar

i

det

köpande

företagets

näringverksamhet

till

företagets

näringverksamhet

till

och med det tjugonde kalenderåret

och med det tjugonde kalenderåret

efter året för andelsbytet.

efter

året

för

det

uppskovsgrundande andelsbytet.

Första stycket gäller dock bara om säljaren, ensam eller tillsammans

med närstående, också vid tidpunkten för förändringen av

näringsverksamheten, direkt eller indirekt, äger andelar i det köpande

företaget med minst 25 procent av röstetalet för samtliga andelar i

företaget.

28 §

Om säljaren äger andelar av

Om säljaren äger andelar av

samma slag och sort som den

samma slag och sort som den

mottagna

andelen

vid

tidpunkten

mottagna

andelen

vid

tidpunkten

för

andelsbytet (gamla

andelar)

för

det

uppskovsgrundande

eller förvärvar sådana andelar efter

andelsbytet

(gamla

andelar)

eller

andelsbytet

(nya

andelar),

skall

förvärvar

sådana

andelar

efter

avyttringar anses ske i följande

andelsbytet

(nya

andelar),

skall

ordning:

avyttringar anses ske i följande

ordning:

4.

gamla andelar,

4.

gamla andelar,

5.

mottagna andelar,

5.

mottagna andelar,

6.

nya andelar.

6.

nya andelar.

57 kap.

3 §

Vid bedömningen av om ett

Vid bedömningen av om ett

företag är fåmansföretag gäller vid

företag

är

fåmansföretag

eller

tillämpning av detta kapitel, utöver

fåmanshandelsbolag

gäller

vid

vad som sägs i 56 kap. 2, 3 och

tillämpning av detta kapitel, utöver

5 §§ , följande.

vad som sägs i 56 kap., följande.

Om flera delägare själva eller

Om flera delägare själva eller

genom någon närstående är eller

genom någon närstående är eller

under något av de fem föregående

under något av de fem föregående

beskattningsåren

har

varit

beskattningsåren

har

varit

verksamma i företaget i betydande

verksamma

i

betydande

omfattning, skall de anses som en

omfattning i företaget eller i ett av

enda person .

företaget helt eller delvis, direkt

eller

indirekt,

ägt

fåmansföretag

eller fåmanshandelsbolag , skall de

anses som en enda delägare .

99

4 § Med kvalificerad andel avses andel i ett fåmansföretag under

förutsättning att

1. andelsägaren

eller

någon

1. andelsägaren

eller

någon

närstående

till

honom

under

närstående

till

honom

under

beskattningsåret eller något av de

beskattningsåret eller något av de

fem

föregående

beskattningsåren

fem

föregående

beskattningsåren

varit

verksam

i

betydande

varit

verksam

i

betydande

omfattning i företaget eller i ett

omfattning i företaget eller i ett

annat fåmansföretag som bedriver

annat fåmansföretag eller i ett

samma eller

likartad

verksamhet,

fåmanshandelsbolag som bedriver

eller

samma eller

likartad

verksamhet,

eller

2. företaget, direkt eller indirekt,

2. företaget, direkt eller indirekt,

under beskattningsåret eller något

under beskattningsåret eller något

av

de

fem

föregående

av

de

fem

föregående

beskattningsåren har ägt andelar i

beskattningsåren har ägt andelar i

ett

annat

fåmansföretag

och

ett annat fåmansföretag eller i ett

andelsägaren

eller

någon

fåmanshandelsbolag

och

närstående

till

honom

under

andelsägaren

eller

någon

beskattningsåret eller något av de

närstående

till

honom

under

fem

föregående

beskattningsåren

beskattningsåret eller något av de

varit

verksam

i

betydande

fem

föregående

beskattningsåren

omfattning i detta företag.

varit

verksam

i

betydande

omfattning i

detta fåmansföretag

eller fåmanshandelsbolag.

Om en sådan andel i ett fåmansföretag som inte skall anses vara kvalificerad enligt bestämmelserna i första stycket förvärvats under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren genom sådan utdelning på kvalificerad andel i ett annat fåmansföretag som på grund av bestämmelserna i 42 kap. 16 § inte har beskattats, skall villkoren i första stycket tillämpas som om det företag som den utdelade aktien avser vore det företag som delat ut aktien. Dör ägaren till en kvalificerad andel, anses andelen kvalificerad även

hos dödsboet. Delägare i dödsboet likställs då med närstående.

5 §

direkt

eller

Om utomstående

i betydande

Om utomstående,

omfattning äger del i företaget och

indirekt , i betydande omfattning

har rätt till utdelning, skall en

äger del i företaget och, direkt

andel anses kvalificerad bara om

eller indirekt, har rätt till

det finns särskilda skäl. Vid

utdelning, skall en andel anses

bedömningen

skall

förhållandena

kvalificerad bara om det finns

under beskattningsåret och de fem

särskilda

skäl. Vid bedömningen

föregående

beskattningsåren

skall

förhållandena

under

beaktas.

beskattningsåret

och

de

fem

föregående

beskattningsåren

beaktas.

Med företag avses här det företag i vilket delägaren eller någon närstående till honom varit verksam i betydande omfattning under den tid som anges i första stycket. Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 100 Ett företag anses ägt av utomstående till den del det varken direkt eller indirekt ägs av fysiska personer som äger kvalificerade andelar i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 4 §.

Ett företag anses ägt av Prop. 2001/02:46 utomstående utom till den del Bilaga 7 delägare i företaget

1.

äger kvalificerade andelar i företaget,

2.

indirekt äger andelar i företaget som hade varit kvalificerade om de ägts direkt, eller

3.

äger kvalificerade andelar i ett annat fåmansföretag som avses

i

4 § eller andelar i ett fåmanshandelsbolag som avses i den paragrafen.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2.

Den nya bestämmelsen i 23 kap. 11 § tillämpas på överlåtelser efter den 1 februari 2001.

3.

Bestämmelsen i 48 kap. 17 a § tillämpas på avyttringar efter den 1 februari 2001.

4.

Bestämmelserna i 43 a kap. och de nya bestämmelserna i 49 kap. 1, 2, 12, 14, 19, 24 och 

2628 §§ tillämpas på avyttringar efter ikraftträdandet.

5.

Om den skattskyldige begär det skall bestämmelserna i 43 a kap. tillämpas vid 2002 års taxering på andelsbyten som uppfyller villkoren i det kapitlet.

6.

I fråga om uppskovsbelopp på mottagna andelar som erhållits enligt äldre bestämmelser gäller bestämmelserna i 49 kap. 19 §, 

2426 §§ och 2831 §§ i deras lydelse före ikraftträdandet. Om en sådan mottagen andel därefter avyttras genom ett andelsbyte och bestämmelserna i nya 43 a kap. är tillämpliga skall denna andel anses vara förvärvad för det marknadsvärde som gällde för andelen vid det andelsbyte på vilket äldre bestämmelser har tillämpats.

7.

De nya bestämmelserna i 57 kap. 

35 §§ tillämpas på utdelning på och kapitalvinst vid avyttring av kvalificerad andel efter den 1 februari 2001. 101 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet

dels att det skall införas en ny paragraf, 1 a §, samt före 1 a § en ny rubrik av följande lydelse ,

dels att 2 kap. 8 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. Definitioner 1 a § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229).

2

kap.

8 § En kronofogdemyndighet får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 15, 9 och 10. Direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 4, 5, 9 och 10 får endast avse den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndigheten eller make till gäldenären eller någon annan

som likställs med make.

Tullverket

får ha

direktåtkomst

Tullverket får ha direktåtkomst

till uppgifter som avses i 3 § 15,

till uppgifter som avses i 3 § 15,

9 och 10. Åtkomsten får endast

9 och 10. Åtkomsten får endast

avse den som är eller kan antas

avse den som är eller kan antas

vara

gäldenär

enligt

vara

gäldenär

enligt

tullagstiftningen eller

skyldig att

tullagstiftningen , skyldig att betala

betala skatt för vara vid import.

skatt för vara vid import eller

föremål

för

Tullverkets

kontrollverksamhet

enligt

lagen

(1998:506) om punktskattekontroll

av

transporter

m.m.

av

alkoholvaror,

tobaksvaror

och

mineraloljeprodukter.

Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter direktåtkomst enligt första och andra stycket får omfatta. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 102 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

7 §

Riksskatteverket

och

Riksskatteverket

och

skattemyndigheterna

får

ha

skattemyndigheterna

får

ha

direktåtkomst till uppgifter

som

direktåtkomst till

uppgifter

som

avses i 3 § 1, 2, 57, 10 och 11 i

avses i 3 § 1, 2, 57, 10 och 11 i

fråga om personer som är eller kan

fråga om personer som är eller kan

antas vara skattskyldiga.

antas vara

skattskyldiga

eller

förekommer i ett ärende enligt

lagen

(1998:506)

om

punktskattekontroll

av

transporter

m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror

och mineraloljeprodukter .

Kronofogdemyndigheterna får ha direktåtkomst till uppgifter som avses i 3 § 1, 2, 57, 10 och 11 i fråga om den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndigheten eller make till gäldenären eller någon annan som likställs med make. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter direktåtkomst enligt första stycket får omfatta. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 103 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet Härigenom föreskrivs att 2 kap. 28 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

28 §

En enskild får ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i databasen som får lämnas ut till honom om regeringen har meddelat

föreskrifter om det.

En sökande får ha direktåtkomst

Om regeringen har medgivit det

får en enskild ha direktåtkomst till

till uppgifter om mål eller ärenden

uppgifter om mål eller ärenden där

där han är sökande om regeringen

han är sökande, dock inte till

har medgivit det, dock inte till

handlingar som avses i 24 §.

handlingar som avses i 24 §.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Prop. 2001/02:46 Bilaga 7 104

Lagrådet

Prop. 2001/02:46

Bilaga 8

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2001-10-10

Närvarande: f.d. justitierådet Hans Danelius, regeringsrådet Gustaf
[REDACTED_EFTERNAMN], justitierådet Dag Victor.

Enligt en lagrådsremiss den 20 september 2001 (Finansdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2.

lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet,

3.

lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet,

4.

lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna Maria Hillberg, Christina[REDACTED_EFTERNAMN] och Cecilia Mauritzon. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

43 a kap. och 49 kap.

Den lösning som föreslås i lagrådsremissen innebär att det i ett nytt 43 a

kap. i inkomstskattelagens avdelning Inkomstslaget kapital tas in

bestämmelser om kontinuitet vid beskattningen vid vissa andelsbyten. I

huvudsak är det fråga om fysiska personers byten av marknadsnoterade

aktier mot andra sådana aktier.

I avdelningen Kapitalvinster och kapitalförluster, som innehåller regler

för både inkomstslaget näringsverksamhet och inkomstslaget kapital,

ingår 49 kap. om uppskov med beskattningen vid andelsbyten.

Tillämpningsområdet för reglerna i detta kapitel begränsas enligt

förslaget så att dessa regler inte blir tillämpliga i de fall då 43 a kap. skall

tillämpas.

Reglerna i 43 a kap. och 49 kap. är emellertid uppbyggda på likartat

sätt och vissa definitioner och andra bestämmelser är desamma. För att

göra de regler som gäller olika byten av andelar mera överskådliga vill

Lagrådet förorda att de nya reglerna tas in i 49 kap. Den omständigheten

att dessa nya regler inte skall tillämpas i inkomstslaget

näringsverksamhet bör inte hindra att regler för olika andelsbyten på

detta sätt sammanförs till ett kapitel.

Oavsett om de olika bytena behandlas i ett eller två kapitel är det

angeläget att förhållandet mellan dem klargörs. Enligt lagrådsremissen

betecknas de nya bytena som "andelsbyten" medan de byten som

berättigar till uppskov betecknas som "uppskovsgrundande andelsbyten".

När termen andelsbyte används i lagtexten syftas alltså bara på

andelsbyten med framskjuten beskattning, något som inte alltid är lätt att

förstå.

105

I ett utvidgat 49 kap. bör först ges en definition av andelsbyten utifrån de kännetecken som är gemensamma för båda slagen av byten. I följande paragrafer bör därefter de särskilda villkor anges som gäller för att beskattningen skall skjutas fram och för att uppskov skall medges. Lagrådet överlämnar som bilaga en inom Lagrådet utarbetad skiss till ett reviderat 49 kap. 43 a kap. 10 § Bestämmelsen bör kompletteras med en föreskrift om hur kapitalförlust skall behandlas (jfr 12 § i bilagan). 57 kap. 3 § Enligt nuvarande lydelse av första stycket skall vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag bl.a. 56 kap. 2, 3 och 5 §§ iakttas vid tillämpning av 57 kap. Hänvisningen till vissa paragrafer i 56 kap. framstår närmast som en erinran om att det är i dessa paragrafer som den generella definitionen av begreppet fåmansföretag finns (jfr 2 kap. 1 §). Att som nu föreslås generellt hänvisa till 56 kap. skapar oklarhet bl.a. vad gäller dödsbon (jfr 56 kap. 7 §) och kan inte motiveras av utvidgningen till fåmanshandelsbolag (dessa definieras i 56 kap. 4 och 5 §§). Lagrådet förordar därför att en hänvisning görs enbart till 56 kap. 2-5 §§. 57 kap. 5 § I den promemoria som föregick lagrådsremissen inleddes paragrafen med "Om utomstående delägare...". Enligt 56 kap. 6 § kan endast fysiska personer vara delägare. Enligt 56 kap. 7 § gäller vad som sägs om fysisk person i det kapitlet inte dödsbon. Efter påpekanden vid remissbehandlingen har i första stycket uttrycket "utomstående delägare" ersatts med "utomstående" i syfte att möjliggöra att dödsbon, stiftelser m.fl. skall kunna omfattas av utomståendedefinitionen. I den föreslagna lagtexten förekommer emellertid ordet "delägare" med syftning på innehavare av sådana andelar som inte skall anses ägda av utomstående. Om ägaren till en kvalificerad andel dör anses enligt 57 kap. 4 § sista stycket andelen kvalificerad även hos dödsboet. Godtas Lagrådets förslag avseende 57 kap. 3 § talar önskemålet att även dödsbons innehav av kvalificerade andelar m.m. skall beaktas för att orden "delägare i företaget" byts ut mot "fysiska personer". Med den formuleringen kommer dödsbon att omfattas med stöd av den allmänna principen att vad som gäller för fysiska personer gäller också för dödsbon (4 kap. 1 och 2 §§). Lagrådet har här utgått från att tredje stycket 3 inte hindrar ett sådant utbyte och att indirekt ägda andelar inte behöver beaktas enligt den punkten. Övergångsbestämmelserna I övergångsbestämmelserna föreslås att de nya bestämmelserna i 23 kap. 11 §, 48 kap. 17 a § och 57 kap. 3-5 §§ skall tillämpas retroaktivt på Prop. 2001/02:46 Bilaga 8 106 förhållanden som inträffat efter den 1 februari 2001. Detta motiveras med att regeringen i skrivelse den 1 februari 2001 till riksdagen (Skr. 2000/01:64) aviserade att lagändringar skulle komma att föreslås i de frågor som behandlas i de nämnda paragraferna. Såvitt gäller bestämmelsen om beskattning vid underprisöverlåtelser anges i lagrådsremissen att regeringen, för att förhindra att den gällande bestämmelsen används för att uppnå otillbörliga skatteförmåner, finner det angeläget att den föreslagna ändringen kan börja tillämpas på överlåtelser som sker efter det att innehållet i en inom Finans- departementet upprättad promemoria blev känt (s. 40 i remissen). I övrigt hänvisas i lagrådsremissen till regeringens skrivelse till riksdagen, vari uttalades att det enligt regeringens bedömning var angeläget att de nya regler som aviserades i skrivelsen skulle, för att förhindra skatteplanering i syfte att erhålla skattelättnader, tillämpas från dagen efter det att skrivelsen överlämnats till riksdagen (s. 9 i skrivelsen). I 2 kap. 10 § regeringsformen förbjuds retroaktiv skattelagstiftning med vissa undantag. Ett undantag är att en ny skattelag som aviserats i en skrivelse från regeringen till riksdagen får, om riksdagen finner särskilda skäl påkalla det, tillämpas retroaktivt från tidpunkt efter det att skrivelsen överlämnats till riksdagen. Det ankommer alltså på riksdagen att bedöma om det finns särskilda skäl till retroaktiv tillämpning med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § regeringsformen. Lagrådet vill i detta sammanhang erinra om att lagrådsremissen innehåller förslag till olika lagändringar och att frågan om det finns särskilda skäl för att tillämpa de nya bestämmelserna redan från den 1 februari 2001 bör bedömas separat för vart och ett av förslagen. Lagrådet konstaterar också att frågan om kravet på särskilda skäl är uppfyllt behandlas i allmänna ordalag i lagrådsremissen och i skrivelsen till riksdagen. Förslaget till lag om ändring i lagen om behandling av uppgifter i Tullverkets verksamhet 2 kap. 7 § I paragrafen föreslås ett tillägg av innebörd att Riksskatteverket och skattemyndigheterna skall få direktåtkomst till vissa personuppgifter avseende inte bara personer som är eller kan antas vara skattskyldiga utan också andra personer som förekommer i ett ärende enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Syftet med den nu föreslagna utvidgningen av Riksskatteverkets och skattemyndigheternas rätt till direktåtkomst anges i motiven vara att de därigenom skall få tillgång till uppgifter i tulldatabasen i samma omfattning som de tidigare hade terminalåtkomst till tullregistret (s. 51 i remissen). Enligt 6 § andra stycket tullregisterlagen (1990:137) gällde att Riksskatteverket fick ha terminalåtkomst till uppgifter om kontroll och beslut enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Skattemyndighets rätt till terminalåtkomst reglerades i 6 § tredje stycket och var mera begränsad såtillvida som det där föreskrevs att skattemyndighet som Prop. 2001/02:46 Bilaga 8 107

regeringen bestämde skulle för ändamål som avsågs i 2 § andra stycket,

Prop. 2001/02:46

dvs. för prövning, tillsyn samt revisions- och annan kontrollverksamhet

Bilaga 8

enligt vissa angivna lagar, ha terminalåtkomst till motsvarande uppgifter.

Lagrådet konstaterar att den nu föreslagna bestämmelsen går längre än

tidigare gällande bestämmelser dels genom att likställa Riksskatteverkets

och skattemyndigheternas direktåtkomst till personuppgifter i ärenden

om punktskattekontroll, dels genom att det enligt förslaget för åtkomst

endast skall krävas att det är fråga om personer som förekommer i ett

ärende. Lagrådet erinrar vidare om att regeringen i prop. 2000/01:33 s.

179 framhöll att åtkomsten skulle vara begränsad till uppgifter som

behövdes för handläggningen av ett skatteärende och att det inte var

fråga om en rätt att fritt söka i databasen. Den nu valda formuleringen

synes inte ge uttryck för sådana begränsningar i rätten till direktåtkomst.

Lagrådet vill förorda att orden som förekommer i ett ärende utbyts mot

som behövs för prövningen av ett ärende eller någon liknande

formulering.

Övriga lagförslag Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 108

Bilaga

Prop. 2001/02:46

49 kap. Beskattning vid andelsbyten

Bilaga 8

Innehåll

1 § I detta kapitel finns bestämmelser om andelsbyten. Bestämmelserna avser

-

definitioner i 2 och 3 §§,

-

andelsbyten med framskjuten beskattning i 

4-12 §§, och

-

uppskovsgrundande andelsbyten i 

13-42 §§. Bestämmelserna om uppskovsgrundande andelsbyten gäller i inkomstslaget näringsverksamhet inte bara för andelar som är kapitaltillgångar utan också för andelar som är lagertillgångar. Definitioner 2 § Med andelsbyte avses ett förfarande där en säljare ( säljaren ) avyttrar en andel ( den avyttrade andelen ) i ett företag ( det avyttrade företaget ) till ett annat företag ( det köpande företaget ) mot ersättning i form av andelar i det köpande företaget ( mottagna andelar ). Ersättningen vid ett andelsbyte skall vara marknadsmässig och får till en del lämnas också i pengar, dock högst med tio procent av de mottagna andelarnas nominella värde. Om det saknas nominellt värde på de mottagna andelarna, skall den högsta ersättningen i pengar i stället beräknas på den del av det inbetalda kapitalet som belöper sig på andelarna. 3 § Ett utländskt företag anses vid tillämpningen av detta kapitel höra hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen, om företaget enligt lagstiftningen i någon sådan stat hör hemma i staten i skattehänseende och inte på grund av ett skatteavtal anses ha hemvist i en stat som inte är medlem i unionen. Andelsbyten med framskjuten beskattning Villkor för framskjuten beskattning Sammanfattande villkor 4 § För att beskattningen skall skjutas fram skall villkoren i 5-9 §§ vara uppfyllda. Säljaren 5 § Säljaren skall vara en fysisk person som är bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här. 109 Det köpande företaget 6 § Det köpande företaget skall vara en juridisk person av något av följande slag:

1.

ett svenskt aktiebolag,

2.

ett utländskt bolag, eller

3.

ett annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de utländska associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag.

Den avyttrade andelen 7 § Den avyttrade andelen skall vara marknadsnoterad vid tidpunkten för erbjudandet om byte och varken den andelen eller mottagen andel får vara kvalificerad. Det avyttrade företaget 8 § Det avyttrade företaget skall vara en sådan juridisk person som avses i 6 §. Röstetal 9 § Vid utgången av det kalenderår då avyttringen sker skall det köpande företaget inneha andelar i det avyttrade företaget med ett sammanlagt röstetal som överstiger 50 procent av röstetalet för samtliga andelar i det avyttrade företaget. Om särskilda skäl medfört att det köpande företaget avyttrat andelar i det avyttrade företaget efter andelsbytet, är det tillräckligt att företaget haft ett sådant innehav vid någon tidpunkt efter andelsbytet under det nämnda kalenderåret. Första stycket gäller inte vid fusion eller fission. Beskattning av andelsbytet 10 § Vid andelsbyten som uppfyller villkoren i 5-9 §§ skall beskattning med anledning av andelsbytet det beskattningsår då bytet sker avse bara ersättning i pengar. Sådan ersättning skall anses som kapitalvinst och tas upp som intäkt. 11 § De mottagna andelarna skall anses förvärvade för en ersättning som motsvarar det omkostnadsbelopp som gällde för den avyttrade andelen. Har den avyttrade andelen förvärvats genom ett andelsbyte och har uppskov erhållits med beskattning av kapitalvinsten vid det andelsbytet, anses den avyttrade andelen förvärvad för det marknadsvärde som då gällde för andelen. Av 29 § framgår vid vilken tidpunkt uppskovsbeloppet skall tas upp som intäkt. 12 § Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 5 § att vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här, skall kapitalvinst som Prop. 2001/02:46 Bilaga 8 110

uppkom vid andelsbytet tas upp som intäkt medan kapitalförlust skall

Prop. 2001/02:46

dras av enligt de bestämmelser som gäller för kapitalförluster. Vid

Bilaga 8

beräkningen av det skattemässiga resultatet av andelsbytet skall som

ersättning för den avyttrade andelen anses endast sådan ersättning som

inte utgått i pengar.

Uppskovsgrundande andelsbyten Tillämpningsområde 13 § Vid en fusion eller fission skall, vid tillämpning av bestämmelserna om uppskovsgrundande andelsbyten,... 14 § Bestämmelserna om uppskovsgrundande andelsbyten får inte... Begäran 15 § Handelsbolag som ägs genom handelsbolag 16 § Det som sägs i 15 § andra stycket, 25 och 28 §§ samt 29 § andra stycket om.... Villkor för uppskov med beskattningen Sammanfattande villkor 17 § För att uppskov skall medges skall villkoren i 18-23 §§ vara uppfyllda. Säljaren 18 § Om säljaren är en fysisk person, skall han vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här. Det köpande företaget 19 § Det köpande företaget skall vara ett sådant företag som avses i 6 §. Verksamhetskrav när den avyttrade andelen är kvalificerad 20 § Det avyttrade företaget 21 § Det avyttrade företaget skall vara ett sådant företag som avses i 6 § eller en svensk ekonomisk förening. 111

Röstetal

Prop. 2001/02:46

Bilaga 8

22 § I fråga om det

köpande företagets röstetal för andelar i det

avyttrade företaget gäller bestämmelserna i 9 §. Vinst 23 § Beskattning av andelsbytet och uppskovsbeloppets storlek Andel som kapitalvinstbeskattas 24 § 25 § 26 § Andel som var lagertillgång 27 § 28 § Beskattning av uppskovsbeloppet Huvudregel 29 § Det uppskovsbelopp som enligt 22-30 §§ avser en mottagen andel skall tas upp som intäkt senast det beskattningsår då äganderätten till andelen övergår till någon annan eller andelen upphör att existera, om inte annat följer av bestämmelserna i detta kapitel. Övergår äganderätten genom ett andelsbyte med framskjuten beskattning behöver uppskovsbeloppet inte tas upp som intäkt. Uppskovsbeloppet fördelas i stället på de vid andelsbytet mottagna andelarna och beskattas på sätt som anges i första meningen. Om.... Uttagsbeskattning 30 § Om.....av 29 §. Efterföljande underprisöverlåtelse 31 § Efterföljande koncernintern avyttring

32

§

33

§

112

Efterföljande uppskovsgrundande andelsbyte

Prop. 2001/02:46

34 § Om en mottagen andel avyttras genom ett uppskovsgrundande

Bilaga 8

andelsbyte,...

Vid bedömningen av om det är ett uppskovsgrundande andelsbyte

behöver villkoren i 23 § inte vara uppfyllda.

Efterföljande arv m.m.

35

§

Utflyttning

36

§ Om en fysisk person inte längre uppfyller villkoret i 18 § att vara bosatt i Sverige eller stadigvarande vistas här, skall uppskovsbeloppet tas upp som intäkt.

Verksamhetsvillkoret 37 § Övriga bestämmelser Turordning vid avyttring av andelar i det köpande företaget 38 § Omför det uppskovsgrundande andelsbytet Genomsnittsmetoden 39 § Uppdelning och sammanläggning av uppskovsbelopp 40 och 41 §§ Lättnadsbelopp och gränsbelopp 42 §

------

Kommentar beträffande 9, 13 och 22 §§ . I 7 § andra stycket i lagrådsremissen finns en bestämmelse om fusion/fission (samma lydelse i nuvarande 49 kap. 12 § andra stycket). Detta väcker frågan om inte också andelsbytena med framskjuten beskattning bör ha en sådan bestämmelse om tillämpningsområde som finns i nuvarande 49 kap. 4 §. 113

Finansdepartementet

Prop. 2001/02:46

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 oktober 2001 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2001/02:46 Ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag, m.m. 114