Avgiften till

Europeiska

gemenskapen

 27

.

Avgiften till Europeiska gemenskapen

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 7

3 Redovisning av EU-budgetens utfall 1996 9

4 Mål för utgiftsområdet 11

5 Bemyndiganden 13

6 Anslag 15

A1 Tullavgift 15

A2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 15

A3 Mervärdesskattebaserad avgift 16

A4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 16

.

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att göra högst de åtaganden

som följer av EU-budgeten för budgetåret 1998

avseende åtagandebemyndiganden,

2. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 27 Avgiften till de europeiska

gemenskaperna enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

TUSENTAL KR

A 1 Tullavgift

ramanslag

2 934 000

A 2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

ramanslag

362 000

A 3 Mervärdesskattebaserad avgift

ramanslag

8 093 000

A 4 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten

ramanslag

8 256 000

Summa för utgiftsområdet

19 645 000

.

.

.2 Inledning

Omfattning/ändamål

Europeiska unionen disponerar en budget för finansiella

åtaganden på unionsnivå. Denna upprättas med stöd av

artikel 199 i fördraget om Europeiska unionen.

Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs.

avgifter från medlemsländerna, fastställs i fördragets

artikel 201 och i rådets beslut om systemet för

gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euro-

atom).

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till EU-

budgeten. Utgifterna för budgetåret 1998 avser Sveriges

betalningar under budgetåret till Europeiska

kommissionen avseende EU-budgeten för 1998

inklusive eventuella korrigeringar avseende tidigare år.

Avgiften kan under året förändras till följd av faktisk

uppbörd avseende tullar och importavgifter, utfallet av

EU-budgeten tidigare år, tilläggsbudgetar på

gemenskapsnivå, valutakursförändringar samt andra

korrigeringar av avgiften. EU-budgeten fastställs i ecu,

men betalning av avgiften sker i kronor. Betalningen av

vissa delar av avgiften grundas på en betalningsbegäran

från kommissionen beräknad utifrån budgeten och

omräknad till kronor. Den kurs som därvid används är

inte densamma som den som används vid omräkningen

av svenska budgeteringsunderlag från kronor till ecu vid

beredningen av EU-budgeten.

Avgiften består av fyra komponenter, nämligen

tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och

sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt

avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. Vid

beräkningen av de två sistnämnda har hänsyn tagits till

Sveriges andel av finansieringen av den budgetreduktion

Storbritannien enligt rådsbeslutet om egna medel

erhåller.

Återbetalning av delar av avgiften enligt den s.k.

infasningsöverenskommelsen budgeteras under

inkomsttitel 7111 Återbetalning avseende avgiften till

gemenskapsbudgeten. Denna återbetalning upphör efter

1998.

Avgiften har reviderats i förhållande till de

beräkningar som presenterades i regeringens

ekonomiska vårproposition. Beräkningen utgår från

kommissionens budgetförslag, vilket för närvarande är

under behandling av rådet och parlamentet.

Förändringarna i förhållande till den ekonomiska

vårpropositionen föranleds dels av justering av

antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter,

mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt

växelkurs, dels av justering av uttagsandelarna med

hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag för

1998. För betalningar avseende 1998 har kursen 8,54

kr/ecu använts.

UTGIFTSUTVECKLINGEN INOM UTGIFTSOMRÅDE 27

 (MILJONER KRONOR):

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

Tullavgift

4 902

3 046

3 230

2 750

2 934

3 117

3 320

Särskilda jordbrukstullar och

sockeravgifter

326

222

570

270

362

385

410

Mervärdesskattebaserad avgift

12 491

8 087

8 215

8 033

8 093

7 888

8 290

Avgiften baserad på

bruttonationalinkomsten

7 154

5 419

8 038

7 608

8 256

8 930

8 962

Totalt för utgiftsområde 27

24 873

16 774

20 053

18 661

19 645

20 320

20 982

.

3 Redovisning av EU-budgetens utfall 1996

EU-budgeten omfattar framför allt unionens utgifter

inom ramen för den första pelaren, men utgifter inom

de övriga pelarna kan i viss utsträckning täckas inom

budgeten. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under

anslag och bemyndiganden, på unionsnivå benämnda

betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden.

Kommissionen lämnar, i enlighet med

budgetförordningen av den 21 december 1977, en

årsredovisning.

År 1996 uppgick inkomsterna till 81 275 miljoner

ecu netto, varav 70 259 miljoner ecu egna medel,

10 055 miljoner ecu avsåg disponibla överskott och 961

miljoner ecu övriga inkomster (varav 45 miljoner ecu

avsåg EFTA:s deltagande i programsamarbetet).

Utgifterna täckta av betalningsbemyndiganden uppgick

enligt årsredovisningen till 77 454 miljoner ecu netto,

vilket med kursen 8,628 kr/ecu (den kurs som används i

redovisningen) motsvarar 668 273 miljoner kronor. Av

dessa avsåg 55 miljoner ecu EFTA-betalningar. Under

året redovisades en kursvinst om 423 miljoner ecu.

Redovisat underskridande uppgick till 4 388 miljoner

ecu (varav 4 miljoner ecu avser EFTA). Motsvarande

siffra uppgick 1995 till 9 220 miljoner ecu.

Totalt ianspråktagna åtagandebemyndiganden

inklusive åtaganden avseende tredje land och

bemyndiganden överförda från tidigare budgetår

uppgick till 83 737 miljoner ecu, eller 722 483 miljoner

kronor. Under året disponibla bemyndiganden uppgick

till 86 935 miljoner ecu. Utnyttjandegraden för

åtagandebemyndiganden uppgick därmed till 96,3 %.

Utgifterna (anslag/betalningsbemyndiganden)

fördelade sig enligt följande (miljoner ecu):

UTGIFTSFÖRDELNING EG-BUDGETEN 1996

UTGIFTSKATEGORI

BELOPP

MILJONER ECU

ANDEL I

PROCENT

Jordbruksstöd

39 469

51,0

Strukturåtgärder

24 459

31,6

Interna åtgärder

4 610

5,9

Utrikesåtgärder

3 874

5,0

Administration

4 106

5,3

Reserver

235

0,3

Kompensationer

till nya

medlemsläner

(s.k. infasning)

701

0,9

Totalt

77 454

100

Den svenska avgiften för 1996 uppgick till 16 774

miljoner kronor. Återbetalningen till följd av

infasningsöverenskommelsen motsvarade 3 622

miljoner kronor. Nettoavgiften blev därmed 13 152

miljoner kronor.

Avgiften fördelade sig med 3 268 miljoner kronor på

s.k. traditionella egna medel, dvs. tullar (3 046 miljoner

kronor), särskilda tullar på jordbruksprodukter och

sockeravgifter (222 miljoner kronor), och med 12 160

miljoner kronor på momsavgift (8 087 miljoner kronor)

och BNI-avgift (5 419 miljoner kronor), inklusive

Sveriges andel av finansieringen av Storbritanniens

budgetreduktion.

4 Mål för utgiftsområdet

Målen för den svenska EU-budgetpolitiken ligger fast i

enlighet med riksdagens beslut (prop. 1994/95:40,

1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a.

att Sverige skall verka för en effektiv och återhållsam

budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att vi

skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid

användningen av EU:s budgetmedel.

Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de

ramar som sätts av beslutet om egna medel och det

fleråriga budgetbeslutet, det s.k. finansiella

perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom

rådet och EU-parlamentet. Sverige har inom ramen för

de förutsättningar detta ger strävat efter en budget på

unionsnivå som speglar den restriktivitet som gäller för

den nationella budgetpolitiken inom Sverige och ett stort

antal av de övriga medlemsländerna.

I behandlingen av 1997 års EU-budget beslutade

rådet och parlamentet en besparing om 2 miljarder ecu

(ca 17 miljarder kronor) jämfört med kommissionens

ursprungliga budgetförslag.

För svenskt vidkommande utgör fortsatt restriktivitet

en utgångspunkt vid den pågående behandlingen av

1998 års budgetförslag.

Budgetpolitiken på lite längre sikt kommer i stor

utsträckning att styras av det kommande beslutet om

finansiella ramar efter 1999. Även i detta arbete

kommer de av regering och riksdag fastlagda

budgetpolitiska riktlinjerna att utgöra grunden för

svenska ställningstaganden.

.

5 Bemyndiganden

Finansieringen av budgeten med avgifter från

medlemsländerna avser utgifterna enligt

betalningsbemyndiganden (anslag).

Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma

direkta betalningsansvar men uttrycker utgiftsåtagandet

för flera kommande år.

Tilldelningen av bemyndiganden styrs dels av

tidigare fattade beslut, dels av den årliga

budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till

långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans

uppnås mellan tilldelningen av anslag och

bemyndiganden och att även tilldelningen av

bemyndiganden präglas av återhållsamhet.

Åtagandebemyndiganden svarar inte direkt mot egna

medel, dvs. medlemsländernas avgifter ett visst år.

Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs.

anslagen (betalningsbemyndiganden), kan dock

användas som grov fördelning av åtagandet på

medlemsländerna.

I kommissionens budgetförslag föreslås att

åtagandebemyndiganden om 91 350 miljoner ecu skall

ställas till förfogande för 1998. Sveriges andel av detta

uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel

till 2,7 %, dvs. 2 466 miljoner ecu, motsvarande ca 21

060 miljoner kronor. Budgetförslaget är för närvarande

föremål för budgetberedning inom unionens

budgetmyndigheter (rådet och parlamentet).

Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att

riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda sig högst det

utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget vad

gäller åtagandebemyndiganden.

.

6 Anslag

A1 TULLAVGIFT

1995/96

Utgift

4 902

410

1

Anslag

s-

sparan

de

ej

medgivet

Därav

1996

Utgift

3 046

000

1997

Anslag

3 230

000

Utgifts

-

progno

s

2 750

000

1998

Förslag

2 934

000

1999

Beräkna

t

3 117

000

2000

Beräkna

t

3 320

000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna

medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför

gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock

behålla tio procent av uppburna medel för att täcka

administrativa kostnader i samband med uppbörden.

Anslaget avser inbetalningen till Europeiska

kommissionen, dvs. de nittio procent av uppbörden som

tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras

och redovisas i sin helhet under inkomsttitel 1471

Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan

tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen (t.ex.

betalningar som hänför sig till ärenden före år 1995).

Tullavgiften för 1995 uppgick till 3 124 miljoner

kronor och för 1996 till 3 046 miljoner kronor. För

budgetåret 1995/96 innebär detta ett utfall på 4 902

miljoner kronor, vilket jämfört med statsbudgetens

6 700 miljoner kronor innebär ett underskridande om 1

798 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

För såväl 1995 som 1996, dvs. budgetåren 1994/95

samt 1995/96, budgeterades dessa poster utifrån tidigare

svenska utfallssiffror vilka justerats med hänsyn till

antaganden om ekonomins utveckling och med hänsyn

till unionens regelverk. Utfall och handelsstatistik tyder

dock på att handelsmönstret sedan anslutningen till

unionen förändrats på sådant sätt att importvolymen från

länder utanför unionen minskat. Det förefaller också att

förtullning i vissa fall sker i andra EU-länder för varor

där Sverige utgör slutdestination. Detta föranleder en

justering av prognosen för tullinkomster. Det är vidare

motiverat att justera prognosen med hänsyn till

implementeringen av WTO-avtalet. Vid beräkningen för

1998 har dessa omständigheter beaktats.

A2 SÄRSKILDA JORDBRUKSTULLAR OCH

SOCKERAVGIFTER

1995/96

Utgift

326 459

1

Anslag

s-

sparan

de

ej

medgivet

Därav

1996

Utgift

222 000

1997

Anslag

570 000

Utgifts

-

progno

s

270 000

1998

Förslag

362 000

1999

Beräkna

t

385 000

2000

Beräkna

t

410 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och

avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i enlighet

med EG:s regelverk, utgör i likhet med tullarna enligt

den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna

medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att

medlemslandet får behålla tio procent av uppbörden för

att täcka administrativa kostnader kopplade till

uppbörden.

Anslaget avser inbetalningarna till Europeiska

kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa

avgifter förs upp på inkomsttitel 1473 Jordbruks- och

sockeravgifter. Som en följd av WTO-överenskom-

melsen omvandlades den 1 januari 1996

importavgifterna på jordbruksprodukter till särskilda

tullar på jordbruksprodukter.

De till kommissionen inbetalda jordbruks- och

sockeravgifterna uppgick 1995 till 164 miljoner kronor,

och 1995/96 innebär detta ett utfall om 326 miljoner

kronor. Jämfört med statsbudgetbeloppet om 1 100

miljoner kronor förutses därmed ett underskridande om

ca 774 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Underskridandet för 1995/96 var betydande. Orsakerna

till detta är de samma som angivits för anslaget A1.

Tullavgift. Effekterna av ett ändrat handelsmönster är

dock ännu tydligare i detta fall. Vid beräkningen av

resursbehovet för 1998 har förändringarna liksom

effekterna av WTO-överenskommelsen beaktats.

A3 MERVÄRDESSKATTEBASERAD AVGIFT

1995/96

Utgift

12 490

614

1

Anslag

s-

sparan

de

ej

medgivet

Därav

1996

Utgift

8 087

000

1997

Anslag

8 215

000

Utgifts

-

progno

s

8 033

000

1998

Förslag

8 093

000

1999

Beräkna

t

7 888

000

2000

Beräkna

t

8 290

000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften

till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av

en prognos av medlemslandets mervärdesskattebas för

det år budgeten avser. Den nationella skattebasen

korrigeras härvid för avvikelser från och variationer

inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en

enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är för 1998 högstsatt

till 1,08 % av mervärdesskattebasen. Det faktiska

uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för

1998 till 0,99585 %. Under anslaget budgeteras också

den del av Sveriges andel av finansieringen av den

brittiska budgetreduktionen som ryms mellan faktiskt

procentuellt uttag och uttags-taket. Efter avslutat

budgetår korrigeras utfallet för avvikelser från den

prognosticerade basen så att fastställt procentuellt uttag

vidmakthålles.

Under 1995 betalade Sverige 8 642 miljoner kronor i

mervärdesskattebaserad avgift. Utfallet för 1996 uppgår

till 8 087 miljoner kronor. Utfallet för budgetåret

1995/96 uppgår till 12 491 miljoner kronor, vilket

innebär ett överskridande om 491 miljoner kronor

jämfört med statsbudgetbeloppet om 12 000 miljoner

kronor. Detta innebar dock inget totalt överskridande

för utgiftsområdet.

Regeringens överväganden

Med hänsyn till den i EG:s budgetprocess

överenskomna prognosen för mervärdesskattebasens

utveckling och de restriktioner som följer av rådets

beslut angående egna medel, beräknas den mervärdes-

skattebaserade avgiften för 1998 till 8 093 miljoner

kronor.

A4 AVGIFT BASERAD PÅ BRUTTONATIONAL-

INKOMSTEN

1995/96

Utgift

7 153

764

1

Anslag

s-

sparan

de

ej

medgivet

Därav

1996

Utgift

5 419

000

1997

Anslag

8 038

000

Utgifts

-

progno

s

7 608

000

1998

Förslag

8 256

000

1999

Beräkna

t

8 930

000

2000

Beräkna

t

8 962

000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-

avgiften) beräknas på en prognos av medlemslandets

BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget

beräknas som en procentuell andel av gemenskapens

samlade BNI mot bakgrund av återstående

finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats.

BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till

utfall. Under anslaget budgeteras även den del av

Sveriges andel av finansieringen av den brittiska

budgetreduktionen som inte ryms under taket för uttag

av mervärdesskattebaserad avgift. Som en följd av

restriktionerna avseende mervärdesskattebaserad avgift i

rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna

medel (94/728/EG, Euroatom) ökar BNI-avgiftens

andel av finansieringen fram till och med 1999.

Utvecklingen därefter beror på hur övriga avgiftsslag

och budgetens totala omslutning utvecklas.

Utfallet för 1995 blev 3 518 miljoner kronor, varav

1 783 miljoner kronor belastade budgetåret 1994/95 och

1 735 budgetåret 1995/96. Utfallet för 1996 uppgår till

5 419 miljoner kronor och för budgetåret 1995/96 till

7 154 miljoner kronor. Jämfört med statsbudgeten

(9 900 miljoner kronor) innebär detta ett underskridande

med drygt 2,7 miljarder kronor. Underskridandet är

hänförligt framför allt till det överskott som uppstod i

EG-budgeten för såväl 1994 som 1995 och vilket

påverkar behovet av inbetalningar från

medlemsländerna det påföljande budgetåret eftersom

överskott balanseras till följande år. Till viss del beror

underskridandet på att rådets beslut om systemet för

gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom)

trätt i kraft först under mitten av 1996. Beslutet innebär

en ökning av budgetutrymmet och en ökad betydelse för

BNI-avgiften i finansieringen av budgeten.

Regeringens överväganden

Med hänsyn till den i EG:s budgetprocess

överenskomna prognosen för bruttonationalinkomstens

utveckling 1998 och restriktionerna som följer av rådets

beslut angående egna medel beräknas avgiften baserad

på bruttonationalinkomsten för 1998 till 8 256 miljoner

kronor.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

 4

 3

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

 8

 7

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

 16

 17