Regeringens proposition

1995/96:227

Beskattning av sjömän

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 juni 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att sjömansskattelagen (1958:295) skall upphävas och

att beskattningen av sjömän som är bosatta i Sverige skall ske enligt reglerna

i kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

För att skatteuttaget för sjömännen vid övergången till landskattesystemet

skall motsvara uttaget enligt sjömansskattelagen föreslås sjömännen få ett

särskilt sjöinkomstavdrag och en särskild skattereduktion.

 Utomlands bosatta sjömän föreslås bli beskattade enligt lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. En lägre skattesats, 15 %,

föreslås för utländska sjömän för att de inte skall bli hårdare beskattade än

sjömän bosatta i Sverige.

 Sjömansskattelagen föreslås upphävd vid utgången av år 1997. De nya

bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas första

gången vid 1999 års taxering.

 1

Innehållsförteckning

1 Beslut 5

2 Lagtext 62.1Förslag till lag om

upphävande av lagen

 (1958:295) om sjömansskatt............6

 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370)............................7 2.3Förslag till lag om

ändring i lagen (1947:576)

 om statlig inkomstskatt..............23 2.4Förslag till lag om

ändring i taxeringslagen

 (1990:324)...........................25 2.5Förslag till lag om

ändring i lagen (1990:325)

 om självdeklaration och kontrolluppgifter272.6Förslag till lag om

ändring i lagen (1981:691)

 om socialavgifter ...................31 2.7Förslag till lag om

ändring i lagen (1962:381) om

 lagen (1962:381) om allmän försäkring32

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

 beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt

 lagen (1962:381) om allmän försäkring34

 2.9 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen

 (1953:272)...........................36 2.10Förslag till lag om

ändring i lagen (1984:668) om

 uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare 39

 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta43

 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591)om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta

 artister m.fl........................46

 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744)

 om allmänna egenavgifter.............48 2.14Förslag till lag om

ändring i lagen (1989:532) om

 tillstånd för anställning på fartyg..49

 2.15 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)...........................50 2.16Förslag till lag om

ändring i lagen (1983:1092)

 med reglemente för Allmänna pensionsfonden542.17Förslag till lag om

ändring i lagen (1993:891)

 om indrivning av statliga fordringar.55 2.18Förslag till lag om

ändring i lagen (1994:466)

 om särskilda tvångsåtgärder i beskattnings-

 förfarandet..........................57 2.19Förslag till lag om

ändring i lagen (1985:146)

 om avräkning vid återbetalning av skatter och

 avgifter.............................59 2.20Förslag till lag om

ändring i lagen (1993:737)

 om bostadsbidrag.....................61 2.21Förslag till lag om

ändring i lagen (1996:000)

 om underhållsstöd....................63 2.22Förslag till lag om

upphävande av lagen

 (1991:1870) om överflyttande av

 arbetsuppgifter från Rikskatteverkets

 Sjömansskattekontor i Göteborg till

 Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län64

 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:1072) om

 förmånsberättigade skattefordringar..65

3 Ärendet och dess beredning ................ 66

4 Bakgrund och gällande rätt..................67

5 Beskattningen av sjöarbetsinkomster.........70

 5.1 Inkomster och utgifter i allmänhet...70

 5.2 Sexmånadersregeln för sjömän ........75

 5.3 Sjöinkomstavdrag och skattereduktion.76

 5.4 Krigsrisktillägg ....................77

6 Redaravgifterna ...........................78

7 Beskattning av sjömän bosatta i utlandet ...80

8 Administrativa frågor.......................81

9 Ikraftträdande..............................82

10 Ekonomiska effekter...................... 83

11 Författningskommentarer.....................83

 11.1 Förslaget till lag om upphävande av lagen

 (1958:295) om sjömansskatt..........83 11.2Förslaget till lag om

ändring i

 kommunalskattelagen (1928:370).......84

 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576)

 om statlig inkomstskatt.............88 11.4Förslaget till lag om

ändring i taxeringslagen

 (1990:324)...........................88 11.5Förslaget till lag om

ändring i lagen (1990:325)

 om självdeklaration och kontrolluppgifter89

 11.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691)

 om socialavgifter....................89 11.7Förslaget till lag om

ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring.................90 11.8Förslaget till lag om

ändring i lagen (1959:551)

 om beräkning av pensionsgrundande inkomst

 enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring9011.9Förslaget till lag

om ändring i uppbördslagen

 (1953:272)...........................91 11.10Förslaget till lag

om ändring i lagen (1984:668)

 om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare92

 11.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta93

 11.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 artister m.fl........................93 11.13Förslaget till lag

om ändring i lagen

 (1994:1744) om allmänna egenavgifter.94

 11.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:532)

 om tillstånd för anställning på fartyg94

 11.15 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)...........................94 11.16Förslaget till lag

om ändring i lagen

 (1983:1092) med reglemente för Allmänna

 pensionsfonden.......................94

 11.17 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1993:891) om indrivning av statliga fordringar95

 11.18 Föslaget till lag om ändring i lagen

 (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

 beskattningsförfarandet..............95 11.19Förslaget till lag

om ändring i lagen

 (1985:146) om av avräkning vid återbetalning

 av skatter och avgifter..............95

 11.20 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1993:737) om bostadsbidrag..........95

 11.21 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:000)

 om underhållsstöd....................95

 11.22 Förslaget till lag om upphävande av lagen

 (1991:1870) om överflyttande av arbetsuppgifter

 från Riksskatteverkets Sjömansskattekontor till

 Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län9611.23Förslaget till lag

om ändring i lagen (1971:1072)

 om förmånsberättigade skattefordringar m.m.96

Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Beskattning

 av sjömän (Ds 1991:41)..............97

Bilaga 2 Förteckning av de remissinstanser som yttrat

 sig över promemorian Beskattning av sjömän

 (Ds 1991:41).........................98

Bilaga 3 Lagrådsremissens förslag.............99

Bilaga 4 Lagrådets yttrande..................157

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 juni 1996164

 2

1 Beslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om upphävande av lagen (1958:295) om sjömansskatt,

2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

4. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),

5. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklarationoch kontrolluppgif-

ter,

6. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,

7. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

8. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

9. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

10. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare,

11. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta,

12. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl.,13. lag om ändring i lagen

(1994:1744) om allmänna egenavgifter,

14. lag om ändring i lagen (1989:532) om tillstånd föranställning på fartyg,

15. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

16. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pen-

sionsfonden,

17 . lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av

statliga fordringar,

18. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet,

19. lag om ändring i lagen (1985:146) om avräk- ning vid återbetalning

av skatter och avgifter,

20. lag om ändring i lagen (1993: 737) om bostadsbidrag,

21. lag om ändring i lagen (1996:000) om underhållsstöd

22. lag om upphävande av lagen (1991:1870) om överflyttande av

arbetsuppgifter från Riksskatteverkets Sjömansskattekontor till

Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län,

23. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade

 skattefordringar m.m.

 5

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om upphävande av lagen (1958:295) om sjömansskatt

 Härigenom föreskrivs att lagen (1958:295) om sjömansskatt1 skall upphöra att

gälla vid utgången av år 1997.

_________________

 1. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om inkomster som hänför

sig till tid före utgången av år 1997.

 2. Ärenden enligt den upphävda lagen skall efter utgången av år 1997

handläggas av Riksskatteverket när det gäller ärenden enligt 21 § 1 mom. 1 och 6

och av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län när det gäller övriga

ärenden.

 3. Beslut som meddelas av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län enligt

den upphävda lagen överklagas hos länsrätten. Vid överklagande av länsrättens

beslut gäller 6 kap. 13 § taxeringslagen (1990:324). Bestämmelserna i

taxeringslagen gäller i fråga om företrädare för det allmänna och rätt för det

allmänna att överklaga.

 4. Riksskatteverkets beslut enligt 21 § 1 mom. 1 den upphävda lagen får inte

överklagas. Verkets beslut enligt 21 § 1 mom. 6 överklagas hos regeringen.

 5. Riksskatteverket skall från och med den 1 januari 1998 föra det allmännas

talan i allmän förvaltningsdomstol i mål enligt den upphävda lagen.

1 Lagen omtryckt 1970:933.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777.

 6

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)

 dels att 19 och 42 §§, 46 § 2 mom., 48 § 2 mom., 50 §, punkt 21 av

anvisningarna till 23 § och punkt 6 av anvisningarna till 46 § skall ha

följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas sju nya bestämmelser, 49 §, punkt 7 av

anvisningarna till 32 §, punkt 3 e av anvisningarna till 33 § samt punkterna 1 -

4 av anvisningarna till 49 §, och närmast före nya 49 § en ny rubrik av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 19 §1

 Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:

 vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvats

genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva;

 vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdade

premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid

vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst 100 kronor;

 ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän

försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på

förvärvsinkomst eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt

annan lag eller särskild författning, som utgått annorledes än på grund av

sjukförsäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete

eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om

statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till

sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst, ävensom ersättning,

vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annan

försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att till skattepliktig

inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den mån

livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersättning som

utgår på grund av trafikförsäkring eller annan ansvarighetsförsäkring eller på

grund av skade- ståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig

natur;

 belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått

på grund av kapitalförsäkring, samt belopp som arbetsgivare utan att försäkring

har tecknats för anställdas räkning betalar ut och som motsvarar ersättning på

grund av grupplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligt överstiger vad

som utgår för befattningshavare i statens tjänst;

 försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom, dock att

skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad än

privatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha

influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade

varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet och dels i den mån

ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill

omkostnad för näringsverksamhet;

-------------------------------------------------------

 ersättning

 för förlust eller skada på

 egendom vid fartygs

 förolyck- ande som redare

 utger till sådan

 arbetstagare som avses i

 punkt 1 av anvisningarna

 till 49 §;

 vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annan

personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycks-

fallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på

grund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat;

 ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke

ersättningen grundas på förvärvsinkomst;

 periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör

vederlag vid avyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5

av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp;

 stipendier för mottagarens utbildning;

 stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgår periodiskt och

inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för

utgivarens räkning;

 studiestöd enligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internatbidrag,

studielån och resekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap. samma lag samt sådant

särskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddelade

bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i

fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav de bidragsberättigade

icke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas med bidrag av

förevarande slag;

 introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduktions- ersättning

för flyktingar och vissa andra utlänningar;

 allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpension enligt lagen om

allmän försäkring till den del pensionen för varje månad den avser inte

överstiger en tolftedel av fyrtio procent eller, vid pension efter båda

föräldrarna, åttio procent, av basbeloppet den månad pensionen avser samt sådan

i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring angiven livränta i form av

efterlevandelivränta till barn enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring

eller enligt annan i nämnda lagrum angiven författning till den del livräntan

föranlett minskning av sådan del av barnpension som inte är skattepliktig;

--------------------------------------------------------------------------------

----

 lön eller annan gottgörelse, för vilken

skall erläggas skatt enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt;

 kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel;

 handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäkring, sådan

del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör ersättning för

merkostnader, ersättning för merutgifter för resor enligt 3 kap. 7 a § samma

lag, särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt

pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat

barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag, som utges av kommunala eller

landstingskommunala medel till den vårdbehövande;

 assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning och

ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans enligt lagen (1993:387)

om stöd och service till vissa funktionshindrade;

 bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer;

 kommunalt bostadstillägg till handikappade;

 bostadsbidrag som avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag och lagen

(1993:737) om bostadsbidrag;

 bidrag enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn;

 bidrag enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn;

 ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel

till den som - utan att det skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstol

eller annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller

ersättning för tidsspillan;

 förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller

kostnadsersättning för sådan resa till den del förmånen eller ersättningen avser

resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna och,

såvitt gäller ersättningen, till den del den inte överstiger faktiska

resekostnader och vid körning med egen bil inte överstiger det avdrag som medges

för kostnader för resor med egen bil enligt den schablon som anges i punkt 4 av

anvisningarna till 33 §;

 hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller

egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som

begått brott;

 sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk;

 tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och som utgår

i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, om vinsten avser

minnesföremål eller värdet inte överstiger 0,03 basbelopp avrundat till närmaste

hundratal kronor;

 sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från

personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid

första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen;

 gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del

stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka

avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen;

 intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som den

skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår

inte överstiger 5 000 kronor och inte kan hänföras till näringsverksamhet som

utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån;

-------------------------------------------------------

 ränta enligt 61 § lagen ränta

(1941:416) om arvsskatt och enligt 61 § lagen

gåvo- skatt, 69 § 1 och 2 (1941:416) om arvsskatt

mom., 69 a § tredje stycket och gåvo- skatt, 69 § 1 och

eller 75 a § fjärde stycket 2 mom., 69 a § tredje

uppbördslagen (1953:272), 36 §stycket eller 75 a § fjärde

3 mom. lagen (1958:295) om stycket uppbördslagen

sjömansskatt, 22 § tullagen (1953:272), 22 § tullagen

(1973:670), 20 § lagen (1973:670), 20 § lagen

(1982:1006) om avdrags- och (1982:1006) om avdrags-

uppgiftsskyldighet och uppgiftsskyldighet

beträffande vissa beträffande vissa

uppdragsersättningar, 5 kap. uppdragsersättningar, 5

13 § lagen (1984:151) om kap. 13 § lagen (1984:151)

punktskatter och om punktskatter och

prisregleringsavgifter, 40 § prisregleringsavgifter, 40 §

lagen (1984:404) om la- gen (1984:404) om

stämpelskatt vid stämpelskatt vid

inskrivningsmyndigheter, inskrivningsmyndigheter,

24 § lagen (1984:668) om 24 § la- gen (1984:668) om

uppbörd av social- avgifter uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, 32 och från arbetsgivare, 32 och

34 §§ tullagen (1987:1065) 34 §§ tullagen (1987:1065)

eller 16 kap. 15 § eller 16 kap. 15 §

mervärdesskattelagen mervärdesskattelagen

(1994:200); (1994:200);

 ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 3 och 4 lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om sådan

ränta för den skattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till

500 kronor;

 vad som utgör utgående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200).

 Om mervärdesskatt ändå har räknats med vid inkomstredovisningen anses skatten,

om den betalats till staten, som en sådan speciell skatt för vilken avdrag

medges vid inkomsttaxeringen enligt denna lag. Till följd av detta utgör belopp

som har fallit bort, och för vilket avdrag medgetts vid inkomsttaxeringen,

skattepliktig intäkt vid inkomsttaxeringen.

 Beträffande ersättning som utfaller på grund av avtalsgruppsjukförsäkring

gäller särskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av anvisningarna till

22 §.

(Se vidare anvisningarna.)

 7

 42 §2

 Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte används som

semesterbostad skall beräknas med ledning av i orten gällande hyrespris eller,

om tillfälle till sådan jämförelse saknas, efter annan lämplig grund.

 Värdet av produkter, varor eller andra förmåner, som ingår i lön eller annan

inkomst, beräknas till marknadsvärdet.

 Bilförmån, kostförmån och vissa reseförmåner värderas enligt särskilda grunder

som anges i anvisningarna.

-------------------------------------------------------

 Värdet

 av fritt logi ombord på

 fartyg för sådan

 arbetstagare som avses i

 punkt 1 av anvisningarna

 till 49 § skall bestämmas

 till 0 kronor.

-------------------------------------------------------

 (Se vidare anvisningarna.)

 46 §

 2 mom.3 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela

beskattningsåret, får dessutom göra avdrag:

 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som

inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning

som framgår av punkt 5 av anvisningarna;

 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte

får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla;

 3) för obligatoriska socialförsäkringsavgifter som den skattskyldige, på grund

av utfört arbete, enligt slutligt fastställd debitering eller liknande skall

betala i överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen

(1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention den 15 juni 1992 om social

trygghet eller till följd av att den skattskyldige enligt rådets förordning

(EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpning av systemen för social

trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom

gemenskapen skall omfattas av ett annat lands lagstiftning om social trygghet, i

båda fallen under förutsättning att den avgiftsgrundande intäkten tas till

beskattning för beskattningsåret i Sverige;

 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret för

annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetsgivare,

i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna;

 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort på

pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna.

-------------------------------------------------------

 Har skattskyldig under

beskatt- ningsåret varit

skyldig att betala

sjömansskatt, medges avdrag

för periodiskt understöd,

avgift för pen-

sionsförsäkring som anges i

första stycket 6 och

inbetalning på pen-

sionssparkonto som anges i

första stycket 7, endast i

den mån hänsyn inte tagits

till understödet, avgiften

eller inbetalningen vid

beräkningen av sjömansskatt.

-------------------------------------------------------

 Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som avses i

första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt av

särskild förvärvskälla.

 Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av

beskattningsåret, medges avdrag som nu sagts bara i den mån det belöper på

nämnda tid.

 48 §

 2 mom.4 Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i riket under hela

beskattningsåret, har rätt till kommunaltgrundavdrag enligt följande.

 Grundavdraget uppgår till 0,24 basbelopp för taxerad inkomst som inte

överstiger 1,86 basbelopp. För taxerad inkomst som överstiger 1,86 men inte 3,04

basbelopp uppgår grundavdraget till 0,24 basbelopp ökat med 25 procent av det

belopp varmed den taxerade inkomsten överstiger 1,86 men inte 2,89 basbelopp.

För taxerad inkomst som överstiger 3,04 basbelopp uppgår grundavdraget till det

belopp som enligt föregående mening utgår vid en taxerad inkomst på 3,04

basbelopp minskat med 10 procent av det belopp varmed den taxerade inkomsten

överstiger 3,04 basbelopp, dock lägst till 0,24 basbelopp.

-------------------------------------------------------

 Har skattskyldig under

beskatt- ningsåret uppburit

lön eller annan gottgörelse

som utgör skattepliktig

inkomst enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt

skall grundavdraget minskas

med en tolftedel för varje

period om trettio dagar för

vilken den skattskyldige

uppburit beskatt- ningsbar

inkomst enligt nämnda lag

samt enligt 1 § 2 mom. lagen

skatte- pliktig dagpenning.

 Med basbelopp avses basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

för året före taxeringsåret.

-------------------------------------------------------

 Grundavdraget får inte

överstiga den skattskyldiges

inkomst av nä-

ringsverksamhet som utgör

aktiv näringsverksamhet

enligt 11 kap. 3 § lagen om

allmän försäkring och tjänst

minskad med avdrag som

avses i 46 §. I inkomst av

tjänst inräknas därvid inte

intäkt som avses i 32 § 1

mom. första stycket h och i.

Som avdrag enligt 46 § räknas

därvid inte avdrag som på

grund av dispens enligt

punkt 6 tredje stycket av

anvisningarna till 46 §

grundas på inkomst av passiv

näringsverksamhet eller

intäkt som avses i 32 § 1

mom. första stycket h.

-------------------------------------------------------

 Grundavdraget får inte

överstiga den skattskyldiges

inkomst av nä- rings

verksamhet som utgör aktiv

näringsverksamhet enligt 11

kap. 3 § lagen om allmän

försäkring och tjänst minskad

med avdrag som avses i 46 §.

I inkomst av tjänst inräknas

därvid inte intäkt som avses

i 32 § 1 mom. första stycket

h och i. Som avdrag enligt

46 § räknas därvid inte avdrag

som på grund av dispens

enligt punkt 6 fjärde

stycket av anvisningarna

till 46 § grundas på inkomst

av passiv näringsverksamhet

eller intäkt som avses i 32 §

1 mom. första stycket h.

 Grundavdraget avrundas nedåt till helt hundratal kronor.

-------------------------------------------------------

 Sjöinkomstavdrag

 49 §5

 Skattskyldig som uppburit

 sjöinkomst under ett helt

 år medges sjöinkomstavdrag

 med 18 000 kronor vid

 anställning på svenskt

 handelsfartyg som går i

 närfart och med 27 000

 kronor vid anställning på

 svenskt handelsfartyg som

 går i fjärrfart.

 Skattskyldig som

 uppburit sjöinkomst under

 en del av ett år medges

 sjöinkomstavdrag med en

 trehundrasextiofemtedel av

 belopp som anges i första

 stycket för varje dag

 under vilken sjöinkomst

 uppburits.

 Sjöinkomstavdraget

 avrundas nedåt till helt

 hundratal kronor.

 50 §6

-------------------------------------------------------

 Den taxerade Den

förvärvsinkomsten minskas medtaxerade förvärvsinkomsten

på beskattningsåret belöpandeminskas med på

avgifter enligt lagen beskattningsåret belöpande

(1994:1744) om allmänna avgifter enligt lagen

egen- avgifter och (1994:1744) om allmänna

kommunalt grundavdrag i nu egenav- gifter, kommunalt

nämnd ordning. Det som grundavdrag och, såvitt

därefter återstår utgör avser skattskyldig som

beskattningsbar uppbu- rit sjöinkomst som

förvärvsinkomst. avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §,

 sjöin- komstavdrag i nu

 nämnd ordning. Det som

 därefter återstår utgör

 beskattningsbar för-

 värvsinkomst.

 Anvisningarna

 till 23 §

-------------------------------------------------------

 21.7 Avdrag får göras för 21.

avgift för pensionsförsäkringAvdrag får göras för avgift

och för inbetalning på eget för pensionsförsäkring och för

pensionssparkonto. Avdraget inbetalning på eget

beräknas på inkomst av pensionssparkonto.

näringsverksamhet och Avdraget beräknas på inkomst

inkomst av kapital i den av näringsverksamhet och

omfattning som anges i 46 § inkomst av kapital i den

2 mom. första stycket 6 och omfattning som anges i 46 §

7 och fjärde stycket, i 2 mom. första stycket 6

punkt 6 första - fjärde och 7 och fjärde stycket, i

styckena och sjätte stycket punkt 6 första - femte

samt i punkt 7 av styckena och sjunde

anvisningarna till 46 §. stycket samt i punkt 7 av

 anvisningarna till 46 §.

 till 32 §

-------------------------------------------------------

 7.8

 Förmån av fri resa till

 eller från fartyg, eller

 kostnadsersättning för sådan

 resa, som arbetstagare som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 § fått

 skall, under förutsättning

 att fartyget är

 arbetstagarens

 tjänsteställe, inte tas upp

 till beskattning. Vad nu

 sagts gäller inte om

 fartyget är ett

 passagerarfartyg som går i

 närfart med fastställd

 tidtabell.

 till 33 §

-------------------------------------------------------

 3 e.

 Vad som sagts i punkterna

 3, 3 a och 3 b gäller inte

 sådana arbetstagare som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 § vid

 vistelse ombord.

 Skattskyldig

 som avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 skall anses ha sitt

 tjänsteställe på det fartyg

 där han eller hon fullgör

 sitt arbete.

 till 46 §

 6.10 Avdrag för avgift för pensionsförsäkring medges endast om försäkringen

ägs av den skattskyldige. Avdrag medges inte om försäkringen förvärvats genom

bodelning under äktenskapet utan att mål om äktenskapsskillnad pågått.

 Avdraget får, tillsammans med avdrag för sådan inbetalning på

pensionssparkonto som avses i punkt 7, inte överstiga summan av

-------------------------------------------------------

 1. den skattskyldiges 1.

inkomst av näringsverksamhet den skattskyldiges inkomst

som utgör aktiv av näringsverksamhet som

näringsverksamhet enligt 11 utgör aktiv

kap. 3 § lagen (1962:381) om näringsverksamhet enligt 11

allmän försäkring före avdragkap. 3 § lagen (1962:381)

enligt punkt 21 av om allmän försäkring före

anvisningarna till 23 §, föreavdrag enligt punkt 21 av

avdrag för särskild löneskattanvisningarna till 23 §,

på pensionskostnader enligt före avdrag för särskild

punkt 23 av anvisningarna löneskatt på

till 23 § på sådan pen- pensionskostnader enligt

sionsförsäkring som avses i punkt 23 av anvisningarna

den- na anvisningspunkt och till 23 § på sådan pen-

på sådan inbetalning på sionsförsäkring som avses i

pensionssparkonto som avses denna anvisningspunkt och

i punkt 7 och före avdrag förpå sådan inbetalning på

avsättning för egenavgifter pensionssparkonto som

en- ligt lagen (1981:691) avses i punkt 7 och före

om social- avgifter, avdrag för avsättning för

 2. inkomst av tjänst, med egenavgifter enligt lagen

bortseende från sådan intäkt (1981:691) om

som avses i 32 § 1 mom. socialavgifter och

första stycket h och i och 2.

 3. inkomst ombord enligt inkomst av tjänst, med

lagen (1958:295) om bortseende från sådan intäkt

sjömansskatt samt enligt 1 § som avses i 32 § 1 mom.

2 mom. nämnda lag första stycket h och i.

skattepliktig dagpenning för Avdraget

antingen beskattningsåret beräknas med hänsyn till

eller året närmast storleken av sådan inkomst

dessförinnan som avses i 1 och 2 och får

 och beräknas med hänsyn uppgå till högst ett belopp

till storleken av sådan som motsvarar hälften av

inkomst. Avdra- get får uppgådet basbelopp som enligt

till högst ett belopp som lagen om allmän försäkring

motsvarar hälften av det be- stämts för året närmast

bas- belopp som enligt före taxeringsåret och

lagen om allmän försäkring dessutom i fråga om

bestämts för året närmast före a.

taxeringsåret och dessutom i inkomst av aktiv nä-

fråga om ringsverksamhet till

 a. inkomst av aktiv sammanlagt högst 25 procent

näringsverksamhet till av inkomsten före avdrag

sammanlagt högst 25 procent enligt punkt 21 av anvis-

av inkomsten före avdrag ningarna till 23 §, före

enligt punkt 21 av avdrag för särskild löne-

anvisningarna till 23 §, föreskatt på pensionskostnader

avdrag för särskild löne- enligt punkt 23 av

skatt på pensionskostnader anvisningarna till 23 § på

enligt punkt 23 av sådan pensionsförsäkring som

anvisningarna till 23 § på avses i denna

sådan pensionsförsäkring som anvisningspunkt och på sådan

avses i denna inbetalning på pensions-

anvisningspunkt och på sådan sparkonto som avses i

inbetalning på pensions- punkt 7 och före avdrag för

sparkonto som avses i punkt avsättning för egen-

7 och före avdrag för avgifter enligt lagen om

avsättning för e- genavgiftersocialavgifter till den

enligt lagen om social- del den inte överstiger

avgifter till den del den tjugo gånger nämnda

inte överstiger tjugo gånger basbelopp samt högst 20

nämnda basbelopp samt högst procent av den del av nyss

20 procent av den del av nämnda inkomst som

nyss nämnda inkomst som överstiger tjugo men inte

överstiger tjugo men inte fyrtio gånger nämnda

fyrtio gånger nämnda basbelopp,

basbelopp, b.

 b. inkomst av anställning inkomst av anställning om

om den skattskyldige helt den skattskyldige helt

saknar pensions- rätt i saknar pensions- rätt i

anställning och inte är anställning och inte är

anställd i ett aktiebolag anställd i ett aktiebolag

eller en ekonomisk förening eller en ekonomisk förening

vari han har sådant be- vari han har sådant be-

stämmande inflytande som stämmande inflytande som

avses i punkt 20 e femte avses i punkt 20 e femte

stycket av anvisningarna stycket av anvisningarna

till 23 § till sammanlagt till 23 § till sammanlagt

högst 35 procent av högst 35 procent av

inkomsten till den del den inkomsten till den del den

inte överstiger tjugo gånger inte överstiger tjugo gånger

nämnda basbelopp samt högst nämnda basbelopp samt högst

25 procent av den del av 25 procent av den del av-

inkomsten som överstiger in- komsten som överstiger

tjugo men inte trettio tjugo men inte trettio

gånger nämnda basbelopp ellergånger nämnda basbelopp

 c. annan inkomst av tjänst, eller

med bortseende från sådan c.

intäkt som avses i 32 § 1 annan inkomst av tjänst,

mom. första stycket h och i, med bortseende från sådan

och inkomst ombord enligt intäkt som avses i 32 § 1

lagen om sjömansskatt samt mom. första stycket h och

enligt 1 § 2 mom. nämnda lag i, till högst 5 procent av

skattepliktig dagpenning den del av inkomsten som

till högst 5 procent av den överstiger tio men inte

del av inkomsten som över- tjugo gånger samma

stiger tio men inte tjugo basbelopp. - Avdrag enligt

gånger samma basbelopp. - detta stycke beräknas i sin

Avdrag enligt detta stycke helhet antingen på inkomst

beräknas i sin helhet som skall tas upp till

antingen på inkomst som beskattning under

skall tas upp till beskattningsåret eller på

beskattning under beskatt- inkomst året närmast

ningsåret eller på inkomst dessförinnan. Om den

året närmast dessförinnan. Omskattskyldige har inkomst

den skattskyldige har av aktiv näringsverksamhet

inkomst av aktiv från mer än en förvärvskälla får

näringsverksamhet från mer änavdrag beräknat enligt

en förvärvskälla får avdrag detta stycke inte överstiga

beräknat enligt detta stycke det avdrag som kunnat göras

inte överstiga det avdrag om inkomsten varit hänförlig

som kunnat göras om till en och samma

inkomsten varit hänförlig förvärvskälla. Har den

till en och samma skattskyldige inkomster

förvärvskälla. Har den som kan grunda rätt till

skattskyldige inkomster som avdrag enligt detta stycke

kan grunda rätt till avdrag både i inkomstslaget

enligt detta stycke både i näringsverksamhet och som

inkomstslaget allmänt avdrag skall den

näringsverksamhet och som del av avdraget som

allmänt avdrag skall den del beräknas på ett halvt

av avdraget som beräknas på basbelopp fördelas efter

ett halvt basbelopp fördelas respektive

efter respektive avdragsgrundande inkomsts

avdragsgrundande inkomsts andel av de sammanlagda

andel av de sammanlagda avdragsgrundande

avdragsgrundande in- inkomsterna.

komsterna.

 Om särskilda skäl föreligger får skattemyndigheten efter ansökan besluta att

avdrag för avgift för pensionsförsäkring respektive inbetalning på

pensionssparkonto får medges med högre belopp än som följer av bestämmelserna i

föregående stycke. Därvid skall dock följande gälla. För skattskyldig, som

redovisar inkomst som är att anse som inkomst endast av tjänst med bortseende

från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i men som i

huvudsak saknar pensionsrätt i anställning, får avdrag medges högst med belopp,

beräknat som för skattskyldig som avses i andra stycket b. Har sådan

skattskyldig erhållit särskild ersättning i samband med att anställning upphört

och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får dock avdrag medges

med högre belopp. Avdrag som avses i de två närmast föregående meningarna får

dock inte beräknas för inkomst som härrör från aktiebolag eller ekonomisk

förening vari den skattskyldige har sådant bestämmande inflytande som avses i

punkt 20 e femte stycket av anvisningarna till 23 §. Har skattskyldig, som -

själv eller genom förmedling av juridisk person - bedrivit näringsverksamhet,

upphört med driften i förvärvskällan och har han under verksamhetstiden ej

skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får avdrag beräknas även på inkomst

av kapital som är hänförlig till försäljning av förvärvskällan före avdraget, på

inkomst av passiv näringsverksamhet enligt lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster före avdraget samt på sådan intäkt av

tjänst som avses i 32 § 1 mom. första stycket h. Avdraget får i detta fall

beräknas med beaktande av det antal år den skattskyldige drivit

näringsverksamheten, dock högst för tio år. Hänsyn skall vid bedömningen av

avdragets storlek tas till den skattskyldiges övriga pensionsskydd och andra

möjligheter till avdrag för avgift och inbetalning som avses i 46 § 2 mom.

första stycket 6 och 7. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som för

varje år som driften pågått motsvarar tio gånger det basbelopp som enligt lagen

om allmän försäkring bestämts för det år driften i förvärvskällan upphört och ej

heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisats som inkomst av

förvärvskällan i förekommande fall före avdraget, före avdrag för särskild

löneskatt på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på

sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan

inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för

avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter och sådan inkomst av

kapital som är att hänföra till vinst med anledning av överlåtelse av

förvärvskällan. Har skattemyndigheten enligt punkt 1 tredje stycket av

anvisningarna till 31 § medgivit att dödsbo tar pensionsförsäkring, anger

skattemyndigheten det högsta belopp varmed avdrag för avgift för försäkringen

får medges. Härvid iakttas i tillämpliga delar bestämmelserna i detta stycke om

avdrag för skattskyldig som upphört med driften i en förvärvskälla.

Skattemyndighetens beslut i fråga som avses i detta stycke får överklagas hos

Riksskatteverket. Riksskatteverkets beslut får inte överklagas.

 Har skattskyldig erlagt avgift eller gjort inbetalning som avses i 46 § 2 mom.

första stycket 6 och 7 men har avdrag för avgiften eller inbetalningen helt

eller delvis inte kunnat utnyttjas enligt bestämmelserna i andra stycket, medges

avdrag för ej utnyttjat belopp vid taxering för det påföljande beskattningsåret.

Sådant avdrag medges dock inte med belopp som tillsammans med erlagd avgift och

gjord inbetalning sistnämnda år överstiger vad som anges i andra stycket.

 Oavsett föreskrifterna i de föregående styckena medges avdrag för avgift eller

inbetalning som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 och 7 inte med högre belopp

än skillnaden mellan sammanlagda beloppet av inkomster från olika förvärvskällor

och övriga avdrag enligt 46 §. Avdrag, som på grund av vad nu sagts inte kunnat

utnyttjas vid taxeringen för det beskattningsår då avgiften betalades eller

inbetalningen skedde, får utnyttjas senast vid taxeringen för sjätte

beskattningsåret efter betalningsåret. Inte heller i sistnämnda fall får

avdraget överstiga vad som återstår sedan övriga avdrag enligt 46 § gjorts.

-------------------------------------------------------

 Om avdrag medges enligt Om

tredje stycket sjätte avdrag medges enligt fjärde

meningen på grund av att stycket sjätte meningen på

aktier eller andelar i grund av att aktier eller

fåmansföretag avyttrats skallandelar i fåmansföretag

avdraget i första hand göras avyttrats skall avdraget i

som allmänt avdrag. Avdraget första hand göras som allmänt

begränsas till ett belopp avdrag. Avdraget begränsas

motsvarande det lägsta av till ett belopp

den del av vinsten vid motsvarande det lägsta av

avyttringen som tas upp som den del av vinsten vid

intäkt av tjänst och avyttringen som tas upp

inkomsten av tjänst före som intäkt av tjänst och

avdraget. Till den del inkomsten av tjänst före

avdraget inte kan utnyttjas avdraget. Till den del

som allmänt avdrag får avdragavdraget inte kan

göras i inkomstslaget utnyttjas som allmänt

kapital enligt 3 § 2 mom. avdrag får avdrag göras i

sjätte stycket lagen inkomstslaget kapital

(1947:576) om statlig in- enligt 3 § 2 mom. sjätte

komstskatt. I det fall lagen stycket (1947:576)

avdrag medges på grund av om statlig inkomstskatt. I

att andelar i fåmansägt det fall avdrag medges på

handelsbolag avyttrats grund av att andelar i

skall avdrag göras i fåmansägt handelsbolag

inkomstslaget kapital avyttrats skall avdrag

enligt 3 § 2 mom. sjätte göras i inkomstslaget

stycket lagen om statlig kapital enligt 3 § 2 mom.

inkomstskatt. sjätte stycket lagen om

 statlig inkomstskatt.

 till 49 §

-------------------------------------------------------

 1.11

 Som sjöinkomst räknas

 inkomst av lön,

 naturaförmåner eller annan

 ersättning till sådan

 arbets- tagare som enligt

 sjömanslagen (1973:282)

 anses som sjöman, om denne

 är anställd i redarens tjänst

 ombord på svenskt

 handelsfartyg. Med

 anställning hos redare lik-

 ställs anställning hos annan

 arbetsgivare som redaren

 antagit som entreprenör.

 Till sjöinkomst räknas inte

 bara vad sjömannen uppbär

 från redaren utan även

 drickspengar och dylikt.

 Vidare räknas till sjöin-

 komst inkomster som enligt

 det föregående uppbärs av

 a)

 den som för redarens räkning

 tjänstgör som kontrollant

 under fartygs byggande

 eller biträder vid fartygs

 utrustning för att senare

 tillträda befattning på

 fartyget, och

 b)

 den som före leveransen av

 ett fartyg, som är under

 byggnad, och innan

 tjänstgöring ombord påbörjats

 inställer sig på fartyget för

 att lära känna det och dess

 tekniska utrustning m.m.

 Har

 sjöman anställts för att

 till- träda befattning på

 ett visst fartyg, skall lön

 eller annan ersättning som

 utgår under en kortare

 väntetid anses utgöra

 inkomst ombord på fartyget.

 Har sjöman mönstrat av från

 tjänst ombord på ett visst

 fartyg för att tillträda

 tjänst ombord på ett annat

 fartyg som tillhör samma

 redare, skall ersättning

 som utgår under en kortare

 väntetid anses som utbetald

 i tjänsten ombord på det

 förra fartyget.

 2.

 Med anställning på ett

 svenskt handelsfartyg

 avses anställning på ett

 fartyg enligt 1 kap. 1 §

 sjölagen (1994:1009) som

 används till handelssjöfart

 eller resandes

 fortskaffande eller till

 annat ändamål som har

 gemenskap med

 handelssjöfarten.

 Med

 anställning på ett svenskt

 handelsfartyg likställs

 a) en

 anställning på ett utländskt

 handelsfartyg som en

 svensk redare hyr i

 huvudsak obemannat, om

 anställningen sker hos

 redaren eller någon av

 redaren anlitad arbets-

 givare,

 b)

 anställning på ett svenskt

 handelsfartyg som hyrs ut

 till utländsk redare i

 huvudsak obemannat om

 anställningen sker hos

 fartygets ägare eller någon

 av ägaren anlitad

 arbetsgivare.

 3. I

 denna lag avses med i n r

 e f a r t: fart inom

 landet huvudsakligen i

 hamnar eller på floder,

 kanaler eller insjöar eller

 inomskärs vid kusterna

 eller i Kalmarsund,

 n ä r

 f a r t: linjefart mellan

 svenska hamnar utanför öppen

 kust eller utomskärs vid

 kusterna samt linjefart

 mellan svensk och utländsk

 hamn, eller mellan

 utländska hamnar, dock ej

 linjefart bortom linjen

 Hanstholm - Lindesnäs eller

 bortom Cuxhaven,

 f j ä

 r r f a r t: annan fart än

 inre fart och närfart.

 4.

 Riksskatteverket skall

 årligen lämna besked

 beträffande de fartyg

 ombord på vilka de anställda

 skall få sjöinkomstavdrag

 enligt 49 § och

 skattereduktion enligt 2 §

 4 mom. andra - fjärde

 styckena uppbördslagen-

 (1953:272) samt beträffande

 vilket fartområde som

 fartyget går i. Riks-

 skatteverkets beslut får

 inte överklagas.

 En

 redare skall före den 1

 oktober varje år till

 Riksskatteverket lämna

 uppgift för nästkommande år

 om svenska handelsfartyg

 med en bruttodräktighet om

 minst 100 rörande

 1)

 storleken av fartyg som

 redaren skall använda i sin

 näringsverksamhet,

 2)

 den fart som fartygen är

 avsedda att användas i, och

 3)

 entreprenör som redaren

 anlitar för sin verksamhet

 ombord samt

 4)

 övriga förhållanden som kan

 vara av betydelse för Riks-

 skatteverket vid

 handläggning av ärenden om

-------------------------------------------------------

klassificering.

 Inträffar

ändring i förhållande om

vilken uppgift lämnats, är

redaren skyldig att snarast

anmäla detta till

Riksskatteverket.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas första gången vid

1999 års taxering.

 2. Äldre bestämmelser i 19 § tillämpas i fråga om ränta som utgår enligt 36 §

3 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt och som betalas ut efter

ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1996:651.

2 Senaste lydelse 1996:651.

3 Senaste lydelse 1995:1521.

4 Senaste lydelse 1995:547.

5 Förutvarande 49 § upphävd genom 1990:650.

6 Senaste lydelse 1994:1677.

7 Senaste lydelse 1993:938.

8 Förutvarande punkt 7 av anvisningarna till 32 § upphävd genom 1990:650.

9 Senaste lydelse 1996:651.

10 Senaste lydelse 1995:919.

11 Förutvarande anvisningar till 49 § upphävda genom 1990:650.

 8

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 dels att 1 § 4 mom., 3 § 2 mom. och 9 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 8 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 4 m o m.1 Beträffande 4 m

statlig inkomstskatt i form o m. Beträffande statlig

av kupongskatt för utdelning inkomstskatt i form av

på aktie i svenskt kupongskatt för utdelning på

aktiebolag och beträffande aktie i svenskt aktiebolag

sjömans- skatt skall gälla skall gälla vad därom finnes

vad därom finnes särskilt särskilt stadgat.

stadgat.

 3 §

 2 mom.2 Från intäkt av kapital får avdrag göras för omkostnader för

intäkternas förvärvande samt, såvitt gäller fysisk person som har varit bosatt i

Sverige under beskattningsåret och svenskt dödsbo, för ränteutgift och förlust

(realisationsförlust) vid icke yrkesmässig avyttring av tillgångar och sådana

förpliktelser som anges i 1 mom., i den mån inte annat anges i 31 § femte

stycket, allt under förutsättning att avdrag inte skall göras från intäkt av

näringsverksamhet. Avdrag för realisationsförlust får dock göras av annan fysisk

person om skattskyldighet skulle ha förelegat för realisationsvinst på den

avyttrade egendomen.

 Till realisationsförlust hänförs även valutakursförlust på fordringar och

skulder i utländsk valuta.

 Särskilda bestämmelser om avdrag för realisationsförlust finns i 25 § 11 mom.,

26 § 10 mom., 27 § 5 och 6 mom. samt 29 § 2 mom. Avdrag för realisationsförlust

på egendom som avses i 28, 30 och 31 §§ och i fall som avses i 13 mom. medges

med 70 procent av förlusten.

 Förvaltningskostnader får dras av endast till den del de överstiger 1 000

kronor under beskattningsåret.

 Avdrag medges inte för utgifter för inköp av lottsedlar eller för andra

liknande insatser i lotteri.

-------------------------------------------------------

 Från intäkt av kapital får Från

avdrag också göras för avgiftintäkt av kapital får avdrag

för pensionsförsäkring i den också göras för avgift för

omfattning som anges i pensionsförsäkring i den

punkt 6 tredje och sjätte omfattning som anges i

styckena av anvisningarna punkt 6 fjärde och sjunde

till 46 § styckena av anvisningarna

kommunalskattelagen till 46 §

(1928:370) och för avdrag i kommunalskattelagen

motsvarande omfattning för (1928:370) och för avdrag i

inbetalning på motsvarande omfattning för

pensionssparkonto enligt inbetalning på

punkt 7 av nämnda pensionssparkonto enligt

anvisningar. punkt 7 av nämnda

 anvisningar.

 Av lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad framgår att

uppskovsavdrag får göras i vissa fall.

 Avdrag enligt detta moment får inte göras för omkostnader och förluster

avseende tillgångar hänförliga till ett pensionssparkonto.

-------------------------------------------------------

 8 a §

 Skattskyldig

 fysisk person, som varit

 bosatt här i riket under

 beskattningsåret och som

 har upp- burit sjöinkomst

 som avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370) har rätt till

 sjöinkomstavdrag enligt 49 §

 samma lag.

 9 §3

-------------------------------------------------------

 Den taxerade Den

förvärvsinkomsten minskas medtaxerade förvärvsinkomsten

på beskattningsåret belöpandeminskas med på

avgifter enligt lagen beskattningsåret belöpande

(1994:1774) om allmänna avgifter enligt lagen

egen- avgifter och statligt (1994:1744) om allmänna

grundavdrag i nu nämnd egen- avgifter, statligt

ordning. Det som därefter grundavdrag och

återstår utgör beskattningsbarsjöinkomstavdrag i nu nämnd

för- värvsinkomst. ord- ning. Det som därefter

 återstår utgör be-

 skattningsbar förvärvsin-

 komst.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas första gången vid

1999 års taxering.

1 Senaste lydelse 1990:651.

2 Senaste lydelse 1993:1544.

3 Senaste lydelse 1994:1678.

 9

2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att 4 kap. 13 och 17 §§ taxeringslagen (1990:324) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 13 §1

 Omprövar skattemyndigheten självmant ett taxeringsbeslut, får

omprövningsbeslut som är till den skattskyldiges fördel meddelas före utgången

av det femte året efter taxeringsåret.

 Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även efter utgången av det femte

året efter taxeringsåret, om det föranleds av

 1. skattemyndighets taxeringsbeslut eller allmän förvaltningsdomstols beslut i

mål om taxering avseende annat taxeringsår eller annan skattskyldig,

 2. allmän förvaltningsdomstols beslut om tillägg till eller ändring i

fastighetstaxering,

 3. skattemyndighets beslut om fastighetstaxering enligt

fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

-------------------------------------------------------

 4. beslut av

Riksskatteverket, kammarrätt

eller Regeringsrätten

angående sjömansskatt, 4.

 5. beslut om utländsk skatt beslut om utländsk skatt

eller om obligatoriska eller om obligatoriska

avgifter som avses i 46 § 2 avgifter som avses i 46 § 2

mom. första stycket 3 kom- mom. första stycket 3 kom-

munalskattelagen munalskattelagen

(1928:370). (1928:370).

 Även om tiden för omprövning enligt första stycket har gått ut får

skattemyndigheten till den skattskyldiges fördel självmant ompröva ett beslut om

skattetillägg så länge beslutet i den taxeringsfråga som föranlett

skattetillägget inte har vunnit laga kraft.

 17 §2

 Eftertaxering får också ske

 1. vid rättelse av felräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende,

 2. när kontrolluppgift som skall lämnas utan föreläggande enligt lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter saknats eller varit

felaktig,

-------------------------------------------------------

 3. när en ändring i ett 3. när

taxerings- beslut föranleds en ändring i ett taxerings-

av beslut som anges i 13 § beslut föranleds av beslut

andra stycket 1 - 5. som anges i 13 § andra

 stycket 1 - 4.

________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas första gången vid

1999 års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:1562.

2 Senaste lydelse 1991:1902.

 10

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 dels att 3 kap. 36 § skall upphöra att gälla,

 dels att 2 kap. 4 och 33 §§ samt 3 kap. 5 § skall ha följande lydelse,

 dels att rubriken närmast före 3 kap. 35 § skall lyda Kontrolluppgifter om

ackordsöverskott ,

 dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 3 kap.10 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.4 §1

 Fysisk person skall lämna självdeklaration

 1. när hans bruttointäkter av tjänst i andra fall än som avses i 32 § 1 mom.

första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) och av aktiv

näringsverksamhet, under beskattningsåret uppgått till sammanlagt minst 24

procent av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för året

före taxeringsåret och inte annat följer av 6 §,

 2. när hans bruttointäkter av tjänst i fall som avses i 32 § 1 mom. första

stycket h eller i kommunalskattelagen och av passiv näringsverksamhet uppgått

till sammanlagt minst 100 kronor,

 3. när han haft bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för

vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. tredje stycket

uppbördslagen (1962:381) och bruttointäkterna av kapital uppgått till sammanlagt

minst 100 kronor,

-------------------------------------------------------

 4. om han inte varit 4. om

bosatt i Sverige under hela han inte varit bosatt i

beskattningsåret eller om Sverige under hela

han under beskattningsåret beskattningsåret när

betalat sjömansskatt, när bruttointäkterna uppgått

bruttoin- täkterna uppgått till sam- manlagt minst

till sammanlagt minst 100 100 kronor,

kronor,

 5. när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. den upphävda lagen

(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång haft ett

värde som överstiger 900 000 kronor, eller

-------------------------------------------------------

 6. när underlag för 6. när

skogsvårdsavgift, statlig underlag för statlig

fastighetsskatt, fastighetsskatt,

avkastningsskatt på avkastningsskatt på

pensionsmedel eller särskild pensionsmedel eller

löneskatt på särskild löneskatt på

pensionskostnader skall pensionskostnader skall

fastställas för honom. fastställas för honom.

 Vid bedömandet av deklarationsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn

inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte

föreligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

eller den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas

till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall

vara helt eller delvis undantagen från beskattning i Sverige.

 Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt

tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmögenhet, skall

vardera makens deklarationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas

sammanlagda förmögenhet.

 Skall någon enligt den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt taxeras för

förmögenhet som tillhör barn eller någon annan, skall hänsyn tas därtill när

deklarationsskyldigheten bedöms.

 33 §2

-------------------------------------------------------

 Den som i varaktigt Den som i varaktigt

bedriven näringsverksamhet bedriven näringsverksamhet

biträder biträder

deklarationsskyldiga med deklarationsskyldiga med

att upprätta att upprätta

självdeklaration, kan för självdeklaration, kan för

sådana deklarationsskyldiga sådana deklarationsskyldiga

som skall lämna särskild som skall lämna särskild

självdeklaration enligt 13 § självdeklaration enligt 13 §

1 - 5 efter ansökan få 1 - 4 efter ansökan få

tillstånd att enligt tillstånd att enligt

tidsplan lämna deklarationer tidsplan lämna

under tiden den 1 april - deklarationer under tiden

den 15 juni under den 1 april - den 15 juni

taxeringsåret. Vid under taxeringsåret. Vid

ansökningshandlingen skall ansökningshandlingen skall

fogas förteckning över de fogas förteckning över de

deklarationsskyldiga. Om deklarationsskyldiga. Om

tillståndet medges, skall tillståndet medges, skall

den som är upptagen i den som är upptagen i

förteckningen anses ha fått förteckningen anses ha fått

anstånd med att lämna anstånd med att lämna

deklarationen till den dag deklarationen till den dag

då deklaration senast få då deklaration senast få

lämnas enligt tidsplanen. lämnas enligt tids- planen.

 Ansökan enligt första stycket görs hos och prövas av skattemyndigheten i det

län inom vilken sökanden utövar sin näringsverksamhet.

 3 kap.

 5 §3

 Uppgiftsskyldighet enligt 4 § föreligger först efter föreläggande av

skattemyndigheten beträffande

 1. ersättning och förmån med anledning av tillfälligt arbete, som getts ut av

fysisk person eller dödsbo och inte utgör omkostnad i näringsverksamhet, om

avdrag för preliminär A-skatt inte har gjorts och det som mottagaren sammanlagt

fått haft ett lägre värde än 1 000 kronor för hela året,

-------------------------------------------------------

 2. ersättning och förmån med 2.

anledning av tillfälligt ersättning och förmån med

arbete i andra fall än som anledning av tillfälligt

avses i 1 om det som arbete i andra fall än som

mottagaren sammanlagt fått avses i 1 om det som

haft ett lägre värde än 100 mottagaren sammanlagt fått

kronor för hela året, haft ett lägre värde än 100

 kronor för hela året samt

 förmån av fritt logi ombord

 för arbetstagare som avses

 i punkt 1 av anvisningarna

 till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370),

 3. följande slag av ersättningar om det har angetts i kontrolluppgiften att

sådan ersättning har lämnats

 a) kostnadsersättning för resa i tjänsten med allmänt kommunikationsmedel,

hyrbil eller taxi, motsvarande gjorda utlägg,

-------------------------------------------------------

 b) kostnadsersättning för b)

logi vid sådan resa i kostnadsersättning för logi

tjänsten som avses i punkt 3 vid sådan resa i tjänsten

av anvisningarna till 33 § som avses i punkt 3 av

kommunalskattelagen anvisningarna till 33 §

(1928:370), motsvarande kommunalskattelagen,

gjorda utlägg, motsvarande gjorda utlägg,

 c) representationsersättning, motsvarande gjorda utlägg,

 d) ersättning för ökade levnadskostnader vid sådan resa i tjänsten som avses i

punkterna 3 och 3 a av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen eller för

kostnader för resa med egen bil i tjänsten, i den mån ersättningarna enligt 10 §

första - tredje styckena uppbördslagen (1953:272) inte skall ligga till grund

för beräkning av preliminär A-skatt.

-------------------------------------------------------

 10 §3

 Kontrolluppgift

 om sjöinkomst skall även

 ange antalet arbetsdagar

 som tjänstgöringen omfattat

 samt på vilket fartyg och

 i vilket fartområde som

 tjänstgöringen ägt rum.

___________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. 2. Bestämmelserna i 2

kap. 4 § samt 3 kap. 5 och 10 §§ tillämpas första gången vid 1999 års taxering.

 3. Äldre bestämmelser om redares kontrolluppgiftsskyldighet i 3 kap. 36 §

gäller fortfarande i fråga om inkomst som beskattas enligt sjömans- skattelagen

(1958:295).

1 Senaste lydelse 1996:693.

2 Senaste lydelse 1994:483..

3 Senaste lydelse 1992:681.

4 Förutvarande 10 § upphävd genom 1990:1136

 11

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om

socialavgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:691) om socialavgifter 1

 dels att 5 kap. 2 § skall upphöra att gälla,

 dels att 2 kap. 2 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 2 §

 En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som utgetts

till sådana för varje år betala även sjömanspensionsavgift med 1,20 procent.

 I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknas

efter de procentsatser som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,

Riksförsäkringsverket årligen fastställer. Procentsatserna skall utgöra den

andel av de i 1 § första stycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar mot

förhållandet mellan antalet svenska sjömän och hela antalet sjömän på svenska

handelsfartyg i medeltal för den 30 september de tre år som närmast föregått det

år då procentsatserna fastställs. Hänsyn skall därvid inte tas till fartyg med

en bruttodräktighet understigande 300. Procentsatserna beräknas med två

decimaler.

-------------------------------------------------------

 Med sjöman avses i denna Med

lag den som skall betala sjöman avses i denna lag

sjömansskatt enligt 1 § 1 arbetstagare som avses i

mom. första stycket la- gen punkt 1 av anvisningarna

(1958:295) om sjömansskatt. till 49 § kommunal-

 skattelagen (1928:370).

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före utgången av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1989:633.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 11 kap. 4 § och 20 kap. 1 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 kap.

 4 §2

 Till grund för beräkning av inkomst av anställning och inkomst av annat

förvärvsarbete under visst år skall läggas den försäkrades taxering till statlig

inkomstskatt avseende nämnda år. Avser taxeringen beskattningsår som ej

sammanfaller med kalenderår, skall inkomst under beskattningsåret anses hava

åtnjutits under det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret.

 Närmare bestämmelser rörande beräkningen av inkomst av anställning och inkomst

av annat förvärvsarbete beslutas av riksdagen särskilt.

-------------------------------------------------------

 Angående beräkningen av in- Angående beräkningen av

komst av anställning, för inkomst av anställning, för

vilken den försäkrade inte ärvilken den försäkrade inte är

skattskyldig här i riket skattskyldig här i riket

eller för vilken den enligt kommunalskattelagen

försäkrade har att betala (1928:370) finns det

sjömansskatt, finns det särskilda bestämmelser.

särskilda bestämmelser.

 20 kap.

 1 §

 I denna lag avses, där ej annat framgår, med år kalenderår och med månad

kalendermånad.

 Med sjöman avses, där ej annat framgår, arbetstagare som enligt sjömanslagen

(1973:282) anses som sjöman.

 Med anställning på svenskt handelsfartyg likställes anställning på utländskt

handelsfartyg som svensk redare förhyr i huvudsak obemannat, om anställningen

sker hos denne eller någon av honom anlitad arbetsgivare. Uthyres svenskt

handelsfartyg till utländsk redare i huvudsak obemannat, äga bestämmelserna i

denna lag tillämpning om anställningen sker hos fartygets ägare eller någon av

denne anlitad arbetsgivare.

-------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 1 kap. 3 §

and- ra stycket äga icke

tillämpning i fall då lagen

(1958:295) om sjömansskatt

enligt beslut jämlikt 36 a §

nämnda lag icke skall

tillämpas.

 12

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

___________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före den 1 januari

1998.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1991:1838.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring

 Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 4 §§ lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

-------------------------------------------------------

 Pensionsgrundande inkomst Pensionsgrundande

enligt lagen (1962:381) om inkomst enligt lagen

allmän försäkring bestäms av (1962:381) om allmän

skattemyndigheten i det län försäkring bestäms av

den försäkrade taxerats tillskattemyndigheten i det län

statlig inkomstskatt eller den försäkrade taxerats

skulle ha taxerats till till statlig inkomstskatt

sådan skatt, om han varit eller skulle ha taxerats

bosatt i riket eller inte till sådan skatt, om den

haft att erlägga försäkrade varit bosatt i

sjömansskatt. riket.

 Pensionsgrundande inkomst

för sjöman, som inte är bosatt

i riket, skall bestämmas av

Skattemyndig- heten i

Göteborgs och Bohus län.

 För annan försäkrad än som i För

första eller andra stycket annan försäkrad än som i

sägs skall den första stycket sägs skall

pensionsgrundande inkomsten den pensionsgrundande

bestämmas av inkomsten be- stämmas av

Skattemyndigheten i Skattemyndigheten i

Stockholms län. Stockholms län.

 2 §3

-------------------------------------------------------

 Pensionsgrundande inkomst

skall, i den mån den utgörs

av annan inkomst än som

avses i 3 §, bestämmas med

ledning av den försäkrades

taxering till statlig in-

komstskatt eller, såvitt

gäller försäkrad som avses i 1 §

första stycket lagen

(1958:295) om sjömansskatt,

med ledning av redares

redovisning enligt 14 §

nämnda lag. Ändras ett

taxeringsbeslut av

förvaltningsdomstol eller -

efter utgången av november

taxeringsåret - av

skattemyndighet, skall

verkställd beräkning av

pensions grundande inkomst

ändras endast om

ändringsbeslutet föranleder

avvikelse från nämnda

beräkning med minst 1 000

kronor.

-------------------------------------------------------

 Pensionsgrundande inkomst

skall, i den mån den utgörs

av annan inkomst än som

avses i 3 §, bestämmas med

ledning av den försäkrades

taxering till statlig in-

komstskatt. Ändras ett

taxeringsbeslut av

förvaltningsdomstol eller -

efter utgången av november

taxeringsåret - av

skattemyndighet, skall

verkställd beräkning av

pensionsgrundande inkomst

ändras endast om

ändringsbeslutet föranleder

avvikelse från nämnda

beräkning med minst 1 000

kronor.

 4 §4

 Vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst skall, utöver vad som framgår av

lagen om allmän försäkring, gälla följande.

-------------------------------------------------------

 Värdet av skattepliktiga Skattepliktiga

förmåner i annat än pengar förmåner skall tas upp till

till arbetstagare, som ett värde som bestäms i

skall betala sjömansskatt, enlighet med 8 § första -

skall uppskattas i enlighet fjärde och sjätte styckena

med vad som föreskrivs av uppbördslagen (1953:272).

regeringen eller den När skäl föreligger får

myndighet som regeringen avvikelse ske från

bestämmer. Skattepliktiga förmånsvärde som

förmåner skall i andra fall skattemyndigheten bestämt

tas upp till ett värde som en- ligt 5 § andra stycket

bestäms i enlighet med 8 § lagen (1984:668) om uppbörd

första - fjärde och sjätte av social- avgifter från

styckena uppbördslagen arbetsgivare.

(1953:272). När skäl

föreligger får avvikelse ske

från förmånsvärde som

skattemyndigheten bestämt

enligt 5 § andra stycket

lagen (1984:668) om uppbörd

av socialavgifter från

arbetsgivare.

 Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för kostnader som

arbetstagaren haft att bestrida i innehavd anställning, i den mån kostnaderna,

minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger ettusen kronor.

 Särskilda föreskrifter angående beräkning av sådan inkomst av anställning, som

enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt hänförs till intäkt av

näringsverksamhet meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen

bestämmer.

 Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete får från inkomst av en viss

förvärvskälla inte dras av underskott i annan förvärvskälla.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst för år 1997 och

tidigare år.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

2 Senaste lydelse 1991:507.

3 Senaste lydelse 1990:349.

4 Senaste lydelse 1993:1521.

2.9 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)1

 dels att 2 § 4 mom., 8 § och 68 § 5 mom. skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,12 a och 78 b §§, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §

-------------------------------------------------------

 4 m

o m.2 Skattereduktion

medges skattskyldig för

underskott av kapital

enligt 3 § 14 mom. lagen

(1947:576) om statlig

inkomstskatt.

Skattereduktionen skall

uppgå till 30 procent av den

del av underskottet som

inte överstiger 100 000

kronor och 21 procent av

återstoden. Om en

skattskyldig under

beskattningsåret har varit

skyldig att betala

sjömansskatt enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt

och denna har satts ned

enligt 12 § 4 mom. samma lag

på grund av underskott av

kapital skall

skattereduktionen dock

minskas med det belopp

varmed nedsättning har

skett.

 Skattereduktion sker

endast i fråga om statlig

inkomstskatt, kommunal

inkomstskatt,

skogsvårdsavgift och statlig

fastighetsskatt.

-------------------------------------------------------

 4 m

o m. Skattereduktion medges

skattskyldig för underskott

av kapital enligt 3 § 14

mom. lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt.

Skattereduktionen skall

uppgå till 30 procent av den

del av under- skottet som

inte överstiger 100 000

kronor och 21 procent av

återstoden.

 Skattskyldig som uppburit

sjöin- komst enligt punkt 1

av anvisningarna till 49 §

kommunalskattelagen

(1928:370) under ett helt år

medges skattereduktion med

10 000 kronor vid

anställning på svenskt han-

delsfartyg som går i närfart

och med 12 000 kronor vid

anställning på svenskt

handelsfartyg som går i

fjärrfart.

 Skattskyldig som uppburit

sjöinkomst under en del av

ett år medges

skattereduktion med en

trehundrasextiofemtedel av

belopp som anges i föregående

stycke för varje dag under

vilken sjöinkomst uppburits.

 Skattereduktion sker i

första hand för sjöinkomst och

därefter för underskott i

kapital.

 Skattereduktion sker

endast i fråga om statlig

inkomstskatt, kom- munal

inkomstskatt och statlig

fastighetsskatt.

 Bestämmelserna om skattereduktion skall tillämpas vid debitering av slutlig

skatt, tillkommande skatt, preliminär F-skatt och särskild A-skatt samt vid

beslut om beräkning i enskilt fall av preliminär A-skatt. Öretal som uppkommer

vid beräkning av skattereduktion bortfaller.

 8 §3

 Åtnjuter skattskyldig jämte kontant inkomst andra förmåner skall preliminär

A-skatt beräknas efter inkomstförmånernas sammanlagda värde. Har den

skattskyldige utgett ersättning för en förmån skall förmånsvärdet sättas ned med

ersättningens belopp.

 Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 av anvisningarna till 42 §

kommunalskattelagen (1928:370). Andra stycket andra meningen av nämnda

anvisningspunkt skall dock tillämpas endast i fall som avses i sjätte stycket

nedan. Värdet av förmån av räntefritt lån eller lån där räntan understiger

marknadsräntan skall beräknas enligt punkt 10 tredje - femte styckena av

anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen.

 Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är

semesterbostad skall beräknas enligt följande grunder. Riket delas in i områden

som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. Förmåns- värdet av en

bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet beräknat

per kvadratmeter bostadsyta för jämförbara bostäder inom området. Om bostaden är

belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det

lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat med tio procent.

-------------------------------------------------------

 Värdet av annan förmån än som Värdet

avses i andra och tredje av annan förmån än som avses

styckena skall beräknas i andra och tredje

enligt 42 § andra stycket styckena skall beräknas

kommunalskattelagen samt enligt 42 § andra och fjärde

punkt 1 andra och tredje styckena kommunalskatte-

styckena och punkt 3 av lagen samt punkt 1 andra

anvisningarna till den och tredje styckena och

paragrafen. punkt 3 av anvis- ningarna

 till den paragrafen.

 Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 §

kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med hänsyn

härtill.

 Om skattemyndigheten bestämt värdet av förmånen enligt bestämmelserna i 5 §

andra stycket lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

skall detta värde användas även vid beräkning av preliminär A-skatt.

-------------------------------------------------------

 12 a §

 För

 sjöman som avses i första

 stycket punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370) skall preliminär

 A-skatt i fall som avses i

 4 § 1 mom. och 40 § tas ut

 enligt de grunder som där

 anges samt med beaktande

 av att sjömannen har rätt

 till sjöin- komstavdrag

 enligt 49 § kommunal-

 skattelagen samt med

 frångående av bestämmelserna

 i 2 § 4 mom. sista stycket

 skattereduktion enligt

 andra eller tredje stycket

 samma lagrum.

 68 §

-------------------------------------------------------

 5 m o m.4 Vad i 3 och 4 5 m o

mom. sägs äger motsvarande m. Vad i 3 och 4 mom. sägs

tillämpning, då den som är äger motsvarande

berättigad att återfå skatt tillämpning, då den som är

har att betala sjömansskatt, berättigad att återfå skatt

särskild inkomstskatt för har att betala särskild

utomlands bosatta, särskild in- komstskatt för

inkomstskatt för utomlands utomlands bosatta, särskild

bosatta artister m.fl. inkomstskatt för utomlands

eller kupongskatt. bosatta artister m.fl.

 eller kupong- skatt.

 I lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

finns också föreskrifter som begränsar rätten till återbetalning.

 78 b §

-------------------------------------------------------

 Har

 annan arbetsgivare för

 sjöman än redare fast

 driftställe i riket bara på

 fartyg, svarar redaren för

 att arbetsgivaren fullgör

 sina förpliktelser enligt

 denna lag som om

 förpliktelserna ålegat

 redaren själv. Har redare

 till följd härav betalat

 skattebelopp, får redaren

 kräva tillbaka beloppet av

 sjömannens arbetsgivare.

 Därvid tillämpas be-

 stämmelserna i 76 §.

 Bestämmelserna

 i 4 § preskrip- tionslagen

 (1981:130) gäller i fråga

-------------------------------------------------------

. om regressfordran enligt

 första stycket

 ______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas i fråga om

inkomster som uppburits efter utgången av år 1997. Äldre föreskrifter gäller

dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före utgången

av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:1866.

3 Senaste lydelse 1993:1516.

4 Senaste lydelse 1991:593.

 13

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av so-

cialavgifter från arbetsgivare 1

 dels att 31-35 och 37 §§ samt rubriken närmast före 31 § skall upphöra att

gälla,

 dels att 2, 44, 68, 73 och 76 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 20 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §2

 I denna lag förstås med

 lön: sådan lön eller annan ersättning enligt 2 kap. 3 - 5 §§ lagen (1981:691)

om socialavgifter på vilken arbetsgivaravgifter skall beräknas;

 uppbördsdeklaration: sådan uppbördsdeklaration som anges i 54 § 1 mom.

uppbördslagen (1953:272);

 månadsavgift: de arbetsgivaravgifter som skall redovisas enligt 4 §;

 utgiftsår: det kalenderår för vilket arbetsgivaravgifter skall betalas;

 årsavgift: summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på utgiftsåret;

-------------------------------------------------------

 r e d a r a v g i f t: de

arbetsgivaravgifter som

avser lön för vilken

sjömansskatt skall betalas;

 restitutionsränta: ränta enligt 24 §;

 anståndsränta: ränta enligt 13 §;

 respitränta: ränta enligt 14 §.

 20 §3

-------------------------------------------------------

 Har

 annan arbetsgivare för

 sjöman än redare fast

 driftställe i riket bara på

 fartyg, svarar redaren för

 att arbetsgivaren fullgör

 sina förpliktelser enligt

 denna lag som om

 förpliktelserna ålegat

 redaren själv. Har redare

 till följd härav betalat

 avgifter, får redaren kräva

 tillbaka beloppet av

 sjömannens arbetsgivare.

 Därvid tillämpas

 bestämmelserna i 76 §

 uppbördslagen (1953:272).

 Bestämmelserna

 i 4 § preskrip- tionslagen

 (1981:130) gäller i fråga om

 regressfordran enligt

 första stycket.

-------------------------------------------------------

 44 §

 Frågor om avgiftstillägg som avser månadsavgift eller årsavgift som har

fastställts av skattemyndigheten prövas av myndigheten.

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket och, när Riksskatteverket

fråga är om redaravgift, det får i den ordning som gäller

allmänna ombudet för för överklagande enligt

sjömansskatt får i den denna lag hos länsrätten

ordning som gäller för yrka att avgiftstillägg

överklagande enligt denna påförs.

lag hos länsrätten eller, när

fråga är om redaravgift,

Sjömansskattenämnden yrka att

avgiftstillägg påförs.

 68 §

-------------------------------------------------------

 Skattemyndighetens beslut Skattemyndighetens

får överklagas hos länsrätten.beslut får överklagas hos

Sjömans- skattekontorets länsrätten.

beslut får överklagas hos

sjömansskattenämnden.

Överklagandet skall vara

skriftligt.

 73 §

-------------------------------------------------------

 Överklagande av Överklagande

Riksskatteverket eller av av Riksskatteverket skall

det allmänna ombudet för ha kommit in inom

sjömansskatt skall ha kommit tidsfrist som enligt 57,

in inom tidsfrist som 58 och 63 - 66 §§ gäller för

enligt 57, 58 och 63 - 66 §§ beslut om omprövning på

gäller för beslut om initiativ av

omprövning på initiativ av skattemyndighet eller

skattemyndighet eller efter efter sådan tid men inom två

sådan tid men inom två månadermånader från den dag då det

från den dag då det överklagade beslutet

överklagade beslutet meddelades.

meddelades.

 Överklagas ett omprövningsbeslut som avser efterprövning och yrkas ändring

till arbetsgivarens nackdel, skall överklagandet ha kommit in inom två månader

från den dag då beslutet meddelades.

 76 §4

 Länsrättens beslut i fråga som avses i 6 § tredje stycket, 7 § eller 22 a §

andra stycket får inte överklagas.

 Överklagande av länsrättens beslut i fråga som avses i 13 § första stycket får

prövas av kammarrätten endast om den har meddelat prövningstillstånd.

-------------------------------------------------------

 Sjömansskattenämndens beslut

överklagas hos kammarrätten

inom den tid som gäller vid

överklagande hos kammarrätten

av nämndens beslut enligt

lagen (1958:295) om

sjömansskatt. Beslut i fråga

som avses i 6 § tredje

stycket, eller 22 a § andra

stycket får dock inte

överklagas.

 Överklagande av

Sjömansskatte- nämndens

beslut i fråga som avses i

13 § första stycket får prövas

av kammarrätten endast om

den har meddelat prövnings

tillstånd.

_____________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande för avgifter som avser tid före utgången av år 1997 om inte annat

följer av punkterna 2 - 4.

 2. Beslut som har fattats av skattemyndigheten med stöd av lagen (1991:1870)

om överflyttande av arbetsuppgifter från Riksskatteverkets Sjömansskattekontor

till Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län överklagas till Länsrätten i

Göteborgs och Bohus län.

 3. Ärenden som före ikraftträdandet överklagats hos Sjömansskattenämnden men

inte avgjorts av nämnden före den 1 januari 1998 skall handläggas av Länsrätten

i Göteborgs och Bohus län.

 4. Riksskatteverket skall från och med den 1 januari 1998 föra det allmännas

talan i allmän förvaltningsdomstol i mål som avser överklagande av

skattemyndighetens eller Sjömansskattenämndens beslut.

1 Lagen omtryckt 1991:98.

Senaste lydelse av 32 § 1992:642.

Senaste lydelse av 34 § 1992:642.

2 Senaste lydelse 1992:642.

3 Förutvarande 20 § upphävd genom 1990:1318.

4 Senaste lydelse 1994:475.

 14

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5, 7 och 21 §§ lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §1Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 1. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller

uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning

eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån

inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot

eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller

annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet

överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i

form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension

och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag,

eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän

försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven

livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om

sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän

försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven

försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett

svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller

förmån, om förmån utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskade- skydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)

om kontant arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst

av tjänst;

-------------------------------------------------------

 12. återfört avdrag för egen-

avgifter enligt lagen

(1981:691) om

socialavgifter,

egenavgifter som fallit

bort, i den mån avdrag har

med- getts för avgifterna

samt avgifter som avses i

46 § 2 mom. första stycket 3

kommunalskattelagen

(1928:370) och som satts

ned genom ändrad debitering

i den mån avdrag har

medgetts för avgifterna och

dessa inte hänför sig till nä-

ringsverksamhet.

-------------------------------------------------------

 12. återfört avdrag för

egenavgifter enligt lagen

(1981:691) om

socialavgifter,

egenavgifter som fallit

bort, i den mån avdrag har

med- getts för avgifterna

samt avgifter som avses i

46 § 2 mom. första stycket 3

kommunalskattelagen

(1928:370) och som satts

ned genom ändrad debitering

i den mån avdrag har

medgetts för avgifterna och

dessa inte hänför sig till

nä- ringsverksamhet;

 13. sjöinkomst som avses i

punkt 1 av anvisningarna

till 49 §

kommunalskattelagen.

 Som inkomst enligt första stycket 1- 3 anses också förskott på sådan inkomst.

Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om

pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas inte

barnpension eller vårdbidrag som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i

riket även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga

besök utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.

ex. handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som är

skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 7 §

-------------------------------------------------------

 Särskild inkomstskatt tas Särskild

ut med 25 procent av inkomstskatt tas ut med 25

skattepliktig inkomst. procent av skattepliktig

 inkomst. Särskild in-

 komstskatt tas dock ut med

 15 procent av

 skattepliktig inkomst

 beträffande inkomster som

 avses i 5 § första stycket

 13.

 Öretal som uppkommer vid beräkning av skatten bortfaller.

 21 §2

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som

sägs om överflyttning av

besluts- behörighet i 2 a §,

om anstånd med inbetalning

av skatt i 49 och 51 §§, om

dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar

för skatt som påförts en

avliden eller ett dödsbo i

61 §, om central tillsyn

m.m. i 72 §, om rätt att ta

del av preliminär

självdeklaration m m. i 73 §,

om arbetsgivares

ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i

77, 77 a, 77 c och 78 §§, om

vite i 83§, om omprövning

m.m. i 84 - 94 §§, om beslut

om särskilda debiterings-

åtgärder i 95 § samt om

överklagande m.m. i 96 -

103 §§ uppbördslagen

(1953:272). Beslut om

anstånd som avses i 49 § den

lagen meddelas av

beskattningsmyndigheten

enligt denna lag. Beslut om

anstånd skall skyndsamt

meddelas den skatt- skyl-

dige utan kostnad för denne.

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som

sägs om överflyttning av

besluts- behörighet i 2 a §,

om anstånd med inbetalning

av skatt i 49 och 51 §§, om

dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar

för skatt som påförts en

avliden eller ett dödsbo i

61 §, om central tillsyn

m.m. i 72 §, om rätt att ta

del av preliminär

självdeklaration m m. i 73 §,

om arbetsgivares

ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i

77, 77 a, 77 c, 78 och 78

b §§, om vite i 83 §, om

omprövning m.m. i 84 - 94 §§,

om beslut om särskilda

debiteringsåtgärder i 95 §

samt om överklagande m.m. i

96 - 103 §§ uppbördslagen

(1953:272). Beslut om

anstånd som avses i 49 § den

lagen meddelas av

beskattningsmyndigheten

enligt denna lag. Beslut om

anstånd skall skyndsamt

meddelas den skattskyldige

utan kostnad för denne.

___________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas på inkomster som

hänför sig till tid efter ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1994:1982.

2 Senaste lydelse 1996:678.

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m. fl.

 Härigenom föreskrivs att 3 och 23 §§ lagen (1991:591) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta artister m. fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

 I denna lag avses med

 bosatt utomlands: om fysisk person att denne inte är bosatt här i riket eller

stadigvarande vistas här,

 hemmahörande i utlandet: om fysisk person att denne är bosatt utomlands och om

juridisk person att denne inte är registrerad här i riket och inte heller har

fast driftställe här,

 artistisk verksamhet: personligt framträdande inför publik eller vid ljud-

eller bildupptagning med sång, musik, dans, teater, cirkus eller liknande,

 artist: den som utövar artistisk verksamhet,

 idrottslig verksamhet: personligt framträdande inför publik direkt eller genom

ljud- eller bildupptagningar,

 idrottsman: den som utövar idrottslig verksamhet,

 artistföretag: fysisk eller juridisk person som utan att vara arrangör mot

ersättning tillhandahåller artist eller idrottsman,

 arrangör: fysisk eller juridisk person som anordnar tillställning med

artistisk eller idrottslig verksamhet,

-------------------------------------------------------

 s v e n s k t f a r t y s v e

g: sådant svenskt n s k t f a r t y g:

handelsfartyg som avses i sådant svenskt eller

1 § lagen (1958:295) om utländskt handelsfartyg som

sjömans- skatt eller sådant avses i punkt 2 av

utländskt han- delsfartyg anvisningarna till 49 §

som avses i punkt 1 av kommunalskattelagen

anvisningarna till nämnda (1928:370).

paragraf.

 23 §1

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som

sägs om anstånd med

inbetalning av skatt i 49

och 51 §§, om uppbörd i 52 § om

dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar

för skatt som påförts en

avliden eller ett dödsbo i

61 §, om rätt att taga del av

prelimär självdeklaration i m

m. i 73 §, om arbetsgivares

ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i

77, 77 a, 77c och 78 §§, om

vite i 83 §, om omprövning

m.m. i 84 - 94 §§ om beslut

om särskilda debiterings-

åtgärder i 95 § samt om

överklagande m.m. i 97, 99,

101 och 103 §§ uppbördslagen

(1953:272). Vad som där sägs

om arbetsgivare skall då

gälla den som är

redovisningsskyldig enligt

14 § denna lag och vad om

där sägs om skattemyndighet

skall gälla

Skattemyndigheten i

Dalarnas län. Med

uppbördsdeklaration avses

enligt denna lag

redovisning enligt 14 §.

Beslut om anstånd skall

skyndsamt meddelas den

skattskyldige utan kostnad

för denne.

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som

sägs om anstånd med

inbetalning av skatt i 49

och 51 §§, om uppbörd i 52 § om

dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar

för skatt som påförts en

avliden eller ett dödsbo i

61 §, om rätt att taga del av

prelimär självdeklaration i m

m. i 73 §, om arbetsgivares

ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i

77, 77 a, 77 c, 78 och 78

b §§, om vite i 83 §, om

omprövning m.m. i 84 - 94 §§,

om beslut om särskilda

debiteringsåtgärder i 95 §

samt om överklagande m.m. i

97, 99, 101 och 103 §§

uppbördslagen (1953:272).

Vad som där sägs om

arbetsgivare skall då gälla

den som är

redovisningsskyldig enligt

14 § denna lag och vad om där

sägs om skattemyndighet

skall gälla

Skattemyndigheten i

Dalarnas län. Med

uppbördsdeklaration avses

enligt denna lag

redovisning enligt 14 §.

Beslut om anstånd skall

skyndsamt meddelas den

skattskyldige utan kostnad

för denne.

 I 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring finns bestämmelser om skyldighet för

arbetsgivare att lämna särskild kontrolluppgift för beräkning av

pensionsgrundande inkomst.

___________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas på inkomster som

hänför sig till tid efter ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1996:679 och prop. 1995/96:224.

 15

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2.13 Förslag till lagen om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 Allmänna egenavgifter skall Allmänna

betalas enligt denna lag. egenavgifter skall betalas

Bestämmelser om allmänna enligt denna lag.

egenavgifter finns även i

lagen (1958:295) om sjö-

mansskatt.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

 16

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:532) om

tillstånd för anställning på fartyg

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på

fartyg skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 En utlänning skall ha tillstånd för att ha anställning som avser befattning på

svenskt fartyg i utrikes trafik (anställningstillstånd) om inte utlänningen har

permanent uppehållstillstånd i Sverige eller är medborgare i Danmark, Finland,

Island eller Norge.

 Kravet på anställningstillstånd gäller inte för annan utlänning som är

medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

-------------------------------------------------------

 Kravet på Kravet

anställningstillstånd på anställningstillstånd

omfattar inte heller annan omfattar inte heller annan

utlänning än som avses i utlänning än som avses i

första och andra styckena, första och andra styckena,

om fartyget huvudsakligen om fartyget huvudsakligen

används i sådan fjärrfart somanvänds i sådan fjärrfart som

avses i 2 § lagen (1958:295) avses i punkt 3 av

om sjömansskatt. anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370).

 Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet på anställnings-

tillstånd.

________________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas på anställnings-

tillstånd från och med ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1992:1724.

2.15 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 3, 7 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §2

 Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges

-------------------------------------------------------

 1. skatt enligt 1.

uppbördslagen (1953:272), skatt enligt uppbördslagen

och sjömansskatt, (1953:272),

 2. mervärdesskatt, annan skatt eller avgift för vilken Skattemyndigheten i

Dalarnas län är beskattningsmyndighet och fordonsskatt,

 3. arbetsgivaravgift, särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

 4. skatte- och avgiftstillägg samt förseningsavgift,

 5. ränta och avgift som utgår i samband med uppbörd eller indrivning av skatt

eller avgift enligt 1- 4.

 Med skatt enligt uppbördslagen avses, förutom skatt och avgift enligt 1 §

nämnda lag, även annan avgift och ränta som utgår enligt bestämmelserna i lagen.

 7 §3

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

-------------------------------------------------------

 2. Uppgifter angående

avslutad revision,

verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3

kap. 7 § taxeringslagen

(1990:324), 17 kap. 4 §

mervärdesskattelagen

(1994:200), 78 § 2 a mom.

upp- bördslagen (1953:272),

27 a § lagen (1984:668) om

uppbörd av social- avgifter

från arbetsgivare eller

19 b § lagen (1958:295) om

sjömansskatt. För varje sådan

åtgärd får anges tid, art,

beskattningsperiod, skat-

teslag, myndighets beslut

Nuvarande lydelse

om beloppsmässiga ändringar

av skatt eller underlag för

skatt med anledning av

åtgärden samt uppgift

huruvida

bokföringsskyldighet har

fullgjorts.

-------------------------------------------------------

 2. Uppgifter angående

avslutad revision,

verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3

kap. 7 § taxeringslagen

(1990:324), 17 kap. 4 §

mervärdesskattelagen

(1994:200), 78 § 2 a mom.

upp- bördslagen (1953:272)

eller 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från

arbetsgivare. För varje sådan

åtgärd får anges tid, art,

beskattningsperiod,

skatteslag, myndighets

beslut om beloppsmässiga

ändringar av skatt eller

underlag för

Föreslagen lydelse

skatt med anledning av

åtgärden samt uppgift

huruvida

bokföringsskyldighet har

fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut

om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen

för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger

för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande in-

komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig

fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

på fastighet.

-------------------------------------------------------

 14. Uppgift om tid och art

för planerad eller pågående

revision samt

beskattningsperiod och

skatte- slag som denna

avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller

annat sammanträffande enligt

3 kap. 7 § taxeringslagen,

17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen, 78 § 2 a

mom. uppbördslagen, 27 a §

lagen om uppbörd av

socialavgifter från

arbetsgivare eller 19 b §

lagen om sjömansskatt.

-------------------------------------------------------

 14. Uppgift om tid och art

för planerad eller pågående

revision samt

beskattningsperiod och

skatte- slag som denna

avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller

annat sammanträffande enligt

3 kap. 7 § taxeringslagen,

17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen, 78 § 2 a

mom. uppbördslagen eller

27 a § lagen om uppbörd av

socialavgifter från

arbetsgivare.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

-------------------------------------------------------

 16. Uppgift om antal 16.

perioder om trettio dagar Uppgift om antal dagar för

för vilka den skattskyldige vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som uppburit sjöinkomst enligt

beskattas enligt lagen om punkt 1 av anvisningarna

sjömansskatt. till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370).

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:000) om skat-

tereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets Nuvarande

lydelse Föreslagen lydelse

storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet

samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen

nämnda lag, föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 §

mervärdesskattelagen.

 19 §4

 Om inte annat sägs i andra eller tredje stycket skall sådana uppgifter i det

centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras när

sju år gått från utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

-------------------------------------------------------

 4. antal perioder om 4.

trettio dagar för vilka den antal dagar för vilka den

skattskyldige uppburit skattskyldige uppburit

inkomst som beskattas sjöinkomst enligt punkt 1

enligt lagen (1958:295) om av anvisningarna till 49 §

sjömansskatt, kommunalskattelagen

 (1928:370),

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

 Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som

avses i första eller tredje stycket.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före utgången av år

1997.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:224.

3 Lydelse enligt prop. 1995/96:217.

4 Senaste lydelse 1994:1905.

 17

2.16 Förslag till lag om ändring lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

-------------------------------------------------------

 De penningmedel som enligt De

4 kap. 3 § lagen (1981:691) penningmedel som enligt 4

om so- cialavgifter, 6 § kap. 3 § lagen (1981:691)

lagen (1994:1744) om om soci- alavgifter och 6 §

allmänna egenavgifter och 3 §lagen (1994:1744) om

lagen (1958:295) om allmänna egen- avgifter

sjömansskatt skall föras tillskall föras till Allmänna

Allmänna pensionsfonden, pensionsfonden, skall

skall förvaltas av första - förvaltas av första - femte

femte fondstyrelserna. fondstyrelserna.

 Bestämmelser om första - tredje fondstyrelserna finns i 2 - 16, 21 - 25, 44

och 45 §§ samt om fjärde och femte fondstyrelserna i 26, 28 - 30, 32 - 35, 37,

39, och 43 - 45 §§.

___________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998 och tillämpas i fråga om avgifter

på inkomster som uppburits efter utgången av år 1997. Äldre föreskrifter gäller

dock fortfarande i fråga om penningmedel som förts till All- männa

pensionsfonden enligt 3 § lagen (1958:295) om sjömansskatt.

1 Senaste lydelse 1994:1749.

 18

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om

 indrivning av statliga fordringar m.m.

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Under indrivningen gäller betämmelserna i 7 kap. 14 § utsökningsbalken om

företrädesrätt vid utmätning av lön för böter och viten samt för fordringar som

påförts enligt bestämmelserna i

 1. uppbördslagen (1953:272), om inte annat föreskrivs i den lagen,

-------------------------------------------------------

 2. lagen (1958:295) om

sjömans- skatt, om inte

annat föreskrivs i den

lagen, 2. lagen (1972:435) om

 3. lagen (1972:435) om överlastavgift,

överlast- avgift, 3. lagen (1976:206) om

 4. lagen (1976:206) om felparkeringsavgift,

felparkeringsavgift, 4. lagen (1976:339) om

 5. lagen (1976:339) om saluvagnsskatt,

saluvagnsskatt, 5. lagen (1984:151) om

 6. lagen (1984:151) om punktskatter och

punkt- skatter och prisregleringsavgifter,

prisregleringsavgifter, 6. lagen (1984:668) om

 7. lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, om inte

från arbetsgivare, om inte annat föreskrivs i den

annat föreskrivs i den lagen,

lagen, 7. fordonsskattelagen

 8. fordonsskattelagen (1988:327),

(1988:327), 8. lagen (1989:471) om

 9. lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa

investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten,

bygnadsarbeten, 9. lagen (1991:586) om

 10. lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

särskild inkomstskatt för u- utomlands bosatta,

tomlands bosatta, 10. lagen (1991:591) om

 11. lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

utomlands bosatta artister m.fl.,

m.fl., 11. mervärdesskattelagen

 12. mervärdesskattelagen (1994:200), eller

(1994:200), eller 12. lagen (1994:419) om

 13. lagen (1994:419) om brottsofferfond.

brotts- offerfond.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller

dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före utgången

av år 1997.

1 Senaste lydelse 1996:133.

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder

i beskattningsförfarandet

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 Denna lag tillämpas vid revision eller annan kontroll av att skatt, tull eller

avgift tas ut enligt bestämmelserna i

 1. uppbördslagen (1953:272),

-------------------------------------------------------

 2. lagen (1958:295) om

sjömansskatt,

 3. kupongskattelagen 2. kupongskattelagen

(1970:624), (1970:624),

 4. lagen (1984:151) om 3. lagen (1984:151) om

punktskatter och punktskatter och

prisregleringsavgifter, prisregleringsavgifter,

 5. lagen (1984:668) om 4. lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, från arbetsgivare,

 6. tullagen

(1987:1065), 5. tullagen

 7. fordonsskattelagen (1987:1065),

(1988:327), 6. fordonsskattelagen

 8. taxeringslagen (1988:327),

(1990:324), 7. taxeringslagen

 9. lagen (1991:586) om (1990:324),

särskild inkomstskatt för 8. lagen (1991:586) om

utomlands bosatta, särskild inkomstskatt för

 10. lagen (1991:591) om utomlands bosatta,

särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister 9. lagen (1991:591) om

m.fl., särskild inkomstskatt för

 11. mervärdesskattelagen utomlands bosatta artister

(1994:200). m.fl.,

 10. mervärdesskattelagen

 (1994:200).

 Lagen tillämpas även vid kontroll av att en vara får föras in i eller ut ur

landet enligt tullagen och för kontroll av att föreläggande enligt lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter fullgjorts riktigt och

fullständigt.

 19

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

_____________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om revision eller kontroll av sjömansskatt som avser tid

före utgången av år 1997.

 20

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om

avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning

av skatter och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 Avräkning enligt denna lag skall göras från belopp som återbetalas eller

annars utbetalas på grund av bestämmelse i

 1. uppbördslagen (1953:272),

-------------------------------------------------------

 2. lagen (1958:295) om

sjömansskatt,

 3. lagen (1984:151) om 2. lagen (1984:151) om

punktskatter och punktskatter och

prisregleringsavgifter prisregleringsavgifter

eller författning som anges eller författning som anges

i 1 kap. 1 § första stycket i 1 kap. 1 § första stycket

samma lag, i de fall då samma lag, i de fall då

utbetalningen ankommer på utbetalningen ankommer på

Skattemyndigheten i Skattemyndigheten i

Dalarnas län, Dalarnas län,

 4. lagen (1984:668) om 3. lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, från arbetsgivare,

 5. lagen (1991:586) om 4. lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta, utomlands bosatta,

 6. lagen (1991:591) om 5. lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister utomlands bosatta artister

m.fl., m.fl.,

 7. mervärdesskattelagen 6. mervärdesskattelagen

(1994:200) med undantag av (1994:200) med undantag av

10 kap. 6 och 7 §§, 10 kap. 6 och 7 §§,

 8. tullagen (1994:1550) 7. tullagen

och lagen (1994:1551) om (1994:1550) och lagen

tullfrihet m.m. (1994:1551) om tullfrihet

 Vad som sagts i första m.m.

stycket 3 gäller inte Vad som sagts i första

utbetalning enligt 9 kap. 1 §stycket 2 gäller inte

lagen (1994:1776) om skatt utbetalning enligt 9 kap.

på energi och 13 § lagen 1 § lagen (1994:1776) om

(1978:69) om skatt på energi och 13 §

försäljningsskatt på lagen (1978:69) om

motorfordon. försäljningsskatt på

 motorfordon.

 Avräkning skall också göras vid återbetalning av belopp som tagits ut som

förrättningskostnad vid indrivning av en sådan fordran som avses i 2 § första

meningen.

__________________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1Senaste lydelse 1996:686 och prop. 1995/96:224.

 21

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §1

 Bidragsgrundande inkomst utgörs av summan av inkomst av näringsverksamhet och

inkomst av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och inkomst av kapital

enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, med de tillägg och avdrag som

anges i andra och tredje styckena samt 5 och 7 §§.

 Beloppet enligt första stycket skall ökas med

-------------------------------------------------------

 1. inkomst, inklusive

kostförmån, som beskattas

enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt,

 2. inkomst som på grund

av bestämmelserna i 54 §

första stycket f)

kommunalskattelagen eller

avtal om undvikande av

dubbelbeskattning inte ingår

i inkomst av

näringsverksamhet, tjänst

eller kapital,

 3. studiemedel i form av

studiebidrag,

 4. icke skattepliktiga

stipendier över 3 000 kronor

per månad,

 5. belopp varmed inkomst

av näringsverksamhet har

minskats genom avdrag för

 - avsättning till

periodiseringsfond

 - ökning av expan-

sionsmedel

 - utgift för egen pension

intill ett halvt basbelopp

enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän

försäkring

 - underskott från

tidigare beskattningsår, och

 6. belopp varmed inkomst

av kapital har minskats

genom avdrag, utom där

 - realisationsvinst har

minskats med

realisationsförlust

uppkommen under

beskattningsåret

 - avdrag har gjorts

enligt lagen (1993:1469) om

uppskovsavdrag vid byte av

bostad, eller

 - avdrag har gjorts för

negativ räntefördelning.

-------------------------------------------------------

 1. inkomst som på grund

av bestämmelserna i 54 §

första stycket f)

kommunalskattelagen eller

avtal om undvikande av

dubbelbeskattning inte ingår

i inkomst av

näringsverksamhet, tjänst

eller kapital,

 2. studiemedel i form av

studiebidrag,

 3. icke skattepliktiga

stipendier över 3 000 kronor

per månad,

 4. belopp varmed inkomst

av näringsverksamhet har

minskats genom avdrag för

 - avsättning till

periodiseringsfond

 - ökning av

expansionsmedel

 - utgift för egen pension

intill ett halvt basbelopp

enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän

försäkring

 - underskott från

tidigare beskattningsår, och

 5. belopp varmed inkomst

av kapital har minskats

genom avdrag, utom där

 - realisationsvinst har

minskats med

realisationsförlust

uppkommen under

beskattningsåret

 - avdrag har gjorts

enligt lagen (1993:1469) om

uppskovsavdrag vid byte av

bostad, eller

 - avdrag har gjorts för

negativ räntefördelning.

 Beloppet enligt första stycket skall minskas med belopp varmed inkomst av

näringsverksamhet har ökats genom

 - återföring till beskattning av avdrag för avsättning till

periodiseringsfond

 - minskning av expansionsmedel.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Senaste lydelse 1996:441.

 22

2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:000) om

underhållsstöd

 Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1996:000) om underhållsstöd skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 26 §1

Till beloppen enligt 25 § skall läggas

-------------------------------------------------------

 1. inkomst, inklusive

kostförmån, som beskattas

enligt lagen (1958:295) om

sjömansskatt, 1. studiemedel i form

 2. studiemedel i form av av studiebidrag,

studiebidrag, 2. en procent av den

 3. en procent av den del del av den

av den bidragsskyldiges bidragsskyldiges

skattepliktiga för- mögenhet skattepliktiga för- mögenhet

som överstiger 800 000 som överstiger 800 000

kronor. kronor.

 Det sålunda framräknade beloppet skall minskas med 24 000 kronor och utgör

därefter den inkomst som skall ligga till grund för beräkningen av

återbetalningsskyldigheten.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om inkomster som hänför sig till tid före utgången av år

1997.

1 Lydelse enligt prop. 1995/96:208.

 23

2.22 Förslag till lag om upphävande av lagen (1991:1870) om överflyttande av

arbetsuppgifter från Riksskatteverkets sjömansskattekontor till

Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län

 Härigenom föreskrivs att lagen (1991:1870) om överflyttande av arbets-

uppgifter från Riksskatteverkets sjömansskattekontor till Skattemyndigheten i

Göteborgs och Bohus län skall upphöra att gälla vid utgången av år 1997.

 Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om sjömansskatt och

avgifter som avser tid före utgången av år 1997.

 24

2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade

skattefordringar m.m.

 Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1971:1072) om förmånsberättigade

skattefordringar m.m. skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 Förmånsrätt enligt 11 § förmånsrättslagen (1970:979) följer med fordran på

skatt och tull samt, om så särskilt föreskrivs, annan avgift till det allmänna-

som inte betecknas som skatt.

-------------------------------------------------------

 Lagen tillämpas inte om Lagen

det föl- jer av särskild tillämpas inte om det föl-

föreskrift eller i fråga om jer av särskild föreskrift

skatte- eller avgiftstil- eller i fråga om skatte-

lägg, ränta, dröjsmålsavgift,eller avgiftstillägg, dröjs-

förseningsavgift eller målsavgift, förseningsavgift

liknande avgift. eller liknande avgift.

 3 §2

--------------------------------------------------

 Fordran på slutlig Fordran på slutlig skatt

skatt enligt enligt uppbördslagen

uppbördslagen (1953:272) (1953:272) har förmånsrätt

har förmånsrätt endast om endast om den tidsrymd

den tidsrymd till vilken till vilken skatten är

skatten är att hänföra haratt hänföra har gått till

gått till ända innan ända innan beslutet om

beslutet om konkurs konkurs meddelas.

meddelas. Fordran på Fordran på avgift som

avgift enligt 1 § 7 har uppbärs med tillämpning av

förmånsrätt i den mån lagen (1984:668) om

avgiften belöper på lön uppbörd av social-

eller annan ersättning avgifter från

som har utgetts före arbetsgivare har

beslutet om konkurs. förmånsrätt i den mån

 avgiften belöper på lön

 eller annan ersättning

 som har utgetts före

 beslutet om konkurs.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1Senaste lydelse 1996:684.

2Senaste lydelse 1984:855.

 25

3 Ärendet och dess beredning

Reglerna om beskattning av sjömän tillkom i slutet av 1950-talet och finns i

lagen (1958:295) om sjömansskatt och i sjömansskattekungörelsen 1958:301).

 Sjömansskatten är en definitiv källskatt som tillkom i nordiskt samarbete.

Sjömansskatten har dock för länge sedan avskaffats i Finland, Norge och

Danmark.

 Motiven för att behålla sjömansskatten i Sverige har försvagats. Sjömansskatten

har därför varit föremål för översyn under lång tid inom Finansdepartementet.

Efter önskemål från riksdagen lämnade Riksskatteverket förslag till ändringar av

reglerna i en rapport den 21 oktober 1982. I rapporten föreslogs att sjömännens

sjö- resp. landinkomster skulle läggas samman vid landbeskattningen och att alla

kontanta ersättningar skulle beskattas. Rapporten föranledde inget förslag från

regeringen.

 Inom Finansdepartementet påbörjades inför skattereformen ett arbete med att

förändra sjömännens beskattning så att en övergång till beskattning enligt

landskattesystemet skulle kunna ske i samband med skattereformens genomförande.

Arbetet kunde inte slutföras i tid varför departementschefen i prop. 1990/91:54

endast uttalade att sjömansskattesystemet skulle upphävas och landbeskattning

ske fr.o.m. 1993 års taxering. I propositionen nämndes att ett s.k.

sjöinkomstavdrag skulle införas och att de särregler som finns för sjömän i

socialavgiftssystemet skulle ses över i samband med överföringen av sjömännen

till landskattesystemet. Arbetet inom Finansdepartementet med översynen av

sjömansbeskattningen redovisades i en promemoria Beskattning av sjömän (Ds

1991:41). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1.

 Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i

bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr

2731/91). I det följande behandlas de frågor som tas upp i promemorian.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 13 juni 1996 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.Lagrådet

föreslår vissa ändringar i de remitterade förslagen till lag om upphävande av

lagen om sjömansskatt och lag om ändring i kommunalskattelagen samt

ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till de remitterade lagförslagen.

Regeringen godtar i huvudsak Lagrådets förslag till ändringar och återkommer

till Lagrådets synpunkter i avsnitten 11.1, 11.2 och 11.4.

 I lagrådsremissen föreslogs att sjömansskattelagen skall upphävas vid utgången

av år 1997. Från och med inkomståret 1998 skall sjömännen beskattas i

landskattesystemet. Lagändringarna i kommunalskattelagen m.fl. lagar föreslogs i

remissen träda i kraft den 1 januari 1997 med tillämpning från och med 1 januari

1998. Lagrådet föreslår att ikraftträdandet sätts till den 1 januari 1998 för

att överensstämma med vad som föreslagits beträffande sjömansskattelagens

upphörande. Ikraftträdande- och över- gångsbestämmelserna har justerats i

enlighet med det nu anförda. Lagrådets granskning har också lett till vissa

redaktionella ändringar i lagtexten.

 Förslagen till ändringar i 1 och 3 §§ lagen (1971:1072) om förmånsberättigade

skattefordringar har inte granskats av Lagrådet. Dessa förslag är enligt

regeringens mening av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse.

4 Bakgrund och gällande rätt

Lagen (1958:295) om sjömansskatt och i sjömansskattekungörelsen (1958:301) har

genomgått små förändringar under årens lopp.

 Sjömansskatten är i princip en definitiv källskatt vilket innebär att den

preliminära skatten motsvaras av den slutliga skatten. Som skäl för att införa

en definitiv källskatt åberopades sjömännens praktiska svårigheter att avge

deklaration under tjänstgöring ombord och att i övrigt ta tillvara sina

rättigheter. Vidare åberopades att sjömän inte på samma sätt som landanställda

kunde utnyttja samhällets service och tillgodogöra sig sociala förmåner.

Slutligen var syftet med den definitiva källskatten att skapa en enkel och

billig administration.

 Lagen om sjömansskatt tillkom i nordiskt samarbete med anledning av en

rekommendation från Nordiska rådet. Det ansågs önskvärt att alla nordiska sjömän

skulle beskattas lika oberoende av i vilket land de var bosatta. Sjömansskatten

har emellertid upphävts i Finland, Norge och Danmark varför det inte finns något

skäl att i den nordiska gemenskapens intresse bevara den särskilda skatten för

sjömän.

 Den svenska handelsflottan har under de senare decennierna undergått en

betydande minskning såväl absolut sett som i förhållande till omvärlden. Antalet

befattningar har sedan år 1975 minskat från ca 24 000 till ca 12 000 år 1995.

Under 1995 betalade dock ca 19 000 personer sjömansskatt för någon tid under

året. En avsevärd utflaggning har ägt rum till bl.a. länder med fördelaktigare

beskattningsregler. En inte obetydlig del av svensk sjöfart bedrivs därför med

fartyg under utländsk flagg. För att behålla fartyg under svensk flagg erhåller

rederierna stöd till bemanningskostnaderna för fartyg som går i fjärrfart.

Sjömansskattesystemet har vidare bidragit till att hålla nere

bemanningskostnaderna.

 En av grundprinciperna i skattereformen var att alla arbetsinkomster skall

behandlas likformigt. Arbetet med att ändra sjömansbeskattningen hann inte

slutföras i samband med skattereformen. Departementschefen uttalade därför i

prop. 1990/91:54 endast att sjömansskatten skulle upphävas och att

landbeskattning skulle ske av sjöinkomsterna. Vidare uttalade han att ett

särskilt sjöinkomstavdrag skulle införas.

 Sjömansskattelagen är föråldrad och har inte genomgått några större

förändringar sedan tillkomsten. Genom lagstiftning 1985 infördes dock en

särskild sexmånadersregel i punkt 3 av anvisningarna till 54 §

kommunalskattelagen (1928:370, KL) för sjömän ombord på utländska fartyg som

går i oceanfart om anställningen skett hos en inländsk juridisk person eller en

här i landet bosatt fysisk person (prop. 1984/85:175, bet. 1984/85:SkU59, rskr.

351, SFS 1985:362). Regeln gällde ursprungligen vid 1986-1988 års taxeringar men

har efter förlängning permanentats (prop. 1992/93:217, bet. 1992/93:SkU35, rskr.

1992/93:354, SFS 1993:526).

 Sjömansskatten erläggs av sjömän för inkomst vid anställning ombord på svenskt

handelsfartyg eller utländskt handelsfartyg som svensk redare hyr i huvudsak

obemannat, s.k. bare-boat charter. Anställning på svenskt handelsfartyg som hyrs

ut till utlandet i huvudsak obemannat likställs med anställning på svenskt

handelsfartyg om anställningen sker hos fartygets ägare eller någon av honom

anlitad arbetsgivare. Sjömansskatt erläggs vidare av den som är anställd hos

annan arbetsgivare vilken redaren antagit som entreprenör för viss verksamhet

ombord såsom restaurang eller kiosk. Med sjöman avses arbetstagare som enligt

sjömanslagen (1973:282) anses som sjöman.

 För att sjömansskatt skall tas ut skall fartyget ha en bruttodräktighet på

minst 100. Sjömansskatten gäller inte i s.k. inre fart, varmed avses trafik

inom landet eller inomskärs vid kusterna, eller i Kalmarsund. Sjömanskatt tas

bara ut på inkomster ombord på fartyg som går i när- eller fjärrfart. Med

närfart avses linjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller utomskärs

vid kusterna samt linjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller

utomskärs vid kusterna samt linjefart mellan svensk och utländsk hamn eller

mellan utländska hamnar, dock inte linjefart bortom Hanstholm-Lindesnäs eller

bortom Cuxhaven. Med fjärrfart avses annan fart än inre fart och närfart.

 Sjömansskatten är generellt lägre än motsvarande inkomstskatt på

förvärvsinkomster i land. Sjömansskatt betalas enligt olika tabeller beroende på

om den inkomst som skall beskattas kommer från anställning ombord på fartyg som

går i närfart (N) eller fjärrfart (F). Sjömansskattenämnden avgör vilken tabell

som skall tillämpas på fartyget. Sjömansskattenämnden får medge att sjöman på

fartyg som huvudsakligen går i inre fart får betala sjömansskatt om fartyget har

certifikat för stor kustfart och om det tidvis används i sådan fart. Nämnden får

också i vissa fall medge att fartyg som går i närfart beskattas enligt tabell

F. Redare för handelsfartyg med en bruttodräktighet om minst 100, som nyttjas i

när- eller fjärrfart, skall för nämndens klassificering av fartyget i när- eller

fjärrfart före den 1 oktober varje år lämna uppgifter om fartyget till

Sjömansskattekontoret, s.k. redaruppgift.

 Sjömansskatt betalas för inkomst ombord på fartyg. Med inkomst ombord förstås

inkomst enligt lagen om sjömansskatt eller annan gottgörelse som sjöman erhåller

på grund av sin anställning ombord och som skulle ha varit skattepliktig om den

utgjort intäkt av tjänst enligt kommunalskattelagen. Till inkomst ombord räknas

förutom lön även bl.a. lön under vederlagsledighet, semesterlön, lön under

sjukdom, retroaktiv lön, semesterersättning och skadeståndslön. Till inkomst

ombord räknas också bilersättning som överstiger 13 kr per mil och traktamenten

som överstiger de avdragsgilla beloppen enligt reglerna i kommunalskattelagen.

Även om ersättningen utbetalas av annan än arbetsgivaren, såsom drickspengar av

passagerare, är den skattepliktig enligt sjömansskattelagen.Skattetabellerna

baseras på en kommunal skatt om 30 kr, statlig inkomstskatt med 20 % på

inkomster över brytpunkten samt den statliga 100-kronan (på inkomster över

brytpunkten tas vidare ut 5 % värnskatt fram till 1998). Den genomsnittliga

kommunala skattesatsen i landet är 31,5 %. I sjömansskattetabellernas

konstruktion har hänsyn tagits till grundavdraget och numera även till allmänna

egenavgifter. I tabellerna har hänsyn vidare tagits till värdet av fri kost som

beräknats till 805 kr per månad. Slutligen har omkostnadsavdrag gjorts i

fjärrfart med 7 000 kr samt i närfart med 4 000 kr. Skattebeloppet minskas

därefter med en särskild skattereduktion för sjömän, 600 kr per månad eller

7 200 kr per år i fjärrfart och 275 kr per månad eller 3 300 kr per år i

närfart.

 Engångsbelopp beskattas med samma procentsats som månadslönen inkl.

kostförmånen. Sjöinkomster från olika fartyg och arbetsgivare beskattas för

sig. Sjöinkomsterna sammanläggs inte heller med landinkomster vid beskattningen.

Sjömansskatten är sålunda sammantaget lägre än skatten på förvärvsinkomster i

land.

 Sjömansskatten är som tidigare nämnts en definitiv källskatt. Sjömansskatten

kan dock jämkas t.ex. vid underskott i inkomstslaget kapital och för vissa

pensionsförsäkringar. Antalet slutliga jämkningarna uppgick år 1994 till ca

4 000.

 Ärenden om sjömansskatt handläggs av Sjömansskattenämnden, som är en nämnd inom

Riksskatteverket. Sjömansskattekontoret har hand om såväl uppbörden av

sjömansskatten som arbetsgivaravgifterna för sjömännen. Sjömansskattekontorets

uppgifter fullgörs numera av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län (se SFS

1991:1870).

 Sjömansskatten tillfaller staten. Staten ersätter kommuner och

landstingskommunerna årligen för mistade skatteintäkter. Statens intäkter av

sjömansskatten var år 1994 ca 650 milj. kronor. Till detta kommer socialavgifter

om ca 700 milj. kronor.

 Sjömän som inte har landinkomster behöver inte lämna självdeklaration. Har

sjömannen även haft landinkomster måste han emellertid deklarera. Grundavdraget

reduceras därvid med 1/12 för varje 30-dagarsperiod som sjömansskatt erlagts

eftersom grundavdrag redan tillgodoförts honom genom sjömansskattesystemet.

 26

5 Beskattningen av sjöinkomster

5.1 Inkomster och utgifter i allmänhet

Regeringens förslag: Sjömansskattelagen upphävs. Sjömän som är bosatta i Sverige

och som tjänstgör ombord på svenska handelsfartyg beskattas för sina

sjöinkomster enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt.

 Alla kontanta ersättningar och naturaförmåner, förutom

förmån av fritt logi på fartyget och vissa fria resor till och från

tjänstgöringsfartyg, blir skattepliktiga i enlighet med reglerna i

kommunalskattelagen. Förmån av fritt logi ombord skall bestämmas till 0 kronor.

Förmån av fria resor till och från tjänstgöringsfartyget, om detta inte utgörs

av ett passagerarfartyg som går i närfart med fastställd tidtabell, är

skattefri.

 Alla kostnader för fullgörande av tjänsten blir i princip

avdragsgilla. Sjömannens tjänsteställe skall vara det fartyg som han tjänstgör

på. Sjömannen omfattas inte vid vistelse ombord på fartyget av reglerna om

avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning och tillfällig

anställning eller om reglerna för hemresor.

Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har i princip tillstyrkt

promemorians förslag att sjömännen skall föras över till landskattesystemet.

Sveriges redareförening, Svenska maskinbefälsförbundet och Sveriges

fartygsbefälsförening föredrar dock ett system med total skattefrihet för sjömän

i fjärrfart. Sveriges redareförening förordar en omläggning endast om

rederiernas kostnader för ombordarbetskraften inte ökar, om de ombordanställdas

nettoförmåner av anställningen inte påtagligt försämras och om möjligheten att

tjänstgöra enligt s.k. internationaliseringsavtal med skattebefrielse kvarstår.

 Skälen för regeringens förslag: En av grundtankarna bakom skattereformen var

principen om likformighet och neutralitet vid beskattningen av olika slag av

inkomster. Den nuvarande beskattningen av sjömän innebär en mängd särregler i

såväl materiellt som administrativt hänseende. Sjömansskatten är generellt lägre

än skatten för anställda på land. Vidare behandlas förmånsbelopp och

kostersättning förmånligare än motsvarande inkomster på land. Eftersom land- och

sjöinkomster inte sammanläggs kommer det sammanlagda skatteuttaget att bli lägre

än om motsvarande belopp uppburits på land. Till detta kommer att vissa

ersättningar är skattefria enligt gällande sjömansskatteregler.Likformigheten

vid beskattningen av arbetsinkomster utgör ett starkt skäl för att nu avskaffa

sjömansskatten. Sjömännen vistas numera i regel inte ett eller flera år i taget

på sjön. De har således större möjligheter att utnyttja samhällets service. De

skäl som tidigare motiverade sjömansskattens införande är därför inte längre

bärkraftiga. Allt fler sjömän har även landinkomster och måste lämna

självdeklaration. Sjömansskatten har därför i princip spelat ut sin roll som

definitiv källskatt. Till den slutsatsen bidrar även det stora antalet

jämkningsfall per år. Eftersom de övriga nordiska länderna har avskaffat

sjömansskattesystemet finns inte heller skäl att i den nordiska gemenskapens

intresse behålla sjömansskatten.

 Regeringen föreslår därför att sjömansskattelagen upphävs och att beskattningen

av sjöinkomster förs över till landskattesystemet.

 Inkomsten från anställningen ombord skall beskattas enligt reglerna om tjänst

31 - 34 §§ i kommunalskattelagen (1928:370, KL) och enligt lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt. Alla inkomster såsom lön, sjuklön, semesterlön och

vederlagslön som sjömannen får på grund av anställningen, utgör skattepliktig

sjöinkomst.

 Regeringen föreslår att undantaget i 19 § KL från skatteplikt för inkomster

som beskattas enligt sjömansskattelagen upphävs.

Beskattning av naturaförmåner

Naturaförmåner har endast i begränsad omfattning beskattats i

sjömansskattesystemet. I sjömansskattetabellerna har, såsom tidigare nämnts,

inräknats skatt för värdet på den fria kosten ombord som beräknats till 805 kr.

Till inkomst ombord räknas inte värdet av fritt logi ombord. I

landskattesystemet beskattas i princip alla naturaförmåner enligt 32 § KL.

Förmånerna skall med vissa undantag enligt 42 § KL vid beskattningen värderas

till marknadsvärdet. En övergång till landskattesystemet medför att

naturaförmåner, såsom förmån av fri offentligt finansierad sjukvård som följer

av anställningen ombord vid beskattningen skall upptas till marknadsvärdet.

Sjukvård utomlands är dock skattefri.

 Av punkt 3 av anvisningarna till 42 § KL följer att förmånsvärdet av helt fri

kost skall beräknas till 250 % av genomsnittspriset i riket för en normallunch.

Förmån av fri lunch respektive middag värderas till 40 % och fri frukost till 20

% av förmånsvärdet för fri kost. Genomsnittspriset för en normallunch har vid

1997 års taxering bestämts till 48 kr (RSFS 1995:12). Förmånsvärdet får jämkas

uppåt eller nedåt om det föreligger synnerliga skäl.

 Förmånsvärdet av fritt logi ombord har inte beskattats i

sjömansskattesystemet. Skattebefrielsen har motiverats med hänvisning till att

sjömannen normalt även har en bostad i land. Den fria kojplatsen saknar sålunda

ett reellt värde för sjömannen. Enligt reglerna i kommunalskattelagen skall

värdet av fritt logi tas upp till beskattning. En förmånsbeskattning i

landskattesystemet av värdet av den fria login ombord skulle medföra rätt till

avdrag för kostnader för dubbel bosättning och tillfälligt arbete för

sjömannen. En sådan ordning skulle innebära onödigt administrativt arbete för

såväl arbetsgivarna som för arbetstagarna. Regeringen anser mot bakgrund härav

att förmån av fritt logi ombord skall bestämmas till 0 kronor. En särskild

bestämmelse om detta bör införas i 42 § KL. Förslaget föranleder också en

ändring av 8 § uppbördslagen (1953:272).

Kostnadsersättningar

I sjömansskattesystemet räknas kontant ersättning för kost vid vederlagsledighet

eller sjukdom, ersättning för kojutrustning, ersättning för förlust av effekter

vid fartygs förolyckande och ersättning som varit avsedd att täcka särskilda

kostnader som är förenade med anställningen ombord inte som inkomst.

Ersättningarna är undantagna beskattning på grund av att det är svårt att

beskatta dem på ett riktigt sätt i sjömansskattesystemet.

 I landskattesystemet beskattas alla kostnadsersättningar enligt punkt 4 av

anvisningarna till 32 § KL såsom inkomst av tjänst. De kostnader som

ersättningen avser att täcka dras av som kostnader för tjänsten. Om ersättningen

avser personliga levnadskostnader medges emellertid inte avdrag för den kostnad

ersättningen avser att täcka.

 Efter övergången till landskattesystemet skall alla kontanta ersättningar som

sjömännen uppbär från redaren tas upp till beskattning. Avdrag medges endast för

kostnader som betingats av tjänsten. Kostersättning när sjömannen inte tjänstgör

ombord på fartyget blir därför i fortsättningen skattepliktig utan att avdrag

medges för mot ersättningen svarande kostnad. Motsvarande gäller för

sjukvårdskostnader som redaren betalar för sjukvård i Sverige. Kostnaden för

kojutrustning samt ersättning i övrigt som utgått för att bestrida kostnader på

grund av anställningen ombord är sådana kostnader som enligt

kommunalskattelagens regler är nödvändiga för tjänsten och därför avdragsgilla

om de överstiger 1 000 kr.

 Ersättning för effekter vid fartygs förolyckande är enligt sjömansskattelagens

regler skattefria. Regeringen anser att sådana ersättningar även i

fortsättningen bör vara undantagna beskattning. Förslaget föranleder en ny

bestämmelse i 19 § KL.

Ombordanställdas ökade levnadskostnader

Enligt Sjömansskattenämndens anvisningar om sjömansskatt 1996 har sjömän rätt

till avdrag för ökade levnadskostnader vid resa om resan inte omfattar längre

tid än tre månader med 180 kr för hel dag och med 90 kr för halvdag plus 27 kr

motsvarande värdet av fri kost i skattetabellen. Avdrag för logi medges med

styrkta kostnader eller med belopp motsvarande nattraktamentet, dock högst 90

kr. Har arbetsgivaren betalat kostnaden för logi medges sjömannen inget avdrag.

Vid utlandsresor skall varje resa beräknas för sig. Avdrag medges antingen med

belopp motsvarande den kostnadsersättning som arbetsgivaren utbetalat eller med

styrkta merkostnader. Avdragen får inte överstiga de normalbelopp som fastställs

av Riksskatteverket.

 Huruvida en sjöman vid beskattning i landskattesystemet är på tjänsteresa eller

inom sin ordinarie verksamhetsort beror på var han skall anses ha sitt

tjänsteställe. Enligt första stycket punkt 3 av anvisningarna till 33 § KL

förstås med tjänsteresa som berättigar till avdrag för ökade levnadskostnader en

resa i arbetet utanför den vanliga verksamhetsorten som varit förenad med

övernattning. Verksamhetsorten utgörs av ett område på 50 km kring den

skattskyldiges tjänsteställe eller bostad. Enligt andra stycket nämnda

anvisningspunkt är tjänstestället den plats där en arbetstagare fullgör

huvuddelen av sitt arbete. Om arbetet sker under förflyttning eller på

arbetsplatser som hela tiden växlar anses som tjänsteställe i regel den plats

där arbetstagaren fullgör en del av sitt arbete, såsom att hämta och lämna

arbetsredskap eller att utföra förberedande eller avslutande arbetsuppgifter. Om

arbetet på varje arbetsplats pågår en begränsad tid enligt de villkor som gäller

för byggnads- och anläggningsbranschen eller därmed jämförliga branscher skall

arbetstagaren anses ha sitt tjänsteställe i bostaden.

 För sjömän gäller särskilda villkor. Eftersom sjömännen fullgör huvuddelen av

sina arbetsuppgifter på fartyget bör fartyget vara sjömannens tjänsteställe när

han är anställd för arbetsuppgifter ombord. I landskattesystemet bör sjömannens

tjänsteställe således vara det fartyg som han tjänstgör på. Vistelsen på

fartyget utgör därför inte en tjänsteresa. Någon rätt till avdrag för ökade

levnadskostnader vid tjänsteresa under vistelsen på fartyget följer därför inte

av kommunalskattelagens regler. Avdrag skulle kunna aktualiseras enligt reglerna

för tillfällig anställning och dubbel bosättning. Sjömännens situation avviker

från de situationer som motiverar avdrag för ökade levnadskostnader vid

tillfällig anställning och dubbel bosättning för anställda på land. Såsom

tidigare framgått har sjömännen inga kostnader för logi ombord. Denna förmån

skall inte heller åsättas något värde vid beskattningen. Sjömännen har också fri

kost ombord på fartyget. Sjömännen har emellertid merkostnader, t.ex. kostnader

för telefonkontakter med familjen. I avsnitt 5.3 föreslår dock regeringen att

sjömännen skall få särskilda sjöinkomstavdrag och skattereduktioner. De

särskilda avdraget och skattereduktionen som sjömannen får täcker mer än väl de

merkostnader som sjömannen har på grund av vistelsen ombord. Mot bakgrund härav

och av förenklingsskäl bör sjömännen vid tjänstgöring ombord inte omfattas av

reglerna om avdrag för kostnader vid dubbel bosättning och vid tillfällig

anställning. En sjöman får inte inte heller göra avdrag för kostnaden om han

betalar för logi ombord. Avdrag medges inte för privata levnadskostnader enligt

reglerna i kommunalskattelagen.

 Enligt regeringens mening bör det av lagen framgå att tjänstestället för en

sjöman skall vara det fartyg som han tjänstgör på. Sjömännen skall inte omfattas

av reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning och vid

tillfälligt arbete och inte heller av reglerna om avdrag för hemresor. Förslagen

föranleder en ny punkt, 3 e, i anvisningarna till 33 § KL.

 27

Resor till och från fartyget

Eftersom sjömannen skall anses ha sitt tjänsteställe på fartyget är resorna

till och från fartyget vid på- och avmönstring att betrakta som resor till och

från arbetet. Om resorna betalas av arbetsgivaren skall enligt nuvarande regler

i kommunalskattelagen ersättningen eller värdet av resan tas upp till

beskattning och arbetsgivaren skall göra avdrag för preliminär skatt. Avdrag får

göras i deklarationen för kostnaden till den del den sammanlagt under året

överstiger 6 000 kronor. Arbetsgivaravgifter utgår på värdet av resan. Om en

sjöman måste inställa sig på ett fartyg i ett annat land eller en annan

kontinent blir det fråga om mycket dyrbara resor.

 Vissa inställelseresor är skattefria enligt kommunalskattelagen. Förmån av fria

resor till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan

resa är enligt 19 § KL skattefri. Kostnader för inställelseresor vid

tillträdande eller frånträdande av tjänst eller uppdrag inom riket är enligt

punkt 4 av anvisningarna till 33 § KL avdragsgilla. Om ersättning utges för

sådan resa skall den tas upp till beskattning. Avdraget prövas såsom för egna

utgifter. I prop. 1995/96:152 Beskattning av förmån av fri utbildning och andra

åtgärder vid personalavveckling m.m. föreslås att reglerna om skattefrihet och

avdragsrätt skall gälla även vid resor inom eller mellan Europeiska unionens

medlemsländer eller EES-länder.

 Resorna för en sjöman till och från sitt fartyg vid mönstring på och av

fartyget är en form av inställelseresor. Förenklingsskäl talar enligt

regeringens mening först och främst för att dessa resor bör behandlas på samma

sätt som intervjuresorna. Resorna till och från fartyget bör därför vara

skattefria. Skattefriheten bör gälla även om resan görs till eller från en ort i

utlandet även om landet inte är medlem av Europeiska unionen eller är ett EES-

land.

 Vad nu sagts om resor till och från fartyget gäller inte för sjömän som

tjänstgör på passagerarfartyg med fastställd tidtabell. Med passagerarfartyg som

går i närfart med fastställd tidtabell avses främst sådana fartyg som går i

linjetrafik såsom mellan Stockholm och Helsingfors eller mellan Helsingborg och

Helsingör. Passagerarfartygens huvudsakliga ändamål skall vara att transportera

passagerare. Lastfärjor omfattas således inte av undantaget. För anställda

ombord på de passagerarfartyg som avses här skiljer sig normalt inte resorna

till och från arbetet från landanställdas resor. Sjömannen mönstrar på och av i

en viss hamn i t.ex. Stockholm eller Helsingborg. Han kan ofta ta sig till

hamnen med allmänna färdmedel. Av rättviseskäl bör därför hans resor behandlas

på samma sätt som resorna för de landanställda.

 Regeringen anser sammanfattningsvis att förmån av fria resor till och från

fartyget, dock inte resor till och från passagerarfartyg som går i närfart med

fastställd tidtabell, skall vara skattefria. Om ersättning utgår för sådana

resor skall den inte tas upp till beskattning. Avdrag medges inte för kostnaden

för resan. Detta bör framgå av en ny anvisningspunkt, 7, till 32 § KL.

Övriga kostnader

Ombordanställda får enligt gällande ordning omkostnadsavdrag vilket beaktas vid

upprättandet av skattetabellerna. Landanställda hade tidigare rätt till

schablonavdrag i inkomstslaget tjänst. Schablonavdraget slopades från och med

1993 års taxering. Samtidigt infördes en begränsning av rätten till avdrag för

resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Avdrag medgavs endast för kostnader som

översteg 4 000 kr. Från och med 1996 års taxering har gränsen höjts till 6 000

kr. Avdrag medges för övriga kostnader som nu är i fråga till den del de

sammanlagt överstiger 1 000 kr.

 Vid övergång till landskattesystemet bör ombordanställda i princip ha rätt

till avdrag för kostnader som är förenade med tjänsten på motsvarande sätt som

anställda i land.

 Regeringen har ovan föreslagit att ombordanställda vid vistelse ombord inte

skall omfattas av reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa,

dubbel bosättning och vid tillfällig anställning och inte heller av reglerna om

avdrag för hemresor. Övriga regler om avdrag bör däremot även gälla anställda

ombord.

5.2 Sexmånadersregeln för sjömän

Regeringens bedömning: Någon ändring i den nu gällande sexmånadersregeln för

sjömän bör inte göras.

Skälen för regeringens bedömning: Inkomster som åtnjutits under vistelse

utomlands och som getts ut av arbetsgivare som bedrivit verksamhet från fast

driftställe i det land arbetet utförts var t.o.m. 1991 års taxering skattefria

om inkomsten belastat driftstället som omkostnad. Från och med 1992 års taxering

beskattas inte inkomster som intjänats under vistelse utomlands om anställningen

och vistelsen utomlands varat minst sex månader och inkomsten beskattats i

verksamhetslandet. Sådan skattefrihet gällde normalt inte vid anställning på

utländskt fartyg.

 Från denna huvudregel har sedan år 1985 gällt ett undantag för anställda hos

inländska arbetsgivare ombord på utländska fartyg i oceanfart, den s.k.

sexmånadersregeln för sjömän i punkt 3 av anvisningarna till 54 § KL. Regeln

tillkom mot bakgrund av det s.k. internationaliseringsavtalet som syftade till

att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Reglerna, som varit tidsbegränsade

till taxeringsåren 1986 - 1988 och därefter förlängts till att omfatta tiden

fram t.o.m. 1994 års taxering, gäller fr.o.m. 1995 års taxering varaktigt.

Enligt uttalande i prop. 1992/93:217 om ändring i den s.k. sexmånadersregeln för

sjömän bör bestämmelsen på nytt ses över när ett förslag till ny sjöfartspolitik

och därmed sammanhängande frågor om sjömännens beskattning föreligger.

 Enligt regeringens mening finns inte skäl att nu ändra gällande regler i detta

avseende.

5.3 Sjöinkomstavdrag och skattereduktion

Regeringens förslag: Sjöman med anställning på svenskt handelsfartyg skall få

dels särskilt sjöinkomstavdrag som uppgår till 18 000 kr i närfart och till 27

000 kr i fjärrfart per år, dels skattereduktion med 10 000 kr i närfart och

12 000 kr i fjärrfart per år. Om en sjöman inte arbetat hela året på sjön medges

avdrag och skattereduktion med en trehundasextiofemtedel för varje dag som

sjöinkomst uppburits.

Promemorians förslag överensstämmer i princip med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget.

Riksskatteverket, Länsrätten i Göteborgs och Bohus län, Sveriges redareförening,

Svenska sjöfolksförbundet, Svenska maskinbefälsförbundet och Sveriges

fartygsbefälsförening anser att kravet på en sammanhängande period på 30 dagar

som sjöinkomst uppburits för att erhålla sjöinkomstavdrag och skattereduktion

måste slopas. Sveriges redareförening, Sveriges fartygsbefälsförening, Svenska

sjöfolksförbundet och Svenska maskinbefälsförbundet föreslår att avdraget och

skattereduktionen i stället delas upp i 360-delar. Riksskatteverket anser att

alla sjödagar skall rendera sjöinkomstavdrag och skattereduktion. Länsrätten i

Göteborgs och Bohus län föreslår att avdrag respektive reduktion bör medges för

varje hel 30 dagarsperiod under året.

 Vissa remissinstanser, såsom Sveriges redareförening och Svenska

sjöfolksförbundet, anser att sjöinkomstavdragen och skattereduktionerna i fråga

måste indexeras för att inte värdet skall urholkas.

 Kammarrätten i Göteborg anser att det strider mot skattereformen att föra in

ett ekonomiskt stöd till en särskild bransch i skattesystemet.

 Skäl för regeringens förslag: En inte obetydlig del av världsflottan seglar

under flaggor som medger skattefrihet för rederierna. Detta påverkar

naturligtvis bemanningskostnaderna. Av konkurrensskäl har flertalet av

sjönationerna infört olika lättnader för sjöfartsnäringen. Sjöfartsnäringen i

Sverige har nyligen varit föremål för översyn. Sjöfartspolitiska utredningen

föreslår i sitt betänkande, Svensk sjöfart - Näring för framtiden (SOU

1995:112), att rederistödet bibehålls i nuvarande storleksordning. Rederistödet

är konstruerat så att det direkt sänker bemanningskostnaderna på de fartyg som

är stödberättigade genom att den inbetalda sjömansskatten och delvis de sociala

avgifterna, ett bidrag på 29 000 kr per kalenderår och årsanställd sjöman,

återbetalas. Rederistödet uppgår till totalt ca 400 miljoner kr per år.

Därutöver har den lägre sjömansskatten i jämförelse med landskatten bidragit

till att hålla nere lönenivåerna.

 Vid en övergång till landskattesystemet skulle sjömännens disponibla inkomster

komma att minska avsevärt till följd av att skatteuttaget blir högre. För att

inte skatteskärpningen skall bli alltför kraftig föreslog departementschefen i

prop. 1990/91:54 att särskilda sjöinkomstavdrag skulle införas i samband med

övergången.

 Regeringen föreslår därför att ett sjöinkomstavdrag införs. Den taxerade

förvärvsinkomsten skall minskas med allmänna egenavgifter och därefter i första

hand med grundavdrag och sedan med ett sjöinkomstavdrag. Avdraget föreslås i

närfart uppgå till högst 18 000 kr och i fjärrfart till högst 27 000 kr per år.

Om sjömannen inte arbetat hela året på sjön medges avdrag för varje dag som

sjömannen uppbär sjöinkomst. Såsom tidigare nämnts är i princip alla

ersättningar och förmåner som den skattskyldige får på grund av anställningen

ombord skattepliktiga sjöinkomster. Enligt sjömansskattelagen räknas även

ersättning från arbetslöshetskassa som sjöinkomst. Ersättning från

arbetslöshetskassan betalas inte av arbetsgivaren och bör därför inte anses

utgöra sådan sjöinkomst som medför rätt till sjöinkomstavdrag. Sjöinkomstavdrag

medges sålunda för de dagar som sjömannen uppburit lön, vederlagslön,

semesterlön eller sjuklön.

 I sjömansskattelagen finns regler om fartområdena inre fart, närfart och

fjärrfart och klassificeringen av fartyg. Klassificeringen görs av

Sjömansskattenämnden. Definitionerna är väl inarbetade och bör föras över till

kommunalskattelagen. Sjömansskattenämndens uppgift att klassificera fartygen bör

emellertid föras över till Riksskatteverket.

 Förslaget föranleder ändring av 50 § KL och 9 § lagen om statlig inkomstskatt

samt införandet av en ny paragraf, 49 § KL, med anvisningar samt en ny

paragraf, 8 a §, i lagen om statlig inkomstskatt.

 Inom Finansdepartementet gjorda beräkningar har visat att en kombination av

avdrag och skattereduktion ger den bästa fördelningspolitiska profilen.

 Det föreslagna sjöinkomstavdraget kompenserar inte sjömännen tillräckligt för

den skatteskärpning som uppkommer vid en övergång till landskattesystemet.

Regeringen föreslår därför att sjömännen därutöver får skattereduktion som

uppgår till 10 000 kr i närfart och till 12 000 kr i fjärrfart per år. Om en

sjöman inte arbetat hela året ombord på fartyg skall skattereduktion medges med

1/365 för varje dag sjöarbetsinkomst uppburits. För att skattereduktion skall

medges gäller även i övrigt samma förutsättningar som för sjöinkomstavdraget.

 Såväl sjöinkomstavdraget som skattereduktionen skall beaktas i

preliminärskattetabellerna för sjömän.

 Förslaget föranleder en ändring av 2 § 4 mom. och en ny 12 a § i uppbördslagen

(1953:272).

5.4 Krigsrisktillägg

Regeringens förslag: Krigsrisktillägg och liknande tillägg skall tas upp till

beskattning.

Promemorians förslag: I promemorian föreslås att krigsrisktillägg skall vara

skattefritt i landskattesystemet.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte berört frågan.

Kammarrätten i Göteborg föreslår att krigsrisktilläggen av neutralitets- och

likformighetsskäl inte bör särbehandlas.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt sjömansskattelagen är krigsrisktillägg

eller motsvarande ersättning skattefritt om regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer beslutar om skattefrihet. Reglerna om skattefrihet tillkom

år 1969 (prop. 1969:50, bet. BeU36, rskr. 145, SFS 1969:107). Vid denna

tidpunkt pågick krig bl.a. i Vietnam och i Främre Orienten. Skattefrihet har

senast meddelats av regeringen år 1991 för fartyg som trafikerade Persiska

viken. I promemorian föreslås att ersättningen även i fortsättningen skall vara

skattefri.

 Vårt nuvarande skattesystem eftersträvar neutralitet och likformighet vid

beskattningen av ersättningar som utgår på grund av tjänsten. Alla slag av

ersättningar för arbetsinkomster t.ex. kontantlön, naturaförmåner och

kostnadsersättningar skall så långt som möjligt beskattas på ett likformigt sätt

utan undantag. Neutralitetsskäl talar därför för att även krigsrisktillägget

skall utgöra skattepliktig inkomst.

 För denna bedömning talar även andra skäl. Enligt 8 kap. 3 § regeringsformen

skall föreskrifter om skatt till staten meddelas genom lag. Det kan ifrågasättas

om det är förenligt med nämnda lagrum att regeringen har befogenhet att besluta

om skattefrihet för ersättningar av det slag som det nu är fråga om.

 Enligt regeringens mening talar därför övervägande skäl för att

krigsrisktillägg och liknande ersättningar skall anses utgöra skattepliktig

inkomst.

6 Redaravgifterna

Regeringens bedömning: Förslaget i promemorian om att arbetsgivare som

sysselsätter sjömän skall betala fulla arbetsgivaravgifter på de anställdas

löner bör inte genomföras nu.

Promemorians förslag: Sjömännen jämställs med andra arbetstagare i

socialavgiftssystemet. Redarna skall betala fulla arbetsgivaravgifter på

sjömännens löner. Någon ändring av den särskilda sjömanspensionsavgiften

föreslås inte.

 Remissinstanserna: Endast några instanser har berört frågan.

Riksrevisionsverket tillstyrker förslaget. Redareföreningen anför att förslaget

om ändringar i socialavgiftssystemet inte har samband med den föreslagna

ändringen av sjömansskatten. Förslaget innebär dels en kraftig ökning av

uttagsprocenten, dels en ökning av avgiftsunderlaget genom en ytterligare ökning

av förmånsvärdet av fri kost. Föreningen framhåller att redarna har avsevärda

merkostnader och ett meransvar på grund av sjömanslagens regler. För

ombordanställda - i vart fall i färjetrafik och liknande trafik - skall samma

regler och förmåner gälla som för landanställda. Riksskatteverket framhåller att

den särskilda pensionsavgiften bör slopas av administrativa skäl.

 Skälen för regeringens bedömning: Socialavgifter tas ut enligt lagen (1981:691)

om socialavgifter. Alla förvärvsinkomster som grundar rätt till

socialförsäkringsförmåner skall i princip beläggas med socialavgifter, antingen

i form av arbetsgivaravgifter eller i form av egenavgifter.

Arbetsgivaravgifterna utgår för år 1996 med totalt 31,56 % (2 kap. 1 § lagen

[1986:691] om socialavgifter). Därutöver betalar arbetsgivarna allmän löneavgift

med 1, 5 % enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Arbetsgivaravgifterna

utgörs av sjukförsäkringsavgift, folk- pensionsavgift, tilläggspensionavgift,

delpensionsavgift, arbetsskadeavgift, arbetarskyddsavgift, arbetsmarknadsavgift

och lönegarantiavgift. Avgif- terna beräknas på den lön eller skattepliktiga

förmån som getts ut till anställda (2 kap. 3 § lagen om socialavgifter).

Förmåner värderas enligt samma princip som vid inkomstbeskattningen.

Socialavgifter uttas inte på ersättning som uppgått till högst 1 000 kr under

ett år. Kostnadsersättningar skall ingå i underlaget för arbetsgivaravgifter

om arbetsgivaren skall göra avdrag för preliminär skatt på ersättningen.

Arbetsavgifterna är avdragsgilla för arbetsgivaren vid inkomsttaxeringen.

 Arbetsgivare som sysselsätter sjömän betalar lägre sjukförsäkringsavgift och

folkpensionsavgift (2 kap. 2 § lagen om socialavgifter). De lägre

procentsatserna fastställs årligen av Riksförsäkringsverket. För år 1996 uppgår

sjukförsäkringsavgiften till 4 % och folkpensionsavgiften till 4,44 %.

Motsvarande procentsatser är för andra arbetsgivare 5,28 resp. 5,86 %. Samtidigt

betalar redarna en särskild sjömanspensionsavgift om 1,20 % av löneunderlaget.

I lagen (1984:668) om uppbörd av social- avgifter från arbetsgivare benämns

arbetsgivaravgifterna som redarna betalar för redaravgifter.

 De lägre arbetsgivaravgifterna har motiverats bl.a. med att en del av

besättningen inte är bosatt i Sverige och därför inte heller är berättigad till

de förmåner som avgifterna är avsedda att täcka. Förhållandena har emellertid

förändrats i detta avseende, främst genom Sveriges medlemskap i Europeiska

unionen. De lägre avgifterna är således inte längre motiverade av detta skäl.

 För sjömän gäller på förmånssidan flera särregler. Reglerna om sjömännens

pensionering har reglerats genom avtal mellan parterna. I sjömanslagen

(1973:282) finns särskilda regler om sjömännens sjuklöner. Särreglerna medför

att redarna har större ansvar mot arbetstagarna än vad arbetsgivarna generellt

har mot sina anställda. Särreglerna medför även att redarna delvis står för

kostnader som i annat fall åvilat sjukförsäkringssystemet.

 I sammanhanget kan nämnas att regeringen nyligen överlämnat en proposition till

riksdagen med bl.a. förslag till lagändringar inom sjukpenning- och

sjuklönesystemet, som innebär en förlängning av sjuklöneperioden, en höjning av

den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift, sänkt avgiftsuttag

avseende socialavgifter och en höjning av den allmänna löneavgiften (prop.

1995/96:209).

 En ändring av reglerna för arbetsgivaravgifter i enlighet med promemorian kan

innebära att redarna får en högre belastning sammantaget än vad som i övrigt

gäller för arbetsgivare. Frågan om nivån på avgiftsuttaget från redarna måste

därför utredas ytterligare innan ställning kan tas till om de nu gällande

särreglerna kan slopas.

7 Beskattning av sjömän bosatta i utlandet

Regeringens förslag: Utländska sjömän som tjänstgör på svenska handelsfartyg

skall beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta. Skattesatsen föreslås dock endast vara 15 %.

Promemorians förslag överenstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Endast två remissinstanser har berört frågan. Sveriges

redareförening anför att skillnaderna netto för ombordanställda med samma löne-

och tjänstgöringsförmåner inte får bli alltför stora vid införandet av skillnad

i beskattningen på grund av bosättningsland. Sveriges fartygsbefälsförening

anför att förslaget kommer att snedvrida nettolönerna. Många befattningshavare

på svenskflaggade båtar bor i ett annat nordiskt land och skall enligt förslaget

bara betala 15 % i skatt. De uppbär i dag enligt sjömansskattesystemet samma

nettolön som sin i Sverige bosatta kollega.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 53 § KL är en person som är bosatt här

oinskränkt skattskyldig för alla sina inkomster som förvärvats inom eller utom

riket. Med bosatt här jämställs den som stadigvarande vistas här. Personer som

inte är bosatta här beskattas för tjänsteinkomster som uppburits på grund av

arbete här i landet enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.

Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta är en definitiv källskatt och

utgår med 25 % av inkomsten.

 Även vid övergång till beskattning enligt landskattesystemet bör sjömän som

inte är bosatta i Sverige beskattas här för inkomst ombord på svenskt

handelsfartyg. Sjömän som är svenska medborgare men inte bosatta i Sverige bör

inte särbehandlas. Nordiska sjömän som enligt gällande ordning jämställs med i

Sverige bosatta sjömän skall efter reformen beskattas såsom övriga utomlands

bosatta personer. EG-rätten kräver att samma regler gäller för alla EU-

medborgare oavsett vilket land de är bosatta i.

 Utomlands bosatta sjömän bör beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta. Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta

personer är som redan nämnts en definitiv källskatt. Skattesatsen är lägre än

skattesatsen för inkomster som beskattas enligt kommunalskattelagen och lagen om

statlig inkomstskatt för skattskyldiga som är bosatta i riket. Skattesatsen är

beräknad mot bakgrund av att den som är bosatt utomlands inte får göra några

avdrag för kostnader från nettoinkomsten.

 Tillämpningen av lagen har medfört betydande förenklingar såväl för de

skattskyldiga som för skatteförvaltningen. Lagen om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta bör därför även omfatta utländska sjömän. Med hänsyn till att

sjömän bosatta i Sverige medges ett särskilt sjöinkomstavdrag och

skattereduktion bör emellertid skattesatsen för utländska sjömän vara lägre än

vad som gäller för utomlands bosatta personer i övrigt. För att inte utländska

sjömän skall bli diskriminerade i förhållande till dem som är bosatta i Sverige

föreslår regeringen en skattesats om 15 % för sjömän bosatta utomlands.

8 Administrativa frågor

Regeringens förslag: Sjömän skall i likhet med andra skattskyldiga lämna

självdeklaration. Beskattning skall ske i hemortskommunen.

 Redare skall i kontrolluppgift lämna uppgifter om antal

dagar som sjöinkomst uppburits, på vilket fartyg och inom vilket fartområde som

tjänstgöringen ägt rum.

 Redare skall i likhet med andra arbetsgivare lämna

uppbördsdeklaration varje månad.

 Begreppet redaravgift utmönstras ur lagtexten.

Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har berört frågorna.

Svenska maskinbefälsförbundet, Sveriges redareförening och Sveriges

fartygsbefälsförening framhåller att de ombordanställda kan ha svårt att erhålla

sina kontrolluppgifter och att lämna självdeklaration. De föreslår en förlängd

tidsfrist för inlämnande av självdeklaration och kontrolluppgifter. Skälen för

regeringens förslag: Reformen innebär att sjömannen skall deklarera sina

sjöinkomster enligt reglerna i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter (LSK). Skattemyndigheten skall till den som kan antas få lämna

förenklad självdeklaration före den 15 april taxeringsåret översända en

förtryckt deklarationsblankett, 2 kap. 11 § LSK. Förenklad självdeklaration

skall lämnas senast den 2 maj taxeringsåret och särskild självdeklaration senast

den 31 mars. Enligt 2 kap. 21 § LSK kan skattemyndigheten bevilja anstånd med

att lämna självdeklaration om någon är förhindrad att lämna deklarationen i

tid. Ett stort antal sjömän är redan i dag skyldiga att lämna självdeklaration

på grund av att de har landinkomster. Några särskilda regler för dessa sjömän

finns inte. Enligt regeringens uppfattning föreligger inte skäl att införa

särskilda regler om deklarationstidpunkt eller anstånd för denna kategori

anställda.

 För att särskilja inkomsterna från andra inkomster bör arbetsgivaren ange på

kontrolluppgiften att inkomsten avser sjöinkomst i när- eller fjärrfart. Vidare

bör antalet arbetsdagar som tjänstgöringen omfattar anges och på vilket fartyg

samt inom vilket fartområde tjänstgöringen ägt rum. Regeringen föreslår därför

att en ny paragraf, 3 kap. 10 §, införs i lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

 Utomlands bosatta sjömän behöver inte deklarera eftersom de betalar en

särskild definitiv källskatt.

 För redarna innebär övergången från sjömansskatt till landskatt att

arbetsgivaravgifter skall redovisas och inbetalas enligt reglerna i

uppbördslagen (1953:272) och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare. Enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen skall uppbördsdeklaration lämnas

senast den 10 i uppbördsmånaden efter den månad då skatteavdraget gjordes eller

lönen utgavs. I uppbördsmånaden januari får deklaration lämnas senast den 15.

Skatten skall betalas in vid samma tidpunkt (52 § uppbördslagen). Bestämmelserna

tillämpas också för redovisning och betalning av arbetsgivaravgifter (4 och 12

§§ lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare). Skattemyndigheten har

möjlighet att medge arbetsgivare anstånd med att redovisa arbetsgivaravgifter.

 Enligt reglerna i sjömansskattelagen skall redare för varje period om två

månader inbetala och redovisa innehållen sjömansskatt. Skatten skall redovisas

senast den sista dagen i den andra månaden efter redovisningsperioden.

Motsvarande regler gäller för redovisning och inbetalning av redaravgift.

Sjömansskattekontoret får efter framställan bevilja anstånd, i regel dock högst

en månad.

 Övergången till landskattesystemet innebär således kortare perioder för

redovisning och betalning av socialavgifter och innehållen preliminär skatt.

Vissa mindre rederier kan ha sitt kontor beläget på fartyget vilket försvårar

för redaren att redovisa och betala avgifter och skatter inom föreskriven tid.

Det kan dock påpekas att redarna enligt gällande regelsystem är skyldiga att

redovisa och betala preliminär F-skatt och mervärdesskatt inom korta

tidsperioder. Dagens teknik möjliggör också att betalningar kan skötas genom

telekommunikationer. Svårigheterna för dessa redare att redovisa avgifter och

skatter i tid skall därför inte överdrivas.

 I sammanhanget bör nämnas att Skattebetalningsutredningen inom kort kommer att

lämna förslag om införande av ett nytt system för redovisning och betalning av

skatter och avgifter.

 Regeringens förslag innebär att de särskilda reglerna om uppbörd av redaravgift

i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbets- givare skall

upphävas. Begreppet redaravgift för arbetsgivaravgifter som betalas av redare

för anställda ombord, fyller ingen funktion när de särskilda reglerna om uppbörd

upphävs. Bestämmelsen om redaravgift i 2 § lagen om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare bör därför även den upphävas.

9 Ikraftträdande

 För att parterna inom sjöfartsnäringen skall hinna anpassa sig och sina rutiner

till reformen förslås regeringen att lagen om sjömansskatt upphävs vid utgången

av år 1997 samt att sjömännen beskattas enligt landskattesystemet från och med

inkomståret 1998. Äldre bestämmelser skall fortsättningsvis tillämpas på skatt

och avgifter som avser tiden före den 1 januari 1998.

 Sjömansskattenämnden skall upphöra vid utgången av år 1997. Ärenden enligt den

upphävda lagen skall därefter handläggas av Skattemyndigheten i Göteborgs och

Bohus län.

10 Ekonomiska effekter

Den föreslagna omläggningen av sjömännens beskattning syftar till att vara

statsfinansiellt neutral. Det stöd som enligt sjömansskattelagen förs över till

sjöfartsnäringen genom det lägre skatteuttaget föreslås i stället ges i form av

sjöinkomstavdrag och skattereduktioner.

 Omläggningen syftar också till att vara finansiellt neutral för kommunerna.

Skatteintäkterna som enligt förslaget tillfaller kommunerna beräknas motsvara

den slopade ersättningen från staten enligt den upphävda lagen om sjömansskatt.

11 Författningskommentar

11.1 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1958:295) om sjömansskatt.

Lagen om sjömansskatt föreslås upphävd vid utgången av år 1997.

Sjömansskattenämnden upphör vid nämnda tidpunkt. Ärendena som

Sjömansskattenämnden handlägger är normalt sådana som handläggs av

skattemyndigheten. Ärenden enligt den upphävda lagen skall därför efter utgången

av år 1997 enligt övergångsbestämmelserna handläggas av Skattemyndigheten i

Göteborgs och Bohus län. Skattemyndighetens beslut överklagas till Länsrätten i

Göteborgs och Bohus län. Ett överklagande av länsrättens eller kammarrättens

beslut skall ha kommit in inom den tid som anges i 6 kap. 13 § taxeringslagen

(1990:324).

 Ärenden om klassificering av fartyg övertas dock av Riksskatteverket.

Riksskatteverket skall också fastställa belopp med vilka ersättning skall utgå

till kommuner och landstingskommuner.

 Riksskatteverket för det allmännas talan enligt den upphävda lagen.

 Lagrådet har påpekat att övergångsbestämmelserna i lagrådsremissens

lagtextförslag till den upphävda lagen om sjömansskatt är oklara och behöver

förtydligas. Bestämmelserna har justerats i enlighet med Lagrådets förslag.

11.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

19 §

Upphävandet av sjömansskattelagen medför att sjöinkomster som uppbärs av sjömän

bosatta i Sverige vid anställning ombord på svenska handelsfartyg skall

beskattas enligt kommunalskattelagen. Vad som avses med sjöinkomst och

anställning ombord på svenskt fartyg framgår av punkterna 1 och 2 av

anvisningarna till 49 §. Alla inkomster som sjömannen uppbär på grund av sin

anställning ombord blir skattepliktiga enligt kommunalskattelagen. Även

krigsrisktilllägg blir skattepliktig inkomst. Undantaget från skatteplikt för

inkomster enligt sjömansskattelagen i 19 § första stycket fjortonde ledet KL

utgår därför.

 I bestämmelsen införs vidare ett nytt sjätte led i första stycket som anger att

ersättning, som ges ut av redaren till en sjöman som är anställd ombord, för

egendom vid fartygs förolyckande inte skall tas upp till beskattning. Avdrag

skall inte heller medges för kostnaden för sådan egendom. Ersättning för

förlorade effekter vid fartygs förolyckande även varit undantaget beskattning

enligt lagen om sjömansskatt.

 Eftersom bestämmelsen om skattefrihet för restitutionsränta i 36 § 3 mom.

sjömansskattelagen slopas skall även trettioandra ledet i 19 § första stycket

upphävas.

42 §

I det nya fjärde stycket stadgas att värdet av förmån av fritt logi för

ombordanställd skall bestämmas till 0 kronor. Något avdrag får inte heller göras

för kostnad för logi även om sjömannen erlagt ersättning för login eller fått

löneavdrag för kostnaden. Om sjömannen uppbär ersättning för att förmånen inte

kan utnyttjas t.ex. vid vederlagsledighet skall ersättningen tas upp till

beskattning. Förslaget har kommenterats i avsnitt 5.1.

46 § 2 mom.

De särskilda reglerna om avdrag för periodiskt understöd och avgift för

pensionsförsäkring för skattskyldiga som betalar sjömansskatt blir onödiga och

föreslås upphävda.

 83

48 § 2 mom.

Grundavdraget har enligt sjömansskattelagen beaktats i sjömansskattetabellerna.

Grundavdrag har för tid ombord därför inte medgetts enligt reglerna i

kommunalskattelagen. Efter att sjömanskattelagen upphävts finns inte behov för

reduceringsregeln i tredje stycket för grundavdrag avseende sjömän.

Grundavdraget skall bestämmas med hänsyn till storleken av de taxerade

förvärvsinkomsterna och till bosättningstiden i Sverige.

 I femte stycket görs en lagteknisk ändring till följd av justeringen som görs i

punkt 6 av anvisningarna till 46 §.

49 §

I första stycket anges att en sjöman har rätt till sjöinkomstavdrag. För helt år

medges avdrag med 27 000 kr vid tjänstgöring i fjärrfart och med 18 000 kr vid

tjänstgöring i närfart. I andra stycket anges i fall en sjöman inte uppburit

sjöinkomst hela året att sjöinkomstavdrag medges med 1/365 av ovan nämnda belopp

för varje dag, även under skottår, som sjömannen uppbär sjöinkomst på svenskt

handelsfartyg. Vad som avses med fjärrfart resp. närfart framgår av punkt 3 av

anvisningarna till 49 §. Som sjötjänstetid räknas alla dagar som berättigar till

någon form av ersättning från arbetsgivaren för anställning ombord på fartyg.

Sjöavdrag som inte kan utnyttjas under det beskattningsår då ersättningen

betalas ut kan inte dras av senare år. Förslagen har också kommenterats i

avsnitt 5.3.

 Lagrådet föreslår att sjöinkomstavdrag som slutar på 50 kronor avrundas uppåt

till närmast högre hundratal. Grundavdraget och det särskilda grundavdraget

avrundas nedåt till närmast lägre hundratal kronor. Sjöinkomstavdraget bör

enligt regeringens mening i konsekvens härmed avrundas nedåt till närmast hela

hundratal kronor. Avrundningsregeln i tredje stycket har formulerats med 48 § 2

mom. sista stycket som förebild.

50 §

Den taxerade förvärvsinkomsten inklusive sjöinkomsten skall minskas med allmänna

egenavgifter, kommunalt grundavdrag och sjöinkomstavdrag i nu nämnd ordning.

Anvisningar

till 23

punkt 21

Ändringen är en följd av den lagtekniska justeringen i punkt 6 av anvisningarna

till 46 §.

till 32 §

punkt 7

Bestämmelsen innehåller regler om skattefrihet för s.k. inställelseresor vid

mönstring på och av det fartyg som sjömannen tjänstgör på. Skattefriheten

gäller inte resor till och från passagerarfartyg som går i närfart med

fastställd tidtabell om detta fartyg utgör sjömannens arbetsplats. Vad som avses

med närfart framgår av punkt 3 av anvisningarna till 49 §. Med passagerarfartyg

avses fartyg som transporterar personer i stor omfattning genom att resor med

fartyget erbjuds allmänheten och inte bara till en viss yrkeskategori. Fartyg

som huvudsakligen fraktar gods, såsom lastfärjor, omfattas inte av begreppet

passagerarfartyg i denna bestämmelse även om fartyget kan transportera personer

inom en viss yrkeskategori såsom lastbilschaufförer.

till 33 §

punkt 3 e

Sjömännens arbetssituation skiljer sig från landanställdas i flera avseenden.

Sjömän har inte ökade levnadskostnader i samma omfattning som landanställda när

de tjänstgör ombord på fartyg. Sjömännen erbjuds ombord fritt logi ombord, kost

m.m. Det är därför inte motiverat att sjömännen får avdrag för ökade

levnadskostnader för dubbel bosättning eller vid anställning viss kortare tid.

Anvisningspunkten 3a bör därför inte gälla för sjömän vid vistelse på fartyget

som de tjänstgör på.

 I andra stycket regleras sjömännens tjänsteställe. Sjömän skall anses ha sitt

tjänsteställe på det fartyg som de är anställda vid. Vistelsen på fartyget utgör

ingen tjänsteresa utan arbetet sker på den vanliga verksamhetsorten. I

bestämmelsen anges därför att tjänstestället är det fartyg där sjömannen fullgör

sitt arbete. Det innebär att sjömän normalt inte omfattas av reglerna i

punkterna 3 och 3 b av anvisningarna. Förslaget har också kommenterats i avsnitt

5.1.

 Lagrådet har föreslagit att bestämmelsen placeras som en sista mening i andra

stycket punkt 3 av anvisningarna. Det av Lagrådet förordade stycket innehåller

en allmän definition av tjänsteställe. I första stycket av punkt 3 e föreskrivs

att punkt 3 av anvisningarna inte gäller för sjömän vid vistelse ombord på

tjänstgöringsfartyget. Lagrådets förslag kräver att undantag görs i punkt 3 e

för den nya sista meningen i andra stycket. Regeringen anser att lagstiftningen

blir överskådligare om reglerna som gäller sjömän finns i en paragraf. Lagrådets

förslag bör därför inte genomföras.

till 46 §

punkt 6

Ändringarna är konsekvensändringar till följd av att sjömanskattelagen upphävs

och sjömansskatten slopas. En lagteknisk justering har gjorts i paragrafen som

innebär att bestämmelsen omfattar sju stycken i stället för sex stycken.

till 49 §

punkt 1

Definitionerna av begreppen sjöman och svenskt handelsfartyg har förts över från

sjömansskattelagen. Någon ändring av innebörden av begreppen är inte avsedd.

 Med sjöinkomst avses i denna bestämmelse alla ersättningar och förmåner som en

sjöman erhåller på grund av anställningen. Även ersättningar som betalas av

annan än arbetsgivaren är skattepliktig intäkt om den utgår på grund av

anställningen ombord. I bestämmelsen anges särskilt drickspengar. Även

ersättning i annan form än pengar, t.ex. gåvor från passagerare, är

skattepliktig inkomst.

 När en sjöman anställs för att tjänstgöra på ett visst fartyg kan det hända att

han måste vänta en tid på ankomsten av fartyget. Lön eller annan ersättning

betalas normalt ut av arbetsgivaren till sjömannen under väntetiden. Avlönad

väntetid kan också uppkomma när en sjöman mönstrar av från ett fartyg för att

mönstra på ett annat fartyg som tillhör samme redare. Ersättningen under

väntetiden skall anses utgöra sjöinkomst även om sjömannen sysselsätts på land

under väntetiden. Sysselsättningen på land får dock inte bli långvarig. I sådant

fall är det fråga om anställning i land. I bestämmelsen anges därför att

ersättning under en kortare väntetid skall anses utgöra sjöinkomst. Med kortare

väntetid avses några dagar dock normalt ej längre tid än 14 dagar.

punkt 2

I bestämmelsen definieras begreppet anställning på svenskt handelsfartyg.

Bestämmelserna har förts över från sjömansskattelagen.

punkt 3

Även bestämmelserna om klassificeringen av fartyg och av fartområdena, inre

fart, närfart och fjärrfart, har förts över från sjömansskattelagen.

punkt 4

Klassificeringen av fartygen i fartområden skall göras av Riksskatteverket.

Redare skall före 1 oktober lämna uppgifter om svenska handelsfartyg som har en

bruttodräktighet av minst 100 till Rikskatteverket för klassificeringen för

nästkommande år. I bestämmelsen anges vidare att redaren snarast skall anmäla

ändringar avseende sådana förhållanden som uppgift skall lämnas om. Anmälan

skall ges in så snart det kan ske och senast inom ett par veckor från det att de

nya förhållandena blev kända. Uppgiftsskyldigheten överensstämmer med vad som

gäller enligt sjömansskattelagen.

 84

11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

1 § 4 mom.

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömanskattelagen upphävs

och sjömansskatten slopas.

3 § 2 mom.

Ändringen är en följd av justeringen i punkt 6 av anvisningarna till 46 §.

8 a §

I bestämmelsen anges att en sjöman som är bosatt i Sverige och som arbetat på

svenskt handelsfartyg vid taxeringen till statlig inkomstskatt skall medges

sjöinkomstavdrag enligt reglerna i 49 § KL.

9 §

Den taxerade förvärvsinkomsten skall även vid den statliga taxeringen i första

hand minskas med allmänna egenavgifter, därefter med statligt grundavdrag och

slutligen med sjöinkomstavdrag. Det som återstår utgör den beskattningsbara

inkomsten.

 I paragrafen har också en rättelse gjorts av den felaktiga beteckningen på

lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter.

11.4 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

4 kap. 13 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen upphävs

och sjömansskatten slopas.

 Lagrådet har föreslagit att en övergångbestämmelse skall införas av innebörd

att äldre föreskrifter fortfarande gäller i fråga om 1998 års och tidigare års

taxeringar. När en ny lag träder i kraft gäller enligt vedertagen praxis

alltjämt äldre bestämmelser för taxeringsåren före ikraftträdandet om inte annat

föreskrivs. Enligt regeringens mening kan ett taxeringsbeslut för 1998 eller

tidigare års taxeringar omprövas om det föranleds av ett sådant beslut om

sjömansskatt som avses i punkt 4, och som nu föreslås upphävd, utan en särskild

övergångsbestämmelse. Regeringen föreslår därför ingen övergångsbestämmelse med

denna innebörd.

 85

17 §

Ändringen är en följd av att punkt 5 utgår i 13 § denna lag.

11.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

2 kap.

4 §

Ändringen i första stycket 4 är en konsekvensändring till följd av att

sjömansskattelagen upphävs och av att sjömansskatten slopas. Ändringen i första

stycket 6 är en följd av att skogsvårdsavgiften har slopats fr.o.m. 30 juni 1992

genom lagen (1991:1849) om upphävande av lagen om skogsvårdsavgift.

33 §

Ändringen är en följd av att regeringen i prop. 1995/96:152 har föreslagit att

den nu gällande punkten 4 i 13 § skall upphävas och att numreringen i paragrafen

justeras.

3 kap.

5 §

I första stycket 2 görs ett tilllägg som innebär att arbetsgivaren inte utan

föreläggande behöver ange på kontrolluppgiften förmånen av fritt logi ombord.

 I samma stycke 3 b) har en lagteknisk justering gjorts.

10 §

I bestämmelsen regleras vilka ytterligare uppgifter som skall anges i

kontrolluppgift som avser sjöinkomst. I kontrolluppgiften skall anges antal

dagar som tjänstgöringen omfattar, på vilket fartyg och i vilket fartområde

tjänstgöringen ägt rum.

11.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

2 kap. 2 §

I tredje stycket anges vad som avses med sjöman i denna lag. Definitionen

hänvisar till sjömansskattelagen. Vid upphävandet av sjömansskattelagen bör

begreppet knyta an till definitionen i punkt 1 av anvisningarna till 49 § KL.

Definitionen från sjömansskattelagen är överflyttad till nämnda anvisningspunkt.

5 kap. 2 §

Bestämmelsen upphävs. Motsvarande bestämmelse införs i 78 b § uppbördslagen

(1953:272) och 20 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare.

11.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

11 kap. 4 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen upphävs.

I bestämmelsen har vidare ett förtydligande gjorts. Inkomst av anställning för

försäkrade som inte är skattskyldiga i Sverige enligt KL beräknas enligt

särskilda bestämmelser. Bestämmelsen motsvarar vad som stadgas om

pensionsgrundande inkomst i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

20 kap. 1 §

Ändringen, som innebär att bestämmelsen om sjömansskatt slopas i paragrafen, är

en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen upphävs.

11.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

1 §

Efter att sjömansskattelagen har upphävts skall sjömannen taxeras i sin

hemortskommun. Skattemyndigheten i det län där den försäkrade taxerats till

statlig inkomstskatt bestämmer pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring. Om den försäkrade inte varit bosatt i Sverige skall

Skattemyndigheten i Stockholms län bestämma den pensionsgrundande inkomsten.

 86

2 §

Ändringen är en följd av att sjömansskattelagen upphävs.

4 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen upphävs

och sjömansskatten slopas.

11.9 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

2 § 4 mom.

I andra stycket anges att anställda ombord på svenska handelsfartyg skall medges

en särskild skattereduktion som uppgår till 10 000 kr i närfart och till 12 000

kr i fjärrfart per år eller med 1/365 per dag. Den särskilda skattereduktionen

införs för att inte skatteskärpningen skall bli alltför påtaglig för sjömännen

vid övergång till landsskattesystemet. För skattereduktion gäller samma krav som

för sjöinkomstavdrag. Förslaget har kommenterats i avsnitt 5.3.

 I fjärde stycket har vidare gjorts en lagteknisk justering. Skogsvårdsavgiften

har upphävts från och med 1 juli 1992 genom lagen (1991:1849) om upphävande av

lagen om skogsvårdsavgift.

8 §

Förmån av fritt logi ombord skall, precis som vid inkomstbeskattningen, värderas

till 0 kr vid beräkningen av underlaget för preliminärskatt och

arbetsgivaravgifter.

12 a §

I bestämmelsen anges att sjöinkomstavdraget och skattereduktionen skall beaktas

i preliminärskattetabellerna för sjömän.

68 § 5 mom.

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen upphävs.

78 b §

Bestämmelsen reglerar redarens ansvar för annan arbetsgivares förpliktelser.

Bestämmelsen är ny och har utformats efter mönster av 5 kap. 2 § lagen

(1981:691) om socialavgifter.

 I andra stycket föreskrivs att bestämmelserna i 4 § preskriptionslagen

(1981:130) skall gälla för sådan regressfordran.

 Motsvarande bestämmelse har införts i 20 § lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare.

11.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare

2 §

Redaravgift utgår på lön för vilken sjömansskatt skall betalas. Efter att

sjömansskatten och de särskilda uppbördsreglerna för redaravgifterna upphävts

finns inget behov av begreppet som därför skall utmönstras ur lagtexten.

20 §

Bestämmelsen reglerar redarens ansvar för annan arbetsgivares förpliktelser.

Bestämmelsen är ny och har utformats efter 5 kap. 2 § lagen (1981:691) om

socialavgifter.

 I andra stycket föreskrivs att bestämmelserna i 4 § preskriptionslagen

(1981:130) skall gälla för sådan regressfordran.

 Motsvarande bestämmelse har införts i 78 b § uppbördslagen (1953:272).

44 §

Allmänna ombudet för sjömansskatt avskaffas. Detta innebär att uppgifterna i

denna bestämmelse tas över av Riksskatteverket.

68 §

Länsrätten är första instans att pröva överklaganden om skatt eller avgifter.

Efter att sjömansskattelagen har upphävts skall skattemyndigheten besluta om

skatter och avgifter. Skattemyndighetens beslut enligt denna bestämmelse skall

överklagas till länsrätten.

 I andra stycket föreskrivs att överklagandet skall vara skriftligt. Kravet på

skriftlighet framgår av förvaltningsprocesslagen (1981:291). På Lagrådets

inrådan föreslås att andra stycket upphävs.

73 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av det att allmänna ombudet för

sjömansskatt slopas.

 87

76 §

Sjömansskattenämnden skall upphöra den 31 december 1997. Ärenden som är

anhängiggjorda hos nämnden skall överlämnas till Länsrätten i Göteborgs och

Bohus län. De särskilda reglerna om överklagande av Sjömansskattenämndens

beslut blir obehövliga efter att Sjömansskattenämnden upphört och bör därför

upphävas.

11.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta

5 §

En ny bestämmelse införs, punkt 13, enligt vilken inkomster som avses i 1 punkt

av anvisningarna till 49 § KL omfattas av lagens tillämpningsområde.

Bestämmelsen innebär att sjömän bosatta utomlands beskattas enligt denna lag.

7 §

I bestämmelsen anges att intäkter som avses i punkt 1 av anvisningarna till 49 §

KL beskattas efter en skattesats om 15 %. Förslaget har kommenterats i avsnitt

7.

21 §

Den nya bestämmelsen 78 b § i uppbördslagen (1953:272) skall också gälla i fråga

om särskild inkomstskatt.

11.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta artister m.fl.

3 §

Ändringen är en följd av att definitionen av svenskt handelsfartyg har flyttats

över från sjömansskattelagen till punkt 1 av anvisningarna till 49 § KL.

23 §

Den nya bestämmelsen i 78 b § uppbördslagen (1953:272) skall också gälla i fråga

om särskild inkomstskatt.

11.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter

1 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen upphävs.

11.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:532) om tillstånd för

anställning på fartyg

1§

Ändringen är en följd av att sjömansskattelagen skall upphävas. Definitionen av

fjärrfart har förts över från sjömansskattelagen till punkt 1 av anvisningarna

till 49 § KL.

11.15 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1989:343)

3 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen skall

upphävas.

7 och 19 §§

Ändringarna är konsekvensändringar till följd av att sjömansskattelagen upphävs.

Eftersom grundavdrag även skall medges vid tjänstgöring ombord på fartyg saknar

uppgiften om antal perioder om trettio dagar betydelse. Sjöinkomstavdrag och

skattereduktion skall medges med 1/365 per sjöarbetsdag. Ändringarna innebär

att uppgift skall lämnas om antal dagar som sjöinkomst uppburits.

11.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för

Allmänna pensionsfonden

1 §

Ändringen är en konsekvensändring till följd av att sjömansskattelagen skall

upphävas.

 88

11.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

2 §

Ändringen är en följd av att sjömanskattelagen upphävs. Vissa lagtekniska

justeringar har gjorts i paragrafen.

11.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda

tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet

1 §

Ändringen är en följd av att sjömanskattelagen upphävs. En lagteknisk justering

har gjorts i paragrafen.

11.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid

återbetalning av skatter och avgifter

1 §

Ändringen är en konsekvensändring av att sjömansskattelagen upphävs. En

lagteknisk justering har gjorts i paragrafen.

11.20 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

6 §

Ändringen är en konsekvensändring av att sjömansskattelagen upphävs. En

lagteknisk justering har gjorts i paragrafen.

11.21 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:000) om underhållsstöd

26 §

Regeringen har i prop. 1995/96:208 föreslagit regler om underhållsstöd till barn

till särlevande föräldrar m.m. Ändringen i 26 § i den föreslagna lagen är en

konsekvensändring av att sjömansskattelagen upphävs.

11.22 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1991:1870) om överflyttande av

arbetsuppgifter från Riksskatteverkets sjömansskattekontor till

Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län

1 §

När sjömansskattelagen upphävs upphör Sjömansskattenämnden och den särskilda

lagen om överflyttande av arbetsuppgifter avseende sjömansskatt och avgifter

till Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län. Skattemyndigheterna i

sjömannens hemortskommun skall besluta om skatter avseende sjömän.

Skattemyndigheten får emellertid enligt 2 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324)

uppdra åt en annan skattemyndighet att fatta beslut i dess ställe i ett visst

ärende eller grupp av ärenden.

11.23 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade

skattefordringar

1 §

Paragrafen fick sin nuvarande lydelse genom en lagändring som träder i kraft den

1 juli 1996 (prop. 1995/96:170, bet. 1995/96JuU23, rskr. 1995/96:277, SFS

1996:684). Genom ändringen i andra stycket kommer ränta inte att ha förmånsrätt.

Enligt tidigare lydelse av paragrafen (SFS 1995:1670) omfattar förmånsrätten ej

dröjsmålsavgift och liknande avgift som utgår vid försummelse att redovisa eller

betala fordringar och ej heller skatte- eller avgiftstillägg och

förseningsavgift. Räntor har således inte varit undantagna från förmånsrätt. Av

motiven till ändringen som träder i kraft den 1 juli 1996 framgår att avsikten

med den nya lydelsen endast varit att göra en redaktionell ändring, men att

någon saklig ändring inte åsyftats (prop. 1995/96:170 s. 183). Omnämnandet av

räntor i andra stycket bör därför utgå.

3 §

Ändringen är en konsekvensändring till den ändrade lydelse av 1 § som träder i

kraft den 1 juli 1996 (se kommentaren till 1 §).

 89

Sammanfattning av promemorian Beskattning av sjömän (Ds 1991:41)

Sjöman som tjänstgör ombord på svenskt handelsfartyg beskattas för närvarande

enligt den särskilda lagen (1958:295) om sjömansskatt för sin inkomst ombord.

Denna skatt är en i princip definitiv källskatt som tas ut i stället för statlig

och kommunal inkomstskatt. Någon taxering av sjöinkomster sker alltså inte.

Sjömansskatten är progressiv och den är olika hög beroende på om fartyget i

fråga går i fjärrfart eller närfart. Den är emellertid generellt sett något

lägre än vanlig landskatt.

 I föreliggande promemoria redovisas ett förslag som går ut på att reglerna

om sjömansskatt upphävs och att sjömännen i stället beskattas för sina inkomster

ombord enligt allmänna inkomstskatteregler i land. Ett system med särskilda

avdrag och skattereduktioner för sjömän som tjänstgör på svenska handelsfartyg

som går i närfart eller fjärrfart föreslås för att undvika en påtaglig skärpning

av sjömännens beskattning.

 Utländska sjömän som tjänstgör på svenska fartyg skall enligt förslaget

i framtiden beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta för sina inkomster ombord på svenska handelsfartyg.

Skattesatsen föreslås uppgå till 15 %. Skatten är en definitiv källskatt och de

utländska sjömännen slipper således att deklarera.

 I och med att sjömännen förs över till landskattsystemet föreslås också

att att de särregler som i dag finns angående sjömän i socialavgiftssystemet

upphävs.

 Omläggningen innebär bl.a. administrativa förändringar och för- enklingar.

De tekniska förändringar som krävs i nuvarande rederistöd kommer att klarläggas

i annat sammanhang. Verksamheten vid Sjömansskattenämnden och

Sjömanskattekontoret kan upphöra i och med att sjömansskattelagen upphävs. De

nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1992.

 97

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Beskattning av

sjömän (Ds 1991:41)

Riksskatteverket, Riksrevisionsverket, Riksförsäkringsverket, Kammar- rätten i

Göteborg, Länsrätten i Göteborgs och Bohus län, Boverket, Sveriges

redareförening, Svenska sjöfolksförbundet, Sveriges fartygsbefälsförening,

Svenska maskinbefälsförbundet och Nämnden för rederistöd.

 98

 Beslut

Regeringen har beslutat inhämta Lagrådets yttrande över

förslag till

1. lag om upphävande av lagen (1958:295) om sjömansskatt,

2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,

4. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),

5. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklarationoch

kontrolluppgifter,

6. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,

7. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,

8. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring,

9. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

10. lag om ändring i lagen (1984:668) omuppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare,

11. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt

för utomlands bosatta,

12. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskildinkomstskatt

för utomlands bosatta artister m.fl.,13. lag om ändring i lagen

(1994:1744) om allmänna egenavgifter,

14. lag om ändring i lagen (1989:532) om tillstånd för

anställning på fartyg,

15. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

16. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglementeför

Allmänna pensionsfonden,

17 . lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av

statliga fordringar,

18. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda

tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet,

19. lag om ändring i lagen (1985:146) om avräk-ning vid

återbetalning av skatter och avgifter,

20. lag om ändring i lagen (1993: 737) om bostadsbidrag,

21. lag om ändring i lagen (1996:000) om underhållsstödtill

barn till särlevande föräldrar m.m.,

22. lag om upphävande av lagen (1991:1870) omöverflyttande

av arbetsuppgifter från Riksskatteverkets Sjömansskattekontor till

Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om upphävande av lagen (1958:295) om sjömansskatt

 Härigenom föreskrivs att lagen (1958:295)1 om sjömansskatt skall upphöra

att gälla vid utgången av år 1997.

 1. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om sjömansskatt som

avser tid före utgången av år 1997 enligt följande.

 2. Ärenden som enligt den upphävda lagen handläggs av Skattemyndigheten i

Göteborgs och Bohus län:

 Ärenden enligt den upphävda lagen behandlas av Skattemyndigheten i

Göteborgs och Bohus län. Skattemyndighetens beslut får överklagas hos

länsrätten. Vid överklagande av länsrättens beslut gäller 6 kap. 13 §

taxeringslagen (1990:324). Bestämmelserna i taxeringslagen gäller i fråga om

företrädare för det allmänna och rätt för det allmänna att överklaga.

 3. Ärenden som enligt den upphävda lagen handläggs av

Sjömansskattenämnden:

 Sjömansskattenämnden upphör den 31december 1997. Beslut i ärende rörande

sjömansskatt fattas därefter av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län.

 Ärenden enligt 21 § 1 mom. 1 den upphävda lagen som anhängiggjorts hos

Sjömansskattenämnden behandlas av Riksskatteverket. Riksskatteverkets beslut i

ett sådant ärende får inte överklagas. Beslut som avses i 21 § 1 mom. 6 nämnda

lag överklagas dock hos regeringen.

 4. Riksskatteverket övertar från och med den 1 januari 1998 det allmänna

ombudets uppgift i mål avseende överklagande av Sjömansskattenämndens beslut.

1 Lagen omtryckt 1970:933.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777.

 99

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)

 dels att 19 och 42 §§, 46 § 2 mom., 48 § 2 mom., 50 §, punkt 21 av

anvisningarna till 23 § och punkt 6 av anvisningarna till 46 § skall ha

följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas sju nya bestämmelser, 49 §, punkt 7 av

anvisningarna till 32 §, punkt 3 e av anvisningarna till 33 § samt punkterna 1 -

4 av anvisningarna till 49 §, och närmast före nya 49 § en ny rubrik av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 19 §1

 Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:

 vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som

förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva;

 vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket

utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller

vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst 100

kronor;

 ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän

försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på

förvärvsinkomst eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt

annan lag eller särskild författning, som utgått annorledes än på grund av

sjukförsäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete

eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om

statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till

sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst, ävensom ersättning,

vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annan

försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att till skattepliktig

inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den mån

livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersättning som

utgår på grund av trafikförsäkring eller annan ansvarighetsförsäkring eller på

grund av skadeståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig

natur;

 belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen

utgått på grund av kapitalförsäkring, samt belopp som arbetsgivare utan att

försäkring har tecknats för anställdas räkning betalar ut och som motsvarar

ersättning på grund av grupplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligt

överstiger vad som utgår för befattningshavare i statens tjänst;

 försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom, dock

att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad än

privatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha

influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade

varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet och dels i den mån

ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill

omkostnad för näringsverksamhet;

-------------------------------------------------------

 ersättning för förlust

 eller skada på egendom vid

 fartygs föro- lyckande som

 redare utger till sådan

 arbetstagare som avses i

 punkt 1 av anvisningarna

 till 49 §;

 vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av

annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller

olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som

utgått på grund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke

förelegat;

 ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke

ersättningen grundas på förvärvsinkomst;

 periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke

utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller

punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet

belopp;

 stipendier för mottagarens utbildning;

 stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgår periodiskt

och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för

utgivarens räkning;

 studiestöd enligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349),

internatbidrag, studielån och resekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap. samma

lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig

myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning

samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav de

bidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas

med bidrag av förevarande slag;

 introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om

introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar;

 allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpension enligt lagen

om allmän försäkring till den del pensionen för varje månad den avser inte

överstiger en tolftedel av fyrtio procent eller, vid pension efter båda

föräldrarna, åttio procent, av basbeloppet den månad pensionen avser samt sådan

i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring angiven livränta i form av

efterlevandelivränta till barn enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring

eller enligt annan i nämnda lagrum angiven författning till den del livräntan

föranlett minskning av sådan del av barnpension som inte är skattepliktig;

--------------------------------------------------

 lön eller annan

gottgörelse, för vilken

skall erläggas skatt

enligt lagen (1958:295)

om sjömansskatt;

 kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av

statsmedel;

 handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäkring,

sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör

ersättning för merkostnader, ersättning för merutgifter för resor enligt 3 kap.

7 a § samma lag, särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt

pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat

barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag, som utges av kommunala eller

landstingskommunala medel till den vårdbehövande;

 assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning och

ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans enligt lagen (1993:387)

om stöd och service till vissa funktionshindrade;

 bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer;

 kommunalt bostadstillägg till handikappade;

 bostadsbidrag som avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag och lagen

(1993:737) om bostadsbidrag;

 bidrag enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn;

 bidrag enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med

barn;

 ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna

medel till den som - utan att det skett yrkesmässigt - inställt sig inför

domstol eller annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente

eller ersättning för tidsspillan;

 förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller

kostnadsersättning för sådan resa till den del förmånen eller ersättningen avser

resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna och,

såvitt gäller ersättningen, till den del den inte överstiger faktiska

resekostnader och vid körning med egen bil inte överstiger det avdrag som medges

för kostnader för resor med egen bil enligt den schablon som anges i punkt 4 av

anvisningarna till 33 §;

 hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller

egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som

begått brott;

 sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk;

 tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och som

utgår i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, om vinsten

avser minnesföremål eller värdet inte överstiger 0,03 basbelopp avrundat till

närmaste hundratal kronor;

 sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från

personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid

första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen;

 gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den

del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka

avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen;

 intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som

den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår

inte överstiger 5 000 kronor och inte kan hänföras till näringsverksamhet som

utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån;

-------------------------------------------------------

 ränta enligt 61 §

lagen(1941:416) om

arvsskatt och gåvoskatt, 69 §

1 och 2 mom., 69 a § tredje

stycket eller 75 a § fjärde

stycket uppbördslagen

(1953:272), 36 § 3 mom.

lagen (1958:295) om

sjömansskatt, 22 § tullagen

(1973:670), 20 § lagen

(1982:1006) om avdrags- och

uppgiftsskyl- dighet

beträffande vissa upp-

dragsersättningar, 5 kap. 13 §

lagen (1984:151) om

punktskatter och

prisregleringsavgifter, 40 §

lagen (1984:404) om

stämpelskatt vid

inskrivningsmyndigheter,

24 § lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, 32 och

34 §§ tullagen (1987:1065)

eller 16 kap. 15 § mervärdes-

skattelagen (1994:200);

-------------------------------------------------------

 ränta enligt 61 §

lagen (1941:416) om

arvsskatt och gåvoskatt, 69 §

1 och 2 mom., 69 a § tredje

stycket eller 75 a § fjärde

stycket uppbördslagen

(1953:272), 22 § tullagen

(1973:670), 20 § lagen

(1982:1006) om avdrags- och

uppgiftsskyldighet

beträffande vissa

uppdragsersättningar, 5 kap.

13 § lagen (1984:151) om

punktskatter och prisreg-

leringsavgifter, 40 § lagen

(1984:404) om stämpelskatt

vid

inskrivningsmyndigheter,

24 § lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, 32 och

34 §§ tullagen (1987:1065)

eller 16 kap. 15 § mervärdes-

skattelagen (1994:200);

 ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 3 och 4 lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om sådan

ränta för den skattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till

500 kronor;

 vad som utgör utgående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200).

 Om mervärdesskatt ändå har räknats med vid inkomstredovisningen anses

skatten, om den betalats till staten, som en sådan speciell skatt för vilken

avdrag medges vid inkomsttaxeringen enligt denna lag. Till följd av detta utgör

belopp som har fallit bort, och för vilket avdrag medgetts vid

inkomsttaxeringen, skattepliktig intäkt vid inkomsttaxeringen.

 Beträffande ersättning som utfaller på grund av avtalsgruppsjukförsäkring

gäller särskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av anvisningarna till

22 §.

(Se vidare anvisningarna.)

 42 §2

 Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte

används som semesterbostad skall beräknas med ledning av i orten gällande

hyrespris eller, om tillfälle till sådan jämförelse saknas, efter annan lämplig

grund.

 Värdet av produkter, varor eller andra förmåner, som ingår i lön eller

annan inkomst, beräknas till marknadsvärdet.

 Bilförmån, kostförmån och vissa reseförmåner värderas enligt särskilda

grunder som anges i anvisningarna.

-------------------------------------------------------

 Värdet av fri

 kojplats ombord på fartyg

 för sådan arbetstagare som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 skall bestämmas till 0

 kronor.

-------------------------------------------------------

 (Se vidare anvisningarna.)

 46 §

 2 mom.3 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela

beskattningsåret, får dessutom göra avdrag:

 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning,

som inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den

utsträckning som framgår av punkt 5 av anvisningarna;

 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som

inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla;

 3) för obligatoriska socialförsäkringsavgifter som den skattskyldige, på

grund av utfört arbete, enligt slutligt fastställd debitering eller liknande

skall betala i överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen

(1993:1529) om tillämpning av en nordisk konvention den 15 juni 1992 om social

trygghet eller till följd av att den skattskyldige enligt rådets förordning

(EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpning av systemen för social

trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom

gemenskapen skall omfattas av ett annat lands lagstiftning om social trygghet, i

båda fallen under förutsättning att den avgiftsgrundande intäkten tas till

beskattning för beskattningsåret i Sverige;

 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret

för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av

arbetsgivare, i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna;

 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort

på pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna.

-------------------------------------------------------

 Har skattskyldig

under beskattningsåret varit

skyldig att betala

sjömansskatt, medges avdrag

för periodiskt understöd,

avgift för pensionsförsäkring

som anges i första stycket 6

och inbetalning på

pensionssparkonto som anges

i första stycket 7, endast i

den mån hänsyn inte tagits

till understödet, avgiften

eller inbetalningen vid

beräkningen av sjömansskatt.

 Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som

avses i första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt

av särskild förvärvskälla.

 Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av

beskattningsåret, medges avdrag som nu sagts bara i den mån det belöper på

nämnda tid.

 48 §

 2 mom.4Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i riket under

hela beskattningsåret, har rätt till kommunaltgrundavdrag enligt följande.

 Grundavdraget uppgår till 0,24 basbelopp för taxerad inkomst som inte

överstiger 1,86 basbelopp. För taxerad inkomst som överstiger 1,86 men inte 3,04

basbelopp uppgår grundavdraget till 0,24 basbelopp ökat med 25 procent av det

belopp varmed den taxerade inkomsten överstiger 1,86 men inte 2,89 basbelopp.

För taxerad inkomst som överstiger 3,04 basbelopp uppgår grundavdraget till det

belopp som enligt föregående mening utgår vid en taxerad inkomst på 3,04

basbelopp minskat med 10 procent av det belopp varmed den taxerade inkomsten

överstiger 3,04 basbelopp, dock lägst till 0,24 basbelopp.

-------------------------------------------------------

 Har skattskyldig

under beskattningsåret

uppburit lön eller annan

gottgörelse som utgör skat-

tepliktig inkomst enligt

lagen (1958:295) om

sjömansskatt skall

grundavdraget minskas med

en tolftedel för varje

period om trettio dagar för

vilken den skattskyldige

uppburit beskattningsbar

inkomst enligt nämnda lag

samt enligt 1 § 2 mom. lagen

skattepliktig dagpen- ning.

-------------------------------------------------------

 Med basbelopp avses basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring för året före taxeringsåret.

-------------------------------------------------------

 Grundavdraget får Grundavdraget får

inte överstiga den inte överstiga den

skattskyldiges inkomst av skattskyldiges inkomst av

näringsverksamhet som utgör näringsverksamhet som utgör

aktiv näringsverksamhet aktiv näringsverksamhet

enligt 11 kap. 3 § lagen om enligt 11 kap. 3 § lagen om

allmän försäkring och tjänst allmän försäkring och tjänst

minskad med avdrag som minskad med avdrag som

avses i 46 §. I inkomst av avses i 46 §. I inkomst av

tjänst inräknas därvid inte tjänst inräknas därvid inte

intäkt som avses i 32 § 1 intäkt som avses i 32 § 1

mom. första stycket h och i. mom. första stycket h och

Som avdrag enligt 46 § räknasi. Som avdrag enligt 46 §

därvid inte avdrag som på räknas därvid inte avdrag

grund av dispens enligt som på grund av dispens

punkt 6 tredje stycket av enligt punkt 6 fjärde

anvisningarna till 46 § stycket av anvisningarna

grundas på inkomst av passiv till 46 § grundas på inkomst

näringsverksamhet eller av passiv näringsverksamhet

intäkt som avses i 32 § 1 eller intäkt som avses i 32 §

mom. första stycket h. 1 mom. första stycket h.

 Grundavdraget avrundas nedåt till helt hundratal kronor.

-------------------------------------------------------

 Sjöinkomstavdrag

 49 §5

 Skattskyldig som

 uppburit sjöinkomst medges

 sjöin- komstavdrag med

 18 000 kronor vid

 anställning på svenskt

 handels- fartyg som går i

 närfart och med 27 000

 kronor vid anställning på

 svenskt handelsfartyg som

 går i fjärrfart.

 Sjöinkomstavdrag medges

 med en

 trehundrasextiofemtedel för

 varje dag under vilken

 sjöinkomst uppburits.

 Sjöinkomstavdraget

 avrundas till närmast hela

 hundratal kronor. Avdrag

 som slutar på 50 kronor

 avrundas till närmast lägre

 hundratal kronor.

 50 §6

-------------------------------------------------------

 Den taxerade Den taxerade

förvärvsinkomsten minskas medförvärvsinkomsten minskas

på beskattningsåret belöpandemed på beskattningsåret

avgifter enligt lagen belöpande avgifter enligt

(1994:1744) om allmänna lagen (1994:1744) om

egenavgifter och kommunalt allmänna egenavgifter,

grund- avdrag i nu nämnd kommunalt grund- avdrag

ordning. Det som därefter och, såvitt avser

återstår utgör beskattningsbarskattskyldig som uppburit

förvärvsinkomst. sjöinkomst som avses i

 punkt 1 av anvisningarna

 till 49 §, sjöinkomstavdrag

 i nu nämnd ordning. Det som

 därefter återstår utgör

 beskattningsbar för-

 värvsinkomst.

 100

 Anvisningarna

 till 23

-------------------------------------------------------

 21.7 Avdrag får göras 21. Avdrag får göras

för avgift för för avgift för

pensionsförsäkring och för pensionsförsäkring och för

inbetalning på eget inbetalning på eget

pensions- sparkonto. pensions- sparkonto.

Avdraget beräknas på inkomst Avdraget beräknas på inkomst

av näringsverksamhet och av näringsverksamhet och

inkomst av kapital i den inkomst av kapital i den

omfattning som anges i 46 § omfattning som anges i 46 §

2 mom. första stycket 6 och 2 mom. första stycket 6

7 och fjärde stycket, i och 7 och fjärde stycket, i

punkt 6 första - fjärde punkt 6 första - femte

styckena och sjätte stycket styckena och sjunde

samt i punkt 7 av stycket samt i punkt 7 av

anvisningarna till 46 §. anvisningarna till 46 §.

 till 32 §

-------------------------------------------------------

 7.8 Förmån av fri

 resa till eller från

 fartyg, eller

 kostnadsersättning för sådan

 resa, som arbetstagare

 som avses i punkt 1 av

 anvis- ningarna till 49 §

 fått skall, under

 förutsättning att fartyget är

 arbetstagarens

 tjänsteställe, inte tas upp

 till beskattning. Vad nu

 sagts gäller inte om

 fartyget är ett

 passagerarfartyg som går i

 närfart med fastställd

 tidtabell.

 till 33 §

-------------------------------------------------------

 3 e Vad som sagts i

 punkterna 3, 3a och 3 b

 gäller inte sådana

 arbetstagare som avses i

 punkt 1 av anvisningarna

 till 49 § vid vistelse

 ombord.

 Skattskyldig som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 skall anses ha sitt

 tjänsteställe på det fartyg

 där han eller hon fullgör

 sitt arbete.

 101

 till 46 §

 6.9 Avdrag för avgift för pensionsförsäkring medges endast om

försäkringen ägs av den skattskyldige. Avdrag medges inte om försäkringen

förvärvats genom bodelning under äktenskapet utan att mål om äktenskapsskillnad

pågått.

 Avdraget får, tillsammans med avdrag för sådan inbetalning på

pensionssparkonto som avses i punkt 7, inte överstiga summan av

-------------------------------------------------------

 1. den

skattskyldiges inkomst av

näringsverksamhet som utgör

aktiv näringsverksamhet

enligt 11 kap. 3 § lagen

(1962:381) om allmän

försäkring före avdrag enligt

punkt 21 av anvisningarna

till 23 §, före avdrag för

särskild löneskatt på

pensionskostnader enligt

punkt 23 av anvisningarna

till 23 § på sådan

pensionsförsäkring som avses

i denna anvisningspunkt och

på sådan inbetalning på

pensions- sparkonto som

avses i punkt 7 och före

avdrag för avsättning för

egenavgifter enligt lagen

(1981:691) om

socialavgifter,

 2. inkomst av tjänst,

med bortseende från sådan

intäkt som avses i 32 § 1

mom. första stycket h och i

och

 3. inkomst ombord

enligt lagen (1958:295) om

sjömansskatt samt enligt 1 §

2 mom. nämnda lag

skattepliktig dagpenning för

an- tingen beskattningsåret

eller året närmast

dessförinnan

 och beräknas med

hänsyn till storleken av

sådan inkomst. Avdraget får

uppgå till högst ett belopp

som motsvarar hälften av det

basbelopp som enligt lagen

om allmän försäkring bestämts

för året närmast före

taxeringsåret och dessutom i

fråga om

 a. inkomst av aktiv

näringsverksamhet till

sammanlagt högst 25 procent

av inkomsten före avdrag

enligt punkt 21 av

anvisningarna till 23 §, före

avdrag för särskild löneskatt

på pensions- kostnader

enligt punkt 23 av

anvisningarna till 23 § på

sådan pensions- försäkring som

avses i denna

anvisningspunkt och på sådan

inbetalning på pensions-

sparkonto som avses i punkt

7 och före avdrag för

avsättning för egenavgifter

enligt lagen om

socialavgifter till den del

den inte överstiger tjugo

gånger nämnda bas- belopp

samt högst 20 procent av den

del av nyss nämnda inkomst

som överstiger tjugo men

inte fyrtio gånger nämn- da

basbelopp,

 b. inkomst av

anställning om den

skattskyldige helt saknar

pensionsrätt i anställning

och inte är anställd i ett

aktiebolag eller en

ekonomisk förening vari han

har sådant bestämmande

inflytande som avses i

punkt 20 e femte stycket av

anvisningarna till 23 § till

sammanlagt högst 35 procent

av inkomsten till den del

den inte överstiger tjugo

gånger nämnda basbelopp samt

högst 25 procent av den del

av inkomsten som överstiger

tjugo men inte trettio

gånger nämnda basbelopp eller

 c. annan inkomst av

tjänst, med bortseende från

sådan intäkt som avses i 32 §

1 mom. första stycket h och

i, och inkomst ombord

enligt lagen om sjömansskatt

samt enligt 1 § 2 mom. nämnda

lag skattepliktig

dagpenning till högst 5

procent av den del av

inkomsten som överstiger tio

men inte tjugo gånger samma

basbelopp. - Avdrag enligt

detta stycke beräknas i sin

helhet antingen på inkomst

som skall tas upp till

beskattning under beskatt-

ningsåret eller på inkomst

året närmast dessförinnan. Om

den skattskyldige har

inkomst av aktiv

näringsverksamhet från mer än

en förvärvskälla får avdrag

beräknat enligt detta stycke

inte överstiga det avdrag

som kunnat göras om

inkomsten varit hänförlig

till en och samma

förvärvskälla. Har den

skattskyldige inkomster som

kan grunda rätt till avdrag

enligt detta stycke både i

inkomstslaget

näringsverksamhet och som

allmänt avdrag skall den del

av avdraget som beräknas på

ett halvt basbelopp fördelas

efter respektive avdrags-

grundande inkomsts andel av

de sammanlagda

avdragsgrundande

inkomsterna.

-------------------------------------------------------

 1. den

skattskyldiges inkomst av

näringsverksamhet som utgör

aktiv näringsverksamhet

enligt 11 kap. 3 § lagen

(1962:381) om allmän

försäkring före avdrag enligt

punkt 21 av anvisningarna

till 23 §, före avdrag för

särskild löneskatt på

pensionskostnader enligt

punkt 23 av anvisningarna

till 23 § på sådan

pensionsförsäkring som avses

i denna anvisningspunkt och

på sådan inbetalning på

pensions- sparkonto som

avses i punkt 7 och före

avdrag för avsättning för

egenavgifter enligt lagen

(1981:691) om

socialavgifter och

 2. inkomst av tjänst,

med bortseende från sådan

intäkt som avses i 32 § 1

mom. första stycket h och i.

 Avdraget beräknas med

hänsyn till storleken av

sådan inkomst som avses i 1

och 2 och får uppgå till högst

ett belopp som motsvarar

hälften av det basbelopp som

enligt lagen om allmän

försäkring bestämts för året

närmast före taxeringsåret och

dessutom i fråga om

 a. inkomst av aktiv

näringsverksamhet till

sammanlagt högst 25 procent

av inkomsten före avdrag

enligt punkt 21 av

anvisningarna till 23 §, före

avdrag för särskild löneskatt

på pensions- kostnader

enligt punkt 23 av

anvisningarna till 23 § på

sådan pensionsförsäkring som

avses i denna

anvisningspunkt och på sådan

inbetalning på pensions-

sparkonto som avses i punkt

7 och före avdrag för

avsättning för egenavgifter

enligt lagen om

socialavgifter till den del

den inte överstiger tjugo

gånger nämnda basbelopp samt

högst 20 procent av den del

av nyss nämnda inkomst som

över- stiger tjugo men inte

fyrtio gånger nämnda

basbelopp,

 b. inkomst av

anställning om den

skattskyldige helt saknar

pensionsrätt i anställning

och inte är anställd i ett

aktiebolag eller en

ekonomisk förening vari han

har sådant bestämmande

inflytande som avses i

punkt 20 e femte stycket av

anvisningarna till 23 § till

sammanlagt högst 35 procent

av inkomsten till den del

den inte överstiger tjugo

gånger nämnda basbelopp samt

högst 25 procent av den del

av inkomsten som över-

stiger tjugo men inte

trettio gånger nämnda

basbelopp eller

 c. annan inkomst av

tjänst, med bortseende från

sådan intäkt som avses i 32 §

1 mom. första stycket h och

i, till högst 5 procent av

den del av inkomsten som

överstiger tio men inte

tjugo gånger samma

basbelopp. - Avdrag enligt

detta stycke beräknas i sin

helhet antingen på inkomst

som skall tas upp till

beskattning under

beskattningsåret eller på

inkomst året närmast

dessförinnan. Om den

skattskyldige har inkomst

av aktiv närings- verksamhet

från mer än en förvärvskälla får

avdrag be- räknat enligt

detta stycke inte överstiga

det avdrag som kunnat göras

om inkomsten varit hänförlig

till en och samma

förvärvskälla. Har den

skattskyldige inkomster som

kan grunda rätt till avdrag

enligt detta stycke både i

inkomstslaget närings-

verksamhet och som allmänt

avdrag skall den del av

avdraget som beräknas på ett

halvt basbelopp fördelas

efter respektive

avdragsgrundande inkomsts

andel av de sammanlagda

avdragsgrun- dande

inkomsterna.

 Om särskilda skäl föreligger får skattemyndigheten efter ansökan

besluta att avdrag för avgift för pensionsförsäkring respektive inbetalning på

pensionssparkonto får medges med högre belopp än som följer av bestämmelserna i

föregående stycke. Därvid skall dock följande gälla. För skattskyldig, som

redovisar inkomst som är att anse som inkomst endast av tjänst med bortseende

från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i men som i

huvudsak saknar pensionsrätt i anställning, får avdrag medges högst med belopp,

beräknat som för skattskyldig som avses i andra stycket b. Har sådan

skattskyldig erhållit särskild ersättning i samband med att anställning upphört

och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får dock avdrag medges

med högre belopp. Avdrag som avses i de två närmast föregående meningarna får

dock inte beräknas för inkomst som härrör från aktiebolag eller ekonomisk

förening vari den skattskyldige har sådant bestämmande inflytande som avses i

punkt 20 e femte stycket av anvisningarna till 23 §. Har skattskyldig, som -

själv eller genom förmedling av juridisk person - bedrivit näringsverksamhet,

upphört med driften i förvärvskällan och har han under verksamhetstiden ej

skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får avdrag beräknas även på inkomst

av kapital som är hänförlig till försäljning av förvärvskällan före avdraget, på

inkomst av passiv näringsverksamhet enligt lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster före avdraget samt på sådan intäkt av

tjänst som avses i 32 § 1 mom. första stycket h. Avdraget får i detta fall

beräknas med beaktande av det antal år den skattskyldige drivit

näringsverksamheten, dock högst för tio år. Hänsyn skall vid bedömningen av

avdragets storlek tas till den skattskyldiges övriga pensionsskydd och andra

möjligheter till avdrag för avgift och inbetalning som avses i 46 § 2 mom.

första stycket 6 och 7. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som för

varje år som driften pågått motsvarar tio gånger det basbelopp som enligt lagen

om allmän försäkring bestämts för det år driften i förvärvskällan upphört och ej

heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisats som inkomst av

förvärvskällan i förekommande fall före avdraget, före avdrag för särskild

löneskatt på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på

sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan

inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för

avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter och sådan inkomst av

kapital som är att hänföra till vinst med anledning av överlåtelse av

förvärvskällan. Har skattemyndigheten enligt punkt 1 tredje stycket av

anvisningarna till 31 § medgivit att dödsbo tar pensionsförsäkring, anger

skattemyndigheten det högsta belopp varmed avdrag för avgift för försäkringen

får medges. Härvid iakttas i tillämpliga delar bestämmelserna i detta stycke om

avdrag för skattskyldig som upphört med driften i en förvärvskälla.

Skattemyndighetens beslut i fråga som avses i detta stycke får överklagas hos

Riksskatteverket. Riksskatteverkets beslut får inte överklagas.

 Har skattskyldig erlagt avgift eller gjort inbetalning som avses i 46 § 2

mom. första stycket 6 och 7 men har avdrag för avgiften eller inbetalningen helt

eller delvis inte kunnat utnyttjas enligt bestämmelserna i andra stycket, medges

avdrag för ej utnyttjat belopp vid taxering för det påföljande beskattningsåret.

Sådant avdrag medges dock inte med belopp som tillsammans med erlagd avgift och

gjord inbetalning sistnämnda år överstiger vad som anges i andra stycket.

 Oavsett föreskrifterna i de föregående styckena medges avdrag för avgift

eller inbetalning som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 och 7 inte med högre

belopp än skillnaden mellan sammanlagda beloppet av inkomster från olika

förvärvskällor och övriga avdrag enligt 46 §. Avdrag, som på grund av vad nu

sagts inte kunnat utnyttjas vid taxeringen för det beskattningsår då avgiften

betalades eller inbetalningen skedde, får utnyttjas senast vid taxeringen för

sjätte beskattningsåret efter betalningsåret. Inte heller i sistnämnda fall får

avdraget överstiga vad som återstår sedan övriga avdrag enligt 46 § gjorts.

-------------------------------------------------------

 Om avdrag medges Om avdrag medges

enligt tredje stycket sjätte enligt fjärde stycket sjätte

meningen på grund av att meningen på grund av att

aktier eller andelar i aktier eller andelar i

fåmans- företag avyttrats fåmans- företag avyttrats

skall avdraget i första hand skall avdraget i första

göras som allmänt avdrag. hand göras som allmänt

Avdraget begränsas till ett avdrag. Avdraget begränsas

belopp motsvarande det till ett belopp

lägsta av den del av vinsten motsvarande det lägsta av

vid avyttringen som tas upp den del av vinsten vid

som intäkt av tjänst och avyttringen som tas upp

inkomsten av tjänst före som intäkt av tjänst och

avdraget. Till den del inkomsten av tjänst före

avdraget inte kan utnyttjas avdraget. Till den del

som allmänt avdrag får avdragavdraget inte kan

göras i inkomstslaget utnyttjas som allmänt

kapital enligt 3 § 2 mom. avdrag får avdrag göras i

sjätte stycket lagen inkomstslaget kapital

(1947:576) om statlig in- enligt 3 § 2 mom. sjätte

komstskatt. I det fall stycket lagen (1947:576)

avdrag medges på grund av om statlig inkomstskatt. I

att andelar i fåmansägt det fall avdrag medges på

handelsbolag avyttrats grund av att andelar i

skall avdrag göras i fåmansägt handelsbolag

inkomstslaget kapital avyttrats skall avdrag

enligt 3 § 2 mom. sjätte göras i inkomstslaget

stycket lagen om statlig kapital enligt 3 § 2 mom.

inkomstskatt. sjätte stycket lagen om

 statlig inkomstskatt.

 till 49 §

-------------------------------------------------------

 1.1o Som sjöinkomst

 räknas inkomst i form av

 lön, naturaförmåner eller

 annan ersättning för sådan

 arbetstagare som enligt

 sjömanslagen (1973:282)

 anses som sjöman, om denna

 är anställd i redarens tjänst

 ombord på svenskt

 handelsfartyg. Med

 anställning hos redare

 likställs anställning hos

 annan arbetsgivare som

 redaren antagit som

 entreprenör. Till sjöinkomst

 räknas inte bara vad

 sjömannen uppbär från redaren

 utan även dricks- pengar

 och dylikt. Vidare räknas

 till sjöinkomst inkomster

 som enligt det föregående

 uppbärs ava) den som för

 redarens räkning tjänstgör

 som kontrollant under

 fartygs byggande eller

 biträder vid fartygs

 utrustning för att senare

 tillträda befattning på

 fartyget, och

 b) den som före

 leveransen av ett fartyg,

 som är under byggnad, och

 innan tjänstgöring ombord

 påbörjats inställer sig på

 fartyget för att lära känna

 det och dess tekniska

 utrustning m.m.

 Har sjöman anställts

 för att tillträda befattning

 på ett visst fartyg, skall

 lön eller annan ersättning

 som utgår under en kortare

 väntetid anses utgöra

 inkomst ombord på fartyget.

 Har sjöman mönstrat av från

 tjänst ombord på ett visst

 fartyg för att tillträda

 tjänst ombord på ett annat

 fartyg som tillhör samma

 redare, skall ersättning

 som utgår under en kortare

 väntetid anses som utbetald

 i tjänsten ombord på det

 förra fartyget.

 2. Med anställning på

 ett svenskt handelsfartyg

 avses anställning på ett

 fartyg enligt 1 kap. 1 §

 sjölagen (1994:1009) som

 används till handelssjöfart

 eller resandes

 fortskaffande eller till

 annat ändamål som har

 gemenskap med

 handelssjöfarten.

 Med anställning på

 ett svenskt handelsfartyg

 likställs a)

 en anställning på ett

 utländskt handelsfartyg som

 en svensk redare hyr i

 huvudsak obemannat, om

 anställningen sker hos

 redaren eller någon av

 redaren anlitad

 arbetsgivare,

 b) anställning på ett

 svenskt handelsfartyg som

 hyrs ut till utländsk

 redare i huvudsak

 obemannat om anställningen

 sker hos fartygets ägare

 eller någon av ägaren

 anlitad arbetsgivare.

 3. I denna lag

 avses medi n r e f a r t:

 fart inom landet

 huvudsakligen i hamnar

 eller på floder, kanaler

 eller insjöar eller

 inomskärs vid kusterna

 eller i Kalmarsund,

 n ä r f a r t:

 linjefart mellan svenska

 hamnar utanför öppen kust

 eller utomskärs vid

 kusterna samt linjefart

 mellan svensk och utländsk

 hamn, eller mellan

 utländska hamnar, dock ej

 linjefart bortom linjen

 Hanstholm - Lindesnäs eller

 bortom Cuxhaven,

 f j ä r r f a r t:

 annan fart än inre fart och

 närfart.

 4. Riksskatteverket

 skall årligen lämna besked

 beträffande de fartyg

 ombord på vilka de anställda

 skall få sjöinkomstavdrag

 enligt 49 § och

 skattereduktion enligt 2 §

 4 mom. andra stycket

 uppbördslagen (1953:272)

 samt beträffande vilket

 fartområde som fartyget går

 i. Riksskatteverkets

 beslut får inte överklagas.

 En redare skall

 före den 1 oktober till

 Riksskatteverket lämna

 uppgift för nästkommande år

 om svenska handelsfartyg

 med en bruttodräktighet om

 minst 100 rörande

 1) storleken av

 fartyg som redaren skall

 använda i sin

 näringsverksamhet,

 2) den fart som

 fartygen är avsedda att

 användas i, och

 3) entreprenör som

 redaren anlitar för sin

 verksamhet ombord

 samt

 4) övriga förhållanden

 som kan vara av betydelse

 för Riksskatteverket vid

 handläggning av ärenden om

 klassificering.

 Inträffar ändring i

 förhål- lande om vilken

 uppgift lämnats är redaren

 skyldig att snarast anmäla

 detta till

 Riksskatteverket.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första

gången vid 1999 års taxering.

 2. Äldre bestämmelser i 19 § tillämpas i fråga om ränta som utgår enligt

36 § 3 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt och som betalas ut efter

ikraftträdandet.

1 Lydelse enligt prop. 1995/96:152.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:152.

3 Senaste lydelse 1995:1521.

4 Senaste lydelse 1995:547.

5 Förutvarande 49 § upphävd genom 1990:650.

6 Senaste lydelse 1994:1677

7 Senaste lydelse 1993:938.

8 Förutvarande punkt 7 av anvisningarna till 32 § upphävd genom 1990:650.

9 Senaste lydelse 1995:919.

10 Förutvarande anvisningar till 49 § upphävda genom 1990:650.

 102

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 dels att 1 § 4 mom., 3 § 2 mom. och 9 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 8 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 4 m o m.1 4 m o m.

Beträffande statlig Beträffande statlig

inkomstskatt i form av inkomstskatt i form av

kupongskatt för utdelning på kupongskatt för utdelning på

aktie i svenskt aktiebolag aktie i svenskt aktiebolag

och beträffande sjömansskatt skall gälla vad därom finnes

skall gälla vad därom finnes särskilt stadgat.

särskilt stadgat.

 3 §

 2 mom.2 Från intäkt av kapital får avdrag göras för omkostnader för

intäkternas förvärvande samt, såvitt gäller fysisk person som har varit bosatt i

Sverige under beskattningsåret och svenskt dödsbo, för ränteutgift och förlust

(realisationsförlust) vid icke yrkesmässig avyttring av tillgångar och sådana

förpliktelser som anges i 1 mom., i den mån inte annat anges i 31 § femte

stycket, allt under förutsättning att avdrag inte skall göras från intäkt av

näringsverksamhet. Avdrag för realisationsförlust får dock göras av annan fysisk

person om skattskyldighet skulle ha förelegat för realisationsvinst på den

avyttrade egendomen.

 Till realisationsförlust hänförs även valutakursförlust på fordringar och

skulder i utländsk valuta.

 Särskilda bestämmelser om avdrag för realisationsförlust finns i 25 § 11

mom., 26 § 10 mom., 27 § 5 och 6 mom. samt 29 § 2 mom. Avdrag för

realisationsförlust på egendom som avses i 28, 30 och 31 §§ och i fall som avses

i 13 mom. medges med 70 procent av förlusten.

 Förvaltningskostnader får dras av endast till den del de överstiger 1 000

kronor under beskattningsåret.

 Avdrag medges inte för utgifter för inköp av lottsedlar eller för andra

liknande insatser i lotteri.

-------------------------------------------------------

 Från intäkt av kapital

får avdrag också göras för

avgift för pensionsförsäkring

i den omfattning som anges

i punkt 6 tredje och sjätte

styckena av anvisningarna

till 46 §

kommunalskattelagen

(1928:370) och för avdrag i

motsvarande omfattning för

inbetalning på

pensionssparkonto enligt

punkt 7 av nämnda

anvisningar.

-------------------------------------------------------

 Från intäkt av kapital

får avdrag också göras för

avgift för pensionsförsäkring

i den omfattning som anges

i punkt 6 fjärde och sjunde

styckena av anvisningarna

till 46 §

kommunalskattelagen

(1928:370) och för avdrag i

motsvarande omfattning för

inbetalning på

pensionssparkonto enligt

punkt 7 av nämnda

anvisningar.

 Av lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad framgår att

uppskovsavdrag får göras i vissa fall.

 Avdrag enligt detta moment får inte göras för omkostnader och förluster

avseende tillgångar hänförliga till ett pensionssparkonto.

-------------------------------------------------------

 8 a §

 Skattskyldig fysisk

 person, som varit bosatt

 här i riket under

 beskattningsåret och som

 har uppburit sjöinkomst som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370) har rätt till

 sjöinkomstavdrag enligt

 bestämmelserna i 49 § samma

 lag.

 9 §3

-------------------------------------------------------

 Den taxerade Den taxerade

förvärvsinkomsten minskas medförvärvs- inkomsten minskas

på beskattningsåret belöpandemed på beskattningsåret

avgifter enligt lagen belöpande avgifter enligt

(1994:1774) om allmänna lagen (1994:1744) om

egenavgifter och statligt allmänna egenavgifter,

grundavdrag i nu nämnd statligt grundavdrag och

ordning. Det som därefter sjöinkomstavdrag i nu nämnd

återstår utgör be- ordning. Det som därefter

skattningsbar återstår utgör be-

förvärvsinkomst. skattningsbar förvärvsin-

 komst.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången

vid 1999 års taxering.

1 Senaste lydelse 1990:651.

2 Senaste lydelse 1993:1544.

3 Senaste lydelse 1994:1678.

 103

4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att 4 kap. 13 och 17 §§ taxeringslagen (1990:324)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 13 §1

 Omprövar skattemyndigheten självmant ett taxeringsbeslut, får

omprövningsbeslut som är till den skattskyldiges fördel meddelas före utgången

av det femte året efter taxeringsåret.

 Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även efter utgången av det

femte året efter taxeringsåret, om det föranleds av

 1. skattemyndighets taxeringsbeslut eller allmän förvaltningsdomstols

beslut i mål om taxering avseende annat

taxeringsår eller annan skattskyldig,

 2. allmän förvaltningsdomstols beslut om tillägg till eller ändring i

fastighetstaxering,

 3. skattemyndighets beslut om fastighetstaxering enligt

fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

-------------------------------------------------------

 4. beslut av

Riksskatteverket, kammarrätt

eller Regeringsrätten

angående sjömansskatt, 4. beslut om

 5. beslut om utländsk utländsk skatt eller om

skatt eller om obligatoriska avgifter som

obligatoriska avgifter som avses i 46 § 2 mom. första

avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kom-

stycket 3 kom- munalskattelagen

munalskattelagen (1928:370).

(1928:370).

 Även om tiden för omprövning enligt första stycket har gått ut får

skattemyndigheten till den skattskyldiges fördel självmant ompröva ett beslut om

skattetillägg så länge beslutet i den taxeringsfråga som föranlett

skattetillägget inte har vunnit laga kraft.

 17 §2

 Eftertaxering får också ske

 1. vid rättelse av felräkning, misskrivning eller annat uppenbart

förbiseende,

 2. när kontrolluppgift som skall lämnas utan föreläggande enligt lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter saknats eller varit

felaktig,

-------------------------------------------------------

 3. när en ändring i 3. när en ändring i

ett taxeringsbeslut ett taxeringsbeslut

föranleds av beslut som föranleds av beslut som

anges i 13 § andra stycket 1 anges i 13 § andra stycket

- 5. 1 - 4.

________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången

vid 1999 års taxering.

1 Senaste lydelse 1993:1562.

2 Senaste lydelse 1991:1902.

 104

5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 dels att 3 kap. 36 § skall upphöra att gälla,

 dels att 2 kap. 4, 6 och 33 §§ samt 3 kap. 5 § skall ha följande lydelse,

 dels att rubriken närmast före 3 kap. 35 § skall lyda Kontrolluppgifter

och om ackordsöverskott

 dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 3 kap.10 §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.4 §1

 Fysisk person skall lämna självdeklaration

 1. när hans bruttointäkter av tjänst i andra fall än som avses i 32 § 1

mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) och av aktiv

näringsverksamhet, under beskattningsåret uppgått till sammanlagt minst 24

procent av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för året

före taxeringsåret och inte annat följer av 6 §,

 2. när hans bruttointäkter av tjänst i fall som avses i 32 § 1 mom.

första stycket h eller i kommunalskattelagen och av passiv näringsverksamhet

uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

 3. när han haft bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för

vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. tredje stycket

uppbördslagen (1962:381) och bruttointäkterna av kapital uppgått till sammanlagt

minst 100 kronor,

-------------------------------------------------------

 4. om han inte varit 4. om han inte

bosatt i Sverige under hela varit bosatt i Sverige

beskatt- ningsåret eller om under hela be-

han under beskattningsåret skattningsåret när

betalat sjö- mansskatt, när bruttointäkterna uppgått

bruttointäkterna uppgått tilltill sammanlagt minst 100

sammanlagt minst 100 kronor,

kronor,

 5. när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. den upphävda

lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång haft

ett värde som överstiger 900 000 kronor, eller

-------------------------------------------------------

 6. när underlag för 6. när underlag för

skogsvårdsavgift, statlig statlig fastighetsskatt,

fastighetsskatt, avkastningsskatt på

avkastningsskatt på pensionsmedel eller

pensionsmedel eller särskild särskild löneskatt på

löneskatt på pensionskostnader skall

pensionskostnader skall fastställas för honom.

fastställas för honom.

 Vid bedömandet av deklarationsskyldighet enligt första stycket skall

hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet

inte föreligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt eller den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot

skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt

dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning

i Sverige.

 Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och

levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmögenhet, skall

vardera makens deklarationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas

sammanlagda förmögenhet.

 Skall någon enligt den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt

taxeras för förmögenhet som tillhör barn eller någon annan, skall hänsyn tas

därtill när deklarationsskyldigheten bedöms.

 6 §2

 För den som inte haft inkomst av aktiv näringsverksamhet eller annan

inkomst av tjänst än folkpension och pensionstillskott enligt 2 § lagen

(1969:205) om pensionstillskott eller allmän tilläggspension som föranlett

avräkning av sådant pensionstillskott gäller i stället för vad som sägs i 4 §

första stycket 1 följande. Skyldighet att lämna självdeklaration föreligger

endast om den uppburna pensionen överstiger för gift skattskyldig 134,0 procent

och för annan skattskyldig 151,5 procent av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring minskat enligt tredje stycket samma lagrum.

Gränsen 151,5 procent av sistnämnda belopp gäller också gift skattskyldig som

under någon del av året uppburit folkpension som ogift.

 Som folkpension räknas inte barnpension och vårdbidrag.

-------------------------------------------------------

 För den som haft

 inkomst av tjänst endast i

 form av sjöinkomst gäller

 förutom vad som sägs i 4 §

 första stycket 1 följande.

 Även om bruttointäkten av

 tjänst överstiger 24 procent

 av basbeloppet enligt

 lagen (1962:381) om allmän

 försäkring för året före

 taxeringsåret, föreligger

 skyl- dighet att lämna

 självdeklaration endast om

 den uppburna sjöinkomsten

 överstiger det

 sjöinkomstavdrag som skall

 medges enligt 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370).

 105

 33 §3

-------------------------------------------------------

 Den som i varaktigt Den som i varaktigt

bedriven näringsverksamhet bedriven näringsverksamhet

biträder biträder

deklarationsskyldiga med deklarationsskyldiga med

att upprätta att upprätta

självdeklaration, kan för självdeklaration, kan för

sådana deklarationsskyldiga sådana deklarationsskyldiga

som skall lämna särskild som skall lämna särskild

själv- deklaration enligt 13 §själv- deklaration enligt

1 - 5 efter ansökan få 13 § 1 - 4 efter ansökan få

tillstånd att enligt tillstånd att enligt

tidsplan lämna deklarationer tidsplan lämna

under tiden den 1 april - deklarationer under tiden

den 15 juni under den 1 april - den 15 juni

taxeringsåret. Vid ansök- under taxeringsåret. Vid

ningshandlingen skall fogas ansök- ningshandlingen

förteckning över de dek- skall fogas förteck- ning

larationsskyldiga. Om över de

tillståndet medges, skall deklarationsskyldiga. Om

den som är upptagen i till ståndet medges, skall

förteckningen anses ha fått den som är upptagen i

anstånd med att lämna förteckningen anses ha fått

deklarationen till den dag anstånd med att lämna

då deklaration senast få deklarationen till den dag

lämnas enligt tidsplanen. då deklaration senast få

 lämnas enligt tidsplanen.

 Ansökan enligt första stycket görs hos och prövas av skattemyndigheten i

det län inom vilken sökanden utövar sin näringsverksamhet.

 3 kap.

 5 §4

 Uppgiftsskyldighet enligt 4 § föreligger först efter föreläggande av

skattemyndigheten beträffande

 1. ersättning och förmån med anledning av tillfälligt arbete, som getts

ut av fysisk person eller dödsbo och inte utgör omkostnad i näringsverksamhet,

om avdrag för preliminär A-skatt inte har gjorts och det som mottagaren

sammanlagt fått haft ett lägre värde än 1 000 kronor för hela året,

-------------------------------------------------------

 2. ersättning och 2. ersättning och

förmån med anledning av förmån med anledning av

tillfälligt arbete i andra tillfälligt arbete i andra

fall än som avses i 1 om det fall än som avses i 1 om

som mottagaren sammanlagt det som mottagaren

fått haft ett lägre värde än sammanlagt fått haft ett

100 kronor för hela året, lägre värde än 100 kronor för

 hela året samt förmån av fri

 kojplats för arbetstagare

 som avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370),

 3. följande slag av ersättningar om det har angetts i kontrolluppgiften

att sådan ersättning har lämnats

 a) kostnadsersättning för resa i tjänsten med allmänt

kommunikationsmedel, hyrbil eller taxi, motsvarande gjorda utlägg,

-------------------------------------------------------

 b) kostnadsersättning

för logi vid sådan resa i

tjänsten som avses i punkt 3

av anvisningarna till 33 §

kommunalskattelagen

(1928:370), motsvarande

gjorda utlägg,

-------------------------------------------------------

 b) kostnadsersättning

för logi vid sådan resa i

tjänsten som avses i punkt 3

av anvisningarna till 33 §

kommunalskattelagen,

motsva- rande gjorda utlägg,

 c) representationsersättning, motsvarande gjorda utlägg,

 d) ersättning för ökade levnadskostnader vid sådan resa i tjänsten som

avses i punkterna 3 och 3 a av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen eller

för kostnader för resa med egen bil i tjänsten, i den mån ersättningarna enligt

10 § första - tredje styckena uppbördslagen (1953:272) inte skall ligga till

grund för beräkning av preliminär A-skatt.

-------------------------------------------------------

 10 §

 Kontrolluppgift om

 sjöinkomst skall även ange

 antalet arbetsdagar som

 tjänstgöringen omfattar samt

 på vilket fartyg och i

 vilket fartområde som

 tjänst- göringen ägt rum.

___________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.2. Bestämmelserna i 2 kap.

4 och 6 §§ samt 3 kap. 5 och 10 §§ tillämpas första gången vid 1999 års

taxering.

 3. Äldre bestämmelser om redares kontrolluppgiftsskyldighet i 3 kap.

36 § gäller fortfarande i fråga om inkomst enligt sjömansskattelagen (1958:295).

1 Lydelse enligt prop. 1995/96:198.

2 Senaste lydelse 1995:1522.

3 Senaste lydelse 1994:483.

4 Senaste lydelse 1992:681.

6 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:691)1 om socialavgifter

 dels att 5 kap. 2 § skall upphöra att gälla,

 dels att 2 kap. 2 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 2 §

 En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som

utgetts till sådana för varje år betala även sjömanspensionsavgift med 1,20

procent.

 I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift

beräknas efter de procentsatser som regeringen eller, efter regeringens

bemyndigande, Riksförsäkringsverket årligen fastställer. Procentsatserna skall

utgöra den andel av de i 1 § första stycket 1 och 2 angivna procentsatserna som

svarar mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän och hela antalet sjömän på

svenska handelsfartyg i medeltal för den 30 september de tre år som närmast

föregått det år då procentsatserna fastställs. Hänsyn skall därvid inte tas till

fartyg med en bruttodräktighet understigande 300. Procentsatserna beräknas med

två decimaler.

-------------------------------------------------------

 Med sjöman avses i Med sjöman avses i

denna lag den som skall denna lag arbetstagare

betala sjömansskatt enligt 1 §som avses i punkt 1 av

1 mom. första stycket lagen anvisningarna till 49 §

(1958:295) om sjömansskatt. kommunalskattelagen

 (1928:370).

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre föreskrifter gäller

dock fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före utgången av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1989:633.

7 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 11 kap. 4 § och 20 kap. 1 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 kap.

 4 §2

 Till grund för beräkning av inkomst av anställning och inkomst av annat

förvärvsarbete under visst år skall läggas den försäkrades taxering till statlig

inkomstskatt avseende nämnda år. Avser taxeringen beskattningsår som ej

sammanfaller med kalenderår, skall inkomst under beskattningsåret anses hava

åtnjutits under det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret.

 Närmare bestämmelser rörande beräkningen av inkomst av anställning och

inkomst av annat förvärvsarbete beslutas av riksdagen särskilt.

-------------------------------------------------------

 Angående beräkningen Angående beräkningen av

av inkomst av anställning, inkomst av anställning, för

för vilken den försäkrade intevilken den försäkrade inte är

är skattskyldig här i riket skattskyldig här i riket

eller för vilken den enligt kommunalskattelagen

försäkrade har att betala (1928:370) finns det

sjömansskatt, finns det särskilda bestämmelser.

särskilda bestämmelser.

 20 kap.

 1 §

 I denna lag avses, där ej annat framgår, med år kalenderår och med månad

kalendermånad.

 Med sjöman avses, där ej annat framgår, arbetstagare som enligt

sjömanslagen (1973:282) anses som sjöman.

 Med anställning på svenskt handelsfartyg likställes anställning på

utländskt handelsfartyg som svensk redare förhyr i huvudsak obemannat, om

anställningen sker hos denne eller någon av honom anlitad arbetsgivare. Uthyres

svenskt handelsfartyg till utländsk redare i huvudsak obemannat, äga

bestämmelserna i denna lag tillämpning om anställningen sker hos fartygets ägare

eller någon av denne anlitad arbetsgivare.

-------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i 1

kap. 3 § andra stycket äga

icke tillämpning i fall då

lagen (1958:295) om

sjömansskatt enligt beslut

jämlikt 36 a § nämnda lag icke

skall till- lämpas.

 106

___________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas från och med

den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om

sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1991:1838.

8 Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 4 §§ lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

-------------------------------------------------------

 Pensionsgrundande Pensionsgrundande

inkomst enligt lagen inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän (1962:381) om allmän

försäkring bestäms av skatte-försäkring bestäms av skatte-

myndigheten i det län den myndigheten i det län den

försäkrade taxerats till försäkrade taxerats till

statlig inkomstskatt eller statlig inkomstskatt eller

skulle ha taxerats till skulle ha taxerats till

sådan skatt, om han varit sådan skatt, om den

bosatt i riket eller inte försäkrade varit bosatt i

haft att erlägga riket.

sjömansskatt.

 Pensionsgrundande

inkomst för sjöman, som inte

är bosatt i riket, skall

bestämmas av Skatte-

myndigheten i Göteborgs och

Bohus län. För annan försäkrad än

 För annan försäkrad änsom i första stycket sägs

som i första eller andra skall den

stycket sägs skall den pensionsgrundande

pensionsgrundande inkomsten inkomsten bestämmas av

bestämmas av Skattemyndigheten i

Skattemyndigheten i Stockholms län.

Stockholms län.

 2 §3

-------------------------------------------------------

 Pensionsgrundande Pensionsgrundande

inkomst skall, i den mån den inkomst skall, i den mån

utgörs av annan inkomst än den utgörs av annan inkomst

som avses i 3 §, bestämmas än som avses i 3 §, bestämmas

med ledning av den försäk- med ledning av den försäk-

rades taxering till statlig rades taxering till

inkomstskatt eller, såvitt statlig inkomstskatt.

gäller försäkrad som avses i 1 §Ändras ett taxeringsbeslut

första stycket lagen av förvalt- ningsdomstol

(1958:295) om sjömansskatt, eller - efter utgången av

med ledning av redares november taxeringsåret - av

redovisning enligt 14 § skattemyndighet, skall

nämnda lag. Ändras ett verkställd beräkning av

taxeringsbeslut av pensionsgrundande inkomst

förvaltningsdomstol eller - ändras endast om

efter utgången av november ändringsbeslutet föranleder

taxeringsåret - av avvikelse från nämnda

skattemyndighet, skall beräkning med minst 1 000

verkställd beräkning av kronor.

pensionsgrundande inkomst

ändras endast om

ändringsbeslutet föranleder

avvikelse från nämnda

beräkning med minst 1 000

kronor.

 4 §4

 Vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst skall, utöver vad som

framgår av lagen om allmän försäkring, gälla följande.

-------------------------------------------------------

 Värdet av Skattepliktiga

skattepliktiga förmåner i förmåner skall tas upp till

annat än pengar till ett värde som bestäms i

arbetstagare, som skall enlighet med 8 § första -

betala sjömansskatt, skall fjärde och sjätte styckena

uppskattas i enlighet med uppbördslagen (1953:272).

vad som föreskrivs av När skäl föreligger får

regeringen eller den avvikelse ske från

myndighet som regeringen förmånsvärde som

bestämmer. Skat- tepliktiga skattemyndigheten bestämt

förmåner skall i andra fall enligt 5 § andra stycket

tas upp till ett värde som lagen (1984:668) om uppbörd

bestäms i enlighet med 8 § av socialavgifter från

första - fjärde och sjätte arbetsgivare.

styckena uppbördslagen

(1953:272). När skäl

föreligger får avvikelse ske

från förmånsvärde som

skattemyndigheten bestämt

enligt 5 § andra stycket

lagen (1984:668) om uppbörd

av socialavgifter från

arbetsgivare.

 Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för kostnader

som arbetstagaren haft att bestrida i innehavd anställning, i den mån

kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger ettusen

kronor.

 Särskilda föreskrifter angående beräkning av sådan inkomst av

anställning, som enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt hänförs till

intäkt av näringsverksamhet meddelas av regeringen eller myndighet som

regeringen bestämmer.

 Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete får från inkomst av en

viss förvärvskälla inte dras av underskott i annan förvärvskälla.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas första gången

när pensionsgrundande inkomst skall bestämmas för år 1998. Äldre föreskrifter i

2 § gäller fortfarande för tid före utgången av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

2 Senaste lydelse 1991:507.

3 Senaste lydelse 1990:349.

4 Senaste lydelse 1993:1521.

 107

9 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)1

 dels att 2 § 4 mom., 8 § och 68 § 5 mom. skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,12 a och 78 b §§,

av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §

-------------------------------------------------------

 4 m o m.2

Skattereduk- tion medges

skattskyldig för underskott

av kapital enligt 3 § 14

mom. lagen (1947:576) om

statlig in- komstskatt.

Skattereduktionen skall

uppgå till 30 procent av den

del av underskottet som

inte överstiger 100 000

kronor och 21 procent av

återstoden. Om en

skattskyldig under

beskattningsåret har varit

skyldig att betala

sjömansskatt enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt

och denna har satts ned

enligt 12 § 4 mom. samma lag

på grund av underskott av

kapital skall

skattereduktionen dock

minskas med det belopp

varmed nedsättning har

skett.

 Skattereduktion sker

endast i fråga om statlig

inkomstskatt, kommunal

inkomstskatt, skogsvård-

avgift och statlig

fastighetsskatt.

-------------------------------------------------------

 4 m o m.

Skattereduktion medges

skattskyldig för underskott

av kapital enligt 3 § 14

mom. lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt.

Skattereduktionen skall

uppgå till 30 procent av den

del av underskottet som

inte överstiger 100 000

kronor och 21 procent av

återstoden.

 Skattereduktion

medges vidare skattskyldig

som uppburit sjöinkomst

enligt punkt 1 av

anvisningarna till 49 §

kommunaskattelagen

(1928:370).

Skattereduktionen uppgår

till 10 000 kronor för

sjöinkomst på svenskt han-

delsfartyg som går i närfart

och till 12 000 kronor för

sjöinkomst på svenskt

handelsfartyg som går i

fjärrfart. Vad som avses

med närfart och fjärrfart

framgår av punkt 3 av

anvisningarna till 49 §

kommunalskattelagen.

Skattereduktion för sjöin-

komst medges med en

trehundra- sextiofemtedel

för varje dag under vilken

den skattskyldige uppburit

sjöinkomst. Skattereduktion

sker i första hand för

sjöinkomst och därefter för

underskott i kapital.

 Skattereduktion sker

endast i fråga om statlig

inkomstskatt, kommunal

inkomstskatt och statlig

fastighetsskatt.

 Bestämmelserna om skattereduktion skall tillämpas vid debitering av

slutlig skatt, tillkommande skatt, preliminär F-skatt och särskild A-skatt samt

vid beslut om beräkning i enskilt fall av preliminär A-skatt. Öretal som

uppkommer vid beräkning av skattereduktion bortfaller.

 8 §3

 Åtnjuter skattskyldig jämte kontant inkomst andra förmåner skall preliminär

A-skatt beräknas efter inkomstförmånernas sammanlagda värde. Har den

skattskyldige utgett ersättning för en förmån skall förmånsvärdet sättas ned med

ersättningens belopp.

 Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 av anvisningarna till

42 § kommunalskattelagen (1928:370). Andra stycket andra meningen av nämnda

anvisningspunkt skall dock tillämpas endast i fall som avses i sjätte stycket

nedan. Värdet av förmån av räntefritt lån eller lån där räntan understiger

marknadsräntan skall beräknas enligt punkt 10 tredje - femte styckena av

anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen.

 Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är

semesterbostad skall beräknas enligt följande grunder. Riket delas in i områden

som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. Förmånsvärdet av en

bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet beräknat

per kvadratmeter bostadsyta för jämförbara bostäder inom området. Om bostaden är

belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det

lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat med tio procent.

-------------------------------------------------------

 Värdet av annan förmån Värdet av annan förmån

än som avses i andra och än som avses i andra och

tredje styckena skall tredje styckena skall

beräknas enligt 42 § andra beräknas enligt 42 § andra

stycket kommunalskattelagen och fjärde styckena

samt punkt 1 andra och kommunalskatte- lagen samt

tredje styckena och punkt 3 punkt 1 andra och tredje

av anvisningarna till den styckena och punkt 3 av

paragrafen. anvisningarna till den

 paragrafen.

 Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till

42 § kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med

hänsyn härtill.

 Om skattemyndigheten bestämt värdet av förmånen enligt

bestämmelserna i 5 § andra stycket lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare skall detta värde användas även vid beräkning av preliminär

A-skatt.

-------------------------------------------------------

 12 a §

 För sjöman som avses

 i första stycket punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370) skall preliminär

 A-skatt i fall som avses i

 4 § 1 mom. och 40 § tas ut

 enligt de grunder som där

 anges samt med beaktande

 av att sjömannen erhåller

 sjö- inkomstavdrag enligt

 49 § kommunalskattelagen

 samt skattere- duktion

 enligt 2 § 4 mom. andra

 stycket denna lag.

 68 §

-------------------------------------------------------

 5 m o m.4 Vad i 3 5 m o m. Vad i 3

och 4 mom. sägs äger och 4 mom. sägs äger

motsvarande tillämpning, då motsvarande tillämpning, då

den som är berättigad att den som är berättigad att

återfå skatt har att betala återfå skatt har att betala

sjömansskatt, särskild särskild inkomstskatt för

inkomstskatt för utomlands utomlands bosatta, särskild

bosatta, särskild in- inkomstskatt för utomlands

komstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.

bosatta artister m.fl. eller kupongskatt.

eller kupongskatt.

 I lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

finns också föreskrifter som begränsar rätten till återbetalning.

 78 b §

-------------------------------------------------------

 Har annan

 arbetsgivare för sjöman än

 redare fast driftställe i

 riket bara på fartyg,

 svarar redaren för att

 arbetsgivaren fullgör sina

 förpliktelser enligt denna

 lag som om förpliktelserna

 ålegat redaren själv. Har

 redare till följd härav

 betalat skattebelopp, får

 redaren kräva tillbaka

 beloppet av sjö- mannens

 arbetsgivare. Därvid

 tillämpas bestämmelserna i

 76 §.

 Bestämmelserna i 4 §

 preskriptionslagen

 (1981:130) gäller i fråga om

 regressfordran enligt

 första stycket.

 ______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas i fråga om

inkomster som uppburits efter utgången av år 1997. Äldre föreskrifter i 2 § 4

mom. gäller dock fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången

av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:1866.

3 Senaste lydelse 1993:1516.

4Senaste lydelse 1991:593.

10 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare 1

 dels att 31-35 och 37 §§ samt rubriken närmast före 31 § skall upphöra

att gälla,

 dels att 2, 44, 68, 73 och 76 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 20 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §2

 I denna lag förstås med

 lön: sådan lön eller annan ersättning enligt 2 kap. 3 - 5 §§ lagen

(1981:691) om socialavgifter på vilken arbetsgivaravgifter skall beräknas;

 uppbördsdeklaration: sådan uppbördsdeklaration som anges i 54 § 1 mom.

uppbördslagen (1953:272);

 månadsavgift: de arbetsgivaravgifter som skall redovisas enligt 4 §;

 utgiftsår: det kalenderår för vilket arbetsgivaravgifter skall betalas;

 årsavgift: summan av de arbetsgivaravgifter som belöper på utgiftsåret;

-------------------------------------------------------

 r e d a r a v g i f

t: de arbetsgivaravgifter

som avser lön för vilken

sjömansskatt skall betalas;

 restitutionsränta: ränta enligt 24 §;

 anståndsränta: ränta enligt 13 §;

 respitränta: ränta enligt 14 §.

 20 §3

-------------------------------------------------------

 Har annan

 arbetsgivare för sjöman än

 redare fast driftställe i

 riket bara på fartyg,

 svarar redaren för att

 arbetsgivaren fullgör sina

 förpliktelser enligt denna

 lag som om förpliktelserna

 ålegat redaren själv. Har

 redare till följd härav

 betalat agifter, får

 redaren kräva tillbaka

 beloppet av sjömannens

 arbetsgivare. Därvid

 tillämpas bestämmelserna i

 76 § uppbördslagen

 (1953:272).

 Bestämmelserna i 4 §

 preskriptionslagen

 (1981:130) gäller i fråga om

 regressfordran enligt

 första stycket.

 44 §

 Frågor om avgiftstillägg som avser månadsavgift eller årsavgift som har

fastställts av skattemyndigheten prövas av myndigheten.

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket Riksskatteverket får

och, när fråga är om i den ordning som gäller för

redaravgift, det allmänna överklagande enligt denna

ombudet för sjömansskatt får ilag hos länsrätten yrka att

den ordning som gäller för avgiftstillägg påförs.

överklagande enligt denna

lag hos läns- rätten eller,

när fråga är om redaravgift,

Sjömans- skattenämnden yrka

att av- giftstillägg påförs.

 68 §

-------------------------------------------------------

 Skattemyndighetens Skattemyndighetens

beslut får överklagas hos beslut får överklagas hos

länsrätten. länsrätten. Överklagandet

Sjömansskattekontorets skall vara skriftligt.

beslut får överklagas hos

sjömansskatte- nämnden.

 Överklagandet skall

vara skriftligt.

 73 §

-------------------------------------------------------

 Överklagande av Riks- Överklagande av

skatteverket eller av det Riks-. skatteverket skall

allmänna ombudet för ha kommit in inom

sjömansskatt skall ha kommit tidsfrist som enligt 57,

in inom tidsfrist som 58 och 63 - 66 §§ gäller för

enligt 57, 58 och 63 - 66 §§ beslut om om- prövning på

gäller för beslut om initiativ av

omprövning på initiativ av skattemyndighet eller

skattemyndighet eller efter efter sådan tid men inom två

sådan tid men inom två månadermånader från den dag då det

från den dag då det överklagade beslutet med-

överklagade beslutet delades.

meddelades.

 Överklagas ett omprövningsbeslut som avser efterprövning och yrkas

ändring till arbetsgivarens nackdel, skall över- klagandet ha kommit in inom två

månader från den dag då beslutet meddelades.

 76 §4

 Länsrättens beslut i fråga som avses i 6 § tredje stycket, 7 § eller 22 a

§ andra stycket får inte överklagas.

 Överklagande av länsrättens beslut i fråga som avses i 13 § första

stycket får prövas av kammarrätten endast om den har meddelat

prövningstillstånd.

-------------------------------------------------------

 Sjömansskattenämndens

beslut överklagas hos

kammarrätten inom den tid

som gäller vid överklagande

hos kammarrätten av nämndens

beslut enligt lagen

(1958:295) om sjömansskatt.

Beslut i fråga som avses i 6 §

tredje stycket, eller 22 a §

andra stycket får dock inte

överklagas.

 Överklagande av Sjö-

mansskattenämndens beslut i

fråga som avses i 13 § första

stycket får prövas av

kammarrätten endast om den

har meddelat prövnings

tillstånd.

_____________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre föreskrifter gäller

dock fortfarande för avgifter som avser tid före utgången av år 1997.

 2. De uppgifter som enligt äldre föreskrifter åvilar Sjö-

mansskattekontoret inom Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län skall även

efter den första januari 1998 utföras av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus

län. Skattemyndighetens beslut får överklagas hos länsrätten. Riksskatteverket

får överklaga skattemyndighetens beslut.

 3. Ärenden om avgifter som anhängiggjorts hos Sjömansskattenämnden före

utgången av år 1997 behandlas av Länsrätten i Göteborgs och Bohus län.

 3. Riksskatteverket övertar från och med den 1 januari 1998 det allmänna

ombudets för sjömansskatt uppgift i mål avseende överklagande av

Sjömansskattenämndens beslut.

1 Lagen omtryckt 1991:98.

Senaste lydelse av 32 § 1992:642.

Senaste lydelse av 34 § 1992:642.

2 Senaste lydelse 1992:642.

3 Förutvarande 20 § upphävd genom 1990:1318.

4 Senaste lydelse 1994:475.

11 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5, 7 och 21 §§ lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §1 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 1. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning

eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan

anställning eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den

mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av

ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt

aktiebolag eller annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del

beloppet överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits

enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit

folkpension i form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen

folkpension och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a §

sistnämnda lag, eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen

om allmän försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda

lagrum angiven livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle

ha utgått om sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen

om allmän försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven

försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett

svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller

förmån, om förmån utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)

om kontant arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad

inkomst av tjänst;

-------------------------------------------------------

 12. återfört avdrag för 12. återfört avdrag

egenavgifter enligt lagen för egenavgifter enligt

(1981:691) om lagen (1981:691) om

socialavgifter, socialavgifter,

egenavgifter som fallit egenavgifter som fallit

bort, i den mån avdrag har bort, i den mån avdrag har

medgetts för avgifterna samt medgetts för avgifterna

avgifter som avses i 46 § 2 samt avgifter som avses i

mom. första stycket 3 46 § 2 mom. första stycket 3

kommunal- skattelagen kommunalskattelagen

(1928:370) och som satts (1928:370) och som satts

ned genom ändrad debitering ned genom ändrad debitering

i den mån avdrag har i den mån avdrag har

medgetts för avgifterna och medgetts för avgifterna och

dessa inte hänför sig till dessa inte hänför sig till

näringsverksamhet. närings- verksamhet;

 13. sjöinkomst som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen.

 Som inkomst enligt första stycket 1- 3 anses också förskott på sådan

inkomst. Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt

lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot

räknas inte barnpension eller vårdbidrag som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i

riket även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga

besök utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.

ex. handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som

är skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 7 §

-------------------------------------------------------

 Särskild inkomstskatt Särskild

tas ut med 25 procent av inkomstskatt tas ut med 25

skattepliktig inkomst. procent av skattepliktig

 inkomst. Särskild in-

 komstskatt tas dock ut med

 15 procent av

 skattepliktig inkomst

 beträffande inkomster som

 avses i 5 § första stycket

 13.

 Öretal som uppkommer vid beräkning av skatten bortfaller.

 21 §2

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som tillämpliga delar vad som

sägs om överflyttning av sägs om överflyttning av

beslutsbehörighet i 2 a §, ombeslutsbehörighet i 2 a §,

anstånd med inbetalning av om anstånd med inbetalning

skatt i 49 och 51 §§, om av skatt i 49 och 51 §§, om

dröjsmålsavgift i 58 §, om dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar indrivning i 59 §, om

för skatt som påförts en ansvar för skatt som påförts

avliden eller ett dödsbo i en avliden eller ett dödsbo

61 §, om central tillsyn i 61 §, om central tillsyn

m.m. i 72 §, om rätt att ta m.m. i 72 §, om rätt att ta

del av preliminär del av preliminär

självdeklaration m m. i 73 §,självdeklaration m m. i

om arbetsgivares 73 §, om arbetsgivares

ansvarighet för ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i arbetstagares skatt, m.m.

77, 77 a, 77 c och 78 §§, om i 77, 77 a, 77 c, 78 och

vite i 83§, om omprövning 78 b §§, om vite i 83 §, om

m.m. i 84 - 94 §§, om beslut omprövning m.m. i 84 - 94 §§,

om särskilda om beslut om särskilda

debiteringsåtgärder i 95 § debiteringsåtgärder i 95 §

samt om överklagande m.m. i samt om överklagande m.m. i

96 - 103 §§ uppbördslagen 96 - 103 §§ uppbördslagen

(1953:272). Beslut om (1953:272). Beslut om

anstånd som avses i 49 § den anstånd som avses i 49 § den

lagen meddelas av be- lagen meddelas av

skattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

enligt denna lag. Beslut om enligt denna lag. Beslut

anstånd skall skyndsamt om anstånd skall skyndsamt

meddelas den skattskyldige meddelas den skattskyldige

utan kostnad för denne. utan kostnad för denne.

___________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas på inkomst som

uppbärs efter utgången av år 1997.

1 Senaste lydelse 1994:1982.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:170.

12 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m. fl.

 Härigenom föreskrivs att 3 och 23 §§ lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta artister m. fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

 I denna lag avses med

 bosatt utomlands: om fysisk person att denne inte är bosatt här i riket eller

stadigvarande vistas här,

 hemmahörande i utlandet: om fysisk person att denne är bosatt utomlands och om

juridisk person att denne inte är registrerad här i riket och inte heller har

fast driftställe här,

 artistisk verksamhet: personligt framträdande inför publik eller vid ljud-

eller bildupptagning med sång, musik, dans, teater, cirkus eller liknande,

 artist: den som utövar artistisk verksamhet,

 idrottslig verksamhet: personligt framträdande inför publik direkt eller genom

ljud- eller bildupptagningar,

 idrottsman: den som utövar idrottslig verksamhet,

 artistföretag: fysisk eller juridisk person som utan att vara arrangör mot

ersättning tillhandahåller artist eller idrottsman,

 arrangör: fysisk eller juridisk person som anordnar tillställning med artistisk

eller idrottslig verksamhet,

-------------------------------------------------------

 s v e n s k t f a r t y s v e

g: sådant svenskt n s k t f a r t y g:

handelsfartyg som avses i sådant svenskt eller

1 § lagen (1958:295) om utländskt handelsfartyg som

sjömansskatt eller sådant avses i punkt 1 av

utländskt handelsfartyg som anvisningarna till 49 §

avses i punkt 1 av kommunalskattelagen

anvisningarna till nämnda (1928:370).

paragraf.

 23 §1

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som

sägs om anstånd med inbe-

talning av skatt i 49 och

51 §§, om uppbörd i 52 § om

dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar

för skatt som påförts en

avliden eller ett dödsbo i

61 §, om rätt att taga del av

prelimär självdeklaration i m

m. i 73 §, om arbetsgivares

ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i

77, 77 a, 77c och 78§§, om

vite i 83 §, om omprövning

m.m. i 84 - 94 §§ om beslut

om särskilda

debiteringsåtgärder i 95 §

samt om överklagande m.m. i

97, 99, 101 och 103 §§

uppbördslagen (1953:272).

Vad som där sägs om

arbetsgivare skall då gälla

den som är

redovisningsskyldig enligt

14 § denna lag och vad om

där sägs om skattemyndighet

skall gälla Skatte-

myndigheten i Dalarnas län.

Med uppbördsdeklaration

avses enligt denna lag

redovisning enligt 14 §.

Beslut om anstånd skall

skyndsamt meddelas den

skattskyldige utan kostnad

för denne.

-------------------------------------------------------

 I fråga om särskild

inkomstskatt gäller i

tillämpliga delar vad som

sägs om anstånd med in-

betalning av skatt i 49 och

51 §§, om uppbörd i 52 § om

dröjsmålsavgift i 58 §, om

indrivning i 59 §, om ansvar

för skatt som påförts en

avliden eller ett dödsbo i

61 §, om rätt att taga del av

prelimär självdeklaration i m

m. i 73 §, om arbetsgivares

ansvarighet för

arbetstagares skatt, m.m. i

77, 77 a, 77 c, 78 och 78

b §§, om vite i 83 §, om

omprövning m.m. i 84 - 94 §§,

om beslut om särskilda

debiteringsåtgärder i 95 §

samt om överklagande m.m. i

97, 99, 101 och 103 §§

uppbördslagen (1953:272).

Vad som där sägs om

arbetsgivare skall då gälla

den som är

redovisningsskyldig enligt

14 § denna lag och vad om där

sägs om skattemyndighet

skall gälla Skatte-

myndigheten i Dalarnas län.

Med uppbördsdeklaration

avses enligt denna lag

redovisning enligt 14 §.

Beslut om anstånd skall

skyndsamt meddelas den

skattskyldige utan kostnad

för denne.

 I 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring finns bestämmelser om skyldighet för

arbetsgivare att lämna särskild kontrolluppgift för beräkning av

pensionsgrundande inkomst.

___________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas på inkomster som

uppbärs efter utgången av 1997.

1 Lydelse enligt prop. 1995/96:170 och prop. 1995/96:224.

 108

13 Förslag till lagen om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 Allmänna egenavgifter skall Allmänna

betalas enligt denna lag. egenavgifter skall betalas

Bestämmelser om allmänna enligt denna lag.

egenavgifter finns även i

lagen (1958:295) om sjö-

mansskatt.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas på inkomster som

uppburits efter utgången av 1997. Äldre föreskrifter gäller dock i fråga om

sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

 109

14 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:532) om tillstånd för anställning

på fartyg

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på

fartyg skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 En utlänning skall ha tillstånd för att ha anställning som avser befattning på

svenskt fartyg i utrikes trafik (anställningstillstånd) om inte utlänningen har

permanent uppehållstillstånd i Sverige eller är medborgare i Danmark, Finland,

Island eller Norge.

 Kravet på anställningstillstånd gäller inte för annan utlänning som är

medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

-------------------------------------------------------

 Kravet på Kravet

anställningstillstånd på anställningstillstånd

omfattar inte heller annan omfattar inte heller annan

utlänning än som avses i utlänning än som avses i

första och andra styckena, första och andra styckena,

om fartyget huvud- sakligen om fartyget huvud-

används i sådan fjärrfart somsakligen används i sådan

avses i 2 § lagen (1958:295) fjärrfart som avses i punkt

om sjömansskatt. 3 av anvisningarna till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370).

 Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet på anställningstillstånd.

________________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas på

anställningstillstånd från och med 1 januari 1998.

1 Senaste lydelse 1992:1724.

 110

15 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 3, 7 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §2

 Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges

-------------------------------------------------------

 1. skatt enligt skatt

uppbördslagen (1953:272), enligt uppbördslagen

och sjömansskatt, (1953:272),

 2. mervärdesskatt, annan skatt eller avgift för vilken Skattemyndigheten i

Dalarnas län är beskattningsmyndighet och fordonsskatt,

 3. arbetsgivaravgift, särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

 4. skatte- och avgiftstillägg samt förseningsavgift,

 5. ränta och avgift som utgår i samband med uppbörd eller indrivning av skatt

eller avgift enligt 1- 4.

 Med skatt enligt uppbördslagen avses, förutom skatt och avgift enligt 1 §

nämnda lag, även annan avgift och ränta som utgår enligt bestämmelserna i lagen.

 7 §3

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

-------------------------------------------------------

 2. Uppgifter angående 2.

avslutad revision, Uppgifter angående avslutad

verkställt besök eller annat revision, verkställt besök

sammanträffande enligt 3 eller annat sammanträffande

kap. 7 § taxeringslagen enligt 3 kap. 7 §

(1990:324), 17 kap. 4 § taxeringslagen (1990:324),

mervärdesskattelagen 17 kap. 4 §

(1994:200), 78 § 2 a mom. mervärdesskattelagen

uppbördslagen (1953:272), 27 (1994:200), 78 § 2 a mom.

a § lagen (1984:668) om uppbördslagen (1953:272),

uppbörd av socialavgifter 27 a § lagen (1984:668) om

från arbetsgivare eller 19 b §uppbörd av socialavgifter

lagen (1958:295) om sjö- från arbetsgivare. För varje

mansskatt. För varje sådan sådan åtgärd får anges tid,

åtgärd får anges tid, art, art, beskattningsperiod,

beskatt- ningsperiod, skatteslag, myndighets

skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga

beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller

ändringar av skatt eller underlag för skatt med

underlag för skatt med anledning av åtgärden samt

anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

uppgift huruvida bokföringsskyldighet har

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990: 659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut

om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen

för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger

för underlåtenhet att fullgöra deklarations- skyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift om

utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande in-

komst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig

fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

-------------------------------------------------------

 14. Uppgift om tid och art 14.

för planerad eller pågående Uppgift om tid och art för

revision samt planerad eller pågående

beskattningsperiod och revision samt

skatteslag som denna avser beskattningsperiod och

samt uppgift om tid för skatteslag som denna avser

planerat besök eller annat samt uppgift om tid för

sammanträffande enligt 3 planerat besök eller annat

kap. 7 § taxeringslagen, 17 sammanträffande enligt 3

kap. 4 § kap. 7 § taxeringslagen, 17

mervärdesskattelagen, 78 § kap. 4 §

2 a mom. uppbördslagen, 27 a§mervärdesskattelagen, 78 §

lagen om uppbörd av 2 a mom. uppbördslagen,

socialavgifter från 27 a § lagen om uppbörd av

arbetsgivare eller 19 b § socialavgifter från

lagen om sjömansskatt. arbetsgivare.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare samt,

om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på

ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ.

-------------------------------------------------------

 16. Uppgift om antal 16.

perioder om trettio dagar Uppgift om antal dagar för

för vilka den skattskyldige vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som uppburit sjöinkomst enligt

beskattas enligt lagen om punkt 1 av anvisningarna

sjömansskatt. till 49 §

 kommunalskattelagen

 (1928:370).

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift, uppgifter

enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt 7 § lagen

(1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och uppgifter enligt

6 § första och andra styckena lagen (1996:000) om skattereduktion för utgifter

för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt nämn-

da lagar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 §

sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive

i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdesskattelagen.

 19 §3

 Om inte annat sägs i andra eller tredje stycket skall sådana uppgifter i det

centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras när

sju år gått från utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut.

 Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3,

med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av skattsedel på preliminär

F-skatt och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter

utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om

 1. personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person,

personnummer för denne,

 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på

kontrolluppgift om inkomst av kapital,

-------------------------------------------------------

 4. antal perioder om 4.

trettio dagar för vilka den antal dagar för vilka den

skattskyldige uppburit skattskyldige uppburit

inkomst som beskattas sjöinkomst enligt punkt 1

enligt lagen (1958:295) om av anvisningarna till 49 §

sjömansskatt, kommunalskattelagen

 (1928:370),

 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investeringsavdrag och

redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt.

 Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av det år

under vilket revisionen avslutades.

 Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som

avses i första eller tredje stycket.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:224.

3 Lydelse enligt prop. 1995/96:217.

4 Senaste lydelse 1994:1905.

 111

16 Förslag till lag om ändring lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

-------------------------------------------------------

 De penningmedel som enligt De

4 kap. 3 § lagen (1981:691) penningmedel som enligt 4

om socialavgifter, 6 § lagen kap. 3 § lagen (1981:691)

(1994:1744) om allmänna om socialavgifter och 6 §

egenavgifter och 3 § lagen lagen (1994:1744) om

(1958:295) om sjömansskatt allmänna egenavgifter skall

skall föras till Allmänna föras till Allmänna

pensionsfonden, skall pensionsfonden, skall

förvaltas av första - femte förvaltas av första - femte

fondstyrelserna. fond- styrelserna.

 Bestämmelser om första - tredje fondstyrelserna finns i 2 - 16, 21 - 25, 44 och

45 §§ samt om fjärde och femte fondstyrelserna i 26, 28 - 30, 32 - 35, 37, 39,

och 43 - 45 §§.

___________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas i fråga om avgifter

på inkomster som uppburits efter utgången av år 1997. Äldre föreskrifter gäller

dock fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Senaste lydelse 1994:1749.

17 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Under indrivningen gäller bestämmelserna i 7 kap. 14 § utsökningsbalken om

företrädesrätt vid utmätning av lön för böter och viten samt för fordringar som

påförts enligt bestämmelserna i

 1. uppbördslagen (1953:272), om inte annat föreskrivs i den lagen,

-------------------------------------------------------

 2. lagen (1958:295) om

sjömansskatt, om inte annat

föreskrivs i den lagen,

 3. lagen (1972:435) om 2. lagen (1972:435) om

överlastavgift, överlastavgift,

 4. lagen (1976:206) om 3. lagen (1976:206) om

felparkeringsavgift, felparkeringsavgift,

 5. lagen (1976:339) om 4. lagen (1976:339) om

saluvagnsskatt, saluvagnsskatt,

 6. lagen (1984:151) om 5. lagen (1984:151) om

punktskatter och punktskatter och

prisreglerings- avgifter, prisregleringsavgifter,

 7. lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter 6. lagen (1984:668) om

från arbetsgivare, om inte uppbörd av socialavgifter

annat föreskrivs i den från arbetsgivare, om inte

lagen, annat föreskrivs i den

 8. fordonsskattelagen lagen,

(1988:327), 7. fordonsskattelagen

 9. lagen (1989:471) om (1988:327),

investeringsskatt för vissa

byggnadsarbeten, 8. lagen (1989:471) om

 10. lagen (1991:586) om in- vesteringsskatt för

särskild inkomstskatt för u- vissa byggnadsarbeten,

tomlands bosatta, 9. lagen (1991:586) om

 11. lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

utomlands bosatta artister 10. lagen (1991:591) om

m.fl., särskild inkomstskatt för

 12. mervärdesskattelagen utomlands bosatta artister

(1994:200), eller m.fl.,

 13. lagen (1994:419) om 11. mervärdesskattelagen

brottsofferfond. (1994:200), eller

 12. lagen (1994:419) om

 brottsofferfond.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas på skatt på

inkomster som uppburits efter utgången av 1997. Äldre bestämmelser gäller dock

fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Senaste lydelse 1996:133.

18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i

beskattningsförfarandet skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 Denna lag tillämpas vid revision eller annan kontroll av att skatt, tull eller

avgift tas ut enligt bestämmelserna i

 1.uppbördslagen (1953:272),

-------------------------------------------------------

 2. lagen (1958:295) om

sjömansskatt,

 3. kupongskattelagen

(1970:624),

 4. lagen (1984:151) om

punktskatter och

prisregleringsavgifter,

 5. lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare,

 6. tullagen

(1987:1065),

 7. fordonsskattelagen

(1988:327),

 8. taxeringslagen

(1990:324),

 9. lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta,

 10. lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister

m.fl.,

 11. mervärdesskattelagen

(1994:200).

-------------------------------------------------------

 2. kupongskattelagen

(1970:624),

 3. lagen (1984:151) om

punktskatter och

prisregleringsavgifter,

 4. lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare,

 5. tullagen

(1987:1065),

 6. fordonsskattelagen

(1988:327),

 7. taxeringslagen

(1990:324),

 8. lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta,

 9. lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister

m.fl.,

 10. mervärdesskattelagen

(1994:200).

 Lagen tillämpas även vid kontroll av att en vara får föras in i eller ut ur

landet enligt tullagen och för kontroll av att föreläggande enligt lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter fullgjorts riktigt och

fullständigt.

 112

_____________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas på inkomster som

uppburits efter utgången av 1997. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i

fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

 113

19 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om

 avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning

av skatter och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §1

 Avräkning enligt denna lag skall göras från belopp som återbetalas eller

annars utbetalas på grund av bestämmelse i

 1. uppbördslagen (1953:272),

-------------------------------------------------------

 2. lagen (1958:295) om

sjömansskatt,

 3. lagen (1984:151) om 2. lagen (1984:151) om

punktskatter och punktskatter och

prisregleringsavgifter prisregleringsavgifter

eller författning som anges eller författning som anges

i 1 kap. 1 § första stycket i 1 kap. 1 § första stycket

samma lag, i de fall då samma lag, i de fall då

utbetalningen ankommer på utbetalningen ankommer på

Skattemyndigheten i Skattemyndigheten i

Dalarnas län, Dalarnas län,

 4. lagen (1984:668) om 3. lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, från arbetsgivare,

 5. lagen (1991:586) om 4. lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta , utomlands bosatta,

 6. lagen (1991:591) om 5. lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister utomlands bosatta artister

m.fl., m.fl.,

 7. mervärdesskattelagen 6. mervärdesskattelagen

(1994:200) med undantag av (1994:200) med undantag av

10 kap. 6 och 7 §§, 10 kap. 6 och 7 §§,

 8. tullagen 7. tullagen

(1994:1550) och (1994:1550) och lagen

lagen(1994:1551) om (1994:1551) om tullfrihet

tullfrihet m. m. m.m.

 Vad som sagts i första Vad som sagts i första

stycket 3 gäller inte stycket 2 gäller inte

utbetalning enligt 9 kap. 1 §utbetalning enligt 9 kap.

lagen (1994:1776) om skatt 1 § lagen (1994:1776) om

på energi och 13 § lagen skatt på energi och 13 §

(1978:69) om lagen (1978:69) om

försäljningsskatt på försäljningsskatt på

motorfordon. motorfordon.

 Avräkning skall också göras vid återbetalning av belopp som tagits ut som

förrättningskostnad vid indrivning av en sådan fordran som avses i 2 § första

meningen.

____________________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Lydelse enligt prop. 1995/96:170 och prop. 1995/96:224.

20 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §1

 Bidragsgrundande inkomst utgörs av summan av inkomst av näringsverksamhet och

inkomst av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och inkomst av kapital

enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, med de tillägg och avdrag som

anges i andra och tredje styckena samt 5 och 7 §§.

 Beloppet enligt första stycket skall ökas med

-------------------------------------------------------

 1. inkomst, inklusive

kostförmån, som beskattas

enligt lagen (1958:295) om

sjömansskatt,

 2. inkomst som på grund av bestämmelserna i 54 § första stycket f)

kommunalskattelagen eller avtal om undvikande av dubbelbeskattning inte ingår i

inkomst av näringsverksamhet, tjänst eller kapital,

 3. studiemedel i form av studiebidrag,

 4. icke skattepliktiga stipendier över 3 000 kronor per månad,

 5. belopp varmed inkomst av näringsverksamhet har minskats genom avdrag för

 - avsättning till periodiseringsfond

 - ökning av expansionsmedel

 - utgift för egen pension intill ett halvt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring

 - underskott från tidigare beskattningsår, och

 6. belopp varmed inkomst av kapital har minskats genom avdrag, utom där

 - realisationsvinst har minskats med realisationsförlust uppkommen under

beskattningsåret

 - avdrag har gjorts enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av

bostad, eller

 - avdrag har gjorts för negativ räntefördelning.

 Beloppet enligt första stycket skall minskas med belopp varmed inkomst av

näringsverksamhet har ökats genom

 - återföring till beskattning av avdrag för avsättning till perio-

diseringsfond

 - minskning av expansionsmedel.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och tillämpas från och med den 1

januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om sjömansskatt

som avser tid före utgången av år 1997.

1 Senaste lydelse 1996:441

21 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:000) om underhållsstöd till barn

till särlevande föräldrar m.m.

 Härigenom föreskrivs 26 § att lagen (1996:000) om underhållsstöd till barn

till särlevande föräldrar m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 26 §1

Till beloppen enligt 25 § skall läggas

-------------------------------------------------------

 1. inkomst, inklusive

kostförmån, som beskattas

enligt lagen (1958:295) om

sjömansskatt, 1. studiemedel i form av

 2. studiemedel i form av studiebidrag,

studiebidrag, 2. en procent av den

 3. en procent av den del del av den

av den bidragsskyldiges bidragsskyldiges

skattepliktiga förmögenhet skattepliktiga för- mögenhet

som överstiger 800 000 som överstiger 800 000

kronor. kronor.

 Det sålunda framräknade beloppet skall minskas med 24 000 kronor och utgör

därefter den inkomst som skall ligga till grund för beräkningen av

återbetalningsskyldigheten.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre föreskrifter gäller dock

forfarande i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av år 1997.

1 Lydelse enligt prop. 1995/96:208

22 Förslag till lag om upphävande av lagen (1991:1870) om överflyttande av

arbetsuppgifter från Riksskatteverkets sjömansskattekontor till Skattemyn-

digheten i Göteborgs och Bohus län

 Härigenom föreskrivs att lagen (1991:1870) om överflyttande av ar-

betsuppgifter från Riksskatteverkets sjömansskattekontor till Skattemyndigheten

i Göteborgs och Bohus län skall upphöra att gälla vid utgången av år 1997.

 Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om sjömansskatt och

avgifter som avser tid före utgången av år 1997.

 114

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-06-18

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i

Försäkringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 13 juni 1996 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till bl.a. lag om upphävande av

lagen (1958:295) om sjömansskatt.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Anita Saldén Enérus.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om upphävande av lagen om sjömansskatt

Enligt lagförslaget skall lagen om sjömansskatt upphöra att gälla vid utgången

av år 1997 men fortfarande gälla i fråga om sjömansskatt som avser tid

dessförinnan. Särskilda bestämmelser föreslås i fråga om handläggningen av

ärenden enligt den upphävda lagen och överklagande av beslut enligt lagen.

Enligt Lagrådets mening kan bestämmelserna i upphävandelagen förenklas och

förtydligas. Därvid bör i bestämmelsen om ärenden som skall behandlas av

Riksskatteverket uttryckligen anges att verket skall behandla också ärenden

enligt 21 § 1 mom. 6 i den upphävda lagen.

Lagrådet förordar att lagen ges följande utformning:

"Härigenom föreskrivs att lagen (1958:295) om sjömansskatt skall

upphöra att gälla vid utgången av år 1997.

___________

1. Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om inkomster som hänför sig

till tid före utgången av år 1997. Sjömansskattenämnden skall dock upphöra vid

utgången av år 1997.

2. Ärenden enligt den upphävda lagen skall efter utgången av år 1997 handläggas

av Riksskatteverket när det gäller ärenden enligt 21 § 1 mom. 1 och 6 och av

Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län när det gäller övriga ärenden.

3. Beslut som meddelas av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län enligt den

upphävda lagen överklagas hos länsrätten. Vid överklagande av länsrättens beslut

gäller 6 kap. 13 § taxeringslagen (1990:324). Bestämmelserna i taxeringslagen

gäller i fråga om företrädare för det allmänna och rätt för det allmänna att

överklaga.

4. Riksskatteverkets beslut enligt 21 § 1 mom. 1 den upphävda lagen får inte

överklagas. Verkets beslut enligt 21 § 1 mom. 6 överklagas hos regeringen.

5. Riksskatteverket skall från och med den 1 januari 1998 föra det allmännas

talan i allmän förvaltningsdomstol i mål enligt den upphävda lagen."

Upphävandet av lagen om sjömansskatt föranleder följdändringar i en rad andra

lagar. Beträffande dessa lagar föreslås i remissen genomgående att ändringarna

skall träda i kraft den 1 januari 1997. De nya bestämmelserna skall dock i

princip inte börja tillämpas förrän ett år senare.

Lagrådet föreslår att samtliga följdändringar sätts i kraft den 1 januari 1998,

så att man får en överensstämmelse med vad som har föreslagits beträffande

sjömansskattelagens upphörande.

Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

I 49 § har förts in bestämmelser om sjöinkomstavdrag. Huvudregeln enligt första

stycket är att skattskyldig som har uppburit sjöinkomst under ett helt år skall

medges sjöinkomstavdrag med de belopp som anges i stycket. I andra stycket finns

en bestämmelse om storleken av sjöinkomstavdraget i fall då den skattskyldige

har uppburit sjöinkomst under en del av ett år, medan tredje stycket innehåller

avrundningsregler.

Enligt Lagrådets mening bör paragrafen förtydligas på ett par punkter. När det

gäller avrundningsreglerna kan det ifrågasättas om inte avdrag som slutar på 50

kronor bör avrundas till närmast högre hundratal kronor.

Lagrådet förordar att 49 § utformas på följande sätt:

"Skattskyldig som uppburit sjöinkomst under ett helt år medges sjöinkomstavdrag

med 18 000 kronor vid anställning på svenskt handelsfartyg som går i närfart och

med 27 000 kronor vid anställning på svenskt handelsfartyg som går i fjärrfart.

Skattskyldig som uppburit sjöinkomst under en del av ett år medges

sjöinkomstavdrag med en trehundrasextiofemtedel av belopp som anges i första

stycket för varje dag under vilken sjöinkomst uppburits.

Sjöinkomstavdraget avrundas till närmast hela hundratal kronor. Avdrag som

slutar på 50 kronor avrundas till närmast högre hundratal kronor."

I anvisningarna till 33 § har i en ny punkt 3 e (andra stycket) tagits in en

bestämmelse om var en skattskyldig som avses i punkt 1 av anvisningarna till 49

§ skall anses ha sitt tjänsteställe. Bestämmelsen bör lämpligen flyttas till

punkten 3 andra stycket, som innehåller en allmän definition av begreppet

tjänsteställe. Lagrådet förordar att bestämmelsen placeras sist i det angivna

stycket och utformas enligt följande:

"För skattskyldig som avses i punkt 1 av anvisningarna till 49 § skall det

fartyg där han eller hon fullgör sitt arbete anses som tjänsteställe."

Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen

Enligt 4 kap. 13 § första stycket gäller att skattemyndigheten självmant kan

ompröva ett taxeringsbeslut före utgången av det femte året efter taxeringsåret,

om omprövningsbeslutet är till den skattskyldiges fördel. I paragrafens andra

stycke anges vissa fall då ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även

senare. I andra stycket punkt 4, som föreslås upphävd, regleras det fallet att

ett omprövningsbeslut föranleds av beslut av Riksskatteverket, kammarrätt eller

Regeringsrätten angående sjömansskatt. Sådana beslut kan komma att meddelas

efter det att förevarande lag trätt i kraft och efter utgången av den i

paragrafens första stycke angivna tiden. Någon möjlighet att på grund därav

ompröva ett taxeringsbeslut synes då inte finnas. Denna effekt kan undvikas om

en övergångsbestämmelse införs av innebörd att äldre föreskrifter fortfarande

gäller i fråga om 1998 och tidigare års taxeringar.

Förslaget till lag om ändring i lagen om allmän försäkring

Enligt vad Lagrådet tidigare har förordat bör lagen träda i kraft den 1 januari

1998. Föreskriften i första meningen i övergångsbestämmelserna om att lagen til-

lämpas från och med den 1 januari 1998 kan då slopas. I andra meningen anges att

äldre föreskrifter fortfarande gäller i fråga om sjömansskatt som avser tid före

utgången av år 1997. Eftersom lagen om sjömansskatt upphör att gälla den 1

januari 1998 kan sjömansskatt inte avse tid efter utgången av år 1997. Bl.a. med

hänsyn härtill bör andra meningen i övergångsbestämmelserna därför utformas så

att äldre föreskrifter fortfarande gäller i fråga om förhållanden som hänför sig

till tid före den 1 januari 1998.

Övergångsbestämmelserna bör enligt Lagrådets mening ges följande lydelse:

"Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tid före den 1 januari

1998."

Motsvarande ändringar bör göras i förslagen till lag om ändring i skat-

teregisterlagen, lag om ändring i lagen om indrivning av statliga fordringar

m.m., lag om ändring i lagen om särskilda tvångsåtgärder i beskattnings-

förfarandet, lag om ändring i lagen om avräkning vid återbetalning av skatter

och avgifter, lag om ändring i lagen om bostadsbidrag och lag om upphävande av

lagen om överflyttande av arbetsuppgifter från Riksskatteverkets sjömans-

skattekontor till Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län.

Förslaget till lag om ändring i lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

Enligt andra meningen i övergångsbestämmelserna gäller äldre föreskrifter i 2 §

fortfarande för tid före utgången av år 1997. Även beträffande övriga ändringar

i lagen synes det finnas anledning att ha en sådan bestämmelse. I bestämmelsen

bör anges att äldre föreskrifter skall tilllämpas vid bestämmande av pen-

sionsgrundande inkomst för år 1997 och tidigare år.

Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen

Bestämmelserna i 2 § 4 mom. andra stycket bör ändras i överensstämmelse med vad

Lagrådet har förordat beträffande 49 § kommunalskattelagen.

I konsekvens med vad Lagrådet förordat beträffande lagen om ändring i lagen om

allmän försäkring bör andra meningen i övergångsbestämmelserna formuleras om.

Det bör lämpligen anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller i fråga om

förhållanden som hänför sig till tid före den 1 januari 1998.

Förslaget till lag om ändring i lagen om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare

Ändringen i 68 § innebär att en särskild bestämmelse om att sjö-

mansskattekontorets beslut överklagas hos sjömansskattenämnden tas bort. Kvar

står därefter att skattemyndighetens beslut får överklagas hos länsrätten och

att överklagandet skall vara skriftligt. Den senare bestämmelsen bör kunna utgå,

eftersom kravet på skriftligt överklagande hos länsrätten framgår av 3 §

förvaltningsprocesslagen (1981:291).

I punkt 2 i övergångsbestämmelserna föreskrivs bl.a. att skattemyndighetens

beslut får överklagas hos länsrätten och att Riksskatteverket får överklaga

skattemyndighetens beslut. Detta synes gälla enligt både nuvarande och före-

slagna bestämmelser. Övergångsbestämmelserna i fråga synes därför kunna

undvaras.

Lagrådet förordar att övergångsbestämmelserna ges följande lydelse:

"1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre föreskrifter gäller dock

fortfarande för avgifter som avser tid före utgången av år 1997, om inte annat

följer av punkterna 2-5.

2. Beslut som har fattats av Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län med

stöd av lagen (1991:1870) om överflyttande av arbetsuppgifter från

Riksskatteverkets sjömansskattekontor till Skattemyndigheten i Göteborgs och

Bohus län överklagas hos Länsrätten i Göteborgs och Bohus län.

3. Ärenden som före ikraftträdandet överklagats hos Sjömansskattenämnden men

inte avgjorts av nämnden före den 1 januari 1998 skall handläggas av Länsrätten

i Göteborgs och Bohus län.

4. Riksskatteverket skall från och med den 1 januari 1998 föra det allmännas

talan i allmän förvaltningsdomstol i mål som avser överklagande av

skattemyndighetens eller Sjömansskattenämndens beslut."

Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänna egenavgifter

Förslaget innebär endast att man tar bort en erinran i 1 § om att det finns

bestämmelser i visst avseende även i lagen om sjömansskatt. Särskilda

övergångsbestämmelser har föreslagits. Det synes inte finnas något behov av

annat än en bestämmelse om att lagen träder i kraft den 1 januari 1998.

Förslaget till lag om ändring i lagen med reglemente för Allmänna pensionsfonden

I 1 § föreskrivs för närvarande att de penningmedel som enligt bestämmelser i

vissa lagar, däribland 3 § lagen om sjömansskatt, skall föras till Allmänna

pensionsfonden, skall förvaltas av första-femte fondstyrelserna. Den föreslagna

ändringen innebär att lagen om sjömansskatt slopas i uppräkningen av lagar.

Enligt övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen tillämpas lagen i fråga

om avgifter på inkomster som uppburits efter utgången av år 1997, men äldre

föreskrifter skall gälla i fråga om sjömansskatt som avser tid före utgången av

år 1997.

Enligt Lagrådets mening kan övergångsbestämmelserna utformas på ett tydligare

och mer exakt sätt. Lagen bör i enlighet med vad Lagrådet tidigare förordat

sättas i kraft den 1 januari 1998. Vad som därutöver behöver regleras synes

endast vara att de sjömansskattemedel som förs till Allmänna pensionsfonden

fortfarande skall förvaltas av första-femte fondstyrelserna, trots att lagen om

sjömansskatt upphört att gälla. I en andra mening i övergångsbestämmelserna bör

därför anges att äldre föreskrifter fortfarande gäller i fråga om penningmedel

som förts till Allmänna pensionsfonden enligt 3 § lagen (1958:295) om

sjömansskatt. Av punkt 1 i lagen om upphävande av lagen om sjömansskatt framgår

att den lagen fortfarande gäller i fråga om inkomster som hänför sig till tid

före utgången av år 1997, vilket bl.a. innebär att sjömansskattemedel kan komma

att föras till Allmänna pensionsfonden även efter utgången av år 1997.

 158

Förslaget till lag om ändring i lagen om underhållsstöd till barn till

särlevande föräldrar m.m.

Den lag som föreslås ändrad skall enligt prop. 1995/96:208 kallas lagen om

underhållsstöd. Övergångsbestämmelserna bör ändras på det sätt som Lagrådet

förordat beträffande förslaget till lag om ändring i lagen om allmän försäkring.

 159

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 juni 1996

Närvarande statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds, Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

_______________

Regeringen beslutar proposition 1995/96:227 Beskattning av sjömän.

 160