Regeringens proposition 2001/02:119

Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.

Prop.

2001/02:119

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 14 mars 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Ingela[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås utvidgade möjligheter att medge eftergift av sta- tens fordran avseende underhållsstöd som har betalats ut för tid före fa- derskapet har fastställts. Eftergift bör dock även fortsättningsvis komma ifråga endast om det finns synnerliga skäl. En precisering av lagtexten angående vilket års taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkning av den bidragsskyldiges inkomst vid återbetalningsskyldighet avseende underhållsstöd föreslås också. Den som är särskilt förordnad vårdnadshavare föreslås bli likställd med förälder när det gäller rätten till vårdbidrag. Vidare föreslås att den som har eller ansöker om bostadsbidrag åläggs bevisbördan för om han eller hon inte bor tillsammans med sin make eller den som i dessa sammanhang är att likställa med make. Förslaget innebär att samma beviskrav införs för bostadsbidrag som redan gäller för underhållsstöd. När bostadstillägg till pensionärer m.fl. betalas ut samtidigt med bo- stadsbidrag föreslås att det vid fastställande av den bostadskostnad som skall ligga till grund för beräkningen av bostadstillägget avdrag skall göras med det belopp som betalas ut i bostadsbidrag. Regeringen gör den bedömningen att bostadstillägg till pensionärer m.fl. även fortsättningsvis skall kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum. I propositionen föreslås också att vid fastställande av bostadstillägg skall förmögenheten beräknas till det värde som gällde den 31 december året före ansökan lämnas. I enlighet med de riktlinjer för det reformerade ålderspensionssystemet som redan godtagits av riksdagen föreslås vidare att det särskilda grund- avdraget för pensionärer avskaffas fr.o.m. den 1 januari 2003. 1 Ett förtydligande i lagtexten angående förutsättningarna för rätt till Prop. 2001/02:119 sjukersättning föreslås. Förslaget innebär att det klart framgår att den försäkrade måste vara försäkrad vid försäkringsfallet för att ha rätt till sjukersättning. Detta krav skall dock inte gälla om försäkringsfallet inträffat före 18 års ålder. Vidare föreslås ändringar i reglerna om undertecknande av försäk- ringskassans delårsrapport samt i reglerna om överlämnande av delårs- rapport och årsredovisning. En ändring föreslås också i reglerna om vil- ken typ av verksamhet som försäkringskassorna har rätt att bedriva. I propositionen föreslås också vissa rättelser samt ett förtydligande i lagen om inkomstgrundad ålderspension avseende beräkningen av det s.k. balanstalet. Slutligen föreslås ändringar i bestämmelserna om garantipension för personer födda 1937 eller tidigare. Syftet med förslagen är att i någon mån underlätta administrationen inför genomförandet vid årsskiftet 2002/2003. Förslagen innebär att försäkringskassan ges mer tid att samla in nödvändiga uppgifter om t.ex. tjänstepension samt att utländsk tjänste- pension och pension enligt utländsk lagstiftning endast skall samordnas med garantipensionen om den är skattepliktig i Sverige. Förslagen inne- bär också en viss utvidgad uppgiftsskyldighet för de försäkrade. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2001/02:119

1

Förslag till riksdagsbeslut .................................................................

6

2

Lagtext

..............................................................................................

7

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring................................................................

7

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

10

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

13

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag....................................................................

14

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd...................................................................

15

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgar-

kontor................................................................................

17

2.7

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) ........................................................................

18

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension.........................................

19

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension....................................................................

21

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om

statlig ålderspensionsavgift ..............................................

22

2.11

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension ..................................................................

23

2.12

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension ................

25

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:767) om

ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen

(1998:702) om garantipension .........................................

26

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag ................................

28

2.15

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ......................................................................

29

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn..........

31

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn ...........................................

33

2.18

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om

fördelning av socialavgifter..............................................

34

2.19

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om

bostadstillägg till pensionärer m.fl...................................

35

2.20

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till

pensionärer m.fl................................................................

36

3

2.21

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om

självdeklarationer och kontrolluppgifter ..........................

37

3

Ärendet och dess beredning............................................................

39

4

Återbetalningsskyldighet av underhållsstöd ...................................

41

4.1

Eftergift av statens fordran avseende underhållsstöd.......

41

4.2

Beräkning av återbetalning av underhållsstöd .................

43

5

Bostadsbidrag bevisbördan för om bidragstagaren är

ensamstående eller inte ...................................................................

44

6

Bostadstillägg till pensionärer m.fl.................................................

45

6.1

Samordning av bostadstillägg med bostadsbidrag m.m...

45

6.2

Bostadstillägg för boende i tvåbäddsrum.........................

46

7

Övriga pensionsfrågor.....................................................................

48

7.1

Avskaffande av det särskilda grundavdraget ...................

48

7.2

Fastställande av balanstalet förtydligande.....................

48

7.3

Vissa bestämmelser angående beräkning av

garantipension för personer födda 1937 eller tidigare .....

49

7.4

Beräkning av garantipension för personer födda 1936

eller 1937..........................................................................

50

7.5

Utvidgad uppgiftsskyldighet vid garantipension..............

51

7.6

Övriga följdändringar och rättelser ..................................

52

8

Vårdbidrag till särskild förordnad vårdnadshavare ........................

53

9

Vissa frågor om sjukersättning och aktivitetsersättning.................

54

9.1

Försäkringsvillkor för sjukersättning och

aktivitetsersättning ...........................................................

54

9.2

Försäkringstid för 30-delsberäknad folkpension..............

55

10 Administration ................................................................................

56

10.1

Undertecknande av delårsrapport m.m.............................

56

10.2

Projekt mellan försäkringskassa och sjukvårdshuvud-

man rörande viss medicinsk verksamhet och forskning... 57

11

Ekonomiska konsekvenser..............................................................

58

12

Författningskommentarer................................................................

59

12.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring..............................................................

59

12.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

59

12.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

60

12.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag....................................................................

61

12.5

Förslaget till lag om ändring i lagen 1996:1030 om

underhållsstöd...................................................................

61

12.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:297) om

försöksverksamhet med samtjänst vid medborgar-

kontor................................................................................

62

12.7

Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) ........................................................................

62

Prop. 2001/02:119 4

12.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension.........................................

62

12.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension....................................................................

62

12.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om

statlig ålderspensionsavgift ..............................................

63

12.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om

garantipension ..................................................................

63

12.12

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension ................

63

12.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:767) om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen

(1998:702) om garantipension .........................................

64

12.14

Förslaget till lag om ändring i lagen(1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag ................................

65

12.15

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ......................................................................

65

12.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn..........

65

12.17

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om

ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn ...........................................

66

12.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om

fördelning av socialavgifter..............................................

66

12.19

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om

bostadstillägg till pensionärer m.fl...................................

66

12.20

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om

ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till

pensionärer m.fl................................................................

67

12.21

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om

självdeklarationer och kontrolluppgifter ..........................

67

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 mars 2002.........

68

Rättsdatablad...........................................................................................

69

Prop. 2001/02:119 5

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2001/02:119

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.

lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3.

lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4.

lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

5.

lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

6.

lag om ändring i lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor,

7.

lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),

8.

lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders- pension,

9.

lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

10.

lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift,

11.

lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

12.

lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

13.

lag om ändring i lagen (2001:767) om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

14.

lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag,

15.

lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

16.

lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

17.

lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

18.

lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter,

19.

lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionä- rer m.fl.,

20.

lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl., och

21.

lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kon- trolluppgifter.

6 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring 1

dels att 3 kap. 2 b § och 18 kap. 2, 20 och 21 §§ skall ha följande ly- delse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 18 kap. 9 a §, av föl-

jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

2 b § 2

Årsarbetstid beräknas av försäk-

Årsarbetstid beräknas av försäk-

ringskassan för försäkrade som har

ringskassan för försäkrade som har

en sjukpenninggrundande inkomst

en sjukpenninggrundande inkomst

som helt eller delvis är att hänföra

som helt eller delvis är att hänföra

till anställning när detta är av be-

till anställning när detta är av be-

tydelse för beräkning av ersätt-

tydelse för beräkning av ersätt-

ning. Årsarbetstiden är det antal

ning. Årsarbetstiden är det antal

timmar per år som en försäkrad

timmar per år som en försäkrad

kan antas komma att ha tills vidare

kan antas komma att ha tills vidare

i ifrågavarande förvärvsarbete som

i ifrågavarande förvärvsarbete som

ordinarie arbetstid eller motsva-

ordinarie arbetstid eller motsva-

rande normal arbetstid. Vid beräk-

rande normal arbetstid. Vid beräk-

ningen av årsarbetstiden inräknas

ningen av årsarbetstiden inräknas

även ledighet enligt 10 § andra

även ledighet enligt 10 § tredje

stycket.

stycket.

Årsarbetstiden avrundas till närmaste hela timtal, varvid halv timme avrundas uppåt. Beräkningen av årsarbetstiden skall, där förhållandena inte är kända för försäkringskassan, grundas på de upplysningar som kassan kan in- hämta från den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller uppdragsgivare. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksförsäkrings- verket får meddela föreskrifter om schablonberäkning av årsarbetstid.

1

Lagen omtryckt 1982:120.

2

Senaste lydelse 1995:1478.

Prop. 2001/02:119 7 18 kap. 2 § 3 Den allmänna försäkringskassan skall

1.

utreda och besluta i ärenden som enligt denna lag eller annan för- fattning skall skötas av försäkringskassan,

2.

svara för att socialförsäkrings- och bidragssystemen tillämpas lik- formigt och rättvist,

3.

vidta åtgärder för att förebygga och minska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperioderna samt aktivt arbeta med rehabilitering enligt vad som närmare anges i 22 kap.,

4.

lämna hjälp vid handhavandet av annan verksamhet enligt vad re- geringen bestämmer, samt

5.

lämna hjälp åt en myndighet som har hand om arbetslöshetsförsäk- ringen eller åt ett sådant lokalt organ som avses i 1 kap. 2 §.

Försäkringskassan får träffa överenskommelse med kommun, lands- ting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en effekti- vare användning av tillgängliga resurser.

Försäkringskassan får inte utöva

Försäkringskassan får inte utöva

någon annan verksamhet än som

någon annan verksamhet än som

avses i första och andra styckena.

avses i första och andra styckena.

Den

eller de

försäkringskassor

Den

eller

de

försäkringskassor

som

regeringen

bestämmer får

som

regeringen bestämmer

får

dock genomföra försäkringsmedi-

dock

cinska utredningar och utredningar

a)

genomföra

försäkringsmedi-

om

arbetslivsinriktad rehabiliter-

cinska utredningar och utredningar

ing för alla försäkringskassor samt

om

arbetslivsinriktad rehabiliter-

bedriva därmed sammanhängande

ing för alla försäkringskassor samt

forskning.

bedriva därmed sammanhängande

forskning,

b) tillsammans med sjukvårds-

huvudman

bedriva projekt

som

gäller viss

medicinsk verksamhet

och

därmed

sammanhängande

forskning i enlighet med vad re-

geringen bestämmer.

Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får också fö- reskriva att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemen- samma enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden eller frågor. 9 a § Styrelsen skall besluta om års- redovisning, delårsrapport och sådant underlag som anges i 22 §. 20 § 4

Den allmänna försäkringskassans räkenskapsår utgörs av kalenderår. Styrelsen skall varje år upprätta en årsredovisning för det senaste räken- skapsåret.

3

Senaste lydelse 2000:377.

4

Senaste lydelse 1998:87.

Prop. 2001/02:119 8

Delårsrapporten skall skrivas under av styrelsens ordförande och direktören. I övrigt skall det 

som sägs i 20 § andra och tredje styckena tillämpas också i fråga om delårsrapporten.

Årsredovisningen skall lämnas till Riksförsäkringsverket. En ko- pia av årsredovisningen skall sam- tidigt lämnas till 

regeringen och 

det berörda landstinget eller den berörda kommunen.

Årsredovisningen skall upprättas på ett överskådligt sätt och i enlighet med god redovisningssed. Den skall skrivas under av samtliga styrelse- ledamöter och av direktören. Årsredovisningen skall lämnas till Riksförsäkringsverket. En ko- pia av årsredovisningen skall sam- tidigt lämnas till det berörda landstinget eller den berörda kommunen. 21 § 5

Styrelsen skall upprätta en delårsrapport för de första sex månaderna av det pågående räkenskapsåret. Det som sägs i 20 § andra och tredje styckena skall tillämpas också i fråga om delårsrapporten. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002 i fråga om 18 kap. 2 § och i öv- rigt den 1 januari 2003.

5 Senaste lydelse 1998:87. Prop. 2001/02:119 9

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring

dels att 7 kap. 1 § och 9 kap. 4 och 7 §§ i stället för deras lydelse enligt lagen (2001:489) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att punkten 8 i ikraftträdande- övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7

kap.

1 §

En försäkrad vars arbetsförmåga

En försäkrad vars arbetsförmåga

är nedsatt med minst en fjärdedel

är nedsatt med minst en fjärdedel

på grund av sjukdom eller annan

på grund av sjukdom eller annan

nedsättning av den fysiska eller

nedsättning av den fysiska eller

psykiska prestationsförmågan har

psykiska prestationsförmågan och

enligt bestämmelserna i detta ka-

som var försäkrad vid försäkrings-

pitel rätt till sjukersättning eller

fallet har enligt bestämmelserna i

aktivitetsersättning, om nedsätt-

detta kapitel rätt till sjukersättning

ningen kan antas bestå under minst

eller aktivitetsersättning, om ned-

ett år

sättningen kan antas bestå under

minst ett år.

En försäkrad som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin skolgång på grundskolenivå och gymnasial nivå har enligt vad som närmare anges i 7 § rätt till aktivitetsersättning under den tid skolgången varar oavsett om arbetsförmågan är nedsatt eller inte. Sjukersättning kan tidigast utges från och med den månad då den för- säkrade fyller 30 år och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller 65 år. Kan arbetsförmågan anses varaktigt nedsatt skall sjukersättning utges tills vidare. Kan arbetsförmågan antas nedsatt under en begränsad tid skall sjukersättning utges för viss tid (tidsbegränsad sjukersättning). Vad som i övrigt i denna lag eller annan författning sägs om sjukersättning gäller även tidsbegränsad sjukersättning om inte annat anges. Aktivitetsersättning kan tidigast utges från och med juli månad det år då den försäkrade fyller 19 år och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller 30 år. Aktivitetsersättning utges alltid för viss tid, som inte får vara längre än tre år.

9

kap.

4 § Om den försäkrade har beviljats uppehållstillstånd i Sverige med tillämpning av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som faktisk försäkringstid även tillgodoräknas tid då han eller hon Om den försäkrade har beviljats uppehållstillstånd i Sverige med tillämpning av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som faktisk försäkringstid även tillgodoräknas tid då han eller hon Prop. 2001/02:119 10

har varit bosatt i sitt tidigare hem-

har varit bosatt i sitt tidigare hem-

land från och med det år då han

land från och med det år då han

eller hon fyllde 16 år till tidpunk-

eller hon fyllde 16 år till tidpunk-

ten då han eller hon först ankom

ten då han eller hon först ankom

till Sverige. Därvid skall en så stor

till Sverige. Därvid skall en så stor

andel av tiden i hemlandet tillgo-

andel av tiden i hemlandet tillgo-

doräknas som svarar mot förhål-

doräknas som svarar mot förhål-

landet mellan den tid under vilken

landet mellan den tid under vilken

den försäkrade har varit bosatt i

den försäkrade har varit bosatt i

Sverige från den första ankomsten

Sverige, inräknad den tid som av-

till landet till och med året före

ses i 3 § 2 , från den första an-

försäkringsfallet och hela tidsrym-

komsten till landet till och med

den från det att den försäkrade för-

året före försäkringsfallet och hela

sta gången kom till landet till och

tidsrymden från det att den försäk-

med året före försäkringsfallet.

rade första gången kom till landet

Vid beräkning enligt detta stycke

till och med året före försäkrings-

bortses från tid för vilken den för-

fallet. Vid beräkning enligt detta

säkrade, vid bosättning i Sverige,

stycke bortses från tid för vilken

har rätt till sådan ersättning från

den försäkrade, vid bosättning i

det andra landet och som inte en-

Sverige, har rätt till sådan ersätt-

ligt 11 § andra stycket skall ligga

ning från det andra landet och som

till grund för beräkning av garanti-

inte enligt 11 § andra stycket skall

ersättning.

ligga till grund för beräkning av

garantiersättning.

Med tid för bosättning i hemlandet likställs tid under vilken den för- säkrade före den första ankomsten till Sverige befunnit sig i annat land där han eller hon beretts en tillfällig fristad.

7 §

Om försäkringsfallet har inträf-

Om försäkringsfallet har inträf-

fat före ingången av det år då den

fat före ingången av det år då den

försäkrade fyllde 18 år, får försäk-

försäkrade fyllde 18 år, gäller inte

ringstid i stället för vad som följer

kravet i 7 kap. 1 § att den försäk-

av 6 § tillgodoräknas enligt andra

rade skall vara försäkrad vid för-

och tredje styckena.

säkringsfallet och får försäkrings-

tid i stället för vad som följer av

6 § tillgodoräknas enligt andra och

tredje styckena.

För en försäkrad som är svensk medborgare skall som försäkringstid tillgodoräknas tiden från och med det år då han eller hon fyllde 16 år till och med det år då han eller hon uppnår 64 års ålder. Hänsyn skall dock inte tas till tid då den försäkrade efter fyllda 16 år inte har uppfyllt förut- sättningarna för tillgodoräknande av försäkringstid enligt 35 §§. För en försäkrad som är utländsk medborgare skall vad som sägs i andra stycket gälla under förutsättning att han eller hon är bosatt i Sve- rige sedan minst fem år. Prop. 2001/02:119 11

8. Sjukersättning som avses i punkten 6 och garantiersättning enligt 9 kap. skall efter omvandlingen justeras med ett belopp (justeringsbe- lopp) som fastställs som skillnaden mellan det underlag som avses i punkten 9 eller 13 (beräkningsmässig garantiersättning) och garantier- sättningen, i förekommande fall minskad enligt 17 kap. 2 §. Ett juster- ingsbelopp som medför avräkning på sjukersättningen skall i första hand reducera garantiersättningen. Vad som föreskrivs om garantiersättning skall även gälla justerings- belopp som medför höjning av sjukersättning. Ett sådant justeringsbelopp skall anknytas till prisbasbeloppet och omräknas vid förändringar av detta. För en försäkrad som före ikraftträdandet har folkpension i form av förtidspension i förhål- lande till det antal år för vilka till- godoräknats pensionspoäng för tilläggspension skall försäkringstid för garantiersättning beräknas med samma kvotdel av 40 års försäk- ringstid som svarar mot den kvot- del av 30 års tillgodoräknade pen- sionspoäng som folkpensionen be- räknats på. Prop. 2001/02:119 12

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om

Prop. 2001/02:119

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmel- serna till lagen (2002:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän för- säkring skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2001/02:84

Denna

lag träder i kraft den

1 januari

2003. Äldre bestämmel-

ser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. Föreslagen lydelse

1 . Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmel- ser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet. 2. Vad som sägs om aktivitetser- sättning i 16 kap. 10 § första stycket skall också gälla sådan sjukersättning i form av garanti- ersättning som utges enligt punk- ten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän för- säkring. 13

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

Prop. 2001/02:119

bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § 1

Vid tillämpningen av denna lag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses leva till- sammans om det inte styrks att de lever åtskilda.

Om inte skäl visas för annat skall med makar jämställas man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och

1.

har eller har haft gemensamt barn eller

2.

är folkbokförda på samma adress.

Vid tillämpningen av denna lag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses bo till- sammans om inte den som ansöker om bostadsbidrag eller den som bidrag betalas ut till visar annat.

En man och en kvinna skall lik- ställas med gifta personer om de lever tillsammans utan att vara gifta och

1.

har eller har haft gemensamt barn eller

2.

är folkbokförda på samma adress.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.

1 Senaste lydelse 1996:441. 14

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 25, 35 och 37 §§ lagen (1996:1030) om un-

derhållsstöd skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

25 § 1

Den

bidragsskyldiges

inkomst

Den

bidragsskyldiges inkomst

enligt 24 § beräknas i enlighet med

enligt 24 § beräknas i enlighet med

det senast fattade taxeringsbeslu-

det

taxeringsbeslut

enligt

4 kap.

tet enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen

2 § taxeringslagen (1990:324) som

(1990:324) och med utgångspunkt

fattats närmast före februari må-

i

nad det år återbetalningsskyldig-

het avser och med utgångspunkt i

1. överskott i

inkomstslaget

1.

överskott i

inkomstslaget

tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomst-

tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomst-

skattelagen (1999:1229),

skattelagen (1999:1229),

2. överskott i inkomstslaget ka-

2. överskott i inkomstslaget ka-

pital beräknat enligt andra stycket,

pital beräknat enligt andra stycket,

och

och

3. överskott av en näringsverk-

3. överskott av en näringsverk-

samhet

beräknad

enligt

tredje

samhet

beräknad

enligt

tredje

stycket.

stycket.

Överskottet eller

underskottet i

inkomstslaget kapital

enligt

41 kap.

12 § inkomstskattelagen skall ökas med andra gjorda avdrag i inkomst- slaget än

1.

avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen,

2.

uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bo-

stad. Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet enligt 14 kap. 21 § inkomstskattelagen skall ökas med

a) avdrag för underskott för tidigare beskattningsår enligt 40 kap. in- komstskattelagen, b) avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension intill ett halvt prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, c) avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. inkomst- skattelagen, och d) avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. inkomst- skattelagen, minskas med

a) återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond, och b) återfört avdrag för avsättning till expansionsfond.

1 Senaste lydelse 1999:1296. Prop. 2001/02:119 15

35 §

Prop. 2001/02:119

Försäkringskassan får på ansö-

Försäkringskassan får på ansö-

kan av den bidragsskyldige helt

kan av den bidragsskyldige helt

eller delvis efterge statens fordran

eller delvis efterge statens fordran

avseende återbetalningsskyldighet

avseende

återbetalningsskyldighet

och ränta, om det finns synnerliga

och ränta, om det finns synnerliga

skäl med hänsyn till den bidrags-

skäl med hänsyn till den bidrags-

skyldiges personliga eller ekono-

skyldiges personliga eller ekono-

miska förhållanden.

miska förhållanden. Har faderskap

till ett barn fastställts genom be-

kräftelse eller dom och har åter-

betalningsskyldighet beslutats en-

ligt 21 § för tid före den dag då

faderskapet fastställdes får försäk-

ringskassan på ansökan av den bi- dragsskyldige helt eller delvis ef- terge statens fordran för denna tid om det finns synnerliga skäl. 37 § 2

Ett ärende om stöd enligt denna lag prövas av den allmänna försäk- ringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) skall av- göra ett ärende avseende boföräldern. Vid växelvis boende prövas ett ärende om stöd enligt denna lag av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende den förälder som barnet är folkbokfört hos. Om barnet har fyllt 18 år, prövas ärendet av den försäkringskassa som

skall avgöra ett ärende avseende barnet.

Frågor om

återbetalningsskyl-

Frågor om

återbetalningsskyl-

dighet och om minskning av un-

dighet och om minskning av un-

derhållsstöd

enligt 10 § andra

derhållsstöd

enligt 10 § tredje

stycket prövas dock av den försäk-

stycket prövas dock av den försäk-

ringskassa som skall avgöra ett

ringskassa som skall avgöra ett

ärende avseende den bidragsskyl-

ärende avseende den bidragsskyl-

dige.

dige.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.

2 Senaste lydelse 2000:1391. 16

1. i enklare fall bevilja eller be- sluta om ändrad storlek av bo- stadstillägg enligt 

lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,

2. i enklare fall bevilja eller be- sluta om ändrad storlek av hustrutillägg enligt 

lagen (1998:708) om upphävande av la- gen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpen- sion,

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:297) om Prop. 2001/02:119 försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1997:297) om försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § 1

En arbets- eller uppdragstagare som omfattas av ett särskilt avtal enligt 5 § får i respektive statlig myndighets och allmän försäkringskassas namn 1. i enklare fall bevilja eller be- sluta om ändrad storlek av bo- stadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

2. i enklare fall bevilja eller be- sluta om ändrad storlek av hustrutillägg enligt lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpen- sion ,

3.

besluta om jämkning under inkomståret av preliminär skatt för skol- ungdomar och andra studerande med enbart tjänsteinkomst,

4.

i enklare fall medge anstånd med att ge in självdeklaration enligt be- stämmelserna i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter,

5.

i enklare fall registrera anmälan om flyttning enligt folkbokförings- lagen (1991:481), eller

6.

i enklare fall bevilja flyttningsbidrag i form av bidrag till sökande- resor enligt förordningen (1994:7) om flyttningsbidrag.

___________________ Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

1 Senaste lydelse 2001:1236. 17

2.7

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

Prop. 2001/02:119

(1997:483)

Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att 8 kap. 25 § skall upphöra att gälla vid utgången av år 2002, dels att rubriken närmast före 8 kap. 25 § skall utgå vid utgången av år 2002. 18

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

Prop. 2001/02:119

inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

dels att 1 kap. 5 b § skall ha följande lydelse,

dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (2001:222) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

5 b § 1

Avgiftsinkomsterna

beräknas

Avgiftsinkomsterna

beräknas

som

som

1. genomsnittet av inkomsterna

1. genomsnittet av inkomsterna

det andrafjärde året före det år

det andrafjärde året före det år

balanstalet

avser,

multiplicerat

balanstalet

avser,

multiplicerat

med

med

2. den beräknade årliga relativa

2. den beräknade årliga relativa

förändringen av inkomsterna un-

förändringen av inkomsterna un-

der det andrafemte året före det

der det andrafemte året före det

år balanstalet avser. Vid beräk-

år balanstalet avser. Vid beräk-

ningen av den relativa föränd-

ningen av den relativa föränd-

ringen av inkomsterna skall den

ringen av inkomsterna skall den

årliga förändringen i det allmänna

årliga förändringen i det allmänna

prisläget räknat från juni månad

prisläget räknat från juni månad

till juni månad under samma pe-

till juni månad under samma pe-

riod frånräknas. Det

framräknade

riod frånräknas. Det

framräknade

värdet skall

därefter omräknas

värdet skall

därefter omräknas

med förändringen i det allmänna

med förändringen i det allmänna

prisläget i juni månad två år före

prisläget i juni månad tre år före

det år balanstalet avser och det

det år balanstalet avser och det

allmänna prisläget i juni månad

allmänna prisläget i juni månad

året närmast före det året.

året efter det förstnämnda året .

Omsättningstiden beräknas som medianen av omsättningstiden för det tredje, fjärde och femte året före det år balanstalet avser. Pensionsskulden beräknas för det andra året före det år balanstalet av- ser, som summan av

1.

pensionsbehållningar enligt 5 kap. 2 §,

2.

det beräknade värdet av pensionsrätter för inkomstpension enligt 4 kap. 

26 §§,

3.

utbetalad pension för varje åldersgrupp i december månad multipli- cerad med beräknat antal återstående utbetalningar av ett genomsnittligt pensionsbelopp för samma åldersgrupp justerat med den räntefaktor som anges i 5 kap. 12 § andra stycket, och

4.

det beräknade värdet av kommande utbetalningar av tilläggspension för dem som inte påbörjat uttag av sådan pension.

1 Senaste lydelse 2001:222.

19

Ytterligare föreskrifter för verkställighet av lagens bestämmelser om Prop. 2001/02:119 beräkning av balanstal meddelas av regeringen. Beräkningarna skall gö- ras av Riksförsäkringsverket.

Denna

lag träder i kraft den

1 januari

2002. Balanstal

enligt

1 kap. 5 a § skall första

gången

fastställas för år 2003.

_____________

Denna

lag träder i kraft den

1 januari

2002. Balanstal

enligt

1 kap. 5 a § skall första

gången

fastställas för år 2003. Beräk- ningen av balanstal skall göras med utgångspunkt från den av- giftsnivå och det avgiftsunderlag som gäller från och med år 2003.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. 20 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:492) om Prop. 2001/02:119 ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:492) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3

kap.

6 § Om sjukersättningen eller aktivitetsersättningen med tillämpning av 6 kap. 1 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring har varit samord- nad med pensionsgrundande livränta skall följande gälla.

Den del av antagandeinkomsten

Den del av antagandeinkomsten

som avses i 5 § eller, om endast en

som avses i 5 § eller, om endast en

del av sjukersättningen eller akti-

del av sjukersättningen eller akti-

vitetsersättningen har varit sam-

vitetsersättningen har varit sam-

ordnad med livräntan, en andel av

ordnad med livräntan, en andel av

det beloppet som svarar mot den

det beloppet som svarar mot den

samordnade delen av sjukersätt-

samordnade delen av sjukersätt-

ningen eller aktivitetsersättningen,

ningen eller aktivitetsersättningen,

skall tillgodoräknas den försäkrade

skall tillgodoräknas den försäkrade

som pensionsgrundande belopp

som pensionsgrundande belopp

endast om och i den utsträckning

endast om och i den utsträckning

det överstiger den försäkrades liv-

det överstiger den försäkrades liv-

ränta före samordning.

ränta efter samordning.

21

2.10

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om

Prop. 2001/02:119

statlig ålderspensionsavgift

Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1998:676) om statlig ålderspen-

sionsavgift skall ha följande lydelse.

9 § 1

Slutlig avstämning av avgifterna

Slutlig avstämning av avgifterna

skall göras året efter fastställelse-

skall göras året efter fastställelse-

året. Den skillnad som framkom-

året. Den skillnad som framkom-

mer mellan beräknade belopp och

mer mellan beräknade belopp och

de belopp som slutligt framräknas

de belopp som slutligt framräknas

för det aktuella året skall regleras

för det aktuella året skall regleras

gentemot

Riksgäldskontoret

i

gentemot

Riksgäldskontoret

i

samband med en kommande pre-

samband med en kommande pre-

liminär

överföring och

gentemot

liminär överföring och

gentemot

FörstaFjärde AP-fonderna i sam-

FörstaFjärde AP-fonderna i sam-

band med att storleken på de pre-

band med att storleken på de pre-

liminära

avgifterna bestäms. Det

liminära avgifterna bestäms. Det

belopp som skall regleras gent-

belopp som skall regleras gent-

emot

Riksgäldskontoret beräknas

emot

Riksgäldskontoret beräknas

med sådan ränta som anges i avtal

med tillägg av sådan avkastning

som

avses

i

8 kap.

1 § första

som

avses

i

8 kap.

1 § första

stycket lagen (1998:674) om in-

stycket lagen (1998:674) om in-

komstgrundad

ålderspension

och

komstgrundad

ålderspension

och

det belopp som skall regleras

det belopp som skall regleras

gentemot FörstaFjärde AP-fon-

gentemot FörstaFjärde AP-fon-

derna med sådan ränta som anges i

derna med sådan ränta som anges i

19 kap.

3 §

skattebetalningslagen

19 kap. 3 §

skattebetalningslagen

(1997:483).

(1997:483).

Med fastställelseår avses detsamma som enligt 1 kap. 8 § första stycket lagen om inkomstgrundad ålderspension. ________________ Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.

1 Senaste lydelse 2001:1118. 22

2.11

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 och 3 §§ lagen (1998:702) om ga- rantipension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap. 2 § 1

Som försäkringstid för garanti- pension skall även tillgodoräknas tid under vilken en person före tidpunkten för bosättning enligt 1 § oavbrutet har vistats i Sverige efter att ha ansökt om uppehålls- tillstånd Den som har beviljats uppe- hållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som försäkrings- tid för garantipension även tillgo- doräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalen- derår då den pensionssökande fyllde 25 år till tidpunkten då han eller hon först ankom till Sverige. Därvid skall en så stor andel av ti- den i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mel- lan den tid under vilken den pen- sionssökande har varit bosatt i Sverige från den första ankomsten till landet till och med det kalen- derår då han eller hon fyllde 64 år och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde 64 år. Vid beräkningen skall bortses från tid för vilken perso- nen, vid bosättning i Sverige, har rätt till pension från hemlandet. Som försäkringstid för garanti- pension skall även tillgodoräknas tid under vilken en person före tidpunkten för bosättning enligt 1 a § oavbrutet har vistats i Sverige efter att ha ansökt om uppehållstillstånd. 3 § Den som har beviljats uppe- hållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som försäkrings- tid för garantipension även tillgo- doräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalen- derår då den pensionssökande fyllde 25 år till tidpunkten då han eller hon först ankom till Sverige. Därvid skall en så stor andel av ti- den i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mel- lan den tid under vilken den pen- sionssökande har varit bosatt i Sverige, inräknad den tid som av- ses i 2 § , från den första ankoms- ten till landet till och med det ka- lenderår då han eller hon fyllde 64 år och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde 64 år. Vid beräkningen skall bortses från tid för vilken perso- nen, vid bosättning i Sverige, har rätt till pension från hemlandet.

1 Senaste lydelse 1999:804. Prop. 2001/02:119 23 Med tid i hemlandet skall likställas tid då den pensionssökande före den första ankomsten till Sverige har befunnit sig i ett annat land där han eller hon har beretts en tillfällig fristad. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Prop. 2001/02:119 24

2.12

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om

Prop. 2001/02:119

ändring i lagen (1998:702) om garantipension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:702) om garantipension dels att punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla,

dels att 6 kap. 5 § i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6

kap.

5 §

Den som uppbär ålders-, efterle-

Den som uppbär ålders-, efterle-

vande- eller förtidspension enligt

vande- eller förtidspension enligt

utländsk lagstiftning skall lämna

utländsk lagstiftning eller livränta

uppgift om den pensionens storlek.

enligt utländsk lagstiftning om yr-

Om sådan pension är tidsbegrän-

kesskadeförsäkring

skall

lämna

sad, skall detta anges.

uppgift

om

den

ersättningens

storlek

samt

utbetalarens

namn

och adress. Om sådan ersättning

är tidsbegränsad, skall detta anges.

En uppgift enligt första stycket

En uppgift enligt första stycket

skall lämnas vid ansökan om ga-

skall lämnas vid ansökan om ga-

rantipension. Den som är född år

rantipension. Den som är född år

1937 eller tidigare och som vid ut-

1937 eller tidigare och som vid ut-

gången av år 2002 uppbär folk-

gången av år 2002 uppbär folk-

pension i form av ålderspension

pension i form av ålderspension

skall lämna en sådan uppgift se-

skall på begäran lämna en sådan

nast vid den tidpunkt som reger-

uppgift. När det gäller utländsk

ingen föreskriver .

pension gäller detta endast om den

är skattepliktig i Sverige.

Upphör, tillkommer eller ändras på annat sätt en pension som avses i första stycket efter det att en uppgift om sådan pension har lämnats, skall en ny uppgift lämnas. Detta skall ske inom fjorton dagar efter det att pen- sionstagaren fick kännedom om förändringen. 25 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:767) om Prop. 2001/02:119 ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:702) om garantipension dels att 2 kap. 6 § och 6 kap. 6 § lagen i stället för deras lydelse enligt lagen (2001:767) om ändring i lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att punkten 7 i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:767) om ändring i lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande ly- delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

6 § Med tjänstepension enligt 4 § 2 och 4 avses dels pension som betalas ut på grund av sådan tjänstepensionsförsäkring som avses i 58 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229), dels pension som betalas ut på grund av

tidigare tjänst på annat sätt än genom försäkring.

Tjänstepension skall i underla-

Tjänstepension skall i underla-

get enligt 4 § ingå med det belopp

get enligt 4 § ingå med det belopp

som framgår av taxeringen året

som framgår av taxeringen året

före det år garantipensionen avser.

före det år garantipensionen avser.

Tillkommer därefter en tjänstepen-

I underlaget skall även ingå

sion till efterlevande skall beräk-

tjänstepension enligt 5 § 5 och 7

ningsunderlagets belopp för tjäns-

lagen (1991:586) om särskild in-

tepension justeras med hänsyn till

komstskatt

för utomlands bosatta

den tillkommande pensionen från

för

vilken

skattskyldighet

enligt

och med månaden efter den då för-

den lagen föreligger kalenderåret

säkringskassan fick kännedom om

två år före det år garantipensio-

den pensionen.

Detsamma

skall

nen avser. Tillkommer därefter en

gälla när en tjänstepension till-

sådan tjänstepension till efterle-

kommer i samband med att ålders-

vande som avses i första och

pension enligt denna lag beviljas.

andra meningarna skall beräk-

Detta belopp skall, om inte tredje

ningsunderlagets belopp för tjäns-

stycket skall tillämpas, ingå i be-

tepension justeras med hänsyn till

räkningsunderlaget till dess upp-

den tillkommande pensionen från

gifterna vid

taxeringen

avser

och med månaden efter den då för-

tjänstepensionen för helt år.

säkringskassan fick kännedom om

den

pensionen. Detsamma

skall

gälla när en sådan tjänstepension

tillkommer i samband med att ål-

derspension enligt denna lag be-

viljas. Detta belopp skall, om inte

tredje stycket skall tillämpas, ingå

i beräkningsunderlaget till

dess

uppgifterna

vid taxeringen

avser

tjänstepensionen för helt år.

26 Upphör eller minskar tjänstepensionen skall beräkningsunderlagets belopp för tjänstepension efter anmälan av den pensionsberättigade juste- ras från och med den månad då försäkringskassan fick kännedom om ändringen. Vad som sägs i andra och tredje styckena skall i tillämpliga delar även gälla för ålders-, efterle- vande- och förtidspension enligt utländsk lagstiftning enligt 4 § 4.

6

kap.

6 § Den som är född år 1937 eller tidigare skall på begäran lämna den allmänna försäkringskassan uppgift om tjänstepensionens storlek. Den som är född år 1937 eller tidigare och som uppbär tjänste- pension skall på begäran lämna den allmänna försäkringskassan uppgift om pensionens storlek, ut- betalarens namn och adress samt om pensionen är tidsbegränsad. När det gäller utländsk tjänstepen- sion gäller detta endast om pen- sionen är skattepliktig i Sverige.

7. För år 2003 skall tjänstepen- sion för den som är född år 1936 eller 1937 ingå i underlaget enligt 2 kap. 4 § med ett belopp som motsvarar den årliga pensionen be- räknad efter den tjänstepension som avser oktober månad 2002 eller, om någon tjänstepension inte utgetts för denna månad, beräknad efter tjänstepensionen den första månaden sådan utgetts. För den som är född år 1937 skall detta belopp även gälla för år 2004. Vid tillämpning av denna punkt skall även 2 kap. 6 § tredje stycket gälla. 7. För år 2003 skall tjänstepen- sion och pension enligt utländsk lagstiftning för den som är född år 1936 ingå i underlaget enligt 2 kap. 4 § med ett belopp som motsvarar den årliga pensionen be- räknad efter den pension som av- ser december månad 2001 eller, om någon pension inte utgetts för denna månad, beräknad efter pen- sionen den första månaden sådan utgetts. För den som är född år 1937 skall motsvarande beräkning göras med utgångspunkt i tjänste- pensionen och pensionen enligt utländsk lagstiftning för den må- nad då den pensionsberättigade fyller 65 år eller, om sådana pen- sioner inte utgetts för den måna- den, den första månad sådana pensioner utgetts . Detta belopp skall även gälla för år 2004. Vid tillämpning av denna punkt skall även 2 kap. 6 § tredje stycket gälla. Prop. 2001/02:119 27

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § Med en förälder enligt denna lag skall likställas den, med vilken en förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn, om de sta- digvarande sammanbor, samt den som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att ad- optera det. _____________________________ Med en förälder enligt denna lag skall likställas

a)

vårdnadshavare som inte är förälder och som har vård om barnet,

b)

den, med vilken en förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor,

c)

den som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett ut- ländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002. Prop. 2001/02:119 28

2.15

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen 1 (1999:1229) dels att 63 kap. 610 §§ skall upphöra att gälla,

dels att rubrikerna närmast före 63 kap. 2, 3 och 6 §§ skall utgå,

dels att 1 kap. 5 och 9 §§ samt 63 kap. 1 och 2 §§ skall ha följande ly- delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

5 § 2

Fysiska personers skatt på förvärvsinkomster skall beräknas på den be- skattningsbara förvärvsinkomsten. Denna skall beräknas på följande sätt. Summan av överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet minskas med allmänna avdrag. Det återstående beloppet avrundas nedåt till helt hundratal kronor och är den taxerade förvärvsinkomsten.

Från den taxerade förvärvsin-

Från den taxerade förvärvsin-

komsten dras 25 procent av sådana

komsten dras 25 procent av sådana

avgifter enligt

lagen (1994:1744)

avgifter enligt lagen (1994:1744)

om allmän pensionsavgift som av-

om allmän pensionsavgift som av-

ser

beskattningsåret,

avrundat

ser beskattningsåret,

avrundat

uppåt till helt hundratal kronor,

uppåt till helt hundratal kronor,

samt

grundavdrag

eller särskilt

samt grundavdrag och sjöinkomst-

grundavdrag

och

sjöinkomstav-

avdrag. Avdragen skall göras i nu

drag. Avdragen skall göras i nu

nämnd ordning.

Det

återstående

nämnd ordning.

Det

återstående

beloppet är den

beskattningsbara

beloppet är den

beskattningsbara

förvärvsinkomsten.

förvärvsinkomsten.

9 §

Bestämmelser om allmänna av-

Bestämmelser om allmänna av-

drag finns i 62 kap., om grundav-

drag finns i 62 kap., om grundav-

drag och särskilt grundavdrag i

drag i 63 kap. och om sjöinkomst-

63 kap. och om sjöinkomstavdrag i

avdrag i 64 kap.

64 kap.

63 kap.

1 §

I detta kapitel finns bestämmel-

I detta kapitel finns bestämmel-

ser om grundavdrag och särskilt

ser om grundavdrag.

grundavdrag.

1

Senaste lydelse av 63 kap. 9 § 2001:1341.

2

Senaste lydelse 2001:842.

Prop. 2001/02:119 29

2 § 3

Fysiska personer som är obe-

Fysiska personer som är obe-

gränsat skattskyldiga under någon

gränsat skattskyldiga under någon

del av beskattningsåret och haft

del av beskattningsåret och haft

förvärvsinkomst har rätt till grund-

förvärvsinkomst har rätt till grund-

avdrag beräknat enligt 35 §§ eller

avdrag beräknat enligt 35 §§.

särskilt grundavdrag beräknat en-

ligt 610 §§. Bestämmelserna om

särskilt grundavdrag tillämpas

bara om de leder till ett högre av-

drag. Dödsbon har inte rätt till avdrag för senare år än det år då dödsfallet inträffade. Avdraget skall avrundas uppåt till helt hundratal kronor. __________________ Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas första gången vid 2004 års taxering.

3 Senaste lydelse 2000:1003. Prop. 2001/02:119 30

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 9 § och 6 kap. 6 och 19 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4

kap.

9 § Garantipension till omställ- ningspension skall beräknas med hänsyn till den försäkringstid som kan tillgodoräknas för den avlidne till och med året före dödsfallet. Som försäkringstid skall sådan tid räknas som utgör försäkringstid för garantipension enligt 2 kap. 

1 -4 §§ och 5 § första stycket lagen (1998:702) om garantipension. Vid beräkning av sådan försäk- ringstid som avses i 2 kap. 3 § la- gen om garantipension skall som försäkringstid för garantipension till omställningspension även bo- sättningstid i hemlandet tillgodo- räknas för den avlidne från och med det år då han eller hon fyllde 16 år till och med det år då han eller hon fyllde 24 år. Garantipension till omställ- ningspension skall beräknas med hänsyn till den försäkringstid som kan tillgodoräknas för den avlidne till och med året före dödsfallet. Som försäkringstid skall sådan tid räknas som utgör försäkringstid för garantipension enligt 3 kap. 1 

a 4 §§ och 5 § första stycket la- gen (1998:702) om garantipension. Vid beräkning av sådan försäk- ringstid som avses i 3 kap. 3 § la- gen om garantipension skall som försäkringstid för garantipension till omställningspension även bo- sättningstid i hemlandet tillgodo- räknas för den avlidne från och med det år då han eller hon fyllde 16 år till och med det år då han eller hon fyllde 24 år.

6

kap.

6 § Änkepension till en änka som är född år 1945 eller senare utgör, för tid före den månad då änkan fyller 65 år, ett belopp som motsvarar vad som skulle ha utgetts till kvinnan om mannen hade avlidit vid utgången av år 1989. Vid beräkningen av sådan änkepension tillämpas 5 § första stycket. Beloppet enligt 5 § första stycket 1 beräknas på grundval av den förtids- pension som skulle ha utgetts till mannen om denne blivit berättigad till hel sådan pension vid utgången av år 1989 och pensionen då hade beräk- nats med tillämpning av 13 kap. 3 § lagen om allmän försäkring. Om mannen vid utgången av år 1989 var berättigad till tilläggspension i form av ålderspension, skall dock beloppet enligt 5 § första stycket 1 beräknas med tillämpning av 12 kap. 2 § första och andra styckena lagen om all- män försäkring i deras lydelse vid utgången av år 1989.

Vid beräkningen enligt 8 § skall

Vid beräkningen enligt 8 § skall

inte första stycket andra meningen

inte första stycket andra meningen

i den paragrafen tillämpas och

i den paragrafen tillämpas. Hänsyn

skall hänsyn endast tas till det an-

skall dessutom endast tas till det

tal år med pensionspoäng som till-

antal år med pensionspoäng som

Prop. 2001/02:119 31 godoräknats för den avlidne man- nen till och med år 1989. tillgodoräknats för den avlidne mannen till och med år 1989 och vid tillämpning av 8 § första och andra styckena skall 6 kap. 18 § lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension inte gälla.

19 § Garantipension till änkepension skall beräknas med hänsyn till den försäkringstid som kan tillgodo- räknas för den avlidne till och med året före dödsfallet. Som försäk- ringstid skall sådan tid räknas som utgör försäkringstid för garanti- pension enligt 2 kap. 

1 4 §§ och 5 § första stycket lagen (1998:702) om garantipension. Vid beräkning av sådan försäk- ringstid som avses i 2 kap. 3 § la- gen om garantipension skall som försäkringstid för garantipension till änkepension även bosättnings- tid i hemlandet tillgodoräknas för den avlidne från och med det år då han fyllde 16 år till och med det år då han fyllde 24 år. Garantipension till änkepension skall beräknas med hänsyn till den försäkringstid som kan tillgodo- räknas för den avlidne till och med året före dödsfallet. Som försäk- ringstid skall sådan tid räknas som utgör försäkringstid för garanti- pension enligt 3 kap. 1 

a 4 §§ och 5 § första stycket lagen (1998:702) om garantipension. Vid beräkning av sådan försäk- ringstid som avses i 3 kap. 3 § la- gen om garantipension skall som försäkringstid för garantipension till änkepension även bosättnings- tid i hemlandet tillgodoräknas för den avlidne från och med det år då han fyllde 16 år till och med det år då han fyllde 24 år. Prop. 2001/02:119 32

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 15 § lagen (2000:461) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2001/02:84

Föreslagen lydelse

7 kap.

15 §

Om ett barn för samma månad

Om ett barn för samma månad

har rätt till såväl efterlevandestöd

har rätt till såväl efterlevandestöd

till barn som aktivitetsersättning i

till barn som

aktivitetsersättning

form av garantiersättning enligt

eller sjukersättning i form av ga-

lagen (1962:381) om allmän för-

rantiersättning

enligt

lagen

säkring, utges endast den till be-

(1962:381) om allmän försäkring,

loppet största av förmånerna.

utges endast den till beloppet

största av förmånerna.

Om en änka för samma månad har rätt till såväl garantipension till än- kepension som sjukersättning eller aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning enligt lagen om allmän försäkring, utges endast den till belop- pet största av förmånerna. Prop. 2001/02:119 33

2.18

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om

Prop. 2001/02:119

fördelning av socialavgifter

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2000:981) om fördelning av soci-

alavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § 1

Beräknade andelar av ålderspensionsavgifter enligt 6 § skall stämmas av mot de slutliga avgifter som avser fastställda pensionsrätter för pre- miepension och inkomster som överstiger 8,07 gånger det för året gäl- lande inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension. Skillnaden mellan beräknade belopp och de belopp som slutligt fram- räknas för det aktuella året skall regleras vid en kommande överföring.

Medel som

regleras

gentemot

Medel som

regleras gentemot

staten skall beräknas med sådan

staten skall beräknas med sådan

ränta

som

anges i

19 kap. 3 §

ränta

som

anges i 19 kap. 3 §

skattebetalningslagen

(1997:483).

skattebetalningslagen

(1997:483).

Medel

som

regleras

gentemot

Medel

som

regleras

gentemot

Riksgäldskontoret skall

beräknas

Riksgäldskontoret skall beräknas

med sådan ränta som anges i avtal

med tillägg av sådan avkastning

som avses

i

8 kap.

1 § första

som avses

i

8 kap.

1 § första

stycket lagen (1998:674) om in-

stycket lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension.

komstgrundad ålderspension.

________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2002.

1 Senaste lydelse 2001:1119.

34

2.19

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Härigenom föreskrivs att 12 och 16 §§ lagen (2001:761) om bostads- tillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 § Den bidragsgrundande inkomsten beräknas med utgångspunkt i

1.

ett uppskattat överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § in- komstskattelagen (1999:1229),

2.

ett uppskattat överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 13 §, och

3. överskott i inkomstslaget ka-

3. överskott i inkomstslaget ka-

pital beräknat enligt 14 § för året

pital beräknat enligt 14 § för året

före det år bostadstillägget avser.

före det år då ansökan om bo-

stadstillägg görs.

Till de sammanlagda beräknade överskotten skall läggas belopp enligt 1517 §§. I fråga om en bidragsberättigad som är gift beräknas den bidragsgrun- dande inkomsten för den bidragsberättigade och hans eller hennes make

var för sig.

16 §

Tillägg till den bidragsgrun-

Tillägg till den bidragsgrun-

dande inkomsten skall göras för

dande inkomsten skall göras för

förmögenhet beräknad per den

förmögenhet

beräknad per

den

31 december året före det år bo-

31 december året före det år då

stadstillägget avser enligt vad som

ansökan om

bostadstillägg

görs

anges i denna paragraf och 17 §.

enligt vad som anges i denna para-

graf och 17 §.

Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt la- gen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som avses i 2 kap. 13 respektive 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som utgör den sökandes permanentbostad samt skulder med säkerhet i denna egendom. För sökande som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör permanentbostad för den sökandes make. I lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall finns be- stämmelser om beräkning av förmögenhet för den som har fått ersättning enligt den lagen. Prop. 2001/02:119 35 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:000) om Prop. 2001/02:119 ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2001/02:84

Föreslagen lydelse

9 §

Bostadstillägg utges för 91 procent av bostadskostnaden per månad av den del som inte överstiger 4 500 kronor för den som är ogift och 2 250 kronor för den som är gift. För var och en av makarna skall bo- stadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskost-

nad.

Vid beräkningen av bostads-

Vid beräkningen av bostads-

kostnad enligt första stycket skall

kostnaden enligt första stycket, för

även hemmavarande

barns andel

makar

den

gemensamma,

skall

av bostadskostnaden

medräknas

även hemmavarande

barns

andel

under förutsättning att barnet inte

av bostadskostnaden

medräknas

har fyllt 20 år och inte är självför-

under förutsättning att barnet inte

sörjande. Detsamma skall gälla så

har fyllt 20 år och inte är självför-

länge barnet får förlängt barnbi-

sörjande. Detsamma skall gälla så

drag enligt lagen (1986:378) om

länge barnet får förlängt barnbi-

förlängt barnbidrag eller studie-

drag enligt lagen (1986:378) om

hjälp enligt 2 kap. studiestödsla-

förlängt barnbidrag eller studie-

gen (1999:1395).

hjälp

enligt

2 kap. studiestödsla-

gen (1999:1395).

Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger 2 250 kronor per månad för var och en av de boende vid boende i två- bäddsrum i särskild boendeform. Bostadstillägg utges inte för bo- stadskostnad till den del bostads- kostnaden motsvaras av prelimi- närt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. 36

2.21

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om

Prop. 2001/02:119

självdeklarationer och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter

dels att 2 kap. 6 § skall upphöra att gälla,

dels att rubriken närmast före 2 kap. 6 § skall utgå, dels att 2 kap. 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2

kap.

2 § Fysiska personer skall, om inte annat anges i 6 § , lämna allmän självdeklaration under förutsätt- ning att Fysiska personer skall lämna allmän självdeklaration under för- utsättning att

1.

intäkterna i inkomstslaget tjänst och i inkomstslaget näringsverk- samhet i annat fall än som avses i 2 under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt minst 40,3 procent av prisbasbeloppet,

2.

sådan intäkt i inkomstslaget tjänst som avses i 11 kap. 45 §, 50 kap. 7 § samt 57 kap. 7 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller intäkt av passiv näringsverksamhet under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt minst 100 kronor,

3.

intäkterna i inkomstslaget kapital, med undantag för sådan ränta

eller utdelning för vilken kontrolluppgift skall lämnas enligt 8 eller 9 kap., har uppgått till sammanlagt minst 100 kronor under beskattnings- året,

4.

den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång överstiger fribeloppet enligt 19 § den lagen,

5.

de är begränsat skattskyldiga och den skattepliktiga intäkten har uppgått till sammanlagt minst 100 kronor, eller

6.

underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsme- del eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas.

4 § Dödsbon skall, om inte annat anges i 5 eller 6 §, lämna allmän självdeklaration, om Dödsbon skall, om inte annat anges i 5 §, lämna allmän självde- klaration, om

1.

de skattepliktiga intäkterna, med undantag för sådan ränta eller ut- delning för vilken kontrolluppgift skall lämnas enligt 8 eller 9 kap., har uppgått till sammanlagt minst 100 kronor under beskattningsåret,

2.

den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång överstiger fribeloppet enligt 19 § den lagen, eller

3.

underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsme- del eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas.

37

_____________________

Prop. 2001/02:119

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas första gången vid 2004 års taxering. 38

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2001/02:119

Underhållsstöd Regeringen har tagit initiativ till förslaget om utvidgad möjlighet till medgivande av eftergift av statens fordran avseende återbetalningsskyl- dighet av underhållsstöd. Den nu föreslagna ändringen i lagen om under- hållsstöd har utformats i samråd med Riksförsäkringsverket (RFV). Inom Regeringskansliet har uppmärksammats att bestämmelsen om vilket taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkning av återbetalningsskyldighet avseende underhållsstöd har fått oönskade konsekvenser. Ärendet har beretts med RFV. Vårdbidrag Förslaget till ändring i 4 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag avser att särskilt förordnade vårdnadshavare skall likställas med föräldrar när det gäller rätten till vårdbidrag. Förslaget lämnas på initiativ av Socialdepartementet och har beretts med RFV. Bostadsbidrag I en skrivelse (S2000/8243/SF) till Socialdepartementet begärde RFV en ändring i 3 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL). RFV föreslår att den sökande eller den som uppbär bostadsbidrag skall visa att han eller hon inte bor tillsammans med make/maka eller med någon under äkten- skapsliknande förhållanden Bostadstillägg till pensionärer m.fl. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) anfördes att bostadsstöden även fortsättnings- vis bör samordnas men att samordningen principiellt borde vara den om- vända, dvs. att bostadsbidraget samordnas med bostadstillägg till pensio- närer m.fl. (BTP). Regeringen gav därefter RFV i uppdrag att lämna för- slag till regler för en samordning av bostadsbidrag med BTP. RFV redovisade uppdraget i skrivelse (S2001/11267/SF). I skrivelsen lämnar RFV ett förslag till samordning i enlighet med uppdraget samt ett alternativt förslag som innebär att möjligheten att få bostadsbidrag och BTP samtidigt slopas. Regeringens förslag är att dagens regler för sam- ordning även fortsättningsvis skall gälla. Ärendet har beretts med Riks- försäkringsverket. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) noterades att frågan om rätt till BTP för boende i tvåbäddsrum kan ifrågasättas och att regeringen skulle återkomma i frå- gan. Efter ytterligare beredning föreslår regeringen ingen ny reglering, vilket innebär att bostadstillägg även fortsättningsvis skall kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum. Ärendet har beretts med RFV. RFV har påpekat att det förslag som fanns i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. avseende hur 39 förmögenhetens värde skall beräknas, skulle komplicera administrationen Prop. 2001/02:119 och motverka syftet med tidsbegränsade beslut. Regeringen föreslår ändrade regler i enlighet med Riksförsäkringsverkets påpekande. Övriga pensionsfrågor Det särskilda grundavdraget till folkpensionärer, SGA, föreslås tas bort fr.o.m. den 1 januari 2003. Förslaget ingår som en del av ålderspensions- reformen och är det lagtekniska avskaffandet av SGA. Frågan inrymmer även hantering av retroaktiva utbetalningar efter 2003 som avser tid före 2003.

RFV har i skrivelse (S2001/11299/SF) till regeringen föreslagit att

reglerna för beräkning av det s.k. balanstalet i ett avseende bör förtydli-

gas. Regeringens förslag överensstämmer med RFV:s förslag.

RFV har i en skrivelse (S2002/721/SF) begärt vissa lagändringar

avseende samordning av garantipension med tjänstepension och pension

enligt utländsk lagstiftning. Syftet med RFV:s begäran är att underlätta

administrationen. Regeringen tillmötesgår, efter beredning med RFV,

delvis verkets förslag till ändringar.

Frågor om sjukersättning och aktivitetsersättning

RFV har påpekat att reglerna för rätten till sjukersättning och aktivitets-

ersättning bör förtydligas så att det klart framgår att man måste vara för-

säkrad vid tidpunkten för försäkringsfallet för att ha rätt till nämnda er-

sättningar. Regeringens förslag överensstämmer med RFV:s. RFV har

vidare uppmärksammat att 30-delsberäknad förtidspension i form av

folkpension inte kan omvandlas till 40-delsberäknad garantiersättning då

uppgifter om bosättningstid saknas i tillgängliga register. Regeringens

förslag till beräkningsmetod för dessa fall har beretts i samråd med RFV.

Administration

Förslag lämnas vad gäller reglerna om undertecknande av

försäkringskassans delårsrapport och överlämnande av årsredovisning

och delårsrapport. Bestämmelsen om hur försäkringskassans delårsrap-

port skall undertecknas finns i AFL 18 kap. 2021 §§. Efter att 18 kap.

reviderades 1998 så trädde förordningen om årsredovisning och budget-

underlag i kraft. De förslag som lämnas innebär att vissa administrativa

regler som gäller för statliga myndigheter får sin motsvarighet i det re-

gelverk som styr försäkringskassan. Förslagen har beretts med RFV och

Försäkringskasseförbundet.

Försäkringskassornas rätt att bedriva viss verksamhet utvidgas med

anledning av att regeringen genom ett beslut den 13 december 2001 be-

viljat. Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa och Västra

Götalandsregionen ett bidrag för att bedriva forskning, utvärdering m.m.

inom ramen för det institut för stressmedicin som man avser att starta.

I dag saknas laglig möjlighet för försäkringskassan att bedriva denna

typ av verksamhet. I propositionen föreslås att en sådan möjlighet

tillskapas. Förslaget är en konsekvens av det s.k. 11-punktsprogrammet.

40

Lagrådet

Prop. 2001/02:119

Några av förslagen i propositionen rör lagar som i sig är lagrådspliktiga.

Det gäller ändringar i lagen om underhållsstöd, skattebetalningslagen,

inkomstskattelagen och lagen om självdeklarationer och kontrolluppgif-

ter. I samtliga fall är det dock fråga om ändringar av så enkel beskaffen-

het att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Återbetalningsskyldighet av underhållsstöd

4.1

Eftergift av statens fordran avseende underhållsstöd

Regeringens förslag : En far kan helt eller delvis medges eftergift av statens fordran på återbetalning av underhållsstöd om återbetalnings- skyldighet har beslutats för tid före den dag då hans faderskap fast- ställdes.

Bakgrund: En förälder som inte varaktigt bor tillsammans med sitt barn skall som regel betala underhållsbidrag till barnet. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Underhållsbidrag får inte fastställas för längre tid tillbaka än tre år före den dag då talan väcktes, om inte den bidragsskyldige medger det. Ett barn har rätt till underhållsstöd om föräldern inte i rätt ordning be- talar underhåll som uppgår till minst 1 173 kronor i månaden. Huvud- regeln är att den bidragsskyldige skall betala tillbaka ett belopp till staten som helt eller delvis motsvarar det underhållsstöd som lämnats till ett barn. När underhållsstöd söks skall försäkringskassan genast sända ett meddelande om ansökan till den bidragsskyldige. Återbetalningsskyldig- het får aldrig beslutas för längre tid tillbaka än tre år före den dag då detta meddelande skickades. Försäkringskassan kan efterge statens ford- ran avseende återbetalningsskyldighet om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållan- den. Har underhållsstöd lämnats för ett barn, och pågår det ett mål om fastställande av faderskap till barnet, kan försäkringskassan besluta att den man som är instämd i målet åläggs återbetalningsskyldighet. Åter- betalningsskyldighet får emellertid åläggas bara om det finns sannolika skäl för att mannen är far till barnet. Är flera män instämda i målet får beslut om återbetalningsskyldighet inte meddelas. Lagen (1996:1030) om underhållsstöd infördes 1997. Av förarbetena (prop. 1995/96:208) framgår bl.a. följande. Eftergift bör tillämpas bara i undantagsfall och bör komma i fråga om det finns synnerliga skäl för det med hänsyn till förälderns personliga eller ekonomiska förhållanden. Synnerliga skäl kan exempelvis anses föreligga om den återbetalnings- skyldige föräldern har medgetts anstånd under en längre tid och det finns anledning att anta att hans eller hennes ekonomiska förhållanden inte kommer att förbättras inom överskådlig tid. Eftergift kan också bli aktu- ell i situationer av rehabiliteringskaraktär eller andra liknande situationer, där eftergift är nödvändig för att föräldern inte skall slås ut socialt. Efter- gift bör normalt inte medges om det kan antas att den återbetalningsskyl- 41 dige föräldern åtminstone till någon del kommer att kunna betala sin skuld till staten inom den tidsrymd som återstår till dess att skulden pre- skriberas. Möjligheten till eftergift fanns redan när lagen (1964:143) om bidrags- förskott (bidragsförskottslagen) var i kraft. Eftergift kunde meddelas om det var påkallat av ändring i den underhållsskyldiges ekonomiska för- hållanden. Eftergift fick också meddelas om det framstod som skäligt med hänsyn till den underhållsskyldiges personliga förhållanden eller av annan särskild anledning. År 1960 infördes möjligheten till eftergift av bidragsförskott om det, som det uttrycktes då, fanns särskilda skäl för det. Av förarbetena till denna ändring (prop. 1960:75 s. 34) framgår att avsikten var att träffa två fall. Det ena var då bidragsförskott beviljats barn utom äktenskap, där fa- derskapet inte fastställts och barnet fyllt tre år. Det andra fallet var då den bidragsskyldige vistades utomlands och indrivning genom vistelselandets myndigheter inte kunde påräknas. Vid tillkomsten av 1964 års bidrags- förskottslag uttalades i förarbetena (prop. 1964:70) att praxis i eftergifts- ärenden där faderskap fastställts sent borde skärpas, eftersom den kunde få till följd att barnets fader skulle kunna finna det förmånligt att under- låta att frivilligt gå med på faderskapet. Vidare uttalades att det dock inte skulle vara helt uteslutet att medge eftergift i dessa fall, men som en för- utsättning angavs att lång tid förflutit innan faderskapet fastställts och att dröjsmålet inte berott på förhalning från faderns sida.

Skälen för regeringens förslag : Enligt nu gällande bestämmelser kan en man åläggas att betala tillbaka underhållsstöd till staten som utgetts för ett barn för tid när mannen varken hade kännedom om barnet eller om att han kunde vara far till det. Försäkringskassan har även i dessa fall möjlighet att besluta om återbetalningsskyldighet för tre år bakåt i tiden räknat från det att underrättelse om att underhållsstöd sökts sänts till den bidragsskyldige. För att undvika stora retroaktiva skulder har försäk- ringskassan möjlighet att besluta om återbetalningsskyldighet trots att fa- derskapet inte är fastställt. Det fordras då att det pågår ett mål om fast- ställande av faderskap i domstol, att det finns sannolika skäl för att man- nen är far till barnet och att inga andra män är instämda i målet. Försäk- ringskassan har möjlighet att helt eller delvis efterge statens fordran av- seende återbetalningsskyldighet om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden. Om en man har ålagts att betala tillbaka underhållsstöd för tid då han var omedveten om sitt faderskap finns inget utrymme för eftergift om det inte finns synnerliga skäl av personlig eller ekonomisk art som gör att han kan få eftergift. Huvudprincipen är att föräldrar har försörjningsansvar för sina barn och att försörjningen av barn skall vara en högt prioriterad utgift för för- äldrarna. Detta medför krav på att de anpassar sitt arbetskraftsutbud och sina egna utgifter efter det. Enligt regeringens uppfattning bör dock möj- ligheten till eftergift vidgas så att den även omfattar situationer då en man har förpliktats återbetala underhållsstöd till staten avseende tid då han var omedveten om sitt faderskap. Den bidragsskyldige har under denna tid inte haft anledning att räkna med sin försörjningsplikt och där- med inte kunnat anpassa sin ekonomi efter detta. Avsikten är dock att eftergiftsregeln även fortsättningsvis skall tillämpas med återhållsamhet. Prop. 2001/02:119 42 Eftergift bör även i dessa fall endast komma i fråga om det finns synner- Prop. 2001/02:119 liga skäl. Har faderskapets fastställande försenats på grund av att fadern har hållit sig undan eller på annat sätt försvårat eller förhalat fastställan- det bör eftergift inte komma i fråga. Det bör endast vara en skuld som uppkommit före den tidpunkt då mannen kontaktats för faderskapsutred- ning eller på annat sätt fått vetskap om att han kunde vara far till barnet, som bör komma ifråga för eftergift på denna grund.

4.2

Beräkning av återbetalning av underhållsstöd

Regeringens förslag : Vid beräkning av återbetalningsskyldighet i fråga om underhållsstöd skall den bidragsskyldiges inkomst beräknas med utgångspunkt från det taxeringsbeslut som fattats närmast före februari månad det år återbetalningsskyldigheten avser.

Skälen för regeringens förslag : När underhållstöd har lämnats till ett barn och det finns en bidragsskyldig förälder skall denne återbetala ett belopp till staten som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Åter- betalningsskyldigheten fastställs av försäkringskassan och enligt 25 § la- gen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) skall denna beräknas i enlig- het med det senast fattade taxeringsbeslutet. Varje taxeringsår skall skattemyndigheten fatta taxeringsbeslut före utgången av november må- nad. Av 30 § USL framgår att när ett nytt beslut om årlig taxering före- ligger skall återbetalningsbeloppet omprövas. En ändring av återbetal- ningsskyldigheten vid årlig omprövning enligt 30 § USL skall gälla från och med februari året efter taxeringsåret. Enligt den nuvarande lydelsen av 25 § USL kan en förälder, som är återbetalningsskyldig för två barn, åläggas att återbetala olika belopp för de två barnen trots att återbetal- ningen avser samma månad. Ett exempel kan förtydliga problemet. Un- derhållsstöd för ett barn betalas ut sedan flera år. Återbetalningsbeloppet ändras från och med februari 2001 och bestäms med stöd av taxeringen år 2000. Försäkringskassan börjar i december år 2001 betala ut under- hållsstöd för ytterligare ett barn. Ny årlig taxering har fastställts under hösten 2001. Återbetalningsbeloppet för december för det andra barnet kommer då att baseras på ett senare taxeringsbeslut än för det först nämnda barnet trots att återbetalningsskyldigheten avser samma månad. För att en beräkning av återbetalningsskyldigheten för de båda barnen skall baseras på samma taxeringsbeslut fordras en ändring i lagtexten av vilket taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkningen, nämli- gen det taxeringsbeslut som fattats närmast före februari månad det år återbetalningsskyldigheten avser. 43

5

Bostadsbidrag bevisbördan för om

Prop. 2001/02:119

bidragstagaren är ensamstående eller inte

Regeringens förslag : Vid tillämpning av lagen (1993:737) om bo- stadsbidrag skall en man och en kvinna som är gifta med varandra an- ses bo tillsammans om inte den av dem som ansöker om bostadsbidrag eller som bostadsbidrag betalas ut till visar annat. En man och en kvinna som lever tillsammans utan att vara gifta skall, under vissa för- utsättningar, likställas med gifta personer.

Skälen för regeringens förslag : Enligt 3 § första stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag (BoL) skall en man och en kvinna som är gifta med varandra anses leva tillsammans om det inte styrks att de lever åtskilda. Enligt bestämmelsens andra stycke skall, om inte skäl visas för annat, med makar jämställas man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och har eller har haft gemensamt barn eller är folkbokförda på samma adress. Av 5 § lagen (1996:1030) om underhålls- stöd (USL) framgår att när barnets föräldrar är bosatta på samma adress anses de bo tillsammans, om inte den som begär underhållsstöd eller den som underhållstöd betalas ut till visar annat. Föräldrar som är gifta med varandra anses bo tillsammans även om de inte är folkbokförda på samma adress, om inte den som begär underhållsstöd eller som stöd be- talas ut till visar annat. Om det kommer fram andra omständigheter som gör det sannolikt att föräldrarna bor tillsammans måste den som begär underhållstöd, eller som stöd betalas ut till, visa att de inte gör det. Det förekommer således olikheter i regelverken för bostadsbidrag respektive underhållstöd när det gäller vem som har bevisbördan för om den sökande eller den som uppbär bidraget respektive underhållsstödet är ensamstående eller inte. Det är vanligt att den som uppbär underhållsstöd också uppbär bostadsbidrag. Olikheterna i regelverken kan få den följden att en person anses som ensamstående enligt det ena regelverket och sammanboende enligt det andra. Riksförsäkringsverket har förordat en anpassning av regeln i lagen om bostadsbidrag till motsvarande regel i lagen om underhållsstöd. Det är i praktiken svårt för försäkringskassan att pröva om den som söker bidrag lever tillsammans med någon eller är ensamstående. Sådana undersökningar kan fel utförda kränka den per- sonliga integriteten hos sökanden. Mot bakgrund av vad som sagts föreslår regeringen att en gift person som ansöker om bostadsbidrag eller som bidrag betalas ut till skall ha bevisbördan för att han eller hon inte bor tillsammans med maken eller makan. Av bestämmelsens andra stycke framgår att de som lever till- sammans utan att vara gifta likställs med gifta personer om de har eller har haft barn tillsammans eller om de är folkbokförda på samma adress. Konsekvensen av att de likställs med gifta personer blir att första styckets bevisbörderegel är tillämplig även i dessa situationer. 44

6

Bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Prop. 2001/02:119

6.1

Samordning av bostadstillägg med bostadsbidrag m.m.

Regeringens förslag : Vid fastställande av den bostadskostnad som skall grunda rätt till bostadstillägg skall avdrag göras från bostads- kostnaden med preliminärt bostadsbidrag. Vid beräkning av bostadstillägg skall förmögenheten beräknas per den 31 december året före det år som ansökan lämnas. Bostadskostnad för makar skall avse makarnas gemensamma bo- stadskostnad, inklusive hänsyn till hemmavarande barns del av bo- stadskostnaden.

Skälen för regeringens förslag : Bostadstillägg till pensionärer (BTP) samordnas enligt nuvarande regler med bostadsbidrag till barnfamiljer. Samordningen görs så att den bostadskostnad som skall ligga till grund för BTP minskas med det bostadsbidrag som betalas ut. I och med ål- derspensionsreformen har BTP reformerats och de nya reglerna gäller fr.o.m. den 1 januari 2003. I propositionen Reformerade regler för bo- stadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) anfördes att bo- stadsstöden även fortsättningsvis bör samordnas men att samordningen principiellt borde vara den omvända, dvs. att bostadsbidraget samordnas med BTP. För en omvänd samordning talar att bostadstillägget är av grundskyddskaraktär medan bostadsbidraget är ett högkostnadsskydd och att det därför är rimligt att ett grundskydd betalas ut först och att det är högkostnadsskyddet som samordnas med detta. Ett ytterligare skäl är att bostadsbidraget beviljas preliminärt, med en slutlig avstämning efter taxeringen, medan BTP beviljas slutligt. Regeringen gjorde bedömningen att konsekvenserna av en omvänd samordning borde utredas och lämnade därför inget förslag om samordning av bostadsstöden i propositionen. Regeringen gav därefter Riksförsäkringsverket (RFV) i uppdrag att lämna förslag till regler för en samordning av bostadsbidrag med BTP. Därvid skulle också konsekvenserna av en sådan samordning belysas. RFV redovisade uppdraget i en skrivelse i december 2001 (S2001/11267/SF). I skrivelsen lämnar RFV ett förslag till samordning i enlighet med uppdraget samt ett alternativt förslag som innebär att möj- ligheten att få både bostadsbidrag och BTP slopas. Det huvudsakliga motivet för det senare förslaget är att reglerna och hanteringen därmed blir enklare. Regeringen anser i likhet med vad som anförs i propositionen att det finns skäl för att i vissa fall kunna få bostadsstöd från båda systemen. Att slopa denna möjlighet skulle förvisso förenkla systemen, men fördel- ningsskälen väger enligt regeringens mening tyngre. Det förslag till omvänd samordning som RFV har utformat medför vissa omfördelningar. Det är främst hushåll med ensamstående med barn som får förbättringar medan försämringar i första hand drabbar sambo- hushåll. Därutöver innebär förslaget ökade försäkringskostnader på 24 miljoner kronor. 45 Regeringen gör bedömningen att omfördelningarna som uppkommer Prop. 2001/02:119 av den omvända samordningen som regel är begränsade. De förändringar som uppkommer är därutöver ur fördelningssynpunkt ofta positiv. Regeringen anser dock att värdet av en sådan samordning som redovisas i rapporten inte uppväger de ökade försäkringskostnaderna och avser där- för inte att föreslå att samordningen skall göras i enlighet med RFV:s förslag. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den samordning som gäller i dag även skall gälla i det reformerade systemet efter 2002. Det innebär att BTP skall samordnas med bostadsbidraget på så sätt att bostadskostnaden skall reduceras med det preliminära bostadsbidrag som betalas ut när BTP beräknas. Förmögenhet över en viss gräns påverkar BTP. Enligt de regler som gäller fr.o.m. den 1 januari 2003 skall förmögenheten beräknas till det värde som gällde den 31 december året före det år som bostadstillägget avser. Syftet med detta är att det är den senast avstämda uppgiften som skall användas när BTP beräknas. BTP får enligt de nya reglerna beviljas för ett år framåt men även längre perioder kan bli aktuella. Eftersom BTP kan beviljas under hela året och sträcka sig över en period på ett år eller mer, kommer ett beslut ofta att sträcka sig över ett årsskifte. En strikt till- lämpning av bestämmelsen om beräkning av förmögenhet skulle därför bli att BTP i många fall skulle behöva prövas om vid varje årsskifte trots att beslutet avser en längre period. En sådan tillämpning skulle motverka syftet med de tidsbegränsade besluten och skulle komplicera hanteringen. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen ändras så att förmögenheten beräknas till det värde som gällde den 31 december året före det år som ansökan lämnas. Konsekvensen av förslaget är att den fastställda förmö- genhetsuppgiften inte ändras under beslutsperioden även i de fall beslutet sträcker sig över årsskifte och det därigenom finns en senare förmögen- hetsuppgift. Förmögenhetsuppgiften blir således under vissa perioder ett år äldre än med oförändrade regler. I de fall det är fråga om förmögen- heter av större betydelse eller av föränderlig karaktär torde dock den pe- riod besluten gäller komma att anpassas till detta. Normalt bör därför för- slaget inte leda till några påtagliga skillnader för det BTP som betalas ut. Vid beräkning av bostadskostnad skall i vissa fall även hänsyn tas till hemmavarande barns andel av bostadskostnaden. Förutsättningarna för detta är att barnet inte har fyllt 20 år eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag samt att barnet inte är självförsörjande. Regeringen föreslår här ett förtydligande av reglerna såtillvida att beräkningen av bostads- kostnad för makar skall avse makarnas gemensamma bostadskostnad, in- klusive hänsyn till hemmavarande barns del av bostadskostnad. Vardera makens bostadskostnad bestäms sedan till hälften av deras gemensamma bostadskostnad.

6.2

Bostadstillägg för boende i tvåbäddsrum

Regeringens bedömning : Bostadstillägg bör även fortsättningsvis kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum.

Skälen för

regeringens bedömning : Med nuvarande regler lämnas

bostadstillägg

till pensionärer (BTP) för boende i särskild boendeform

46

för boende i en- och tvåbäddsrum. En förutsättning är dock att det finns en fastställd bostadskostnad. Reglerna har funnits i sin nuvarande form sedan 1995 och har sin grund i att boende i särskild boendeform skulle jämställas med annat boende. Därmed betraktas boende i tvåbäddsrum som en bostad. Något krav på att boendet skall vara eget finns inte i reglerna för BTP. I den proposition som låg till grund för de nuvarande reglerna (prop. 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer) förs ett resonemang om vilka boendeformer som bör berättiga till BTP. Gränsen drogs så att två- bäddsrum berättigar till BTP, men inte flerbäddsrum. Rent principiellt, sägs i propositionen, bör pensionären av socialpolitiska skäl ha ett eget rum. Detta talar för att detta också skall vara ett krav för rätt till BTP. Att tvåbäddsrum ändå accepterades för rätt till BTP berodde på att det fanns personer som av skilda orsaker inte vill bo ensam i ett rum. Dessutom var det brist på enbäddsrum och det ansågs därför tveksamt att neka BTP när något alternativ till tvåbäddsrum inte alltid fanns. I propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) noterades att frågan om rätt till BTP för boende i tvåbäddsrum principiellt kan ifrågasättas, men att frågan behöver bere- das ytterligare och att regeringen avsåg att återkomma i frågan under vå- ren 2002. I direktivet Boendebegreppet i de särskilda boendeformerna för äldre samt avgifterna för sådant boende och deras effekter (dir. 1997:111) sa- des bland annat att utredaren skulle överväga vilka krav som skulle stäl- las för att ett boende i särskild boendeform skulle berättiga till BTP. I Betänkande av Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33) togs ställning för att boende i tvåbäddsrum även fortsättningsvis borde berät- tiga till BTP. Remissinstanserna lämnade i stort sett inga kommentarer om förslaget. Någon enstaka remissinstans kommenterade frågan och då med synpunkten att sådant boende inte är att anse som en bostad och därmed inte bör grunda rätt till BTP. Mot bakgrund av utredningens för- slag och remissinstanserna fann regeringen inga övertygande skäl för att ändra gällande regler. Regeringen har i andra sammanhang verkat för att minska antalet två- och flerbäddsrum till förmån för enbäddsrum. Stimulansbidrag har beta- lats ut under åren 1998 och 1999 för ny- och ombyggnad av äldrebostä- der. Boverket har bedömt att ca 2 750 två- och flerbäddsplatser har för- svunnit genom ombyggnad. Nettotillskottet till följd av nybyggnation be- räknas till 2 800 platser. De bostäder och platser som byggts om har samtidigt ökat i standard och modernitet. Det bör emellertid finnas två- bäddsrum även i fortsättningen, eftersom alla inte önskar bo i eget rum. Antalet pensionärer som får BTP för boende i tvåbäddsrum är för när- varande 1 266. Antalet har sedan 1995 minskat eftersom tvåbädds- och flerbäddsrum successivt minskar i antal. Principiellt gäller fortfarande att det är tveksamt om boende i två- bäddsrum är ett sådant boende som bör berättiga till BTP. Reglerna för BTP ställer i och för sig inga formkrav på att det skall vara ett eget bo- ende eller att bostaden skall vara utformad på ett visst sätt det räcker att pensionären bor där och har en fastställd bostadskostnad. Det enda un- dantaget är för flerbäddsrum i särskild boendeform. Prop. 2001/02:119 47 Regeringen anser emellertid att det fortfarande finns skäl för att lämna Prop. 2001/02:119 BTP för boende i tvåbäddsrum eftersom alla inte önskar eget rum. Det är t.ex. rimligt att två makar som delar rum bör få BTP, dvs. omvänt vore det orimligt att makarna var tvungna att bo i var sitt enkelrum för att få BTP. Även andra personer kan vilja dela rum. Det skulle t.ex. kunna vara två syskon eller personer som i ett visst skede helt enkelt inte vill vara ensamma. Sammanfattningsvis är det rimligt att BTP skall kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum åtminstone när båda har valt detta. En sådan avgränsning i reglerna är dock tveksam, eftersom det fria valet kan kän- nas påtvingat särskilt som ett fritt val innebär en ekonomisk vinst för pensionären. Svårigheten med avgränsningen talar därför för att alla som bor i tvåbäddsrum härvidlag bör behandlas likvärdigt. Regeringen gör därför bedömningen att BTP även fortsättningsvis bör kunna lämnas för boende i tvåbäddsrum. 7 Övriga pensionsfrågor

7.1

Avskaffande av det särskilda grundavdraget

Regeringens förslag : Det särskilda grundavdraget för folkpensionärer avskaffas fr.o.m. den 1 januari 2003.

Skälen för regeringens förslag : Enligt de av riksdagen godtagna rikt- linjerna för det reformerade ålderspensionssystemet skall de särskilda skattereglerna för pensionärer avskaffas. Pensioner skall beskattas i samma ordning som förvärvsinkomster. Alla personer som uppbär ålderspension, efterlevandepension till vuxna eller förtidspension från folkpensioneringen berörs av detta. Den bosättningsbaserade folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget ersätts med en bruttoanpassad pension och förtidspensio- nen ersätts med sjukersättning eller aktivitetsersättning. För den som för år före 2003 hade rätt till någon ersättning för vilken särskilt grundavdrag kunde beräknas och som erhåller denna ersättning retroaktivt, 2003 eller senare, kan förslaget få negativa konsekvenser. Detta beror på att kontantprincipen gäller vid beskattning av förvärvsin- komster, dvs. inkomsten beskattas det år den betalas ut. De nu angivna konsekvenserna är dock inte av den arten att de motiverar ett avsteg från den grundläggande kontantprincipen. Regeringen föreslår därför att det särskilda grundavdraget avskaffas fr.o.m. 1 januari 2003.

7.2

Fastställande av balanstalet förtydligande

Regeringens förslag : I ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen

till lagen (2001:222) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrun-

dad ålderspension skall det anges att beräkningen av balanstal skall

basera sig på de förhållanden som råder från och med år 2003. Ett

förtydligande skall också göras i 1 kap. 5 b § lagen om inkomstgrun-

dad ålderspension. En följdändring görs även i lagen (1998:676) om

48

statlig ålderspensionsavgift och lagen (2000:981) om fördelning av

Prop. 2001/02:119

socialavgifter.

Skälen för regeringens förslag : Enligt riksdagens beslut skall för år

2003 och därpå följande år regeringen fastställa ett balanstal

(prop.200001:70, bet. 2000/01:SfU 13, rskr. 2000/01:210). Detta tal, som

beräknas av Riksförsäkringsverket, är ett mått på den ekonomiska

ställningen i ålderspensionssystemets fördelningsdel. Eftersom det

reformerade ålderspensionssystemet träder i full funktion 2003 och

balanstal för första gången beräknas för detta år bör det också klart

framgå att det underlag som ligger till grund för beräkningen av balanstal

skall basera sig på de förhållanden som råder fr.o.m. 2003, det vill säga

när systemet har trätt i full funktion. I klargörande syfte bör därför ett

uttryckligt stadgande härom föras in i ikraftträdande- och

övergångsbestämmelsen till lagen (2001:222) om ändring i lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

När det gäller beräkningen av avgiftsinkomsterna enligt 1 kap. 5b § la-

gen om inkomstgrundad ålderspension bör det på ett klarare sätt anges

mellan vilka år förändringen av det allmänna prisläget skall mätas och

som det framräknade värdet skall omräknas med. Denna förändring mäts

mellan det tredje och andra året före det år balanstalet avser.

En följdändring bör göras i lagen (1998:676) om statlig ålderspen-

sionsavgift och lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Änd-

ringen görs endast på grund av att de medel som Premiepensionsmyn-

digheten tillfälligt förvaltar från och med den 1 juli 2002 placeras på an-

nat sätt än vad som nu gäller.

7.3

Vissa bestämmelser angående beräkning av garantipension för personer födda 1937 eller tidigare

Regeringens förslag : Ålders-, efterlevande- och förtidspension som betalas ut enligt utländsk lagstiftning samt utländsk tjänstepension skall om den är skattepliktig i Sverige ingå i underlaget för beräkning av garantipension fr.o.m. 2003 för personer som är födda 1937 eller tidigare. För personer som bor utomlands skall pension ingå i under- laget om den är skattepliktig enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.

Skälen för regeringens förslag : I underlaget för beräkning av garanti-

pension för personer födda 1937 eller tidigare ingår pension enligt ut-

ländsk lagstiftning samt utländsk tjänstepension. Enligt en övergångsbe-

stämmelse till lagen om garantipension skall utländsk pension som har

börjat betalas ut före utgången av 2002 ingå i underlaget endast om den

är skattepliktig i Sverige eftersom det endast är sådan pension som på-

verkar det särskilda grundavdraget. Utländsk pension som beviljas senare

skall emellertid ingå i underlaget även om den inte är skattepliktig på

samma sätt som gäller för personer födda 1938 eller senare.

I samband med det fortsatta arbetet med det reformerade ålderspen-

sionssystemet har det emellertid visat sig medföra administrativa kom-

plikationer att på detta sätt ha olika regler för vilken utländsk pension

49

som skall ingå i underlaget för beräkning av garantipension för personer Prop. 2001/02:119 födda 1937 eller tidigare. Eftersom garantipensionen för dessa ålders- grupper är utformad för att ersätta bland annat särskilt grundavdrag för pensionärer, SGA, talar också, enligt regeringens uppfattning, detta för att endast skattepliktig utländsk pension skall ingå i underlaget även om den börjar utges efter 2002. Regeringen föreslår därför att utländsk tjänstepension samt ålders-, efterlevande- och förtidspension enligt ut- ländsk lagstiftning skall ingå i beräkningsunderlaget för garantipension för personer födda 1937 eller tidigare enbart om pensionen är skatteplik- tig i Sverige. För den som är bosatt i Sverige är det numera de uppgifter som fram- går av taxeringen som ligger till grund för beräkningen av garantipensio- nen. Pensionsinkomsterna för den som är bosatt utomlands och omfattas av lagen om särskild inkomstskatt taxeras emellertid inte i Sverige. Övervägande skäl talar för att även dessa pensionsinkomster skall ingå i underlaget för beräkning av garantipension. Regeringen föreslår därför att pensionsinkomster som är skattepliktiga enligt lagen om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta skall ingå i underlaget för beräkning av garantipension för personer som är födda 1937 eller tidigare.

7.4

Beräkning av garantipension för personer födda 1936 eller 1937

Regeringens förslag : För personer födda 1936 skall det belopp som betalades ut i tjänstepension samt ålders-, efterlevande- och förtids- pension enligt utländsk lagstiftning för december 2001 ingå i underla- get för beräkning av garantipension för 2003, sedan beloppet räknats upp till ett årsbelopp. För personer som är födda 1937 skall motsva- rande belopp som betalades ut för 65-årsmånaden ingå i underlaget, sedan det räknats upp till ett årsbelopp. Om ålders-, efterlevande- eller förtidspension enligt utländsk lag- stiftning eller tjänstepension beviljas senare än december 2001 för den som är född 1936 eller senare än 65-årsmånaden för den som är född 1937, skall i stället det belopp som avser den första månad som tjäns- tepension eller pension enligt utländsk lagstiftning betalades ut ingå i beräkningen, sedan beloppet räknats upp till ett årsbelopp. För den som är född 1937 skall, i princip, samma belopp ingå i be- räkningen av garantipension för 2003 och 2004.

Skälen för regeringens förslag : Tjänstepension samt ålders-, efterle-

vande- och förtidspension enligt utländsk lagstiftning ingår fr.o.m. 2003 i

underlaget för beräkning av garantipension till ålderspension för personer

födda 1937 eller tidigare. Enligt gällande bestämmelser är det tjänstepen-

sionen enligt den senaste taxeringen som skall användas vid beräkningen.

Enligt förslag i denna proposition skall detsamma gälla för pension som

betalas ut enligt utländsk lagstiftning.

Att helt använda sig av de uppgifter som framgår av taxeringen är, en-

ligt regeringens mening, inte lämpligt före 2005. Först 2005 innehåller

nämligen taxeringen uppgifter om tjänstepension och pension enligt ut-

ländsk lagstiftning med ett helt årsbelopp för alla som är födda före 1937

50

och som har gått i pension fr.o.m. den månad de fyllde 65 år. För 2003 Prop. 2001/02:119 baseras emellertid garantipensionen på taxeringen för inkomstår 2001. Taxeringen saknar då i de flesta fall helt uppgifter om belopp om tjänste- pension och pension enligt utländsk lagstiftning för dem som är födda 1937, medan det för dem som är födda 1936 ingår ett belopp som inte är ett helt årsbelopp. Under 2004 baseras garantipensionen på taxeringen för inkomståret 2002, vilket innebär att taxeringen för dem som är födda 1937 inte alltid avser ett helt årsbelopp. Enligt en övergångsbestämmelse i lagen om garantipension skall det belopp som betalas ut i tjänstepension för oktober 2002 ingå i beräk- ningsunderlaget för 2003 för dem som är födda 1936 och 1937. För att garantipensionen för de ålderspensionärer som är födda 1936 eller 1937 skall beräknas på rätt underlag fr.o.m. 2003 måste försäkringskassorna hämta in uppgifter om tjänstepension och pension enligt utländsk lag- stiftning på annat sätt, eftersom dessa inte framgår av taxeringen. RFV har i en skrivelse påtalat de administrativa svårigheterna med att använda oktoberbeloppet, eftersom det ger en mycket kort tid för inhämtande av uppgifter från de försäkrade. RFV har i stället förordat en annan lösning. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta vissa justeringar. Regeringen föreslår att det belopp som betalades ut för december 2001 i tjänstepen- sion samt ålders-, efterlevande- och förtidspension enligt utländsk lag- stiftning skall ingå i beräkningen av garantipension för 2003 för de per- soner som är födda 1936. För personer som är födda 1937 skall motsva- rande belopp som betalades ut för 65-årsmånaden ingå. Om tjänstepen- sion eller pension enligt utländsk lagstiftning har beviljats vid ett senare tillfälle används i stället beloppet för den första månad som pensionen betalades ut. För den som är född 1937 skall, i princip, samma belopp för tjänstepension och utländsk socialförsäkringspension ingå i underlaget för beräkning av garantipension för 2003 och 2004.

7.5

Utvidgad uppgiftsskyldighet vid garantipension

Regeringens förslag : Den som uppbär ålders-, efterlevande- eller

förtidspension enligt utländsk lagstiftning eller livränta enligt utländsk

yrkesskadelagstiftning skall vara skyldig att lämna uppgift om ersätt-

ningens storlek samt namn och adress på utbetalaren till den allmänna

försäkringskassan. Om sådan ersättning är tidsbegränsad, skall detta

anges.

Den som är född 1937 eller tidigare och som vid utgången av 2002

uppbär folkpension i form av ålderspension skall på begäran lämna

sådan uppgift. När det gäller utländsk pension gäller uppgiftsskyldig-

heten endast om pensionen är skattepliktig i Sverige. Den som är född

1937 eller tidigare och som uppbär tjänstepension skall på begäran

lämna uppgift till försäkringskassan om pensionens storlek, utbetala-

rens namn och adress samt om pensionen är tidsbegränsad. När det

gäller utländsk tjänstepension gäller uppgiftsskyldigheten endast om

pensionen är skattepliktig i Sverige.

Skälen för regeringens förslag : I lagen om garantipension finns be-

stämmelser om den enskildes uppgiftsskyldighet. Den som uppbär ål-

51

ders-, efterlevande- eller förtidspension enligt utländsk lagstiftning är Prop. 2001/02:119 skyldig att lämna uppgift om pensionens storlek till den allmänna försäk- ringskassan. Om pensionen är tidsbegränsad skall även detta anges. För den som är född 1937 eller tidigare och uppbär folkpension vid utgången av 2002 skall sådan uppgift lämnas senast den tidpunkt regeringen före- skriver. Den som är född 1937 eller tidigare och uppbär tjänstepension är även skyldig att på begäran lämna uppgift om tjänstepensionens storlek. Det har framkommit att försäkringskassan även behöver uppgifter om namn och adress på utbetalaren för att snabbt kunna fastställa ett korrekt beräkningsunderlag. Regeringen föreslår därför att uppgiftsskyldigheten utvidgas så att den även gäller uppgift om namn och adress på den som betalar ut pension enligt utländsk lagstiftning och livränta enligt utländsk yrkesskadelag- stiftning. Till den som är född 1937 eller tidigare och som vid utgången av 2002 uppbär folkpension skall garantipensionen betalas ut utan ansö- kan och skall basera sig på de belopp som framgår av taxeringen. Endast i de fall som beskrivs i avsnitt 7.4 eller när en pension tillkommer, upphör eller minskar kan det bli aktuellt att använda andra uppgifter. Regeringen gör därför den bedömningen att samma regler om upp- giftsskyldighet för uppgifter om utländsk socialförsäkringspension bör gälla för personer födda 1937 eller tidigare och som vid utgången av 2002 uppbär folkpension, som gäller avseende uppgifter om tjänstepen- sion för den som är född 1937 eller tidigare dvs. uppgift skall endast lämnas på begäran av försäkringskassan. Detta innebär att den som är född 1937 eller tidigare och som vid ut- gången av 2002 uppbär folkpension i form av ålderspension skall på be- gäran vara skyldig att lämna uppgift till den allmänna försäkringskassan om namn och adress på utbetalaren av pension och livränta enligt ut- ländsk lagstiftning. Den som är född 1937 eller tidigare och som uppbär tjänstepension skall på begäran även lämna den allmänna försäkringskas- san uppgift om tjänstepensionens storlek, utbetalarens namn och adress samt om pensionen är tidsbegränsad. Då det enbart är utländsk pension som är skattepliktig i Sverige som skall samordnas med garantipensionen för dem som är födda 1937 eller tidigare föreslår regeringen att uppgifts- skyldigheten för dessa personer begränsas till att endast omfatta pension som är skattepliktig i Sverige.

7.6

Övriga följdändringar och rättelser

Regeringens förslag : Följdändringar görs i vissa lagar med anledning av reformeringen av pensionssystemen. Därutöver görs rättelser av enklare art i vissa lagar. Utöver de förslag till ändringar som har tagits upp under övriga avsnitt har följdändringar och rättelser i tidigare beslutade ändringar gjorts i ett antal lagar. Respektive följdändring och rättelse kommenteras i författ- ningskommentaren. Förslag till ändringar finns i följande lagar och para- grafer. 52 Prop. 2001/02:119

Lag

Lagrum

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän för-

3 kap. 2 b §

säkring

Lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i

9 kap. 4 §

lagen (1962:381) om allmän försäkring

Lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i

p. 2 i övergångsbestämmel-

lagen (1962:381) om allmän försäkring

serna

Lag om ändring i lagen (1997:297) om försöksverk-

7 §

samhet med samtjänst vid medborgarkontor

Lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i

3 kap. 6 §

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

Lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipen-

3 kap. 2 och 3 §§

sion

Lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevande-

4 kap. 9 §

pension och efterlevandestöd till barn

6 kap. 6 och 19 §§

Lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i

7 kap. 15 §

lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter-

levandestöd till barn

8

Vårdbidrag till särskild förordnad vårdnadshavare

Regeringens förslag : Vårdnadshavare som inte är föräldrar skall lik- ställas med föräldrar när det gäller rätten till vårdbidrag. Skälen för regeringens förslag : Vårdnadshavare som inte är föräldrar men som har vård om ett barn likställs inte med föräldrar i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Det innebär att sär- skilt förordnade vårdnadshavare inte har rätt till vårdbidrag för ett barn som är sjukt, utvecklingsstört eller på annat sätt funktionshindrat på samma sätt som barnets biologiska föräldrar skulle ha haft om de hade haft vårdnaden.

Endast föräldrar och särskilt förordnade vårdnadshavare kan ha vård- naden om ett barn. Vårdnad är ett rättsligt begrepp och med det avses det juridiska ansvaret för barnets person. Det innebär rätten och skyldigheten att sörja för barnets person, att bestämma i frågor som rör barnets per- sonliga angelägenheter och att företräda barnet utåt i sådana samman- hang. Den faktiska vården av ett barn kan överlämnas till en annan per- son utan att någon ändring i vårdnaden behöver ske. Vanligen står barnet under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. Särskilt förordnade vårdnadshavare skall utses t.ex. om båda föräldrarna brister i omsorgen om barnet eller om föräldrarna dör. Särskilt förordnade vårdnadshavare är inte underhållsskyldiga mot barnet. De särskilt förordnade vårdnads- havarna är dock skyldiga att bevaka att barnet får tillfredsställande för- sörjning. De skall bevaka att barnet får de bidrag till sin försörjning som 53 barnet kan ha rätt till, t.ex. underhållsbidrag från föräldrarna och under- Prop. 2001/02:119 hållsstöd från staten. Fram till 1985 reglerades föräldrabegreppet för föräldrapenningför- månerna och vårdbidrag i samma bestämmelse, i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), och var utformat på samma sätt. Det innebar att den som likställdes med förälder när det gällde föräldrapenningförmå- nerna också gjorde det när det gällde vårdbidraget. Enligt då gällande be- stämmelse i AFL likställdes med förälder den som är eller har varit gift med en förälder eller har eller har haft barn med förälder om de stadig- varande bodde tillsammans. År 1985 förändrades bestämmelsen om föräldrabegreppet för föräldra- penningförmånerna. Då beslutades att vårdnadshavare, som inte är för- äldrar men som har den faktiska vården om barnet, ska likställas med föräldrar vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenning. Som skäl för att likställa sådana vårdnadshavare med föräldrar angavs att en sådan vårdnadshavare övertar i stor utsträckning en biologisk förälders skyldigheter och rättigheter gentemot barnet. Han bör därför också ha tillgång till de olika föräldrapenningförmånerna. (prop. 1984/85:78 s.77). Bestämmelsen om föräldrabegreppet för vårdbidrag ändrades inte i detta sammanhang. Enligt regeringens uppfattning har de skäl som an- gavs när föräldrabegreppet för föräldrapenningförmånerna ändrades i hög grad relevans även när det gäller särskilt förordnade vårdnadshavares rätt till vårdbidrag. Regeringen anser mot denna bakgrund att vårdnadshavare som inte är föräldrar men som har vård om ett barn skall likställs med föräldrar när det gäller rätten till vårdbidrag.

9

Vissa frågor om sjukersättning och aktivitetsersättning

9.1

Försäkringsvillkor för sjukersättning och akti- vitetsersättning

Regeringens förslag : Ett förtydligande i lagtexten görs om att en för- utsättning för rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning är att den försäkrade var försäkrad vid försäkringsfallet. Detta krav skall dock inte gälla för försäkrade för vilka försäkringsfallet inträffat före det år de fyllde 18 år. Skälen för regeringens förslag : I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av den svenska socialförsäk- ringen. En person kan vara försäkrad för olika förmåner antingen genom bosättning eller arbete här i landet.

Enligt riksdagens beslut (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) kommer pensionsförmånerna tilläggspension och folkpen- sion i form av förtidspension att upphöra vid utgången av 2002. Från och med den 1 januari 2003 kommer i stället sjukersättning eller aktivitetser- sättning att kunna utges vid långvarig och varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmåga. Dessa förmåner kommer att utgöra en del 54 av sjukförsäkringen och utges som inkomstrelaterad förmån eller garan- Prop. 2001/02:119 tiersättning. Försäkrad för de inkomstrelaterade förmånerna kommer den vara som arbetar i Sverige, och för garantiersättning den som är bosatt här. Ett ytterligare försäkringsmässigt villkor för att kunna erhålla någon av de nya förmånerna är att den försäkrade även var försäkrad vid försäk- ringsfallet (prop. 2000/01:96 s. 75 och 78). Detta villkor har emellertid enligt regeringens bedömning inte getts ett nöjaktigt uttryck i den lagtext det nya regelverket innehåller. För att tydliggöra detta villkor föreslår därför regeringen att 7 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, tillförs en uttrycklig bestämmelse med denna innebörd. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning är enligt 9 kap. AFL i dess lydelse fr.o.m. 2003 beroende av att den försäk- rade kan tillgodoräkna sig minst tre års försäkringstid. Försäkringstid tillgodoräknas en försäkrad dels för tid fr.o.m. det år då han eller hon fyllde 16 år t.o.m. året före försäkringsfallet, dels för tiden därefter t.o.m. det år den försäkrade fyller 64 år. I 7 § nämnda kapitel finns en special- bestämmelse som har till syfte att säkerställa att unga försäkrade för vilka försäkringsfallet inträffat före det år de fyllde 18 år över huvud taget skall kunna tillgodoräkna sig försäkringstid. För dessa skall som försäk- ringstid i princip tillgodoräknas hela tiden fr.o.m. det år då de fyllde 16 år t.o.m. det år då de uppnår 64 års ålder. Villkoret att en försäkrad skall vara försäkrad vid försäkringsfallet innebär enligt regeringens be- dömning en alltför stor begränsning i den möjlighet dessa försäkrade har att tillgodoräkna sig försäkringstid enligt bestämmelsen i 9 kap. 7 § AFL. Regeringen anser därför att detta villkor inte skall gälla för denna kate- gori försäkrade.

9.2

Försäkringstid för 30-delsberäknad folkpension

Regeringens förslag : För en försäkrad som före ikraftträdandet har

folkpension i form av förtidspension i förhållande till det antal år för

vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension skall försäk-

ringstid för garantiersättning beräknas med samma kvotdel av 40 års

försäkringstid som svarar mot den kvotdel av 30 års tillgodoräknade

pensionspoäng som folkpensionen beräknats på.

Skälen för regeringens förslag : Folkpension i form av förtidspension

kan enligt nuvarande bestämmelser i 5 kap. lagen (1962:381) om allmän

försäkring utges antingen i förhållande till det antal år som kan tillgodo-

räknas som bosättningstid i Sverige eller det antal år för vilka tillgodo-

räknats pensionspoäng för tilläggspension. I det förstnämnda fallet utges

folkpensionen med så stor andel av talet 40 som svarar mot det antal år

den försäkrade har varit bosatt här och i det sistnämnda med så stor andel

av talet 30 som svarar mot det antal år för vilka denne tillgodoräknats

pensionspoäng. I samband med ikraftträdandet av bestämmelserna om

sjukersättning den 1 januari 2003 kommer de som uppbär förtidspension

få sin ersättning omvandlad till sjukersättning enligt övergångsbestäm-

melserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän

försäkring. Därvid kommer tilläggspension i form av förtidspension att

55

omvandlas till inkomstrelaterad sjukersättning. Om den på så sätt beräk- Prop. 2001/02:119 nade inkomstrelaterade sjukersättningen är låg eller om rätt till sådan er- sättning inte föreligger utges garantiersättning enligt 9 kap. i nämnda ändringslag som en utfyllnadsförmån. Garantiersättning kan endast utges i förhållande till det antal år som den försäkrade kan tillgodoräknas för- säkringstid. Försäkringstid beräknas i princip på samma sätt som bosätt- ningstid för folkpension vilket alltså bl.a. innebär att den utges med så stor andel av talet 40 som svarar mot det antal år den försäkrade varit bo- satt i Sverige. Detta innebär att andelsberäkningen för folkpension i för- hållande till antalet tillgodoräknade pensionspoängår inte kan överföras till det nya systemet. I det register över folkpensioner som Riksförsäk- ringsverket förfogar över saknas uppgifter om antal bosättningsår för de som har folkpensionen beräknad i förhållande till antal år med pensions- poäng. Uppgifterna finns visserligen tillgängliga i respektive persons pensionsakt men ett framtagande av dessa uppgifter skulle fordra en ma- nuell handläggning av ett mycket stort antal omvandlingsärenden vilket inte är möjligt inom ramen för administrationens resurser. Regeringen anser därför att en schabloniserad metod för beräkning av garantiersätt- ning för de som har 30-delsberäknad folkpension bör införas. För en för- säkrad som före ikraftträdandet har folkpension i form av förtidspension i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension skall enligt denna metod försäkringstid för garantiersätt- ning beräknas med samma kvotdel av 40 års försäkringstid som svarar mot den kvotdel av 30 års tillgodoräknade pensionspoäng som folkpen- sionen beräknats på. Eftersom olikheter mellan den utgivna folkpensio- nen före 2003 och den därefter omvandlade ersättningen kommer att ut- jämnas med ett så kallat justeringsbelopp är förslaget kostnadsneutralt och innebär heller inte någon förändring för de försäkrade.

10

Administration

10.1

Undertecknande av delårsrapport m.m.

Regeringens förslag : De allmänna försäkringskassornas årsredovis-

ning, delårsrapport och underlag till budgetunderlag skall beslutas av

styrelsen.

Delårsrapporten skall undertecknas av ordförande och direktören.

En kopia av försäkringskassornas årsredovisning och delårsrapport

skall lämnas till regeringen.

Skälen för regeringens förslag : I 18 kap. lagen (1962:381) om allmän

försäkring (AFL) finns bestämmelser som reglerar de allmänna försäk-

ringskassornas verksamhet. Försäkringskassorna är inte myndigheter un-

der regeringen. Vid tillkomsten av den lagstiftning som gav 18 kap. AFL

dess nuvarande innehåll uttalades emellertid att verksförordningen

(1995:1322), som tillämpas på myndigheter under regeringen, bör kunna

utgöra förebild för hur de allmänna försäkringskassorna skall styras

(prop. 1997/98:41, s. 68). I verksförordningen anges att styrelsen skall

besluta om myndighetens årsredovisning, delårsrapport och budgetun-

56

derlag (13 § punkten 1). Någon uttrycklig bestämmelse med motsvarande Prop. 2001/02:119 innehåll finns inte i 18 kap. AFL. I förtydligande syfte anser regeringen att en sådan bör införas. I nämnda proposition uttalades även att de allmänna försäkringskas- sornas redovisning bör, mot bakgrund av att de helt finansieras av stat- liga medel och av praktiska skäl, styras enligt samma principer som gäller för statliga myndigheter. Bestämmelserna i förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m., bör därvid utgöra ut- gångspunkt för försäkringskassornas bestämmelser (a. prop. s. 72 f.) Den nu nämnda förordningen har senare efterträtts av förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. En förändring i för- hållande till bestämmelserna i den äldre förordningen är att delårsrap- porten skrivs under endast av myndighetens chef. Regeringen anser att en motsvarande förenkling bör göras beträffande försäkringskassornas del- årsrapport. Mot bakgrund av försäkringskassornas något annorlunda or- ganisation bör dock delårsrapporten skrivas under av styrelsens ordfö- rande och direktören. Regeringen avser vidare att närmare följa utvecklingen i socialförsäk- ringsadministrationen för att tydligare kunna styra verksamheten. Som ett led i detta bör försäkringskassorna, förutom till Riksförsäkringsverket och berörda landsting eller kommuner, lämna en kopia av årsredovisning och delårsrapport till regeringen.

10.2

Projekt mellan försäkringskassa och sjukvårdshuvudman rörande viss medicinsk verksamhet och forskning

Regeringens förslag : Den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer skall tillsammans med sjukvårdshuvudman få bedriva projekt som gäller viss medicinsk verksamhet och därmed samman- hängande forskning i enlighet med vad regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag : Under senare år har antalet långtids- sjukskrivna ökat kraftigt. Bland många andra insatser som behövs för att bryta denna utveckling krävs ytterligare forskning om olika sjukdoms- diagnoser samt att det utvecklas nya metoder för utredning och behand- ling.

Regeringen beslutade den 13 december 2001 att bevilja Västra Göta- lands läns allmänna försäkringskassa och Västra Götalandsregionen ett bidrag på högst 15 miljoner kronor för att bedriva forskning och utvärde- ring m.m. inom ramen för ett institutet för stressmedicin. Denna satsning ingår som en del i det 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet som regeringen presenterade i budgetpropositionen för 2002. Bakgrunden till regeringens beslut är att Västra Götalands läns all- männa försäkringskassa och Västra Götalandsregionen avser att tillsam- mans starta ett institut för stressmedicin. Verksamheten kommer att regleras genom ett samarbetsavtal mellan kassan och regionen och bedri- vas i projektform under fem års tid. 57 Syftet är att bredda forskningen om stress genom att utnyttja unik Prop. 2001/02:119 kompetens i Västsverige. Västra Götalands läns allmänna försäkrings- kassa och Västra Götalandsregionen vill göra kassan och regionen till förebilder genom att ta bättre hand om kassans och regionens egen per- sonal som drabbas av sjuklig stress i arbetslivet. Verksamheten skall be- drivas i tre samverkande delar; forskning, prevention och utred- ning/behandling. I regeringens beslut anges att en förutsättning för att de ifrågavarande medlen skall få användas är att nödvändiga författningsändringar genom- förs som ger Västra Götalands läns allmänna försäkringskassa möjlighet att driva verksamheten. I 18 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring anges uttöm- mande vad försäkringskassorna skall och får utöva för verksamhet. Be- stämmelsen i sin nuvarande lydelse ger enligt regeringens bedömning inte utrymme för försäkringskassan att bedriva den beskrivna verksam- heten. Regeringen föreslår därför att den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer, tillsammans med sjukvårdshuvudman, skall få bedriva projekt rörande viss medicinsk verksamhet och därmed sam- manhängande forskning i enlighet med vad regeringen bestämmer. 11 Ekonomiska konsekvenser Förslagen i denna proposition är till övervägande del marginella juster- ingar utan ekonomiska konsekvenser. I två fall lämnas emellertid förslag som har ekonomiska konsekvenser. Det ena förslaget med ekonomiska konsekvenser är förslaget att ut- vidga möjligheten till eftergift av statens fordran avseende återbetal- ningsskyldighet av underhållsstöd om återbetalningsskyldighet har be- slutats för tid före den dag som faderskapet fastställdes. Detta förslag medför en marginell utgiftsökning av anslaget. Statens utgifter för anslaget beräknas öka med 25 000 kronor år 2002 och därefter med 50 000 kronor per år. Regeringen bedömer att denna begränsade utgiftsökning kommer att rymmas inom nuvarande anslag för underhållsstöd. Även förslaget om att särskild vårdnadshavare skall likställas med för- älder vid bedömning av rätt till vårdbidrag beräknas ge ekonomiska kon- sekvenser. Regeringen gör bedömningen att förslaget medför en ökad belastning på anslaget för vårdbidraget på ca 2 miljoner kronor per år. Halvårseffekten för 2002 beräknas till ca 1 miljon kronor. Regeringens bedömning är att utgiftsökningen ryms inom nuvarande ekonomiska ra- mar. 58

12

Författningskommentarer

Prop. 2001/02:119

12.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

3 kap. 2 b § Paragrafens första stycke innehåller i sin nuvarande lydelse en felaktig hänvisning till 10 § andra stycket. Paragrafen har rättats och hänvisar nu till 10 § tredje stycket. 18 kap. 2 § I paragrafen, som reglerar vad de allmänna försäkringskassorna skall och får bedriva för verksamhet, har gjorts ett tillägg i syfte att göra det möj- ligt för den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer att be- driva viss projektverksamhet tillsammans med en sjukvårdshuvudman. Den verksamhet som avses har närmare beskrivits i avsnitt 10.2. Tilläg- get innehåller även ett bemyndigande för regeringen att närmare be- stämma vad som skall gälla för den aktuella verksamheten. Härutöver har en redaktionell ändring av paragrafen gjorts. 9 a § Paragrafen är ny och innebär en motsvarande reglering som den som återfinns i 13 § 1 verksförordningen (1995:1322). Införandet av en ut- trycklig bestämmelse om att försäkringskassans styrelse skall besluta om årsredovisning, delårsrapport och sådant underlag till budgetunderlag som anges i 22 § bör närmast ses som en regelvårdande åtgärd. 20 § Ändringen innebär att en kopia av försäkringskassans årsredovisning skall lämnas även till regeringen i samband med överlämnandet av denna till Riksförsäkringsverket. Förslaget har motiverats i avsnitt 10.1. 21 § I syfte att förenkla förfarandet med underskrift av delårsrapport har para- grafen ändrats så att det skall räcka med att denna skrivs under av styrel- sens ordförande och direktören, i stället för som nu av samtliga styrelse- ledamöter och direktören. Förenklingen har gjorts efter mönster av vad som enligt 8 kap. 1 § tredje stycket förordningen (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag gäller för myndigheter som lyder omedelbart under regeringen.

12.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

7 kap.

1 §

Tillägget i paragrafens första stycke innebär ett förtydligande av att en

förutsättning för rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning är att den

59

försäkrade var försäkrad när försäkringsfallet inträffade (jmf prop. Prop. 2001/02:119 2000/01:96, s. 75 f. och s 78 f.). 9 kap. 4 § I paragrafen, som innehåller särregler för tillgodoräknande av försäk- ringstid för försäkrade som beviljats uppehållstillstånd i Sverige enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen, görs en rättelse. Enligt de nu upphävda bestämmelserna i 5 kap. 6 § AFL skulle bl.a. tid under vilken en person, före tidpunkten för bosättning här i landet enligt bestämmelserna i 2 kap. socialförsäkringslagen, oavbrutet har vistats i Sverige efter att ha ansökt om uppehållstillstånd tillgodoräknas som bosättningstid. Sådan tid tillgo- doräknas enligt de fr.o.m. 2003 gällande reglerna i 3 § 2 som försäk- ringstid. Även sådan tid skall, liksom tidigare, beaktas vid beräkning av hur stor andel av bosättningstiden i hemlandet som skall tillgodoräknas som försäkringstid. Den försäkrade skall således anses ha varit bosatt här även under den tid som han eller hon före tidpunkten för bosättning en- ligt bestämmelserna i 2 kap. socialförsäkringslagen oavbrutet har vistats i Sverige efter att ha ansökt om uppehållstillstånd. Detta är i överens- stämmelse med nuvarande tillämpning av motsvarande bestämmelser i 5 kap. 7 § AFL. 7 § Denna paragraf anvisar en särskild metod att beräkna försäkringstid för den vars försäkringsfall inträffat före det år han eller hon fyllde 18 år. Syftet med bestämmelsen är att unga människor som redan innan de uppnått den ålder då de kan tillgodoräkna sig försäkringstid drabbats av en skada eller sjukdom som medför långvarig eller varaktig arbetsoför- måga inte skall hamna utanför det ekonomiska skydd som försäkringen ger. Av de skäl som redovisats i avsnitt 9 undantas genom lagändringen denna grupp från det allmänna kravet i 7 kap. 1 § på att vara försäkrad vid försäkringsfallet för rätt till, i första hand, aktivitetsersättning. Punkten 8 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna Paragrafen har tillförts ett tredje stycke som innehåller en metod för att möjliggöra beräkning av sjukersättning i form av garantiersättning för den som vid ikraftträdandet av lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring har förtidspension i form av folkpen- sion i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng. Motiven till ändringen har redovisats i avsnitt 9.2. 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Förtidspension och sjukbidrag skall vid årsskiftet 2002/2003 omvandlas

till sjukersättning oavsett den försäkrades ålder. I punkten 5 i övergångs-

bestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring anges den grundläggande principen för denna om-

vandling. Förtidspension eller sjukbidrag som en försäkrad hade rätt att

uppbära för december 2002 och som han eller hon alltjämt i januari 2003

60

skulle haft rätt att uppbära om äldre bestämmelser fortfarande hade till- Prop. 2001/02:119 lämpats, skall vid ikraftträdandet omvandlas till motsvarande grad av hel sjukersättning respektive hel tidsbegränsad sjukersättning (prop. 2000:01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspen- sion). Sjukersättning kan alltså övergångsvis betalas ut till försäkrade som enligt de nya reglerna skulle varit berättigade till aktivitetsersätt- ning. Enligt 16 kap. 10 § första stycket AFL skall en samordning ske mellan aktivitetsersättning i form av garantiersättning och efterlevande- stöd till barn, i de fall den försäkrade har rätt till båda förmånerna, på så- dant sätt att endast den största av förmånerna betalas ut. (prop. 2001/02:84 Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension). Vad som sägs om aktivitetsersättning i 16 kap. 10 § första stycket skall också gälla sådan sjukersättning i form av ga- rantiersättning som utges enligt punkten 5 i ovan nämnda övergångsbe- stämmelser till AFL. Detta anges i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till rubricerade lag.

12.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag.

3 § Ändringen innebär att det är den sökandes sak att visa att hushållsge- menskap inte föreligger, när han eller hon är gift eller lever tillsammans med någon utan att vara gift med denne.

12.5

Förslaget till lag om ändring i lagen 1996:1030 om underhållsstöd.

25 § Förslaget innebär en ändring av vilket taxeringsbeslut som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalningsskyldighet avseende underhålls- stöd. Den bidragsskyldiges inkomst skall beräknas med utgångspunkt från det taxeringsbeslut som fattats närmast före februari månad det år återbetalningsskyldigheten avser. 35 § Ändringen innebär att en far kan medges eftergift av statens fordran för utbetalt underhållsstöd för tid före den dag då faderskapet fastställdes, dock endast om det finns synnerliga skäl. Ändringen har behandlats under avsnitt 4.1. 37 § Paragrafen har ändrats endast i sin hänvisning till 10 §. 61 12.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:297) om Prop. 2001/02:119 försöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkontor 7 § Ändringarna i paragrafen är följdändringar med anledning av att be- stämmelser om bostadstillägg och hustrutillägg enligt övergångsbestäm- melser fr.o.m. 2003 finns i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pen- sionärer m.fl. respektive lagen (1998:708) om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension.

12.7

Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

Upphävandet av 8 kap. 25 § är en följd av att reglerna om särskilt grund- avdrag i inkomstskattelagen (1999:1229) upphör att gälla fr.o.m. den 1 januari 2003.

12.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

1 kap. 5 b § I paragrafen har det på ett tydligare sätt angivits mellan vilka två år för- ändringen av det allmänna prisläget skall mätas och som det framräknade värdet skall omräknas med. Denna förändring mäts mellan det tredje och andra året före det år balanstalet avser. Någon ändring i sak är inte av- sedd. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (2001:222) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. I ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen har det i klargörande syfte angivits att det underlag som ligger till grund för beräkningen av balanstal skall göras med utgångspunkt från den avgiftsnivå och det av- giftsunderlag som gäller från och med år 2003. Beräkningen skall således basera sig på de förhållanden som råder från och med det året och för därefter kommande år.

12.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

3 kap. 6 § I paragrafen görs en rättelse. Som framgår av kommentaren till ändringen i paragrafen i propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96 s. 199) innebär den samord- ningsregel som återges i denna paragraf att pensionsgrundande belopp av 62 sjuk- eller aktivitetsersättning tillgodoräknas endast i den utsträckning Prop. 2001/02:119 det överstiger livräntan efter samordningen.

12.10

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift

9 § I paragrafen har en följdändring gjorts. Denna ändring är gjord på grund av att de medel som Premiepensionsmyndigheten förvaltar tillfälligt från och med den 1 juli 2002 placeras på annat sätt än som skedde tidigare, se 8 kap. 1 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (lydelse SFS 2002:50).

12.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

3 kap. 2 § Ändringen är en följd av att det i kapitlet införts en ny 1 § (prop. 1999/2000:127 Garantipension för personer födda år 1937 eller tidigare) och att den tidigare 1 § numera benämns 1 a §. 3 § I paragrafen görs en ändring på motsvarande sätt som ändringen i 9 kap. 4 § AFL (Se kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen [2001:489] om ändring i lagen [1962:381] om allmän försäkring).

12.12

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

6 kap. 5 § I bestämmelserna i första stycket införs att den som uppbär utländsk so- cialförsäkringspension skall, förutom att lämna uppgift om den pensio- nens storlek, även lämna uppgift om utbetalarens namn och adress. Upp- giftsskyldigheten utvidgas också till att omfatta livränta enligt utländsk lagstiftning om yrkesskadeförsäkring eftersom sådana uppgifter behövs för beräkning av garantipension.

Andra stycket ändras på så sätt att den som är född 1937 eller tidigare efter begäran av försäkringskassan är skyldig att lämna uppgift om ut- ländsk socialförsäkringsförmån och utländsk yrkesskadelivränta. Upp- giftsskyldigheten begränsas dock, beträffande utländska socialförsäk- ringspensioner, till att gälla endast skattepliktiga sådana förmåner. 63

12.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:767) om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

2 kap. 6 § Eftersom garantipension i vissa fall också kan betalas ut till personer som är bosatta utomlands och tjänstepensionen därmed inte ingår i taxeringen görs ett tillägg i paragrafens andra stycke . Av detta framgår att även tjänstepension enligt 5 § 5 och 7 lagen (1991:586) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta skall ingå i underlaget om skattskyldighet fö- religger för sådan pension kalenderåret två år före det år garantipensio- nen avser. Sådan pension skall ingå i underlaget även om den pensions- berättigade enligt dubbelbeskattningsavtal inte betalar skatt i Sverige för pensionen. Beträffande tjänstepensioner som därefter tillkommer görs ett förtydligande som innebär att beräkningsunderlaget skall justeras om dessa pensioner är sådana som avses i första och andra meningarna. I ett nytt fjärde stycke anges att för ålders-, efterlevande- och förtids- pension enligt utländsk lagstiftning enligt 4 § 4 skall gälla vad som sägs i andra och tredje styckena i tillämpliga delar. Detta innebär att sådana ut- ländska socialförsäkringspensioner endast skall ingå i underlaget om pensionsmottagaren är skattskyldig för dem i Sverige. De särskilda reg- lerna om att för den som vid omläggningen 2003 uppbär folkpension i form av ålderspension, utländska pensioner som den pensionsberättigade uppbär före utgången av år 2002 inte skall ingå i beräkningsunderlaget, om den pensionsberättigade då inte var skattskyldig för ifrågavarande pension i Sverige kan upphävas.(Punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen [2000:798] om ändring i lagen [1998:702] om garantipension, se lagförslag 2.12.) 6 kap. 6 § Ändringen innebär att den som är född 1937 eller tidigare och som upp- bär tjänstepension, förutom att på begäran lämna uppgift om tjänstepen- sionens storlek, även skall lämna uppgift om utbetalarens namn och adress samt om pensionen är tidsbegränsad. Uppgiftsskyldigheten be- gränsas dock, beträffande utländska tjänstepensioner, till att endast gälla skattepliktiga sådana pensioner. Punkten 7 i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension Övergångsbestämmelsen ändras på så sätt att förutom tjänstepension skall även utländsk socialförsäkringspension för år 2003 ingå i beräk- ningsunderlaget för den som är född 1936 med ett belopp som motsvarar den årliga pensionen beräknad efter den pension som avser december 2001, i stället för oktober 2002. Motsvarande beräkning skall göras för den som är född 1937 men med utgångspunkt i tjänstepensionen och den utländska pensionen för den månad då den pensionsberättigade fyller 65 år. Om ifrågavarande pensioner inte utges vid de tidpunkter som an- ges ovan skall beräkningen ske med utgångspunkt i beloppet den första månaden sådan pension utges. Prop. 2001/02:119 64

12.14

Förslaget till lag om ändring i lagen(1998:703) om

Prop. 2001/02:119

handikappersättning och vårdbidrag

4 § Ändringen innebär att en vårdnadshavare som inte är förälder men som har vård om ett barn skall likställas med en förälder när det gäller rätten till vårdbidrag.

12.15

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Det särskilda grundavdraget för folkpensionärer avskaffas fr.o.m. den 1 januari 2003. Konsekvensändringar görs med anledning härav i 1 kap. 5 och 9 §§ och 63 kap. 1 och 2 §§. Av samma anledning upphävs 63 kap. 610 §§ och rubrikerna närmast före 63 kap. 2, 3 och 6 §§ utgår. De bestämmelser som gäller fr.o.m. den 1 januari 2003 är även till- lämpliga på retroaktiva pensionsutbetalningar som hänför sig till tid före år 2003.

12.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

4 kap. 9 § Ändringarna i paragrafen är en följd av att 2 kap. lagen (1998:702) om garantipension fr.o.m. 2003 benämns 3 kap. och att det i samma kapitel införts en ny 1 §. Den tidigare 1 § benämns från samma tidpunkt 1 a § (prop. 1999/2000:127 Garantipension för personer födda år 1937 eller tidigare). 6 kap. 6 § Ändringen i andra stycket är en rättelse, som innebär att s.k. sjömansår inte får tillgodoräknas vid bedömning av rätten till och beräkningen av änkepension till kvinnor som är födda 1945 eller senare. För dessa änkor tas endast hänsyn till de år med pensionspoäng och storleken av dessa som mannen har tjänat in t.o.m. år 1989. 19 § Ändringarna i paragrafen är en följd av att 2 kap. lagen (1998:702) om garantipension fr.o.m. 2003 benämns 3 kap. och att det i samma kapitel införts en ny 1 §. Den tidigare 1 § benämns från samma tidpunkt 1 a § (prop. 1999/2000:127 Garantipension för personer födda år 1937 eller tidigare). 65 12.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om Prop. 2001/02:119 ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 7 kap. 15 § Förtidspension och sjukbidrag skall vid årsskiftet 2002/2003 omvandlas till sjukersättning oavsett den försäkrades ålder. Ett barn som blir berätti- gat till efterlevandestöd till barn kan därför också vara berättigat till sjuk- ersättning i form av garantiersättning. I paragrafens första stycke görs därför en tillägg för att sådan ersättning inte skall kunna utges samtidigt som efterlevandestöd till barn utges.

12.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter.

7 § I paragrafen har en följdändring gjorts. Denna ändring är gjord på grund av att de medel som Premiepensionsmyndigheten förvaltar tillfälligt från och med den 1 juli 2002 placeras på annat sätt än som skedde tidigare, se 8 kap. 1 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (lydelse SFS 2002:50).

12.19

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

12 § Paragrafen innehåller bestämmelser om hur den bidragsgrundande in- komsten skall beräknas. I första stycket 3 anges nu att överskott i in- komstslaget kapital skall beräknas enligt 14 § för året före det år då an- sökan om bostadstillägg görs i stället för året före det år ansökan om bo- stadstillägget avser. Eftersom bostadstillägg ofta kommer att beviljas för ett år i taget och detta år i allmänhet inte sammanfaller med kalenderår innebär ändringen att det är de senast kända uppgifterna per den 31 december som skall vara utgångspunkten för beräkningen och att dessa uppgifter således kan ligga till grund för bostadstillägg som avser del av två kalenderår. Om ansökan görs strax före ett årsskifte och avser bostadstillägg fr.o.m. exempelvis januari eller februari nästa år bör en ny ansökan infordras efter årsskiftet om det finns anledning anta att förmö- genhetsförhållandena ändrats så att de påverkar bostadstilläggets storlek mer än marginellt. 16 § I denna paragraf görs en motsvarande ändring som i 12 §. Se kommenta- ren till den paragrafen. 66 12.20 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:000) om Prop. 2001/02:119 ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 9 § Ändringen i andra stycket är ett förtydligande och innebär att när hem- mavarande barns andel av bostadskostnaden skall medräknas skall denna ingå i den totala bostadskostnaden innan den hälftendelas mellan makar. I ett nytt tredje stycke införs bestämmelser om samordning av bostads- tillägg till pensionärer m.fl. och bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Bestämmelsen innebär att bostadstillägg inte utges för bostadskostnad till den del bostadskostnaden motsvaras av preliminärt bostadsbidrag. Motsvarande bestämmelser finns i 4 a § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer som upphör att gälla vid utgången av 2002.

12.21

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter

2 och 4 §§ Ändringarna i paragraferna är en följd av att 2 kap. 6 § upphör att gälla fr.o.m. den 1 januari 2003. 6 § Paragrafen skall upphöra att gälla fr.o.m. den 1 januari 2003. Upphävan- det av paragrafen är en följd av att de särskilda skattereglerna för folk- pensionärer upphävs från samma tidpunkt. 67

Socialdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 mars 2002 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande:[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Prop. 2001/02:119 68

Rättsdatablad

Prop. 2001/02:119

Författningsrubrik

Bestämmelser som

Celexnummer för

inför, ändrar, upp-

bakomliggande EG-

häver eller upprepar

regler

ett normgivnings-

bemyndigande

Lag om ändring i lagen

3 kap. 2 b § och 18 kap.

(1962:381) om allmän

2 §

försäkring

69