Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

 12

.

Förslag till statsbudget för 1998

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 7

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529)

 om allmänna barnbidrag 7

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om

 förlängt barnbidrag 9

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring 10

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:507)

om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i

kommunalskattelagen (1928:370) 13

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1350)

om ändring i lagen (1996:1030) om underhålls-

stöd 16

3 A Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17

3.1 Omfattning/ändamål 17

3.2 Resultatbedömning och slutsatser 18

3.3 Anslag 19

A 1. Allmänna barnbidrag 19

A 2. Föräldraförsäkring 20

A 3. Underhållsstöd 22

A 4. Bidrag till kostnader för internationella

adoptioner 24

A 5. Barnpensioner 25

A 6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn 25

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet

med vad regeringen förordar under avsnitt 3.1,

2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1947:529) om allmänna barnbidrag,

3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1986:378) om förlängt barnbidrag,

4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1997:507) om ändring i lagen (1996:1331) om

ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen

(1996:1350) om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd,

7. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer

och barn enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Allmänna barnbidrag

ramanslag

17 018 000

A 2. Föräldraförsäkring

ramanslag

14 759 000

A 3. Underhållsstöd

ramanslag

2 125 661

A 4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner

ramanslag

24 000

A 5. Barnpensioner

ramanslag

291 000

A 6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn

ramanslag

1 595 900

Summa

35 813 561

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i lagen (1947:529)

om allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) om allmänna

barnbidrag1

dels att punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1494) om

ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla,

dels att 1 och 11 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 2 a, 2 b och 4 a §§, av

följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

1 §2

För barn, som är svensk

medborgare och bosatt i riket, skall

av allmänna medel såsom bidrag till

barnets uppehälle och uppfostran

lämnas allmänt barnbidrag med

7 680 kronor om året i enlighet med

vad nedan närmare stadgas.

För barn, som är svensk

medborgare och bosatt i riket, skall

av allmänna medel såsom bidrag till

barnets uppehälle och uppfostran

lämnas allmänt barnbidrag med

9 000 kronor om året i enlighet med

vad nedan närmare stadgas.

Allmänt barnbidrag skall också lämnas för här i riket bosatt barn, som

inte är svensk medborgare, om barnet eller någon av föräldrarna sedan minst

sex månader vistas i riket. Detta gäller dock inte för tid då dagersättning

enligt 17 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. lämnas till

barnet.

Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses vara bosatt här, om

utlandsvistelsen är avsedd att vara längst sex månader. Medföljande barn till

den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för

arbetsgivarens räkning, skall under utsändningstiden anses bosatta i Sverige.

Medföljande barn till en person, som i annat fall är anställd i utlandet av

svenska kyrkan, ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett

sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriver

biståndsverksamhet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsen

är avsedd att vara längst tre år.

2 a § Flerbarnstillägg lämnas om

någon uppbär allmänt barnbidrag

för tre eller flera barn. Vid

tillämpning av denna paragraf

beaktas inte barn som avses i 4 §

tredje stycket eller 7 §.

Flerbarnstillägg lämnas med

1. 2 400 kronor om året för det

tredje barnet,

2. 7 200 kronor om året för det

fjärde barnet,

3. 9 000 kronor om året för det

femte barnet och varje ytterligare

barn.

Vid beräkningen av flerbarns-

tillägget skall de barn för vilka

någon uppbär allmänt barnbidrag

räknas samman med de barn för

vilka någon annan uppbär allmänt

barnbidrag om dessa

barnbidragsmottagare

stadigvarande sammanbor och är

eller har varit gifta med varandra

eller har eller har haft barn

gemensamt.

Den som önskar uppbära

flerbarnstillägg med stöd av tredje

stycket skall anmäla detta till den

allmänna försäkringskassan.

Om inte annat föreskrivs skall

bestämmelserna om allmänt

barnbidrag i denna lag eller i andra

lagar eller författningar tillämpas på

flerbarnstillägg.

2 b § Med de barn som

berättigar till flerbarnstillägg enligt

2 a § skall jämställas barn som fyllt

16 år, men i övrigt uppfyller kraven

för barnbidrag enligt denna lag, och

som bedriver studier som ger rätt

till förlängt barnbidrag enligt lagen

(1986:378) om förlängt barnbidrag

eller studiehjälp enligt 3 kap.

studiestödslagen (1973:349).

Som barn enligt första stycket

räknas studerande från och med det

kvartal under vilket barnet börjar

studera och längst till och med det

andra kvartalet det år under vilket

den studerande fyller 20 år. Den

studerande skall stadigvarande

sammanbo med den bidragssökande

för att berättiga till flerbarnstillägg.

Studerande som deltar i

undervisning som omfattar kortare

tid än åtta veckor eller

deltidsundervisning inräknas inte i

barnantalet. Detsamma gäller

studerande som är gifta.

Den som önskar uppbära

flerbarnstillägg med stöd av

bestämmelserna i denna paragraf

skall anmäla detta till den allmänna

försäkringskassan.

4 a § Rätten att uppbära

flerbarnstillägget tillkommer den

som uppbär allmänt barnbidrag för

de barn som flerbarnstillägget

avser. Om barnbidrag har slutat

utges för alla de barn som

flerbarnstillägget avser, tillkommer

rätten att uppbära flerbarnstillägget

barnens vårdnadshavare. Om alla

barn som berättigar till flerbarns-

tillägget är myndiga, eller om

barnen saknar vårdnadshavare,

tillkommer rätten den eller de

föräldrar som barnen stadigvarande

sammanbor med.

Skulle enligt första stycket två

personer kunna uppbära fler-

barnstillägget, betalas detta till

kvinnan eller, om de gör anmälan

härom, till mannen.

11 §3

Barnbidrag utbetalas månadsvis

genom Riksförsäkringsverket. Det

månadsbelopp som skall utbetalas i

barnbidrag avrundas till närmast

högre hela krontal. Regeringen

meddelar närmare föreskrifter om

sättet och tiden för utbetalningen.

Barnbidrag utbetalas månadsvis

genom Riksförsäkringsverket. Det

månadsbelopp som skall utbetalas i

barnbidrag eller flerbarnstillägg

avrundas till närmast högre hela

krontal. Regeringen meddelar

närmare föreskrifter om sättet och

tiden för utbetalningen.

Har barnbidrag ej utbetalats före utgången av året näst efter det, till vilket

bidraget hänför sig, föreligger ej längre rätt till bidraget, såvida ej den

bidragsberättigade inom nämnda tid hos allmän försäkringskassa gjort

gällande rätt till bidraget.

Har barnbidraget ej lyfts före utgången av året näst efter det, under vilket

bidraget förfallit till betalning, skall bidraget vara förverkat.

Bestämmelsen i 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring om

förordnande till dess slutligt beslut kan fattas gäller även i ärenden enligt

denna lag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.2 Förslag till lag om

ändring i lagen (1986:378)

om förlängt barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

1 §1

En elev i grundskolan har rätt till

förlängt barnbidrag av allmänna

medel med 640 kronor i månaden

från och med kvartalet efter det

under vilket eleven fyllt 16 år.

Detsamma gäller elever som deltar i

motsvarande utbildning i

sameskolan, en riksinternatskola

eller en sådan fristående skola som

avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen

(1985:1100).

En elev i grundskolan har rätt till

förlängt barnbidrag av allmänna

medel med 750 kronor i månaden

från och med kvartalet efter det

under vilket eleven fyllt 16 år.

Detsamma gäller elever som deltar i

motsvarande utbildning i

sameskolan, en riksinternatskola

eller en sådan fristående skola som

avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen

(1985:1100).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.3 Förslag till lag om

ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10 § samt 9 kap. 4 och 5 §§ lagen

(1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

4 kap.

10 §2

En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård

av ett barn, som inte har fyllt tolv år, om föräldern behöver avstå från

förvärvsarbete i samband med

1. sjukdom eller smitta hos barnet,

2. sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare,

3. besök i samhällets förebyggande barnhälsovård,

4. vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder

besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under

förutsättning att sistnämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig

föräldrapenning.

För vård av ett barn vars

levnadsålder understiger 240 dagar

utges tillfällig föräldrapenning enligt

första stycket endast om tillsynen av

barnet är stadigvarande ordnad eller

om barnet vårdas på sjukhus. För

vård av ett barn som är äldre än

som nyss sagts utges tillfällig

föräldrapenning enligt första stycket

inte för tid under vilken annars

föräldrapenning skulle ha uppburits;

undantag gäller dock om barnet

vårdas på sjukhus.

För vård av ett barn vars

levnadsålder understiger 240 dagar

utges tillfällig föräldrapenning enligt

första stycket endast om tillsynen av

barnet är stadigvarande ordnad eller

om barnet vårdas på sjukhus. För

vård av ett barn som är äldre än

som nyss sagts utges tillfällig

föräldrapenning enligt första stycket

inte för tid under vilken annars

föräldrapenning skulle ha uppburits;

undantag gäller dock om barnet

vårdas på sjukhus. Med vård på

sjukhus jämställs tillfällig vård i

övergångsboende för barn som

omfattas av 1 § lagen (1993:387)

om stöd och service till vissa

funktionshindrade.

En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och

service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning

från

barnets födelse till dess att det fyller sexton år även när föräldern avstår

från

förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller

besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar

(kontaktdagar).

Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från

förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid

förlossningen, biträda i hemmet eller vårda barn. Motsvarande gäller i

tillämpliga delar för en fader vid adoption av barn, om barnet inte fyllt tio

år. Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera

det.

9 kap.

4 §3

Försäkrad förälder har för vård

av barn som inte fyllt sexton år rätt

till vårdbidrag om barnet på

grund av sjukdom, psykisk

utvecklingsstörning eller annat

handikapp under minst sex månader

är i behov av särskild tillsyn eller

vård. Vid bedömningen av rätt till

vårdbidrag skall även beaktas

sådana merkostnader som

uppkommer på grund av barnets

sjukdom eller handikapp. Vårdar

föräldern flera handikappade barn

som inte fyllt sexton år grundas

bedömningen av rätten till

vårdbidrag på det sammanlagda

behovet av tillsyn och vård samt

merkostnadernas omfattning.

Vårdbidrag utges allt efter

tillsyns- och vårdbehovets

omfattning och merkostnadernas

storlek såsom hel, tre fjärdedels,

halv eller en fjärdedels förmån. Hel

förmån utgör, utom i fall som avses

i fjärde stycket, 250 procent av

basbeloppet och partiell förmån

tillämplig andel därav.

Av vårdbidraget kan en viss

angiven del bestämmas som

ersättning för merkostnader. Denna

ersättning bestäms till följande

procent av basbeloppet:

18 % om merkostnaderna uppgår

till 18 men inte 36 % av

basbeloppet;

36 % om merkostnaderna uppgår

till 36 men inte 53 %;

53 % om merkostnaderna uppgår

till 53 men inte 69 %;

69 % om merkostnaderna uppgår

till 69 % eller däröver.

En försäkrad förälder har rätt till

vårdbidrag för barn som inte

fyllt sexton år om

a) barnet på grund av sjukdom,

utvecklingsstörning eller annat

funktionshinder är i behov av

särskild tillsyn eller vård under

minst sex månader, eller

b) det på grund av barnets

sjukdom eller funktionshinder

uppkommer merkostnader.

Har föräldern flera

funktionshindrade barn som inte

fyllt sexton år grundas bedömningen

av rätten till vårdbidrag på det

sammanlagda behovet av tillsyn och

vård samt merkostnadernas

omfattning.

Vårdbidrag utges allt efter

tillsyns- och vårdbehovets

omfattning och merkostnadernas

storlek såsom hel, tre fjärdedels,

halv eller en fjärdedels förmån. Hel

förmån utgör, utom i fall som avses

i fjärde stycket, 250 procent av

basbeloppet och partiell förmån

tillämplig andel därav. Vårdbidrag

som utges med beaktande enbart av

merkostnader får bestämmas till

62,5 procent av basbeloppet om

merkostnaderna uppgår till minst

detta belopp eller till 36 procent av

basbeloppet om merkostnaderna

uppgår till minst detta belopp

Av vårdbidrag som utges med

beaktande av såväl tillsyns- och

vårdbehovets omfattning som

merkostnadernas storlek kan en viss

angiven del bestämmas som

ersättning för merkostnader. Denna

ersättning bestäms till följande

procent av basbeloppet:

18 % om merkostnaderna uppgår

till 18 men inte 36 % av

basbeloppet;

36 % om merkostnaderna uppgår

till 36 men inte 53 %;

53 % om merkostnaderna uppgår

till 53 men inte 69 %;

69 % om merkostnaderna uppgår

till 69 % eller däröver.

Om behovet av särskild tillsyn och vård för ett barn grundar rätt till hel

förmån utan att merkostnader beaktas och merkostnaderna uppgår till minst

18 procent av basbeloppet, skall beloppet av hel förmån enligt andra stycket

höjas med merkostnadsersättning som, allt efter merkostnadernas storlek,

bestäms till 18, 36, 53 eller 69 procent av basbeloppet med tillämpning av

tredje stycket.

Vårdbidraget kan begränsas till viss tid. Behovet av bidrag skall

omprövas minst vart annat år, om det inte finns skäl för omprövning med

längre mellanrum.

Om föräldern tillfälligt är förhindrad att vårda barnet utgår vårdbidrag

under sådant avbrott som varar högst sex månader. Föreligger särskilda skäl

kan vårdbidrag utgå även under ett avbrott som varar ytterligare högst sex

månader.

5 §4

Vid tillämpning av 2 och 3 §§ skall såsom blind anses den vars

synförmåga, sedan ljusbrytningsfel rättats, är så nedsatt att han saknar

ledsyn. Såsom gravt hörselskadad anses den som med hörapparat saknar

möjlighet eller har stora svårigheter att uppfatta tal.

Vårdas någon på institution som

tillhör eller till vars drift utgår

bidrag från staten, kommun eller

landstingskommun, utges inte

handikappersättning eller vårdbidrag

om vården kan beräknas pågå minst

sex månader. Detsamma gäller om

han vårdas utanför institutionen

genom dess försorg eller i annat fall

vårdas utanför institution och staten,

kommun eller landstingskommun är

huvudman för vården.

Om någon som avses i andra

stycket tillfälligt inte vårdas genom

huvudmannens försorg utges

ersättning för sådan tid om denna

uppgår till minst tio dagar per

kvartal eller till minst tio dagar i

följd. Skall i sådant fall ersättning

utges för del av kalendermånad,

utgår ersättningen för varje dag med

en trettiondel av månadsbeloppet

och avrundas till närmaste hela

krontal.

Vårdas någon på institution som

tillhör eller till vars drift utgår

bidrag från staten, kommun eller

landsting, utges handikappersättning

eller vårdbidrag endast om vården

kan beräknas pågå högst sex

månader. Detsamma gäller om han

eller hon vårdas utanför

institutionen genom dess försorg

eller i annat fall vårdas utanför

institution och staten, kommun eller

landsting är huvudman för vården.

Om den beräknade vårdtiden är

längre än sex månader och en

förälder i betydande omfattning

regelbundet behöver vara

närvarande på institutionen som en

del i behandlingen av barnet, kan

vårdbidrag utges för svårt sjukt barn

under högst tolv månader.

Om någon som vårdas på

institution som avses i andra stycket

utan att vara berättigad till

handikappersättning eller

vårdbidrag, tillfälligt inte vårdas

genom huvudmannens försorg utges

ersättning för sådan tid om denna

uppgår till minst tio dagar per

kvartal eller till minst tio dagar i

följd. Skall i sådant fall ersättning

utges för del av kalendermånad,

utgår ersättningen för varje dag

med en trettiondel av

månadsbeloppet och avrundas till

närmaste hela krontal.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2.4 Förslag till lag om

ändring i lagen (1997:507)

om ändring i lagen

(1996:1331) om ändring i

kommunalskattelagen

(1928:370)

Härigenom föreskrivs att 19 § kommunalskattelagen (1928:370) i

paragrafens lydelse enligt lagen (1997:507) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

19 §

Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:

vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvats

genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva;

vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdade

premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid

vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst 100

kronor;

ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om

allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke

ersättningen grundas på förvärvsinkomst eller utgör föräldrapenning, så ock

sådan ersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgått

annorledes än på grund av sjukförsäkring, som nyss sagts, till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller i fall

som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän om icke ersättningen grundas

på förvärvsinkomst, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall

tillfallit någon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med

tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension

eller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1

eller

2 mom., så ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller

annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkring och

avser förlorad inkomst av skattepliktig natur;

belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen

utgått på grund av kapitalförsäkring, samt belopp som arbetsgivare utan att

försäkring har tecknats för anställdas räkning betalar ut och som motsvarar

ersättning på grund av grupplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligt

överstiger vad som utgår för befattningshavare i statens tjänst;

försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom, dock

att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad än

privatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle

ha influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts,

hade varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet och dels i den mån

ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill

omkostnad för näringsverksamhet;

ersättning för förlust eller skada på egendom vid fartygs förolyckande

som redare utger till sådan arbetstagare som avses i punkt 1 av

anvisningarna till 49 §;

vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av

annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller

olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som

utgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund av

skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat;

ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke

ersättningen grundas på förvärvsinkomst;

periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke

utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller

punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet

belopp;

stipendier för mottagarens utbildning;

stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgår periodiskt

och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för

utgivarens räkning;

studiestöd enligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349),

internatbidrag, studielån och resekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap.

samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig

myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i

arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda,

och äger i följd härav de bidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader

som avsetts skola bestridas med bidrag av förevarande slag;

introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om

introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar;

allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpension enligt lagen

om allmän försäkring till den del pensionen för varje månad den avser inte

överstiger en tolftedel av fyrtio procent eller, vid pension efter båda

föräldrarna, åttio procent, av basbeloppet den månad pensionen avser samt

sådan i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring angiven livränta i

form av efterlevandelivränta till barn enligt lagen (1954:243) om

yrkesskadeförsäkring eller enligt annan i nämnda lagrum angiven författning

till den del livräntan föranlett minskning av sådan del av barnpension som

inte är skattepliktig;

kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av

statsmedel;

handikappersättning enligt 9 kap.

2 och 3 §§ lagen om allmän

försäkring, sådan del av vårdbidrag

enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma

lag som utgör ersättning för

merkostnader, ersättning för

merutgifter för resor enligt 3 kap. 7

a § samma lag, särskilt

pensionstillägg enligt lagen

(1990:773) om särskilt

pensionstillägg till folkpension för

långvarig vård av sjukt eller

handikappat barn samt

hemsjukvårdsbidrag och

hemvårdsbidrag, som utges av

kommunala eller

landstingskommunala medel till den

vårdbehövande;

handikappersättning enligt 9 kap.

2 och 3 §§ lagen om allmän

försäkring, vårdbidrag eller sådan

del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4

och 4 a §§ samma lag som utgör

ersättning för merkostnader,

ersättning för merutgifter för resor

enligt 3 kap. 7 a § samma lag,

särskilt pensionstillägg enligt lagen

(1990:773) om särskilt

pensionstillägg till folkpension för

långvarig vård av sjukt eller

handikappat barn samt

hemsjukvårdsbidrag och

hemvårdsbidrag, som utges av

kommunala eller

landstingskommunala medel till den

vårdbehövande;

assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning och

ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans enligt lagen (1993:387)

om stöd och service till vissa funktionshindrade;

bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer;

kommunalt bostadstillägg till handikappade;

bostadsbidrag som avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag och lagen

(1993:737) om bostadsbidrag;

bidrag enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska

barn;

bidrag enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med

barn;

ersättning som lämnas av kom-

munen enligt lagen (1997:000) om

kommuners ansvar för ungdomar

mellan 20 och 24 år;

ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel

till den som utan att det skett yrkesmässigt inställt sig inför domstol

eller

annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller

ersättning för tidsspillan;

förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller

kostnadsersättning för sådan resa till den del förmånen eller ersättningen

avser resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-

länderna och, såvitt gäller ersättningen, till den del den inte överstiger

faktiska resekostnader och vid körning med egen bil inte överstiger det

avdrag som medges för kostnader för resor med egen bil enligt den schablon

som anges i punkt 4 av anvisningarna till 33 §;

hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller

egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som

begått brott;

sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk;

tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och som

utgår i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, om vinsten

avser minnesföremål eller värdet inte överstiger 0,03 basbelopp avrundat till

närmaste hundratal kronor;

sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från

personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid

första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen;

gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del

stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka

avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen;

intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som

den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår

inte överstiger 5 000 kronor och inte kan hänföras till näringsverksamhet

som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån;

ränta enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 5 kap. 13

§ lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 40 § lagen

(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 33 § tullagen

(1994:1550) eller 19 kap. 2 och 12 14 §§ skattebetalningslagen (1997:483);

ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 3 och 4 lagen (1990:325)

om självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om

sådan ränta för den skattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte

uppgår till 500 kronor;

ränta enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag;

vad som utgör utgående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200).

Om mervärdesskatt ändå har räknats med vid inkomstredovisningen anses

skatten, om den betalats till staten, som en sådan speciell skatt för vilken

avdrag medges vid inkomsttaxeringen enligt denna lag. Till följd av detta

utgör belopp som har fallit bort, och för vilket avdrag medgetts vid

inkomsttaxeringen, skattepliktig intäkt vid inkomsttaxeringen.

Beträffande ersättning som utfaller på grund av avtalsgruppsjukförsäkring

gäller särskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av

anvisningarna till 22 §.

 (Se

vidare

anvisningarna)

2.5 Förslag till lag om

ändring i lagen (1996:1350)

om ändring i lagen

(1996:1030) om

underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd i

paragrafens lydelse enligt lagen (1996:1350) om ändring i nämnda lag samt

övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1350) om ändring i lagen

(1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse.

26 §

Till beloppen enligt 25 § skall

läggas

1. studiemedel i form av studie-

bidrag,

2. en procent av den del av den

bidragsskyldiges skattepliktiga

förmögenhet som överstiger

800 000 kronor.

Till beloppen enligt 25 § skall

läggas

1. studiemedel i form av studie-

bidrag,

2. en procent av den del av den

bidragsskyldiges skattepliktiga

förmögenhet som överstiger

900 000 kronor.

Det sålunda framräknade beloppet skall minskas med 24 000 kronor och

utgör därefter den inkomst som skall ligga till grund för beräkningen av

återbetalningsskyldigheten.

Denna lag träder i kraft den

1 januari 1998. Äldre föreskrifter

gäller dock fortfarande i fråga om

inkomster som hänför sig till tid

före utgången av år 1997.

Denna lag träder i kraft den

1 januari 1998. Äldre föreskrifter i

26 § första stycket gäller dock

fortfarande i fråga om skattepliktig

förmögenhet som hänför sig till tid

före 1996 och inkomster som hänför

sig till tid före 1998.

3 A Ekonomisk trygghet för familjer

och barn

Syftet med stöden under utgiftsområdet är att utjämna

levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn och

att stödja föräldrarnas möjlighet att kombinera

föräldraskap och förvärvsarbete. Genom att höja

ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till 80 %, höja

barnbidragen till 750 kronor per månad och förbättra

flerbarnstilläggen fr.o.m. den 1 januari 1998, stärks

barnfamiljernas ekonomiska situation.

3.1 Omfattning/ändamål

För att underlätta för barnfamiljerna har samhället

byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en

ekonomisk grundtrygghet under den period de har en

stor försörjningsbörda. Genom de olika stödens

utformning omfördelas resurser över livscykeln och

mellan familjer med och utan barn. Det ekonomiska

familjestödet är också utformat så att det tillgodoser ett

antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och

hos föräldrar till funktionshindrade barn.

Stödet i utgiftsområdet utgörs av allmänna

barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskaps-

penning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för

internationella adoptioner, folkpension i form av

barnpension och vårdbidrag till funktionshindrade barn.

Statens utgifter inom området beräknas uppgå till 35,8

miljarder kronor år 1998. Statens övriga ekonomiska

stöd till barnfamiljer är bostadsbidragen som återfinns i

utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande och studiebidragen som återfinns i

utgiftsområde 15 Studiestöd. I sammanhanget kan

noteras att ATP i form av barnpension finansieras vid

sidan av statsbudgeten.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

UTGIFTS-

PROGNOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNA

T

1999

BERÄKN

AT

2000

A1. Allmänna barnbidrag

23 018

14 577

14 488

17 018

17 047

17

047

A2 .Föräldraförsäkring

23 321

14 209

13 594

14 759

15 282

15

818

A3. Underhållsstöd1

5 006

3 371

3 000

2 126

2 046

1 968

A4. Bidrag till kostnader för internationella

adoptioner

31

20

24

24

24

24

A5. Barnpensioner

427

288

287

291

299

308

A6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn

2 214

1 496

1 555

1 596

1 633

1 672

Totalt för utgiftsområde 12

54 017

33 961

32 948

35 814

36 331

36 837

1. Tidigare anslagen A 4 Bidragsförskott och A 5 Särskilt bidrag för vissa

adoptivbarn.

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

 Antalet födda barn har minskat. Osäkerheten om det

framtida barnafödandets omfattning är betydande.

 De budgeterade beloppen för år 1997 är högre än

det prognostiserade utfallet.

Större förändringar

 Ett nytt stöd underhållsstöd som ersätter

bidragsförskott har införts den 1 februari 1997.

 Förmånsnivåerna inom föräldraförsäkringen höjs

1998 till 80 % av den förmånsgrundande inkomsten.

Mål inom utgiftsområdet:

 Att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med

och utan barn,

 Att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera

förvärvsarbete med föräldraskap,

 Att särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barnfamiljer

i utsatta situationer.

Prioriteringar för år 1998

 Att förbättra det ekonomiska stödet till barnfamiljer,

 Att fortsätta analysen av olika barnfamiljers

levnadsförhållanden.

3.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Centrala delar av den svenska familjepolitiken är

utformade för att stödja föräldrarnas möjligheter att

förvärvsarbeta. Föräldraförsäkringen skall ge

förvärvsarbetande föräldrar möjlighet att vara lediga

från arbetet i situationer när barnen behöver dem samt

bidra till att öka pappornas omvårdnad om sina barn.

Utgifterna för de familjeekonomiska stöden styrs av en

mängd olika faktorer varav den demografiska

utvecklingen och den allmänna pris- och

löneutvecklingen har störst betydelse. När det gäller den

demografiska utvecklingen kan noteras att antalet födda

barn minskat kraftigt i förhållande till åren kring 1990-

talets början. Under de senaste 50 åren har det inte fötts

så få barn i Sverige som idag och den summerade

fruktsamheten har aldrig tidigare varit så låg som den

förväntas bli under år 1997. Med summerad

fruktsamhet menas det antal barn som kvinnor skulle få

i genomsnitt om ett enskilt års fruktsamhet skulle gälla i

framtiden.

Regeringen har i flera studier analyserat barnens

situation i det svenska samhället. Rapporten Barn

idag (Ds 1996:57) publicerades i september 1996 och

under våren 1997 har den tidigare studien följts upp och

publicerats i rapporten Barnens bästa - vår framtid . I

rapporterna framkommer att barnen i Sverige till

övervägande del lever under goda förhållanden. De

generella stödsystemen för barn och barnfamiljer har till

viss del genomgått vissa försämringar, men trots detta

går det i flertalet fall att upprätthålla en bra kvalitet i

basverksamheterna.

Tjänstebeskattningsutredningen har avgett ett

betänkande (SOU 1997:17) Skatter, tjänster och

sysselsättning. Utredningen föreslår på

föräldraförsäkringens område att det skall bli möjligt att

överlåta den tillfälliga föräldrapenningen som ges vid

vård av sjukt barn till ett företag eller kommun.

Förslaget har remissbehandlats. Regeringen avser att

under hösten 1997 göra en fördjupad analys av

förslagets konsekvenser.

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har i en revisionsrapport

(1997:24) konstaterat att effektiviteten i

barnbidragssystemet är hög. De tre, av RRV

identifierade huvudmålen, nås på ett tillfredsställande

sätt samtidigt som läckagen av statliga medel är små.

Måluppfyllelsen är hög när det gäller intentionerna

som avser barnfamiljers försörjningsförmåga samt

barnets behov av resurser. Omkring 93 000 hushåll

kommer tack vare barnbidragen att slippa leva under

socialbidragsnormen.

Måluppfyllelsen är också hög beträffande de

socialpolitiska ambitionerna bakom systemet för

utgivande av allmänna barnbidrag. RRV har tagit del av

preliminära resultat från Riksförsäkringsverkets.

(RFV), kontrollsatsning när det gäller förekomsten av

felaktiga utbetalningar.

Undersökningen indikerar att läckaget i systemet är

begränsat

Måluppfyllelsen är vidare hög vad avser de

fördelningspolitiska ambitionerna. Sammanfattningsvis

konstaterar RRV att det finns indikationer på att

måluppfyllelsen vad gäller de tre fördelningspolitiska

målen fördelning mellan barnlösa och barnfamiljer,

mellan hög och låginkomsttagare och över livscykeln

är hög. Ett antal tänkbara läckagemöjligheter finns. De

är dock av sådan karaktär och/eller har sådan

omfattning att de inte märkbart negativt torde påverka

den goda måluppfyllelsen.

RRV har i en effektivitetsrevision även granskat

föräldraförsäkringen (1997:7). RRV konstaterar att

effektiviteten i föräldraförsäkringen är förhållandevis

hög och att föräldraförsäkringen i huvudsak uppfyller de

i systemet uppsatta målen nämligen kort- och långsiktig

försörjningsförmåga, jämställdhet mellan män och

kvinnor och barnets möjlighet till kontakt med båda

föräldrarna. RRV anser dock att det finns skäl för

förändringar som kan leda till ännu högre

måluppfyllelse, i första hand genom förenkling av

föräldraförsäkringen. Dessutom anser RRV att ett antal

frågor ytterligare bör analyseras rörande samband

mellan långvariga föräldraledigheter och risk för

arbetslöshet samt uttag av ersättningsdagar på dagar

som normalt är arbetsfria.

De viktigaste statliga insatserna inom

utgiftsområdet

Ett nytt stöd underhållsstöd som ersätter det

tidigare systemet för bidragsförskott, förlängt

bidragsförskott och särskilt bidrag för vissa

adoptivbarn, infördes den 1 februari 1997.

Belastningen på anslaget förväntas bli högre än vad

som tidigare beräknats. Överskridandet förklaras

bl.a. av att indrivningsärenden från

Kronofogdemyndigheten (KFM) inte redovisats fullt

ut eftersom rutinerna mellan KFM, Riksskatteverket

och RFV för denna överföring inte påbörjades förrän

i maj månad. Vidare bedömer RFV att antalet

bidragsskyldiga som har beviljats anstånd kommer

att öka ytterligare.

Den 1 januari 1997 infördes en ytterligare

förmånsnivå inom föräldraförsäkringen i form av tre

fjärdedels förmån.

Riksdagen har vidare beslutat i enlighet med

regeringens förslag att höja förmånsnivån till 80 % av

den sjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. år 1998

(prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr.

1996/97:273). Ändringen innebär att ersättningsnivån

höjs för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och

havandeskapspenning. Höjningen av ersättningsnivån

finansieras bl.a. av förändringar i beräkningen av den

sjukpenningrundande inkomsten, vilken även har

beaktats i prognosen. Regeringen har för avsikt att

senare under hösten 1997 återkomma till riksdagen med

förslag avseende sjukpenninggrundande inkomst, vilket

har effekt på föräldraförsäkringen.

Regeringen lägger i denna proposition fram förslag

om att barnbidraget skall höjas samt vissa regel-

ändringar för flerbarnstillägg. Därutöver görs vissa

följdändringar i bostadsbidragssystemet under

utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande. Vidare föreslås vissa regeländringar

avseende rätten till vårdbidrag vid sjukhusvistelse,

merkostnadsersättning samt att tillfällig föräldrapenning

skall kunna utges i vissa fall vid övergångsboende.

Slutsatser

Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska

ramen utgått från att de i denna proposition föreslagna

reformerna genomförs inom utgiftsområdet. I

beräkningarna har även beaktats att ersättningsnivåerna

avses höjas till 80 % i föräldraförsäkringen och

havandeskapspenningen fr.o.m. år 1998. Vidare har

också hänsyn tagits till att den sjukpenninggrundande

inkomsten fr.o.m. år 1998 kan komma att beräknas

enligt nya regler, något som även påverkar

ersättningarna inom föräldraförsäkringen.

3.3 Anslag

A 1. Allmänna barnbidrag

1995/96

Utgift

23 018

214

1

Därav

1996

14 577

075

1997

Anslag

14 654

000

Utgifts

-

progno

s

14 488

000

1998

Förslag

17 018

000

1999

Beräkna

t

17 047

000

2000

Beräkna

t

17 047

000

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstillägg och

förlängt barnbidrag. De faktorer som styr utgifterna för

de allmänna barnbidragen är huvudsakligen bidragets

nivå, antalet födda barn och nettomigrationen. Antalet

familjer med tre eller flera barn påverkar kostnaderna

för flerbarnstillägg.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96

visar ett underskridande på 313,8 miljoner kronor (18

månader) och därav 56,8 miljoner kronor för år 1996.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår visar på ett fortsatt underskridande med 166

miljoner kronor. Underskridandet förklaras av att

antalet födda barn och invandringen under åren 1995

och 1996 har blivit lägre än vad tidigare

befolkningsprognoser visat.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Allmänna barnbidrag lämnas år 1997 till ca 1 miljon

hushåll med 1 760 000 barn. Antalet familjer som fick

flerbarnstillägg var under mars 1997 ca 186 500 vilket

är en minskning från föregående år med ca 13 500.

Minskningen är en följd av att det inte har beviljats nya

flerbarnstillägg efter den 1 januari 1996. Antalet barn,

med förlängt barnbidrag varierar kraftigt över året och

är som högst, drygt 30 000 barn, under årets andra

kvartal.

Slutsatser

Regeringen uppskattar medelsbehovet till allmänna

barnbidrag till 17 018 miljoner kronor. Beräkningarna

utgår från bidragsbeloppet 9 000 kronor per barn och år

enligt förslaget nedan samt att antalet barn i genomsnitt

under året är 1 759 000. Vidare har en miljon kronor

beräknats för tilläggsbelopp vid familjeförmåner (EU-

regler). Mot bakgrund av ovanstående föreslår

regeringen att 17 018 000 000 kronor anvisas under

anslaget A 1. Allmänna barnbidrag för år 1998. För

åren 1999 och 2000 beräknas anslagsnivån till

17 047 000 000 respektive 17 047 000 000 kronor.

Förslag till vissa regeländringar

Regeringens förslag:

Barnbidraget skall den 1 januari 1998 höjas med 1 320

kronor per barn och år. Från samma tidpunkt lämnas

flerbarnstillägg med 2 400 kronor om året för det tredje

barnet, 7 200 kronor om året för det fjärde barnet och

9 000 kronor om året för det femte barnet och varje

ytterligare barn.

Skälen för regeringens förslag: Efter att ha avslutat en

framgångsrik budgetsanering gör regeringen

bedömningen att det nu finns utrymme för att genom en

höjning av barnbidraget förstärka det ekonomiska

stödet till barnfamiljerna. Regeringen föreslår därför att

barnbidrag och förlängt barnbidrag, som utges till barn

i grundskolan och vissa andra skolor, fr.o.m. den 1

januari 1998 skall höjas till 750 kronor per barn och

månad. Motsvarande höjning föreslås också gälla för

studiebidrag som utges till studerande i gymnasieskolan

(se utgiftsområde 15 Studiestöd).

Som framgår av den fördelningspolitiska analys av

saneringsprogrammet som redovisas i bilaga 7 till

finansplanen, har effekterna av budgetsaneringen träffat

flerbarnsfamiljerna något hårdare än andra familjetyper.

Regeringen föreslår därför att flerbarnstilläggen

förbättras fr.o.m. den 1 januari 1998. Flerbarnstillägg

skall lämnas med 200 kronor per månad för det tredje

barnet, 600 kronor per månad för det fjärde barnet och

750 kronor per månad för det femte barnet och därefter

följande barn. Förslaget innebär att de familjer som av

olika skäl, t.ex. ett barns studieavbrott, fått sänkt

flerbarnstillägg efter den 1 januari 1996 har möjlighet

att på nytt söka bidraget. Förslaget innebär också att

flerbarnsfamiljer som har fått barn under åren 1996 och

1997 kommer att omfattas av de nya reglerna.

Utgiftsökningen för höjningen av barnbidrag och

förlängt barnbidrag och de nya reglerna för

flerbarnstillägg beräknas till ca 2,6 miljarder kronor.

A 2. Föräldraförsäkring

1995/96

Utgift

23 321

263

1

Därav

1996

14 209

556

1997

Anslag

16 192

000

Utgifts

-

progno

s

13 594

000

1998

Förslag

14 759

000

1999

Beräkna

t

15 282

000

2000

Beräkna

t

15 818

000

1. Beloppen anges i tusental kr

Föräldraförsäkringen syftar till att göra det möjligt för

föräldrar att vara hemma i samband med barns födelse

eller adoption med föräldrapenning samt med tillfällig

föräldrapenning när barnet är sjukt.

Havandeskapspenningen ger i vissa fall gravida kvinnor

som inte kan fortsätta att förvärvsarbeta möjlighet till

ledighet och vila.

Fr.o.m. den 1 januari 1998 höjs ersättningen från 75

% till 80 % av den förmånsgrundande inkomsten (prop.

1996/97:63, bet. 1996/97 SfU12, rskr. 1996/97:273)

för samtliga förmåner inom föräldraförsäkringen och

havandeskapspenningen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

UTGIFTER PER

KALENDERÅR (MKR)

1995

1996

19971

Föräldrapenning

14

562

11

338

10 702

Tillfällig

föräldrapenning

3 158

2 611

2 628

Havandeskapspennin

g

284

260

264

Totalt

18 004

14 209

13 594

1. Prognos

Föräldrapenning utbetalades under år 1995 för totalt 47

miljoner dagar. För år 1996 utbetalades föräldrapenning

för totalt 42 miljoner dagar. För år 1997 beräknas

antalet till ca 40 miljoner dagar.

Den faktor som främst påverkat

kostnadsutvecklingen och uttaget av föräldrapenning

utgörs av antalet födda barn under ett år. Födelsetalet

har sjunkit från 124 000 barn per år vid 1990-talets

början till beräknade antal födda barn för år 1997 om

91 000. Detta har kraftigt minskat antalet ersatta dagar.

Föräldrapenningdagarna kan tas ut till dess barnet

fyllt åtta år. Den s.k. pappa- och mammamånaden

infördes 1995. Effekterna av denna kan inte redovisas

fullt ut förrän tidigast år 2003, eftersom

föräldrapenningdagar kan tas ut fram till dess barnet

fyllt åtta år eller avslutat första skolåret. Uppgifter från

RFV pekar dock på att andelen pappor som tar ut

pappaledighet under barnets första år har fortsatt att

öka. Pappornas totala andel av de utbetalade

nettodagarna med föräldrapenning var 9,6 % under år

1995 och 10,6 % under år 1996.

Av diagrammet ovan framgår uttagsmönstret av

föräldrapenningdagarna fördelade efter barnets ålder i

månader, fördelat mellan kvinnor och män år 1996. Av

de 10,6 % av föräldrapenningdagarna som papporna tog

ut under år 1996, togs 68 % av dagarna ut t.o.m. barnet

var 18 månader.

Tillfällig föräldrapenning utbetalades för totalt ca 6

miljoner dagar år 1995 och antalet ersatta dagar

beräknas bli ca 5,2 miljoner dagar år 1997. Uttaget av

tillfällig föräldrapenning har sjunkit årligen fr.o.m. år

1991. Detta kan troligen förklaras av den sänkta

kompensationsnivån, begränsningarna i möjligheten att

byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning,

de låga födelsetalen och slopade kontaktdagar. Även

den ökade arbetslösheten kan ha påverkat utvecklingen.

Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig

föräldrapenning för vård av barn som togs ut under år

1995 utgjorde männens andel 31,6 %.

Under år 1995 tog 79 % av de nyblivna papporna i

genomsnitt ut 9,7 dagar av de tio dagar med tillfällig

föräldrapenning som enbart utges till pappan i samband

med barnets födelse.

Havandeskapspenning utbetalades år 1995 för ca

873 000 dagar. Under år 1997 beräknas antalet dagar

med havandeskapspenning till ca 800 000. Utnyttjandet

av havandskapspenning har minskat sedan år 1990.

Slutsatser

Föräldrapenningdagarna som utges i samband med

barns födelse utgör omkring 80 % av kostnaderna inom

föräldraförsäkringen. Därmed har förändringar av

regler och kompensationsnivåer för föräldrapenning

samt utvecklingen av födelsetalet en avgörande effekt på

den sammanlagda utgiften för hela försäkringen.

Riksdagen har beslutat att höja ersättningsnivån till

80 % av den förmånsgrundande inkomsten (prop.

1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). I

denna proposition föreslås vissa regeländringar av den

tillfällig föräldrapenningen i samband med vård i

övergångsboende. Vidare avser regeringen senare under

hösten 1997 återkomma till riksdagen med förslag om

ändring av reglerna för beräkning av den

sjukpenninggrundande inkomsten, som även ligger till

grund för beräkning av föräldrapenningförmåner.

Effekterna av dessa förändringar har beaktats avseende

resursbehovet under budgetåret 1998 enligt förslaget

nedan.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

14 759 000 000 kronor anvisas under anslaget A 2.

Föräldraförsäkring för år 1998. För åren 1999 och 2000

beräknas anslaget till 15 282 000 000 kronor respektive

15 818 000 000 kronor.

Förslag till vissa regeländringar

Tillfällig föräldrapenning vid övergångsboende

Riksförsäkringsverket (RFV) har med anledning av ett

regeringsuppdrag redovisat ett förslag till ändring i

reglerna för rätt till tillfällig föräldrapenning (RFV

ANSER 1995:11).

Vissa ändringar av reglerna för rätt till vårdbidrag

för funktionshindrade barn presenteras också i

rapporten. Förslag i den delen redogörs för under

avsnitt A 6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn.

Regeländringarna föreslås finansieras inom

utgiftsområdet.

Regeringens förslag:

Övergångsboende jämställs med sjukhus i fråga om rätt

till tillfällig föräldrapenning.

Riksförsäkringsverkets förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Förslagen i rapporten har

remissbehandlats och en remissammanställning finns

tillgänglig på Socialdepartementet (S95/4366/F).

Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig.

Socialstyrelsen, Svenska kommunförbundet,

Landstingsförbundet, Synskadades riksförbund,

Sveriges dövas riksförbund, De handikappades

riksförbund och Handikappförbundens samarbetsorgan.

Därutöver har yttrande från Svenska Diabetesförbundet

inkommit. Samtliga instanser som inkommit med

yttrande har tillstyrkt.

Skälen för regeringens förslag: Tillfällig

föräldrapenning för ett barn som är yngre än 240 dagar

kan endast utges när barnet vårdas på sjukhus eller om

tillsynen av barnet är stadigvarande ordnat inom

barnomsorg. Tillfällig föräldrapenning kan utges för

vård av sjukt barn under 120 dagar per barn och år.

Landstinget i Stockholms län bedriver inom

omsorgsnämndens regi ett övergångsboende i en s.k.

mellanvårdsform för barn med stora medicinska

omvårdnadsbehov och som torde omfattas av

personkretsen enligt lag om stöd och service till vissa

funktionshindrade (LSS). Enligt uppgift finns över-

gångsboende på planeringsstadium på några andra

platser i landet. Föräldrarna till de spädbarn som vårdas

på övergångsboende kan med dagens regler inte få

tillfällig föräldrapenning.

Övergångsboendet är en mellanform i vårdkedjan

huvudsakligen för spädbarn som behöver skrivas ut från

sjukhus men ännu inte kan komma hem. Vistelsen

syftar till att förbereda barn och föräldrar för att barnet

skall kunna bo hemma. När alternativet

övergångsboende inte finns, vårdas dessa barn på

sjukhus och föräldrarna har därmed rätt till tillfällig

föräldrapenning för samma barn och tid. Rätten till

tillfällig föräldrapenning i dessa fall är således beroende

av i vilken vårdform barnet vårdas. Mot denna

bakgrund föreslås att tillfällig vård i övergångsboende

jämställs med sjukhusvistelse och att föräldrarna därmed

ges rätt att ta ut tillfällig föräldrapenning.

Utgiftsökningen av denna regeländring uppskattas av

RFV till ca 600 000 kronor, vilken finansieras inom

utgiftsområdet.

Förslaget att medge tillfällig föräldrapenning vid

vård i övergångsboende föranleder ändringar i 4 kap.

10 § AFL.

A 3. Underhållsstöd

1995/96

1

Utgift

5 006

048

2

Därav

1996

3 370

827

1997

Anslag

2 411

450

Utgifts

-

progno

s

3 000

000

1998

Förslag

2 125

661

1999

Beräkna

t

2 045

860

2000

Beräkna

t

1 968

000

1. Tidigare anslagen A 4. Bidragsförskott och A 5. Särskilt bidrag för

vissa adoptivbarn.

2. Beloppen anges i tusental kr

Riksdagen beslutade i enlighet med proposition

(1995/96:208) Underhållsstöd till barn till särlevande

föräldrar, m.m. att ett nytt bidrag, underhållsstöd,

fr.o.m. den 1 februari 1997 skall ersätta det tidigare

bidragsförskottssystemet (inkl. förlängt

bidragsförskott) och det särskilda bidraget till vissa

adoptivbarn. Syftet med det nya systemet är att

uppnå en bättre kostnadskontroll och att så långt

möjligt eliminera de negativa verkningar som den

tidigare samordningen mellan reglerna för

underhållsbidrag och bidragsförskott innebar. De nya

reglerna om underhållsstöd har utformats så att det

tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna

som har det ekonomiska ansvaret för sina barn.

Samtidigt garanterar samhället barn till särlevande

föräldrar en viss ekonomisk standard. För det

underhållsstöd som lämnas till barnet skall den

förälder som inte bor tillsammans med barnet vara

återbetalningsskyldig gentemot staten enligt en

schabloniserad procentmetod.

Återbetalningsskyldigheten skall omprövas årligen

och fastställas utifrån senast tillgängliga taxering

efter ett grundavdrag på årsinkomsten med 24 000

kronor.

Utgiftsutvecklingen för det föreslagna

underhållsstödet är beroende av en mängd faktorer. De

viktigaste är de återbetalningsskyldigas

inkomstutveckling, den återbetalningsskyldiges totala

antal barn och antalet separationer. Styrande för

utgiftsutvecklingen är vidare underhållsstödets nivå,

storleken på de procentsatser som bestämmer

återbetalningsskyldigheten samt storleken på det

grundavdrag på inkomsten som får göras innan

återbetalningsskyldigheten beräknas.

En jämförelse mellan budget och utfall för

bidragsförskott år 1995/96 visar på ett underskridande

på 28,6 miljoner kronor. Prognosen för anslags-

belastningen för det nya underhållsstödet under

innevarande budgetår visar på ett överskridande av

anslaget med 588,6 miljoner kronor.

Riksförsäkringsverket (RFV) påtalar att det inte är

möjligt att få en klar bild av anslagsbelastningen förrän

man kan se hur stor andel av anståndsbeloppen som

kommer att betalas in och vilka ränteintäkter de ger, hur

kravverksamheten i såväl det gamla som i det nya

systemet fungerar och i vilken omfattning det sker

beteendeförändringar i utnyttjandet av systemet. Det

beräknade överskridandet har föranlett regeringen att

föreslå riksdagen att för innevarande år på

tilläggsbudget anvisa ytterligare medel.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

I regleringsbrevet för budgetåret 1997 gav regeringen

RFV i uppdrag att bl.a. utvärdera genomförandet av de

nya reglerna om underhållsstöd. RFV har i en

delrapport i augusti 1997 redovisat genomförandet av

uppdraget till Socialdepartementet. RFV har i sin

utvärdering, utöver vad som gäller själva

genomförandet, också redovisat viss information om

hur det nya systemet har utfallit för de berörda.

Inledningsvis konstaterar RFV att rutinerna för det

nya underhållsstödet, vid tidpunkten för

sammanställningen av rapporten, ännu inte har kommit

igång fullt ut. Alla beslut om återbetalningsskyldighet

hade inte tagits varför redovisningen måste ses som

högst preliminär. Trots att beräkningsunderlagen

fortfarande är osäkra, bl.a. beroende på att andelen

anstånd och effekterna av dessa inte kunnat beräknas

och att betalningarna från kronofogdemyndigheten ännu

inte har stabiliserats, har en justering av prognosen för

kostnaderna för underhållsstöd gjorts. RFV beräknar

prognosen för år 1997 till 3 000 miljoner kronor, vilket

innebär ett anslagsöverskridande med 589 miljoner

kronor.

Enligt RFV bör de nya reglerna om automatisk

överföring av krav till kronofogdemyndigheten innebära

att inbetalningarna ökar på sikt. RFV pekar också på att

vissa betalningsskyldiga har betalt av sina skulder från

bidragsförskottssystemet.

Bidragsskyldiga

I juni 1997 fanns totalt 226 575 bidragsskyldiga. Bland

dessa hade 23 854 endast skuld (inget löpande ärende).

Totalt 187 251 personer, varav ca 22 300 kvinnor, hade

fastställda återbetalningsbelopp enligt lagen om

underhållsstöd och 15 432 var utlandsärenden, dvs.

ärenden där det debiterats ett underhållsbidrag till en

person som bor i utlandet. Bland de

återbetalningsskyldiga med ett fastställt

återbetalningsbelopp var 16 064 utfyllnadsärenden, dvs.

endast mellanskillnaden mellan vad den bidragsskyldige

betalar direkt till boförälderna och fullt underhållsstöd,

betalas ut till boföräldern.

Drygt 60 % av de bidragsskyldiga har endast ett barn

de betalar underhållsstöd för. Endast 11 % har betalat

för tre eller flera barn. Drygt 20 % av de

bidragsskyldiga tjänade mindre än 100 000 kronor och

en tredjedel tjänade mer än 200 000 kronor under år

1995. RFV konstaterar ett mönster där de som har flera

barn som de betalar underhållsstöd för, ofta har lägre

årsinkomst. Exempelvis tjänade drygt 10 % av de som

har ett barn som de är underhållsskyldiga för mindre än

50 000 kronor under år 1995.

Boföräldrar

I januari 1997 var antalet vårdnadshavare i

bidragsförskottssystemet 219 044 (boföräldrar i

underhållsstödssystemet). I maj var det 227 340 och i

juni 214 828. Anledningen till att antalet har minskat är

att antalet barn med förlängt underhållsstöd har minskat

på grund av att skolåret avslutats. Av boföräldrarna är

drygt 85 % kvinnor. Anmärkningsvärt är dock att för

boföräldrar under 20 år var andelen män 50 % och för

de över 60 år var männens andel 69 %. Nära 75 % av

boföräldrarna är mellan 30 och 50 år.

Barn

Antalet barn med bidragsförskott var vid årets ingång

330 199 och i maj hade 331 046 barn underhållsstöd.

RFV konstaterar att de nya reglerna inte verkar

medföra att fler barn omfattas av underhållsstödet. I

juni hade antalet minskat till 319 203 vilket, som

tidigare nämnts, hänger samman med att skolåret slutat.

Växelvis boende

Regler om att ekonomiskt stöd utges vid växelvis

boende fanns inte i det gamla systemet. Växelvis

boende kan föreligga i de fall ett barn i stor utsträckning

bor hos båda föräldrarna. Någon

återbetalningsskyldighet fastställs inte i dessa fall, utan

utbetalning av underhållsstödet minskas med det belopp

som skulle ha återbetalats av den förälder som inte är

boförälder om återbetalningsskyldighet fastställts. RFV

rekommenderar att vistelsen skall räknas som umgänge

om barnet bor som mest en tredjedel av tiden (10 dagar

per månad) hos den bidragsskyldige. Bor barnet mer än

en tredjedel men mindre än hälften av tiden hos den

bidragsskyldige bör, förutom den faktiska vistelsetiden,

även andra faktorer vägas in, t.ex. hur barnets boende

är ordnat och hur barnets försörjning har fördelats

mellan föräldrarna.

Mellan april och maj ökade antalet barn med

växelvis boende med 68 %, från 1 585 till 2 661 barn.

Trots att det totala antalet barn i systemet därefter har

minskat kraftigt mellan maj och juni har antalet barn

med växelvis boende under samma period ökat med

ytterligare 25 % till totalt 3 322 barn.

Jämförelse mellan de bidragsskyldigas

månadsdebitering för bidragsförskott och för

underhållsstöd

Totalt har drygt 25 % av de bidragsskyldiga fått en

minskad månadsdebitering med det nya systemet.

Knappt 10 % har en oförändrad debitering och

följaktligen har runt 65 % fått en ökad debitering. Av

dessa hade knappt 19 % fått en ökning på mer än 1 000

kronor i månaden.

Månadsdebitering

Det debiterade återbetalningsbeloppet ligger för över

hälften av samtliga bidragsskyldiga mellan 500 och

1 500 kronor per månad. Drygt 82 % av de

bidragsskyldiga kvinnorna betalar under 1 000 kronor i

månaden. Motsvarande andel för männen är 53 %.

Knappt 1 % av kvinnorna och drygt 7 % av männen

betalar över 2 000 kronor i månaden. Det finns flera

förklaringar till denna skillnad. Ca 35 % av männen har

endast ett barn och de är återbetalningsskyldiga för detta

barn med 10 % av inkomsten. Motsvarande andel bland

kvinnorna är 19 %. Ju fler barn en bidragsskyldig har

ju lägre blir återbetalningsbeloppet per barn. En annan

förklaring är att bland männen har en högre andel två

barn eller fler som de är återbetalningsskyldiga för.

Vidare har en högre andel av männen höga inkomster

och därmed höga månadsdebiteringar. Knappt 4 % av

de bidragsskyldiga kvinnorna och drygt 15 % av

männen tjänade mer än 250 000 kronor år 1995.

Medianinkomsten var för bidragsskyldiga män 178 595

kronor och för bidragsskyldiga kvinnor 144 375 kronor.

Anstånd

I juni 1997 hade 14 975 av de bidragsskyldiga beviljats

anstånd med betalningarna. För män var andelen drygt

8 % och för kvinnor drygt 11 %. Anståndsbeloppen

uppgick under samma månad totalt till 13,7 miljoner

kronor vilket motsvarar drygt 8 % av den totala

debiteringen i juni. RFV konstaterar att det fortlöpande

kommer in ett stort antal ansökningar om anstånd varför

andelen förväntas öka under året. T.o.m. juni månad

hade det totalt inkommit 34 356 ansökningar.

Slutsatser

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

2 125 661 000 kronor anvisas under anslaget

A 3.Underhållsstöd för år 1998. För åren 1999 och

2000 beräknas anslaget till 2 045 860 000 kronor

respektive 1 968 000 000 kronor. Vidare föreslår

regeringen följande regelförändring.

Förslag till vissa regeländringar

Regeringens förslag:

Beloppsgränsen över vilken den bidragsskyldiges

skattepliktiga förmögenhet skall påverka

återbetalningsbeloppet höjs till 900 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Riksförsäkringverket

har framfört att med anledning av att fribeloppet för

uttag av förmögenhetsskatt höjts till 900 000 kronor bör

motsvarande höjning göras i bestämmelsen i 26 § lagen

om underhållsstöd om när förmögenhet skall påverka

beräkning av återbetalningsbeloppets storlek.

A 4. Bidrag till kostnader för

internationella adoptioner

1995/96

Utgift

31 455

1

Därav

1996

20 476

1997

Anslag

24 000

Utgifts

-

progno

s

24 000

1998

Förslag

24 000

1999

Beräkna

t

24 000

2000

Beräkna

t

24 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för

internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om

bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas

med 24 000 kronor per barn.

Bidraget administreras av Riksförsäkringsverket

(RFV) och de allmänna försäkringskassorna. Statens

nämnd för internationella adoptionsfrågor (NIA) räknar

med att ca 1 000 adoptivbarn skall komma till Sverige

år 1998. RFV beräknar utgifterna för kommande

budgetår till 24 000 000 kronor.

Fr.o.m. den 1 juli 1997 har reglerna ändrats (prop.

1996/97:91, bet. 1996/97:SOU15, rskr. 1996/97:192)

så att bidraget alltid lämnas med 24 000 kronor per

barn.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Antalet barn som adopterats till Sverige har legat

någorlunda konstant kring ungefär 900 1 000 barn

de senaste åren och antalet beräknas ligga på samma

nivå även för de närmaste åren. Kostnaderna för att

adoptera ett barn varierar beroende på världsdel. En

genomsnittlig kostnad för adoption är idag cirka

91 000 kronor per barn. Bidraget till de adopterande

föräldrarna är 24 000 kronor per barn, dvs. täcker

idag ca 25 % av adoptionskostnaden.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

24 000 000 kronor anvisas för år 1998 under anslaget

A 4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner.

För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget till 24 000

000 kronor respektive 24 000 000 kronor.

A 5. Barnpensioner

1995/96

Utgift

427 000

1

Därav

1996

288 000

1997

Anslag

305 000

Utgifts

-

progno

s

287 000

1998

Förslag

291 000

1999

Beräkna

t

298 596

2000

Beräkna

t

307 708

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget bekostas barnpension från

folkpensioneringen. Sådan barnpension utges till barn

under 18 år vars far eller mor eller båda föräldrar har

avlidit. För barn som går i grundskolan, gymnasium

eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst

t.o.m. juni månad det år barnet fyller 20 år.

Kostnadsutvecklingen är stabil och styrs främst av

utvecklingen av medelpoängen inom ATP,

basbeloppsutvecklingen och trendmässig framskrivning

av antalet barn med barnpension samt SCB:s

befolkningsprognos.

Under 1997 beräknas ungefär 30 200 barnpensioner

betalas ut. Antalet barnpensioner har tidigare sjunkit

under ett flertal år. I mitten av 1990-talet avstannade

denna minskning. Fram till sekelskiftet antas antalet

utbetalda barnpensioner öka med knappt 4 % till

ungefär 31 300 utbetalningar år 2000.

Riksförsäkringsverket beräknar medelsbehovet för

anslaget barnpensioner under budgetåret 1998 till

291 000 000 kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen delar Riksförsäkingsverkets bedömning av

medelsbehovet och föreslår att 291 000 000 kronor

anvisas under anslaget A 5. Barnpensioner för år 1998.

För budgetåret 1999 och 2000 beräknas medelsbehovet

till 298 596 000 kronor respektive 307 708 000 kronor.

A 6. Vårdbidrag för funktions-

hindrade barn

1995/96

Utgift

2 213

6811

Därav

1996

1 496

342

1997

Anslag

1 574

000

Utgifts

-

progno

s

1 555

300

1998

Förslag

1 595

900

1999

Beräkna

t

1 632

800

2000

Beräkna

t

1 671

800

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med

hemmavarande barn under 16 år som är i behov av

särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till

vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av

barnets sjukdom eller funktionshinder. För barn som

vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets

försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under

vissa förutsättningar utbetalas ferievårdbidrag.

Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv

eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till

basbeloppet. Hel förmån utgör 250 % av basbeloppet.

Helt vårdbidrag uppgår under år 1997 till 90 750

kronor. Vårdbidraget är skattepliktigt och

pensionsgrundande.

Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri

ersättning för merkostnader. Ersättning för

merkostnader som motsvarar minst 18 % av

basbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande

maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och

tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för

att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av

vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri

och ej pensionsgrundande.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Vårdbidraget uppgick budgetåret 1995/96 till 2 213,7

miljoner kronor, varav 144,5 miljoner kronor bestod av

merkostnadsersättningar. Antalet vårdbidrag i december

1996 var 23 800.

Den 1 januari 1994 trädde lagen om

assistansersättning i kraft. Vårdbidraget bör omprövas i

samband med beslut om assistansersättning. RFV har

med anledning av ett uppdrag i regleringsbrev för

budgetåret 1995/96 redovisat en analys av hur utgående

vårdbidrag och handikappersättningar påverkats

antalsmässigt och nivåmässigt av assistansersättningen

(RFV ANSER 1997:2). Av redovisningen framgår bl.a.

att av dem som uppbar vårdbidrag och nybeviljades

assistansersättning under år 1995 och 1996 fick cirka 50

% ändrad nivå på vårdbidraget. Vårdbidraget drogs in

för 11 % år 1995 och för 4 % år 1996.

RFV har vidare redovisat en uppföljning av de

regeländringar som genomfördes år 1992 av

vårdbidraget (RFV REDOVISAR 1996:7).

Regeländringarna innefattade en ytterligare förmånsnivå

omfattande tre fjärdedelar och merkostnadsersättning

utöver helt vårdbidrag. RFV konstaterar att antalet

halva vårdbidrag antalsmässigt ligger konstant och att

antalet tre fjärdedels vårdbidrag fortsätter att öka. Antal

mottagare av hela vårdbidrag som därutöver har

merkostnadsersättning ökar kontinuerligt sedan

möjligheten infördes. Vidare konstaterar RFV att det

behövs åtgärder för att höja kvaliteten i

beslutsunderlagen, att det behövs ökad kompetens inom

det förvaltningsrättsliga området, att

handläggningsrutinerna behöver förändras och att

kassorna bör öka utbildningsinsatserna inom detta

område.

Utbetalningarna av vårdbidrag sker ibland retroaktivt

vid nybeviljande. Den totala kostnaden var under år

1996 cirka 13,5 % högre än vad som betalats ut enligt

ordinarie månadsutbetalning. Tidigare har denna andel

varit högre. Sänkningen beror sannolikt på att

handläggningstiderna blivit kortare och därmed

retroaktiviteten mindre.

Slutsatser

För närvarande tenderar antalet vårdbidrag att öka.

Ökningen kan enligt RFV troligen förklaras med att

regelverket utvecklats, att kännedomen om förmånen

hos föräldrarna har ökat samt att det finns fler barn som

är berättigade till förmånen, bl.a som ett resultat av den

s.k. avinstitutionaliseringen.

Regeringen presenterar i denna proposition förslag

om vissa regeländringar av vårdbidraget. Det föreslås

att vårdbidrag skall kunna beviljas i de fall det enbart är

fråga om merkostnader. Denna regeländring medför att

bidragsnivån bättre kan komma att anpassas till

stödbehovet och därmed de faktiska kostnaderna.

Regeringen föreslår också att vårdbidrag skall kunna

utges i vissa fall vid längre sjukhusvistelse.

Anslagsbehovet för budgetåret 1998 utgår från det

fastställda basbeloppet 36 400 kronor, de föreslagna

regeländringarna och beräkningen har grundats på

utbetalning av i genomsnitt 15 457 hela vårdbidrag år

1998. Till detta skall läggas en uppräkning på grund av

retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag.

Anslagsbehovet blir därmed 1 595,9 miljoner kronor.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att

1 595 900 000 kronor anvisas under anslaget A 6.

Vårdbidrag för funktionshindrade barn för budgetåret

1998. För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget till

1 632 800 000 kronor respektive 1 671 800 000

miljoner kronor.

Förslag till vissa regeländringar

RFV har med anledning av ett regeringsuppdrag i en

rapport till regeringen redovisat några förslag till

regeländringar av vårdbidraget och den tillfälliga

föräldrapenningen (RFV ANSER 1995:11).

Regeringen lägger i denna proposition fram förslag

från rapporten som berör rätten till vårdbidrag enbart

för merkostnader och rätten till vårdbidrag om ett barn

vårdas mer än sex månader på sjukhus. Ändringar av

reglerna för rätt till tillfällig föräldrapenning presenteras

också i rapporten. Förslag härom redogörs för under

anslaget A 2. Föräldraförsäkring.

Dessutom föreslås vissa språkliga ändringar avseende

reglerna för vårdbidraget. Regeländringarna föreslås

finansieras inom utgiftsområdet.

Regeringens förslag

Vårdbidrag skall kunna utges enbart för merkostnader.

Vårdbidrag skall i vissa fall kunna utges till förälder

med barn som vårdas på sjukhus mer än sex månader.

Begreppet handikappad byts ut mot begreppet

funktionshindrad och begreppet psykiskt

utvecklingsstörd byts ut mot begreppet utvecklingsstörd

i reglerna för vårdbidrag.

Riksförsäkringsverkets förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Förslagen i rapporten har

remissbehandlats och en remissammanställning finns

tillgänglig på Socialdepartementet (S95/4366/F).

Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig.

Socialstyrelsen, Svenska kommunförbundet,

Landstingsförbundet, Synskadades riksförbund,

Sveriges dövas riksförbund, De handikappades

riksförbund och Handikappförbundens samarbetsorgan.

Därutöver har yttrande från Svenska Diabetesförbundet

inkommit. Samtliga instanser som inkommit med

yttrande har tillstyrkt.

Skälen för regeringens förslag:

Vårdbidrag enbart för merkostnader

Vårdbidrag utges alltefter tillsyns- och vårdbehovets

omfattning och merkostnadernas storlek som hel, tre

fjärdedels, halv och en fjärdedels förmån. Vårdbidraget

är skattepliktigt. Av vårdbidraget kan en viss angiven

del bestämmas som ersättning för merkostnader och i

vissa fall kan ersättning för merkostnader även betalas

ut utöver helt vårdbidrag. Merkostnadsdelen kan

antingen vara 18, 36, 53 eller 69 % av basbeloppet.

Merkostnadsersättningen är skattefri.

De nuvarande reglerna innebär att vårdbidrag inte

kan beviljas enbart för merkostnader. När rätten till

vårdbidrag upphört vid barnets 16-årsdag, kan hon eller

han i stället söka om handikappersättning om hon eller

han behöver mera tidskrävande hjälp av annan eller har

betydande merkostnader. Handikappersättning kan

således beviljas enbart för merutgifter.

I samband med att assistansersättningen infördes

anförde regeringen att om barnet får personlig assistans

kan detta givetvis påverka rätten till vårdbidrag, framför

allt vad avser vårdbidragets storlek (prop.

1992/93:159). Det är därför viktigt att samma

vårdbehov inte kompenseras två gånger.

RFV har som tidigare nämnts redovisat en analys av

hur utgående vårdbidrag och handikappersättningar

påverkats antalsmässigt och nivåmässigt av

assistansersättningen. Enligt RFV kan det finnas flera

anledningar till resultatet av undersökningen. Den höga

andelen oförändrade vårdbidrag kan till viss del bero på

att många föräldrar har ordnat med personlig assistans

för sitt funktionshindrade barn under skoltid och/eller

tid i barnomsorg. Den särskilda omvårdnad de själva

har gett barnet i hemmet kan de i stället ha beviljats

vårdbidrag för, precis som före beslut om

assistansersättning. En del av vårdbidraget är enligt

RFV ofta ersättning för merkostnader som är relaterade

till barnets funktionshinder, vilket också delvis kan

förklara de oförändrade nivåerna. Den 1 juli 1996

ändrades vissa regler i lagen om assistansersättning,

vilket bl.a. innebar att assistansersättning inte utges för

tid då en person vistas i förskola, skola eller daglig

verksamhet om inte särskilda skäl föreligger. Effekten

av lagändringen har enligt RFV i första hand märkts i

form av väsentligt ökat antal omprövningar men även

en svag tendens till sjunkande vårdbidragsnivåer.

Det finns dock en risk för att det sker en viss

överkompensation av vårdbidrag för att ge möjlighet att

ersätta merkostnader när ett barn samtidigt har beviljats

assistansersättning. Detta eftersom merkostnaderna inte

kan ersättas separat inom vårdbidragssystemet.

Om vårdbidrag kunde beviljas även när det enbart är

fråga om merkostnader skulle bidragsnivån bättre kunna

anpassas till stödbehovet, bl.a. när barnet samtidigt

beviljas assistansersättning. Förslaget skulle medföra en

renodling av merkostnaderna och möjliggöra ersättning

för faktiska merkostnader.

Om vårdbidrag skulle utges enbart för merkostnader,

bör minimigränsen sättas vid 36 % av basbeloppet, som

i dag är den nedre gränsen inom handikappersättningen.

Nästa nivå föreslås vara 62,5 % av basbeloppet, som

innebär samma ersättningsnivå som en fjärdedels

vårdbidrag. Det nuvarande regelsystemet bör finnas

kvar vad gäller det sammanvägda vårdbidraget dvs, där

vårdbehov, tillsynsbehov och merkostnader oavsett

storlek vägs samman samt helt vårdbidrag med

merkostnadsersättning därutöver. När det föreligger

merkostnader på grund av ett barns funktionshinder

finns alltid också ett visst vård- och tillsynsbehov. Detta

behov kan dock vara tillgodosett av annat samhällsstöd

såsom assistansersättning eller förmån utanför

socialförsäkringen. Det är i sådana fall som det kan bli

aktuellt att söka vårdbidrag enbart för merkostnader.

Personkretsen för rätt till vårdbidrag förändras inte

genom den här skissade modellen. Det kommer att vara

samma grupp av barn som i dag uppfyller kraven enligt

AFL. Däremot medför den förändrade konstruktionen

att ett mera rättvist system uppnås för de föräldrar som

är berörda. Förslaget om vårdbidrag enbart för

merkostnader innebär minskade utgifter.

Utgiftsminskningen finansierar bl.a. förslaget om

vårdbidrag vid längre institutionsvistelse.

Om vårdbidrag skall kunna utges enbart för

merkostnader föranleder detta ändringar i 9 kap. 4 §

AFL samt 19 § kommunalskattelagen.

Vårdbidrag vid institutionsvistelse

Föräldrar till ett funktionshindrat eller sjukt barn får

behålla vårdbidraget även om de tillfälligtvis överlämnat

vården till annan. Med tillfällig vistelse avses en vårdtid

understigande sex månader. För barn som vårdas på

sjukhus mer än sex månader utges inte vårdbidrag, även

om föräldrarna regelbundet hjälper till med vården av

barnet på sjukhuset.

Inom dagens barnsjukvård är det närmast ett krav

från sjukvårdens sida att en förälder skall finnas hos ett

svårt sjukt barn då barnet vårdas på sjukhus. Ett skäl till

detta är att man så långt möjligt vill förebygga negativa

psykologiska konsekvenser av sjukhusvistelsen. Ett

annat skäl är att dagens barnsjukvård skulle fungera

sämre utan de stora vårdinsatserna från föräldrarnas

sida.

Familjer som har sitt barn på sjukhus under lång tid

har dessutom i allmänhet stora merkostnader p.g.a.

barnets sjukdom även då barnet är inneliggande på

sjukhus. Det kan röra sig om kostnader för bl.a.

besöksresor, fördyrade matkostnader, extra

barntillsynskostnader för hemmavarande syskon m.m.

Tillfällig föräldrapenning enligt AFL kan utges för vård

av sjukt barn under 120 dagar per år. Ersättning kan

utges även när barnet vårdas på sjukhus. Det innebär att

föräldern under en del av barnets längre sjukhusvistelse

kan ges en viss kompensation för inkomstförlusten.

Det är ett förhållandevis litet antal barn som har

vårdtider på sjukhus som överstiger sex månader. Det

är för de svårast sjuka och de mest vård- och

tillsynskrävande barnen detta kan bli aktuellt. Främst

gäller det svårt cancersjuka barn. Av statistiken över

nybeviljade vårdbidrag framgår att ca 200 - 230

vårdbidrag per år beviljas med diagnosen tumör.

Vårdperioden för ett cancersjukt barn utgör vanligen ca

6 - 12 månader. För att ekonomiskt underlätta för

föräldrarna att i sådana fall vara tillsammans med barnet

bör rätten till vårdbidrag utvidgas att gälla även vid

institutionsvistelse under längre tid än sex månader.

Det bör dock i dessa fall krävas att föräldern i inte

obetydlig omfattning regelbundet behöver vara

närvarande på institutionen för att denna regel skall vara

tillämpbar. Detta behov bör styrkas med läkarintyg.

Förslaget föranleder ändringar i 9 kap. 5 § AFL.

Begreppen funktionshinder och handikapp.

Funktionshinder och handikapp används ofta som

synonyma begrepp. Riksdagen har dock antagit den

miljörelaterade synen på handikapp i och med beslut om

regeringens proposition 1992/93:159 Stöd och service

till vissa funktionshindrade. Riksdagens beslut följer den

definition som Världshälsoorganisationen (WHO)

använder. Enligt WHO är ett funktionshinder den

begränsning eller det hinder som gör att en människa till

följd av detta inte kan utföra en aktivitet på det sätt eller

inom de gränser som kan anses som normala.

Handikapp är en beteckning för de konsekvenser som

följer av ett funktionshinder. Med en miljörelaterad syn

på handikapp är det därför mer lämpligt att tala om

personer med funktionshinder.

Med psykisk utvecklingsstörning avses i

omsorgslagen ett intellektuellt funktionshinder som

inträffar under personens utvecklingsperiod och som är

så betydande att han eller hon behöver särskilt stöd och

särskild hjälp i sin livsföring. Med utvecklingsperioden

avses vanligen åren före 16 års ålder. Numera används

vanligen begreppet "utvecklingsstörd" i stället för

"psykisk utvecklingsstörd". Begreppet handikappad bör

därför bytas ut mot begreppet funktionshindrad och

begreppet psykiskt utvecklingsstörd bör bytas ut mot

begreppet utvecklingsstörd i reglerna om vårdbidrag i 9

kap. 4 § AFL. Ändringarna påverkar inte

personkretsens sammansättning.

Regeringen har som en konsekvens av detta förslag

också ändrat namnet på anslaget från Vårdbidrag för

handikappade barn till Vårdbidrag för funktionshindrade

barn.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

 6

 5

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

 16

 17

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12

 24

 25