Regeringens proposition

1995/96:189

Statlig garanti för anordnande av olympiska sommarspel i Sverige år 2004

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 13 mars 1996

Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 Marita[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Civildepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen att riksdagen bemyndigar regeringen att

utifrån de i propositionen redovisade förutsättningarna ställa ut en stat-lig

garanti för genomförande av de olympiska sommarspelen i Stockholms kommun år

2004.

Under förutsättning att riksdagen godkänner förslaget kommer regeringen senare

att ta upp förhandlingar med representanter för Stockholms kommun om de närmare

förutsättningarna för en statlig garanti.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Statlig garanti för de olympiska sommarspelenår 2004....... 3

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser.................... 14

Bilaga 2 Sammanfattning av utredarens rapport................ 15

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 mars 1996.... 19

1 Förslag till riksdagsbeslut

 Regeringen föreslår att riksdagen

 bemyndigar regeringen att utifrån de i propositionen redovisade förut-

sättningarna utställa en statlig ekonomisk garanti för genomförande av de

olympiska sommarspelen i Stockholms kommun år 2004.

2 Ärendet och dess beredning

I en skrivelse till regeringen den 30 oktober 1995 har Stockholms kommun

anhållit om en ekonomisk garanti från staten för att ansöka om att få arrangera

de olympiska sommarspelen år 2004. Kommunens framställ-ning finns tillgänglig i

Civildepartementet (C95/1354). Framställningen har remissbehandlats. En

förteckning över remissinstanserna finns i bi-laga 1. En sammanställning av re-

missvaren finns tillgänglig i Civildepar-tementet (C95/1354).

 En utredare har på uppdrag av Civildepartementet granskat kommunens ansökan

och utrett förutsättningarna för en statlig garanti för genomförandet av de

olympiska spelen i Stockholm år 2004. Utredaren har för sitt ar-bete haft

tillgång till såväl kommunens framställning som remissinstansernas yttranden

över denna. Utredaren har redovisat sina överväganden och förslag i en rapport

till Civildepartementet (C96/352). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga

2.

 Ärendet bör behandlas av riksdagen under våren 1996.

3 Statlig garanti för de olympiska sommarspelen år 2004

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utifrån de i pro-|

| positionen redovisade förutsättningarna utställa en statlig |

| ekonomisk garanti för genomförande av de olympiska sommarspelen |

| i Stock-holm år 2004. |

--------------------------------------------------------------------

Stockholms kommuns framställning: Stockholms kommun har beslutat att ansöka om

värdskapet för de olympiska sommarspelen år 2004. An-sökan skall vara inlämnad

till Internationella olympiska kommittén (IOK) senast den 15 augusti 1996. IOK

kräver att det samtidigt med ansökningen lämnas en tillfredsställande ekonomisk

garanti för spelens genom-förande. Ansökningen kommer att behandlas slutligt vid

IOK:s session i Lausanne den 5 september 1997.

 För att bedriva kampanjen för kommunens kandidatur fram till IOK:s beslut om

val av arrangör för spelen har Stockholms kommun bildat ett bolag, Stockholm

2004 AB. I bolagets styrelse finns företrädare för kom-munen, idrottsrörelsen

och näringslivet.

 Stockholms kommun har i en framställning till regeringen den 30 oktober 1995

hemställt om en statlig ekonomisk garanti för kommunens an-sökan om värdskapet

för de olympiska spelen år 2004.

 I framställningen framhåller kommunen bl.a. de positiva effekter för

sysselsättning, näringsliv och turism som projektet kommer att medföra.

Olympiska sommarspel innebär sexton dagar av intensiva aktiviteter följt av

Paralympics, handikapp-OS, under fjorton dagar. Sommarspelen avses att bedrivas

med en tydlig miljöprofil och under den tid tävlingarna pågår kommer även ett

stort utrymme ges till kulturella aktiviteter.

 Kommunen har presenterat följande budget för genomförandet av spelen. Budgeten

är upprättad år 1993 men reviderad och uttryckt i 1995 års penningvärde.

Posterna är beräknade exklusive mervärdesskatt.

KOMMUNENS FÖRSLAG TILL UTGIFTS- OCH INKOMSTBUDGET FÖR ARRANGÖREN (TKR)

UTGIFTER INKOMSTER

Anläggningsinvesteringar2 570 000 TV-rättigheter 4 600 000

Anläggningars drift 1 560 000 TOP-sponsoring 1 210 000

Olympiabyn 920 000 Lokal sponsoring 810 000

Mediacentrum 470 000 Licensförsäljning 310 000

TV-organisation 900 000 Officiella leverantörer520 000

Tele och data 700 000 Mynt och frimärken 300 000

Ceremonier, kultur 420 000 Lotterier 2 500 000

Säkerhet, sjukvård m.m. 620 000 Biljettförsäljning 620 000

Marknadsföring 420 000 Övrigt 710 000

Administration 1 470 000 Paralympics 110 000

Övrigt 350 000

Oförutsett 1 040 000

Efterbruksfond 200 000

Överskott 50 000

Summa utgifter 11 690 000 Summa inkomster 11 690 000

I en särskild bilaga till framställningen har kommunen beskrivit den miljöprofil

som spelen skall få. Avsikten är att de olympiska spelen skall bli ett ut-

vecklingsprojekt där verksamheten inriktas på att utveckla ny kunskap för att

effektivt utnyttja råvaror och teknik så att en negativ påverkan på miljön

undviks.

 Spelen kommer att inledas med en kulturoffensiv för Stockholm och Sverige.

Kultursatsningen avses att inledas redan år 1998 när Stockholm är Europas

kulturhuvudstad. Under spelen kommer aktiviteterna att kul-minera i en omfat-

tande kulturfestival. De största enskilda manifestation-erna av svenskt

kulturliv inför en mycket stor publik kommer att ske vid de olympiska spelens

invignings- och avslutningsceremonier.

 Spelen blir en väldig kontaktyta för idrottsrörelsen gentemot den sven-ska

ungdomen. Många av de ideellt arbetande frivilliga under spelen rek-ryteras från

idrottsrörelsen och bland ungdomar. OS kan bli en oöverträffad drivkraft för

Sveriges samlade idrottsverksamhet.

 Kommunen avser inte att förändra Stockholms karaktär eller på annat sätt

inleda omfattande ombyggnadsarbeten på grund av spelen. I stället kommer många

befintliga anläggningar att användas. Av den nybyggnation som kommer att ske

utgör huvudarenan det största enskilda projektet. Den kommer att förläggas till

södra Hammarbyhamnen i ut-kanten av Nackareservatet. Förläggningen för de aktiva

kommer att ske i ett bostadsområde i södra Hammarbyhamnen. Bostadsområdet kommer

att byggas även om spelen inte tilldelas Stockholm.

 Genomförandet av spelen kommer att drivas skilt från den kommunala verksam-

heten i övrigt.

Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker att en statlig

garanti utfärdas för Stockholms kommuns ansökan att anordna olympiska spel i

Stockholm år 2004. Ingen remissinstans avstyrker. Några remissinstanser har

redovisat tveksamheter mot delar av den OS-budget som pre-senterats av Stock-

holms kommun.

 Rikspolisstyrelsen (RPS) anför att svensk polis kan ansvara för säker-heten

vid ett olympiskt sommarspel, under förutsättning att dagens hotbild då är oför-

ändrad. Merkostnaden för polisväsendets del uppskattas till 470 miljoner kronor

i 1996 års penningvärde. För denna kostnad måste polisväsendet erhålla särskilda

medel.

 Exportrådet konstaterar att ett OS självklart har ett stort goodwillvärde då

det ger Sverige och dess företag en global exponering, stor uppmärk-samhet och

kontaktytor som knappast kan skapas på annat sätt.

 Stockholms handelskammare tillstyrker att riksdagen lämnar behövlig statlig

garanti och ställer sig bakom kommunens ansökan att få arrangera olympiska som-

marspel i Stockholm år 2004.

 Sveriges rese- och turistråd AB pekar på att ett olympiskt spel medför omfat-

tande positiva effekter för värdlandet. Detta såväl före som under och efter

spelens genomförande. Bolaget vill därför starkt tillstyrka att åtgärder vidtas

för att ett olympiskt sommarspel i Stockholm år 2004 kan genomföras.

 Banverket konstaterar att transportfrågorna är relativt knapphändigt be-lysta

i remissmaterialet. För att Banverket skall kunna uttala sig om eventuella behov

av investeringar i järnvägsnätet krävs en närmare analys av vilka resandevolymer

som kan förväntas i olika relationer samt hur dessa bedöms bli fördelade över

dygnet.

 Vägverket utgår från att transportfrågorna under ett OS kommer att kunna lösas

på ett tillfredsställande sätt.

 Luftfartsverket anser att de kapacitetsmässiga konsekvenserna av den momentana

flygtrafik som kan förväntas genom olympiska spel år 2004 inte kan överblickas

eftersom det i utredningsmaterialet endast angivits totala resandevolymer.

 Statens fastighetsverk har granskat de investeringskalkyler som har tagits

fram för planerade anläggningar och finner dessa väl genomarbetade och gjorda

med den noggrannhet man kan begära i detta tidiga skede. Verket pekar även på

att de planerade arrangemangen i någon mån kommer att beröra kulturmiljöer som

förvaltas av verket. Det förutsätts av verket att aktiviteterna anordnas så att

de i minsta möjliga mån skadar eller stör dessa miljöer.

 Riksrevisionsverket (RRV) pekar på flera osäkerhetsfaktorer i kommunens

framställning. Det allmänna och kommersiella intresset för OS har stor betydelse

för i synnerhet inkomstbudgeten. Intresset påverkar flera av budgetens delposter

i samma riktning. OS-projektets styrning bedöms som en väsentlig riskfaktor

eftersom beslutsbefogenheter och genomförandeansvar i projektet är skilt från

det yttersta ekonomiska ansvaret. RRV ifrågasätter de marknadsmässiga förutsätt-

ningarna för att etablera ett OS-lotteri som uppfyller budgetens mål. Det finns

enligt verket en be-tydande risk att inkomstposten bortfaller helt och därmed

försvagar budgeten med ca 2 500 miljoner kronor.

 Med de antaganden om risk och osäkerhet som RRV väger in i OS-budgeten kan

investeringar i anläggningar och annan infrastruktur komma att skapa ett starkt

utgiftstryck på budgeten. Det finns utifrån vissa av verkets räkneexempel en

risk att det budgeterade överskottet på 50 miljoner kronor kan förbytas till ett

underskott på upp till ca 3,8 miljarder kronor. Ett underskott som då kan komma

att behöva täckas av en statlig förlustgaranti.

 RRV anser att den samhällsekonomiska kalkylen i ansökan enbart be-lyser delar

av de samhällsekonomiska effekter som uppstår. Verket har koncentrerat sin

analys på de statsfinansiella effekterna som beräknas uppstå. Enligt utredningen

kommer de samlade skatteinkomsterna för samhället att bli 12 miljarder kronor

varav statens andel är 8,2 miljarder kronor. Enligt RRV:s beräkningar skall det

sistnämnda beloppet korrigeras till 5,1 miljarder kronor på grund av att OS-

utredningen även inbe-räknar indirekta skatteeffekter. Verket pekar också på att

OS-utredningen förutsatt att projektet OS-2004 skall vara mervärdesskat-

tebefriat. Det är dock oklart i vilken form mervärdesskattehanteringen förväntas

ske.

 RRV anser även att framställningen inte helt har beaktat statliga, kommunala

och landstingskommunala merutgifter till följd av ett olympiskt sommarspel. RRV

uppskattar de statliga myndigheternas utgifter till drygt 1 miljard kronor.

 RRV:s analys av projektets påverkan på sysselsättningen, besöksnäringens

utveckling samt finansiering av den inhemska efterfrågan av varor och tjänster

tyder på att statens skatteinkomster, efter det att hänsyn tagits till minskade

medel för bl.a. arbetslösa, kan bli mellan noll och 4,9 miljarder kronor. Verket

pekar på att staten enligt framställningen inte ges något reellt inflytande över

projektet. Mot denna bakgrund anser RRV att staten bör ställa upp sådana villkor

kring garantin att statens risk reduceras, t.ex. genom att hos övriga parter

återförsäkra delar av den ekonomiska risken.

 Lotteriinspektionen utpekar OS-lotteriet som ett riskfyllt projekt. Enligt

planerna skall lotteriet omsätta ca 800 - 1 000 miljoner kronor per år i sju år

och ge en genomsnittlig behållning av ca 350 miljoner kronor per år. Det är en

lönsamhetsnivå som motsvarar de mer framgångsrika lotterierna i landet.

 AB Tipstjänst har inkommit med ett yttrande med anledning av diskussionen om

förutsättningarna för den lotteriverksamhet som ingår i OS-budgeten. Bolaget

anför att det trots det stora utbudet av lotterier i Sverige finns goda

förutsättningar för att sådant on-linelotteri kan bidra med ett överskott på

mellan en till två miljarder kronor under tiden fram till spelen.

 Länsstyrelsen i Stockholms län pekar på hur omfattande evenemang ett olympiskt

sommarspel är för ett land och en region. Länsstyrelsen har i sin prövning inte

granskat de ekonomiska kalkyler som gjorts för spelens genomförande. Länsstyrel-

sen framhåller särskilt vikten av att en alternativ förläggning av kanot- och

roddtävlingarna studeras. Det är med nuvarande underlag som grund svårt att

bedöma om de föreslagna anläggningarna vid Brunnsviken är förenliga med na-

tionalstadsparkens syfte.

 Riksidrottsförbundet (RF) ser positivt på att olympiska spel genomförs i

Sverige och stödjer Stockholms kommun i detta. RF betonar att det är mycket

positivt för idrottens utveckling med stora internationella idrotts-evenemang.

Olympiska spel är den samlade världsidrottens höjdpunkt. RF påpekar att en

satsning på olympiska sommarspel i Stockholm inte negativt får påverka det

generella statliga stödet till riksidrotten eller i övrigt inverka menligt på

idrottens finansiering. RF anser det ekonomiska underlaget väl underbyggt - med

undantag av lotterikalkylen där RF känner oro. RF framhåller att det är avgöran-

de att staten tar det slutliga ekonomiska ansvaret för arrangemanget med hänsyn

till det allmänt nationella intresse som olympiska spel har.

 Riksskatteverket (RSV) belyser i sitt yttrande olika skattemässiga aspek-ter

på ett olympiskt spel. RSV gör en genomgång av OS-budgeten från mervär-

desskattesynpunkt och behandlar även andra skatter och avgifter. Valet av

organisationsform för att genomföra spelen får stor betydelse för vilka

skatteregler som skall tillämpas. RSV anger att i den mån de be-rörda skatte-

mässiga aspekterna skulle komma att medföra en skattekostnad i OS-budgeten torde

statens skatteintäkter öka i motsvarande mån varför någon ökad risk netto inte

uppkommer för staten. Verket har erfarit att aktiebolagsformen kommer att an-

vändas och därmed kommer att innefattas av mervärdesskattelagens bestämmelser.

 Nynäshamns kommun har under december 1995, efter kontakter med OS-kommittén,

tagit initiativ till att utarbeta ett alternativ till det förslag till upplägg-

ning av segeltävlingar i Nynäshamn som finns redovisat i tidigare utredningar.

 De kommuner i Stockholms län som har yttrat sig över materialet tillstyrker

samtliga att den statliga garantin utfärdas men pekar på behovet av att investe-

ringar som sker i respektive kommun med anledning av OS sker inom ramen för OS-

budgeten och omfattas av den statliga garantin.

 Stockholms läns landsting förutsätter att den statliga garantin även skall

omfatta sjukvårdskostnader för de olympiska spelen. Landstinget till-styrker att

en statlig garanti lämnas.

 Sveriges olympiska kommitté (SOK) har nära följt utredningsarbetet och

medverkat med sakkunskap och erfarenheter från andra kandidaturer och genomförda

olympiska sommarspel. SOK anser att förutsättningarna för att arrangera spelen

är mycket goda och att det är realistiskt och önskvärt att Stockholm ansöker om

värdskapet för spelen. Kommittén tillstyrker därmed framställningen om en

statlig garanti.

 Naturvårdsverket vill för den fortsatta planeringen framhålla vikten av att

miljökonsekvensbeskrivningar upprättas för de olika idrottsanläggningarna. Den

till ansökan bilagda miljöpolicy för spelen, är enligt verket ett mycket viktigt

underlag i planeringen. Verket anser att programmet har en hög ambition som man

finner tillfredsställande. Det är i sammanhanget även av vikt att konsekvenserna

av ökade transporter och annan teknisk försörjning studeras.

 Stockholms kommun har berätts möjlighet att inkomma med kompletterande syn-

punkter på remissvaren. Kommunen anför bl.a. att till de av RRV analyserade

statsfinansiella skatteinkomsterna skall också skatte-inkomsterna för kommunerna

och landstinget läggas. Dessa inkomster beräknas av kommunen uppgå till samman-

lagt 3 900 miljoner kronor.

Utredarens överväganden: Utredaren finner att det praktiskt och tekniskt med

hänsyn till alla intressen som påverkas går att genomföra olympiska sommarspel i

Stockholm år 2004. Vid en sammanvägning av allt det som skall bedömas för ett

olympiskt sommarspel år 2004 har han kommit till slutsatsen att rekommendera

staten att ge garanti för spelen, bl.a. av ekonomiska skäl.

Anläggningar och infrastruktur

Utredarens bedömning är att de anläggningar och den infrastruktur som redovisats

i framställningen väl uppfyller de krav som ställs av IOK. Han konstaterar även

att det inte finns några invändningar hos remissorganen på detta område.

Frågetecken har rests om eventuella investeringsbehov för flyg, tåg och telekom-

munikationer. Det finns dock enligt utredaren i dag inga möjligheter att avgöra

om dessa behöver tillgodoses speciellt för OS 2004. I rapporten görs även be-

dömningen att ett OS år 2004 kan komma att bidra till teknikutveckling och

modernisering av infrastruktur.

Miljö och säkerhet

IOK är angelägen om att OS skall bli ett exemplariskt evenemang ur miljösyn-

punkt. Utredaren gör bedömningen att Stockholm mer än väl kan uppfylla vad IOK

kräver. Ett OS i Stockholm år 2004 kan enligt ut-redarens mening användas för

att flytta fram Stockholms positioner på miljöområdet. Miljöfrågornas behandling

bedöms vara en styrka för Stockholm.

 Utredaren har vid genomgången av handlingarna funnit ett antal obe-svarade

frågor t.ex. vad gäller alternativa lägen för anläggningarna i

nationalstadsparken samt placeringen av de schaktmassor som uppstår när

huvudarenan skall anläggas vid Hammarbybacken. Frågorna bedöms dock inte vara så

avgörande eller svårlösta att det skulle utgöra hinder för ett OS år 2004 från

miljösynpunkt.

 Vad gäller säkerhetsfrågorna delar utredaren remissinstansernas be-dömningar

att det är fullt möjligt att genomföra ett olympiskt sommarspel i Stockholm år

2004. Samtidigt framhålls svårigheten att bedöma hur riskbilden ser ut på andra

sidan sekelskiftet.

Kultur och turism

Kulturen har alltid varit en del av de olympiska spelen. IOK kräver även ett

särskilt kulturprogram som bl.a. skall avse landets kultur och traditioner.

Utredaren anser att det kulturprogram som kommunen planerar bör ge en god

möjlighet för hela det svenska kulturlivet att bli delaktigt i de olympiska

spelen. Kommunens ambitioner är enligt utredaren mycket höga och får ökad tro-

värdighet genom att Stockholm är Europas kulturhuvudstad år 1998.

 Några invändningar har inte framförts i samband med remissbehandlingen och

utredaren bedömer att kommunen väl kan klara de krav som ställs upp av IOK.

Kultursatsningen bör även kunna bli en stimulans för hela det svenska kulturli-

vet utan att samtidigt tränga undan kulturlivet på andra håll i landet.

Idrott och ungdom

Att de olympiska tävlingarna idrottsligt kan genomföras på ett förstklassigt

sätt är mycket viktigt för IOK. Utredaren har funnit att Stockholms kommun och

den svenska idrottsrörelsen är väl skickade att ombesörja goda arrangemang av

tävlingarna. Effekterna för såväl idrott som ungdom bör bli mycket goda.

Media

Enligt IOK kommer ca 15 000 personer från media att vara på plats under de

olympiska spelen. Utredarens bedömning är att mediefrågorna kan klaras och att

de kommer att ge Stockholm och Sverige stora möjligheter att exponera sig för

världen. Han understryker dock att den snabba utvecklingen inom medieområdet

innebär osäkerheter om kostnadsutvecklingen flera år framåt i tiden. Hur detta

kommer att påverka budgeten går inte att säga i dag.

Marknadsföring

Utredaren bedömer att kommunens marknadsföringsplan och den handlingsplan som

finns för marknadsföringsaktiviteter är väl utformad och ser därför ingen

anledning att ifrågasätta dessa närmare. Han understryker dock behovet av att

hela Sverige blir delaktigt i marknadsföringen för att skapa underlag för ökad

turism i riket som helhet.

Budget

Utredaren konstaterar att det vid remissbehandlingen har framkommit att det

råder skilda meningar mellan en del remissinstanser och Stockholms kommun om

lotteriinkomsterna. Utredaren anser det vara realistiskt att, om samarbete sker

med ett statligt spelföretag, få ett överskott om mellan 1 000 och 2 000

miljoner kronor från ett nytt OS- relaterat lotteri.

 Vad gäller budgetens utgiftssida konstaterar utredaren att kommunen har

budgeterat enligt vedertagna principer och nämner som exempel den nya

olympiastadion som är den enskilt största investeringen i budgeten. Denna

kostnad är beräknad för ett normalt konjunkturläge. I dag skulle kostnaden bli

ca 20 procent lägre. Det finns vidare möjlighet att ytterligare pressa priset

vid en skicklig upphandling. Med bakgrund i bl.a. detta anser sig utredaren inte

ha funnit grund för RRV:s antagande i räkneexemplet om att investeringarna

kommer att överskridas med 30 procent. Inte heller vad gäller antagandet om

ökade driftskostnaderna med 20 procent har utredaren funnit grund för påståen-

det. Utredaren finner det vara mer sannolikt att Statens fastighetsverks bedöm-

ningar av kommunens beräkningar av investeringsbudgeten är korrekta. I pro-

jektets budget finns vidare en post för oförutsett på 1 040 miljoner kronor.

 Sammantaget anser utredaren att budgeten är gjord med noggrannhet och

försiktighet. Han konstaterar även att det finns en risk för ett underskott i

storleksordningen 1 000 - 1 500 miljoner kronor sedan reserven för oförutsedda

utgifter tagits i anspråk. Detta bör dock ses i ljuset av att investeringen för

nya olympiastadion inte åsatts något restvärde utan hela investeringskostnaden

kommer att belasta OS-budgeten.

Samhällsekonomi och påverkan på statens finanser

Utredaren konstaterar att denna punkt är den största och svåraste frågan i

budgeten för OS-2004. Omsättningsökningen i Sverige beräknas till nära 33

miljarder kronor, varav nära 12,5 miljarder kronor är följdeffek-ter av den

direkta OS-omsättningsökningen. Utredaren pekar vidare på att de samhällseko-

nomiska effekterna är beroende på arbetslöshetsnivån år 2004. Skulle det då inte

råda någon arbetslöshet blir de samhällsekonomiska effekterna av projektet noll.

Utredaren anser det inte sanno-likt att det kommer att råda full sysselsättning

under huvuddelen av tiden fram till år 2004 och i så fall får OS en positiv

inverkan på såväl samhällsekonomi som på statens finanser.

 Utredaren anser att inkomsterna från utlandet bör uppväga de risker som

projektet har. Därtill kan läggas värden som i rapporten inte är uppskattade i

siffror. Utredaren anser det även som troligt att statens finanser stärks genom

de olympiska spelen och hänvisar till RRV:s beräkningar om effekter på

statsfinanserna mellan 0 och 8 400 miljoner kronor. Eftersom noll-alternativet

förutsätter att det råder full sysselsättning fram till och med år 2004 bedömer

utredaren att inkomsterna bör täcka det belopp som kan utlösas i en statlig

garanti och ökade myndighetskostnader.

Garantins utformning

Utredaren föreslår att staten ger en s.k. fullgörandegaranti till IOK. Detta

innebär att staten fullt ut garanterar att Stockholms kommun kommer att kunna

genomföra det program som kommunen förpliktar sig till i ansökan att arrangera

spelen. För att ändå hålla statens finansiella risk nere anser utredaren att

staten i avtalet med Stockholms kommun skall stipulera att man har rätt att

återkräva en bestämd del av det belopp som staten kommer att infria till följd

av detta. En förlust i OS-bokslutet får med denna konstruktion tas av Stockholms

kommun. Staten skall dessutom erlägga de i OS-budgeten beräknade inkomsterna för

lotterier på 2 500 miljoner kronor till arrangören. Staten erhåller rättig-

heterna att bedriva dessa lotterier. Inkomsterna från lotterierna minskar då det

stat-liga bidraget i motsvarande mån. Utredaren pekar på att om garantin görs

obegränsad gentemot IOK så ökar möjligheterna för kommunen att erhålla spelen.

I samband med utformningen av garantin pekar utredaren på att frågor om

styrning, kontroll och insyn bör behandlas i avtalet mellan staten och Stock-

holms kommun.

Skälen för regeringens förslag: Det är av stor vikt för Sverige och för svensk

idrott att internationella evenemang av globalt intresse förläggs till landet.

Ett olympiskt sommarspel är världens största idrottsevenemang och kommer att

följas med intresse av ett stort antal åskådare. Teknikutvecklingen medger

numera att en hel värld kan följa ett evenemang av de olympiska sommarspelens

karaktär.

 Om spelen förläggs till Sverige ger det ett betydande goodwillvärde för vårt

land och för svenskt näringsliv och därigenom en samhällsekonomisk vinst. Ett

olympisk spel innebär en mycket stark exponering av värdlandet under flera år.

De stora inkomster som såväl arrangören som IOK erhåller från TV-intäkter och

sponsoring av spelen visar spelens internationella attraktionskraft.

 En positiv effekt för samhället är de utländska valutainkomster som tillförs

landet genom ett olympiskt spel. En stor del av dessa inkomster skulle annars

inte kommit Sverige till del. De höga miljöpolitiska mål som har knutits till

projektet är en viktig del i att marknadsföra Sverige och svensk miljöteknologi

internationellt.

 Ett olympiskt sommarspel i Stockholm år 2004 kan förväntas ha positiva

effekter för såväl sysselsättningen som turismen. Effekterna är inte heller

begränsade enbart till spelens genomförande utan kommer att bestå under en lång

tidsperiod. Av vikt för den samhällsekonomiska effektiviteten av spelen är att

utgiftsprogrammet i OS-budgeten genomförs på ett sådant sätt att annan ekonomisk

verksamhet i minsta möjliga utsträckning påverkas negativt.

 En viktig välfärdseffekt som inte bör förbises är den som uppstår genom att

stora delar av befolkningen kommer att uppleva ett olympiskt sommarspel i

Sverige som något mycket positivt. På uppdrag av Civildepartementet har en

forskningsrapport utarbetats vid Handelshögskolan vid Göteborgs Universitet, "En

modell för att utvärdera stora idrottsevenemang". I denna rapport har värdet av

vissa sådana effekter beräknats utifrån en studie av världsmästerskapen i frii-

drott i Göteborg år 1995.

 Såväl revisionsbolag, RRV som utredaren har beräknat statsfinansiella och

samhällsekonomiska effekter av att arrangera olympiska spel i Stockholm.

Värderingen av dessa beräkningar bör ske med försiktighet. Det finns dock anled-

ning att vid en bedömning av helheten anta att spelen kommer att ha en positiv

inverkan på såväl sysselsättning, statsfinanser som samhällsekonomi.

 Sverige har genom sin tradition, med en frivillig idrottsrörelse med bred

verksamhet och stor erfarenheter av att anordna internationella idrottsmäs-

terskap, goda förutsättningar att arrangera olympiska spel och är därför en

stark kandidat som värd för de olympiska sommarspelen år 2004.

 Det är av stor vikt att spelen blir ett nationellt projekt för hela Sveriges

folk. Det svenska mångkulturella samhället där många medborgare har invand-

rarbakgrund gör Sverige och Stockholm till en lämplig mötesplats för världens

idrottsnationer. Närheten mellan planerade tävlingsarenor och olympiaby skapar

en bra miljö för möten mellan aktiva, ledare och även publik under spelen. Den

mängd av frivilliga som skall engageras under spelen kommer till stor del att

bestå av ungdomar. Spelen kommer att få stor betydelse för att utveckla svensk

bredd- och elitidrott. Särskilt viktigt att betona är att spelen utformas på ett

sådant sätt att de mål som uppnåtts inom jämställdhetsområdet får genomslag

också i detta sammanhang.

 Regeringen delar utredarens uppfattning att en statlig garanti bör utställas

för Stockholms kommuns ansökan att erhålla värdskapet för de olympiska sommar-

spelen år 2004. Sådana garantier har tidigare utställts för ansökningar om att

anordna olympiska vinterspel, senast i fråga om Åre och Östersunds kommuners

ansökan att få anordna spelen år 2002 (prop. 1993/94:240, bet. 1993/94:KrU35,

rskr. 1993/94:413).

 Under förutsättning att riksdagen godkänner förslaget kommer regeringen att ta

upp förhandlingar med representanter för Stockholms kommun utifrån de

förutsättningar för en statlig garanti som redovisas i denna proposition.

Förhandlingarna bör resultera i ett avtal mellan staten och Stockholms kommun om

de närmare förutsättningarna för en statlig garanti.

Utformningen av den statliga garantin

Regeringen delar utredarens bedömning att Stockholms chanser att erhålla

värdskapet för spelen ökar om staten gentemot IOK garanterar att spelen kommer

till stånd i enlighet med den planering som kommunen har redovisat för

regeringen. Även om det inte finns någon anledning att ifrågasätta de kalkyler

som redovisats av Stockholm så bör den kritik som RRV har framfört tas på

allvar. Ett projekt av denna omfattning som ligger så långt fram i tiden är med

nödvändighet förknippat med stor osäkerhet när det gäller de ekonomiska bedöm-

ningar som kan göras i dag. Detta gäller såväl valutakurser som andra

osäkerheter som påtalats av RRV. Garantin bör därför utformas så att statens

åtagande framgår tydligt. De osäkerheter som är förknippade med projektets

genomförande får inte drabba statsbudgeten. Garantin bör därför vara konstruerad

så att Stockholms kommun skall ansvara för projektet och dess eventuella

underskott.

 En viktig del av ett olympiskt spel är Paralympics, handikapp-OS. Regeringens

uppfattning är att det är en oskiljaktig del av en svensk kan-didatur och en

förutsättning för en statlig garanti. Medel har beräknats av Stockholms kommun

för detta ändamål.

 Regeringen delar utredarens och remissinstansernas bedömning av svårigheterna

för kommunen att genom ett lotteri finansiera en så stor andel av projektet som

2 500 miljoner kronor. Utredarens förslag förefaller från denna bedömning

rimligt. Det är med stor sannolikhet så att ett statligt spelbolag som innehar

professionell kompetens att bedriva lotterier har bäst förutsättningar att göra

det framgångsrikt. Regeringen föreslår därför att staten gentemot Stockholms

kommun garanterar att kommunen erhåller det budgeterade beloppet för lotteriin-

komster på

2 500 miljoner kronor under förutsättning att staten får ansvaret för

lotteriverksamheten.-

 Såväl kommunen som flera remissinstanser har pekat på svårigheterna att

beräkna kursen på utländsk valuta långt fram i tiden. Eftersom hälften av

Stockholms beräknade inkomster genom avtal mellan arrangören och den

Internationella olympiska kommittén består av intäkter i form av USA-dollar kan

en kursförändring få stor betydelse för spelens ekonomiska utfall. Mindre

förändringar i valutakurser är helt naturliga. Skulle däremot förändringarna bli

större kan det få betydande effekter för projektet. Om en mer omfattande negativ

förändring inträffar kan Stockholms kommun ta upp frågan med regeringen om hur

effekterna av en sådan utveckling skall hanteras.

 Regeringen föreslår att den statliga garantin utformas som en full-

görandegaranti på så sätt att staten gentemot IOK garanterar att spelen kommer

att genomföras i enlighet med den ansökan som inlämnas till IOK. Staten garan-

terar därigenom de förpliktelser som Stockholms kommun i egenskap av arrangör av

spelen har gentemot IOK. I den mån detta innebär kostnader för staten skall

dessa i efterhand återbetalas av kommunen.

 Riksskatteverket har i sitt yttrande pekat på att olika konsekvenser inträffar

för projektets skattskyldighet beroende på val av organisationsform. Det

ankommer på Stockholms kommun att besluta hur genomförandet av spelen skall

organiseras.

 Förhandlingarna mellan staten och Stockholms kommun bör utgå från att kommunen

fullt ut tar ansvaret för de olympiska sommarspelens genomförande och ekonomi.

Frågor om styrning, kontroll och insyn i arbetet bör regleras i avtalet om den

statliga garantin.

Statens kostnader

De ökade statliga myndighetskostnaderna för spelen har av RRV uppskattats till

ca 1 000 miljoner kronor. Dessa eventuella merkostnader kommer i huvudsak att

behöva täckas i anslutning till spelens genomförande och kommer då att bli före-

mål för sedvanlig budgetprövning, vilket bl.a. innebär att de ökade kostnaderna

kommer att finansieras.

 Det samlade spelandet har under en lång tid varit i princip oförändrat

beräknat som andel av disponibel inkomst. Ett OS-lotteri kan komma att innebära

en viss undanträngningseffekt på spelmarknaden. En utgångspunkt bör vara att

statens utgifter genom de 2 500 miljoner kronor som garanteras i lotteriin-

komster i OS-budgeten, motsvaras av lika stora intäkter genom lotteriintäkter

till staten. En annan utgångspunkt är att en minskning av statens och folkrörel-

sernas intäkter från andra spel och lotterier bör motverkas. Det går inte att nu

klarlägga när i tiden lotteriinkomsterna bör föras till Stockholms kommun. Denna

fråga bör fastställas vid förhandlingarna om den statliga garantin.

 I händelse av att de olympiska sommarspelen år 2004 anförtros Stockholms

kommun avser regeringen att i budgetsammanhang återkomma till riksdagen med

förslag till hur eventuella utgifter med anledning av denna garanti skall

finansieras.

Förteckning över remissinstanser

Framställning om statlig garanti för olympiska sommarspel år 2004 (C95/1354).

Rikspolisstyrelsen, Sveriges exportråd,Stockholms handelskammare,

Överbefälhavaren, Banverket, Vägverket, Luftfartsverket, Telia AB,

Generaltullstyrelsen, Statens fastighetsverk, Riksrevisionsverket, Riks-

skatteverket, Lotteriinspektionen, Länsstyrelsen i Stockholms län, Statens

naturvårdsverk, Nacka kommun, Nynäshamn kommun, Sigtuna kommun, Solna kommun,

Södertälje kommun, Upplands Väsby kommun, Landstinget i Stockholms län, Svenska

kommunförbundet, Svensk rese- och turistråd AB, Sveriges riksidrottsförbund,

Sveriges olympiska kommitté, Sveriges radio AB och Sveriges television AB.

Sammanfattning av utredarens rapport

Stockholm ansöker om statlig garanti för att arrangera de olympiska sommarspelen

år 2004. Staden visar att den på ett bra sätt kan klara miljöfrågorna och kan

göra en stor kultursatsning, vilket vid sidan av idrotten är det väsentliga för

olympiska spel.

 Praktiskt och tekniskt och med hänsyn till alla intressen som påverkas går det

att genomföra olympiska sommarspel i Stockholm.

 När det däremot gäller ekonomin - budgeten för spelen och betydelsen för sam-

hällsekonomin och statens finanser - finns det stora osäkerheter.

 Vid min sammanvägning av allt det som skall bedömas för OS 2004 har jag kommit

till slutsatsen att rekommendera staten att ge garanti för spelen. Även

ekonomiska skäl talar för detta, som jag ser det.

 En garanti kan konstrueras på flera sätt. Jag föreslår en slags fullgörande-

garanti, där staten tar hand om OS-budgetens inkomstpost om 2,5 miljarder kronor

för spel och lotterier, och där Stockholms stad får starka incitament att hålla

budgeten.

 St Petersburg, Lille, Sevilla, Rom, Istanbul, Athen, San Juan, Rio de Janeiro,

Buenos Aires, Johannesburg och Stockholm tävlar om att få arrangera olympiska

sommarspel - OS 2004. De olympiska sommarspelen är världens största evenemang.

 Internationella Olympiska Kommittén (IOK) anger omfattande och detaljerade

förutsättningar för spelen. Dessa förutsättningar kan Stock-holm klara - blir

slutsatsen av min genomgång. Staden redovisar ett mycket ambitiöst och välgjort

underlag för ansökan. Mer kan man rim-ligen inte begära i detta tidiga skede.

 Remissinstanserna ger många viktiga synpunkter i olika sakfrågor. Överlag är

remissinstanserna positiva till eller har ingen erinran mot att Stockholm arran-

gerar OS 2004. Ingen remissinstans avstyrker statlig garanti för spelen. Riks-

revisionsverket framför dock allvarlig kritik mot de ekonomiska beräkningarna.

Lotteriinspektionen och Riksidrottsförbundet har kritiska synpunkter på de bud-

geterade inkomsterna för spel och lotterier.

 Anläggningar och infrastruktur skall under spelen fungera för mellan 250 000

och 300 000 personer per dag under drygt två sommarveckor. Det är OS-byn

Hammarby Sjöstad/Sickla, Nya Olympiastadion invid OS-byn, andra idrottsarenor

som rustas eller nyanläggs, hotell och annat boende, kommunikationer,

telekommunikationer och annan teknik.

 En samlad bedömning av anläggningar och infrastruktur ger till resultat att

Stockholm kan klara detta mycket väl. OS 2004 kan tänkas bidra till teknikut-

veckling på olika områden och till en modernisering av infrastrukturen.

 IOK är angelägen om att OS skall bli exemplariskt ur miljösynpunkt. Staden har

ambitiösa planer på att använda OS 2004 för att satsa stort på miljön. Det

gäller vattnet, kommunikationerna och en miljöstyrd stadsplanering med

ekologiskt byggande. Jag gör bedömningen, att om staden genomför

miljösatsningarna, så kan OS 2004 vara till gagn för miljön.

 Säkerhetsfrågorna i olika avseenden skall enligt remissinstanserna inte vara

något hinder för spelen. Jag ser ingen anledning att komma till någon annan

slutsats.

 Kulturen har alltid varit en del av de olympiska spelen. Stockholm blir

Europas kulturhuvudstad år 1998. Det vill staden se som en start för det

olympiska kulturprogram som skall löpa fram till och med spelen. Som jag ser

det, bör OS kunna bli en stimulans för hela det svenska kulturlivet.

 Att turismen och besöksnäringen gynnas av olympiska sommarspel, som är

världens största evenemang, är lätt att räkna ut. Hur många miljarder kronor det

kan ge Sverige i tillskott finns det olika uppfattningar om.

 Idrott och ungdom är kärnan i olympiska spel. När det gäller det idrottsliga

blir bedömningen att Stockholm och Idrottssverige är väl skickade att arrangera

olympiska spel. En OS-satsning bör få stor betydelse för ungdomsidrotten och

hela landets idrottsliv inklusive handikappidrotten. Paralympics - Handikapp-OS

- är en angelägen del av arrangemangen. OS 2004 kan också bli ett projekt där

olika ungdomsgrupper är med och tar ansvar i förberedelserna. Själva spelen

bygger på ideellt arbete av 35 000 personer.

 Media har en stor roll i OS. Senaste Sommar-OS sågs av 2,3 miljarder TV-

tittare i 193 länder. På plats under spelen finns 15 000 personer från media.

Sveriges Television och Sveriges Radio anför att de har erfarenhet och förut-

sättningar att klara av rollen som Host Broadcaster. Min be-dömning är att

Stockholms möjligheter att klara OS ur mediasynpunkt inte behöver ifrågasättas.

OS 2004 i Stockholm skulle ge Sverige unika möjligheter att visa upp sig i

världen.

 Så här långt i genomgången talar allt för att Sommar-OS i Stockholm är något

att eftersträva och stödja. Ser man det praktiskt och tekniskt och med hänsyn

till alla intressen som påverkas av OS, så finner jag inga problem av den

karaktären att de skulle hindra spelen. Men så kommer vi till ekonomin. Där

finns det osäkerheter och mycket olika bedömningar.

 Det ekonomiska utfallet går inte att med säkerhet räkna ut i dag. Det är en

fråga om möjligheter och risker. Beräkningarna bygger på an-taganden.

Slutsatserna beror på värderingar. Åsikterna går starkt isär. Många människor

vill helt enkelt inte ha olympiska spel i Sverige.

 Budgeten för OS 2004 presenteras av staden som balanserad med nära 12 mil-

jarder i omslutning. Den är i de flesta delar gjord med noggrannhet och försik-

tighet och är granskad och riskbedömd av stadens revisionskontor, två fristående

revisionsfirmor och många andra. Trots detta kan naturligtvis budgeten slå fel

av många orsaker.

 Riksrevisionsverket och även Lotteriinspektionen och Riksidrottsförbundet är

kritiska till budgeten. De ifrågasätter en inkomst om 2,5 miljarder kronor för

spel och lotteri. AB Tipstjänst däremot, anser att inkomster på mellan 1 och 2

miljarder för ett nytt och annorlunda OS-spel är fullt realistiskt.

Spelmarknaden i Sverige omsätter 25 miljarder kronor per år. Ett OS-spel skulle

omsätta mindre än en miljard per år. Riksrevisionsverket

gör ett räkneexempel där de 2,5 miljarderna för spelinkomster helt bortfaller,

och där utgifterna för investeringar ökar med 30 procent och övriga

utgiftsposter med 20 procent. Resultatet blir ett underskott i budgeten om 3,8

miljarder kronor.

 Statens fastighetsverk finner att budgeten för anläggningar m.m. är trovärdig.

Staden har kalkylerat efter vedertagna principer.

 Övriga budgetposter möter inga större invändningar. TV-inkomsterna för 4,6

miljarder kronor är till största delen färdigförhandlade.

 En betydande valutarisk finns för inkomster från utlandet. Jag tror inte att

det så långt i förväg går att säkra denna risk. Möjligheterna till plus eller

minus får ta ut varandra, som jag ser det.

 Vid min sammanvägning av de olika delarna i OS-budgeten har jag kommit fram

till att det finns en risk att OS 2004 som ett företagsekonomiskt projekt kommer

att gå med underskott i storleksordningen 1 till 1,5 miljarder kronor. Jämfört

med resultaten för andra olympiska sommarspel som sedan 1984 har gett överskott

i boksluten, är detta en pessimistisk bedömning.

 Samhällsekonomin och statens finanser är den största och svåraste frågan i

ekonomin för OS 2004. Omsättningsökningen i Sverige beräknas till nära 33

miljarder kronor, varav nära 12,5 miljarder är följdeffekter av den direkta OS-

omsättningsökningen. Betydligt högre omsättning finns också uträknad, och å

andra sidan ifrågasätts värdet av de indirekta effekterna.

 En viktig faktor är utvecklingen av sysselsättningen i Sverige och i

Stockholmsregionen. Räknar man med att det inte skall finnas någon arbetslöshet

fram till och med år 2004, så får OS-projektet undanträngningseffekter. Det ger

då ingen samhällsekonomisk vinst. Vad jag kan förstå måste vi dock räkna med

bestående hög arbetslöshet. Då har OS 2004 en fördelaktig inverkan både på sam-

hällsekonomin och på statens finanser.

 Diskussionen som förts om alternativa investeringar är teoretiskt korrekt, men

jag kan inte finna något konkret alternativ med miljardintäkter från utlandet.

Däremot kan man naturligtvis ha den uppfattningen, att det är bättre att satsa

på helt andra och mindre projekt.

 Sammanfattningsvis anser jag att inkomsterna från utlandet - som för OS 2004

uppgår till mellan 10 och 15 miljarder kronor - bör uppväga de risker projektet

har. Därtill kan läggs värden som jag inte försökt uppskatta i siffror -

möjligheter för exportindustrin, positiva effekter i övrigt för näringsliv och

sysselsättning i Sverige och kanske även de glädjevinster som bl.a. professor

Tommy[REDACTED_EFTERNAMN] försöker föra in i den samhällsekonomiska debatten.

 Jag anser det också troligt att statens finanser stärks av OS 2004. Återigen

är det inkomsterna från utlandet som direkt och indirekt leder till förbättrade

statsfinanser. Riksrevisionsverket har i sin känslighetsanalys räknat fram att

effekterna på statsfinanserna blir mellan 0 och plus 8 400 Mkr. Då är bara de

direkta effekterna medräknade, och 0-alternativet förutsätter att det är full

sysselsättning fram till och med år 2004. Inkomster inom detta spann bör med

råge täcka både vad som kan utlösas i en förlustgaranti, av mig kalkylerad till

1 000 - 1 500 Mkr, och ökade myndighetskostnader. Lägg därtill valutarisken, och

marginalen bör ändå vara betryggande.

 Den samlade genomgången av allt som skall vägas in i OS-frågan leder mig till

slutsatsen, att jag föreslår att staten stöder Stockholms ansökan med en

garanti. Det jag har haft att analysera ger den slutsatsen. Lägger man i stället

vikten vid värderingar, att en olympiad är en olämplig sats-ning, så kommer man

till en annan slutsats.

 En garanti kan utformas på olika sätt. Av de alternativ jag visat på föreslår

jag att staten ger en slags fullgörandegaranti kombinerat med att staten tar på

sig att genomföra och ta resultatet av de OS-relaterade lotterierna och spelen,

men låter staden få inkomsterna till budgeterat belopp 2,5 miljarder kronor. En

förlust i OS-bokslutet, sedan posten med 2,5 miljarder inräknats, får med denna

konstruktion tas av staden. I samband med

utformningen av avtalet om garanti måste de för spelens resultat avgörande

frågorna om styrning, insyn och kontroll behandlas.

Civildepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 mars 1996

Närvarande: statrådet Ingela[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:189 Statlig garanti för anordnande av

olympiska sommarspel i Sverige år 2004.