Regeringens proposition

1992/93:41

Kapital för tillväxt

Prop. 1992/93:41

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Föredragande  vid  regeringssammanträdet  har  varit chefen  för Nä­ringsdepartementet.

Stockhohn den 1 oktober 1992

På regeringens vägnar

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas en redogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagit för att bilda riskkapitalbolag med medel ur de förutvarande lön­tagarfonderna i enlighet med riksdagens beslut våren 1992. Vicjare lämnas förslag till hur verksamheten skall privatiseras.

Den nya riskkapitalverksamheten skall iruiktas på att förse små och me­delstora företag med främst ägarkapital. Den skall drivas på aflärsmässiga grunder. En straktur byggs upp med två s.k. portfölj förvaltningsbolag och sex direktmvesterande riskkapitalbolag. Portföljförvaltningsbolagen har till uppgift att förse befintUga och nya riskkapitalbolag med kapital.

Äganderätten i de olika bolagen föreslås till största delen utskiftas till de företag som har betalat vinstdehungsskatt. Under hösten 1992 skiftas hu­vuddelen av aktierna i de två portföljförvaltningsbolagen ut till de ca 150 företag som har betalat störst belopp i vinstdehungsskatt. Ca 16 000 företag erhåller samtidigt aktier i riskkapitalbolagen.

Regeringen avser att i en särskild proposition senare under hösten 1992 lägga fram förslag rörande statUg medverkan i bl.a. sådan finansierjngs-

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 41

verksamhet som inriktas på utvecklingsprojekt och nya företag och som för    Prop. 1992/93:41 närvarande bedrivs av vissa statliga organ.

Proposition om Kapital för tillväxt

i      Småföretagens kapitalsituation

En väl fungerande riskkapitalmarknad i olika delar av landet är en grund­läggande förutsättning för tiUväxt i ekonomin. Den är av fundamental be­tydelse för nyetablering av företag och för inte minst tillväxtinriktade kommersieUa utveckUngsprojekt kombinerade med betydande marknadssats­ningar. Den fortgående intemationaUseringen accentuerar behovet av en eflFektiv riskkapitalmarknad.

Behovet av ett ökat utbud av riskkapital tLU småföretagssektora är aU­mänt omvittnat. Mot bakgrand av bl.a. den höga risknivån har privata in­vesterare satsat endast begränsade belopp på denna marknad. Det tidiga 1980-talets tillförsel av kapital tiU denna sektor avstannade snabbt. Ett skäl tUl detta är, föratom den höga risknivån, att investerare ofta får vänta länge på någon form av utdehung från småföretag eUer på att tiUgodogöra sig sin andel av värdetUlväxten när aktieposten säljs.

Samtidigt kan konstateras att flertalet smä och medelstora företag har en alltför låg soliditet, dvs. andel eget kapital. Vid slutet av år 1990 uppgick soliditeten i företag med färre än 200 anstäUda tiU i genomsnitt ca 23 pro­cent. Motsvarande andel för de större företagen var ca 32 procent. Med stor sannolikhet har Jen utdragna lågkonjunkturen medfört att soUditeten i båda grappema har sjunkit under den senaste tiden.

En läg andel eget kapital i kombination med svaga lånesäkerheter leder tUl särskUt besvärliga situationer i lågkonjunkturer eUer när kraven på kre­ditmarknaden skärps. I nuvarande läge när kreditsystemet är ansträngt har många småföretag med begränsad soUditet stora svårigheter att överleva. Behovet av ökat eget kapital i form av t.ex. riskkapital från s.k. venture-capitalbolag eller riskkapitalbolag accentueras. Sådana bolag kan dessutom fylla en viktig funktion som kvalificerade rådgivare tUl sina kundföretag.

2      Riksdagens beslut om ny riskkapitalverksamhet

Riksdagen beslutade våren 1992 (prop. 1991/92:92, bet. 1991/92:FiU 21, rskr. 1991/92:339) att 6 500 mUjoner kronor av de föratvarande löntagar­fondemas medel skaU föras över tiU ett nytt riskkapitalbolag som skaU kunna erbjuda små och medelstora företag olika former av riskvilligt kapi­tal. Enligt beslutet skall bolaget ägas privat och drivas på strikt affärs­mässiga grander. Verksamheten skall inte omfatta traditioneU bankrörelse. Målet är att öka riskkapitalförsörjningen för småföretag, samtidigt som privatiseringen av marknaden underlättas. En betydande mångfald eftersträ­vas.

Aktiema i ett riskkapitalbolag skaU enUgt beslutet utskiftas tiU privata ägare. Finansutskottet nämnde i sitt betänkande två kategorier; de företag

1* Riksdagen 1992/93. 1 satu/. Nr 41

Prop. 1992/93:41

som betalt vinstdelningsskatt och de privatpersoner som inte förväntades    Prop. 1992/93:41 delta i det då planerade premiegrandande aUemanssparandet.

Regeringen fick i uppdrag att bUda bolaget samt återkomma till riksda­gen med förslag om hur utskiftningen tUl privata ägare skaU gä till och hur verksamheten kan samordnas med vissa befintliga organ med inriktning på att finansiera småföretag. SärskUt nämndes Industrifonden, Företagskapital AB samt Småföretagsfonden med de sex regionala riskkapitalbolagen. De förfogar över ett sammanlagt kapital på f.n. ca 2 400 mUjoner kronor. Fö­retagskapital AB ägs tiU hälften av staten och mgår i den gmpp hel- eUer delägda företag där statens ägarandel enUgt riksdagens bemyndigande får avyttras.

Utöver ett strikt affärsmässigt utbud av riskkapital finns det behov av en särskild finansieringsverksamhet iiuiktad på bl.a. nyetableringar och pro­duktutveckling. EnUgt regeringens mening bör staten även i fortsättningen medverka i denna typ av finansieringsverksamhet i samverkan med nä­ringsUvet. Det gäUer finansiering för bl.a. unga företag i tiUväxt. Rege­ringen avser att i en särskild proposition under hösten 1992 redovisa för­slag om hur denna verksamhet skaU organiseras. Den av riksdagen begärda samordningen med vissa befintUga organ behandlas delvis i föreUggande proposition och delvis i den proposition som avses att läggas fram senare under hösten 1992.

3      Principer för ny riskkapitalverksamhet

Regeringen anser, av skäl som utvecklas i det följande, att det syfte som riksdagen hade med sitt beslut våren 1992 uppnås bäst med en aiman orga­nisationsstraktur än som förutsågs i riksdagsbeslutet. Ändringen innebär ett avsteg från riksdagens beslut så tiUvida att verksamheten är planerad att bedrivas av flera än ett bolag.

Med hänsyn tiU bl.a. situationen på riskkapitalmarknaden anser regering­en att det är angeläget att skyndsamt skapa en ny straktur för riskkapital­verksamhet. Åtgärder med detta syfte bedöms kunna vidtas redan nu, inom ramen för riksdagens uppdrag. Riksdagen har dock möjUghet att uinan ut­skiftningen sker pröva den struktur regeringen har funnit ändamålsenUg.

Den nya verksamheten skaU vara mriktad mot att förse små och medel­stora företag med olika former av riskkapital och skaU drivas på affärs­mässiga grander. Vidare skaU verksamheten syfta tiU att öka konkurrensen meUan marknadens aktörer. Möjlighet ges för enskUda - såväl nya som re­dan existerande - riskkapitalbolag att utnyttja det kapital som stäUs tiU marknadens förfogande. Detta beräknas vitaUsera riskkapitalmarknaden för små och medelstora företag.

Den stmktur som nu skapas består av två nya portföljförvaltningsbolag och sex direktinvesterande riskkapitalbolag. De senare bygger vidare på de bolag som f.n. ägs av Stiftelsen Småföretagsfonden. Den valda modeUen bidrar till att skapa mångfald. Strakturen skaU inte påverka existerande riskkapitahnarknad negativt. Den skaU vara konkurrensneutral. En viss

tröghet byggs mledningsvis ui i systemet, så att den mitiala strakmren vid-    Prop. 1992/93:41 makthåUs under viss tid (jfr. avsnitt 4).

11%

11%

1

(

11%

1

RI

R2

R3

89*

1         -

89%

89%

;

Ci260ort

«

| ci260ortg

Cl 2 600 tig !

11%

11%

11%

R4

R5

R6

/

89%

\               1 89%

89%

Ca 2 600 rtg i C« 2 600 fig i C« 2 600 fig

P = Portföljförvaltningsbolag R = Riskkapitalbolag

Portföljförvaltningsbolagen skaU i första hand bidra tiU finansiering av riskkapitalbolag, såväl befintUga som nya. På så sätt stimuleras utveck­Ungen av fristående riskkapitalbolag. De två bolagen utvärderar kontmuer­Ugt förvaltningen hos de riskkapitalbolag som de har finansierat och place­rar successivt sma medel i de mer framgångsrika riskkapitalbolagen.

Portföljförvaltningsbolagen bör vara tillräckUgt stora för att erhåUa en effektivitet i kapitalförvaltningen. Det är enUgt regeringens mening inte lämpUgt att bara skapa ett bolag, eftersom det skuUe få en aUtför stark ställning och strakturen skuUe kunna uppfattas som monopoUstisk. Två bo­lag ger en nödvändig konkurrens och möjlighet tiU jämförelser. Vart och ett av portföljförvaltningsbolagen får ett kapital på ca 2 200 mUjoner kro­nor.

Portföljförvaltningsbolagen bör ha möjlighet att lämna även lånegaranti­er. Dessutom bör de gemensamt eUer var för sig kunna bedriva verksam­het med s.k. meUankapital, dvs. utlåning utan säkerhet som Ugger meUan eget kapital och traditioneUt lånekapital. Det bör även vara möjUgt för bo­lagen att bedriva sådan verksamhet genom särskUda dotterbolag.

Nyttan med en sådan finansieringsform är att företagen kan erhåUa ett kapitaltiUskott som är efterstäUt bankemas fordringar. Ett sådant kapital-tiUskott bör kunna underlätta ytterUgare bankfinansieruig utan att de ur­spmngUga ägamas andel i företagen mmskar i väsentUg grad, vUket upp­levs som viktigt av vissa småföretagare. Räntesatserna är i regel betydUgt högre än den ränta som normalt tiUämpas av bankema. I USA och vissa

andra länder finns en organiserad marknad för sådant meUankapital, men    Prop. 1992/93:41 utbudet saknas i stor utsträckning i Sverige.

Riskkapitalbolagen skaU investera i mindre företag samt genom aktivt agarengagemang medverka till investeringsobjektens tillväxt. Bolagen kan även göra indhekta placeringar via andra riskkapitalbolag. Investermgama görs huvudsakUgen via aktier eUer aktierelaterade instrament. Även riskka­pitalbolagen bör ha möjUghet att arbeta med meUankapital.

Vart och ett av de nuvarande sex riskkapitalbolagen bör mledningsvis ha ett eget kapital på ca 400 mUjoner kronor. Beloppet baseras på att dessa bolag skaU vara tUlräckUgt stora för att motivera ett spritt ägande och ha en effektiv kostnadsstraktur i förhåUande tUl förvaltat kapital samt kunna rekrytera kompetent personal och styrelse. Samtidigt skaU bolagen vara tillräckUgt små för att vUja fokusera på små och medelstora investeringar.

Det finns fördelar med flera riskkapitalbolag. Mångfald medverkar all­mänt till en effektivare marknad. Insatsema kan lättare nå ut tUl oUka de­lar av landet. Vidare mmskar risken för att bra projekt mte kan finna fi­nansiermg då samma propå kan prövas av flera oUka mvesterare. En ökad möjUghet ges tUl s.k. syndUcering där oUka riskkapitalbolag kan göra pla­ceringar i samma företag och därvid komplettera varandra i fråga om kompetens, placeringshorisont m.m.

De riskkapitalbolag som skaU mgå i den nya strakturen bygger på de sex bolag som f.n. ägs av Stiftelsen Småföretagsfonden. Bolagen Uksom fon­dens egen verksamhet - engagemang i småföretag och Ukvida medel - för­valtas av Företagskapital AB t enhghet med ett avtal meUan regeringen och sistnämnda bolag. Efter det att de sex bolagen har förts över till den nya strakturen - vilket bedöms kunna ske mom ramen för avtalet - begränsas förvaltningen tiU att gäUa endast Småföretagsfondens egna engagemang. Det ankommer på regeringen att vid behov teckna ett nytt avtal med Före­tagskapital AB.

Sistnämnda bolag bedriver - föratom att förvalta Stiftelsen Småföretags­fonden - med egna medel sädan riskkapitalverksamhet att bolaget skuUe kuima ges ökade resurser av något av de nya portföljförvaltningsbolagen.

4      Vidtagna åtgärder

För att förbereda den nya riskkapitalverksamheten har regermgen med stöd av riksdagens beslut vidtagit följande åtgärder. De har föregåtts av ett utredmngsarbete under sommaren 1992 beträffande hur den nya riskkapi­talverksamheten lämpUgen bör organiseras m.m.

Regeringen avser att denna dag mrätta en delegation med uppgifter i an­slutning tiU utskiftnmg av vissa medel ur de föratvarande löntagarfon­derna. Delegationen skaU organisera den ovaruiämnda bolagsstrakturen samt förbereda och - efter ett nytt riksdagsbeslut med anledning av denna proposition - handha utskiftnuigen av aktier i de nya portfölj förvaltnings-och riskkapitalbolagen. Regeringen avser vidare att - med stöd av vårens riksdagsbeslut - besluta att medel tUl ett sammanlagt värde av 6 500 miljo­ner kronor ur de föratvarande löntagarfondema förs över tiU de aktiebolag

som står under delegationens förvaltning. Delegationen svarar inlednings-    Prop. 1992/93:41 vis för stymingen av bolagens verksamhet utifrån ovan nämnda riktUnjer (avsnitt 3).

Aktiema i portföljförvaltningsbolagen kommer således temporärt att in­nehas av staten och förvaltas av delegationen. Staten, genom delegationen, föratsätts vidare inom kort förvärva aktiema i de sex regionala bolagen från Stiftelsen Småföretagsfonden, efter samråd med det nyss nämnda Fö­retagskapital AB. I samband med att delegationen tiUfäUigt tar över för­valtningen av ägandet av de åtta bolagen förs mer medel över tiU dessa genom emissioner. Som har nämnts i det föregående får portföljförvalt­ningsbolagen vardera ett eget kapital på ca 2 200 miljoner kronor och riskkapitalbolagen vardera ett eget kapital på ca 400 miljoner kronor. Vart och ett av portföljförvaltmngsbolagen får mmoritetsposter i tre av risk­kapitalbolagen.

Särskilda skattefrågor som kan uppkomma i samband med utskiftning av aktiema behandlas i det följande (avsnitt 6). Här kan dock påpekas att stämpelskatt kommer att utgå enligt allmänna regler när medel förs över till portföljförvaltningsbolagen resp. tiU riskkapitalbolagen genom emissio­ner. Stämpelskatt utgår med 2 procent av de emitterade aktiernas nominel­la belopp vid bildande av aktiebolag resp. vid ökmng av aktiekapitalet. Vid öknmg av aktiekapitalet beskattas även evenmeUa överkurser. Stämpelskat­ten eriäggs av det emitterande bolaget.

I det föregående (avsnitt 1) har redogjorts för den mycket begränsade tUlförsehi av privat kapital tiU den del av riskkapitahnarknaden som riktar sig mot små och medelstora företag. Skälen är bl.a. svårighetema att upp­nå tilhäckligt snabb och hög avkastning. Bolagen i strakturen skaU således agera på en marknad som fungerar mindre väl.

Avsikten är att bolagen i den nya strakturen skall kunna noteras. När så sker kommer marknaden sannoUkt att värdera dem lägre än substansvär­det. Eftersom bolagen inledningsvis har en stark finansieU ställning finns en viss risk för att de köps upp och medlen används för andra ändamål än det avsedda. Regeringen anser därför att verksamheten bör förses med sådana regler att uppköp och Ukvidation av bolagen under de närmaste åren starkt försvåras. Det kan gäUa regler om verksamhetsmriktningen, mandatperioden för styrelsema m.m. Den nyss nämnda delegationen avses få i uppdrag att verka för att bolagsordningarna i portfölj- resp. riskkapi­talbolagen mnehåUer sådana restriktioner.

5      Riktlinjer för utskiftningen

Prop. 1992/93:41

Regeringens förslag:

De företag som har betalat vinstdelningsskatt skaU erhåUa aktier i de bolag som ingår i den nya strakmren. De företag som har betalat störst skattebelopp skaU erhåUa ca 63 procent av samtUga aktier i de två portföljförvaltningsbolagen. Resterande ca 37 procent av aktiema i dessa två bolag skaU tiUs vidare behåUas i statUg ägo. Övriga företag som har erlagt vinstdelningsskatt skaU erhåUa ca 89 procent och de nämnda portföljförvaltningsbolagen skaU erhålla ca 11 procent av samtUga aktier i de sex riskkapitalbolagen. På så sätt kommer totalt ca 75 procent av aktievärdet i de åtta bolagen att ägas av företag och ca 25 procent att inledningsvis ägas av staten.

Skälen för regeringens förslag:

I riksdagsbeslutet våren 1992 betonades att verksamheten skaU ägas och drivas av privata intressenter på kommersieU grand. Som ägare nämndes dels företag som har betalat vmstdehiingsskatt, dels de privatpersoner som inte förväntades delta i det då planerade premiegrandande aUemanssparan­det. Föratsättningaraa har dock ändrats med anledning av den överenskom­melse som regeringen träffade med socialdemokraterna i mitten av sep­tember 1992 om vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder. Regeringen har ny­ligen utsett en juristgrapp med uppgift att studera de rättsUga aspektema vid ett eventueUt beslut om att avbryta det premiegrandande aUemansspa­randet.

Regeringen föreslår att riksdagen nu godkänner följande riktlinjer för utskiftningen samt bemyndigar regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer att vidta de åtgärder som behövs för att genomföra utskiftning­en enligt dessa riktlinjer.

Aktieraa i portföljförvaltningsbolagen och riskkapitalbolagen förs till ca 75 procent utan vederlag över till de företag som har betalat vinstdelnings­skatt, efter ett särskilt anmälningsförfarande. Det innebär att de ca 16 000 företagen får ut aktier till ett substansvärde på totalt ca 4 900 mUjoner kronor, vilket motsvarar en femtedel av den sammanlagt erlagda vinstdel­ningsskatten på drygt 24 000 miljoner kronor.

De aktier i portföljförvaltningsbolagen som inte nu förs över tiU företag bör tUls vidare behållas i statUg ägo. När den nyss nämnda juristgrappen är färdig med sitt arbete avser regeringen att återkomma med förslag till riksdagen beträflFande ägandet av dessa återstående aktier.

Vart och ett av portföljförvaltningsbolagen får som tidigare nämnts -inom ramen för de totalt tUlgängUga resursema på 6 500 mUjoner kronor -minoritetsposter i tre av riskkapitalbolagen.

Ett spritt ägande i de olika bolagen bör eftersträvas. På sikt bör som    Prop. 1992/93:41 nämnts föratsättningar finnas för en börsnotering av resp. bolags aktier. Det bör vara en ambition att börsintroducera riskkapitalbolagen snarast möjligt.

Eftersom stora företag har en mer utvecklad finansieringskompetens än . mindre företag och större vana att utöva ägarskap i andra stora företag kan de anses mer lämpade som ägare av portföljförvaltmngsbolagen. De mind­re bolagen har erfarenhet av konkreta bedömnmgar av affärsprojekt samt en blandad kompetens, vUket gör dem lämpUga som ägare av riskkapi­talbolagen.

De ca 150 företag som betalat mest vinstdehungsskatt blir därför deläga­re i portföljförvaltningsbolagen. Ägandet motsvarar ca 63 procent av akti­ema i dessa två bolag. De övriga knappt 16 000 företagen blir ägare i risk­kapitalbolagen.

Varje företag som har betalat vinstdelningsskatt och som så önskar erhål­ler snarast aktier i ett av de berörda åtta bolagen enUgt nämnda principer. Även företag som har betalat vinstdelnmgsskatt på mycket små belopp bör erhålla aktier för lägst ca 1 500 kronor. I övrigt bör aktier tilldelas i pro­portion tiU betald vinstdehiingsskatt. Ägandet bör fördelas slumpvis på de två portföljförvaltningsbolagen resp. de sex riskkapitalbolagen. Fördel­ningen sker så att vart och ett av de två portföljförvaltningsbolagen in­ledningsvis får i stort sett lUca många ägare. Motsvarande gäUer för de sex riskkapitalbolagen. Varje företag får sitt ägande koncentrerat tUl endast ett av de åtta bolagen.

Det är enUgt regeringens mening angeläget att den nya riskkapitalverk­samheten så snart som möjligt kan komma att ägas av privata intressenter. Arbetet bör därför bedrivas i sådan takt att utskiftningen, vad gäUer i första hand den andel på ca 75 procent av aktiema som skaU ägas av före­tag, kan vara genomförd senast vid utgången av år 1992.

6      Vissa skattefrågor

Som tidigare beskrivits kommer stämpelskatt att utgå enUgt alhnänna reg­ler i samband med emission i respektive bolag.

I samband med att aktiema skiftas ut tUl de företag som betalat vmstdel-ningsskatt uppkommer vissa andra skattefrågor. Regeringen avser att inom kort, efter hörande av lagrådet, lägga fram förslag om behandUngen av dessa frågor. Förslaget innebär i huvudsak följande. TUldelningen av aktier utgör för mottagande företag en intäkt i näringsverksamheten. Denna intäkt bör undantas från beskattning vid utskiftningstillfäUet. Det skattemässiga anskaffningsvärdet på aktien bör emeUertid bestämmas tiU noU, vilket in­nebär att reahsationsvinst vid försäljning av aktien kommer att beskattas ftillt ut.

7      Ärendet till riksdagen

Prop. 1992/93:41

Regeringen föreslår att riksdagen

dels godkänner föreslagna riktlinjer för utskiftningen av vissa medel ur de föratvarande löntagarfondema,

deb bemyndigar regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer att vidta de åtgärder som behövs för att genomföra utskiftningen.

10

Prop. 1992/93:41

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 oktober 1992

Närvarande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Frigge­bo,[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dmkel­spiel,[REDACTED_EFTERNAMN], HeUsvik,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], OdeU,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om ny riskkapitalverksamhet ge­nom utskiftning av vissa medel ur de förutvarande löntagarfonderna.

Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till riksdagen om Kapital för tillväxt i enlighet med bilagan tiU detta protokoU.

Ur protokollet: Gunnel Strinde

11

gotab  42059, Stockholm 1992