Regeringens proposition

1994/95:105

Förslag till tilläggsbudget till statsbudget

för budgetåret 1994/95 Prop.

 1994/95:105

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 22 december 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för

innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till 80,8 miljoner kronor. Det

största anslaget, knappt 25 miljoner kronor, avser medel till den europeiska

rymdorganisationen European Space Agency. I övrigt begärs ytterligare bl.a. 15

miljoner kronor till Fredsbevarande verk-samhet, knappt 14 miljoner kronor för

ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk på bibliotek m.m. samt

ca 11 miljoner kronor för Lotterinämndens verksamhet. För vissa utgifter som

sammanhänger med fartyget M/S Estonias förlisning tas ett särskilt anslag upp.

Innehållsförteckning

1 Inledning ...................................3

2 Justitiedepartementet (andra huvudtiteln)....4

3 Utrikesdepartementet (tredje huvudtiteln)....5

4 Socialdepartementet (femte huvudtiteln)......7

5 Kommunikationsdepartementet (sjätte huvud-

 titeln)......................................9

6 Finansdepartementet (sjunde huvudtiteln)....11

7 Utbildningsdepartementet (åttonde huvud-

 titeln).....................................13

8 Arbetsmarknadsdepartementet (tionde huvud-

 titeln).....................................14

9 Kulturdepartementet (elfte huvudtiteln).....15

10 Näringsdepartementet (tolfte huvudtiteln)...19

11 Civildepartementet (trettonde huvudtiteln)..20

12 Anslagsförteckning .........................22

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 22 december 1994 ..........................24

1 Inledning

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår på till-

läggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa

nya anslag.

 Under hösten 1994 har regeringen föreslagit riksdagen att anvisa anslag på

tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår i ett flertal propo-

sitioner. De begärda anslagen uppgår sammanlagt till 16 960 miljarder kronor

och förslagen om dem finns i följande propositioner:

______________________________________________________________

Prop. Summa anslag

 (tkr)

______________________________________________________________

1994/95:25 Sysselsättningsskapande åtgärder inom

 Kommunikationsdepartementets område 2 000 000

 Vissa särskilda utgifter inom

 universitet och högskolor 50 000

 Vuxenstudiestöd 342 000

 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 3 070 948

1994/95:40 Avgiften till gemenskapsbudget : Tullar 2 250 000

 Avgiften till gemenskapsbudget:

 Jordbruks- och sockeravgifter 700 000

 Avgiften till gemenskapsavgift:

 Mervärdesskattebaserad avgift 4 100 000

 Avgiften till gemenskapsavgift: Avgift

 baserad på bruttonationalinkomsten 2 900 000

 Bidrag till kapitalet i

 Europeiska investeringsbanken 950 000

1994/95:75 Interventioner 525 000

 Räntekostnader för förskotterade

 bidrag m.m. 20 000

1994/95:95 Regeringskansliet m.m. 24 925

1994/95:110 Stöd till idrotten 15 000

1994/95:114 Medel för översättning av EGs regelverk 12 000

______________________________________________________________

 De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som nu kan överblickas

och andra frågor som vi anser bör tas upp i detta sammanhang har samlats i denna

proposition. Om ytterligare framställningar om anslag för innevarande budgetår

skulle visa sig ofrånkomliga, kommer det att föreläggas riksdagen vid en senare

tidpunkt under riksmötet.

2 Justitiedepartementet (andra huvudtiteln)

G Övriga myndigheter

G 6.Gentekniknämnden

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för inne-

varande budgetår.

 Den 1 juli 1994 trädde lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer i

kraft. Samtidigt inrättades en särskild nämnd, Gentekniknämnden, som fick till

uppgift att följa utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna

och ge råd om användningen av gentekniken.

 Nämnden övertog de arbetsuppgifter som tidigare åvilade Delegationen för

hybrid-DNA-frågor och fick samtidigt ett bredare verksamhetsansvar än det

delegationen kan sägas ha haft. Gentekniknämnden skall bl.a. yttra sig över

ansökningar om tillstånd enligt den nya lagen och samråda med andra myndigheter

när dessa beslutar föreskrifter.

 Delegationens resursbehov för budgetåret 1994/95 beräknades till 1 040 000 kr.

Dessa medel har övertagits av Gentekniknämnden. Mot bakgrund av den snabba

utveckling som pågår inom genteknikområdet och de oreparabla effekter för bl.a.

miljön som en missbedömning av teknikens användning skulle kunna medföra är

Gentekniknämndens verksamhet en för hela samhället angelägen uppgift.

 Enligt regeringens uppfattning bör nämnden för att kunna fullgöra sina upp-

gifter få sitt anslag höjt. Gentekniknämnden bör därför för budgetåret 1994/95

anvisas ytterligare 600 000 kronor. En sådan anslagshöjning kommer att finansie-

ras med en motsvarande besparing på anslaget D 2. Domstolarna m.m. för bud-

getåret 1994/95.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Gentekniknämnden på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 anvisar ett ramanslag på 600 000 kr.

3 Utrikesdepartementet (tredje huvudtiteln)

[1]B. Bidrag till vissa internationella organisationer

B 9.Fredsbevarande verksamhet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 836 294 000 kronor.

 Från anslaget finansieras löner, traktamenten, utrustning och underhåll för den

svenska personalen i de FN-insatser regeringen beslutat att Sverige skall delta

i. Vidare bekostas från anslaget de förberedelser som krävs i Sverige i form av

rekrytering, organisation, utbildning och rotation av personal till Försvars-

maktens utlandsstyrka. Dessa uppgifter utförs vid Försvarets internationella

centrum (Swedint).

 I samband med budgetpropositionen justerades anslaget med anledning av

kostnads- och löneförändringar. Däremot togs ingen hänsyn till de merkostnader

som förändringarna i utlandsreseförordningen (SFS 1993:1361) medförde. Anslaget

bör därför tas upp med 851 694 000 kronor eller 15 400 000 kronor mer än vad

regeringen föreslagit i årets budgetproposition.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Fredsbevarande verksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 15 400 000 kr.

[2]E. Utrikeshandel och exportfrämjande

E10. Europainformation m.m.

Utrikesdepartementet har genom Sekretariatet för Europainformation tillhanda-

hållit allmän information om EES och EU fram till folkomröstningen om EU.

Behovet av informationsinsatser till allmänheten kommer emellertid inte att

upphöra. Informationsinsatser kommer i synnerhet att krävas med anledning av

förberedelserna inför regeringskonferensen 1996 (IGC 96). Sekretariatet för

Europainformation bör därför få möjlighet att fortsätta sin verksamhet under

första halvåret 1995.

 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns uppfört ett reservationsanslag

på 21 000 000 kronor, varav 15 000 000 kronor går till informationsinsatserna

genom Sekretariatet för Europainformation under andra halvåret 1994. Medlen har

förbrukats för avsett ändamål under andra halvåret. Ytterligare 4 890 000 kronor

anvisas för insatser under första halvåret 1995. Även dessa informationsinsatser

bör ombesörjas av Sekretariatet för Europainformation. Insatserna finansieras

gemensamt av Utrikes-, Kultur- och Finansdepartementen.

 Regeringen avser återkomma till riksdagen under våren 1995 med förslag till

inriktning av den fortsatta informationsverksamheten inom detta område.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Europainformation m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 4 890 000 kr.

4 Socialdepartementet (femte huvudtiteln)

D. Omsorg om äldre och handikappade

D 5.Bidrag till viss verksamhet för personer med

 funktionshinder

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag om 70 124 000 kronor. Av anslaget har 17 250 000 kronor

beräknats för utbetalning till Synskadades riksförbund (SRF) för anskaffning av

ledarhundar för synskadade samt 11 414 000 kronor för viss övrig verksamhet som

SRF bedriver.

Ledarhundsverksamheten

På grund av ökad tillgång på ledarhundar har SRF begärt ytterligare 9 668 000

kronor för innevarande budgetår för att kunna möta ett stort ackumulerat behov

av ledarhundar för synskadade. SRF har köpt 22 hundar innevarande budgetår och

räknar med att kunna köpa ytterligare 72 hundar.

Viss övrig verksamhet

Under anslagsposten utges bidrag till SRF för viss övrig verksamhet. Medlen

avser bl.a. framställning av s.k. ersättningstidningar för synskadade, stöd till

punktskriftsprojekt, lästjänst via telefax m.m. SRF köper dessa tjänster av sitt

eget bolag. Företaget har tidigare inte lagt moms på dessa produkter. SRF har

därvid stött sig på ett s.k. förhandsbesked från länsstyrelsen år 1983 i vilket

sägs att de köp av tjänster som SRF gör av sina helägda företag inte var moms-

pliktiga. SRF har under år 1994 varit föremål för taxeringsrevision, vilket

resulterat i att skattemyndigheterna gjort en omprövning av det tidigare beslu-

tet. Enligt detta beslut är SRF momspliktigt när förbundets företag producerar

tjänster för SRF. SRF har i skrivelse till regeringen den 13 oktober 1994 hem-

ställt om tilläggsanslag om 580 000 kronor för tiden 1 januari 1995 -1 juli

1995 för momsinbetalning till statskassan.

Regeringens överväganden

Regeringen anser att den ledarhundsverksamhet som SRF bedriver är av stor

betydelse för synskadade. Med hjälp av hunden kan den synskadade röra sig

relativt fritt och oberoende vilket gör att behovet av stöd och hjälp i andra

former minskar. Det är också bakgrunden till att staten stöder verksamheten med

statsbidrag.

 Under tidigare år har tillgången på ledarhundar varit liten. SRF har därför

inte kunnat leverera hundar i den omfattning som behövs för att täcka behoven.

Regeringen anser att det nu finns skäl att stärka verksamheten så att SRF kan

förmedla fler ledarhundar till synskadade. Regeringen bedömer att sammanlagt 7

500 000 kronor bör tillföras anslaget budgetåret 1994/95 för SRF:s

ledarhundsverksamhet.

 Fortfarande är synskadade och dövblinda personer mycket eftersatta grupper i

informationshänseende. SRF:s verksamhet syftar till att i någon mån kompensera

dessa grupper genom att ge ut tilläggsinformation på punktskrift och kassett. De

s.k. ersättningstidningarna är ett sätt att öka synskadades tillgång till

information. Telefaxprojektet innebär en möjlighet för synskadade att kunna ta

del av sin egen post och punktskriftsprojektet att kunna lära sig läsa och

skriva med hjälp av punktskrift. Projekten rör områden i synskadades liv som är

centrala för en god livskvalité. Regeringen anser därför att SRF bör tillföras

500 000 kronor i engångsanvisning för att kunna upprätthålla kvalitén i verksam-

heten.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder på tilläggs-

budget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag

på 8 000 000 kr.

5 Kommunikationsdepartementet

 (sjätte huvudtiteln)

B. Sjöfart

Vissa kostnader till följd av fartyget M/S Estonias förlisning

Den 28 september 1994 förliste passagerarfärjan M/S Estonia sydväst om finska

Utö. Fartyget förde estnisk flagg.

 Olyckan har föranlett ett flertal särskilda åtgärder från regeringens sida som

medför kostnader för staten för innevarande budgetår. Ytterligare kostnader kan

förutses.

 Regeringen uppdrog den 28 september 1994 åt Statens haverikommission att

biträda i utredningsarbetet med anledning av förlisningen. Regeringen beslutade

att senare föreskriva om hur kostnaderna för uppdraget skall betalas.

 Regeringen uppdrog den 29 september 1994 åt Sjöfartsverket att redovisa de

tekniska och legala förutsättningarna för att återfinna och omhänderta de

omkomna från färjan M/S Estonia.

 Regeringen uppdrog den 3 oktober 1994 åt en särskild utredare att bl.a.

kartlägga rapporteringsrutinerna inom Sjöfartsinspektionen och därvid undersöka

hur för sjösäkerheten relevant information analyseras och vidareförs inom

inspektionen. Utredaren skall också undersöka möjligheterna till och förekomsten

av utbyte av relevant sjösäkerhetsinformation mellan sjösäkerhetsmyndigheter och

andra berörda organ.

 Regeringen beslutade den 20 oktober 1994 att uppdra åt Sjöfartsverket att, i

nära kontakt med berörda myndigheter i Sverige, Estland och Finland, genomföra

en konsekvensanalys avseende omhändertagande av de omkomna från färjan M/S

Estonia som underlag inför ett samlat ställningstagande.

 Regeringen bemyndigade samma dag chefen för Kommunikationsdepartementet att

tillkalla ett råd med uppdrag att bistå regeringen i etiska frågor och över-

väganden avseende M/S Estonias förlisning och dess följder. Rådet skall vidare

informera om och kunna medverka till diskussioner i etiska frågor samt bistå vid

kontakter med överlevande, anhöriga och andra berörda från färjeolyckan. Rege-

ringen beslutade att senare föreskriva om hur kostnaderna för Sjöfartsverkets

resp. rådets uppdrag skall betalas.

 Regeringen uppdrog också den 20 oktober 1994 åt Statens konstråd att undersöka

förutsättningarna för en minnesvård för att hedra Estoniakatastrofens offer.

 Regeringen bemyndigade den 3 november 1994 chefen för Civildepartementet att

tillkalla en särskild utredare med uppdrag att vara till hjälp för överlevande

och för anhöriga till de omkomna vid M/S Estonias förlisning genom att lämna

information och allmän vägledning om hur de kan ta tillvara sina intressen med

anledning av katastrofen. Regeringen har vidare den 1 december 1994 beslutat om

ekonomiskt stöd till särskilda anhörigföreningar med anledning av M/S Estonias

förlisning. Stödet avser sådana föreningar som bildats för att tillvarata

anhörigas och överlevandes ekonomiska, juridiska och sociala intressen. Beslutet

innebär att högst tre miljoner kronor skall kunna användas för bidrag till

föreningarnas administrativa kostnader. För att medlen skall kunna betalas ut

omedelbart har regeringen beslutat att kostnaderna skall betalas från sjuttonde

huvudtitelns anslag oförutsedda utgifter.

 Regeringen beslutade den 10 november 1994 att uppdra åt Försvarsmakten att

bistå med resurser vid bärgning av M/S Estonias bogvisir. Bärgningen genomfördes

i samverkan med bl.a. den finska sjöfartsstyrelsen. Regeringen beslutade att

kostnaderna för hela bärgningsoperationen tills vidare skulle betalas av svenska

staten genom Försvarsmakten vad avsåg Försvarsmaktens bistånd och Sjöfartsverket

vad avsåg de övriga kostnaderna. Hur kostnaderna slutligt skall betalas skulle

senare beslutas.

 Regeringen har den 15 december 1994 beslutat att M/S Estonia inte skall bärgas

och att några åtgärder för att ta upp de omkomna inte skall vidtas. Platsen där

fartyget förliste skall betraktas som en gravplats och fartyget skall täckas

över. Sjöfartsverket har fått i uppdrag att skyndsamt lämna förslag till

regeringen hur fartyget skall övertäckas och bevakas.

 Kostnaderna för de nu nämnda åtgärder som vidtagits eller som kan komma att

vidtas till följd av regeringens ställningstaganden med anledning av M/S

Estonias förlisning är i huvudsak extraordinära och ryms inte inom befintliga

anslag på statsbudgeten för innevarande budgetår. Ett nytt anslag bör därför

föras upp som bemyndigar regeringen att fördela och utbetala medel för de

extraordinära kostnaderna till följd av M/S Estonias förlisning. Det exakta

behovet av anslagsmedel kan inte nu anges. Ett förslagsanslag om 1 000 kronor

bör därför anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande

budgetår.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Vissa kostnader till följd av fartyget M/S Estonias förlisning på till-

läggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95 anvisar ett förslagsanslag

på 1 000 kr.

6 Finansdepartementet (sjunde huvudtiteln)

D. Vissa centrala myndigheter m.m.

D 2.Konjunkturinstitutet

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag

på 28 017 000 kr.

 Regeringen tillsatte 1990 en utredning (Miljöräkenskapsutredningen) med uppgift

att analysera förutsättningarna för att komplettera nationalräkenskaperna med

natur- och miljöräkenskaper. Dess huvudbetänkande (SOU 1991:37) presenterades i

april 1991.

 På förslag av utredningen beslutade regeringen 1992 att lägga ut tre uppdrag

som skall leda fram till en bättre belysning av kopplingarna mellan ekonomi och

miljö:

 - Naturvårdsverket (SNV) fick i uppdrag att ta fram ett system av s.k.

 miljöindex, som skall ge en samlad bild av tillståndet i några svenska

 ekosystem. Detta arbete är nu färdigt.

 - Statistiska centralbyrån (SCB) fick i uppdrag att ta fram fysiska miljö-

 räkenskaper som skall beskriva flödet av olika miljöförstörande substanser

 i ekonomin, samt att komplettera miljöstatistiken. En viktig del i detta

 är att redovisa miljöstatistiken på ett sätt som är förenligt med national-

 räkenskapernas klassifikationssystem.

 - Konjunkturinstitutet (KI) fick i uppdrag att utarbeta monetära miljö-

 räkenskaper, samt att redovisa de viktigaste sambanden mellan ekonomi och

 miljö. Konjunkturinstitutet är också sammankallande i en samrådsgrupp

 mellan de tre myndigheterna.

 KI och SCB lämnade i december 1994 en gemensam delrapport där resultaten av

deras arbete redovisas.

 Anslaget till KI uppgår till 600 000 kronor per år medan SCB får 1 200 000

kronor per år plus ytterligare medel som tagits fram genom en omfördelning inom

SCB:s egen budget.

 Vid en internationell jämförelse ligger Sverige förhållandevis väl framme på

dessa områden. Det måste dock framhållas att det i många avseenden handlar om

grundläggande vetenskaplig kunskapsuppbyggnad. Vägen till ett färdigt system för

löpande redovisning av även ett begränsat urval av miljökostnader torde därför

vara ganska lång. Det bör understrykas i sammanhanget att miljöräkenskaperna

inte kommer att ersätta de traditionella nationalräkenskaperna. Avsikten är i

första hand att komplettera nationalräkenskaperna med så kallade

satelliträkenskaper som innehåller en redovisning av miljöförstöringens

kostnader.

 Erfarenheterna från de första två åren, och särskilt från arbetet med den

delrapport som lämnades hösten 1994, visar att Konjunkturinstitutet inte kan

fullgöra uppdraget på ett tillfredsställande sätt med nuvarande resursinsats

utan att den övriga verksamheten vid institutet skadas. En årsarbetskraft bör

därför avsättas för att i samarbete med SCB och SNV tillämpa forskningsresul-

taten i praktiskt metodutveckling. Därutöver skall seminarier och konferenser

anordnas för att diskutera olika mätproblem. Därför bör Konjunkturinstitutet

anvisas ytterligare 600 000 kr.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Konjunkturinstitutet på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 anvisar ett ramanslag på 600 000 kr.

D 3.Finansinspektionen

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 98 147 000 kronor. Från anslaget bekostas löne- och övriga

förvaltningskostnader m.m. samt lokalkostnader vid Finansinspektionen. Tillsyns-

avgifter tas ut av de institut som står under inspektionens tillsyn. Avgifterna

är obligatoriska och beräknas med utgångspunkt från inspektionens ramanslag.

Avgiftsinkomsterna tas upp på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel och

skall överensstämma med storleken på ramanslaget. För inspektionen tillämpas

således s.k. bruttoredovisning över statsbudgeten.

 Inom den civila delen av totalförsvaret ansvarar Finansinspektionen enligt

beredskapsförordningen (1993:242) för funktionen Enskild försäkring m.m.

Riksdagen har beslutat (prop. 1994/95:47, bet. 1994/95:FiU3, rskr. 1994/95:73)

att fr.o.m. den 1 januari 1995 utöka inspektionens ansvar för

beredskapsplaneringen. Enligt beslutet skall ansvaret för beredskapsplaneringen

på bank- och betalningsväsendets område flyttas från Riksbanken till

Finansinspektionen.

Regeringens överväganden

En överflyttning av beredskapsansvaret kan, åtminstone inledningsvis, komma att

innebära visst merarbete och ökade kostnader för Finansinspektionen.

Inspektionen bör därför, under en övergångstid på ett år, anvisas medel

motsvarande 350 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Finansinspektionen på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 anvisar ett ramanslag på 350 000 kr.

7 Utbildningsdepartementet (åttonde huvudtiteln)

C. Universitet och högskolor m.m.

C44. Europeisk utbildningssamverkan

I 1994 års budgetproposition (1993/94:100 bil. 9, s. 210) betecknades anslaget C

44. Europeisk utbildningssamverkan för budgetåret 1994/95 som

reservationsanslag. Riksdagen anvisade anslaget den 29 april 1994 (bet.

1993/94:UbU8, rskr. 1993/94:287).

 I likhet med budgetåret 1993/94 bör dock detta anslag betecknas som ramanslag.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 med ändring av tidigare beslut beslutar att anslaget Europeisk utbildnings-

samverkan budgetåret 1994/95 anvisas som ramanslag.

8 Arbetsmarknadsdepartementet

 (tionde huvudtiteln)

C. Regional utveckling

C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservarionsanslag på 180 700 000 kronor.

 Inom det regionalpolitiska området medför medlemskapet i EU en kraftigt

förändrad situation. Det programarbete inom de olika målregionerna som ligger

till grund för återflödet av medel från strukturfonderna kommer i hög grad att

beröra Arbetsmarknadsdepartementet och de regionalpolitiskt ansvariga myndig-

heterna, främst Närings- och teknikutvecklingsverket. De berörda myndigheterna

får ett övergripande samordningsansvar och ett i vissa avseenden operativt

ansvar för strukturfondernas användning m.m., vilket medför nya behov av för-

valtningsresurser.

 Regeringen föreslår att 3,5 miljoner kronor av redan anvisade medel på rubri-

cerade anslag får tas i anspråk för nämnda ändamål.

Förslag till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner de föreslagna dispositionen av medel på Särskilda regionalpolitiska

infrastrukturåtgärder m.m. för budgetåret 1994/95.

9 Kulturdepartementet (elfte huvudtiteln)

[1]B. Kulturverksamhet m.m.

B 8. Ersättning åt författare m.fl för utlåning av deras verk

genom bibliotek m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

förslagsanslag på 84 304 000 kr. Från anslaget betalas s.k. biblioteks-

ersättning. Bestämmelser om biblioteksersättning finns i förordningen (1962:652)

om Sveriges författarfond. Ersättning ges för utlåning genom folkbibliotek och

skolbibliotek av litterärt verk i original av svensk eller i Sverige bosatt

upphovsman och litterärt verk i svensk översättning. Ersättning ges även för

böcker som ingår i folk- och skolbibliotekens referenssamlingar.

 Ersättningen, som årligen tillförs Sveriges författarfond, beräknas på grundval

av vissa belopp per hemlån och referensexemplar, s.k. grundbelopp. För närva-

rande uppgår grundbeloppet till 86 öre per hemlån och 3 kr 44 öre för referens-

exemplar av originalverk och till hälften av nämnda belopp per hemlån resp.

referensexemplar av verk i svensk översättning.

 Mellan regeringen och de upphovsmannaorganisationer som berörs av bibliotekser-

sättningen ingicks den 12 september 1985 en överenskommelse om förhandlingar

angående biblioteksersättningens grundbelopp. Enligt överenskommelsen åtar sig

regeringen att som ett led i beredningen av sitt förslag till statsbudget att

förhandla med organisationerna om storleken av grundbeloppet för hemlån av

originalverk. När avtal träffas skall regeringen lägga fram förslag till riks-

dagen om anslagsberäkning på grundval av det avtalade grundbeloppet.

 I budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bil. 12 s. 40) redovisades att

regeringen vid beräkningen av anslaget för budgetåret 1994/95 utgått från det av

riksdagen för budgetåret 1993/94 fastställda grundbeloppet.

Regeringens förhandlare har den 10 juni 1994 träffat en överenskommelse med

Sveriges författarförbund, Föreningen svenska tecknare och Svenska fotografernas

förbund om biblioteksersättningens grundbelopp för budgetåret 1994/95. Överens-

kommelsen gäller även grundbelopp för budgetåret 1995/96. Enligt överenskommel-

sen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk innevarande budgetår vara

89 öre.

 I överenskommelsen har även beaktats det utnyttjande av folk- och skolbiblio-

tekens bokbestånd i stället för utlåning som Kulturrådet på regeringens uppdrag

redovisat i en rapport den 15 december 1993. Sålunda bestäms budgetåret 1994/95

andelen referensexemplar i skolbibliotek till 24 % av det totala antalet volymer

i skolornas boksamlingar. Fr.o.m. budgetåret 1995/96 bestäms motsvarande andel

till 28 %. Vidare skall under 1994/95 antalet registrerade hemlån i folkbiblio-

tek, det uppskattade merantalet lån i folkbibliotekens uppsökande verksamhet

samt hemlån i skolbibliotek omräknas med faktorn 1,01, för att därmed beakta det

utnyttjande som förekommer genom läsning på bibliotek. För budgetåret 1995/96 är

motsvarande omräkningsfaktor 1,02.

 Regeringen har den 22 december 1994 godkänt överenskommelsen. Den har träffats

under förutsättning av riksdagens godkännande.

Regeringens överväganden

Med hänvisning till överenskommelsen föreslår regeringen att riksdagen för

innevarande budgetår räknar upp grundbeloppet för hemlån av originalverk med tre

öre för budgetåret 1994/95. Övriga grundbelopp höjs i motsvarande mån. Beloppen

för innevarande budgetår bör således beräknas till 89 öre för hemlån och 3 kr 56

öre för referensexemplar av originalverk samt 44,5 öre för hemlån och 1 kr 78

öre för referensexemplar av översatta verk. För budgetåret 1995/96 räknas

grundbeloppet för hemlån av originalverk upp med ytterligare fem öre och övriga

grundbelopp höjs i motsvarande mån. Andelen referensexemplar i skolbibliotek

skall beräknas till 24 % av det totala antalet volymer i skolornas boksamlingar

innevarande budgetår resp. 28 % budgetåret 1995/96. Vidare skall under inne-

varande budgetår antalet registrerade hemlån i folkbibliotek, det uppskattade

merantalet lån i folkbibliotekens uppsökande verksamhet samt hemlån i skol-

bibliotek omräknas med faktorn 1,01. Motsvarande omräkningsfaktor skall för

budgetåret 1995/96 vara 1,02. På grundval av dessa belopp och beräkningsgrunder

samt den av Sveriges författarfond senast redovisade statistiken avseende 1993

års biblitoteksutlåning, beräknas medelsbehovet för biblioteksersättningen bud-

getåret 1994/95 till 93 946 000 kr dvs 13 820 000 kr utöver vad riksdagen

preliminärt anvisat innevarande budgetår.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. godkänner biblioteksersättningens grundbelopp och beräkningsgrunder,

 2. till Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom

bibliotek m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95

anvisar ett förslagsanslag på 13 820 000 kr.

B 19. Förvärv av konst för statens byggnader m.m.

För Europeiska unionens (EU) ministerråd skall en nybyggnad invigas under våren

1995. Från berörda EU-organs sida har det framhållits att unionens budget för

konstnärlig utsmyckning är begränsad. Medlemsländerna har därför föreslagits

göra egna insatser i form av gåvor eller depositioner av konstverk.

 När Sverige inträder i Europeiska unionen är det angeläget att svensk kultur i

ökad utsträckning presenteras för en bredare internationell publik.Det är därför

naturligt att Sverige även medverkar vid den konstnärliga utsmyckningen av den

nya rådsbyggnaden. Förberedande kontakter mellan bl.a. Sveriges delegation vid

Europeiska gemenskaperna och Statens konstråd har visat att det finns förutsätt-

ningar för en insats från Konstrådets sida. Eftersom frågan väckts under på-

gående budgetår har Konstrådet inte kunnat budgetera denna insats. Konstrådet

har under hand meddelat att dess medverkan förutsätter ett medelstillskott.

 För konstnärlig utsmyckning av den nya ministerrådsbyggnaden bör 1 000 000 kr

tillföras anslaget Förvärv av konst för statens byggnader m.m. Konstrådet bör

ges i uppdrag att svara för inköp av ett svenskt konstverk som donation till den

nya ministerrådsbyggnaden.

 Finansieringen av den konstnärliga utsmyckningen sker genom att regeringen

genomför en besparing på elfte huvudtiteln anslaget Bidrag till dokumentation av

medieutvecklingen och till europeiskt mediesamarbete, anslagspost 3.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Förvärv av konst för statens byggnader m.m. på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 1 000 000

kr.

D. Invandring m.m.

D 3. Åtgärder för invandrare

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

reservationsanslag på 21 326 000 kr.

 Anslaget finansierar dels bidrag enligt förordningen (1986:472) om statsbidrag

till invandrarnas riksorganisationer, dels bidrag till avgränsade

invandrarpolitiska projekt.

 Regeringen fastställer varje år efter förslag från Statens invandrarverk vilka

av invandrarnas riksorganisationer som är berättigade till bidrag, dels omfatt-

ningen av detta stöd. Styrande för denna fördelning är främst medlemsantalet i

organisationerna. Dessutom krävs att vissa villkor i bidragsförordningen är

uppfyllda. Det gäller bl.a. stabilitet i organisationen.

 Riksorganisationen för dem som invandrat från Bosnien-Hercegovina har varit i

stadigt växande, men uppfyllde inte kraven för att berättiga till reguljärt

bidrag när bidragsmedlen för innevarande budgetår fördelades. Ett begränsat

initialt stöd om 195 000 kronor har dock lämnats av Invandrarverket.

 Statens invandrarverk har i oktober 1994 redovisat en granskning av

riksorganisationer med nationell, etnisk eller språklig bakgrund i det forna

Jugoslavien och därvid konstaterat att bl.a. Bosnien-Hercegovina riksförbund i

Sverige numera uppfyller kraven i bidragsförordningen. Förbundet har utvecklats

mycket snabbt och har i sommar redovisat mer än 10 000 medlemmar fördelade på 64

lokalföreningar. Invandrarverket har mot den bakgrunden bedömt att det finns

speciella skäl till att Bosnien-Hercegovina riksförbund i Sverige beviljas

organisationsstöd i särskild ordning under innevarande budgetår. Regeringen

delar denna uppfattning och anser att det är rimligt att stödet ökar med 450 000

kronor till sammantaget 645 000 kronor under innevarande budgetår.

 Det ökade stödet på 450 000 kronor bör finansieras genom indragning med

motsvarande belopp av reserverade medel från budgetåret 1993/94 på elfte

huvudtitelns reservarionsanslag D 11. Åtgärder mot främlingsfientlighet och

rasism.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag på 450 000 kr.

10 Näringsdepartementet (tolfte huvudtiteln)

F. Teknisk forskning och utveckling

F 5.Rymdverksamhet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett

ramanslag på 539 130 000 kronor (prop. 1993/94:100, bil. 13, bet. 1993/94:NU15,

rskr. 1993/94:221) i avvaktan på underlag för beräkning av pris- och valuta-

justeringar.

 Merparten av utgifterna inom anslaget utgörs av avtalsbundna bidrag till den

europeiska rymdorganisationen European Space Agency, ESA, som debiteras Sverige

i utländsk valuta. Dessa utgifter är föremål för såväl pris- som valutajuste-

ringar enligt vissa regler. Kostnaderna för pris- och valutajusteringar för

budgetåret 1994/95 beräknas nu till 24 870 000 kronor.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Rymdverksamhet på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95

anvisar ett ramanslag på 24 870 000 kr.

11 Civildepartementet (trettonde huvudtiteln)

E. Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor m.m.

E 1. Lotterinämnden

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag

på 2 350 000 kronor.

 En ny lotterilag (1994:1000) träder i kraft den 1 januari 1995. I samband

därmed byter Lotterinämnden namn till Lotteriinspektionen (prop. 1993/94:182,

bet. 1993/94:KrU32, rskr. 1993/94:415). Lotteriinspektionen får väsentligt fler

arbetsuppgifter. Bland de nya arbetsuppgifterna för Lotteriinspektionen finns

att utöva kontrollen över de statliga spelföretagen AB Tipstjänst och AB

Penninglotteriet samt över AB Trav och Galopp (ATG).

 En särskild arbetsgrupp inom Civildepartementet (C 1944:B) har på regeringens

uppdrag utrett organisationen för Lotteriinspektionen. Arbetsgruppens förslag

till organisation har överlämnats till regeringen i rapporten

Lotteriinspektionens verksamhet. I anledning av Lotteriinspektionens utökade

arbetsuppgifter har regeringen beräknat resursbehovet till 10 900 000 kronor

under första halvåret 1995.

Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga

frågor om spel och lotterier. Inspektionen har de uppgifter som anges i

lotterilagen (1994:1000), lotteriförordningen (1994:1451) och förordningen

(1994:1452) med instruktion för Lotteriinspektionen.

 De övergripande målen för Lotteriinspektionen är att

1. svara för en enhetlig tillämpning av lotterilagen (1994:1000) och för en

 ändamålsenlig tillsyn och kontroll över efterlevnaden av lotterilag-

 stiftningen,

2. följa utvecklingen på spel- och lotterimarknaden, nationellt och in-

 ternationellt samt främja allmän kännedom om lotterilagstiftningen,

3. även i övrigt se till att lotterimarknaden utvecklas på ett kontrollerbart

 sätt.

 Lotterinämnden har föreslagit att tillstånds-, typgodkännande- och tillsyns-

verksamheten skall finansieras genom avgifter. Beträffande tillsyn och kontroll

av de statliga spelföretagen och ATG är det frågan om att de nuvarande avgif-

terna tas ut av Lotteriinspektionen i stället för av de nuvarande kontroll-

myndigheterna. Avgifterna för tillstånd, tillsyn och kontroll av värdeautomater

är emellertid nya. Grunderna för förslaget att ta ut avgifterna föreslås vara

full kostnadstäckning.

Regeringens överväganden

Lotterinämnden har föreslagit att Lotteriinspektionens samtliga tjänster

avgiftsbeläggs. Grunderna för förslaget att ta ut avgifterna är full kost-

nadstäckning. Avgiftsnivåerna har lagts fast i lotteriförordningen (1994:1451).

Avgifterna för tillstånds- typgodkännande- och tillsynsverksamheten skall

inlevereras på särskild inkomsttitel. Utgifterna för dessa verksamheter skall

belasta det anvisade anslaget Lotteriinspektionen på statsbudgetens utgiftssida.

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 till Lotterinämnden på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95

anvisar ett ramanslag på 10 900 000 kr.

Förteckning över anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret

1994/95 som begärs i denna proposition

II. Justitiedepartementet

G 6 Gentekniknämnden, ramanslag 600 000

III.Utrikesdepartementet

B 9 Fredsbevarande verksamhet, reservationsanslag 15 400 000

E10 Europainformation m.m., reservationsanslag 4 890 000

V. Socialdepartementet

D 5 Bidrag till viss verksamhet för personer med

 funktionshinder, reservationsanslag 8 000 000

VI. Kommunikationsdepartementet

B 8 Vissa kostnader till följd av fartyget

 M/S Estonias förlisning, förslagsanslag 1 000

VII.Finansdepartementet

D 2 Konjunkturinstitutet, ramanslag 600 000

D 3 Finansinspektionen, ramanslag 350 000

XI. Kulturdepartementet

B 8 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning

 av deras verk genom bibliotek m.m.,

 förslagsanslag 13 820 000

B19 Förvärv av konst för statens

 byggnader m.m., reservationsanslag 1 000 000

D 3 Åtgärder för invandrare,

 reservationsanslag 450 000

XII.Näringsdepartementet

F 5 Rymdverksamhet, ramanslag 24 870 000

XIII.Civildepartementet

E 1 Lotterinämnden, ramanslag 10 900 000

 Summa 80 881 000

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 december 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, Hjelm-Wallén, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],

Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher,[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1994/95:105 om Tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 1994/95.