Totalförsvar

6

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Totalförsvar

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 9

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen

(1977:265) om statligt personskadeskydd 9

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

(1997:568) om ändring i lagen

(1977:265) om statligt personskadeskydd 10

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen

(1994:1547) om tullfrihet m.m. 11

3 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 13

3.1 Utgiftsområdets omfattning 13

3.2 Resultatbedömning m.m. 14

3.3 Beredskapskredit för totalförsvaret 16

4 Militärt försvar m.m. 17

4.1 Verksamhetsområdets omfattning 17

4.2 Resultatbedömning och slutsatser 18

4.3 Anslag A 1 19

4.4 Krigs- och grundorganisationens

utveckling 21

4.5 Försvarsmaktens skolverksamhet 21

4.6 Omorganisation av Försvars-

maktens högkvarter 25

4.7 Sammanslagning av försvarsområden 25

4.8 Försvarsmaktens helikopter-

organisation 26

4.9 Inrättande av Försvarsmaktens

underhållscentrum 28

4.10 Vissa tidsförhållanden m.m. 28

4.11 Grundorganisationens omfattning

och lokalisering 28

4.12 Programredovisning 30

4.13 Anslag A 2 40

4.14 Anslag A 3 41

5 Vissa funktioner inom det civila försvaret 43

5.1 Verksamhetsområdets omfattning 43

5.2 Resultatbedömning och slutsatser 44

5.3 Förändrad finansieringsform för

investeringar i beredskapstillgångar 44

5.4 Anslag B 1 45

5.5 Anslag B 2 47

5.6 Anslag B 3 49

5.7 Anslag B 4 51

5.8 Anslag B 5 51

5.9 Anslag B 6 52

5.10 Anslag B 7 53

5.11 Anslag B 8 54

5 12 Anslag B 9 55

5.13 Anslag B 10 56

6 Kustbevakningen och nämnder m.m. 59

6.1 Verksamhetsområdets omfattning

och ändamål 59

6.2 Anslag C 2 59

6.3 Anslag C 2 61

6.4 Anslag C 3 62

6.5 Anslag C 4 63

7 Stödverksamhet 65

7.1 Verksamhetsområdets omfattning 65

7.2 Resultatbedömning och slutsatser 65

7.3 Fortifikationsverket 65

7.4 Försvarets materielverk 67

7.5 Anslag D 1 69

7.6 Anslag D 2 70

7.7 Anslag D 3 72

7.8 Anslag D 4 73

7.9 Anslag D 5 74

7.10 Anslag D 6 75

8 Ändringar i lagen om statligt person-

skadeskydd 77

9 Ändring i lagen om tullfrihet m.m. 81

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1977:265)

om statligt personskadeskydd,

2. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:568)

om ändring i lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd,

3. antar förslaget till lag om ändring i lagen

(1994:1547) om tullfrihet m.m.,

4. bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i

Riksgäldskontoret om 40 000 000 000 kronor för år

1998 om krig, krigsfara eller andra utomordentliga

förhållanden föreligger (avsnitt 3.3),

5. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Försvarsmakten för perioden

1998-2000 (avsnitt 4.3),

6. bemyndigar regeringen att ifråga om ramanslaget A

1 Försvarsmakten beställa materiel m.m. och

utvecklingsarbete så att behovet av anslagsmedel

efter budgetåret 1998 för denna materiel m.m. och

tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst

83 505 400 000 kronor (avsnitt 4.3),

7. bemyndigar regeringen att ifråga om ramanslaget

A1 Försvarsmakten beställa anslagsfinansierade

anläggningar så att behovet av anslagsmedel efter

budgetåret 1998 för dessa och tidigare beställningar

tillsammans uppgår till högst 457 500 000 kronor

(avsnitt 4.3),

8. godkänner förslaget att försvarsmaktsgemensamma

organisationsenheter inom ramen för

officershögskole- och krigshögskoleprogrammen

inrättas och lokaliseras till Halmstad, Solna och

Östersund samt att Krigskolan i Solna läggs ned

(avsnitt 4.5),

9. godkänner förslaget att en organisationsenhet för

utbildning i markstrid inrättas och lokaliseras till

Skövde, Motala (Kvarn) och Boden (avsnitt 4.5),

10. godkänner förslaget att en organisationsenhet för

försvarsmaktsgemensam utbildning avseende de

operativa ledningssystemen inrättas i Enköping

(avsnitt 4.5),

11. godkänner förslaget att omorganisera Flygvapnets

Halmstadsskolor till Försvarsmaktens

Halmstadsskolor (avsnitt 4.5),

12. godkänner förslaget att försvarsområdesstaben i

Skövde läggs ned (avsnitt 4.7),

13. godkänner förslaget till nytt försvarsområde för

Västra Götalands län (avsnitt 4.7),

14. godkänner förslaget att under organisationsenheten

Försvarsmaktens helikopterflottilj organisera

verksamheten i fyra divisioner (avsnitt 4.8),

15. godkänner förslaget att Försvarsmaktens

underhållscentrum (tidigare benämnt

Försvarsmaktens försörjningscentrum) lokaliseras

till Karlstad (avsnitt 4.9),

16. godkänner att regeringen beslutar om tidpunkter för

genomförandet av de föreslagna

organisationsförändringarna och

organisationsenheternas benämningar (avsnitt 4.10),

17. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 1. Operativa lednings- och

underhållsförband (avsnitt 4.12),

18. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 2. Fördelningsförband (avsnitt 4.12),

19. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 3. Försvarsområdesförband (avsnitt

4.12),

20. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 4. Armébrigadförband (avsnitt 4.12),

21. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 5. Marina lednings- och

underhållsförband (avsnitt 4.12),

22. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 6. Försvarsmaktens helikopterförband

(avsnitt 4.12),

23. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 7. Stridsfartygsförband (avsnitt 4.12),

24. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 8. Kustförsvarsförband (avsnitt 4.12),

25. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband (avsnitt 4.12),

26. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 10. JAS 39-förband (avsnitt 4.12),

27. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 11. Övriga stridsflygförband (avsnitt

4.12),

28. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 12. Transportflygförband (avsnitt

4.12),

29. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 13. För krigsorganisationen

gemensamma resurser (avsnitt 4.12),

30. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 14. För grundorganisationen

gemensamma resurser (avsnitt 4.12),

31. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för program 15. Internationell verksamhet (avsnitt

4.12),

32. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten

för anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser

(avsnitt 4.13),

33. godkänner förslag till att en successiv övergång till

lånefinansiering av investeringar i

beredskapstillgångar sker inom det civila försvaret

(avsnitt 5.3),

34. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Överstyrelsen för civil

beredskap, såvitt avser funktionen Civil ledning för

perioden 1998-2000 (avsnitt 5.4),

35. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

1 funktionen Civil ledning beställa lednings- och

signalskyddssystem samt kommunaltekniska

anläggningar så att behovet av anslagsmedel efter

budgetåret 1998 för dessa och tidigare beställningar

tillsammans uppgår till högst 166 000 000 kronor

(avsnitt 5.4),

36. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

2 funktionen Försörjning med industrivaror

godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder så att

behovet av anslagsmedel efter budgetåret 1998 för

dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår

till högst 130 000 000 kronor (avsnitt 5.5),

37. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

3 funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

medge att ersättning lämnas för beställningar av

skyddsrum och ledningsplatser m.m. så att behovet

av anslagsmedel efter budgetåret 1998 för dessa och

tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 1

285 000 000 kronor (avsnitt 5.6),

38. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

6 funktionen Hälso- och sjukvård m.m. medge

beställningar och godkänna avtal, såvitt avser

beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedel

efter budgetåret 1998 för dessa och tidigare

beställningar tillsammans uppgår till högst 30 000

000 kronor (avsnitt 5.9),

39. fastställer ett beräknat avgiftsuttag för

teleberedskapsavgiften, såvitt avser funktionen

Telekommunikationer till sammanlagt 100 000 000

kronor under budgetåret 1998 (avsnitt 5.10),

40. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Post- och telestyrelsen, såvitt

avser funktionen Telekommunikationer m.m. för

perioden 1998-2000 (avsnitt 5.10),

41. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

7 funktionen Telekommunikationer m.m. godkänna

avtal och beställningar, såvitt avser tjänster,

utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder

så att behovet av anslagsmedel efter budgetåret 1998

för dessa och tidigare beställningar tillsammans

uppgår till högst

375 000 000 kronor (avsnitt 5.10),

42. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

8 funktionen Postbefordran godkänna avtal och

beställningar, såvitt avser tjänster, utrustning och

anläggningar för beredskapsåtgärder så att behovet

av anslagsmedel efter budgetåret 1998 för dessa och

tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst

27 000 000 kronor (avsnitt 5.11),

43. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

9 funktionen Transporter godkänna beställningar

såvitt avser reservbromaterial så att behovet av

anslagsmedel efter budgetåret 1998 för dessa och

tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst

20 000 000 kronor (avsnitt 5.12),

44. fastställer ett beräknat avgiftsuttag för

elberedskapsavgiften såvitt avser funktionen

Energiförsörjning till ett belopp om sammanlagt

200 000 000 kronor under budgetåret 1998 (avsnitt

5.13),

45. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget B

10 funktionen Energiförsörjning godkänna avtal och

beställningar såvitt avser beredskapsåtgärder så att

behovet av anslagsmedel efter budgetåret 1998 för

dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår

till högst 189 000 000 kronor (avsnitt 5.13),

46. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Kustbevakningen för perioden

1998-2001 (avsnitt 6.2),

47. bemyndigar regeringen att för budgetåret 1998 låta

Fortifikationsverket ta upp lån i Riksgäldskontoret

för investeringar i mark, vissa anläggningar och

lokaler intill ett sammanlagt belopp om 4 000 000

000 kronor (avsnitt 7.3),

48. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Fortifikationsverket för

perioden 1998-2000 (avsnitt 7.3),

49. bemyndigar regeringen att tillgodose Försvarets

materielverks behov av rörelsekapital intill ett

sammanlagt belopp om högst 34 000 000 000

kronor för budgetåret 1998 genom en kredit i

Riksgäldskontoret (avsnitt 7.4),

50. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Försvarets materielverk för

perioden 1998-2000 (avsnitt 7.4),

51. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Totalförsvarets pliktverk för

perioden 1998-2000 (avsnitt 7.5),

52. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Försvarshögskolan för perioden

1998-2000 (avsnitt 7.6),

53. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Försvarets forskningsanstalt för

perioden 1998-2000 (avsnitt 7.8),

54. godkänner förslaget till inriktning av

investeringsplan för Flygtekniska försöksanstalten

för perioden 1998-2000 (avsnitt 7.9),

55. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt följande

uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Försvarsmakten

ramanslag

36 707 400

A 2. Fredsfrämjande truppinsatser

ramanslag

384 419

A 3. Ersättning för kroppsskador

ramanslag

61 700

B 1. Funktionen Civil ledning

ramanslag

473 145

B 2. Funktionen Försörjning med industrivaror

ramanslag

140 974

B 3. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

ramanslag

1 232 554

B 4. Funktionen Psykologiskt försvar

ramanslag

18 002

B 5. Funktionen Ordning och säkerhet

ramanslag

31 889

B 6. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.

ramanslag

99 563

B 7. Funktionen Telekommunikationer m.m.

ramanslag

199 500

B 8. Funktionen Postbefordran

ramanslag

21 700

B 9. Funktionen Transporter

ramanslag

190 500

B 10. Funktionen Energiförsörjning

ramanslag

230 687

C 1. Kustbevakningen

ramanslag

426 827

C 2. Nämnder m.m.

ramanslag

11 898

C 3. Statens räddningsverk: Förebyggande åtgärder mot

jordskred och andra naturolyckor m.m.

ramanslag

25 000

C 4. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst

ramanslag

20 000

D 1. Totalförsvarets pliktverk

ramanslag

231 750

D 2. Försvarshögskolan

ramanslag

36 603

D 3. Försvarets radioanstalt

ramanslag

428 667

D 4. Försvarets forskningsanstalt

ramanslag

137 343

D 5. Flygtekniska försöksanstalten

ramanslag

31 773

D 6. Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom

totalförsvaret

obetecknat

101 971

Summa

41 243 865

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i lagen (1977:265)

om statligt person-

skadeskydd

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd

 dels att 12 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 13 a §, av följande

lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

12§1

För den som avses i 1 § första

stycket 1 och som har skadats under

grundutbildning som är längre än 60

dagar skall sjukpenningunderlag och

livränteunderlag ej beräknas till

lägre belopp än som anges i 4 kap.

10 § andra stycket lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring. Detta

gäller även den som avses i 1 §

första stycket 3 och som när skadan

inträffade hade varit intagen längre

tid än sex månader samt, om

regeringen föreskriver det, den som

avses i 1 § andra stycket.

För den som avses i 1 § första

stycket 1 och som har skadats under

grundutbildning som är längre än 60

dagar skall sjukpenningunderlag och

livränteunderlag inte beräknas till

lägre belopp än vad som motsvarar

fyra gånger basbeloppet för tid före

21 års ålder, fyra och en halv

gånger basbeloppet för tid mellan

21 och 25 års ålder och fem gånger

basbeloppet för tid från och med 25

års ålder.

För den som avses i 1 § första

stycket 3 och som när skadan

intäffade hade varit intagen längre

tid än sex månader skall

sjukpenningunderlag och

livränteunderlag inte beräknas till

lägre belopp än som anges i 4 kap.

10 § andra stycket lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring. Detta

gäller även för den som avses i 1 §

andra stycket om regeringen föres-

kriver det.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

13 a §

Den som avses i 1 § första

stycket 1 och som har skadats under

grundutbildning som är längre än

60 dagar, har efter skyddstidens

utgång rätt till ersättning för

nödvändiga kostnader för läkarvård,

sjukvårdande behandling,

sjukhusvård samt läkemedel under

högst tre års tid. I kostnader för

vård inräknas nödvändiga kostnader

för resor.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2. Äldre bestämmelser i fråga om sjukpenningunderlag tillämpas

fortfarande vid beräkning av sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet.

3. De nya bestämmelserna om livränteunderlag skall tillämpas på

livräntor som fastställts från och med den 1 januari 1998.

2.2 Förslag till lag om

ändring i lagen (1997:568)

om ändring i lagen

(1977:265) om statligt

personskadeskydd

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd i paragrafens lydelse enligt lagen (1997:568) om ändring i

nämnda lag skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

13 §1

Den som avses i 1 § första stycket 1 har rätt till särskild sjukpenning, om

han under grundutbildning som är längre än 60 dagar har ådragit sig

sjukdom som efter skyddstidens slut sätter ned hans förmåga att skaffa sig

inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. Detta gäller även vid

sjukdom som har ådragits under utryckningsmånaden eller månaden efter

denna.

Särskild sjukpenning beräknas på

ersättningsunderlag som sägs i 4

kap. 10 § andra stycket lagen

(1976:380) om

arbetsskadeförsäkring.

Särskild sjukpenning beräknas på

ersättningsunderlag som uppgår till

belopp som motsvarar fyra gånger

basbeloppet för tid före 21 års

ålder, fyra och en halv gånger

basbeloppet för tid mellan 21 och 25

års ålder och fem gånger

basbeloppet för tid från och med 25

års ålder.

Hel särskild sjukpenning utgör för dag 80 procent av ersättnings-

underlaget, delat med 365.

Om den som har rätt till särskild sjukpenning samtidigt har rätt till annan

ersättning enligt denna lag, sjukpenning enligt lagen om

arbetsskadeförsäkring eller sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om

allmän försäkring, utges den särskilda sjukpenningen endast i den mån den

är högre. För den period sjukpenning har beräknats med tillämpning av 3

kap. 10-10 b §§ lagen om allmän försäkring utges den särskilda

sjukpenningen endast i den mån den är högre för sådan period.

2.3 Förslag till lag om

ändring i lagen (1994:1547)

om tullfrihet m.m.

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. skall

ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

7 §1

Regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet för

1. förnödenheter och proviant som medförs eller tas ombord på

transportmedel som går i utrikes trafik, om varorna är avsedda för

transportmedlet eller för besättning eller passagerare, och

2. varor som införs av en person som återvänder hit efter att på grund av sitt

arbete ha vistats i tredje land under en längre tid, och

3. varor som förtullas för

Försvarsmakten eller för För-

svarets materielverk och som skall

användas för militärt ändamål eller

varor som skall användas i landet

för tillverkning eller underhåll av

produkter för sådant ändamål.

3. varor som förtullas för

Försvarsmakten, Försvarets

materielverk eller för Försvarets

radioanstalt och som skall användas

för militärt ändamål eller varor som

skall användas i landet för

tillverkning eller underhåll av

produkter för sådant ändamål.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

3 Utgiftsområde 6 Totalförsvar

I samband med att regeringen överlämnar

budgetpropositionen till riksdagen lämnar regeringen i

år även skrivelsen 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse,

härefter benämnd 1997 års skrivelse. I denna

informerar regeringen om sådant inom utgiftsområdet

som riksdagen begärt att få reda på av regeringen eller

som regeringen i övrigt finner angeläget att redovisa.

3.1 Utgiftsområdets omfattning

Utgiftsområdets omfattning för perioden 1997-2001

fastställdes av riksdagen i december 1996 i enlighet med

regeringens proposition 1996/97:4 Totalförsvar i

förnyelse etapp 2, härefter benämnd

totalförsvarspropositionen år 1996.

Totalförsvar är verksamhet som behövs för att

förbereda Sverige för krig. Under högsta beredskap är

totalförsvar all samhällsverksamhet som då skall

bedrivas. Totalförsvar består av militär verksamhet

(militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar).

Totalförsvarsresurserna skall utformas så att de även

kan användas vid internationella fredsfrämjande och

humanitära insatser och stärka samhällets förmåga att

förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället.

Utgiftsområdet omfattar det militära försvaret och

delar av det civila försvaret, nämnder samt

stödverksamhet till militärt och civilt försvar. I

utgiftsområdet ingår även den verksamhet som bedrivs

av Kustbevakningen och av Statens räddningsverk inom

fredsräddningstjänsten samt den internationella

fredsfrämjande verksamhet som genomförs med svensk

militär trupp utomlands.

Inom utgiftsområdet verkar myndigheterna

Försvarsmakten, Överstyrelsen för civil beredskap,

Civilbefälhavarna, Styrelsen för psykologiskt försvar,

Statens räddningsverk, Kustbevakningen,

Överklagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd, Totalförsvarets pliktverk,

Försvars-högskolan, Försvarets radioanstalt, Försvarets

forskningsanstalt, Flygtekniska försöksanstalten,

Försvarets materielverk och Fortifikationsverket samt

vissa mindre nämnder. Vidare finansieras inom utgifts-

området viss civil försvarsverksamhet hos myndig-eter

som i övrigt finansieras inom andra utgiftsområden.

Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 6

Totalförsvar för år 1998 till 41 244 miljoner kronor, för

år 1999 till 43 911 miljoner kronor och för år 2000 till

45 750 miljoner kronor.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

45 280

26

683

42

163

41

244

43

911

45

750

Budgetåret 1995/96 utgjordes av 18 månader.

Differensen mellan år 1997 och år 1998 beror på att det

i prognosticerade utgifter för budgetåret 1997 även

ingår utnyttjande av föregående års anslagssparande och

reservationer. Uppgiften för budgetåret 1998 avser

enbart föreslagen anslagstilldelning. Uppgifterna för

åren 1999 och 2000 är endast en preliminär beräkning

utifrån nu kända förutsättningar vad avser antaganden

om den ekonomiska utvecklingen, volymutveckling och

principbeslut om besparingar.

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Bedömningar av verksamhetsutfall för utgiftsområdet

som helhet och för de verksamhetsområden som ingår

däri görs utifrån försvarsbeslutet som riksdagen fattade

hösten 1996. Sammantaget är det regeringens

bedömning att totalförsvaret har förmåga att i rådande

säkerhetspolitiska läge lösa ålagda uppgifter.

Inom utgiftsområdet finns ett planerat

anslagssparande som huvudsakligen utgörs av

anslagssparande för anslaget A 1 Försvarsmakten.

Anslagssparandet inom Försvarsmakten uppgår till ca 5

procent av anslagets storlek, eller ca 2,1 miljarder

kronor.

Större förändringar

I totalförsvarsbeslutet år 1996 tog riksdagen, förutom ett

förnyat säkerhetspolitiskt ställningstagande, bl.a.

ställning till den kvantitativa och kvalitativa inriktningen

av det militära försvarets krigsorganisation,

organisationen av militärt försvar i fred samt

inriktningen av verksamheter inom civilt försvar i krig

och fred.

Mål för utgiftsområdet

Militärt försvar

- i fred förbereda för att i krig försvara riket mot

väpnade angrepp som hotar dess frihet och

oberoende. Angrepp skall kunna mötas var det än

kommer ifrån och hela landet skall kunna försvaras,

- kontinuerligt i fred och under kriser kunna övervaka

och hävda rikets territoriella integritet, i luften, till

sjöss och på marken,

- kunna ställa kvalificerade förband och andra resurser

till förfogande för internationella fredsfrämjande och

humanitära insatser,

- kontinuerligt kunna stödja samhället vid svåra

påfrestningar i fred,

- ha en beredskap som medger att Försvarsmaktens

huvuddel inom ett år efter beslut har uppnått full

krigsduglighet. Beredskap, organisation och

planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktens

förmåga långsiktigt kan anpassas för att motsvara

framtida krav och behov.

Civilt försvar

- värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig

försörjning, säkerställa de viktigaste

samhällsfunktionerna samt bidra till Försvarsmaktens

förmåga vid ett väpnat angrepp och vid krig i vår

omvärld,

- kunna genomföra internationella fredsfrämjande och

humanitära insatser,

- stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra

påfrestningar i fred.

Övrigt

- verka för att förebygga olyckor i samhället och

begränsa skador vid sådana olyckor genom bl.a.

information, utbildning, övning, uppföljning och

tillsyn,

- bedriva sjöövervakning (kontroll- och

tillsynsverksamhet) och miljöräddningstjänst i syfte

att begränsa brottsligheten och öka säkerheten till

sjöss samt ha en hög beredskap för

sjöräddningstjänst.

Prioriteringar för år 1998

Viktigast är att fortsätta genomförandet av den

långsiktiga inriktning som lagts fast för verksamheten

inom utgiftsområdet i och med 1996 års försvarsbeslut.

På samtliga nivåer inom totalförsvaret är goda

kunskaper om och bred uppslutning kring inriktningen i

försvarsbeslutet betydelsefulla komponenter i detta

arbete. Inom det militära försvaret skall dessutom

åtgärder vidtas för att höja befälskårens kompetens samt

för att anpassa verksamheten till de ekonomiska

förutsättningarna.

3.2 Resultatbedömning m.m.

Genom totalförsvarsbeslutet år 1996 lade riksdagen fast

vilka mål och resurser som totalförsvaret skulle ha

under perioden 1997 - 2001.

Beslutet innebar att förändringar skulle ske i

Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation. Ett

viktigt inslag i beslutet är att Försvarsmaktens

beredskap skall medge att organisationens huvuddel

inom ett år efter beslut därom skall ha uppnått full

krigsduglighet. Dessutom skall Försvarsmaktens

förmåga långsiktigt kunna anpassas till att motsvara

framtida krav och behov.

Regeringen vill redan här peka på två allvarliga

problem som har uppmärksammats och som, om de inte

åtgärdas, kan äventyra totalförsvarsbeslutet.

Försvarsmakten har anmält att kompetensen inom

befälskåren kan komma att gå ned så kraftigt att

möjligheterna att nå full krigsduglighet inte med

säkerhet kan uppnås inom ett år. Bristerna får även

menliga följder för förmågan till långsiktig anpassning.

I Försvarsmaktens planläggning finns vidare

verksamhetskostnader om ca 300 - 500 miljoner kronor

per år utöver den ekonomiska ram som riksdagen har

bestämt. Enligt Försvarsmakten kan endast

ambitionssänkningar för närvarande åstadkomma

balans. Försvarsmakten har vidare anmält att det inte

kan uteslutas att förslag om strukturella åtgärder

avseende såväl krigs- som grundorganisationen måste

föreläggas regeringen för ställningstagande för att

åstadkomma balans mellan uppgifter och resurser.

Regeringen finner att nu nämnda förhållanden är

anmärkningsvärda och allvarliga. Enligt regeringens

uppfattning skall det inom den ekonomiska ram som

anges i totalförsvarsbeslutet vara möjligt att genomföra

krigs- och grundorganisationsförändringen och att

upprätthålla den kompetens och kvalitet i verksamheten

som förutsattes i beslutet. Regeringen föreslår därför

varken någon förändring av de mål för verksamheten

eller av den ekonomiska ram som riksdagen har

bestämt.

Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att

redovisa en plan för åtgärder som senast under år 1999

har höjt befälens kompetens till en nivå som gör att

myndigheten kan uppfylla totalförsvarsbeslutets mål vad

gäller krigsduglighet och förmåga till anpassning.

Vidare gavs Försvarsmakten redan i april 1997 i

uppdrag att hålla regeringen informerad om hur man

avser att lösa den av myndigheten aviserade obalansen

mellan verksamhetskostnader och ekonomiska resurser.

Efter redovisningen från Försvars-makten i augusti

1997 har regeringen beslutat att ge myndigheten i

uppdrag att förklara hur obalansen har uppkommit och

att lämna en redovisning av alternativa åtgärder för att

komma till rätta med den. I redovisningen skall ingå

åtgärder som Försvarsmakten själv kan vidta.

Regeringen återkommer till riksdagen i denna fråga

under år 1998.

Regeringen övergår härefter till att redovisa sin

resultatbedömning.

Utifrån det nu rådande säkerhetspolitiska läget är det

regeringens bedömning att totalförsvaret kan bevara

rikets frihet och oberoende, befolkningens säkerhet samt

upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna i

händelse av krig.

Regeringen bedömer att det militära försvarets

resurser kan vidmakthålla rikets territoriella integritet

såväl i fred som under kriser.

Totalförsvarsbeslutet år 1996 innebar även för det

civila försvaret ökade krav på anpassning på såväl kort

som lång sikt. Beslutet har även inneburit en ändrad

inriktning jämfört med 1992 års försvarsbeslut. De

redovisningar som de funktionsansvariga myndigheterna

har lämnat avser resultat i förhållande till 1992 års

försvarsbeslut.

Med utgångspunkt i inriktningen enligt 1992 års

försvarsbeslut bedömer regeringen att förmågan hos

vissa funktioner inom det civila försvaret inte är fullt

godtagbar, bl.a. till följd av materiella brister. I stort

kan det civila försvarets samlade förmåga emellertid

bedömas som godtagbar. Bedömningen kvarstår även

utifrån planeringsförutsättningarna i 1996 års

totalförsvarsbeslut.

Regeringen bedömer att de åtgärder som de

funktionsansvariga myndigheterna planerar genomföra

under budgetåret 1998 samt de förändrade anspråken på

totalförsvaret som redovisas i 1996 års

totalförsvarsbeslut kommer att innebära att det civila

försvarets samlade förmåga bättre kan motsvara kraven.

Erfarenheter från genomförda internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser visar att

deltagande myndigheter inom totalförsvaret kan bedriva

sådan verksamhet med hög kvalitet.

Regeringen anser att totalförsvarets stöd till

samhällets förmåga att möta svåra påfrestningar på

samhället i fred bör vidareutvecklas.

Det är regeringens bedömning att den verksamhet

som Kustbevakningen bedrivit under föregående

budgetår har begränsat brottsligheten och ökat

säkerheten till sjöss.

Regeringen bedömer att fredsräddningstjänsten har

fört med sig att antalet olyckor i samhället har minskat

och att omfattningen på de skador som uppstått vid

sådana olyckor har begränsats.

Riksdagen beslutade i den ekonomiska

vårpropositionen år 1996 om besparingar inom

utgiftsområdet fr.o.m. år 1997 på 250 miljoner kronor

och fr.o.m. år 1998 på ytterligare 200 miljoner kronor.

I den ekonomiska vårpropositionen år 1997 beslöt

riksdagen vidare om ytterligare besparingar fr.o.m. år

1998 på 150 miljoner kronor och fr.o.m. år 1999 på

ytterligare 50 miljoner kronor.

Av besparingarna avser 145 miljoner kronor fr.o.m.

år 1997 omläggningen till avgiftsfinansiering inom

funktionerna Energiförsörjning och

Telekommunikationer m.m. En neddragning av den

fredsfrämjande verksamheten om 100 miljoner kronor

har genomförts fr.o.m. år 1998.

Övriga besparingar avser rationaliseringar och

effektiviseringar av Försvarsdepartementets

myndigheter. Krav har i regleringsbrevet för

innevarande år ställts på Försvarets materielverk och

Försvarets forskningsanstalt. I regleringsbrevet för år

1998 kommer sådana krav att ställas på dessa och andra

myndigheter under verksamhetsområde D

Stödverksamhet. Då denna verksamhet, i de delar som

omfattas av rationaliserings- och effektiviseringskrav, är

avgiftsfinansierad har den medelsmässiga besparingen

skett genom neddragningar av anslaget A 1

Försvarsmakten.

Resultaten av rationaliseringarna och

effektiviseringarna kommer att redovisas för regeringen

i myndigheternas årsredovisningar. Regeringen kommer

att få en första redovisning i årsredovisningarna för år

1997. Regeringen avser att återkomma till riksdagen

med information om hur rationaliseringarna och

effektiviseringarna har genomförts.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

I de fall Riksrevisionsverket har gjort invändningar mot

myndigheternas årsredovisning eller lämnat allvarligare

anmärkningar redovisas dessa under respektive

myndighets verksamhetsområde tillsammans med

regeringens bedömning.

Övrigt

Lagen (1996:1059) om statsbudgeten innehåller

bestämmelser som innebär att investeringar av större

omfattning skall underställas riksdagen. Se vidare

budgetpropositionen för år 1998, volym 1, avsnitt 6

Ekonomisk styrning av statlig verksamhet.

UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 6 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

A Militärt försvar

40 472

23 479

38 886

38 054

37 154

39 676

41 443

B Civilt försvar

2 989

1 958

2 285*

2 702

2 638

2 751

2 790

C Kustbevakningen och nämnder

539

368

453

451

484

505

517

D Stödmyndigheter

1 281

877

918

957

968

979

1 000

Totalt för utgiftsområde 6

45 281

26 683

42 523

42 163

41 244

43 911

45 750

* Varav 150 miljoner kronor på tilläggsbudget.

En jämförelse mellan Anvisat 1997 och Utgiftsprognos 1997 visar att det även i

fortsättningen finns ett

anslagssparande inom utgiftsområdet.

3.3 Beredskapskredit för

totalförsvaret

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen för år 1998

bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om 40

miljarder kronor i Riksgäldskontoret. Krediten skall

kunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra

utomordentliga förhållanden föreligger.

Riksdagen bemyndigade (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:FöU1, rskr.1996/97:109) regeringen att

utnyttja en kredit i Riksgäldskontoret om 40 000

miljoner kronor för budgetåret 1997 om krig, krigsfara

eller andra utomordentliga förhållanden föreligger.

Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande,

avseende samma belopp, bör lämnas för budgetåret

1998.

För det militära försvarets del skall beredskaps-

krediten säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning

inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte

disponerar erforderliga betalningsmedel. Krediten är

beräknad att täcka de kostnader som motsvarar en

månads beredskapshöjande verksamhet.

När det gäller det civila försvaret har beredskaps-

krediten beräknats för bl.a. förmånsmedel för inkallad

pliktpersonal inom totalförsvaret, investeringar i

reservdelar och utrustning inom kommuni-

kationssektorn samt färdigställande av skyddade

utrymmen för befolkningen.

Beredskapskrediten är beräknad att utnyttjas i

ungefär lika delar mellan det militära och det civila

försvaret.

Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen

att återkomma till riksdagen med redovisning av

behovet av medel för den fortsatta verksamheten.

4 Militärt försvar m.m.

4.1 Verksamhetsområdets

omfattning

I verksamhetsområdet ingår anslagen A 1 Försvars-

makten, A 2 Fredsfrämjande truppinsatser och A 3

Ersättning för kroppsskador.

Följande övergripande mål skall enligt 1996 års

totalförsvarsbeslut gälla för det militära försvaret och

därmed för Försvarsmakten.

Försvarsmaktens fundamentala uppgift är att i fred

förbereda för att i krig försvara riket mot väpnade

angrepp som hotar dess frihet och oberoende. Angrepp

skall kunna mötas var det än kommer ifrån och hela

landet skall kunna försvaras.

Försvarsmakten skall kontinuerligt i fred och under

kriser kunna övervaka och hävda rikets territoriella

integritet, i luften, till sjöss och på marken.

Försvarsmakten skall kunna ställa kvalificerade

förband och andra resurser till förfogande för

internationella fredsfrämjande och humanitära insatser.

Försvarsmakten skall kontinuerligt kunna stödja

samhället vid svåra påfrestningar i fred.

I nuvarande omvärldsläge är de militära hoten starkt

begränsade. Försvarsmakten skall emellertid ha

förmåga att anpassa sig till förändrade krav och

förutsättningar i detta avseende. På motsvarande sätt

skall förmågan att lösa övriga uppgifter kunna anpassas.

Försvarsmaktens beredskap skall därför medge att

organisationens huvuddel inom ett år efter beslut därom

har uppnått full krigsduglighet. Beredskap, organisation

och planläggning skall vidare medge att

Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas, dvs.

utökas eller förändras för att motsvara framtida krav

och behov.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

40 472

23

479

38

054

37

154

39

676

41

443

Det låga anslagsutfallet budgetåret 1995/96 och år 1996

förklaras huvudsakligen av att principen för finansiering

av förskott till försvarsindustrin avseende

materielanskaffning har ändrats (lånefinansiering). Detta

har budgettekniskt inneburit en minskad utgift på

statsbudgeten med 14,6 miljarder kronor under

budgetåret.

Vidare har anslaget minskats med 3,3 miljarder

kronor budgetåret 1995/96 på grund av förändrat

medelsbehov. Medlen har i stället budgeterats för

budgetåret 1997 (prop. 1995/96:150, s. 147).

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Regeringen bedömer att Försvarsmakten har en

förmåga som i stort motsvarar kraven i 1996 års

totalförsvarsbeslut.

Större förändringar

Den 1 juni 1996 ändrades principen för finansiering av

förskottsbetalningar till försvarsindustrin avseende

materielanskaffning. Ändringen innebar att förskotten

inte längre finansieras via Försvarsmaktens anslag utan

genom att Försvarets materielverk har fått tillgång till

en kredit i Riksgäldskontoret. Omläggningen innebär en

förskjutning av utbetalningar från statsverket. Anslaget

A 1 Försvarsmakten har därför engångsvis reducerats

med 14,6 miljarder kronor.

Från och med år 1997 fakturerar Försvarets

materielverk Försvarsmakten först vid leverans eller

annan, i förväg beslutad, prestation, s.k.

milstolpsfakturering.

Försvarsmaktens resurser för drift och löpande

underhåll av fastigheter har under första halvåret 1997

förts över till Fortifikationsverket.

Under budgetåret 1995/96 reducerades Försvars-

maktens utlandsstyrka med ca 400 personer i samband

med övergången från den FN-ledda styrkan

UNPROFOR (United Nation Protection Force) till den

av NATO ledda styrkan IFOR (Implementation Force).

Vid budgetårets slut uppgick utlandsstyrkan till 925

personer varav 176 ställts till FN:s förfogande.

Prioriteringar för år 1998

Försvarsmakten skall under år 1998 prioritera åtgärder

för att höja befälskårens kompetens och anpassa

verksamheten till de ekonomiska förutsättningarna.

Åtgärder

Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att

redovisa en plan för åtgärder som senast under år 1999

har höjt befälskårens kompetens till en nivå som gör att

myndigheten kan uppfylla totalförsvarsbeslutets mål vad

gäller krigsduglighet och förmåga till anpassning.

Regeringen har vidare gett Försvarsmakten i uppdrag

att förklara hur den redovisade ekonomiska obalansen

har uppkommit och att lämna en redovisning av

alternativa åtgärder för att komma till rätta med den.

4.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Bedömningen av det militära försvarets resultat görs

utifrån den gällande försvarspolitiska inriktningen enligt

1996 års totalförsvarsbeslut.

Det militära försvarets förmåga att upprätthålla

Sveriges territoriella integritet och oberoende är i

rådande säkerhetspolitiska läge god. Det militära

försvaret har även en god förmåga att delta i

internationella operationer.

Det militära försvarets organisation och struktur är i

stort sett i balans med de uppgifter som ålagts den. De

väsentligaste delarna av krigsorganisationen kan uppnå

full krigsduglighet inom tolv månader och den operativa

förmågan kan anpassas till en långsiktig förändring av

hotbilden. Som redan framgått kan bristerna i

utbildningen av personalen äventyra förmågan i dessa

avseenden. Så har t.ex. repetitionsutbildningen inte

bedrivits i tillräcklig omfattning. En sådan låg

utbildningsnivå riskerar att i längden föra med sig att

kompetensnivån inom befälskåren nedgår. Därmed

äventyras bl.a. det militära försvarets möjligheter att

kortsiktigt höja krigsdugligheten. Regeringen

återkommer till detta i slutsatserna under avsnitt 4.3.

Avgångarna bland totalförsvarspliktiga som fullgör

värnplikt är för höga. Regeringen har därför gett

Totalförsvarets pliktverk i samverkan med

utbildningssamordnarna ett uppdrag som innebär att

åtgärder skall vidtas för att minska avgångar bland de

totalförsvarspliktiga. Uppdraget skall redovisas i

kommande årsredovisning. Regeringen avser dessutom

att besluta om tillsättande av en utredning med uppdrag

att göra en översyn av tillämpningen av pliktsystemet.

Utredningen får bl.a. till uppgift att se över

problematiken med avgångar bland de

totalförsvarspliktiga.

Försvarsmakten har under budgetåret 1995/96

deltagit i 16 fredsfrämjande operationer. Den

internationella verksamheten har finansierats via tredje

huvudtiteln, Utrikesdepartementet, och de

fredsfrämjande truppinsatserna från anslaget B 9

Fredsbevarande verksamhet. Denna verksamhet

finansieras f.r.o.m. budgetåret via utgiftsområde 6

Totalförsvar, anslaget A 2 Fredsfrämjande

truppinsatser, Verksamhetsområde A - Militärt försvar.

Anslagssparandet för budgetåret 1995/96 uppgick till

2,1 miljarder kronor, vilket motsvarar fem procent av

tilldelade anslagsmedel. Anslagssparandet har bl.a.

uppstått genom reduceringar i förbandsverksamheten

och senarelagd eller försenad materiel-anskaffning.

Anslagssparandet var enligt Försvars-makten

nödvändigt för att möta de svårigheter som kunde

förutses åren 1997 och 1998 bl.a. med anledning av

övergången till full tillämpning av anslagsförordningen.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket anför i sin sammanfattande

bedömning av Försvarsmaktens årsredovisning att ett

ambitiöst arbete har genomförts inom Försvarsmakten

för att förbättra återrapporteringen. Detta har gett

positiva effekter i årsredovisningen. Det finns dock ett

behov av fortsatta insatser för att ytterligare förbättra

redovisningens kvalitet.

Riksrevisionsverket har i sin årliga rapport till

regeringen föreslagit att regeringen bör ställa tydliga

krav på Försvarsmakten att utarbeta egna system och

rutiner för uppföljning, analys och prognoser för

anslaget A 1 Försvarsmakten.

Regeringen delar Riksrevisionsverkets uppfattning att

årsredovisningen har förbättrats men att det fortfarande

finns brister. Enligt regeringens uppfattning beror en

del, men inte alla, brister på osäkerheter i samband med

tekniska omläggningar av finansieringsformerna för

materielanskaffning. Regeringen har gett

Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder

som den avser vidta för att förbättra system och rutiner

för uppföljning, analys och prognoser avseende anslaget

A 1 Försvarsmakten.

4.3 Anslag A 1

A 1. FÖRSVARSMAKTEN

1995/96

Utgift

40 379

621

1

Anslag

s-

sparan

de

2 073

242

Därav

1996

Utgift

23 418

530

1997

Anslag

38 333

826

Utgifts

-

progno

s

37 546

000

1998

Förslag

36 707

400

1999

Beräkna

t

39 217

890

2000

Beräkna

t

40 972

244

1 Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Den försvarsmaktsövergripande resultatin-formationen

redovisas under avsnittet 4.2. Ytterligare redovisning

lämnas nedan programvis.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD

VERKSAMHET

AVGIFTSBELAGD

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

1 758

641

1 721

217

37

124

102

Prognos

1997

298 200

298 200

0

100

Budget 1998

298 200

298 200

0

100

Beräknat

1999

298 200

Beräknat

2000

298 200

Under budgetåret 1995/96 har Försvarsmakten arbetat

med att förbättra redovisningen av den

avgiftsfinansierade verksamheten. Ett första steg har

varit att dels identifiera de verksamheter som har

finansierats eller bör finansieras med avgifter, dels

definiera de intäkter som skall redovisas mot anslag.

Vidare har regeringen i 1997 års regleringsbrev ställt

högre krav på Försvarsmaktens redovisning av

avgiftsinkomster.

De prognoser som redovisas i tabellen ovan bygger

på fyra månaders utfall för budgetåret 1997 och blir

osäkra bl.a. på grund av att historiska värden saknas.

De stora avgiftsinkomsterna under budgetåret

1995/96 förklaras dels av att de motsvarar ett budgetår

om 18 månader, dels av att avgiftsinkomsterna även

omfattar intäkter från Försvarets materielverk för

tjänster som Försvarsmaktens verkstäder utfört. Dessa

betalningsmedel har ursprungligen tillförts

materielverket från Försvarsmakten och bör därför inte

betraktas som avgiftsinkomster i detta sammanhang.

Dessa intäkter finns inte med i prognoserna från och

med budgetåret 1997. I de fall materielverket utnyttjar

verkstädernas tjänster utan beställning från

Försvarsmakten, skall intäkterna även fortsättningsvis

medräknas i den avgiftsbelagda verksamheten.

Investeringsplan avseende anskaffning av

materiel, anläggningar och anläggnings-

tillgångar som används i verksamheten

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Försvarsmaktens investeringsplan för

perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

KRONOR)

TOTAL

KOSTNA

D

PROGNO

S 1997

BUDGE

T 1998

BERÄKN

. 1999

BERÄKN.

2000

Materiela

n-

skaffning

:

regerings

-objekt

anmälnin

gsobjekt

övriga

objekt

förskjutni

ng

178

162

11

819

80

560

14

276

355

11

034

-3 533

13

175

428

10

440

-1

752

12

299

797

10

110

-1

179

14 213

1 189

8 806

-1 181

Summa

materiel-

anskaffni

ng

270

541

22

132

22

291

22

027

23 027

Anlägg-

ningar

2 826

275

332

317

254

Anlägg-

nings-

tillgångar

i

verksam-

heten

525

477

385

365

Summa

inves-

teringar

273 367

22 932

23 100

22 729

23 646

Finansie-

ring:

lån

anslag

273

367

525

22

407

477

22

623

385

22

344

365

23 281

Summa

finansieri

ng

273 367

22 932

23 100

22 729

23 646

En mera detaljerad redovisning av investeringsplanen

skulle innehålla uppgifter som omfattas av sekretess. En

närmare redovisning av investeringsplanen kommer att

lämnas i särskild ordning inför försvarsutskottet.

Följande materielanskaffningsfrågor skall enligt

regleringsbrevet för år 1997 underställas regeringens

prövning:

- anskaffning av kortvågskommunikationssystem,

- serieförberedelser för den måldetekterande

artillerigranaten BONUS,

- anskaffning av mörkerriktmedel till

pansarvärnsrobotsystem 56 (BILL),

- renovering av luftvärnsrobotsystem,

- anskaffning av snabbpejl för televapenförband,

- anskaffning av systemmateriel till stridsvagnar,

- halvtidsmodernisering av ubåtar typ Västergötland,

- anskaffning av taktiskt radiosystem för flygvapnet

(TARAS),

- utveckling och anskaffning av spaningskapsel till

JAS 39 Gripen delserie 3,

- utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripen.

Av dessa objekt har renovering av

luftvärnsrobotsystem, anskaffning av systemmateriel till

stridsvagnar, radiosystem TARAS och utveckling och

anskaffning av JAS 39 Gripen delserie 3 beslutats av

regeringen.

Regeringen avser att i regleringsbrevet för år 1998

besluta om en uppdatering av förteckningen över vilka

objekt som skall underställas regeringens prövning.

Enligt regleringsbrevet för år 1997 skall Försvars-

makten göra en skriftlig anmälan till Regeringskansliet

om sin avsikt att anskaffa eller låta utveckla materiel där

den totala utgiften för ett enskilt objekt uppgår till 100

miljoner kronor eller mer. En sådan anmälan kan leda

till att det blir regeringen som fattar beslut i frågan.

Av de regerings- och anmälningsobjekt som

Försvarsmakten planerar för beslut under år 1998 kan

nämnas:

- anskaffning av BONUS,

- anskaffning av broterrängbilar m.m.,

- modifiering för integration av radarjaktrobot 99

(AMRAAM) på JA 37,

- utveckling av krigsbro 6,

- fortsatt anskaffning av ytstridsfartyg.

Inom Försvarsdepartementet pågår ett utvecklingsarbete

avseende styrningen och uppföljningen av anskaffning

av materiel till Försvarsmakten. Regeringens avsikt är

att identifiera de viktigaste materielobjekten och

tillhörande kringutrustning i form av simulatorer,

ammunition, reservdelar m.m. När dessa objekt med

tillhörande utrustning har identifierats avser regeringen

att styra anskaffningen med investeringsramar.

Ramarna skall prisomräknas och får inte utan

regeringens beslut överskridas. Anskaffning av materiel

som inte omfattas av investeringsramar bör

Försvarsmakten besluta om.

När systemet är fullt utvecklat medger det att

regeringen på ett bättre sätt än hittills kan följa upp

kostnadsutvecklingen och andra aspekter avseende

materielanskaffningen. Därmed skapas också bättre

förutsättningar för att regeringen skall kunna informera

riksdagen på ett adekvat sätt. Enligt regeringens mening

kommer denna information att svara mot de krav, som

försvarsutskottet har ställt i bet. 1996/97:FöU4, på

regeringens redovisning av frågor som rör utveckling

och anskaffning av försvarsmateriel.

I totalförsvarspropositionen år 1996 behandlades de

delbetänkanden som Utredningen om utvärdering av

försvarets ledning och struktur (SOU 1996:123) lämnat.

Regeringen delade där utredningens uppfattning att den

gällande ansvars- och kompetensfördelningen mellan

Försvarsmakten och Försvarets materielverk inte till

alla delar är entydig och anmälde att regeringen

samtidigt med beredningen av högkvarterets

organisation inför 1998 års kontrollstation avsåg att

behandla denna fråga.

Frågan om försvarets materielförsörjning bör dock

enligt regeringens mening ses i ett vidare perspektiv än

enbart ansvars- och rollfördelningen mellan

Försvarsmakten och Försvarets materielverk.

Riksrevisionsverket framhåller i sin årliga rapport till

regeringen att betydande rationaliseringsvinster borde

vara möjliga med en effektivare materiel- och

reservmaterielförsörjning. Regeringen anser mot denna

bakgrund att en utvärdering av effektiviteten i

materielförsörjningsprocessen och möjligheterna att

rationalisera och effektivisera denna bör göras.

Formerna för en sådan utvärdering kommer att

övervägas inom Regeringskansliet.

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att medge beställningar av materiel och

utvecklingsarbete för att tillgodose nedan angivna

behov.

Vidare föreslår regeringen att riksdagen bemyndigar

regeringen att medge beställningar av anslags-

finansierade anläggningar för att tillgodose nedan

angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM FÖR MATERIEL-ANSKAFFNING

EFTER BUDGETÅRET 1998

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

59 991,5

Bemyndiganden för nya beställningar

år 1998

23 513 ,9

Total bemyndiganderam

83 505 ,4

BEMYNDIGANDERAM FÖR ANSKAFFNING AV

ANSLAGSFINANSIERADE ANLÄGGNINGAR EFTER

BUDGETÅRET 1998

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

131,7

Bemyndiganden för nya beställningar

år 1998

325,8

Total bemyndiganderam

457,5

Slutsatser

Totalförsvarsbeslutet år 1996 anger mål och resurser för

samt utformningen av totalförsvaret under den

kommande femårsperioden. De omfattande

omvärldsförändringar som föregick totalförsvarsbeslutet

ledde till en förnyad syn på säkerhetspolitiska frågor.

Detta har inneburit förändringar för Försvarsmakten.

Regeringen bedömer mot denna bakgrund att

Försvarsmaktens förmåga för närvarande är god i

förhållande till nu ställda krav.

Försvarsmakten anmälde dock i årsredovisningen för

budgetåret 1995/96 ett antal brister som föranlett

regeringen att noga följa hur totalförsvarsbeslutet

genomförs.

Försvarsmakten har i årsredovisningen anmält att

kompetensen inom befälskåren kan komma att gå ned så

kraftigt att möjligheterna att nå full krigsduglighet inte

med säkerhet kan uppnås inom ett år. Bristerna får även

menliga följder för förmågan till långsiktig anpassning.

I delårsrapporten anmäler Försvarsmakten att hittills

genomförd verksamhet under år 1997 indikerar att

riskerna kvarstår.

I Försvarsmaktens budgetunderlag från den 28

februari 1997 anmäldes att verksamhetskostnaderna i nu

gällande planering var ca 300 - 500 miljoner kronor per

år över anvisad ram. Enligt Försvarsmakten kan för

närvarande balans i planerna endast åstadkommas

genom ambitionssänkningar. Inför utarbetandet av

budgetunderlaget för år 1999 kan det enligt

Försvarsmakten inte uteslutas att förslag om strukturella

åtgärder avseende såväl krigs- som grundorganisationen

måste föreläggas regeringen för ställningstagande för att

åstadkomma balans mellan uppgifter och resurser.

Regeringen bedömer att bristerna avseende

kompetensen hos befälskåren och den ekonomiska

obalansen är allvarliga.

Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att

redovisa en plan för åtgärder som senast under år 1999

har höjt befälskårens kompetens till en nivå som medför

att Försvarsmakten kan uppfylla försvarsbeslutets mål

vad gäller krigsduglighet och förmåga till anpassning.

Regeringen anser att det inom den ekonomiska ram

som anges i totalförsvarsbeslutet skall vara möjligt att

genomföra krigs- och grundorganisationsförändringen

och att upprätthålla den kompetens och kvalitet i

verksamheten som förutsattes i beslutet.

Redan i april 1997 gav regeringen Försvarsmakten i

uppdrag att hålla regeringen informerad om hur man

avser att komma till rätta med den av myndigheten

aviserade ekonomiska obalansen. Efter redovisningen

från Försvarsmakten i augusti 1997 har regeringen

beslutat att ge myndigheten i uppdrag att förklara hur

obalansen har uppkommit och att lämna en redovisning

av alternativa åtgärder för att komma till rätta med den.

I redovisningen skall ingå åtgärder som Försvarsmakten

själv kan vidta. Regeringen återkommer till riksdagen i

denna fråga under år 1998.

4.4 Krigs- och grund-organisationens

utveckling

Försvarsmakten har i sin delårsrapport redovisat

planeringen för krigs- och grundorganisationens

utveckling. Enligt 1996 års totalförsvarsbeslut skall

huvuddelen av de enheter som skall läggas ned vara

nedlagda före den 1 januari 1999.

Arbetet med omstruktureringen har påskyndats och

enligt Försvarsmaktens plan skall huvuddelen av

åtgärderna vara avslutade före den 30 juni 1998.

Personalavgångarna är dock mindre än förväntat på

grund av att yrkesofficerarna i större utsträckning än

vad Försvarsmakten hade räknat med har flyttat till

andra förband och därmed stannat kvar i Försvars-

makten.

Grundutbildningen vid de flesta berörda

nedläggningsförband upphörde redan under våren 1997.

Verksamheten vid de tre fördelningsstaber som enligt

försvarsbeslutet skall läggas ned senast den 1 januari

1999 upphörde i praktiken den 30 juni 1997. Även i

andra avseenden framgår det av Försvarsmaktens plan

att omstruktureringen kan genomföras snabbare än de

tidpunkter som förutsågs i 1996 års totalförsvarsbeslut.

Regeringen bedömer mot bakgrund av denna

redovisning att den krigs- och

grundorganisationsutveckling som beslutades i 1996 års

totalförsvarsbeslut kan vara genomförd tidigt under

perioden. Därmed skapas möjligheter för att de

beräknade kostnadsminskningarna med anledning av

omstruktureringen inte skall äventyras. Detta förutsätter

att antalet anställda utvecklas i enlighet med vad som

förutsattes i totalförsvarsbeslutet år 1996. Regeringen

berör frågan om minskning av personal i 1997 års

skrivelse.

4.5 Försvarsmaktens

skolverksamhet

I enlighet med vad regeringen anmälde i

totalförsvarspropositionen 1996 beslutade regeringen

den 5 december 1996 om direktiv för en översyn av det

militära försvarets skolverksamhet. Chefen för

Försvarsdepartementet förordnade, med stöd av

regeringens bemyndigande, landshövdingen Gunnar
[REDACTED_EFTERNAMN] till särskild utredare. Arbetet har bedrivits under

benämningen Utredningen om Försvarsmaktens

skolverksamhet (skolutredningen).

I enlighet med direktiven redovisade skolutredningen

den 16 januari 1997 förslag till inriktning för det

fortsatta utredningsarbetet. Förslaget byggde på en

första inventering och analys av utredningsdirektiven

och avsåg i första hand utbildningsverksamhet som

vänder sig till annan personal än värnpliktiga. Då

förslaget till fortsatt inriktning överenstämde med givna

direktiv lade regeringen redovisningen till handlingarna.

Skolutredningen överlämnade den 11 augusti 1997

delbetänkandet En samordnad militär skolorganisation

(SOU 1997:112) till regeringen. Utredningens förslag

berör anställd personal i Försvarsmakten. De direkt

berörda myndigheterna, Försvarsmakten och

Försvarshögskolan, samt berörda centrala

arbetstagarorganisationer har den 28 augusti 1997 vid en

av Försvarsdepartementet anordnad hearing framfört

viktiga synpunkter.

I anslutning till denna hearing ingav de inbjudna

myndigheterna och organisationerna skriftliga

synpunkter. Dessa finns tillgängliga i en promemoria i

Försvarsdepartementet (dnr Fo97/1832/MIL). Övriga

intressenter har därutöver vid en uppvaktningshelg hos

försvarsministern getts möjlighet att redovisa sina

synpunkter.

Några av utredningens förslag är av det slaget att

riksdagen bör ta ställning till dem. De flesta gäller

emellertid sådant som regeringen själv kan avgöra.

Regeringen anser att det är värdefullt att ge riksdagen

en helhetsbild av de förändringar på skolområdet som

regeringen vill genomföra. Utöver de förslag som

regeringen förelägger riksdagen presenterar regeringen

därför också lösningar på vissa organisatoriska frågor

där riksdagens medverkan inte är påkallad. Lösningarna

överensstämmer med de förslag som skolutredningen

har lagt fram.

Försvarsmaktsgemensam officersutbildning

Regeringens förslag

Försvarsmaktsgemensamma organisationsenheter inom

ramen för officershögskole- och

krigshögskoleprogrammen inrättas och lokaliseras till

Halmstad, Solna och Östersund.

Krigsskolan i Solna läggs ned.

Skolutredningens förslag: Överensstämmer i allt

väsentligt med regeringens förslag.

Hearing: Försvarsmakten tillstyrker utredningens

förslag att en försvarsmaktsgemensam utbildning

genomförs inom ramen för den grundläggande

utbildningen. Försvarsmakten anser vidare att eftersom

det nya skolsystemet ännu inte har utformats i alla delar

måste delbetänkandet ses som ett dimensionerings- och

lokaliseringsförslag grundat på osäkra antaganden. Ett

omfattande arbete återstår med att utforma den framtida

officersutbildningen.

Mot denna bakgrund anser Försvarsmakten att

varken antal eller lokalisering av de framtida

gemensamma militärhögskolorna bör beslutas av

riksdagen redan i höst. Motsvarande uppfattning

redovisas av ett antal personalorganisationer.

Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens

bedömning kommer en försvarsmaktsgemensam

inledande grundläggande yrkesofficersutbildning att

underlätta en förstärkt identifiering med en integrerad

försvarsmakt. Regeringen bedömer också att en sådan

utbildning borde kunna genomföras mera rationellt än

med dagens organisation genom stordriftsfördelar.

Skolutredningen har för sin del beräknat att

förändringen medför en besparing på ca 500 miljoner

kronor under den kommande tioårsperioden. Dessutom

medför förslaget betydande möjligheter att dra nytta av

den kompetens som finns inom det civila

högskoleväsendet på de tre föreslagna orterna. Mot

denna bakgrund anser regeringen att förändringen bör

beslutas redan nu. Detta innebär att nuvarande

verksamhet vid Flygvapnets officershögskola i

Halmstad, Flygvapnets krigshögskola i Uppsala,

Marinens officershögskola i Karlskrona, Marinens

krigshögskola i Berga samt Krigsskolan i Solna inordnas

i organisationsenheterna. Om riksdagen godkänner

regeringens förslag, kommer regeringen att besluta om

nedläggning av dessa skolor och om benämningar på de

nya organisationsenheterna.

Regeringen har för avsikt att återkomma till

riksdagen under år 1998 med en redovisning av hur den

resterande delen av utbildningen utformas.

En viktig och grundläggande frågeställning i detta

sammanhang blir att mer exakt fastställa vilka

utbildningsdelar vid nuvarande officers- och

krigshögskolor som framdeles bör genomföras inom

ramen för den nya skolorganisationen samt vilka delar

som i fortsättningen bör bedrivas vid fack-, funktions-

och truppslagsskolor.

Härvid återstår många viktiga principiella frågor om

det mer konkreta innehållet i utbildningen på olika

nivåer och för olika kategorier anställda. Det är då

väsentligt att utbildningen sammantaget har ett innehåll

som så bra som möjligt kombinerar teoretisk

undervisning och praktisk tillämpning. Detta är

nödvändigt för en bibehållen god kvalitet. Unga

officerare måste tidigt ha såväl en god teoretisk

plattform som en mer specialiserad färdighet inom den

disciplin hon eller han skall verka i.

Regeringen vill betona vikten av att den försvars-

maktsgemensamma delen av utbildningen kompletteras

med praktisk tillämpning i för den enskilde rätt miljö.

Exempelvis torde det vara nödvändigt att den officer

som skall bli stridspilot direkt efter den gemensamma

delen fortsätter med grundflyg-utbildning. På samma

sätt torde en blivande sjöofficer direkt efter den

gemensamma delen behöva fortsätta på krigsrustade

fartyg som är baserade i t.ex. Karlskrona.

Regeringen bedömer att förslaget till

yrkesofficersutbildning skapar förutsättningar även för

en utveckling av reservofficersutbildningen.

Skolutredningen skall i slutrapporten lämna förslag även

i detta avseende.

Skola för utbildning i markstrid

Regeringens förslag

En organisationsenhet för utbildning i markstrid inrättas

och lokaliseras till Skövde, Motala (Kvarn) och Boden.

Skolutredningens förslag: Överensstämmer i allt

väsentligt med regeringens förslag.

Hearing: Försvarsmakten anser att utredarens

förslag är genomförbart. Försvarsmakten betonar att

förmågan till vinterkrigföring även i framtiden måste

säkerställas inom ramen för den nya skolan.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser

att det är lämpligt att inrätta en ny organisationsenhet

för utbildning i markstrid. Denna bör vara lokaliserad

med avdelningar på flera platser. Enligt regeringens

mening bör en sådan avdelning i första hand vara

lokaliserad vid eller nära en brigadproducerande enhet.

För detta talar såväl utbildningsmässiga skäl som

rationalitetsskäl. En avdelning bör vara lokaliserad till

Skövde. Varken Arméns stridsskola Nord i Umeå eller

Arméns stridsskola Mitt i Kvarn är lokaliserad till eller i

närheten av en brigadproducerande enhet.

När det gäller Kvarn konstaterar regeringen att

produktionsförutsättningarna där är mycket goda, bl.a.

avseende tillgången på skjut- och övningsfält. Dessutom

finns det i dag ett väl fungerande sam-

arbete mellan Arméns stridsskola Syd och Arméns

stridsskola Mitt. Dessa skäl talar för att en av

avdelningarna lokaliseras till Kvarn.

Av bl.a. ekonomiska skäl anser regeringen att

Arméns stridsskola Nord i Umeå skall läggas ned. Det

finns dock ett behov av stridsutbildning under

vinterförhållanden. En avdelning bör därför inrättas i

Boden. Bodens garnisons resurser och allsidighet ger

många fördelar för utbildningsverksamheten, genom

samverkan mellan olika typer av markstridsförband.

Sammantaget har skolutredningen för sin del bedömt

att förändringarna innebär en besparing på ca 230

miljoner kronor under den kommande tioårsperioden.

Om riksdagen godkänner regeringens förslag,

kommer regeringen att besluta i frågan om hur den nya

organisationsenheten skall benämnas samt om inordning

resp. avveckling av hittillsvarande verksamheter vid

Arméns stridsskolor. Regeringen kommer vidare att

bemyndiga Försvarsmakten att besluta om

lokaliseringen av den nya organisationsenhetens ledning.

Försvarsmaktsgemensam utbildning

avseende de operativa ledningssystemen

Regeringens förslag

En organisationsenhet för försvarsmaktsgemensam

utbildning avseende de operativa ledningssystemen

inrättas i Enköping.

Skolutredningens förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Hearing: Försvarsmakten anser att utredarens

förslag är genomförbart och att det på lång sikt är

viktigt att utbildningen inom detta område helt kan

koncentreras till Enköping.

Skälen för regeringens förslag: Utbildningen av

personal för drift och underhåll av de operativa

ledningssystemen bedrivs på ett flertal platser och på

uppdrag av olika produktionsledare. Teknikutvecklingen

inom området innebär att en ökad samordning är både

möjlig och önskvärd. Regeringen anser därför att

utbildningen inom de operativa ledningssystemen, både

vad gäller drift och underhåll, bör samordnas.

Besparingsskäl talar också för en sådan samordning.

Vid nuvarande Arméns tekniska skola i Östersund

samlas den teknikinriktade utbildningen avseende de

rörliga systemen. Vid nuvarande IT-skolan i Halmstad

kvarstår tills vidare utbildning på de befintliga fasta

systemen och flygvapnets taktiska system. I ett längre

perspektiv bör även den taktiska

ledningssystemutbildningen integreras i den nya

organisationsenheten.

Om riksdagen godkänner regeringens förslag,

kommer regeringen att besluta om benämning på den

nya enheten och om vilken utbildning som skall kvarstå

i, resp. överföras från, Enköping, Östersund och

Halmstad.

Försvarsmaktens Halmstadsskolor

Regeringens förslag

Flygvapnets Halmstadsskolor omorganiseras till

Försvarsmaktens Halmstadsskolor.

Skolutredningens förslag: Överensstämmer i allt

väsentligt med regeringens förslag.

Hearing: Försvarsmakten anser att förslaget i

princip är genomförbart. Underindelningen av

organisationen bör däremot enligt Försvarsmaktens

uppfattning övervägas ytterligare.

Skälen för regeringens förslag: Verksamheten vid

Flygvapnets Halmstadsskolor bör av såväl principiella

som ekonomiska skäl kompletteras med utbildning som

idag bedrivs på andra skolor, även utanför Flygvapnet.

Regeringen anser att en sådan inriktning för

utbildningsverksamheten vid Halmstadsskolorna bör

föranleda en ny benämning på etablissemanget som

helhet. Regeringen föreslår därför att Flygvapnets

Halmstadsskolor omorganiseras till Försvars-maktens

Halmstadsskolor.

Försvarsmaktsgemensam utbildning i

underhålls- och bastjänst

Regeringen anser att en försvarsmaktsgemensam enhet

för utbildning i underhålls- och bastjänst skall

organiseras inom Försvarsmaktens Halmstadsskolor.

Verksamheten vid Flygvapnets basbefälskola i

Halmstad, underhållsdelen av Arméns underhålls- och

motorskola i Skövde, Marinens intendenturskola i

Karlskrona, Marinens bassäkerhetsskola i Berga samt

Flygvapnets väderskola i Ljungbyhed skall enligt

regeringens mening flyttas till Halmstad och inordnas i

den nya enheten för utbildning i underhålls- och

bastjänst.

Regeringen anser att en försvarsmaktsgemensam

underhålls- och basskola kommer att medföra flera

fördelar för de berörda skolorna. Härigenom ges goda

möjligheter att långsiktigt utveckla kompetensen inom

området. Regeringen bedömer också att besparingar kan

göras genom förändringen.

Motorutbildning

Regeringen anser att motorutbildningen vid Arméns

underhålls- och motorskola skall flyttas till Östersund

och inordnas i nuvarande Arméns tekniska skola.

Enligt regeringens uppfattning bör motorutbildningen

gynnas på olika sätt av denna omlokalisering, bl.a. mot

bakgrund av det samarbete och de synergieffekter som

kan uppnås med Arméns tekniska skola, men även på

grund av den utbildningsmiljö i övrigt som kan erhållas

i Östersund. I samband med att underhållsdelen ur

hittillsvarande Arméns underhålls- och motorskola

inordnas i den nya organisationsenheten i Halmstad bör

därför resterande delar av skolan omlokaliseras till

Östersund och inordnas i nuvarande Arméns tekniska

skola.

Flygvapnets flygledarskola

Regeringen anser att Flygvapnets flygledarskola skall

flyttas från Ljungbyhed till Halmstad och inordnas i

Försvarsmaktens Halmstadsskolor.

Regeringen anser att synergieffekter kan erhållas

med luftvärnskåren och den tidigare nämnda

försvarsmaktsgemensamma enheten för utbildning i

underhålls- och bastjänst. Samarbetet med

Luftfartsverkets flygledarskola bör dock fördjupas så att

befintliga resurser kan utnyttjas så bra som möjligt.

Skeppsteknisk utbildning

Regeringen anser att den skeppstekniska skolan på

Berga skall flyttas till Karlskrona.

Enligt regeringens mening talar rationalitetsskäl för

att den skeppstekniska utbildningen samlas till en plats. I

Karlskrona finns den större delen av den skeppstekniska

utbildningsverksamheten. En lokalisering dit bör därför

bidra till att befintliga resurser kan utnyttjas på ett sätt

som kommer att gagna den samlade tekniska

utbildningen inom marinen.

Marinens dykskolor

Regeringen anser att antalet marina dykskolor skall

reduceras från tre till två som lokaliseras till Berga och

Karlskrona.

Enligt regeringens mening förbättras förut-

sättningarna för totalförsvarssamordning av

dykutbildningen genom en koncentration till två

dykskolor. Regeringen avser vidare att ge

Försvarsmakten i uppdrag att dels inventera all

dykutbildning som idag genomförs inom

Försvarsmakten, dels mot bakgrund av denna

inventering överväga om ytterligare koncentration till

dessa två skolor är lämplig och möjlig samt lämna de

förslag som övervägandena leder till.

Kustartilleriets stridsskola

Skolutredningen har föreslagit att Kustartilleriets

stridsskola flyttas från Täby till Andra

kustartilleribrigaden i Vaxholm.

Regeringen anser att saken kräver ytterligare

överväganden och kommer därför senare att ta ställning

till förslaget.

Totalförsvarets skyddsskola

Regeringen vill ta tillfället i akt att informera riksdagen

om att den anser att Totalförsvarets skyddskola har fått

en ökad betydelse för totalförsvaret. Inte minst inom

området kemisk krigföring och uppföljning av kemiska

vapen, utgör Skyddsskolan i dess samverkan med

Försvarets forskningsanstalt och Umeå universitet en

viktig kompetens.

4.6 Omorganisation av

Försvarsmaktens högkvarter

Redan inför 1992 års försvarsbeslut föreslog

Utredningen om lednings- och

myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) i

delbetänkandet Försvars-maktens ledning (SOU

1991:112) att högkvarteret i fred borde indelas i

huvudavdelningar för operativ ledning, programledning

och förbandsproduktionsledning. Regeringen

tillkännagav att förslaget i huvudsak överensstämde med

regeringens uppfattning (prop.1991/92:102, s. 43).

I Utredningens för utvärdering av försvarets ledning

och struktur (UTFÖR) betänkande Iakttagelser och

förslag efter omstruktureringen av försvarets ledning

och stöd (SOU 1996:123) konstaterades att de efter

1992 års försvarsbeslut beräknade besparingarna i

ledningsorganisationen endast förverkligats till ca 50%.

Vidare konstaterades att regeringens intentioner inte

slagit igenom i högkvarterets organisation och

ansvarsfördelning. Den avsedda starka

avvägningsfunktionen hade inte byggts upp.

Regeringen anförde i totalförsvarspropositionen år

1996 att den delade utredningens uppfattning att

högkvarterets organisation och ansvarsfördelning inte är

den mest ändamålsenliga och att tidigare beslutade

besparingar inte hade uppnåtts. Mot bakgrund av detta

informerade regeringen riksdagen om sin avsikt att ge

Försvarsmakten i uppdrag att genomföra en översyn av

högkvarterets organisation och lämna förslag till

erforderliga förändringar som kan genomföras senast i

anslutning till 1998 års kontrollstation.

I regleringsbrevet för år 1997 gavs Försvarsmakten i

uppdrag att lämna förslag till en organisation som kunde

tydliggöra ansvaret för avvägning, operativ verksamhet

resp. produktion samt säkerställa en sammanhållen

avvägningsfunktion och en ändamålsenlig

beställarkompetens. Regeringen uppdrog vidare åt

Försvarsmakten att vidta åtgärder så att kostnaderna för

ledningsorganisationen, främst högkvarteret, kan

minskas med 100 miljoner kronor årligen fr.o.m.

budgetåret 1998.

Försvarsmakten redovisade den 15 augusti 1997 sina

förslag för regeringen. Organisationsförslaget omfattar

en matrisorganisation med å ena sidan

operationsledning, förbandsledning, materielledning och

personalledning och å andra sidan fyra

generalinspektörer med ansvar för krigsförbandens

kvalitet och förmåga. Beredningen av Försvarsmaktens

avvägningsbeslut och inriktning skall ske i en

planeringsledning. Arbetet i högkvarteret skall enligt

förslaget sammanhållas av en stabschef. Vidare föreslås

en samordning av den flygmedicinska verksamheten.

Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten

omfattas inte av förslaget. Den är i stället föremål för

utredning av 1996 års underrättelsetjänstkommitté (dir.

1996:111).

Regeringen finner att förslaget om högkvarterets

organisation kan ligga till grund för regeringens fortsatta

beredning. Det ankommer på regeringen att besluta om

omorganisation av Försvarsmaktens högkvarter.

Regeringen återkommer till riksdagen med information

i denna fråga.

4.7 Sammanslagning av

försvarsområden

Regeringens förslag

Försvarsområdesstaben i Skövde läggs ned varvid det

blivande Västra Götalands län bildar ett nytt

försvarsområde (Fo 32).

I 1996 års totalförsvarsbeslut reducerades antalet

försvarsområden till 16. En ytterligare reduktion

bedömdes enligt regeringen kunna ske när

länsindelningen i Västsverige beslutats. Av beslutet

framgick också den långsiktiga inriktningen mot 14

försvars-områden.

Försvarsmakten har den 27 juli 1997 lämnat förslag

om ledning och benämning för försvarsområdena.

Förslaget omfattar även de enheter som skall

organiseras för att bl.a. stödja den frivilliga

försvarsverksamheten och samverka med kommunerna.

Beträffande försvarsområdesstaberna föreslår

regeringen avveckling i Skövde, varvid det blivande

västra Götalands län bildar ett försvarsområde med

försvarsområdesstab i Göteborg vid Västkustens

marinkommando. I övrigt föreslår regeringen inga

förändringar i försvarsområdesorganisationen.

Regeringens förslag innebär en årlig besparing om

13 miljoner kronor från och med år 2001.

Regeringen avser att inrätta enheter för stöd åt den

frivilliga försvarsverksamheten och samverkan med

kommuner enligt följande:

- Södra skånska gruppen i Revingehed,

- Kronobergsgruppen i Växjö,

- Kalmargruppen i Kalmar,

- Bohus/Dalsgruppen i Skredsvik,

- Älvsborgsgruppen i Borås,

- Skaraborgsgruppen i Skövde,

- Livgrenadjärgruppen i Linköping,

- Västmanlandsgruppen i Västerås,

- Gävleborgsgruppen i Gävle,

- Jämtlandsgruppen i Östersund.

4.8 Försvarsmaktens

helikopterorganisation

Regeringens förslag

Under organisationsenheten Försvarsmaktens

helikopterflottilj organiseras verksamheten i fyra

divisioner.

Regeringen redovisar i avsnitt 4.12, Program 6.

Försvarsmaktens helikopterförband frågor om

Försvarsmaktens helikopterförband. I detta avsnitt

lämnar regeringen en samlad redovisning av frågor

som rör Försvarsmaktens framtida

helikopterverksamhet.

Genom 1996 års totalförsvarsbeslut lades grunden

fast för en omorganisering av Försvarsmaktens

helikopterverksamhet. Där beslutades att

Försvarsmaktens helikopterorganisation den 1 januari

1998 skall samlas i ett nytt program, att verksamheten

skall ledas genom Försvarsmaktens helikopterflottilj och

att denna flottiljs ledning skall lokaliseras till Linköping

(Malmen).

Försvarsmakten har den 13 augusti 1997 lämnat sitt

slutliga förslag till regeringen i fråga om

helikopterverksamheten. Vidare har skrivelser kommit

in från olika myndigheter och intressenter. Härutöver

har Försvarsdepartementet tagit emot uppvaktningar i

frågan.

Verksamheten i stort

Inom det nya programmet 6. Försvarsmaktens

helikopterförband samlas samtliga Försvarsmaktens

helikopterförband och det befintliga ubåtsjaktflygplanet.

De uppgifter som härigenom kan lösas inom

programmet i krig och i fred kommer att delvis vara

gemensamma för alla förband och delvis vara unika för

skilda system. Sammantaget har helikopterförbanden -

liksom hittills - följande uppgifter i krig:

Markmålsstrid

- understödja bl.a. brigader

- utföra pansarbekämpning

- leda indirekt eld

Sjömålsstrid

- ubåtsjakt

- ytmålsspaning

Transporter

- sjuktransporter

- transporter av trupp och materiel

- personaltransporter

Räddningstjänst

I fred skall förbanden i första hand utbilda officerare

och värnpliktiga för de olika krigsuppgifterna och

beredskapstjänst samt svara för löpande

underhållsuppgifter och bl.a. avtalad

räddningsberedskap.

Regeringen anser att omorganiseringen till en

gemensam helikopterverksamhet för hela

Försvarsmakten kommer att leda till effektivare

verksamhet och till samordningsvinster. Försvarsmakten

kommer nu att kunna utnyttja helikopterresurserna på

ett mer flexibelt sätt än tidigare. Vidare kommer

utbildningen att kunna bedrivas på ett mer rationellt sätt.

Underhållstjänsten kommer att kunna hållas samman

bättre och därmed minskas kostnaderna. För att

begränsa kostnaderna är vidare en strävan i

omstruktureringen att så långt möjligt undvika

investeringar i nya lokaler m.m. Större omflyttningar av

verksamhet, som skulle kunna föranleda krav på t.ex.

nya helikopterhangarer har därför undvikits

Organisationen i krig

Inom programmet Försvarsmaktens helikopterförband

kommer att ingå förband för bl.a. pansarvärn, ubåtsjakt

och spaning mot ytmål, flygräddning och transporter.

Verksamheten skall, när den inledda omstruktureringen

m.m. är genomförd, vara organiserad i huvudsak enligt

följande:

- en rörlig helikopterledning,

- en arméflygbataljon,

- två pansarvärnshelikopterkompanier,

- sju fördelningshelikopterplutoner,

- två marina helikopterdivisioner,

- sex flygräddningsgrupper,

- ett ubåtsjaktflygplan.

Fram till budgetåret 2002 är inriktningen följande:

- den rörliga helikopterledningen vidmakthålls,

- helikopterförbanden integreras i de taktiska

ledningssystemen,

- omsättningen av medeltung helikopter i

arméflygbataljonen fullföljs. Bataljonen

omorganiseras därvid till en

transporthelikopterbataljon,

- två pansarvärnshelikopterkompanier vidmakthålls,

- två fördelningshelikopterkompanier organiseras och

vidmakthålls,

- fyra fördelningshelikopterplutoner vidmakthålls och

tre avvecklas,

- två marina helikopterdivisioner vidmakthålls,

- ubåtsjaktflygplanet vidmakthålls,

- sex flygräddningsgrupper vidmakthålls.

Organisationen i fred

På central nivå skall Försvarsmaktens

helikopterverksamhet ledas av högkvarteret.

På regional nivå inrättas Försvarsmaktens

helikopterflottilj. Flottiljstaben är en

fredsorganisationsenhet som med en mindre del skall

kunna övergå till att vara en personell

förstärkningsresurs för ledning på högre och lägre

regional nivå i kris och krig. Denna del kallas då Rörlig

helikopterledning.

På lokal nivå föreslår regeringen att verksamheten

organiseras i fyra divisioner. Division Norr kommer att

ha sin ledning i Boden och omfattar nuvarande

Norrbottens arméflygbataljon i Boden och nuvarande

flygräddningsgrupperna vid F 21 i Luleå och F 4 i

Östersund. Divisionen skall kunna svara för sjöräddning

i Bottenviken och Bottenhavet. Division Ost kommer att

ha sin ledning i Berga och omfattar nuvarande 11.

helikopterdivisionen i Berga och nuvarande

flygräddningsgruppen vid F 16 i Uppsala. Divisionen

skall kunna svara för räddningsberedskap från Visby

och på ostkusten. Division Malmen kommer att ha sin

ledning på Malmen och omfattar nuvarande Östgöta

arméflygbataljon på Malmen och gemensamma skolor.

Division Syd, slutligen, kommer att ha sin ledning i

Kallinge och omfattar de nuvarande enheterna 12.

helikopterdivisionen i Säve, 13. helikopterdivisionen i

Kallinge och flygräddningsgrupperna vid F 7 i Såtenäs,

F 10 i Ängelholm och F 17 i Kallinge. Divisionen skall

kunna svara för sjöräddning på syd- och västkusten.

Inom Division Syd kommer helikoptrar för räddning

att utgångsbaseras i Kallinge och Säve. Inom Division

Ost och Division Norr kommer flygräddningsresurser

vidare att utgångsbaseras vid Berga respektive

flygflottiljerna F 4 och F 21. Flygräddningsresurser för

F 16, F 7 och F 10 kommer att baseras vid respektive

flottilj under flygövningstid och hämtas då inom

Division Ost från Berga och inom Division Syd från

Kallinge. Flygräddning för F 7 kommer dock att hämtas

från Säve.

Tunga helikoptrar kommer att finnas vid Division

Norr, Division Ost och Division Syd. Detta har

betydelse från räddningstjänstsynpunkt. Divisionerna

har i detta avseende ett ansvarsområde som geografiskt

överensstämmer med respektive militärområde.

Regeringen anser att den nu redovisade

organisationen i fred innebär en tydligt

försvarsmaktsgemensam organisation. Organisationen

tillgodoser också Försvarsmaktens krav på bl.a. en

effektiv förbandsproduktion och yttäckande

flygräddningsberedskap. Den marina

helikopterverksamheten skall i krig organiseras i två

divisioner.

Regeringen vill härutöver kommentera frågorna om

räddningsberedskap m.m. De 12. och 13.

helikopterdivisionerna omorganiseras till en

helikopterdivision, benämnd 13. Helikopterdivisionen,

som ingår i Division Syd. På Säve kommer det att

stationeras fem tunga helikoptrar. Dessa skall kunna

utnyttjas såväl för produktion av krigsförband som för

räddningsverksamhet m.m. Regeringen anser att denna

lösning bäst tillgodoser det i skilda sammanhang

framförda önskemålet om tillgång till helikopter på

västkusten.

Regeringen förutsätter härvidlag att möjligheterna till

samverkan med de civila myndigheterna och medverkan

i bl.a. räddningstjänst och sjuktransporter med

helikopter även fortsättningsvis utvecklas. Det gäller att

behålla och upparbeta en god personkännedom så att det

mycket väl fungerande samarbetet mellan berörd

personal inom militära och civila myndigheter kan

fortsätta även då verksamheten på Säve leds från

Division Syd i Kallinge. I detta sammanhang vill

regeringen påminna om att i en flyg- eller

sjöräddningssituation leds verksamheten, liksom i dag,

av den gemensamma flyg- och sjöräddningscentralen,

ARCC, i Göteborg. Regeringen vill även framhålla att

om det skulle visa sig att verksamheten inte utvecklas i

den angivna riktningen är regeringen beredd att

återkomma till riksdagen.

Avslutningsvis vill regeringen understryka betydelsen

av att det finns resurser för räddning i hela landet.

Riksdagen har vid flera tillfällen diskuterat frågan om

helikopter för räddning och försvarsutskottet anförde i

bet. 1996/97:FöU1 bl.a. att det är angeläget med en

bättre beredskap i norra Sverige. Enligt regeringens

mening har förutsättningarna för att hålla helikopter från

Försvarsmakten i beredskap för räddningstjänst i norra

Sverige förbättrats väsentligt genom den

omstrukturering av helikopterverksamheten som

regeringen har redovisat här. I sammanhanget kan

nämnas såväl det uppdrag till Rikspolisstyrelsen och

Försvarsmakten att utreda förutsättningarna för polisen

att nyttja Försvarsmaktens helikoptrar som redovisades

till regeringen den 7 maj 1997 som den utredning om

behov av helikoptertjänst för flyg- och sjöräddning som

utarbetats inom Sjöfartsverket och Luftfartsverket.

Genom dessa utredningar föreligger enligt regeringens

mening nu en god grund för ett fortsatt aktivt arbete.

Regeringen, som således utgår från att de berörda

myndigheterna snarast enas om hur

räddningstjänstberedskapen i Norrland och särskilt

utmed norrlandskusten skall organiseras, bedömer att

ytterligare åtgärder från regeringens sida inte erfordras i

nuläget.

4.9 Försvarsmaktens

underhållscentrum

Regeringens förslag

Försvarsmaktens underhållscentrum (tidigare benämnt

Försvarsmaktens försörjningscentrum) lokaliseras till

Karlstad.

I totalförsvarsbeslutet år 1996 godkände riksdagen

regeringens förslag att inrätta Försvarsmaktens

försörjningscentrum. I sitt förslag hade regeringen inte

tagit ställning till centrumets lokalisering men ansåg

preliminärt att denna skulle vara Skövde.

Försvarsmaktens och Försvarets materielverk har till

regeringen lämnat ett förslag till hur vissa områden

inom underhållstjänsten inom Försvarsmakten bör

förändras.

Anledningen till förslaget är att Försvarsmaktens

krigsorganisation och grundorganisation kommer att

minska. Det föreligger därför ett behov av att anpassa

såväl Försvarsmaktens som Försvarets materielverks

uppgifter och resurser inom underhållsområdet. Vidare

har underhållstjänsten förskjutits från den lokala nivån

till de tre underhållsregementena.

Förslaget innebär att Försvarsmakten ges ansvar för

dirigering av förnödenheter (inklusive transportstöd),

förnödenhetsredovisning, förrådsdrift, biluttagning och

militärt fordonsregister, förplägnad utom för

krigsmaterielanskaffning samt doku-mentation

(handböcker) inom underhållsområdet.

Ansvar för tillgångar och skulder samt redovisningen

av reservmateriel och drivmedelslager skall fr.o.m. 1

januari 1998 övergå till Försvarsmakten.

Försvarsmakten kommer hädanefter att ge Försvarets

materielverk i uppdrag att anskaffa reservmateriel och

drivmedel.

Förslaget bedöms enligt Försvarsmakten innebära en

rationalisering om ca tio procent och därmed en

besparing på ca 15 miljoner kronor årligen.

Regeringen anser att myndigheternas förslag kan

ligga till grund för ett fortsatt beredningsarbete. Det

ankommer på regeringen att besluta i dessa frågor.

Försvarsmaktens och Försvarets materielverks

förslag påverkar i sin tur organisation m.m. av

Försvars-maktens förnödenhetscentrum. Regeringens

inriktning är att de delar av Försvarets materielverks

verksamhet i Karlstad som överförs till Försvarsmakten

skall integreras i en organisation tillsammans med

Försvarsmaktens verkstadsadministrativa centrum i

Karlstad och Försvarsmaktens försörjningscentrum.

Namnet på detta nya centrum, lokaliserat till Karlstad

senast den 1 januari 1999, blir Försvars-maktens

underhållscentrum.

4.10 Vissa tidsförhållanden m.m.

Regeringens förslag

Regeringen skall besluta om tidpunkter för

genomförandet av de föreslagna

organisationsförändringarna och om

organisationsenheternas benämningar.

Beträffande genomförande av organisations-

förändringarna anser regeringen att avvecklingen skall

påbörjas direkt efter riksdagens beslut och slutföras så

snabbt som möjligt.

Regeringen bedömer att de enheter som skall läggas

ned kan utgå ur grund- och i förekommande fall

krigsorganisationen före den 1 januari 1999.

Avvecklingsåtgärderna skall vara avslutade före den 1

januari 2000. Motsvarande tidsförhållanden bör gälla

som bortre gräns för övriga organisationsförändringar.

Det bör, i likhet med vad riksdagen beslutade om i

totalförsvarsbeslutet år 1996, ankomma på regeringen

att bestämma organisationsenheternas benämningar.

4.11 Grundorganisationens

omfattning och lokalisering

Med de ändringar som regeringens förslag innebär

kommer Försvarsmaktens grundorganisation att bestå av

följande organisationsenheter.

CENTRAL LEDNING

KADERORGANISERADE KRIGSFÖRBAND

Högkvarteret i Stockholm

SÖDRA MILITÄROMRÅDET (MILO S)

KADERORGANISERADE KRIGSFÖRBAND

Södra militärområdesstaben (Milostab S) i

Kristianstad

Södra arméfördelningen (13. förd) i Kristianstad

Norra skånska dragonregementet (P 2/Fo 14) i

Hässleholm

Norra Smålands regemente (I 12/Fo 17) i Eksjö

Hallands regemente (I 16/Fo 31) i Halmstad

Smålandsbrigaden (IB 12) i Eksjö

Hallandsbrigaden (IB 16) i Halmstad

Skånska dragonbrigaden (MekB 8) i Hässleholm

Skaraborgsbrigaden (MekB 9) i Skövde

Södra skånska brigaden (MekB 7) i[REDACTED_EFTERNAMN]

(Revingehed)

Wendes artilleriregemente (A 3) i Hässleholm

Sydkustens marinkommando (MKS/Fo 15) i

Karlskrona

Västkustens marinkommando (MKV/Fo 32) i

Göteborg

Tredje ytattackflottiljen (3. yaflj) i Karlskrona

Fjärde kustartilleribrigaden (KAB 4) i Karlskrona

Göteborgs marinbrigad (GMB) i Göteborg

Södra flygkommandot (FKS) i Ängelholm

Södra underhållsregementet (Uhreg S) i Kristianstad

UTBILDNINGSFÖRBAND

Livregementets husarer (K3) (Fallskärmjägarkåren

ingår) i Karlsborg

Göta luftvärnskår (Lv 6) i Halmstad

Göta ingenjörkår (Ing 2) i Eksjö

Göta trängkår (T 2) i Skövde

Skaraborgs flygflottilj (F 7) i Lidköping (Såtenäs)

Skånska flygflottiljen (F 10) i Ängelholm

Blekinge flygflottilj (F 17) i Ronneby

MELLERSTA MILITÄROMRÅDET (MILO M)

KADERORGANISERADE KRIGSFÖRBAND

Mellersta militärområdesstaben (Milostab M) i

Strängnäs

Östra arméfördelningen (4. förd) i Strängnäs

Gotlands militärkommando (MKG/Fo 42) i Visby

Södermanlands regemente (P10/Fo 43) i Strängnäs

Svea livgarde (I 1/Fo 44) i Upplands-Bro

(Kungsängen)

Upplands regemente (S 1/Fo 47) i Enköping

Livregementets grenadjärer (I 3/Fo 51) i Örebro

Värmlands regemente (I 2/Fo 52) i Kristinehamn

Dalregementet (I 13/Fo 53) i Falun

Livgardesbrigaden (IB 1) i Upplands-Bro

(Kungsängen)

Värmlandsbrigaden (IB 2) i Kristinehamn

Dalabrigaden (NB 13) i Falun

Södermanlandsbrigaden (MekB 10) i Strängnäs

Gotlandsbrigaden (MekB 18) i Visby

Bergslagens artilleriregemente (A 9) i Kristinehamn

Ostkustens marinkommando (MKO) i Haninge

Andra ytattackflottiljen (2. yaflj) i Haninge

Första ubåtsavdelningen (1. ubavd) i Haninge

Andra minkrigsavdelningen (2. minkriavd) i Haninge

Andra kustartilleribrigaden (KAB 2) i Vaxholm

Fårösunds marinbrigad (FMB) i Fårösund

Mellersta flygkommandot (FKM) i Upplands-Bro

Mellersta underhållsregementet (Uhreg M) i

Strängnäs

Muskö örlogsvarv (ÖVM) i Haninge

UTBILDNINGSFÖRBAND

Livgardets dragoner (K 1) i Stockholm

Gotlands artilleriregemente (A 7) i Visby

Gotlands luftvärnskår (Lv 2) i Visby

Roslagens luftvärnskår (Lv 3) i Norrtälje

Kustflottan (Kfl) i Haninge

Försvarsmaktens helikopterflottilj i Linköping

(Malmen)

Upplands flygflottilj (F 16) i Uppsala

NORRA MILITÄROMRÅDET (MILO N)

KADERORGANISERADE KRIGSFÖRBAND

Norra militärområdesstaben (Milostab N) i Boden

Övre Norra arméfördelningen (6. förd) i Boden

Västernorrlands regemente (I 21/Fo 23) i Sollefteå

Västerbottens regemente (I 20/Fo 61) i Umeå

Bodens försvarsområde (Fo 63) i Boden

Fältjägarbrigaden (NB 5) i Östersund

Ångermanlandsbrigaden (NB 21) i Sollefteå

Norrbottensbrigaden (MekB 19) i Boden

Bodens artilleriregemente (A 8) i Boden

Lapplands jägarregemente (I 22) i Kiruna

Norrbottens gränsjägare i Kalix

Norrlandskustens marinkommando (MKN) i

Härnösand

Norra flygkommandot (FKN) i Luleå

Norra underhållsregementet (Uhreg N) i Boden

UTBILDNINGSFÖRBAND

Norrlands dragonregemente (K 4) i Arvidsjaur

Norrlands luftvärnskår (Lv 7) i Boden

Norrlands ingenjörkår (Ing 3) i Boden

Norrlands signalkår (S 3) i Boden

Norrlands trängkår (T 3) i Sollefteå

Jämtlands flygflottilj (F 4) i Östersund

Norrbottens flygflottilj (F 21) i Luleå

SKOLOR M.M.

Totalförsvarets ammunitions- och

minröjningscentrum i Eksjö

Totalförsvarets skyddsskola (SkyddS) i Umeå

Försvarets internationella kommando i Södertälje

Försvarets sjukvårdscentrum i Hammarö

Försvarsmaktens underrättelse- och

säkerhetscentrum i Uppsala

Försvarsmaktens underhållscentrum i Karlstad

Rikshemvärnscentrum (RiksHvC) i Stockholm (Salem)

Arméns taktiska centrum i Enköping

Försvarsmaktens Halmstadsskolor i Halmstad

Arméns tekniska skola i Östersund

Berga örlogsskolor (BÖS) i Haninge

Kustartillericentrum (KAC) i Täby

Flygvapnets Uppsalaskolor (F 20) i Uppsala

Organisationsenhet för grundläggande

officersutbildning i Halmstad

Organisationsenhet för grundläggande

officersutbildning i Solna

Organisationsenhet för grundläggande

officersutbildning i Östersund

Organisationsenhet för utbildning i markstrid i

Skövde, Motala (Kvarn) och Boden

Organisationsenhet för försvarsmaktsgemensam

utbildning avseende de operativa ledningssystemen i

Enköping

4.12 Programredovisning

Här redovisas de olika programmens innehåll, resultat

och framtida verksamhetsinriktning. Generella brister

och vidtagna åtgärder med anledning av dem har

redovisats i de föregående avsnitten.

Program 1. Operativa lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att utöva eller möjliggöra operativ ledning och

operativ underhållstjänst.

I programmet ingår för närvarande bland annat

högkvarteret, miloförstärkningsstaben och tre

militärområdesstaber med stabs- och sambandsförband

m.m., tre underhållsregementen, sex

markteleunderhållsbataljoner och sex

militärområdestransportbataljoner.

Programmet skall inriktas mot att

miloförstärkningsstaben, tre

markteleunderhållsbataljoner och en

militärområdestransportbataljon läggs ned senast år

2001. Under samma period tillkommer två

signalspaningsbataljoner.

Programmet omfattar även den militära

underrättelse- och säkerhetstjänstens verksamhet.

Försvars-utskottet kommer att få särskild information

om denna.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

Övningsverksamhet samt utveckling av metoder och

materiel för ledning har i stort skett i planerad

omfattning och med goda resultat. Införandet av

ledningssystemet ORION riskerar att bli försenat minst

ett år på grund av tekniska problem. Förrådshållning

och underhåll har organiserats så att

militärbefälhavarnas operativa och fredsrationella krav

har tillgodosetts. Materielleveranser har skett i stort

enligt plan och till oförändrad investeringsvolym jämfört

med föregående budgetår.

Åtgärder för att uppfylla de skärpta kraven avseende

förvaring och transport av vapen och ammunition har

vidtagits och planering för fortsatta åtgärder har skett.

En närmare redovisning av detta lämnas i 1997 års

skrivelse, avsnitt 15.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten under programmet skall inriktas så att

pågående organisationsförändringar och införandet av

nya databaserade informations- och ledningssystem kan

fortsätta i enlighet med intentionerna i

totalförsvarsbeslutet. Integration, utbildning och övning

med befintliga och successivt utbyggda delar av

ledningssystemet skall göras så att effekterna av

genomförd ledningssystemförändring kan värderas.

Utvecklingen skall ske i samverkan med Överstyrelsen

för civil beredskap. Erforderliga prioriteringar skall

göras så att de delar av de datoriserade

informationssystemen, som tekniskt påverkas av

sekelskiftet, åtgärdas i tid.

Omorganisation av Försvarsmaktens högkvarter skall

genomföras under år 1998.

Den organisatoriska förändringen av

milounderhållsorganisationen skall fortsätta, bl.a.

innebärande integrering med delar av övriga programs

underhållsorganisation i underhållsregementena. Behov

av stöd till frivilligorganisationerna skall härvid beaktas.

Anskaffning av kortvågsradiosystemet (KV 90) skall

påbörjas.

Riksrevisionsverket har i sin revisionsrapport avseende

hanteringen av mobiliseringsförråd i armén föreslagit en

rad åtgärder för att minska kostnaderna och förbättra

förrådshållningen i Försvarsmakten. Regeringen avser i

regleringsbrevet för år 1998 att ge Försvarsmakten i

uppdrag att redovisa vilka åtgärder som kan vidtas för

att effektivisera förrådshanteringen.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 1 656 miljoner kronor.

Program 2. Fördelningsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att leda och understödja armébrigadernas strid.

I programmet ingår för närvarande sex

fördelningsstaber med betjäningsförband, sju

artilleriregementsstaber med

fördelningsartilleribataljoner samt ca 100 fristående

bataljoner innefattande bl.a. jägarförband,

luftvärnsförband och fältsjukhus.

Programmet skall inriktas mot att antalet fördelnings-

och artilleriregementsstaber skall reduceras till vardera

tre och att resterande förband får en omfattning och

sammansättning som svarar mot brigadstrukturens

behov senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

Inom materielområdet har seriebeställning av

artillerilokaliseringsradarn ARTHUR gjorts med

planerad leverans från och med år 1999. Utvecklingen

av luftvärnsrobotsystem 23 BAMSE har fortsatt.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet så att

de operativa kraven på förmåga och krigsduglighet kan

uppfyllas.

Den materiella förnyelsen inom programmet skall

bland annat syfta till att utveckla ett i Försvarsmakten

sammanhållet ledningssystem.

Utveckling av krigsbro 6 skall beställas.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 2 592 miljoner kronor.

Program 3. Försvarsområdesförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att leda territoriell verksamhet, skydda för

totalförsvaret viktiga resurser, försvara vissa infalls-

portar samt leda mobilisering och transporter.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 24

försvarsområdesstaber, förband för stads- och

gränsstrid, luftvärns- och ingenjörsförband m.m.

Sammanlagt omfattar programmet ca 242 000 personer,

varav ca 86 000 i hemvärnet.

Programmet skall inriktas mot att antalet försvars-

områdesstaber skall reduceras till 14. Enheter för bl.a.

stöd till frivillig försvarsverksamhet och kontakt med

kommuner skall inrättas i de utökade försvars-

områdena. Personalstyrkan inom programmet skall

minska till ca 215 000 personer senast år 2001, varav

hemvärnet skall omfatta 125 000 personer.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

Repetitionsutbildning har genomförts i begränsad

omfattning. Krigsförbandsövning samt ledningsövningar

har med goda resultat genomförts vid vissa

försvarsområdesstaber. Regeringen noterar att bl.a.

korta funktionsövningar för reservofficerare har

vidtagits för att vidmakthålla officerarnas personliga

färdighet.

Hemvärns- och frivilligutbildningen har genomförts

på samma nivå som tidigare år. Hemvärnets totala

numerär har dock minskat något då personal som inte

aktivt deltar i verksamheten har avvecklats. Regeringen

har från Försvarsmakten begärt in en plan för hur

rekryteringsmålen skall uppnås. Denna plan skall

redovisas för regeringen den 3 november 1997.

Hemvärnet har under året tillförts ny materiel - bl.a.

fältuniform 90, kroppsskydd och skyddsmask 90. Efter

Försvarsmaktens årsredovisning avser regeringen att

redovisa för riksdagen vilken materiell status som

uppnåtts under år 1997.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet så att

de operativa kraven på förmåga och krigsduglighet kan

uppfyllas.

Anskaffningen av direktriktningssikten till för-

svarsområdesluftvärnskompanierna skall slutföras.

Rekryteringen till hemvärnet skall prioriteras.

Försöksverksamhet med tre månaders utbildning för

placering i hemvärnet skall fortsätta.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 2 224 miljoner kronor.

Program 4. Armébrigadförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att föra anfallsstrid. Armébrigaderna är allsidigt

sammansatta, har hög rörlighet, gott skydd och stor

eldkraft.

I programmet ingår för närvarande sex

infanteribrigader, fem norrlandsbrigader, två

pansarbrigader och tre mekaniserade brigader.

Programmet skall inriktas mot att omfatta 13

armébrigader senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

Armébrigadernas mekanisering har fortsatt med

tillförsel av stridsvagn 121 (Leopard 2), stridsvagn 122

(nytillverkade Leopard 2 I), stridsfordon 90 och

pansarbandvagn 401 (MT-LB). Anskaffningen av

personligt splitterskydd och C-stridsdräkter har fortsatt.

Programmets omfattande inslag av materielinvesteringar

får dock ännu inte genomslag i form av ökning av

krigsduglighet i krigsförbanden. Förband med

stridsvagn 121 har p.g.a. brist på reservdelar och

övningsammunition inte nått uppsatta mål. Regeringen

förutsätter att Försvarsmakten kommer till rätta med

brister av detta slag.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet så att

de operativa kraven på förmåga och krigsduglighet kan

uppfyllas.

Armébrigaderna skall utvecklas och moderniseras

främst genom ökad mekanisering. Därutöver skall

brigadernas lednings- och mörkerstridsförmåga

förbättras. Serieförberedelser för den måldetekterande

artillerigranaten BONUS skall beställas.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 5 875 miljoner kronor.

Program 5. Marina lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift att leda och

understödja de marina krigsförbanden. I programmet

ingår för närvarande bl.a. fyra marinkommandon, ett

marindistrikt, en rörlig marin ledningsgrupp och åtta

bas- och underhållsbataljoner.

Programmet skall utvecklas mot att innehålla fyra

marinkommandon, en rörlig marin ledningsgrupp och

fem marina underhållsbataljoner senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att fullgöra de

uppgifter som lagts på dem. Detta gäller särskilt

kaderorganiserade delar av förbanden.

En teknisk förnyelse av ledningssystemet, som skall

ge effekt framåt sekelskiftet, pågår.

Materielanskaffningen är dock försenad.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet.

Utvecklingen av lednings- och informationssystem

skall fortsätta.

Avvecklingen av utgående förband, bl.a. tre

bataljoner ur bas- och underhållsorganisationen, skall

slutföras.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 1 263 miljoner kronor.

Program 6. Försvarsmaktens helikopter-

förband

Programmets innehåll

Programmet inrättas den 1 januari 1998. Programmet

kommer att innehålla förband för bl.a. pansarvärn,

ubåtsjakt och spaning mot ytmål, flygräddning samt

transporter.

I programmet kommer att ingå bl.a. en

arméflygbataljon, tre marina helikopterdivisioner och

sju flygräddningsgrupper.

Programmet skall inriktas mot att

flygräddningsorganisationen reduceras till sex grupper

senast år 2001. Vidare skall den redan tidigare beslutade

reduktionen av de marina helikopterdivisionerna till två

genomföras.

Resultatbedömning

Under innevarande budgetår har förberedelserna för att

införa den gemensamma helikopterflottiljen fortsatt.

Regeringen kan konstatera att vissa brister

förekommer inom de förband som kommer att ingå i

programmet när det inrättas den 1 januari 1998. Ett av

syftena med programmet är att uppnå

samordningsvinster i fråga om bl.a. produktionsledning,

utbildning och beredskap. Regeringen anser att detta bör

leda till effektivare verksamhet inom programmet

jämfört med hittillsvarande ordning. Mot bakgrund

härav och den verksamhet som genomförs under

innevarande budgetår bedömer regeringen att de nu

föreliggande bristerna, trots att de till viss del är

allvarliga, kan godtas.

Trots genomförd förbandsutbildning uppfyller

arméflygbataljonen inte kraven på krigsduglighet, vilket

främst beror på omorganisation av krigsförbandet och

bristen på flygförare. De marina förbandens förmåga att

lösa de uppgifter som lagts på dem är i huvudsak god.

Det finns emellertid vissa brister vad gäller materiel och

utbildning för rörlig bastjänst, vilket gör att erforderlig

krigsduglighet inte uppnås. Erfarenheterna från

Estoniakatastrofen har bidragit till att öka förbandens

förmåga inom räddningstjänsten. Modifieringen av

flygräddningshelikoptrarna har slutförts. Regeringen

bedömer att flygräddningsförbanden har god förmåga

att genomföra ålagda uppgifter

Regeringen förutsätter att Försvarsmakten under

budgetåret 1998 vidtar erforderliga åtgärder för att

avhjälpa bristen på flygförare i arméflygbataljonen.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms således, trots att vissa mål inte har uppnåtts, ge

godtagbara förutsättningar för den inriktning av

programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet. Detta

innebär bl.a. följande. Organiseringen av

Försvarsmaktens helikopterflottilj på Malmen,

Linköping, skall fullföljas. Den rörliga

helikopterledningen skall krigs- och kaderorganiseras

inom ramen för helikopterflottiljen.

Helikopterförbanden skall snarast integreras i taktiska

ledningssystem. Den rörliga basorganisationen skall

vidareutvecklas och samordnas i väsentliga funktioner

mellan helikopterförbanden. Utgående förband skall

avvecklas senast budgetåret 1999. Omsättningen av de

medeltunga helikoptrarna för arméflygbataljonen skall

fortsätta. I samband med detta organiseras bataljonen

om till en transporthelikopterbataljon.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 623 miljoner kronor.

Program 7. Stridsfartygsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att hävda vår territoriella integritet och att kunna

möta ett väpnat angrepp mot vår kust.

I programmet ingår bl.a. två ytstridsflottiljer med sex

kustkorvetter, 12 robotbåtar och 12 patrullbåtar, tre

minkrigsavdelningar med bl.a. sju minjaktfartyg typ

Landsort och två minfartyg, samt en ubåtsavdelning

med 12 ubåtar.

Programmet skall utvecklas mot att innehålla bl.a.

två ytstridsflottiljer med sex kustkorvetter, sex

robotbåtar och 12 patrullbåtar, tre minkrigsavdelningar

med bl.a. sju minjaktsfartyg typ Landsort och två

minfartyg, samt en ubåtsavdelning med nio ubåtar,

varav två i materielberedskap, senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

De förband som under senare år varit engagerade i

ubåtsskyddsverksamheten uppvisar däremot vissa

begränsningar vad gäller förmåga i andra

huvuduppgifter. Samtliga stridsfartygsförband har

dessutom brister när det gäller att uppträda i större

förband.

Den materiella förnyelsen av förbanden har i

huvudsak genomförts enligt plan.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998.

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet.

Halvtidsmodifiering av patrullbåtar typ Kaparen skall

slutföras. Anskaffning av minröjningsfartyg typ Styrsö

skall slutföras. Anskaffning av korvett typ Visby skall

fortsätta. Återstående ubåtar typ Gotland skall införas i

krigsorganisationen. En ubåt typ Näcken och tre ubåtar

typ Sjöormen skall avvecklas.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 2 174 miljoner kronor.

Program 8. Kustförsvarsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att försvara infallsportar och skärgårdsområden.

I programmet ingår för närvarande bl.a. en rörlig

kustartilleribrigadledning, 12 kustförsvarsbataljoner,

fem amfibiebataljoner, tre kustartilleribataljoner och ett

tungt kustrobotbatteri.

Programmet skall utvecklas mot att innehålla två

rörliga kustartilleribrigadledningar, sex kustförsvars-

bataljoner, sex amfibiebataljoner, tre kustartilleri-

bataljoner och ett tungt kustrobotbatteri senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

Begränsningar i övningsverksamheten och eftersatt

materielunderhåll innebär dock att förbanden har

reducerad krigsduglighet. Den begränsade

repetitionsutbildningen har bl.a. medfört att överförd

värnpliktig personal inte kunnat omskolas.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet.

Anskaffningen av materiel för en andra rörlig

brigadledning och av modern båtmateriel för den fjärde

amfibiebataljonen skall fortsätta.

Avvecklingen av fyra kustförsvarsbataljoner skall

fortsätta.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 1 441 miljoner kronor.

Program 9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift att leda och betjäna flygförbanden.

I programmet ingår för närvarande bl.a. tre

flygkommandostaber, tre vädercentraler, nio

strilbataljo-ner och 24 basbataljoner. I programmet

ingår även försvarets telenät .

Programmet skall inriktas mot att antalet

strilbataljoner skall reduceras till sex och antalet

basbataljoner till 16 senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

Regeringen kan konstatera att antalet krigsförband

inom programmet som inte uppfyller kraven på

krigsduglighet är i stort oförändrat sedan tidigare.

Bristerna beror främst på ett otillräckligt antal

övningstillfällen. Sammantaget har dock samtliga

förband och försvarets telenät vidmakthållits.

Basbataljonerna har vissa brister, främst vad gäller

deras uppgift att försvara flygbaser. Detta beror

huvudsakligen på den otillräckliga samövningen och

repetitionsutbildningen. Däremot har

kommunikationsutbyggnaden vid ett antal flygbaser

förbättrat basbataljonernas ledningsförmåga.

Regeringen noterar problem med utbildningen av

radarjaktledare för flygstridskrafternas

stridsledningsförband.

Samordningen inom flottiljverkstäderna har lett till

att underhållsproduktionen har kunnat öka utan att

kostnaderna har ökat i motsvarande grad. Försvarets

telenät har moderniserats så att en fortsatt anpassning av

nätet till Försvarsmaktens lednings- och

informationssystem samt framtida behov är möjlig.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms, trots att vissa mål således inte har uppnåtts, ge

godtagbara förutsättningar för den inriktning av

programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet. De

inledda åtgärderna för att lösa problemen med

utbildningen av radarjaktledare skall fullföljas.

Utredningen om den centrala taktiska

ledningsorganisationen för flygstridskrafterna skall

slutföras. Omstruktureringen inom vädercentral-

organisationen fullföljs genom att Vädercentral Syd och

Vädercentral Nord läggs ned. Förbanden skall utvecklas

bl.a. genom att det för flygstridskrafterna gemensamma

ledningssystemet fortsätter att införas och genom att

anskaffningen för stridsledning och radarspaning

fortsätter. Avvecklingen av utgående förband skall

fortsätta och vara slutförd senast budgetåret 1999.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 3 672 miljoner kronor.

Program 10. JAS 39-förband

Programmets innehåll

Programmet innehåller ännu inte några organiserade

krigsförband. Den första JAS 39 Gripendivisionen

kommer att organiseras under innevarande år.

Programmet skall inriktas mot att på sikt omfatta 12

JAS 39 Gripen-divisioner.

Regeringen beslutade i juni 1997 att anskaffa en

tredje delserie JAS 39 Gripen omfattande 64 flygplan.

Regeringen har lämnat särskild information till

försvarsutskottet om detta.

Resultatbedömning

En utförligare redovisning av läget i JAS 39 Gripen-

projektet lämnas i 1997 års skrivelse, avsnitt 7.

Under innevarande år fortsätter leveranserna av

delserie 2 av JAS 39 Gripen. Vidare pågår bl.a.

omskolning av flygförare inför organiseringen av den

första Gripendivisionen hösten 1997.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge goda förutsättningar för den inriktning av

programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla den

första JAS 39 Gripendivisionen och att organisera nya

sådana divisioner. Förbanden skall utvecklas vidare

bl.a. genom fortsatt anskaffning av JAS 39 Gripen och

flygplanets tvåsitsiga version samt genom fortsatt

anskaffning av utbildningssystem.

Inom materielområdet skall anskaffningen och

integreringen av radarjaktrobot 99 fortsätta, liksom

utvecklingen och anskaffningen av

kommunikationssystem till JAS 39 Gripen.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 7 632 miljoner kronor.

Program 11. Övriga stridsflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och

underrättelseinhämtningen.

I programmet ingår för närvarande bl.a. två

divisioner J 35, åtta divisioner JA 37 och sex divisioner

AJS 37.

Programmet skall inriktas mot att antalet divisioner

skall reduceras till sju senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem. Samtidigt kan regeringen

konstatera att det finns brister inom vissa prioriterade

förband. På grund av ett otillräckligt antal

övningstillfällen uppfyller således vissa förband inte

kraven på krigsduglighet.

Sammantaget har samtliga flygdivisioner

vidmakthållits. Utveckling och anskaffning av ny

materiel (bl.a. robot 99 och störkapsel för JA 37 och

bombkapsel för AJS-systemet) förbättrar förbandens

förmåga.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms således ge godtagbara förutsättningar för den

inriktning av programmet som regeringen föreslår för

budgetåret 1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas mot att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet.

Utvecklingen innebär bl.a. att JA 37 skall fortsätta att

systemmodifieras, SK 37 skall fortsätta att modifieras

och tillföras telestörsystem och att integrationen av

robot 99 på JA 37 skall fortsätta. Avvecklingen av

utgående förband skall vara slutförd senast budgetåret

1998.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 1 650 miljoner kronor.

Program 12. Transportflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig

uppgift inom flygtransportverksamheten,

signalspaningen och flygräddningen.

I programmet ingår bl.a. fyra centrala

transportflygdivisioner (varav ett

signalspaningsförband), åtta regionala

transportflygdivisioner och sju flygräddningsgrupper.

Den 1 januari 1998 förs flygräddningsgrupperna över

till program 6. För-svarsmaktens helikopterförband.

Programmet skall inriktas mot att den regionala

transportflygorganisationen skall reduceras till fyra

divisioner senast år 2001.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att de förband som

ingår i programmet har förmåga att genomföra de

uppgifter som lagts på dem.

På grund av ett otillräckligt antal övningstillfällen

uppfyller vissa förband inte kraven på krigsduglighet.

Däremot har deltagandet i internationell verksamhet

(flygtransportuppgifter för Tp 84 för bl.a. FN i f.d.

Jugoslavien och Röda korset i Afrika) i viss mån

motverkat bortfallet av flygtid. Likaså förbättrar teknik-

och materielutvecklingen (utprovning av flygplanen för

signalspaning, installering av motmedel på Tp 84)

förbandens förmåga.

Flygräddningsgrupperna redovisas under program 6.

Försvarsmaktens helikopterförband.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

av programmet som regeringen föreslår för budgetåret

1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och

utveckla kvarvarande förband inom programmet. Under

budgetåret skall omsättningen av

signalspaningsförbandet från Tp 85 till S 102 B

fortsätta. Avvecklingen av utgående förband skall vara

slutförd senast budgetåret 1998.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 268 miljoner kronor.

Program 13. För krigsorganisationen

gemensamma resurser

Programmets innehåll

Verksamheten inom programmet skall stödja de övriga

programmens produktion av krigsförband så att

verksamhetsmålen kan nås.

I programmet ingår Försvarsmaktens olika centra för

stöd och utbildning, typförbands- och funktionsansvar.

En stor del av verksamheten omfattar utbildning av

officerare. Utbildningen leder normalt till en placering i

högre krigsbefattning och ofta i ett annat förband än det

eleven varit placerad i under sin utbildning. En annan

stor del av verksamheten är de

försvarsmaktsgemensamma resursledningssystemen som

vidmakthålls och anpassas till den tekniska

utvecklingen. De frivilliga försvarsorganisationernas

utbildning budgeteras inom programmet.

Programmet omfattar även forskning, kompetens-

uppbyggnad, utveckling samt utbildning inom

ammunitions- och minröjningområdet både för

Internationella kommandots behov och

krigsorganisationens behov. Huvuddelen av

verksamheten bedrivs vid Totalförsvarets ammunitions-

och minröjningscentrum som inrättades den 1 juli 1997.

Regeringen har strävat efter att så stor del som

möjligt av verksamhetens kostnader fördelas på de

krigsorganisatoriska programmen. Programmets

innehåll har därför reducerats genom att vissa personal-

och materielverksamheter samt ledning av viss

förbandsproduktion, såsom Kustflottans verksamhet

förts över till de krigsorganisatoriska programmen.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att stödet till

krigsförbanden är godtagbar.

Totalförsvarets datakommunikationstjänst har byggt

ut stamnät och anslutit till 39 platser där förbanden

m.fl. kan använda elektronisk post.

Försök med en ny metod för kvalitetsutveckling och

kvalitetsvärdering har genomförts.

Förvaringen av vapen har centraliserats.

Aktualiteten hos Försvarsmaktens kartmateriel har

väsentligt förbättrats.

Projekt SIRIUS startade år 1993 och omfattar en ny

generation programvaruprodukter som stöd för

förnödenhetsförsörjning, tekniska tjänster, ledning av

underhållsresurser samt värdering av

krigsorganisationens materiel. Ett fyrtiotal äldre

resursledningssystem planerades vara avlösta före

sekelskiftet. Regeringen har gett Riksrevisionsverket i

uppdrag att göra en riskanalys av projektet.

Riksrevisionsverkets rapport har redovisat vilka risker

som bedöms föreligga och vilken riskbedömning som

bör göras. Projektutformningen med en omfattande

målsättning men med en stram tidsplan i kombination

med en oprövad utvecklingsmetodik gör att rapporten

betecknar SIRIUS som ett riskprojekt. Regeringen

kommer noga att följa projekt SIRIUS.

Försvarsmaktens skolor anmäler väl uppnådda mål

med en del undantag som har sin orsak i bristande

övningstillfällen med trupp. Dessutom finns vissa

kvantitativa brister vilka beror på att

rekryteringsunderlaget minskat samt att vakansläget vid

förbanden inneburit att alla elevplatser inte utnyttjats.

Skolutredningen utreder för närvarande den framtida

officersutbildningen.

Däremot är specialutbildning för vissa delar av den

civila personalen inom bl.a. ekonomifunktionen

eftersatt. Kunskaperna om de förändringar som skett

inom det ekonomiadministrativa regelverket är dåliga.

Regeringen ser allvarligt på detta förhållande och

förutsätter att Försvarsmakten ser till att personalen har

erforderlig kompetens.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

som regeringen föreslår för budgetåret 1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Utbildningen till och av yrkes- och reservofficerare

skall genomföras så att krigsorganisationens behov och

krav tillgodoses. Den civila personalens kompetens i

fråga om ekonomifunktionen skall säkerställas.

Avvecklingen av målflygdivisionen och

flygplanssystem 32 skall slutföras under år 1998.

Frågor om den civila trafikflygförarutbildningen och

trafikflygarhögskolan behandlas i 1997 års skrivelse,

avsnitt 14.

För att av verksamhetsskäl få en rationell,

organisatorisk och lokalmässig lösning, som med

hänsyn till ekonomi och personalförsörjning är hållbar

på lång sikt, skall den flygburna signal- och

radarspaningen i fred samt flygtransportresurserna i

Bromma lokaliseras till Uppsala.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 4 403 miljoner kronor

I anslaget beräknas även medel för frivilliga

försvarsorganisationers utbildningsverksamhet.

Verksamheten skall bedrivas i enlighet med

Försvarsmaktens förslag. För 1998 års verksamhet

avdelas ett belopp om 106 miljoner kronor. Resultatet

av genomförd verksamhet skall redovisas vid

delårsrapport och årsredovisning. (För stöd till de

frivilliga försvarsorganisationerna inom totalförsvaret,

se vidare under avsnitt 7.10.)

Program 14. För grundorganisationen

gemensamma resurser

Programmets innehåll

Verksamheten inom programmet, som inte direkt

sammanhänger med utvecklingen av

krigsorganisationen, skall stödja grundorganisationens

produktion så att verksamhetsmålen kan nås.

Programmet innehåller bl.a. utbildningshjälpmedel,

t.ex. simulatorer, för att genomföra effektiv och

realistisk utbildning såväl enskilt som i förband.

Regeringen har strävat efter att så stor del som

möjligt av verksamhetens kostnader fördelas på de

krigsorganisatoriska programmen. Programmets

innehåll har därför reducerats genom att vissa personal-

och materielverksamheter samt visst underhåll för de

marina programmen förts över till de

krigsorganisatoriska programmen.

Resultatbedömning

Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska

inriktningen bedömer regeringen att stödet till

grundorganisationen är godtagbar.

Utvecklingen av utbildningshjälpmedel har varit

lovande både vad avser teknik och metoder. Simulatorer

och anläggningar för stabs- och förbandsträning har

tillfört både realism och ett ökat antal övningstillfällen

till rimliga kostnader.

Verksamheten under budgetåret 1995/96 och år 1997

bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning

som regeringen föreslår för år 1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Försvarsmakten skall vidareutveckla uppdragsstyrning

gentemot stödmyndigheterna. En bättre samordning av

dessa avtal skall eftersträvas.

Anskaffning av ledningsträningsanläggning för

fördelnings- och brigadförband samt

datainsamlingsutrustning för simulatorer skall slutföras.

Fortsatt anskaffning skall ske av skjutsimulatorer och

stridsträningsanläggning. Taktiska simulatorer skall

utvecklas.

Verksamheten skall bedrivas så att ökad kunskap och

möjlighet skapas för att kunna upptäcka och röja minor.

Ökad samverkan inom detta område skall ske med

berörda totalförsvarsmyndigheter. Verksamheten skall

särskilt inriktas mot att öka den svenska förmågan att

bidra till humanitär ammunitions- och minröjning i

internationella sammanhang.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 1 007 miljoner kronor.

Program 15. Internationell verksamhet

Programmets innehåll

Programmet omfattar verksamhet för att Försvars-

makten skall kunna delta i fredsfrämjande och

humanitära insatser som Sverige medverkar och

kommer att medverka i. Insatserna utomlands

finansieras vad gäller trupp via anslaget A 2

Fredsfrämjande truppinsatser. För militärobservatörer,

civilpoliser och andra enskilda personer, sker

finansiering via utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och

internationell samverkan samt utgiftsområde 7

Internationellt bistånd.

Programmet omfattar även svensk medverkan i

Partnerskap för fred (PFF) med förband och enskilda

personer i kurser, seminarier och övningar i enlighet

med Sveriges individuella partnerskapsprogram. Stöd

för vissa länders deltagande i PFF-aktiviteter som

genomförs i Sverige ingår i programmet.

Programmet innefattar också svensk medverkan i

Multinational United Nations Standby Forces High

Readiness Brigade (SHIRBRIG) samt deltagande i

seminarier, kurser och övningar inom ramen för

Sveriges observatörsskap i Västeuropeiska Unionen

(WEU).

Inom programmet kan också stöd lämnas till de

baltiska länderna efter särskilt regeringsbeslut.

Resultatbedömning

Under budgetåret 1995/96 finansierades verksamhet

som nu ryms i program 15 under den dåvarande tredje

huvudtiteln, Utrikesdepartementet, anslaget B 9

Fredsbevarande verksamhet. Från och med budgetåret

1997 finansieras verksamheten under utgiftsområde 6.

Totalförsvar, anslaget A 1 Försvarsmakten, program

15.

Inom Försvarsmakten har ett arbete genomförts i

syfte att förbättra förutsättningarna för att kunna delta i

fredsfrämjande och humanitära insatser och i övrigt

internationellt samarbete. Försvarets Internationella

Centrum omorganiserades den 1 juli 1997 till Försvarets

Internationella Kommando. Utvecklingen av den

tidigare beslutade snabbinsatsstyrkan sker enligt plan

och styrkan bedöms vara klar att kunna sättas in den 1

juli 1998. Genom inrättandet av Partnership for Peace

Regional Training Centre den 1 juli 1997, som är en

organisatorisk enhet ingående i Försvarets

Internationella Kommando, bidrar Sverige aktivt till att

fördjupa samarbetet inom PFF i enlighet med

totalförsvarsbeslutet år 1996.

Regeringen har genom ändring av regleringsbrevet

för år 1997 preciserat handlingsreglerna för svenskt

deltagande i PFF-samarbetet och har härigenom

förtydligat styrningen av det svenska deltagandet.

Försvarsmaktens internationella uppgifter ställer

ökade krav på förmågan att samarbeta med andra

länder. För att förbättra samverkansförmågan har

regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att studera

behovet av ökad interoperabilitet. Uppdraget skall

redovisas den 1 oktober 1997.

Regeringen har givit Försvarsmakten i uppdrag att

analysera och redovisa möjligheterna av ett utökat

utbildningsmässigt och materiellt stöd till de baltiska

länderna mot bakgrund av de organisationsförändringar

som fastställts i 1996 års totalförsvarsbeslut. Uppdraget

har redovisats den 15 augusti 1997. Vidare har

regeringen förordnat en särskild utredare för översyn av

formerna för stödet till totalförsvars-uppbyggnaden i

Central- och Östeuropa. Utredaren kommer

inledningsvis att studera och utveckla den

totalförsvarsrådgivning som ges gentemot

regeringsnivån i Lettland. Uppdraget skall redovisas den

1 mars 1999.

Verksamheten under år 1997 bedöms ge goda

förutsättningar för den inriktning som regeringen

föreslår för budgetåret 1998.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall inriktas mot att kunna delta i

fredsfrämjande insatser med självständiga enheter upp

till bataljons styrka.

Organisation och utveckling av snabbinsatsstyrkan,

omfattande ledningspersonal, mekaniserat kompani samt

ingenjörkompani med inriktning på bl.a. ammunitions-

och minröjning skall slutföras.

Regeringen beräknar medlen för programmet under

budgetåret 1998 till 228 miljoner kronor.

ANSLAGSFÖRDELNING M.M. FÖR BUDGETÅRET 1998

(MILJONER KRONOR, AVRUNDADE BELOPP)

PROGRAM

TILLDELADE MEDEL

ENLIGT

REGLERINGS-BREV

FÖR BÅ 1995/96

UTFALL 1995/96

TILLDELADE

MEDEL ENLIGT

REGLERINGS-BREV

FÖR ÅR 1997

PROGNOS

UTFALL ÅR

1997

BUDGETERAD

E MEDEL FÖR

ÅR 1998

1. Operativa lednings- och

underhållsförband

2 658

2 662

1 831

2 084

1 656

2. Fördelningsförband

3 070

3 000

3 180

2 188

2 592

3. Försvarsområdesförband

2 791

2 803

2 437

2 036

2 224

4. Armébrigadförband

5 550

5 853

6 203

6 002

5 875

5. Marina lednings- och

underhållsförband

1 220

1319

1 209

1 435

1 263

6. Försvarsmaktens

helikopterförband

370

382

259

286

623

7. Stridsfartygsförband

1 290

1 476

2 874

4 827

2 174

8. Kustförsvarsförband

1 749

1 688

1 531

1 442

1 441

9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband

5 164

4 984

3 977

4 170

3 672

10. JAS 39-förband

367

402

5 584

3 782

7 632

11. Övriga stridsflygförband

2 661

2 547

2 003

1 860

1 650

12. Transportflygförband

640

654

390

410

268

13. För krigsorganisationen

gemensamma resurser

8 567

8 544

5 349

5 501

4 403

14. För grundorganisationen

gemensamma resurser

4 956

4 066

1 396

1 407

1 007

15. Internationell verksamhet

1

0

111

116

228

SUMMA

41 052

40 379

38 334

37 546

36 707

4.13 Anslag A 2

A 2. FREDSFRÄMJANDE TRUPPINSATSER

1995/96

Utgift

1 264

262

1,

2

Därav

1996

Utgift

895 798

2

1997

Anslag

472 526

Utgifts

-

progno

s

449 000

1998

Förslag

384 419

1999

Beräkna

t

395 136

2000

Beräkna

t

406 184

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Avser hela anslaget B 9. Fredsbevarande verksamhet, vilket

finansierade både insatser med trupp och militärobservatörer,

civilpoliser och andra enskilda. A 2. finansierar endast insatser med

trupp. Se vidare nedan.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Sverige har sedan år 1993 deltagit med en mekaniserad

bataljon i den fredsfrämjande insatsen i Bosnien-

Hercegovina. Den ursprungliga FN-ledda insatsen

övergick i december 1995 till den av Nordatlantiska

försvarsorganisationen (NATO) ledda multinationella

fredsstyrkan IFOR (Implementation Force). I samband

därmed reducerades den svenska militära personalen

från ca 1 000 personer till 840. Då IFOR i december

1996 omvandlades till fredsstyrkan SFOR (Stabilization

Force) till 510 personer.

Under budgetåret 1995/96 finansierades verksamhet

som nu ryms inom anslaget A 2 under den dåvarande

tredje huvudtiteln, Utrikesdepartementet, anslaget B 9

Fredsbevarande verksamhet. Från och med budgetåret

1997 finansieras verksamheten under utgiftsområde 6.

Totalförsvar, anslaget A 2 Fredsfrämjande

truppinsatser.

För närvarande ställer Sverige en reducerad bataljon

till förfogande som ingår i en mellan de nordiska

länderna och Polen gemensam brigad. Utöver

bataljonen ingår även stabs- och underhållspersonal i det

svenska bidraget som totalt omfattar ca 500 personer.

I FN:s mission UNPREDEP (United Nations

Preventive Deployment Force) i Makedonien bidrar

Sverige med en pluton som ingår i det mellan Danmark,

Norge och Sverige gemensamma kompaniet

SCANDCOY (Scandinavian Company). Det svenska

bidraget omfattar förutom plutonen även viss stabs-

personal och uppgår till ca 40 personer.

Deltagandet i de fredsfrämjande insatserna i det

forna Jugoslavien har bidragit till en fortsatt stabilisering

av situationen. Insatsen i Bosnien-Hercegovina har

utgjort en av de viktigaste förutsättningarna för att

kunna genomföra Daytonavtalet.

Slutsatser

Den FN-ledda insatsen i Makedonien kommer sannolikt

att pågå även under år 1998 och bedöms kunna

genomföras i nuvarande omfattning.

Riksdagen medgav år 1996 att regeringen fick ställa

en väpnad styrka om högst 510 personer som ett svenskt

bidrag till en multinationell fredsstyrka till förfogande

för genomförandet av fredsöverenskommelsen för

Bosnien-Hercegovina när Förenta nationernas

säkerhetsråd bemyndigande FN:s medlemsstater att

upprätta en sådan styrka (prop. 1996/97:54, bet.

1996/97:UU5, rskr. 1996/97:116). Den 12 december

1996 bemyndigande säkerhetsrådet (resolution nr 1088

1996) medlemsländerna att för en period av 18 månader

delta i den multinationella fredsstyrkan SFOR.

Mandatet för SFOR-insatsen i Bosnien-Hercegovina

upphör den 12 juni 1998. För att följa upp och

genomföra Daytonavtalet bedöms en fortsatt

internationell militär närvaro vara nödvändig i Bosnien-

Hercegovina även under andra halvåret 1998. Sannolikt

kan emellertid den nuvarande styrkan reduceras.

I ett yttrande till finansutskottet över den ekonomiska

vårpropositionen (1996/97:FöU4y) har försvarsutskottet

förutsatt att regeringen, om behov uppkommer av

Sveriges medverkan i internationella fredsfrämjande

insatser av större omfattning än vad som ryms inom

budgeten, i en särskild proposition återkommer till

riksdagen med förslag om motsvarande förstärkning av

utgiftsområdet. Pengar för att fullfölja åtagandet att

ställa en snabbinsatsstyrka till FN:s förfogande bör

enligt försvarsutskottet anvisas inom ordinarie

budgetram.

Anslaget A 2 skall finansiera insatsen i Bosnien-

Hercegovina och en eventuell fortsättning av denna

samt insatsen i Makedonien. Anslaget skall också kunna

användas för att finansiera insatser med den svenska

snabbinsatsstyrkan och svensk medverkan i

snabbinsatsbrigaden SHIRBRIG. Krävs insatser av

större omfattning än vad som ryms i budgeten, måste

frågan om finansiering av insatserna behandlas i den

ordning som försvarsutskottet angett. Regeringen avser

då att återkomma till riksdagen. Detta kan bli aktuellt

om Sverige skall medverka i en eventuell militär

fredsfrämjande insats i Bosnien-Hercegovina även under

andra halvåret 1998. Ställning till en sådan insats kan

tas först när de närmare förutsättningarna för en

eventuell svensk medverkan är kända.

Inriktning av verksamheten budgetåret 1998

Regeringens förslag

Verksamheten skall under första halvåret 1998 inriktas

på att vidmakthålla en reducerad bataljon jämte stabs-

och underhållspersonal om ca 500 personer till den

multinationella fredsstyrkan SFOR (Stabilization Force)

i den pågående insatsen i Bosnien-Hercegovina i syfte

att befrämja utvecklingen mot ökad fred och säkerhet i

enlighet med Daytonavtalet.

Vidare skall verksamheten inriktas på att

vidmakthålla en pluton jämte stabspersonal om ca 40

personer till FN:s pågående insats UNPREDEP (United

Nations Preventive Deployment Force) i Makedonien i

syfte att bidra till fortsatt stabilitet.

Regeringen beräknar medlen för anslaget till

384 419 000 kronor för budgetåret 1998.

4.14 Anslag A 3

A 3. ERSÄTTNING FÖR KROPPSSKADOR

1995/96

Utgift

92 091

1

Därav

1996

Utgift

60 841

1997

Anslag

60 000

Utgifts

-

progno

s

59 000

1998

Förslag

61 700

1999

Beräkna

t

62 933

2000

Beräkna

t

64 192

1 Beloppen anges i tusental kronor

Från anslaget finansieras ersättningar enligt lagen

(1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall

skada inträffat under militär verksamhet. För skador

som inträffat före juli 1977 belastas anslaget bl.a. av

ersättningar enligt lagen (1950:261) om ersättning i

anledning av kroppsskada ådragen under

militärtjänstgöring (militärersättningslagen).

Anslaget disponeras av Riksförsäkringsverket.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Utgifterna för ersättning enligt lagen (1977:265) om

statligt personskadeskydd minskade kraftigt mellan år

1993 och år 1995, främst beroende på att LSP-

sjukpenningen i stort sett togs bort fr.o.m. andra

halvåret 1993. Regeländringen har fått successivt

genomslag.

Närmare 88% av utgifterna under budgetåret

1995/96 är hänförbara till äldre skadefall, dvs. skador

som inträffat före juli 1977. Dessa utgifter beräknas

dock minska mätt i fast penningvärde.

Riksförsäkringsverket räknar med att utgifterna enligt

lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd på sikt

ökar i ungefär samma takt som utgifterna för äldre

skadefall minskar. Utgifternas utveckling beror bl.a. på

hur många som kommer att bli inkallade till

plikttjänstgöring framöver samt på hur basbeloppet

utvecklas.

Slutsats

Regeringen har i avsnitt 8 Ändring i lagen om statligt

personskadeskydd lämnat förslag som innebär

förbättringar i de totalförsvarspliktigas

personskadeskydd.

Regeringen beräknar mot bakgrund av lagför-slaget

medlen under anslaget till 61 700 000 kronor

5 Vissa funktioner inom det civila försvare

5.1 Verksamhetsområdets

omfattning

Det civila försvaret omfattar all den civila verksamhet

som ingår i totalförsvaret, dvs. alla

beredskapsförberedelser som statliga civila

myndigheter, kommuner, landsting och kyrkliga

kommuner samt enskilda och företag vidtar i fredstid

och all den civila verksamhet som behövs under

krigsförhållanden för att värna civilbefolkningen, trygga

en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste

samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens

förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld.

Enligt 1996 års totalförsvarsbeslut är uppgifterna för

det civila försvaret att

- värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig

försörjning, säkerställa de viktigaste

samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens

förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår

omvärld,

- kunna genomföra internationella fredsfrämjande

och humanitära insatser och

- stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra

påfrestningar på samhället i fred.

I nuvarande omvärldsläge är de militära hoten starkt

begränsade. Det civila försvaret skall emellertid ha

förmåga att anpassa sig till förändrade krav och

förutsättningar i detta avseende. Det civila försvaret

skall inom ett år kunna genomföra anpassning inför ett

angrepp med iståndsatta styrkor samt även kunna

anpassas långsiktigt för att motsvara framtida krav och

behov.

Den s.k. ansvarsprincipen innebär att den som har

ansvar för en verksamhet i fred också skall ha detta

ansvar under krig, om verksamheten skall upprätthållas

då. Med utgångspunkt från denna princip är samhället i

civila försvarssammanhang indelat i för närvarande 18

funktioner. En funktion innefattar en för totalförsvaret

viktig verksamhet som kräver någon form av statlig

samordning.

Överstyrelsen för civil beredskap är den myndighet

som svarar för samordningen av verksamheten inom det

civila försvaret. Härutöver har civilbefälhavarna,

länsstyrelserna och kommunstyrelserna ansvar för

samordningen av det civila försvaret i sina respektive

geografiska områden.

Av det civila försvarets 18 funktioner har 10 anslag

inom verksamhetsområdet. Övrig statlig verksamhet

inom det civila försvaret finansieras inom andra

utgiftsområden.

Till verksamhetsområdet hör också de frågor

avseende fredsräddningstjänst som ingår i Statens

räddningsverks ansvarsområde. De statliga kostnaderna

för denna verksamhet finns redovisade under anslaget B

3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst.

Dessa kostnader ingår således f.n. i den ekonomiska

planeringsramen för det civila försvaret. I uppdraget till

den utredare som har fått till uppgift att göra en översyn

av Statens räddningsverks mål och medel ingår att

överväga vilka av Räddningsverkets verksamheter som

bör ingå i planeringsramen.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2 989

1 958

2 702

2 638

2 751

2 790

Sammanfattande kommentar till

verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Regeringen bedömer att myndigheterna inom

verksamhetsområdt i stort nått de i regleringsbreven för

budgetåret 1995/96 uppställda målen.

Större förändringar

Ett avgiftssystem för funktionen Telekommunikationer

och funktionen Energiförsörjning trädde i kraft den 1

juli 1997. Avgifterna inlevereras till särskild

inkomsttitel och anslaget bruttofinansieras på

statsbudgetens utgiftssida.

Prioriteringar för år 1998

- Samtliga aktörer inom det civila försvaret skall ha

god kunskap om inriktningen i 1996 års

totalförsvarsbeslut.

- Inriktningen i 1996 års totalförsvarsbeslut skall

genomsyra samtliga aktörers arbete på de centrala,

regionala och kommunala nivåerna.

5.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Det civila försvarets resultat redovisas av

myndigheterna i kategorierna god, godtagbar, ej

godtagbar och kritisk. Med detta avses respektive

funktions förmåga att kunna lösa sina uppgifter.

Funktionernas förmåga bedöms inte endast utifrån de

aktiviteter som bedrivits under ett budgetår utan det

bygger på en rad aktiviteter som genomförts under ett

flertal år. För varje funktion finns ett funktionsmål

angivet. För att nå målet måste funktionens förmåga

successivt utvecklas och förbättras. De verksamhetsmål

som regeringen anger i regleringsbrev utgår från

funktionsmålen. Resultatet av myndigheternas arbete

mot angivna verksamhetsmål skall därmed successivt

under femårsperioden sammantaget leda fram till de

önskade funktions- och effektmålen.

Därav följer att även om myndigheten genomfört en

verksamhet enligt de verksamhetsmål som angetts i

regleringsbrevet kan funktionens förmåga ha vissa

brister.

En sammanfattande beskrivning av det civila

försvarets förmåga är förenad med stora osäkerheter.

Gränssättande för hela det civila försvarets uthållighet är

främst förmågan inom elförsörjning,

telekommunikationer och informationsförmedling.

Verksamhetsmålen i regleringsbrevet för budgetåret

1995/96 angavs utifrån inriktningen i 1992 års

försvarsbeslut. De redovisningar som

funktionsansvariga myndigheter har lämnat avser

därmed resultat i förhållande till detta försvarsbeslut.

Totalförsvarsbeslutet år 1996 med bl.a.

anpassningsfilosofin har i viss utsträckning ändrat den

inriktning mot vilket de funktionsansvariga

myndigheterna skall arbeta. I vissa fall har detta

resulterat i att ambitionen inom något område har

sänkts. Det gäller t.ex. behovet av beredskapslager.

Mot bakgrund av detta är det enligt regeringen inte

möjligt att göra mer preciserade bedömningar av

beredskapsläget i förhållande till totalförsvarsbeslutet år

1996. Utifrån 1992 års försvarsbeslut bedömer

regeringen dock att det finns brister inom vissa

funktioner. I stort kan beredskapsläget emellertid anses

godtagbart.

Redovisningen från myndigheterna inom det civila

försvaret visar att angivna mål enligt regleringsbrevet

för budgetåret 1995/96 i huvudsak har uppnåtts. Vad

gäller beredskapsläget för funktionerna bedömer de

funktionsansvariga myndigheterna att förmågan i stort

är godtagbar men att vissa brister finns.

I planeringsunderlaget för det civila försvaret

avseende budgetåret 1998 redovisar Överstyrelsen för

civil beredskap bedömd förmåga efter genomförd

verksamhet under år 1998. Utifrån de mål som anges i

totalförsvarsbeslutet år 1996 samt det förslag till

medelsfördelning som Överstyrelsen för civil beredskap

redovisar anser funktionsansvariga myndigheter att de

olika funktionernas beredskap ytterligare kommer att

förbättras under budgetåret 1998.

Regeringen bedömer att funktionernas förmåga

kommer att utvecklas till det bättre under budgetåret

1998. Då år 1997 är det första året i försvarsbesluts-

perioden är det av stor vikt att funktionsansvariga

myndigheters årsredovisningar m.m. för budgetåret

1997 innehåller tydliga redovisningar av

beredskapsläget mot 1996 års totalförsvarsbeslut. Detta

förutsätter dock att samtliga aktörer har god kunskap

om beslutets inriktning.

5.3 Förändrad finansieringsform för

investeringar i beredskaps-

tillgångar

Regeringens förslag

En successiv övergång till lånefinansiering av

investeringar i beredskapstillgångar sker inom det civila

försvaret.

Regeringens överväganden

Investeringar i lager för beredskapsändamål finansieras

via anslag, vilket innebär att hela utgiften avräknas mot

anslaget vid anskaffningstillfället. Detta medför att

myndigheten inte belastas med några kapitalkostnader. I

myndigheternas redovisning redovisas lagret som en

tillgång vilken balanseras mot posten statskapital på

skuldsidan i balansräkningen.

Även om myndigheten inte belastats med

kapitalkostnader finns det i dag räntekostnader för

befintliga beredskapstillgångar. Ränteutgifterna

redovisas i dag under statens gemensamma räntor på

statsbudgeten.

Syftet med en övergång till lånefinansiering av

beredskapstillgångar är att på ett tydligt sätt kunna

redovisa de totala kostnaderna för beredskaps-

verksamheten. Genom att myndigheterna belastas med

de faktiska kostnaderna skapas dessutom incitament för

myndigheterna att genom sitt handlande även minimera

kostnaderna för staten. I en beslutssituation är det därför

viktigt att samtliga kostnader finns med dvs. den totala

kapitalkostnaden för beredskapsverksamheten. Vid en

övergång till lånefinansiering kommer myndigheten att

anslagsbelasta amorteringar och ränteutgifter i stället för

att hela utgiften för beredskapsinvesteringar belastar

myndighetens anslag vid anskaffningstillfället.

Utöver att kapitalkostnader för beredskapstillgångar

synliggörs, medför en övergång till lånefinansiering en

positiv engångseffekt på statsbudgeten. Myndigheten tar

upp ett lån eller utnyttjar en kredit i Riksgäldskontoret

till samma belopp som det bokförda värdet av

beredskapstillgångar. Beloppet används till att återbetala

statskapitalet dvs. beloppet inlevereras på inkomsttitel.

Regeringen har i totalförsvarspropositionen år 1996

angett att en övergång till lånefinansiering av

beredskapslager bör ske fr.o.m budgetåret 1998. Inför

propositionen gav regeringen i juni 1996

Riksrevisionsverket i uppdrag att utforma en

redovisnings- och lånemodell som medger

lånefinansiering av beredskapsinvesteringar.

Riksrevisionsverket föreslår i rapporten

Lånefinansiering av beredskapsinvesteringar m.m. från

september 1996 att beredskapslager bör delas in i

- varor som finansieras med kredit i

Riksgäldskontoret (endast räntekostnader),

- inventarier som finansieras via lån i

Riksgäldskontoret (ränte- och

amorteringskostnader).

Med beredskapsvaror avses i huvudsak varor som

omsätts löpande för att hålla lagret kurant.

Beredskapsvaror är nästan uteslutande insatsvaror eller

halvfabrikat. Beredskapsvaror skall som nämnts ovan

finansieras via en kredit i Riksgäldskontoret. Krediten

som avser beredskapsvaror skall vara amorteringsfri då

det inte görs några avskrivningar på dessa varor.

Beredskapsinventarier avser tillgångar av

stadigvarande karaktär som nästan uteslutande är

färdigvaror. För inventarier skall avskrivningsplaner

och därmed amorteringstider fastställas.

De myndigheter som berörs av en övergång till

lånefinansiering är Överstyrelsen för civil beredskap,

Statens räddningsverk och Socialstyrelsen. Regeringen

föreslår en övergång till lånefinansiering för

Överstyrelsen för civil beredskap från och med

budgetåret 1998. Då verksamheten vid Statens

räddningsverk är föremål för särskild utredning anser

regeringen att Räddningsverket för närvarande inte bör

övergå till lånefinansiering. Socialstyrelsen har påbörjat

en dimensioneringsstudie avseende behoven av

beredskapslager. Myndigheten saknar dessutom

systemstöd vilket enligt regeringens mening gör att en

övergång till lånefinansiering för närvarande inte heller

bör ske där.

Överstyrelsens för civil beredskap lager består till

nästan 100 procent av beredskapsvaror. Enligt

lånefinansieringsförslaget skall myndigheten därmed få

en kredit i Riksgäldskontoret. Krediten motsvaras av

bokfört lagervärde. Enligt Överstyrelsens beräkningar

uppgår räntekostnader för kredit i Riksgäldskontoret för

budgetåret 1998 till 28 miljoner kronor beräknat på ett

lagervärde om 595 miljoner kronor per den 31

december 1997. Regeringen anser att en övergång till

lånefinansiering bör ske enligt den modell som staten

tidigare tillämpat, dvs. myndigheten levererar in medel

motsvarande det bokförda värdet och får sedan årligen

en kompensation för räntor och eventuella

amorteringar. Den civila ekonomiska planerings-ramen

kommer till följd av denna tekniska förändring att höjas

med ett belopp motsvarande kostnaden för räntor och

eventuella amorteringskostnader.

Om riksdagen godkänner regeringens förslag om en

succesiv övergång till lånefinansiering kommer

regeringen att fatta beslut med följande innebörd.

Överstyrelsen för civil beredskap skall fr.o.m.

budgetåret 1998 finansiera investeringar i

beredskapstillgångar med lån eller kredit i

Riksgäldskontoret. Statens räddningsverk samt

Socialstyrelsen skall under budgetåret 1998 genomföra

förberedelser så att en övergång till lånefinansiering kan

ske fr.o.m. budgetåret 1999.

5.4 Anslag B 1

B 1. FUNKTIONEN CIVIL LEDNING

1995/96

Utgift

509 644

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

131 500

Därav

1996

Utgift

361 827

1997

Anslag

432 287

Utgifts-

prognos

446 142

1998

Förslag

473 145

1999

Beräkna

t

475 586

2000

Beräkna

t

488 244

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Anslaget avser tidigare anslagen C 1 - C 5 Överstyrelsen för civil

beredskap samt C 3 Civilbefälhavarna

Inom funktionen Civil ledning har Överstyrelsen för

civil beredskap, civilbefälhavarna, länsstyrelserna och

kommunstyrelserna uppgifter. Överstyrelsen för civil

beredskap är funktionsansvarig myndighet.

Anslaget B 1 Funktionen Civil ledning avser

verksamhet som bedrivs av Överstyrelsen för civil

beredskap samt civilbefälhavarna.

Överstyrelsen har till uppgift att i fred samordna

beredskapsförberedelser som bedrivs på central nivå

inom det civila försvaret. Inom samordningsrollen har

Överstyrelsen till uppgift att verka för att de civila

ledningsorganen har ett gemensamt synsätt vad gäller

bl.a. ledningsprinciper, beredskapsinriktning och mål-

och riskanalyser. Överstyrelsen har även till uppgift att

samordna utbildnings- och övningsverksamheten inom

civilt försvar. Dessutom ingår att ge länsstyrelserna stöd

vad avser förmågan att lämna planeringsunderlag samt

följa upp och utvärdera den lokala beredskapen. Av

anslaget B 1 utbetalar Överstyrelsen för civil beredskap

ca 165 miljoner kronor till kommunerna avseende

ersättning för beredskapsförberedelser. I

ledningsfunktionen ingår frågor om tekniskt

ledningsstöd som avser signalskyddsberedskap,

förstärkning av ledningsplatser och

telesäkerhetsåtgärder.

Civilbefälhavarna har till uppgift att inom funktionen

i samverkan med respektive militärbefälhavare bl.a.

utarbeta en gemensam grundsyn som underlag för

planeringen av totalförsvarets verksamhet inom

respektive civilområde. Civilbefälhavarna har tilldelats

ca 37 miljoner kronor av anslaget för år 1997.

Anslagssparandet från budgetåret 1995/96 hänförs

främst till reservationsanslaget C 2 Tekniska åtgärder i

ledningssystemet m.m. Det avser bl.a. utbetalning av

statsbidrag till reservanordningar inom den

kommunaltekniska försörjningen och senareläggning av

utbyggnad av ledningsplatser i dåvarande Kristianstads-

och Malmöhus län som skedde i avvaktan på den nu

beslutade länsindelningen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Överstyrelsen för civil beredskap

Även under höjd beredskap skall personalen vid civila

myndigheter kunna stanna kvar vid och till huvuddel

leda verksamheten från fredsarbetsplatsen. Under det

gångna budgetåret har ledningsförmågan stärkts genom

åtgärder vid vissa länsstyrelser. Emellertid har det inte

skett i tillräcklig omfattning varför funktionens tekniska

ledningsförmåga på fredsarbetsplatser inte är godtagbar

avseende telesäkerhet, skydd och uthållighet. Personellt

är ledningsförmågan godtagbar och även förmågan att

överföra information med signalskyddad text, tal och

bild. Däremot är nivån inte godtagbar vad avser

förmågan att signalskydda datakommunikation. De

materiella bristerna avseende reservkraft,

telekommunikationer, skydd etc gör att funktionens

ledningsförmåga totalt sett inte är godtagbar.

För budgetåret 1995/96 har Överstyrelsen genomfört

verksamhet enligt de i regleringsbrevet angivna

verksamhetsmålen. Det avser myndighetens uppgifter

dels som samordnande myndighet för civilt försvar, dels

som ansvarig myndighet för funktionen Civil ledning.

Utvecklingen har varit sådan att funktionens samlade

förmåga successivt har förbättrats men i sin helhet har

dock inte det övergripande funktionsmålet enligt

försvarsbeslutet år 1992 uppnåtts.

Under budgetåret har Överstyrelsen genomfört

effektiviseringar och besparingar i syfte att kunna

genomföra större engångsinsatser samt förberedelser

inför förändringar till följd av 1996 års

totalförsvarsbeslut. En del av besparingarna har

budgeterats för ett antal nya prioriterade projekt under

budgetåret 1997 som t.ex Uppföljning och utvärdering

av det civila försvaret samt Uppföljning och utvärdering

av kommunåtgärder enligt lagen (1994:1720) om civilt

försvar.

Civilbefälhavarna

De av regeringen uppställda målen har i stort kunnat

uppnås. Det sker också en kontinuerlig förbättring av

förmågan att redovisa bedömningar av effekter av

verksamheten. En fortsatt utveckling inom området

krävs emellertid. I 1997 års budgetproposition framhölls

att den del av det civila försvarets resurser som

civilbefälhavarna utgör, bör kunna utnyttjas även vid

svåra påfrestningar i fred. Mot bakgrund härav fick

civilbefälhavarna i 1997 års regleringsbrev i uppdrag att

gemensamt senast den 1 juni 1997 till regeringen

redovisa vilka resurser som kan komma i fråga och för

vilka ändamål dessa kan utnyttjas. Civilbefälhavarna har

i juni 1997 lämnat en rapport i ämnet. Den kommer att

utgöra en del av underlaget för den arbetsgrupp inom

Regeringskansliet, som i enlighet med vad som

redovisas i avsnitt 5.1 i 1997 års skrivelse, skall

analysera och lämna förslag avseende rollerna för de

olika myndigheterna i ledningskedjan.

Länsstyrelserna

De av regeringen uppställda målen har i stort kunnat

uppnås. I totalförsvarspropositionen år 1996, avsnitt

7.6.2, framhöll regeringen att utvecklingen inom

länsstyrelserna på området civilt försvar noga kommer

att följas. Anledningen var att besparingar på

länsstyrelsernas område även berört detta område. I

1997 års skrivelse, avsnitt 12, redogörs särskilt för

bedömningen av länsstyrelsernas förmåga.

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av investeringsplanen för Överstyrelsen för

civil beredskap, såvitt avser funktionen Civil ledning för

perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN FÖR ÖVERSTYRELSEN FÖR CIVIL

BEREDSKAP, SÅVITT AVSER FUNKTIONEN CIVIL

LEDNING

(MILJONER KRONOR)

TOTAL

KOSTNA

D

BUDGET

1998

BERÄKN

AT 1999

BERÄKN

AT 2000

Investeringar

- Tekniskt

ledn.stöd

- Signalskydd

- Kommunaltek

nisk

försörjning

- Övriga

investeringar

91,0

26,5

36,0

32,0

40,0

9,6

7,0

20,0

40,2

10,2

11,0

12,0

10,0

3,4

4,0

Summa

investeringar

185,5

76,6

73,4

17,4

Finansiering

- anslag

185,5

76,6

73,4

17,4

Summa

finansiering

185,5

76,6

73,4

17,4

Beställningsbemyndiganden

För budgetåret 1997 tilldelades funktionen Civil ledning

beställningsbemyndiganden inom en kostnadsram om

högst 157 000 000 kronor, varav

84 000 000 kronor beräknas tas i anspråk under 1997.

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Civil ledning beställa

lednings- och signalskyddssystem samt

kommunaltekniska anläggningar för att tillgodose nedan

angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

110

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

56

Total bemyndiganderam

166

Slutsatser

Funktionens medelsbehov avser i stor utsträckning

investeringsåtgärder som vidtas vid andra myndigheter

än Överstyrelsen. Förstärkningen av ledningsförmågan

på länsstyrelserna avser byggande av ledningsplatser

samt säkerhetshöjande åtgärder för

telekommunikationer och datorstöd. Arbetet med bl.a

byggandet av ledningsplatser har vid slutet av år 1996

slutförts vid nio länsstyrelser samt påbörjats under år

1997 vid ytterligare sju. Kostnaderna för arbetet faller

ut enligt de av Överstyrelsen fastställda bygg- och

betalningsplanerna. Enligt dessa planer kommer arbetet

vad gäller ledningsplatser att intensifieras under år 1998

vilket leder till ett ökat anslagsbehov under budgetåret.

Som nämnts i avsnitt 5.2 har myndigheternas

planeringsförutsättningar ändrats i och med den

inriktning som beslutats i 1996 års totalförsvarsbeslut.

Därav följer också att bedömningen av en funktions

förmåga kan ändras - i flertalet fall till det bättre.

Regeringen anser emellertid att de materiella brister

som funktionen Civil ledning redovisat vid utgången av

1992 års försvarsbeslut skall åtgärdas. Utvecklingen av

ledningssystem och teknisk ledningsstöd är därmed ett

av de områden som regeringen särskilt kommer att

följa.

De riktlinjer och mål för funktionen Civil ledning

som tidigare lagts fast i totalförsvarspropositionen år

1996 skall gälla även under år 1998. Regeringen

beräknar medlen för funktionen Civil ledning under

budgetåret 1998 till 473 145 000 kronor.

5.5 Anslag B 2

B 2. FUNKTIONEN FÖRSÖRJNING MED

INDUSTRIVAROR

1995/96

Utgift

72 929

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

247 588

Därav

1996

Utgift

44 641

1997

Anslag

15 406

Utgifts-

progno

s

81 000

1998

Förslag

140 974

1999

Beräkna

t

140 679

2000

Beräkna

t

142 319

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Tidigare anslaget F 1 Försörjning med industrivaror och F 2

Industriella åtgärder

Överstyrelsen för civil beredskap är funktionsansvarig

myndighet.

Funktionen omfattar produktion och distribution av

varor och tjänster som behövs för totalförsvarets

försörjning vid ett väpnat angrepp. De verksamheter

som avses är bl.a. elektronikprodukter, textilvaror,

kemiska produkter, papper, plast, gummi,

verkstadsprodukter, stål och metaller samt service och

reparationer inom dessa branscher. Grunden för

funktionens verksamhet är de resurser som näringslivet

förfogar över i fred och de beredskapsförberedelser som

genomförs för att komplettera dessa resurser. Arbetet

sker i nära samverkan med näringslivet.

Anslagssparandet från budgetåret 1995/96 hänförs

främst till reservationsanslaget F 2 Industriella åtgärder.

I huvudsak avser det beredskapsavtal som tecknats med

företag där utbetalning enligt kontrakt kommer att ske

under de närmaste fem åren.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Det

övergripande målet att verksamheten i enlighet med

förutsättningarna i försvarsbeslutet år 1992 skall

säkerställa att produktion kan bedrivas under period då

krigsförband antar anbefalld krigsduglighet har dock

inte uppnåtts. Vissa brister finns inom elektronik- och

verkstadsområdena samt vissa delar av kemiområdet.

De resultat som redovisats för funktionen

Försörjning med industrivaror för budgetåret 1995/96

avser det sista året i föregående försvarsbeslutsperiod.

Den inriktning som angavs i totalförsvarspropositionen

år 1996 innebar att planeringsförutsättningarna för

funktionen ändrades i relativt hög grad.

Omstruktureringen av beredskapslager avser s.k. icke

strategiska varor. De nya planeringsförutsättningarna

innebär att Överstyrelsen kompenserar en minskning av

lagren med en ökad satsning på riskinformationssystem

som syftar till att tidigt få information om sådana

förändringar på marknaden som påverkar

försörjningsberedskapen.

I beredskapssyfte tecknar Överstyrelsen s.k.

beredskapsavtal med vissa företag där företagen bl.a.

åtar sig att lagerhålla en viss lagervolym eller att

upprätthålla tillverkningskapacitet. Beredskapsavtal

tecknade före budgetåret 1997 finansieras via

reservationsanslaget F 2 Industriella åtgärder. Beviljade

bemyndiganden togs inte i anspråk och äldre avtal ingår

därmed inte i nedan redovisade ianspråktagna

bemyndiganden. Budgetåret 1997 ändrades

anslagskonstruktionen från reservationsanslag till

ramanslag för Överstyrelsen. För avtal tecknade fr.o.m.

år 1997 som medför utbetalningar tidigast år 1998 krävs

därmed riksdagens bemyndigande.

Då utbetalningar avseende beredskapsavtal följer en

sedan tidigare fastställd utbetalningsplan kommer

Överstyrelsen att även för budgetåret 1997 redovisa

utgående reservationer. Beloppet är emellertid intecknat

i avtal med industrin.

Avtalen innebär åtaganden för industrin för vilket de

får en viss ersättning. Endast i undantagsfall avser

utbetalningarna investeringar i beredskapslager som

Överstyrelsen äger men som är placerade hos företag.

Genom att Överstyrelsen påbörjat utförsäljning av

beredskapslager och det därmed för närvarande inte

kommer att ske någon nyanskaffning redovisas inte

någon investeringsplan för funktionen.

Beställningsbemyndiganden

För budgetåret 1997 tilldelades funktionen Försörjning

med industrivaror beställningsbemyndiganden inom en

kostnadsram om högst

100 000 000 kronor varav 33 000 000 kronor beräknas

tas i anspråk under år 1997.

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Försörjning med

industrivaror godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder

för att tillgodose nedan angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

80

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

50

Total bemyndiganderam

130

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser (budgetåret 1995/96)

Riksrevisionsverkets granskning av årsredovisningen för

Överstyrelsen för civil beredskap har inte föranlett

någon invändning i revisionsberättelsen.

Överstyrelsen har under budgetåret 1995/96 köpt

optioner avseende metaller i syftet att utvärdera om

köpoptioner kan användas som ett beredskapsinstrument

som delvis skulle kunna ersätta fysisk lagring.

Riksrevisionsverket har i revisionsrapport påtalat att

köpen inte överensstämmer med myndighetens

instruktion samt att förfarandet inte följt

bestämmelserna i lagen (1992:1528) om offentlig

upphandling. Överstyrelsen hade avbrutit köpen av

optioner redan innan Riksrevisionsverket lämnade

revisions-rapporten. Revisionens iakttagelse medför

därför inte några särskilda åtgärder från regeringens

sida.

Riksrevisionsverket föreslår i verkets årliga rapport

år 1997 att hos Överstyrelsen redovisade ej

reinvesterade medel skall inlevereras till statsverket. I

avsnitt 5.3 föreslår regeringen en förändrad

finansieringsform för beredskapsinvesteringar inom det

civila försvaret. Regeringen föreslår att Överstyrelsen

fr.o.m. år 1998 skall finansiera investeringar för

beredskapsändamål med kredit eller lån i

Riksgäldskontoret. I samband med övergången till den

förändrade finansieringsformen skall enligt regeringens

mening en avstämning av de ej reinvesterade medlen

ske och beloppet inleveras till statsverket.

Slutsatser

För budgetåret 1997 minskade statsmakterna

resurstilldelningen till funktionen. Vid beräkning av

anslaget förutsattes att inkomster till följd av

utförsäljning samt anslagssparande från föregående

budgetår skulle finansiera en angiven verksamhetsnivå.

I 1997 års ekonomiska vårproposition (prop.

1996/97:150) angav regeringen att en övergång till

bruttobudgetering skall ske fr.o.m. budgetåret 1998

varför anslagsnivån höjs med belopp motsvarande

beräknade försäljningsintäkter. Fortsättningsvis skall

inkomster redovisas mot inkomsttitel.

För Överstyrelsen medför omstruktureringen av

beredskapslagren att medel frigörs som kan användas i

annan verksamhet, främst analys- och planeringsarbete

som genom den förändrade totalförsvarsinriktningen har

fått ökad aktualitet. Omstrukturering av lager medför

emellertid att anslagsnivån för beredskapsinvesteringar

successivt minskar. Behov av beredskapslager kommer

dock även i fortsättningen att finnas då anskaffning av

vissa strategiska varor inte går att skjuta upp till en

anpassningsperiod.

De förändrade planeringsförutsättningarna innebär att

de brister som Överstyrelsen redovisar för budgetåret

1995/96 (elektronik- och verkstadsområdet etc.) till viss

del kan bedömas komma att minska under det

kommande budgetåret. Överstyrelsen anger att

planerade beredskapsåtgärder som man avser att

genomföra under budgetåret 1998 kommer att förbättra

funktionens förmåga. Regeringen delar Överstyrelsens

uppfattning och kommer särskilt att följa Överstyrelsens

arbete med omstrukturering av lager samt arbetet med

att förbättra funktionens förmåga inför kriser och krig.

De riktlinjer och mål för funktionen Försörjning med

industrivaror som tidigare lagts fast i

totalförsvarspropositionen år 1996 skall även gälla

under år 1998. Regeringen beräknar medlen för

funktionen Försörjning med industrivaror under

budgetåret 1998 till 140 974 000 kronor.

5.6 Anslag B 3

B 3. FUNKTIONEN BEFOLKNINGSSKYDD OCH

RÄDDNINGSTJÄNST

1995/96

Utgift

1 526

061

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

37 724

Därav

1996

Utgift

1 044

803

1997

Anslag

1 142

709

Utgifts

-

progno

s

1 229

631

1998

Förslag

1 232

554

1999

Beräkna

t

1 306

346

2000

Beräkna

t

1 313

637

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Tidigare anslagen D 1 Befolkningsskydd och räddningstjänst och D 2

Skyddsrum m.m. samt anslaget C 3 Utredning av allvarliga olyckor.

Statens räddningsverk är funktionsansvarig myndighet.

Statens räddningsverk är central

förvaltningsmyndighet för räddningstjänst och olycks-

och skadeförebyggande åtgärder enligt

räddningstjänstlagen (1986:1102), för landtransporter av

farligt gods, för anordnande av skyddsrum, skyddade

utrymmen och ledningsplatser. Myndigheten har vidare

att samordna planläggningen på regional nivå för

sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från

kärnteknisk anläggning.

Enligt regeringen bör det fr.o.m. budgetåret 1998

ankomma på Statens räddningsverk att disponera en del

av förvaltningskostnaderna för Statens

haverikommission. Kostnaderna för

Haverikommmissionen delas in i förvaltningskostnader

och särskilda utredningskostnader. En del av

förvaltningskostnaderna har hittills betalats med medel

som Försvarsdepartementet disponerat. Övriga delar av

förvaltningskostnaderna betalas med medel som

disponeras av Försvarsmakten, Luftfartsverket,

Sjöfartsverket samt Banverket. För

Haverikommissionens särskilda utredningskostnader

hänvisas till anslag C 4 Ersättning för verksamhet vid

räddningstjänst m.m. (avsnitt 6.5). För regeringens

samlade överväganden och slutsatser rörande Statens

haverikommission hänvisas till utgiftsområde 22 avsnitt

5 B Sjö- och luftfart.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens räddningsverk

Redovisningen av verksamhetens resultat visar att

verksamhetsmålen i huvudsak har uppnåtts. Vad gäller

verksamhetsmålet Varning och information har dock

målet att kunna varna utomhus inte kunnat nås då en del

kommuner tagit varningsaggregat ur drift.

Det är viktigt att tekniken snabbt kan anpassas så att

befolkningen i områden med farlig verksamhet eller i

riskområden med högsta eller hög prioritet enligt de

regionala mål- och riskanalyserna skall kunna varnas

genom utomhusvarning.

Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att

göra en översyn av Statens räddningsverks mål och

medel. Utredaren har den 30 maj 1997 lämnat en

delrapport om ett eventuellt överförande av medel för

skyddsrumsbyggande till kommunerna. Utredaren anser

inte att medel skall överföras så länge nuvarande

planerings- och finansieringssystem tillämpas.

Utredningen kommer i enlighet med sina direktiv att i

det fortsatta arbetet närmare överväga frågor som rör

skyddsrum. I uppdraget ingår även att utreda vilka av

Räddningsverkets verksamheter som bör ingå i den

ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret

samt att belysa möjligheterna till effektiviseringar och

rationaliseringar. Uppdraget skall slutredovisas den 1

mars 1998.

Prognosen för budgetåret 1997 visar på ett

anslagssparande om cirka 82 miljoner kronor. Beloppet

avser huvudsakligen anslagsposten 2. Skyddsrum.

Länsstyrelserna

Länsstyrelsernas årsredovisningar uppvisar att de av

regeringen uppställda målen i stort har kunnat uppnås. I

totalförsvarspropositionen år 1996, avsnitt 7.6.2,

framhöll regeringen att utvecklingen inom

länsstyrelserna på räddningstjänstområdet noga kommer

att följas. Anledningen var att besparingar på

länsstyrelsernas område även berört detta område. I

1997 års skrivelse, avsnitt 12, redogörs särskilt för

bedömningen av länsstyrelsernas förmåga.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Intäkter av avgifter och andra ersättningar uppgick för

budgetåret 1995/96 till 196 975 000 kronor, varav 9 230

000 kronor för tjänsteexport. För budgetåret 1997 är

budgeterat 159 000 000 kronor, varav 8 000 000 kronor

för tjänsteexport.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KR.)

INTÄKTE

R

KOSTNAD

ER

RESULTAT

(INTÄKT -

KOSTNAD)

KOSTNADS -

TÄCKNING

%

Utfall

1995/96

196

975

1 570

186

-1 373

211

12,5

Prognos

1997

221

000

1 197

013

-976

013

18,5

Budget

1998

151

000

Beräknat

1999

151

000

Beräknat

2000

151

000

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst medge att ersättning lämnas för

beställningar av skyddsrum och ledningsplatser m.m.

för att tillgodose nedan angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

910

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

375

Total bemyndiganderam

1285

Slutsatser

Regeringen anser att Statens räddningsverk genomfört

verksamheten så att givna mål för funktionen i stort sett

har uppnåtts. De riktlinjer och mål för funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst som tidigare lagts

fast i totalförsvarspropositionen år 1996 skall även gälla

under budgetåret 1998. Mot bakgrund av detta föreslår

regeringen att Statens räddningsverk för funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst samt

fredsräddningstjänst tilldelas 1 232 554 000 kronor för

budgetåret 1998.

I anslaget beräknas även medel för frivilliga

försvarsorganisationers utbildningsverksamhet.

Verksamheten skall bedrivas i enlighet med resp.

myndighets förslag. För 1998 års utbildningsverksamhet

avdelas ett belopp om 52,7 miljoner kronor, varav för

Arbetsmarknadsstyrelsen 21,1 miljoner kronor. (För

stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna inom

totalförsvaret, se avsnitt 7.11).

5.7 Anslag B 4

B 4. FUNKTIONEN PSYKOLOGISKT FÖRSVAR

1995/96

Utgift

21 214

1,

2

Anslags-

sparande

2588

Därav

1996

Utgift

13 920

2

1997

Anslag

18 248

2

Utgifts-

prognos

18288

1998

Förslag

18 002

1999

Beräkna

t

18 287

2000

Beräkna

t

18 565

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 I beloppet ingår medel till Centralförbundet Folk och Försvar

Styrelsen för psykologiskt försvar är funktionsansvarig

myndighet.

Anslaget omfattar kostnader som Styrelsen för

psykologiskt försvar har i fråga om uppdrag att bedriva

verksamhet inom forskning, beredskapsplanläggning

och utbildning samt information om säkerhetspolitik och

totalförsvar. Anslaget omfattar även kostnader för

information om civilbefolkningens möjligheter att inom

folkrättens ramar bjuda en ockupant motstånd samt

vissa nya uppgifter med anknytning till

beredskapsplanläggning inom Radio- och TV-området. I

anslaget ingår även medel för Styrelsens uppgifter när

det gäller beredskap inför svåra påfrestningar på

samhället i fred.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Styrelsens för psykologiskt försvar verksamhet har

under budgetåret 1995/96 i stort uppfyllt de i

regleringsbrevet uppställda resultatkraven.

Verksamheten vid styrelsen är av sådan art att uppnådda

effekter är svårmätbara. Detta ställer högre krav på

modeller och metoder att återrapportera verksamhet.

Utvecklingsarbetet pågår och regeringen följer detta.

Övrigt

I prop. 1996/97:158 Radio och TV under höjd

beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i

fred, föreslås att den fredstida strukturen på radio- och

TV-området skall bibehållas så långt möjligt under

sådana förhållanden. I detta sammanhang föreslås att

Styrelsen tilldelas vissa utökade uppgifter. Det föreslås

bl.a. att Styrelsen skall verka som ett samrådsorgan vid

den beredskapsplanläggning som skall ske vid de radio-

och TV-företag som av regeringen åläggs att upprätta

sådana planer. Likaså bör radio- och TV-företag som

inte är public service-företag kunna få råd och stöd från

myndigheten. Styrelsen föreslås bli funktionsansvarig

myndighet för TERACOM Svensk Rundradio AB. Ett

rådgivande organ för etermediafrågor skall enligt

förslaget inrättas vid Styrelsen.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att myndighetens

årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande, men har

dock redovisat en invändning beträffande den interna

kontrollen. Riksrevisionsverket pekar på att den interna

kontrollen under året inte fungerat på ett

tillfredsställande sätt med fel och brister i redovisningen

som följd. Riksrevisionsverket anser att Styrelsen för

psykologiskt försvar bör göra en översyn av

myndighetens ansvarsfördelning inom det

ekonomiadministrativa området.

Styrelsen för psykologiskt försvar har förklarat att

den under året skall åtgärda nämnda brister i

årsredovisningen. Regeringen avser att följa upp

vidtagna åtgärder.

Slutsatser

Sammantaget innebär regeringens bedömning att

nuvarande inriktning av verksamheten bör gälla även

för år 1998.

För nya uppgifter i samband med

beredskapsplanläggning inom Radio- och TV-området

tilldelas Styrelsen för psykologiskt försvar 2,2 miljoner

kronor.

Regeringen beräknar medlen för funktionen till

18 002 000 kronor för budgetåret 1998.

5.8 Anslag B 5

B 5. FUNKTIONEN ORDNING OCH SÄKERHET

1997

Anslag

31 877

1,

2

Utgifts

-

progno

s

31 877

1998

Förslag

31 889

1999

Beräkna

t

32 577

2000

Beräkna

t

33 298

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Nytt anslag fr.o.m 1 januari 1997

Rikspolisstyrelsen är funktionsansvarig myndighet.

Anslaget avser utbildning och utrustning av

beredskapspolisen. Övrig civil försvarsverksamhet inom

funktionen finansieras under utgiftsområde 4

Rättsväsendet, anslag A 1 Polisorganisationen.

Regeringens överväganden

Enligt 1996 års totalförsvarsbeslut skall

beredskapspolisens organisation utökas och utbildningen

av totalförsvarspliktiga till beredskapspoliser skall

förlängas.

Under år 1997 planerar Rikspolisstyrelsen för hur

den utvidgade organisationen skall utbildas, rekryteras

och utrustas. Vidare genomförs utbildning av chefer,

uttagning av totalförsvarspliktiga och anskaffning av

utrustning som en förberedelse för utbildning av

beredskapspoliserna under år 1998.

Slutsatser

Regeringen beräknar medlen för

beredskapspolisutbildning inom funktionen Ordning och

säkerhet till 31 889 000 kronor för budgetåret 1998.

Inriktningen skall vara att 1000 totalförsvarspliktiga

skall ha utbildats under budgetåret för den nya

organisationen.

5.9 Anslag B 6

B 6. FUNKTIONEN HÄLSO- OCH SJUKVÅRD M.M.

1995/96

Utgift

135 288

1

Anslag

s-

sparan

de

233 837

Därav

1996

Utgift

64 758

1997

Anslag

95 219

Utgifts

-

progno

s

205 900

1998

Förslag

99 563

1999

Beräkna

t

122 408

2000

Beräkna

t

125 324

1 Beloppen anges i tusental kronor

Socialstyrelsen är funktionsansvarig myndighet.

Från anslaget bekostas utgifter för bl.a. investeringar

och drift av beredskapslager för den civila hälso- och

sjukvårdens krigsorganisation samt för utbildning (inkl.

frivilligorganisationer) av sådan personal som skall

tjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens

krigsorganisation.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar på ett anslagssparande på 233 837 000

kronor. Anslagssparandet hänförs till en stor del av

bundna beslut om omsättning av beredskapslager m.m.

Enligt prognosen för budgetåret 1997 kommer

Socialstyrelsen att förbruka ca 65 procent av tillgängliga

medel under året.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Socialstyrelsen har redovisat att insatserna på

beredskapsområdet har kunnat förstärkas kvalitativt

samtidigt som resursåtgången kraftigt begränsats.

Beredskapslagringen har tidigare haft problem men

fungerar nu tillfredsställande. Den bedömda förmågan

den 31 december 1996 var inom hälso- och sjukvården

att kapacitet och uthållighet var godtagbar även om det

fanns vissa brister avseende bl.a. ledning och samband,

teknisk försörjning och akuttransporter. Inom

socialtjänsten samt miljö- och hälsoskyddet var

kapacitet, uthållighet och omställningsförmåga

godtagbara. Möjligheterna att minska verkan av

radioaktivt nedfall och av kemiska eller biologiska

stridsmedel var dock begränsade. Socialstyrelsen

kommer hösten 1997 att redovisa ett regeringsuppdrag

om att förbättra den nationella medicinska beredskapen

vid incidenter med radioaktiva, biologiska och kemiska

ämnen.

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Hälso- och sjukvård m.m.

medge beställningar och godkänna avtal såvitt avser

beredskapsåtgärder för att tillgodose nedan angivna

behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

15

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

15

Total bemyndiganderam

30

Slutsatser

De riktlinjer och mål som tidigare lagts fast för

funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i

totalförsvarspropositionen år 1996 skall även gälla

under år 1998. Regeringen anser det viktigt att

Socialstyrelsen prioriterar områden som har brister

inom delfunktionerna hälso- och sjukvård, socialtjänst,

miljö- och hälsoskydd samt smittskydd. Regeringen

beräknar medlen för anslaget under år 1998 till 99 563

000 kronor.

Regeringen har beräknat anslaget med utgångspunkt i

de uppställda målen för funktionen Hälso- och sjukvård

m.m. för försvarsbeslutsperioden 1997 - 2001. Vid

beräkningen av anslaget har hänsyn tagits till

anslagsparandet samt till behovet av

beställningsbemyndiganden för åtgärder inom

funktionen. För år 1998 beräknas kostnaderna under

anslaget till 135 600 000 kronor. Regeringen räknar

med att en övergång till lånefinansiering av

beredskapsinvesteringar för ifrågavarande ändamål kan

komma att ske fr.o.m. budgetåret 1999, vilket kan

komma att påverka medelsbehoven.

I anslaget beräknas även medel för frivilliga

försvarsorganisationers utbildningsverksamhet. För

1998 års utbildningsverksamhet avdelas ett belopp om 4

000 000 kronor. (För stöd till de frivilliga

försvarsorganisationerna inom totalförsvaret, se avsnitt

7.11).

5.10 Anslag B 7

B 7. FUNKTIONEN TELEKOMMUNIKATIONER M.M.

1995/96

Utgift

254 353

1,

2

Reser-

vation

214 207

Därav

1996

Utgift

184 221

1997

Anslag

202 886

3

Utgifts

-

progno

s

312 309

1998

Förslag

199 500

1999

Beräkna

t

203 505

2000

Beräkna

t

207 575

1 Beloppen anges i tusentals kronor

2 Utgift för budgetåret 1995/96 samt utgående reservation är

hänförliga till anslaget D 2 Upphandling av särskilda

samhällsåtaganden, uppfört på statsbudgeten budgetåret 1995/96

3 Anslaget har tillförts 50 miljoner kronor på tilläggsbudget (prop.

1996/97:150, bet 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284)

Post- och telestyrelsen, som är sektorsmyndighet på

teleområdet, är funktionsansvarig myndighet.

På försvarsområdet upphandlar Post- och

telestyrelsen tjänster, utrustning och anläggningar för att

tillgodose samhällets behov av uthålliga

telekommunikationer under höjd beredskap. Anslaget B

7 Funktionen Telekommunikationer används till att

trygga totalförsvarets behov av telekommunikationer.

Då anslaget används till upphandling av bl.a.

nätinvesteringar som över tiden är beroende av

operatörernas planering är utbetalningstillfällena mycket

ojämna. En jämförelse mellan budget och utfall visar att

Post- och telestyrelsen har en utgående reservation på

anslaget D 2 Upphandling av särskilda

samhällsåtaganden, senast uppfört på statsbudgeten

budgetåret 1995/96, på totalt 287 550 000 kronor. Av

reservationen är 214 207 000 kronor hänförliga till

funktionen Telekommunikationer. Post- och

telestyrelsens prognos visar att myndigheten kommer att

använda en stor del av reservationen under budgetåret

1997. Prognosen för år 1997 har dock justerats ned.

Det beror på att färdigställandet av vissa

berganläggningar har försenats. Anslagspåverkan

avseende dessa berganläggningar sker i stället under år

1998.

Riksdagen har beslutat (prop. 1996/97:61, bet.

1996/97:TU5, rskr.1996/97:201) att ett avgiftssystem

skall träda i kraft den 1 juli 1997. Förslaget innebär i

korthet att teleoperatörerna utöver tidigare egna

insatser, nu även genom avgifter bidrar till finansiering

av åtgärder för att skydda telekommunikationerna mot

allvarliga fredstida hot och påfrestningar. Det

sammanlagda avgiftsuttaget för teleberedskapsavgiften

år 1998 bör fastställas till 100 miljoner kronor.

Intäkterna från teleberedskapsavgiften bör tillföras

statsbudgeten på särskild inkomsttitel.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Enligt 1996 års totalförsvarsbeslut är funktionen

Telekommunikationer en prioriterad funktion. Åtgärder

inom denna funktion kan inte helt och hållet anstå till en

anpassningsperiod. För telekommunikationerna krävs

därför kontinuerliga åtgärder i fredstid, i samband med

utbyggnad av långsiktiga investeringar i infrastrukturen.

Det övergripande målet för funktionen

Telekommunikationer är enligt totalförsvarsbeslutet år

1996 att verksamheten skall bedrivas så att

totalförsvarets behov av teletjänster under höjd

beredskap tillgodoses. Verksamheten skall även

bedrivas så att de resurser och den beredskap som

skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred.

Det långsiktiga verksamhetsmålet har delvis uppnåtts

genom att delar av transportnätet fått ökat skydd och en

ny berganläggning har tagits i drift där viktig

teleutrustning installerats. Telekommunikationernas

sårbarhet har under budgetåret 1995/96 minskats genom

att bland annat televäxlar flyttats till

bergrumsanläggningar.

Det långsiktiga målet beträffande prioritering av

samhällsviktig teletrafik har ännu inte uppnåtts. Hittills

har det inte funnits möjlighet att prioritera

samhällsviktig trafik. Post- och telestyrelsen har tidigare

gjort ett flertal försök att komma fram till en lämplig

teknisk lösning. Nu synes en sådan finnas att tillgå.

Post- och telestyrelsen skall enligt regleringsbrev för år

1997 återkomma till regeringen med en redovisning av

hur arbetet med abonnentprioritering utvecklas.

Post- och telestyrelsen har upphandlat mobila

basstationer för GSM-systemet. Syftet är att tillvarata

möjligheterna att tillfälligt etablera ett mobilt telenät i ett

område där täckning saknas. Avsikten är att systemet

skall finnas tillgängligt för att kunna utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred samt som

förstärkningsresurs i krig.

Regeringen har givit Post- och telestyrelsen i

uppdrag att tillse att kompetens i krishanteringsfrågor

avseende sådana svåra påfrestningar på samhället i fred

som avser Post- och telestyrelsens ansvarsområde skall

finnas på myndigheten i enlighet med riksdagens beslut

(prop. 1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5, rskr.

1996/97:203)

Teleberedskapsavgift

Regeringens förslag

Ett beräknat avgiftsuttag för teleberedskap för

funktionen Telekommunikationer fastställs till ett belopp

om sammanlagt 100 000 000 kronor.

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen förslår att riksdagen godkänner inriktningen

av Post- och telestyrelsens investeringsplan, såvitt avser

funktionen Telekommunikationer m.m. för perioden

1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN FÖR POST- OCH

TELESTYRELSEN, SÅVITT AVSER FUNKTIONEN

TELEKOMMUNIKATIONER

(MILJONER KRONOR)

PROGNO

S 1997

BUDGET

1998

BERÄKN

AT 1999

BERÄKN

AT 2000

Investeringar

- Berganläggn.

och

nätåtgärder

267,0

180,0

195,0

175,0

Summa

investeringar

267,0

180,0

195,0

175,0

Finansiering

- anslag

267,0

180,0

195,0

175,0

Summa

finansiering

267,0

180,0

195,0

175,0

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Telekommunikationer

m.m. godkänna avtal och beställningar avseende

tjänster, utrustningar och anläggningar för

beredskapsändamål för att tillgodose nedan angivna

behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

200

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

175

Total bemyndiganderam

375

Slutsatser

Under budgetåret 1995/96 har telekommunikationernas

sårbarhet minskat. Målet vad gäller att kunna prioritera

samhällsviktiga abonnenter i det fasta telenätet har inte

kunnat uppnås under budgetåret 1995/96 eftersom en

teknisk lösning saknats. Post- och telestyrelsen skall

återkomma till regeringen med en redovisning av hur

arbetet med abonnentprioritering utvecklas. Regeringen

beräknar medlen för funktionen till 199 500 000 kronor

för budgetåret 1998.

5.11 Anslag B 8

B 8. FUNKTIONEN POSTBEFORDRAN

1995/96

Utgift

25 916

1,

2

Reser-

vation

17 474

Därav

1996

Utgift

19 140

1997

Anslag

22 318

Utgifts

-

progno

s

26 906

1998

Förslag

21 700

1999

Beräkna

t

22 147

2000

Beräkna

t

22 590

1 Beloppen anges i tusentals kronor

2 Utgift för1995/96 samt utgående reservation är hänförliga till

anslaget D 2 Upphandling av särskilda samhällsåtaganden, uppfört på

statsbudgeten budgetåret 1995/96

Post- och telestyrelsen som är tillståndsmyndighet på

postområdet är funktionsansvarig myndighet.

Post- och telestyrelsen upphandlar bl.a. tjänster,

utrustning och anläggningar för att trygga samhällets

behov av uthållig postbefordran under höjd beredskap.

Anslaget används för att trygga totalförsvarets behov av

postbefordran.

En jämförelse mellan budget och utfall visar att Post-

och telestyrelsen har en utgående reservation på anslaget

D 2 Upphandling av särskilda samhällsåtaganden, senast

uppfört på statsbudgeten budgetåret 1995/96, på totalt

287 550 000 kronor. Av reservationen är 17 474 000

kronor från budgetåret 1995/96 hänförliga till

funktionen Postbefordran. Den kvarstående

reservationen kommer att användas till upphandling av

reservkraft till Posten AB:s sorteringsterminaler i

storstäderna.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Myndigheten har under budgetåret 1995/96 upphandlat

reservkraft till postterminaler m.m. Post- och

telestyrelsen har vidare genomfört planeringsdialoger

samt upphandlat övningar av Posten AB. Vid ett större

elkraftsbortfall är förmågan att upprätthålla sortering

och elektronisk postproduktion ej godtagbar på grund av

avsaknad av reservkraft. Reservkraften har upphandlats

till vissa delar av landet och installationer påbörjats.

Reservkraft saknas dock fortfarande för

storstadsområdena. Upphandling av reservkraft för

storstadsområdena påbörjas under år 1998. Under år

1997 beräknas reservkraft vara installerad vid totalt åtta

postterminaler. Det långsiktiga verksamhetsmålet har

således under budgetåret 1995/96 inte fullt ut uppnåtts.

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Postbefordran godkänna

avtal och beställningar avseende tjänster, utrustningar

och anläggningar för beredskapsändamål för att

tillgodose nedan angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

22

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

5

Total bemyndiganderam

27

Regeringen beräknar medel för funktionen till

21 700 000 kronor för budgetåret 1998.

5.12 Anslag B 9

B 9. FUNKTIONEN TRANSPORTER

1995/96

Utgift

221 049

1

Reser-

vation

20 000

Därav

1996

Utgift

93 089

1997

Anslag

197 757

Utgifts

-

progno

s

202 969

1998

Förslag

190 500

1999

Beräkna

t

194 154

2000

Beräkna

t

197 949

1 Beloppen anges i tusental kronor

Överstyrelsen för civil beredskap är funktionsansvarig

myndighet. Funktionen omfattar delfunktionerna

Väghållning (Vägverket), Järnvägstransporter (SJ),

Banhållning (Banverket), Sjötransporter

(Sjöfartsverket), Flygtransporter (Luftfartsverket),

Landsvägs-transporter och Transportsamordning

(ÖCB). Dessutom ingår Statens räddningsverk med

ansvar för transporter av farligt gods på landsväg.

Verksamheten inom funktionen Transporter skall

bedrivas så att under höjd beredskap Försvarsmaktens

samt totalförsvarets behov i övrigt kan tillgodoses.

Verksamheten skall även bedrivas med syfte att de

resurser och den beredskap som skapas även skall

kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i

fred och för internationella fredsfrämjande och

humanitära insatser.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att funktionen Transporter har ett

anslagsparande på 20 000 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Förmågan att upprätthålla väghållningen vid väpnat

angrepp i ett förändrat omvärldsläge begränsas av

bristen på reservbromateriel samt kompetens att bygga

reservbroar. Beträffande järnvägstransporter och

banhållning är bl.a. förmågan att utföra

järnvägstransporter vid störda förhållanden till stor del

beroende av en fungerande elförsörjning och intakta

broar. När det gäller flygtransporter bedöms att

markåtgärder vid flygplatserna, dvs. anpassning av

kapacitet gällande bansystem och uppställningsyta

kommer att färdigställas under de närmaste åren. För

närvarande är förmågan att utföra sjötransporter i

säkerhetspolitiska kriser och i krig med enbart

svenskflaggade fartyg allmänt sett bristfällig. I fråga om

transportsamordning är bedömningen att det finns tid

för kompletterande utbildning och övning av

ledningsorganisationen under ett anpassningsskede.

Kapacitetsmålen för landsvägstransporter har i stort sett

uppnåtts. Försvarsmaktens behov av transportresurser

för tunga stridsfordon m.m. bedöms dock inte kunna

tillgodoses fullt ut.

Resultatinformation för delfunktionerna

Inom väghållning har investeringar i beredskapsmaterial

under år 1996 ökat transportkapaciteten vid nyttjande av

reservbromateriel. Verksamheten 1997-1998 avser

fortsatt inriktning mot att upprätthålla kapaciteten för

drift och reparation av vägnätet under störda

förhållanden.

När det gäller järnvägsområdet har stryktåligheten

för viktigare anläggningar och ledningsförmågan

förbättrats genom fortifikatoriskt skydd i samband med

ny-, om- eller tillbyggnad. Ledningsmöjligheter och

ledningsförmåga har förbättrats.

Inom delfunktionen Sjötransporter har upplagring av

bojmaterial för utprickning av beredskapsleder skett

liksom utbildning av personal i Sjöfartsverkets

krigsorganisation. Vidare har lednings- och

funktionsövningar genomförts.

Inom delfunktionen Flygtransporter har anslaget

huvudsakligen använts för att bygga upp inhemsk

kompetens vad beträffar civilt flygunderhåll samt för

inköp av reservdelar och komponenter för civila tunga

transportflygplan och helikoptrar. Arbetet med den

civila luftfartens krigsorganisation har i princip avslutats

under året.

Inom delfunktionen Transportsamordning har en

effektivare planläggning av transportverksamheten

åstadkommits genom att beredskapsåtgärderna inom

funktionen transporter har samordnats i ett

planeringsunderlag och att information om detta har

spridits till samtliga aktörer inom funktionen.

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Transporter medge

beställningar av reservbromateriel för att tillgodose

nedan angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

10

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

10

Total bemyndiganderam

20

Slutsatser

Enligt regeringen skall inriktningen enligt 1996 års

totalförsvarsbeslut ligga fast. Regeringen beräknar

anslaget för funktionen Transporter till 190 500 000

kronor för budgetåret 1998.

5.13 Anslag B 10

B 10. FUNKTIONEN ENERGIFÖRSÖRJNING

1995/96

Utgift

73 656

1,

2

Reser-

vation

67 398

Därav

1996

Utgift

62 409

1997

Anslag

127 612

3

Utgifts

-

progno

s

148 000

1998

Förslag

230 687

1999

Beräkna

t

235 600

2000

Beräkna

t

240 671

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Tidigare tolfte huvudtiteln Energi anslagen E 1 Handlingsberedskap

och E 2 Åtgärder inom elförsörjningen

3 Anslaget har tillförts 100 miljoner kronor på tilläggsbudget (prop.

1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284)

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) är

funktionsansvarig myndighet. Vidare har Affärsverket

svenska kraftnät och Statens kärnkraftinspektion

uppgifter inom funktionen.

Funktionen Energiförsörjning har från den 1 januari

1997 delats in i två delfunktioner. NUTEK ansvarar för

funktionen och delfunktionen Bränsle- och

drivmedelsförsörjning. Svenska kraftnät ansvarar för

delfunktionen Elförsörjning. Den 1 juli 1997 trädde

elberedskapslagen (1997:288) i kraft (prop. 1996/97:86,

bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204).

Huvudprincipen är att elföretagen är skyldiga att mot

ersättning vidta beredskapsåtgärder som beslutas med

stöd av lagen. Ersättningen finansieras genom

elberedskapsavgiften, som är en offentligrättsligt

reglerad avgift.

Anslaget används för beredskapsinsatser inom

energiområdet som syftar till att dels vidmakthålla och

utveckla handlingsberedskapen för att möta störningar i

energiförsörjningen i säkerhetspolitiska kriser och i

krig, dels minska känsligheten för störningar inom

elförsörjningsområdet vid höjd beredskap. Med anslaget

finansieras ersättningar som beslutas enligt

elberedskapslagen (1997:288) och Svenska kraftnäts

myndighetsutövning enligt nämnda lag.

Anslagssparandet från budgetåret 1995/96 hänförs till

de äldre reservationsanslagen tolfte huvudtiteln Energi E

1 Handlingsberedskap och E 2 Åtgärder inom

elförsörjningen. Det beror främst på en lägre

investeringsaktivitet bland elföretagen än vad som

förutsetts. Anslagssparandet från äldreanslaget E 2

disponeras av Svenska kraftnät för att finansiera

beredskapsåtgärder inom elförsörjningen.

Anslaget har för år 1997 tillförts 100 miljoner kronor på

tilläggsbudget (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20,

rskr. 1996/97:284). Avvikelse mellan anvisade medel

och utgiftsprognos för år 1997 beror huvudsakligen på

att det behövts längre tid än beräknat för att etablera den

nya organisationen för elberedskapen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Det kan

dock konstateras brister i förmågan att tillgodose

totalförsvarets behov av elkraft. Bristerna

sammanhänger främst med svårigheterna att skydda

anläggningar och system i elförsörjningen mot

utslagning och störningar till följd av angrepp.

Vidare finns det brister i förmågan att genomföra

förbrukningsregleringar. Dessa sammanhänger främst

med att befintliga system, främst ransoneringssystemen,

har blivit otidsenliga till följd av bl.a. den tekniska

utvecklingen.

NUTEK har i budgetunderlaget för budgetåret 1998

föreslagit en oförändrad nivå på de medel som anvisas

för verkets beredskapsverksamhet, dvs. ca 16 miljoner

kronor. Svenska kraftnät beräknar att medelsbehovet

inom delfunktionen Elförsörjning, med den av

riksdagen beslutade inriktningen för verksamheten

(totalförsvarspropositionen år 1996), under år 1998

uppgår till 215 miljoner kronor. I detta belopp har

beräknats kostnader för förmånsmedel till civilpliktiga

med 15 miljoner kronor. Därutöver har kostnaderna för

Svenska kraftnäts egna beredskapsåtgärder beräknats till

ca 20 miljoner kronor. Dessa åtgärder finansieras med

Svenska kraftnäts egna medel.

Det sammanlagda avgiftsuttaget för

elberedskapsavgiften år 1998 bör fastställas till 200

miljoner kronor. Intäkterna från elberedskapsavgiften

bör tillföras statsbudgeten på särskild inkomsttitel.

Elberedskapsavgift

Regeringens förslag

Ett beräknat avgiftsuttag för elberedskap för funktionen

Energiförsörjning fastställs till ett belopp om

sammanlagt 200 000 000 kronor.

Beställningsbemyndiganden

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för funktionen Energiförsörjning

godkänna avtal och beställningar för att tillgodose nedan

angivna behov.

BEMYNDIGANDERAM

(MILJONER KRONOR)

Utnyttjade bemyndiganden till och med

år 1997

0

Bemyndiganden för nya beställningar år

1998

189

Total bemyndiganderam

189

Slutsatser

Det är angeläget att upprätthålla en god beredskap inom

energiförsörjningen. Tyngdpunkten i beredskapsarbetet

bör läggas på åtgärder som syftar till att säkra en hög

tillgänglighet i energiförsörjningen, särskilt

elförsörjningen, i störningssituationer och vid höjd

beredskap.

Regeringen bedömer att elberedskapslagen och den

nya beredskapsorganisationen inom elförsörjningen ger

förutsättningar för att komma till rätta med bristerna

inom detta område. Åtgärderna inom elförsörjningen

bör under år 1998 inriktas mot att dels höja den

organisatoriska beredskapen, dels utveckla metoder för

att prioritera och utvärdera beredskapsinsatserna. I detta

arbete skall erfarenheterna från tidigare

bidragsverksamhet inom elberedskapsområdet tas

tillvara.

I övrigt bör den inriktning som anges i

totalförsvarspropositionen år 1996 ligga fast.

Regeringen har nyligen givit Överstyrelsen för civil

beredskap i uppdrag att i samråd med NUTEK och

Svenska kraftnät ta fram riktlinjer för att samordna de

statliga åtgärderna för att anskaffa reservkraftaggregat

med beredskapsåtgärderna inom elförsörjningen.

Uppdraget syftar till att öka effektiviteten i

beredskapsinsatserna.

Ytterligare åtgärder behövs för att komma till rätta

med bedömda brister i förmågan att genomföra

förbrukningsregleringar på energiområdet. Bl.a.

behöver ransoneringssystemen ses över och anpassas till

den tekniska utvecklingen och till ändrade

organisatoriska och administrativa förutsättningar. Till

grund för de större förändringar som förutses

beträffande delsystemen avser regeringen att initiera en

översyn av vissa grundläggande frågor av betydelse för

utformningen av förbrukningsregleringar inom

energiområdet.

Inför riksdagens beslut år 1994 att avveckla de

statliga civila oljelagren för krigssituationer övervägdes

om inte några av de ca 40 lageranläggningarna borde

behållas i s.k. malpåse för att möta förändringar i det

säkerhetspolitiska läget. Regeringen var då inte beredd

att ta ställning till frågan (prop. 1993/94:141 s. 13).

Anledningen var bl.a. att kommande totalförsvarsbeslut

borde avvaktas och att det ändå skulle ta några år innan

avvecklingen kunde inledas vid samtliga anläggningar. I

totalförsvarspropositionen år 1996 (s. 289) anmälde

regeringen att frågan fortfarande var under beredning.

Den planmässiga avvecklingen av lageranläggningarna

beskrivs närmare under utgiftsområde 24 anslag A 10

Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av

oljelagringsanläggningar m.m.

Avvecklingsarbetet beträffande lageranläggningarna

har nu nått så långt att ställning bör tas i frågan om

malpåseläggning. Inom Regeringskansliet bereds för

närvarande frågan om att behålla två eller tre

anläggningar i funktionsdugligt skick i första hand under

innevarande försvarsbeslutsperiod. Det gäller

bergrumsanläggningar av särskild betydelse för

handlingsberedskapen inom funktionen

Energiförsörjning enligt nuvarande planläggning.

Merkostnaden för att behålla dessa anläggningar

funktionsdugliga bedöms bli låg under de närmaste åren

och ryms inom anslagsramen. Genom

korttidsuthyrningar bör kostnaden kunna nedbringas

ytterligare.

Den 1 januari 1998 bildas en central

energimyndighet (prop 1996/97:84, bet.

1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Till den nya

myndigheten förs bl.a. NUTEK:s uppgifter inom

funktionen Energiförsörjning.

Regeringen beräknar medlen för funktionen till 230

687 000 kronor för budgetåret 1998.

6 Kustbevakningen och nämnder m.m

6.1 Verksamhetsområdets

omfattning och ändamål

Verksamhetsområdet omfattar anslagen C 1

Kustbevakningen, C 2 Nämnder: Vissa mindre

nämnder, Överklagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd, Bidrag till Svenska Röda

Korset och Bidrag till Centralförbundet Folk och

Försvar, C 3 Statens räddningsverk: Förebyggande

åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor och C 4

Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst. De

verksamheter som bedrivs inom verksamhetsområdet

har olika karaktär, vilket innebär att en sammantagen

bedömning av verksamhetsområdet inte kan göras. En

närmare beskrivning av utgiftsutveckling,

resultatbedömning m.m. ges därför under respektive

anslag.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

539

368

451

484

505

517

6.2 Anslag C 2

C 1. KUSTBEVAKNINGEN

1995/96

Utgift

474 102

1

Anslag

s-

sparan

de

49 581

Därav

1996

Utgift

317 341

1997

Anslag

394 150

Utgifts

-

progno

s

406 731

1998

Förslag

426 827

1999

Beräkna

t

447 768

2000

Beräkna

t

459 788

1 Beloppen anges i tusental kronor

Kustbevakningen har till uppgift att i enlighet med sin

instruktion och andra särskilda föreskrifter utföra

sjöövervakning och annan kontroll- och

tillsynsverksamhet samt miljöräddning till sjöss.

Kustbevakningen har för budgetåret 1995/96

redovisat ett anslagssparande på ca 49,6 miljoner

kronor. Av anslagssparandet avser huvuddelen

kapitalkostnader för lånefinansierade

materielinvesteringar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1995/96 har Kustbevakningen

producerat 248 000 fartygstimmar vilket väl motsvarar

myndighetens målsättning på 240 000 fartygstimmar.

Antalet producerade flygtimmar är 3 859 och motsvarar

i det närmaste myndighetens målsättning på 3 900

flygtimmar. Vidare har Kustbevakningen under

budgetåret genomfört 46 bekämpningsoperationer inom

miljöräddningstjänsten. Av dessa genomfördes 11 andra

halvåret 1995 och 35 år 1996.

Under år 1996 har Kustbevakningen registrerat 411

oljeutsläpp. Motsvarande siffra för år 1995 var 482.

Denna nedgång i registrerade oljeutsläpp kan bero på att

Kustbevakningen har gjort extra satsningar i vissa

områden men också på att Kustbevakningen flugit något

mindre och därigenom upptäckt färre antal oljeutsläpp.

Kustbevakningen har på grund av personalbrist och

nödvändiga modifierings- och underhållsarbeten på

flygplanen inte alltid nått upp till målet att ha två

flygplan i produktion varje dygn. Fram till år 1996 har

oljeutsläppen ökat successivt. En möjlig förklaring

skulle kunna vara att den höga nivån av oljeutsläpp

består men att den uppåtgående trenden har brutits.

Stabiliseringen måste dock fortgå en längre tid för att

bekräfta hypotesen om en sådan trend.

Under budgetåret 1995/96 har Kustbevakningen

genomfört ett besparingsprogram på 28 miljoner

kronor. Besparingsprogrammet har bl.a. inneburit att

viss personal sagts upp, vissa administrativa funktioner

centraliserats, hyreskontrakt omförhandlats samt att

rekrytering till linjeorganisationen helt ställts in under

budgetåret 1995/96.

Konsekvenser av EU-medlemskapet

För budgetåret 1997 fick Kustbevakningen en

engångskompensation på 20 miljoner kronor på grund

av ökade uppgifter med anledning av Sveriges

medlemskap i EU i avvaktan på att regeringen skulle ta

ställning till de närmare konsekvenserna av detta i

budgetarbetet för budgetåret 1998.

Den 17 oktober 1996 gav regeringen därför

Kustbevakningen i uppdrag att se över EU-

medlemskapets konsekvenser för myndighetens

verksamhetsområde. Kustbevakningen har den 14

januari 1997 lämnat en redovisning till regeringen. Av

den s.k. EU-rapporten framgår tydligt att

Kustbevakningen fått utökade uppgifter med anledning

av Sveriges medlemskap i EU. Regeringen har noga

analyserat och prövat det ökade resursbehov som

Kustbevakningen angett i EU-rapporten. Regeringen

anser att Kustbevakningens anslag bör höjas med

20 000 000 kronor.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

9,7

45,7

-36,0

21

varav 1996

6,5

30,5

-24,0

21

Prognos

1997

3,2

35,4

-32,2

9

Budget 1998

3,2

Beräknat

1999

3,2

Beräknat

2000

3,2

Av tabellen kan utläsas att Kustbevakningens

avgiftsfinansierade verksamhet inte har full

kostnadstäckning. Regeringen anser att full

kostnadstäckning i detta fall inte är nödvändig eftersom

den avgiftsfinansierade verksamheten till stor del är av

servicekaraktär och avgifterna kan ses som ett bidrag till

de kostnader som myndigheten ändå skulle ha haft och

som finansieras genom anslag.

Avgiftsinkomsterna, som redovisas mot anslag, är

för budgetåret 1997 beräknade till 3,2 miljoner kronor.

Avgifterna avser 2,5 miljoner kronor för

uppdragsverksamheten (marin forskning) och 700 000

kronor för övriga uppdrag. Kustbevakningen har fått i

uppdrag att, efter samråd med Riksrevisionsverket,

fastställa en miljöräddningstaxa. Vidare har regeringen

gett Kustbevakningen tillstånd att i högre grad ta ut

avgifter för transportuppdrag, oceanografiska uppdrag,

dykuppdrag samt för uppdrag av liknande natur.

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner inriktning

av Kustbevakningens investeringsplan för perioden

1998-2001 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

 KRONOR)

TOTAL

KOSTNA

D

BUDG

ET

1998

BERÄKN

AT 1999

BERÄKN

AT 2000

BERÄKN

AT 2001

Investering

ar

- Kombina-

tionsfart

yg 201-

202

- Övriga

investeri

ngar

151,0

40,0

44,1

53,5

41,2

52,5

31,1

5,0

37,1

Summa

investering

ar

84,1

94,7

83,6

42,1

Finansierin

g

- lån

84,1

94,7

83,6

42,1

Summa

finansiering

84,1

94,7

83,6

42,1

Slutsatser

Regeringen anser att Kustbevakningen genomfört

verksamheten så att givna mål i stort sett är uppfyllda.

Regeringen bedömer att nuvarande inriktning av

verksamheten skall gälla för budgetåret 1998. Mot

bakgrund av detta föreslår regeringen att

Kustbevakningen tilldelas 426 827 000 kronor för

budgetåret 1998.

6.3 Anslag C 2

C 2. NÄMNDER M.M.

1995/96

Utgift

8 814

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

1 141

Därav

1996

Utgift

5 943

1997

Anslag

7 612

Utgifts

-

progno

s

7 640

1998

Förslag

11 898

3

1999

Beräkna

t

12 235

2000

Beräkna

t

12 581

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Tidigare anslagen G 10 Vissa mindre nämnder, G 11

Överklagandenämnden för totalförsvaret, G 12 Totalförsvarets

chefsnämnd och G 13 Delegationen för planläggning av

efterforskningsbyråns verksamhet

3 Fr.o.m. budgetåret 1998 ingår även bidrag till Centralförbundet Folk

och Försvar i anslaget. Bidraget utgör under år 1997 en del av

anslaget B 4 Styrelsen för Psykologiskt försvar

Vissa mindre nämnder

Anslaget avser verksamhet vid Riksvärderingsnämnden,

de lokala värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder

inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde,

Försvarsmaktens flygförarnämnd, Försvarets

underrättelsenämnd.

Riksvärderingsnämnden och de lokala

värderingsnämnderna har till uppgift att handlägga

ersättningsärenden i samband med förfogande och

ransonering. Fiskeskyddsnämnderna har till uppgift att

fatta beslut om ersättning för intrång i fiske till följd av

militär verksamhet.

Försvarsmaktens flygförarnämnd har till uppgift att

besluta i vissa frågor vid tillämpningen av avtalet om

vissa löne- och anställningsvillkor för flygtjänstgörande

personal inom Försvarsmakten. Försvarets

underrättelsenämnd har till uppgift att följa

underrättelsetjänsten inom Försvarsmakten och

Försvarets radioanstalt samt inom de övriga

myndigheter som bedriver underrättelsetjänst och som

enligt förordningen (1996:1515) med instruktion för

Regeringskansliet hör till Försvarsdepartementet.

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar

överförs den 1 januari 1998 från utgiftsområde 24

Näringsliv till utgiftsområde 6 Totalförsvar, anslaget C

2 Nämnder m.m., anslagsposten 1 Vissa mindre

nämnder.

Granskningsnämnden beslutar i ärenden rörande

hemlighållandet av försvarsuppfinningar.

I övrigt hänvisas till regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar

(prop. 1997/98:1, utgiftsområde 24 Näringsliv).

Regeringen beräknar medlen för Vissa mindre

nämnder till 721 000 kronor för budgetåret 1998.

Överklagandenämnden för

totalförsvaret

Överklagandenämnden har till uppgift att särskilt pröva

överklagande av beslut som rör totalförsvarspliktiga och

annan personal inom totalförsvaret.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Den 1 juli 1995 trädde den nya lagen (1994:1809) om

totalförsvarsplikt i kraft, vilket har medfört vissa

förändringar av de ärendetyper som nämnden

handlägger. Överklagandenämnden har indelat

verksamheten i två ärendetyper, nämligen pliktärenden

och anställningsärenden m.m.

Under budgetåret 1995/96 har närmare 3 700

ärenden prövats av Överklagandenämnden. Flertalet

ärenden utgörs av yrkanden om uppskov med

plikttjänstgöring samt av yrkanden att placeras i

utbildningsreserven eller att helt undantas från

totalförsvarsplikt. Nämnden har under budgetåret prövat

67 s.k. anställningsärenden.

Regeringen bedömer att de mål som regeringen har

satt upp för verksamheten under budgetåret 1995/96 har

uppnåtts.

Slutsatser

Antalet inkommande ärenden varierar bl.a. med

förändringarna i utbildningsverksamheten.

Överklagandenämnden bedömer att de beslutade

reduceringarna av krigsorganisationen kommer att

innebära att antalet pliktärenden minskar i jämförelse

med tidigare budgetår samt att antalet

anställningsärenden kommer att öka något som ett

resultat av 1996 års försvarsbeslut.

Regeringen beräknar medlen för

Överklagandenämnden för totalförsvaret till 6 027 000

kronor för budgetåret 1998.

Totalförsvarets chefsnämnd

Totalförsvarets chefsnämnd har till uppgift att verka för

samordning av viktiga centrala myndigheters

verksamhet inom totalförsvaret i fred.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

För budgetåret 1995/96 hade Totalförsvarets

chefsnämnd dispens från reglerna om delårsrapporter

och om resultatredovisning i årsredovisningen i

förordningen (1996:882) om myndigheters

årsredovisning m.m. Enligt regleringsbrevet skulle

chefsnämnden dock ge en beskrivning av resultatet av

verksamheten.

Chefsnämndens redovisning av verksamhetens

resultat visar att verksamhetsmålen i huvudsak har

uppnåtts.

Slutsatser

Regeringen anser att Totalförsvarets chefsnämnd

genomfört verksamheten så att målen är uppfyllda.

Regeringen bedömer att nuvarande inriktning av

verksamheten skall gälla för år 1998. Mot bakgrund av

detta beräknar regeringen medlen för Totalförsvarets

chefsnämnd till 871 000 kronor för budgetåret 1998.

Bidrag till Svenska Röda Korset

Svenska Röda Korset får bidrag av staten för att

organisera en nationell upplysningsbyrå som ersätter

den tidigare myndigheten Delegationen för planläggning

av efterforskningsbyrån (EKC-delegationen).

Regeringens överväganden

Resultatinformation

För budgetåret 1995/96 hade EKC-delegationen dispens

från reglerna om delårsrapporter och om

resultatredovisning i årsredovisningen enligt

bestämmelserna i förordningen (1996:882) om

myndigheters årsredovisning m.m. Enligt

regleringsbrevet skulle delegationen dock ge en

beskrivning av resultatet av verksamheten.

EKC-delegationens redovisning av verksamhetens

resultat visar att verksamheten har bedrivits på en

mycket låg nivå vilket lett till att en stor del av tilldelade

medel inte utnyttjats. Detta beror på att den dåvarande

Delegationen för planläggning av efterforskningsbyråns

verksamhet genomgick en större omorganisation med

avveckling av dåvarande verksamhetsstruktur och med

förberedelse inför att verksamheten, från den 1 januari

1997, skulle komma att handhas av Svenska Röda

Korset enligt avtal med staten. Regeringen bedömer att

resultatet mot denna bakgrund är rimligt.

Slutsatser

Regeringen beräknar bidrag för Svenska Röda Korset

med 515 000 kronor för verksamhet enligt avtal med

staten år 1998.

Bidrag till Centralförbundet

Folk och Försvar

Bidraget till Centralförbundet Folk och Försvar har

tidigare utgjort en anslagspost under anslaget för

funktionen Psykologiskt försvar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av Centralförbundets Folk och Försvar årsberättelse

framgår att en omfattande verksamhet bedrivits med

bl.a. informationskonferenser, kurser, studieresor och

studiebesök om säkerhetspolitiken och

totalförsvarsrelaterade frågor. Under det förlängda

verksamhetsåret har 69 arrangemang genomförts med

sammanlagt ca 3 730 deltagare.

Slutsatser

Regeringen beräknar bidrag för Centralförbundet Folk

och Försvar med 3 765 000 kronor för år 1998.

6.4 Anslag C 3

C 3. STATENS RÄDDNINGSVERK:

FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER MOT

JORDSKRED OCH ANDRA NATUROLYCKOR

1995/96

Utgift

37 500

1

Därav

1996

Utgift

37 451

1997

Anslag

25 000

Utgifts

-

progno

s

20 000

1998

Förslag

25 000

1999

Beräkna

t

25 000

2000

Beräkna

t

25 000

1 Beloppen anges i tusental kronor

Medel utbetalas enligt de grunder som anges i 1986 års

kompletteringsproposition (prop. 1985/86:150, bet.

1985/86:FöU11 och FiU29, rskr. 1985/86:345 och 361)

om förebyggande åtgärder mot jordskred och andra

naturolyckor. Regeringen har uppdragit åt Statens

geotekniska institut att ta fram ett fördjupat underlag om

behovet och konsekvenserna av en utökad roll för

myndigheten när det gäller ras- och skredfrågor.

Institutet skall också, i samråd med Räddningsverket,

analysera behovet av nationella skredriskkartor för

bebyggda och planlagda områden.

Regeringen beräknar medlen för anslaget till

25 000 000 kr för budgetåret 1998.

6.5 Anslag C 4

C 4. ERSÄTTNING FÖR VERKSAMHET VID

RÄDDNINGSTJÄNST M.M.

1995/96

Utgift

17 350

1

Därav

1996

Utgift

6 274

1997

Anslag

25 000

Utgifts

-

progno

s

15 000

1998

Förslag

20 000

1999

Beräkna

t

20 000

2000

Beräkna

t

20 000

1 Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget, som disponeras av Statens

räddningsverk, utbetalas vissa ersättningar till följd av

uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser,

bekämpningsoperationer till sjöss och för utredning av

allvarliga olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är

styrt av räddningstjänstlagen.

Regeringen beräknar medlen för anslaget till

20 000 000 kronor budgetåret 1998.

7 Stödverksamhe

7.1 Verksamhetsområdets

omfattning

Inom verksamhetsområdet finns myndigheter och

verksamhet som har till huvudsaklig uppgift att stödja

Försvarsmakten.

Verksamheten inom verksamhetsområdet finansieras

antingen genom anslag över statsbudgeten, genom

avgifter eller genom en kombination av dessa båda

finansieringsformer.

I verksamhetsområdet ingår myndigheterna

Fortifikationsverket, Försvarets materielverk,

Totalförsvarets pliktverk, Försvarshögskolan,

Försvarets radioanstalt, Försvarets forskningsanstalt

samt Flygtekniska försöksanstalten.

I verksamhetsområdet ingår även anslaget D 6 Stöd

till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

1 281

877

956

968

979

1 000

7.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Regeringen bedömer att de i verksamhetsområdet

ingående myndigheterna i allt väsentligt har nått de

fastställda målen. En utförligare resultatbedömning

lämnas under respektive myndighetsavsnitt.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen finner att den ekonomiadministrativa

kompetensen inom myndigheterna har förbättrats.

Fortfarande finns dock vissa brister i redovisningen.

Regeringen kommer även i fortsättningen att lägga stor

vikt vid att myndigheternas ekonomiadministrativa

förmåga förbättras.

7.3 Fortifikationsverket

Fortifikationsverket är en central förvaltningsmyndighet

med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter

avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter.

Fortifikationsverkets verksamhet finansieras med

avgiftsinkomster. Verksamheten leds av en styrelse med

fullt ansvar.

Det övergripande målet för Fortifikationsverket är att

fastigheterna skall förvaltas så att

- god hushållning och hög ekonomisk effektivitet

uppnås,

- ändamålsenliga mark-, anläggnings- och

lokalresurser kan tillhandahållas till

konkurrenskraftiga villkor,

- fastigheternas värden långsiktigt tas till vara.

Fortifikationsverket skall inom ramen för de

övergripande målen anpassa sin verksamhet till

förändrade förutsättningar under

försvarsbeslutsperioden. Ambitionen när det gäller

miljöarbetet skall i tillämpliga delar motsvara den som

gäller för andra stora fastighetsförvaltare.

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att för budgetåret 1998 låta

Fortifikationsverket ta upp lån i Riksgäldskontoret för

investeringar i mark, vissa anläggningar och lokaler

intill ett sammanlagt belopp av 4 miljarder kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Fortifikationsverkets omsättning för budgetåret 1995/96

uppgick till 2 939 871 000 kronor. Statskapitalet

uppgick till 11 143 278 000 kronor. Avkastningsränta

om åtta procent på detta kapital har inbetalats till

statsverket.

Fortifikationsverket har fram till budgetåret 1995/96

ägnat ett omfattande arbete åt att utveckla den egna

organisationen när det gäller bl.a. ansvarsfördelning

med anledning av den genomförda

organisationsförändringen, verksamhets-, kompetens-

och organisationsutveckling i övrigt, IT-strategi och

verkets resultatredovisning. De uppställda målen i dessa

avseenden har i huvudsak nåtts.

Omfattningen av anskaffningsverksamheten under

budgetåret har minskat i förhållande till budgetåret

1994/95 och andelen ombyggnad har ökat på bekostnad

av andelen nyanskaffning.

Orsaken till dessa förhållanden är dels en ökad

medvetenhet hos hyresgästerna om lokalutnyttjandets

reella kostnader och en önskan att minimera dessa, dels

osäkerhet inför 1996 års totalförsvarsbeslut.

Omslutningen uppgick till 1 158 miljoner kronor, varav

282 miljoner avser anslagsfinansierade anläggningar.

Övriga investeringar finansierades med lån i

Riksgäldskontoret.

Anskaffningarna har i huvudsak genomförts enligt

upprättade planer och enligt överenskomna kostnader

och produktionstider.

Den totala omslutningen för verksamhetsgrenen

underhåll och drift uppgick under budgetåret 1995/96

till cirka 4 200 miljoner kronor. Häri ingår

Försvarsmaktens kostnader för underhåll och drift.

Härav utgjorde 2 260 miljoner kronor kapitalkostnader,

1 762 miljoner kronor kostnader för underhåll och drift

och 197 miljoner kronor Fortifikationsverkets interna

administration.

Fortifikationsverket har genomfört det underhåll som

erfordras för att bibehålla fastigheternas funktioner och

värden.

Fortifikationsverket har prioriterat avyttrings-

verksamheten bl.a. genom att inrätta en avyttringsenhet

och genom kompetensutveckling av personalen.

Avyttringar som följer av 1992 års försvarsbeslut har i

stort sett slutförts.

Vid utgången av budgetåret 1995/96 pågick 172

avyttringsprojekt. Under budgetåret har 75 avyttringar

slutförts. Förberedelser för avyttringar som följer av

1996 års totalförsvarsbeslut har påbörjats.

Verksamheten har karaktäriserats av god

affärsmässighet. Marknadsmässiga ersättningar har

erhållits.

Resultatet av avyttringsverksamheten uppgick för

budgetåret 1995/96 till cirka 70 miljoner kronor.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

AVGIFTSBELAG

D VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

KOSTNADE

R

RESULTAT

(INTÄKT -

KOSTNAD)

KOSTNA

DS

TÄCKNI

NG

% 1

Utfall

1995/96

2 939

871

1 458

913

1480

958

202

varav 1996

1 994

130

1 042

907

951 223

191

Prognos

1997

2 876

300

1 883

030

993 270

153

Budget 1998

5 167

865

4 270

960

896 905

121

Beräknat

1999

5 000

000

Beräknat

2000

5 000

000

1 Den höga kostnadstäckningen t.o.m år 1997 beror på att

Fortifikationsverket har ett avkastningskrav från regeringen

uppgående till åtta procent av statskapitalet. Minskningen i

kostnadstäckning år 1998 beror på att Fortifikationsverkets

omslutning fördubblas med anledning av att resurser för drift och

underhåll av fastigheter har tillförts.

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Fortifikationsverkets investeringsplan

för perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

 KRONOR)

PROGNO

S 1997

BUDGET

1998

BERÄKNA

T 1999

BERÄKNA

T 2000

Investeringar,

anslagsfinansier

ade

- Fastigheter,

nybyggnation

- Fastigheter,

ombyggnation

Investeringar,

lånefinansierade

- Fastigheter,

nybyggnation

- Fastigheter,

ombyggnation

- Markanskaffni

ng

Nybyggnad,

förskottshyra

120,0

90,0

250,0

460,0

10,0

0

100,0

150,0

610,0

380,0

20,0

50,0

160,0

50,0

410,0

330,0

20,0

50,0

90,0

80,0

170,0

320,0

10,0

0

Summa

investeringar

930,0

1 310,0

1 020,0

670,0

Finansiering

- anslag

- lån

- förskottshyra

220,0

710,0

0

250,0

1

010,0

50,0

210,0

760,0

50,0

170,0

500,0

0

Summa

finansiering

930,0

1 310,0

1 020,0

670,0

Regeringens bedömning med anledning

av revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket anger i sin revisionsrapport bl.a.

följande angående resultatredovisningen.

Fortifikationsverket har till viss del uppmärksammat

och anpassat årets resultatredovisning i enlighet med

tidigare rekommendationer från Riksrevisionsverket.

Det finns dock fortfarande brister i

resultatredovisningen.

Enligt Riksrevisionsverket medför dessa brister att

det är svårt att bedöma Fortifikationsverkets

måluppfyllelse. Resultatredovisningen bör därför

utvecklas och struktureras ytterligare.

Regeringen anser att Fortifikationsverkets

resultatredovisning har blivit mera ändamålsenlig men

att brister kvarstår. Regeringen kommer därför att noga

följa utvecklingsarbetet i detta avseende inom

Fortifikationsverket. Regeringskansliet har dock utöver

resultatredovisningen bl.a. genom mål- och

resultatdialogen med Fortifikationsverket haft tillgång

till annan information om verkets resultat. Detta gör att

regeringen har kunnat bedöma verkets målupp-fyllelse.

Slutsatser

Regeringen bedömer med utgångspunkt från

Fortifikationsverkets årsredovisning och information

som har inhämtats på annat sätt att verksamheten under

budgetåret 1995/96 har genomförts med gott resultat.

7.4 Försvarets materielverk

Försvarets materielverk är en avgiftsfinansierad central

förvaltningsmyndighet med uppgift att anskaffa,

vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter

på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta

område stödja Försvarsmaktens verksamhet.

Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar.

Myndigheten biträder Försvarsmakten i fråga om

långsiktig materielförsörjningsplanering samt

materielsystemkunskap. Försvarets materielverk får

inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla tjänster

åt andra myndigheter än Försvarsmakten.

Det övergripande målet för Försvarets materielverk

är att genom en kostnadseffektiv och säker

materielanskaffning bidra till att stärka den samlade

försvarsförmågan.

Försvarets materielverk skall inom ramen för det

övergripande målet anpassa verksamheten till

förändrade förutsättningar under försvarsbeslutsperioden

fram till år 2001. Av särskild betydelse är att ytterligare

förbättra affärsmässigheten i upphandlingen samt att

bistå Försvarsmakten i dess planering för förmåga till

anpassning. Försvarets materielverk skall öka sin

medverkan i det internationella materielsamarbetet.

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att tillgodose Försvarets materielverks behov

av rörelsekapital, intill ett sammanlagt belopp om högst

34 miljarder kronor för budgetåret 1998, genom en

kredit i Riksgäldskontoret. Krediten avser såväl

finansieringen av fakturering för slutförda prestationer,

s.k. milstolpsfakturering, som finansiering av

utestående förskott och den interna verksamheten.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Försvarets materielverk redovisar i årsredovisningen för

budgetåret 1995/96 resultatet av verkets

effektiviseringsprogram, MÅL 96, som innebar att

materielverket under treårsperioden budgetåren 1993/94

till 1995/96 skulle minska sina årliga driftskostnader

med 295 miljoner kronor (motsvarande 25%).

Materielverket har uppfyllt detta besparingskrav, och

har under budgetåret utöver MÅL 96 genomfört

besparingar på 84 miljoner kronor. Detta har

åstadkommits bl.a. genom att minska antalet

helårsanställda med ca 450 personer. Dessa besparingar

har kommit Försvarsmakten till del i form av lägre

priser.

Försvarets materielverk har i årsredovisningen vidare

redovisat hur många leveranser som har skett under

budgetåret, vilket utgör en uppskattning av verkets

leveranssäkerhet. Av redovisningen framgår att 49% av

antalet leveranser, motsvarande 77% av värdet, har

skett enligt vad som planerats.

Försvarets materielverks verksamhet har under

budgetåret 1995/96 varit uppdelad på följande

verksamhetsgrenar: Materielprodukter, Stöd till

Försvars-makten, Reservmaterielförsörjning,

Drivmedelsförsörjning, Internationell verksamhet samt

Övrigt. Verksamhetsgrenen Materielprodukter står för

92 % av kostnaderna. Kostnaderna uppgick till 29 073

miljoner kronor och intäkterna var 29 552 miljoner

kronor. Resultatet var sålunda ett överskott på 479

miljoner kronor.

För budgetåret 1997 har regeringen beslutat om att

verksamheten skall indelas och redovisas i

verksamhetsgrenarna Ledning av Försvarets

materielverk, Ledningsstöd, Anskaffning och Driftstöd.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

AVGIFTSBELAGD

VERKSAMHET

(MILJONER

KRONOR)

INTÄKTER

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

29 552

29 073

479

102

varav 1996

21 243

20 462

781

104

Prognos

1997

25 196

25 151

45

100

Budget 1998

24 500

24 500

0

100

Beräknat

1999

26 500

Beräknat

2000

26 000

För åren 1998, 1999 och 2000 finns en ökad osäkerhet

till följd av övergången till s.k. milstolpsfakturering vid

slutförda prestationer istället för samlingsfakturering

som baseras på upparbetade kostnader.

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Försvarets materielverks

investeringsplan för perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

 KRONOR)

TOTAL

KOSTNA

D

PROGN

OS

1997

BUDGE

T

1998

BERÄKN

AT 1999

BERÄKN

AT 2000

Investering

ar

- Förvaltn.

-ändamål

övrigt

- Provplats

er

- Teknisk

referens-

anläggni

ng

- Uppgrad.

Teknisk

plattform

FMV

- Dokumen

t-system

- COTS,

ersättnin

g för PLS

140,5

349,3

6,4

110,5

30,0

150,0

38,0

89,0

5,5

10,5

0

0

33,3

90,3

0,3

75,0

0

25,0

34,5

85,0

0,3

25,0

20,0

50,0

34,7

85,0

0,3

0

10,0

75,0

Summa

investering

ar

786,7

143,0

223,9

214,8

205,0

Finansierin

g

- lån

786,7

143,0

223,

9

214,8

205,0

Summa

finansiering

786,7

143,0

223,9

214,8

205,0

Regeringens bedömning med anledning

av revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets bedömning är att årsredovisningen

med komplettering i allt väsentligt är rättvisande.

Riksrevisonsverket konstaterar att materielverkets

årsredovisning förbättrats vad avser de finansiella

delarna, medan resultatredovisningen däremot inte i alla

delar är tillfredsställande. Regeringen avser att noga

följa det utvecklingsarbete som pågår för att förbättra

resultatredovisningen vid Försvarets materielverk.

Övrigt

Försvarsmakten tillämpar anslagsförordningen

(1992:670) fullt ut fr.o.m. den 1 januari 1997. Eftersom

anslagsförordningen endast medger anslagsbelastning

för prestation som erhållits har Försvarets materielverk

övergått till fakturering vid slutförda prestationer, s.k.

milstolpsfakturering, i stället för den tidigare

samlingsfaktureringen, som baserades på vid respektive

tidpunkt upparbetade kostnader. Detta har medfört ett

ökat behov av rörelsekapital för materielverket.

Regeringen uppdrog i september 1996 åt

Riksrevisionsverket att utreda Försvarets materielverks

behov av rörelsekapital. Regeringen har vidare

uppdragit åt materielverket att redovisa verkets behov

av rörelsekapital såväl för budgetåret 1998 som på lång

sikt. Försvarets materielverk bedömer att verkets behov

av rörelsekapital för år 1998 kan punktvis komma att

uppgå till högst 15 miljarder kronor.

Materielverket behöver en kredit för att finansiera

uteliggande förskott till industrin. Denna kredit bör

uppgå till högst 18 miljarder kronor. Därutöver har

materielverket alltsedan övergången till

avgiftsfinansiering haft en kredit för att finansiera den

interna verksamheten. Detta behov kvarstår och uppgår

till ca 850 miljoner kronor.

Regeringen föreslår därför att riksdagen bemyndigar

regeringen att tillgodose Försvarets materielverks behov

av rörelsekapital uppgående till högst 34 miljarder

kronor för budgetåret 1998 genom en kredit i

Riksgäldskontoret. Detta innefattar såväl behovet av

kredit för milstolpsfakturering som materielverkets

kredit för utestående förskott samt verkets behov av

kredit för den interna verksamheten.

Regeringen uppmärksammade under budgetåret

1995/96 vissa frågor kring affärsmässigheten i

materielverkets upphandlingar och gav i

regleringsbrevet för år 1997 materielverket i uppdrag att

genomföra stickprovsundersökningar inom hela verket

för att undersöka upphandlingarnas överensstämmelse

med regelverket samt affärsmässigheten i övrigt.

En särskild utredare har utsetts för att utreda

möjligheterna att omlokalisera delar av materielverkets

verksamhet till Arboga. Utredaren redovisade sitt

förslag till regeringen den 18 augusti 1997. Utredaren

har redovisat möjligheter att överföra befintlig eller

planerad verksamhet som omfattar ett 150-tal tjänster

till Arboga. Förslaget rör bl.a. tjänster vid Försvarets

materielverk och Försvarsmakten. Regeringen avser att

fatta beslut i frågan under hösten 1997.

Försvarets materielverk har stora uteliggande

beställningar hos utländsk försvarsindustri med

åtföljande valutaberoende. För att finna möjliga

lösningar att minska valutarisken har regeringen gett

Riksgäldskontoret i uppdrag att i samarbete med

Försvarets materielverk föreslå en modell för hantering

av valutaflöden och valutarisker, i första hand för

materielverket. Den första etappen av uppdraget skall

redovisas i december 1997.

Slutsatser

Regeringen förutsätter att de ovan redovisade värdena

på leveranssäkerhet kan höjas när myndigheten

successivt anpassar sig till det nya styrsystemet,

avgiftsfinansieringen och ändrade

ekonomiadministrativa rutiner. Det bör bl.a. vara

möjligt att eliminera nu förekommande eftersläpning av

rapportering och fakturering efter det att leverans skett.

Regeringen anser att det är av stor vikt att Försvarets

materielverk och Försvarsmakten vidtar åtgärder för att

förbättra måluppfyllelsen i detta avseende under

budgetåret 1998 .

Prioriteringarna under budgetåret 1998 är att

förbättra affärsmässigheten i upphandlingarna och att

förbättra leveranssäkerheten.

7.5 Anslag D 1

D 1. TOTALFÖRSVARETS PLIKTVERK

1995/96

Utgift

295 466

1

Anslag

s-

sparan

de

29 943

Därav

1996

Utgift

197 892

1997

Anslag

225 484

Utgifts

-

progno

s

250 300

1998

Förslag

231 750

1999

Beräkna

t

238 139

2000

Beräkna

t

244 715

1 Beloppen anges i tusental kronor

Totalförsvarets pliktverks huvudsakliga uppgifter

regleras i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.

Det övergripande målet för Totalförsvarets pliktverk

är att ge myndigheter och andra som har

bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service i

frågor avseende bemanning med totalförsvarspliktiga

som skrivs in för värnplikt eller civilplikt. Stöd och

service skall även lämnas till de bemanningsansvariga i

fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och

redovisning av annan personal inom totalförsvaret.

Totalförsvarets pliktverk skall mönstra, skriva in och

krigsplacera totalförsvarspliktiga enligt lagen om

totalförsvarsplikt.

Totalförsvarets pliktverks verksamhet har för

innevarande budgetår indelats i följande

verksamhetsgrenar: Mönstring, Antagningsprövning

och Inskrivning, Stöd under tjänstgöring, Stöd till

krigsorganisationen samt Övrig verksamhet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Totalförsvarets pliktverk ansvarar för mönstring och

inskrivning av totalförsvarspliktiga och har 1 juni 1995 -

31 december 1996 mönstrat 73 163 män och

antagningsprövat 755 kvinnor. Totalförsvarets

pliktverks mål att mönstra och antagningspröva 79 965

totalförsvarpliktiga har ej uppfyllts dels på grund av att

personer som har kallats till mönstring har uteblivit och

inte kunnat nås genom efterspaning, dels på grund av att

mönstringstillfällen har senarelagts av sociala skäl.

Totalförsvarets pliktverk kallade 54 734

totalförsvarspliktiga till grundutbildning, varav 51 834

för värnplikt och 2 900 för civilplikt. Under budgetåret

påbörjade 52 271 sin totalförsvarsplikt och 7 049 avbröt

densamma.

Totalförsvarets pliktverks stöd till

krigsorganisationen omfattar annan utredning än

mönstring, krigsplacering och utsändning av order,

ändrad krigsplacering, ändringar till följd av

omorganisation av Försvarsmaktens krigsförband,

uppföljning av personaltillgångar och prognoser och

statistik.

Årsredovisningen visar att verksamheten bedrivits

med sådan inriktning att uppsatta mål i allt väsentligt

har uppnåtts.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

73 749

76 809

-3 059

96

varav 1996

52 505

56 810

-4 305

92

Prognos

1997

62 800

62 800

0

100

Budget 1998

61 000

64 500

-3 500

95

Beräknat

1999

61 000

Beräknat

2000

61 000

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Totalförsvarets pliktverks

investeringsplan för perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

KRONOR)

TOTAL

KOSTNA

D

PROGNO

S 1997

BUDG

ET

1998

BERÄKN

AT 1999

BERÄKN

AT 2000

Investering

ar

- utv. PLIS

- övrigt

177,5

74,4

70,0

21,6

30,0

11,0

0

11,0

0

11,0

Summa

investering

ar

251,9

91,6

41,0

11,0

11,0

Finansierin

g

- lån

251,9

91,6

41,0

11,0

11,0

Summa

finansiering

251,9

91,6

41,0

11,0

11,0

Slutsatser

Totalförsvarets pliktverk har lämnat underlag för

fördjupad prövning för budgetåren 1998-2001.

Sammantaget innebär regeringens bedömning att

inriktningen av verksamheten för Totalförsvarets

pliktverk i stora delar kan bygga på den verksamhet

som hittills bedrivits. Frågan om avgiftsfinansiering av

vissa tjänster hos Totalförsvarets pliktverk är föremål

för överväganden inom Regeringskansliet.

Regeringen beräknar medlen för Totalförsvarets

pliktverk till 231 750 000 kronor budgetåret 1998.

7.6 Anslag D 2

D 2. FÖRSVARSHÖGSKOLAN

1995/96

Utgift

24 842

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

10 970

Därav

1996

Utgift

23 249

2

1997

Anslag

18 395

Utgifts

-

progno

s

28 200

1998

Förslag

36 603

1999

Beräkna

t

37 667

2000

Beräkna

t

38 733

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Beloppet avser summan av de tidigare anslagen B 3 Militärhögskolan

och G 5 Försvarshögskolan

Försvarshögskolan bildades den 1 januari 1997 genom

en sammanslagning av tidigare Militärhögskolan och

Försvarshögskolan.

Det övergripande målet för Försvarshögskolan är att

genom utbildning och forskning stödja totalförsvarets

kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såväl

militär som civil personal.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

F.d. Militärhögskolan

Regeringen bedömer att verksamheten har bedrivits i

enlighet med angiven inriktning.

F.d. Försvarshögskolan

Regeringen bedömer att verksamheten motsvarar de

krav regeringen ställt på myndigheten. Mål och uppdrag

i regleringsbrevet har uppfyllts och återrapporterats.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

300 794

299 031

1 763

100

varav 1996

210 538

210 344

14

100

Prognos

1997

226 736

229 488

-2 752

99

Budget 1998

235 351

252 239

-16

888

93

Beräknat

1999

251 486

Beräknat

2000

253 656

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Försvarshögskolans investeringsplan för

perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

KRONOR)

PROGNO

S 1997

BUDGET

1998

BERÄKN

AT 1999

BERÖKN

AT 2000

Investeringar

- tillgångar som

används i

verksamheten

6,9

6,6

6,8

6,8

Summa

investeringar

6,9

6,6

6,8

6,8

Finansiering

- lån

6,9

6,6

6,8

6,8

Summa

finansiering

6,9

6,6

6,8

6,8

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser (Militärhögskolan)

Riksrevisionsverket har riktat invändningar mot f.d.

Militärhögskolans årsredovisning. Årets

kapitalförändring är inte rättvisande beroende på

felaktig redovisning av intäkter i den avgiftsfinansierade

verksamheten. Bokförda intäkter om cirka 29 miljoner

kronor avseende uppdrag från Försvarsmakten

motsvarar inte avtalad och genomförd verksamhet.

Dessa medel borde i stället ha bokförts som förskott

från kund (så har sedermera skett). Militärhögkolan

redovisar därmed enligt Riksrevisionsverket intäkter

som ännu inte motsvaras av upparbetade kostnader

under perioden. Redovisningen ger därför inget

rättvisande resultat.

Utöver denna huvudinvändning anför

Riksrevisionsverket bl.a. att internkontrollen under året

inte fungerat på ett tillfredsställande sätt med fel och

brister i redovisningen som följd. Verket konstaterar

också att Militärhögskolan tidigare redovisat att åtgärder

skall vidtas för att förbättra resultatredovisningen, men

att de flesta av dessa åtgärder trots detta inte

genomförts.

Regeringen ser allvarligt på Riksrevisionsverkets

kritik mot Militärhögskolan. Bristerna visar att det

behövs en förbättrad dialog mellan Försvarsmakten och

Försvarshögskolan i syfte att förtydliga rollerna. Sedan

Militärhögskolan har avvecklats har den nya

Försvarshögskolan för Försvarsdepartementet redovisat

hur verksamheten framgent kommer att

produktionsledas och ekonomistyras. Denna ordning

bedöms av regeringen innebära klara förbättringar och

att ovanstående brister kan avhjälpas.

Regeringen kommer att noga följa upp att de brister

som Riksrevisionsverket påtalat undanröjs. Särskild vikt

kommer att läggas vid utvecklandet av dialogen mellan

Försvarshögskolan och Försvars-makten samt med

övriga beställare.

Övrigt

För år 1997 har regeringen beslutat att verksamheten

vid Försvarshögskolan skall indelas i

verksamhetsgrenarna Högre chefsutbildning för

totalförsvaret, Militär chefs- och specialistutbildning,

Civil chefs- och specialistutbildning samt Forskning och

utveckling. I 1997 års regleringsbrev angav också

regeringen att det är angeläget dels att den del av

verksamheten som vänder sig till en kvalificerad

internationell deltagarkrets får en distinkt identitet, dels

att utrikespolitisk kompetens finns i verksamheten.

Försvarshögskolan har i 1997 års regleringsbrev fått

uppdraget att slutföra de delar av

organisationskommitténs för Försvarshögskolan

(dir.1996:75) uppgifter, som rör dels forskningens

styrning och finansiering, dels finansieringen av skolans

verksamhet.

Försvarshögskolan har lämnat en särskild

redovisning om informationskrigföring och därvid

begärt ett årligt belopp om 2,5 miljoner kronor för detta

ändamål.

Försvarshögskolans förslag

Forskningens inriktning och styrning

Den forskning som nu byggs upp vid Försvarshögskolan

bör koncentreras mot områden som är viktiga vid

skolan. Samarbetet med olika högskolor kommer att

öka. Varje institution bör få en professur och en

rekryteringstjänst som huvudsakligen finansieras med

medel för grundforskning.

Beslut om inriktning av forskningen skall fattas av

Försvarshögskolans institutioner. Den övergripande

ledningen av forskningen vid Försvarshögskolan

kommer under rektor att utövas av den nya Forsknings-

och utbildningsnämnden.

I dag finansieras grundforskningen vid fyra av

skolans sex institutioner genom uppdrag från

Försvarsmakten. För institutionerna för civil beredskap

resp. strategi kan finansieringen inte ske genom uppdrag

från Försvarsmakten eftersom denna verksamhet har

inriktning mot totalförsvar, militärhistoria och

säkerhetspolitik. Regeringen bör enligt

Försvarshögskolan anvisa medel via Försvarsmakten,

Överstyrelsen för civil beredskap och Regeringskansliet

(Utrikesdepartementet). En sådan styrning lägger

grunden för en tydligare koppling mellan

uppdragsgivare och uppdragstagare samt ger

långsiktighet och stabilitet i finansieringen av

grundforskningen vid Försvarshögskolan.

Med kringkostnader för administrativt stöd, resor

m.m., kan totalkostnaden för

grundforskningskompetens beräknas till 3 miljoner

kronor per institution, dvs. totalt 18 miljoner kronor för

de sex institutionerna. Övrig forskning skall även

fortsättningsvis finansieras genom uppdrag förutom den

del som regeringen liksom tidigare finansierar genom

anslag.

Finansiering av övrig verksamhet vid

Försvarshögskolan

För- och nackdelar med anslags- respektive

avgiftsfinansiering av Försvarshögskolans övriga

verksamhet har analyserats. Härvid har framkommit att

kostnadsmedvetenheten, styrning, inriktning, offerering

och fakturering av verksamheten samt behovsprövning

av densamma ökar och blir tydligare med

avgiftsfinansiering av verksamheten.

En förutsättning för avgiftsfinansiering av de i dag

anslagsfinansierade områdena är att Överstyrelsen för

civil beredskap, Försvarsmakten och Regeringskansliet

(Utrikesdepartementet) tilldelas medel för att kunna

göra beställningar inom dessa områden.

Fr.o.m. budgetåret 1999 bör, enligt

Försvarshögskolan, den nu aktuella verksamheten i sin

helhet kunna finansieras med avgifter under

förutsättning att Överstyrelsen för civil beredskap,

Försvarsmakten och Regeringskansliet

(Utrikesdepartementet) tecknar avtal om utbildning

inom respektive område med Försvarshögskolan och att

Försvarshögskolans nuvarande medel, som är i

anslagsform, fördelas till Försvarsmakten,

Överstyrelsen för civil beredskap och Regeringskansliet

(Utrikesdepartementet). Förslaget innebär därmed inte

ökade kostnader för myndigheters och andra

organisationers deltagande i utbildningen.

Enligt Försvarshögskolan bör verksamheten vid

Institutionen för Högre Totalförsvarsutbildning under

budgetåret 1998 vara anslagsfinansierad med inriktning

att bli avgiftsfinansierad. Tiden fram till nästa

budgetprocess bör användas till att ta fram styrformer,

som är anpassade för avgiftsfinansiering. Det är

avsikten att detta arbete skall utföras i nära samarbete

med de framtida uppdragsgivarna.

Regeringens bedömning

Grundforskningen bör i likhet med vad som gäller för

högskolor och universitet finansieras via anslag. Medel

har därför avsatts inom anslaget med 18 miljoner

kronor för denna uppgift. Medel har tillförts från

anslaget A 1 Försvarsmakten och anslaget B 1

funktionen Civil ledning. Härigenom styrs denna

verksamhet på likartat sätt som inom högskolesektorn

samtidigt som långsiktighet och stabilitet uppnås.

Regeringen bedömer att den föreslagna inriktningen av

forskningen vid Försvarshögskolan i princip kan godtas.

Vad gäller styrning och finansiering av övrig

verksamhet inklusive övrig forskning kan det visserligen

rent principiellt finnas vissa fördelar med

Försvarshögskolans förslag. Men det finns även

svårigheter och problem med förslaget. Regeringen

lämnar därför inte nu några förslag till riksdagen om

ytterligare förändringar. Frågan om hur den framtida

styrningen och finansieringen skall utformas kommer att

bli föremål för fortsatt beredning inom

Regeringskansliet. Regeringen avser, i enlighet med

totalförsvarsbeslutet år 1996, att se till att utbildning i

säkerhetspolitik och totalförsvar av personal i ledande

befattningar inom totalförsvaret kan genomföras på en

hög ambitionsnivå.

Regeringen anser att informationskrigföring är ett

ämnesområde som väl passar in i Försvarshögskolans

verksamhet som totalförsvarsmyndighet. Regeringen

har därför beräknat att 2,5 miljoner kronor förs från

anslaget A 1 Försvarsmakten till Försvarshögskolan för

detta ändamål.

Slutsatser

Regeringen bedömer att sammanslagningen av f.d.

Försvarshögskolan och f.d. Militärhögskolan redan har

gett avsedda synergieffekter. Försvarshögskolan bedöms

kunna ge myndigheter och personal inom totalförsvaret

en god och erforderlig kompetensutveckling.

Regeringen beräknar medel för Försvarshögskolan

med 36 603 000 kronor för år 1998.

7.7 Anslag D 3

D 3. FÖRSVARETS RADIOANSTALT

1995/96

Utgift

607

995

1

Anslags

-

kredit

3 775

Därav

1996

Utgift

422

771

1997

Anslag

423

569

Utgifts-

prognos

424 000

1998

Förslag

428

667

1999

Beräkna

t

437

624

2000

Beräkna

t

446

071

1 Beloppen anges i tusental kronor

Försvarets radioanstalt är en central förvaltnings-

myndighet med uppgift att bedriva signalspaning.

Verksamheten bedrivs enligt den inriktning som

regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare

anger. Försvarets radioanstalt skall också utveckla

teknisk materiel och metoder som behövs för att bedriva

denna verksamhet.

Försvarsutskottet kommer att informeras om

verksamheten i särskild ordning.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

En särskild resultatundersökning har gjorts genom

informationsvärdering hos kunderna. Regeringen

bedömer att verksamhetsmålen för budgetåret 1995/96

har uppnåtts.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten kan fortsätta i

enlighet med inlämnat budgetförslag för år 1998.

Försvarets underrättelsenämnd har tillstyrkt

radioanstaltens budgetunderlag. Regeringen beräknar

medlen för Försvarets radioanstalt till

428 667 000 kronor budgetåret 1998.

7.8 Anslag D 4

D 4. FÖRSVARETS FORSKNINGSANSTALT

1995/96

Utgift

172 178

1

Anslag

s-

sparan

de

3 953

Därav

1996

Utgift

122 174

1997

Anslag

121 280

Utgifts

-

progno

s

125 233

1998

Förslag

137 343

1999

Beräkna

t

130 934

2000

Beräkna

t

134 631

1 Beloppen anges i tusental kronor

Försvarets forskningsanstalt är en i huvudsak

avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att bedriva

forskning och utredningsarbete för totalförsvaret samt

till stöd för nedrustning och internationell säkerhet.

Anslagsmedel används för områdena NBC-forskning

och Försvars- och säkerhetspolitik samt föreslås

engångsvis användas under budgetåret 1998 för sanering

efter forskning kring explosivämnen.

Myndigheten skall också verka för att synergieffekter

mellan civil och militär forskning samt nationell och

internationell forskning tillvaratas. Försvarets

forskningsanstalt skall i samverkan med

uppdragsgivarna inom totalförsvaret verka för att denna

resurs nyttiggörs även för samhällsektorer utanför

totalförsvaret.

Det övergripande målet för Försvarets

forskningsanstalt är att med beaktande av krav på

relevans och vetenskaplig kvalitet bedriva forskning och

utredningsarbete för totalförsvaret samt till stöd för

nedrustning och internationell säkerhet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Försvarets forskningsanstalt anger i sin årsredovisning

att ett betydande antal för totalförsvaret viktiga

forskningsresultat har nåtts samtidigt som en bred

kompetensutveckling skett, vilket skapar grund för

framtida handlingsfrihet av vikt inte minst för

totalförsvarets anpassning. De uppdrag som erhållits

från kunderna har med några få undantag genomförts.

Forskningsanstalten framhåller att den

effektiviseringsprocess som startade under budgetåret

1994/95 och som har slutförts under budgetåret 1995/96

har fått genomslag på de priser som debiterats mot

kunderna.

Forskningsanstalten pekar på att det ekonomiska

resultatet för budgetåret 1995/96 är gott, särskilt som

det belastats med engångskostnader för avveckling av

personal och lokaler.

Försvarets forskningsanstalts verksamhet är uppdelad

på följande verksamhetsgrenar: Försvars- och

säkerhetspolitik, Utformning av militärt försvar och

civil beredskap, Vapen och skydd, Sensorer,

Ledningssystem, Telekrig, Människan i totalförsvaret,

Skydd mot N-, B- och C-stridsmedel samt forskning för

övriga samhällssektorer. De totala intäkterna uppgick

till ca 943 miljoner kronor och de totala kostnaderna till

ca 939 miljoner kronor, vilket ger ett resultat på ca 4

miljoner kronor.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

753

000

749 000

4 000

101

varav 1996

528

000

527 000

1 000

100

Prognos

1997

545

000

543 000

2 000

100

Budget 1998

545

000

543 000

2 000

100

Beräknat

1999

545

000

Beräknat

2000

545

000

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Försvarets forskningsanstalts

investeringsplan för perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

KRONOR)

PROGNOS

1997

BUDGET

1998

BERÄKNA

T 1999

BERÄKNA

T 2000

Investeringar i

tillgångar som

används i

verksamheten

61,0

71,0

69,0

73,0

Summa

investeringar

61,0

71,0

69,0

73,0

Finansiering

- lån

61,0

71,0

69,0

73,0

Summa

finansiering

61,0

71,0

69,0

73,0

Övriga överväganden

Försvarets forskningsanstalt bedriver på

Försvarsdepartementets uppdrag ett 30-tal

forskningsprojekt inom verksamhetsgrenen Försvars-

och säkerhetspolitik. Studier genomförs avseende

försvarets möjligheter till anpassning, den breddade

hotbilden, öststatsstudier, Europeiska

säkerhetsstrukturer och internationella insatser.

Studierna inom dessa områden fortsätter och kommer

bl.a. att utgöra underlag inför den säkerhetspolitiska

kontrollstationen år 1998.

Sverige har sedan flera decennier hållit en hög profil

i internationellt nedrustningsarbete. Detta gäller inte

minst kärnvapenområdet. Den för en liten stat unika

kunskap som Sverige besitter har varit en förutsättning

för den respekt som landet åtnjutit i detta sammanhang.

Regeringen avser även fortsättningsvis ta initiativ inom

nedrustningsområdet. Försvarets forskningsanstalt

kommer som ett led i det svenska nedrustningsarbetet

att genomföra ett seminarium i syfte att studera

förutsättningarna för ett eventuellt verifikationssystem

för ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart

material.

Regeringen har jämfört med den bedömning av

verksamheten som gjordes i anslutning till

myndighetens fördjupade anslagsframställning som

lämnades år 1996 också beräknat ett engångsbelopp, för

sanering efter forskning kring explosivämnen i Ursvik,

som överförts från medel som tidigare inplanerats för

Försvarsmakten. Det är avsikten att eventuella medel

för sanering som inte förbrukas skall återföras till

Försvarsmakten.

Slutsatser

Resultatet av verksamheten under budgetåret 1995/96

har varit gott såväl verksamhetsmässigt som

ekonomiskt.

De mål som regeringen har satt upp för

verksamheten under budgetåret 1995/96 har uppnåtts.

Regeringen beräknar medlen för Försvarets

forskningsanstalt till 137 343 000 kronor budgetåret

1998.

7.9 Anslag D 5

D 5. FLYGTEKNISKA FÖRSÖKSANSTALTEN

1995/96

Utgift

32 323

1

Anslag

s-

sparan

de

2 921

Därav

1996

Utgift

27 540

1997

Anslag

30 710

Utgifts

-

progno

s

30 000

1998

Förslag

31 773

1999

Beräkna

t

32 755

2000

Beräkna

t

33 770

1 Beloppen anges i tusental kronor

Flygtekniska försöksanstalten är en i huvudsak

avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att främja

utvecklingen av flygtekniken inom landet. Flygtekniska

försöksanstalten är riksmätplats för tryck enligt

förordningen (1989:527) om riksprovplatser och

riksmätplatser.

Flygtekniska försöksanstalten finansieras med

avgiftsinkomster och anslag. Verksamheten leds av en

styrelse med fullt ansvar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Flygtekniska försöksanstaltens omsättning uppgick för

budgetåret 1995/96 till 169,6 miljoner kronor, en

ökning på 12-månadersbasis från föregående budgetår

med cirka 8,5 miljoner kronor. Resultatet ökade från en

nollnivå till drygt en miljon kronor. Verksamheten var

under budgetåret uppdelad på följande

verksamhetsgrenar: Gemensamt, Aerodynamik,

Struktur- och materialteknik, Flygsystemteknik,

Akustik, Vindenergiverksamhet.

Flygtekniska försöksanstalten har under budgetåret

1995/96 följt upp och ytterligare reducerat

verksamhetens omkostnader. Sammantaget bedömer

Flygtekniska försöksanstalten att en årlig

nettokostnadsbesparing på 4-5 procent uppnåtts.

Den försvarsanknutna verksamheten på

aerodynamiksidan dominerades under budgetåret

1995/96 av arbeten med anknytning till flygplan JAS 39

Gripen.

Verksamheten inom teknikområdet struktur- och

materialteknik har bl.a. omfattat fortsatta arbeten med

utveckling av ny krigsreparationsteknik för JAS 39

Gripen.

Verksamheten inom teknikområdet flygsystem har

omfattat luftstridssimulering, flygdynamik och

människa/maskinsamverkan samt flygets

miljöpåverkan.

Flygtekniska försöksanstaltens analysverktyg för

ljud- och vibrationsutbredning har under året tillämpats i

uppdrag för bl.a. Saab 2000 och Ariane 5. Inom ramen

för ett program av Närings- och teknikutvecklingsverket

har Flygtekniska försöksanstalten varit projektledare för

ett samarbetsprojekt avseende aktiv bullerkontroll för

lätta tågvagnar.

Den statliga vindenergiforskningen bedrivs sedan

några år tillbaka i konsortieform under ledning av

Flygtekniska försöksanstalten. Arbetet med att utvidga

vindkraftsforskningen mot övriga Europa har under

budgetåret 1995/96 enligt försöksanstalten varit

framgångsrikt.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

137 363

136 310

1 053

101

varav 1996

96 866

92 874

3 992

104

Prognos

1997

115 500

114 400

1 100

101

Budget 1998

120 000

119 000

1 000

101

Beräknat

1999

125 000

Beräknat

2000

130 000

Investeringsplan

Regeringens förslag

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner

inriktningen av Flygtekniska försöksanstaltens

investeringsplan för perioden 1998-2000 enligt följande.

INVESTERINGSPLAN

(MILJONER

KRONOR)

TOTAL

KOSTNA

D

PROGNO

S 1997

BUDG

ET

1998

BERÄKN

AT

1999

BERÄKN

AT

2000

Investering

ar

- Ställbar

dysa till T

1500

- Kompress

or-

anläggnin

g

- Simulerin

gs-center

- Övriga

objekt

19,7

65,0

26,0

60,7

8,0

10,0

11,0

16,9

2,0

55,0

5,0

13,8

0

0

5,0

15,0

0

0

5,0

15,0

Summa

invester-

ingar

171,4

45,9

75,8

20,0

20,0

Finansierin

g

- lån

171,4

45,9

75,8

20,0

20,0

Summa

finansiering

171,4

45,9

75,8

20,0

20,0

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten under budgetåret

1995/96 har genomförts med gott resultat.

Regeringen beräknar medlen för Flygtekniska

försöksanstalten till 31 773 000 kronor budgetåret 1998.

7.10 Anslag D 6

D 6. STÖD TILL FRIVILLIGA FÖRSVARS-

ORGANISATIONER INOM TOTALFÖRSVARET

1995/96

Utgift

147 979

1,

2

Därav

1996

Utgift

83 336

1997

Anslag

98 771

Utgifts

-

progno

s

98 770

1998

Förslag

101 971

1999

Beräkna

t

101 971

2000

Beräkna

t

101 971

1 Beloppen anges i tusental kronor

2 Tidigare anslaget G 15 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom

totalförsvaret

Anslaget omfattar kostnader för stöd till den verksamhet

som anges i förordningen (1994:524) om frivillig

försvarsverksamhet.

Härutöver tilldelas de frivilliga

försvarsorganisationerna för sin utbildningsverksamhet

medel från anslagen A 1 Försvarsmakten, B 3

Befolkningsskydd och räddningstjänst samt B 6 Hälso-

och sjukvård m.m. Arbetsmarknadsstyrelsen tilldelas

medel genom en anslagspost under anslaget B 3

Befolkningsskydd och räddningstjänst.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De frivilliga försvarsorganisationer som anges i bilaga

till förordningen om frivillig försvarsverksamhet får

bidrag för den del av deras verksamhet som främjar

totalförsvaret och som omfattar ledning och

administration, försvarsupplysning och rekrytering.

Verksamhet som finansieras med statsbidrag

omfattas inte av bestämmelserna i förordningen

(1996:882) om myndigheters årsredovisning. Härav

följer att årsredovisningar och anslagsframställningar

inte lämnats i enlighet med föreskrifterna i nämnda

förordning.

I enlighet med vad regeringen redovisar i 1997 års

skrivelse disponerar och fördelar myndigheterna

Försvarsmakten och Överstyrelsen för civil beredskap

medlen för stöd till de frivilliga försvars-

organisationerna. Från och med budgetåret 1998 ingår

även medel för stöd till frivilliga försvarsorganisationer

inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Medlen ges

i form av statsbidrag.

Slutsatser

För år 1998 tilldelas de frivilliga

försvarsorganisationerna 101 971 000 kronor för stöd

till verksamheten. För utbildningsverksamheten bedöms

162 700 000 kronor avdelas, varav 56 700 000 kronor

från anslag inom det civila försvaret och

106 000 000 kronor från anslag inom det militära

försvaret.

Regeringen har även i 1997 års skrivelse behandlat

de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i

avsnitt 8.

8 Ändringar i lagen om statligt personskadeskyd

Regeringens förslag

Minimibeloppen i lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd för beräkning av sjukpenningunderlag

och livränteunderlag, liksom för beräkning av underlag

för den särskilda sjukpenningen, höjs för dem som

omfattas av bestämmelserna om längre grundutbildning

än 60 dagar enligt lagen (1994:1809) om

totalförsvarsplikt. För dem återinförs också rätten till

ersättning för nödvändiga kostnader för läkarvård,

sjukvårdande behandling, sjukhusvård samt läkemedel.

Skälen för regeringens förslag

Bakgrund

Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd gäller

ersättning av staten vid personskada till bl.a. den som

tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt

eller inställer sig till mönstring, eller annan uttagning

enligt den lagen eller till antagningsprövning enligt

lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt

eller civilplikt med längre grundutbildning. När

begreppet totalförsvarspliktiga används i det följande

avses även kvinnor som fullgör utbildning med stöd av

lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt

eller civilplikt med längre grundutbildning.

Personskadeskyddet är avsett att ge de

totalförsvarspliktiga ett motsvarande skydd som

förvärvsarbetande har. Skyddet gäller under hela

tjänstgöringstiden inklusive fritid och övningsuppehåll.

En totalförsvarspliktig har under sin tjänstgöringstid

rätt att behålla sina förmåner enligt förordningen

(1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga även

när han eller hon är sjuk. Bland förmånerna ingår fri

hälso- och sjukvård. Även efter utryckningsdagen har

en totalförsvarspliktig som vid tiden för utryckning får

sluten vård vid vårdinrättning alltjämt rätt till sådan fri

sjukvård under högst 90 dagar därefter. Däremot har en

totalförsvarspliktig under den tid han eller hon är

inkallad, den s.k. skyddstiden, inte någon rätt till

sjukpenning enligt lagen om statligt personskadeskydd.

En totalförsvarspliktig har vanligtvis inte heller någon

rätt till sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

Sjukpenning enligt lagen om statligt

personskadeskydd utges först efter skyddstidens utgång.

Hel sjukpenning utges, efter avdrag med en karensdag,

med 75 % av sjukpenningrundande inkomst. Från och

med den 1 januari 1998 utges sjukpenningen med 80 %

av sjukpenninggrundande inkomst efter avdrag med en

karensdag (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12,

rskr. 1996/97:273). Sjukpenninggrundande inkomst är

den inkomst som den sjuke kan antas få. Många

totalförsvarspliktiga rycker dock in till grundutbildning

innan de hunnit få arbete och inkomster. Den

sjukpenninggrundande inkomsten kommer därför i

stället att bestämmas med hjälp av vissa minimibelopp

kopplade till den skadades ålder, vilket innebär att

endast en låg ersättning utges.

Utredningen om totalförsvarspliktigas sociala och

ekonomiska situation lämnade i ett betänkande (SOU

1996:18) bl.a. vissa förslag till förbättringar i

personskadeskyddet för totalförsvarspliktiga. Frågan om

förändringar av personskadeskyddet har också drivits av

värnpliktsrörelsen och behandlades i det sammanhanget

bl.a. på Värnpliktskongressen i Enköping i mars 1997.

Även Civilpliktsrådet har uttryckt att förbättringar bör

göras av ersättningen som utges vid skador. Regeringen

uppdrog den 15 maj 1997 åt Försvarsmakten och

Överstyrelsen för civil beredskap att dels göra en

kartläggning av de totalförsvarspliktigas personskador

som inträffat efter den 1 juli 1995, dels redovisa förslag

på förbättringar i ersättningssystemet samt kostnaderna

för förändringarna. Försvarsmakten inkom med en

skrivelse till regeringen den 16 juni 1997 och

Överstyrelsen för civil beredskap inkom med en

skrivelse den 13 juni 1997. Båda myndigheterna har

föreslagit att en fördjupad analys görs av behovet av

förändringar inom ersättningssystemet. Myndigheterna

har även lämnat förslag till förändringar av

ersättningssystemet. Såväl Värnpliktsrådet som

Civilpliktsrådet har medverkat i arbetet med

skrivelserna.

Regeringen beslutade den 26 juni 1997 att tillkalla en

särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av

arbetsskadeförsäkringen. Enligt direktiven (1997:91)

skall utredaren i det sammanhanget även se över

personskadeskyddet för de totalförsvarspliktiga.

Uppdraget skall vara avslutat senast den 30 januari

1998.

Regeringen anförde i totalförsvarspropositionen år

1996, att den avsåg att återkomma med förslag om

förbättringar i de totalförsvarspliktigas

personskadeskydd. Vikten av att arbetet med

förändringar av personskadeskyddet skyndsamt fullföljs

betonades i riksdagsbehandlingen (bet. 1996/97:FöU1).

Försvars-makten och Överstyrelsen för civil beredskap

har lämnat förslag till förändringar. Mot denna

bakgrund anser regeringen att det finns anledning att

redan nu föreslå vissa förändringar av reglerna om

ersättningsunderlaget för sjukpenning och livränta samt

ersättning för vissa nödvändiga kostnader för läkarvård

m.m. för de totalförsvarspliktiga. I beredningen av det

förslag som regeringen nu förelägger riksdagen har

Försvarsmakten och Överstyrelsen för civil beredskap

lämnat synpunkter under hand.

Nuvarande ordning

Lagen om statligt personskadeskydd tillämpas, såsom

nämnts, bl.a. på den som tjänstgör enligt lagen om

totalförsvarsplikt eller inställer sig till mönstring, eller

annan uttagning enligt den lagen eller till

antagningsprövning enligt lagen om möjlighet för

kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre

grundutbildning. Begreppet skada innefattar enligt

lagen om statligt personskadeskydd både

olycksfallsskada och sjukdom (prop. 1976/77:64, s.

127).

Enligt 10 § lagen om statligt personskadeskydd

lämnas ersättning för sjukdom, bestående nedsättning av

arbetsförmågan och dödsfall. Personskadeskyddet

omfattar enligt 6 § skada som har ådragits under

skyddstiden. Med skyddstid avses enligt 4 § den tid som

löper mellan det att den första färden påbörjats till

inställelsen till dess att den sista färden från

verksamheten avslutats. I 7 och 8 §§ har vissa

presumtionsregler intagits för när en skada skall anses

ha uppkommit. Reglerna innebär att om någon har varit

utsatt för ett olycksfall under skyddstiden, skall skada

som han eller hon då ådragit sig anses vara orsakad av

olycksfallet, om övervägande skäl talar för det. Om

skada till följd av annat än olycksfall visar sig efter

skyddstiden skall den anses vara ådragen under

skyddstiden om verksamheten skäligen kan antas ha

väsentligt bidragit till skadan.

Vid bestämmandet av sjukpenning tillämpas vissa i

10 § lagen om statligt personskadeskydd angivna

bestämmelser i lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring. Enligt 3 kap. 1 § lagen om

arbetsskadeförsäkring har den som är sjukförsäkrad

enligt lagen om allmän försäkring vid arbetsskada rätt

till samma förmåner från sjukförsäkringen som vid

annan sjukdom. Hel sjukpenning utges enligt 3 kap. 4 §

lagen om allmän försäkring, efter en karensdag, med 75

procent av den sjukpenninggrundande inkomsten

dividerat med 365. Såsom tidigare nämnts utges hel

sjukpenning från och med den 1 januari 1998 med 80

procent av sjukpenninggrundande inkomst.

Sjukpenninggrundande inkomst är enligt 3 kap. 2 §

lagen om allmän försäkring den årsinkomst som den

försäkrade tills vidare kan antas få. Det är dock vanligt

förekommande att totalförsvarspliktiga inte har haft

något arbete varför det inte går att fastställa någon

sjukpenninggrundande inkomst. I stället får ett

sjukpenningunderlag enligt 12 § lagen om statligt

personskadeskydd bestämmas med hjälp av de regler

om vissa minimibelopp kopplade till den skadades ålder

som återfinns i 4 kap.10 § andra stycket lagen om

arbetsskadeförsäkring. Sjukpenningunderlaget får inte

beräknas till lägre belopp än vad som motsvarar två

gånger basbeloppet för tid före 21 års ålder, två och en

halv gånger basbeloppet för tid mellan 21 och 25 års

ålder och tre gånger basbeloppet för tid från och med 25

års ålder. Bestämmelserna i 12 § omfattar den som har

skadats under grundutbildning som är längre än 60

dagar. Sjukpenning och livränta utges enligt 11 § andra

stycket lagen om statligt personskadeskydd inte under

skyddstiden.

Även såvitt gäller bestämmandet av livränta tillämpas

vissa i 10 § lagen om statligt personskadeskydd angivna

bestämmelser i lagen om arbetsskadeförsäkring. Den

som genom arbetsskada fått sin förmåga att skaffa

inkomst genom arbete nedsatt med minst en femtondel

har enligt 4 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring

rätt till ersättning i form av livränta, såvida den årliga

förlusten inte understiger en fjärdedels basbelopp.

Livränteunderlaget bestäms enligt 4 kap. 5 § lagen om

arbetsskadeförsäkring på samma sätt som den

sjukpenninggrundande inkomsten enligt 3 kap. 2 § lagen

om allmän försäkring. Om det inte går att fastställa

någon sjukpenninggrundande inkomst får även för

livräntan reglerna i 4 kap. 10 § andra stycket lagen om

arbetsskadeförsäkring om vissa minimibelopp kopplade

till den skadades ålder tillämpas.

Enligt 13 § lagen om statligt personskadeskydd kan

en särskild sjukpenning utges om en totalförsvarspliktig

under grundutbildning som är längre än 60 dagar har

ådragit sig sjukdom under skyddstiden,

utryckningsmånaden eller den efterföljande månaden

och denna sjukdom nedsätter den sjukes förmåga att

skaffa sig inkomst genom arbete med minst en

fjärdedel. Denna form av sjukpenning utges vid

sjukdom som på grund av bestämmelserna i 6-8 §§ inte

täcks av lagens övriga ersättningsbestämmelser. Om

den sjuke samtidigt har rätt till annan ersättning enligt

lagen om statligt personskadeskydd, sjukpenning enligt

lagen om arbetsskadeförsäkring eller sjukpenning enligt

3 kap. lagen om allmän försäkring, utges den särskilda

sjukpenningen endast om den är högre. Hel särskild

sjukpenning utges som annan sjukpenning till 75 procent

av den sjukpenninggrundande inkomsten dividerat med

365. Den särskilda sjukpenningen kommer i likhet med

sjukpenningen enligt lagen om allmän försäkring att

från och med den 1 januari 1998 utges med 80 procent

av den sjukpenninggrundande inkomsten.

Ersättningsunderlaget för särskild sjukpenning bestäms

alltid enligt reglerna i 4 kap. 10 § lagen om

arbetsskadeförsäkring.

Överväganden

Det är av stor betydelse att medborgarna känner ansvar

för och efter förmåga medverkar till Sveriges försvar.

Detta tillgodoses bäst genom ett system med

plikttjänstgöring. Under tjänstgöringen utsätts dock de

totalförsvarspliktiga för vissa risker som de i annat fall

inte skulle utsättas för. Det är därför viktigt att

utbildningen genomförs på ett sådant sätt att riskerna så

långt det är möjligt minimeras. När en olycka trots

vidtagna åtgärder ändå inträffar är det angeläget att

reglerna om personskadeskydd kan ge ett gott skydd för

den som drabbas av en skada.

En viktig del av personskadeskyddet är rätten till

sjukpenning. Vissa förändringar som gjordes bl.a. den 1

januari 1993 i lagen om arbetsskadeförsäkring och den

1 januari 1996 i lagen om allmän försäkring, har

medfört sänkt ersättningsnivå för sjukpenning som utges

i samband med skador. De förändringar som gjorts har

gällt de totalförsvarspliktiga på samma sätt som

arbetstagare m.fl. År 1993 togs även vissa ersättningar

för sjukvårdskostnader bort.

Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att

personskadeskyddet förbättras för de

totalförsvarspliktiga. Utredningen om

totalförsvarpliktigas sociala och ekonomiska situation

föreslog att de totalförsvarspliktiga som drabbas av

skador får en bättre sjukpenning och att de ändringar

som gjordes år 1993 tas bort såvitt gäller de

totalförsvarspliktiga. Den särskilde utredare som nu fått

i uppdrag att se över arbetsskadeförsäkringen skall, som

tidigare nämnts, även se över personskadeskyddet för

de totalförsvarspliktiga. Uppdraget skall vara avslutat

senast den 30 januari 1998. Försvarsmakten och

Överstyrelsen för civil beredskap har föreslagit en rad

olika förändringar, varav bl.a. den att beloppet för

sjukpenningunderlaget höjs.

Regeringen anser att det är nödvändigt att vissa

förbättringar av de totalförsvarspliktigas

ersättningsskydd genomförs redan nu.

Enligt det förslag som lämnats av Försvarsmakten

och Överstyrelsen för civil beredskap bör

sjukpenningunderlaget grunda sig på fyra basbelopp för

den som är yngre än 21 år, fyra och ett halvt basbelopp

för den som är mellan 21 och 25 år och fem basbelopp

för den som fyllt 25 år.

Regeringen anser att den föreslagna höjningen av

antalet basbelopp ger en god förbättring av

sjukpenningen för den som före fullgörandet av

grundutbildningen inte har haft möjlighet att komma in

på arbetsmarknaden. I 12 § lagen om statligt

personskadeskydd bör därför göras en ändring av

innebörd att för den som omfattas av bestämmelserna

om längre grundutbildning än 60 dagar enligt lagen om

totalförsvarsplikt och som har skadats under sådan

utbildning, får sjukpenningunderlaget inte beräknas till

lägre belopp än vad som motsvarar fyra gånger

basbeloppet för tid före 21 års ålder, fyra och en halv

gånger basbeloppet för tid mellan 21 och 25 års ålder

och fem gånger basbeloppet för tid från och med 25 års

ålder. Såsom tidigare har nämnts finns enligt 13 § lagen

om statligt personskadeskydd även en rätt till särskild

sjukpenning för den som under grundutbildning som är

längre än 60 dagar har ådragit sig sjukdom som efter

skyddstidens slut sätter ned hans förmåga att skaffa sig

inkomst genom arbete med minst en fjärdedel.

Detsamma gäller vid sjukdom som har ådragits under

utryckningsmånaden eller månaden efter denna. Även i

denna bestämmelse bör göras en ändring som innebär

att den särskilda sjukpenningen skall beräknas på ett

underlag som uppgår till de belopp som motsvarar fyra

gånger basbeloppet, fyra och en halv gånger

basbeloppet samt fem gånger basbeloppet för de olika

ålderskategorierna.

Såsom tidigare redovisats skall även för livränta

reglerna om vissa minimibelopp i 4 kap. 10 § andra

stycket lagen om arbetsskadeförsäkring tillämpas, om

det inte går att fastställa någon sjukpenninggrundande

inkomst för den skadade. Det är inte lämpligt att

underlaget för livränta beräknas till ett lägre belopp än

underlaget för sjukpenning. Därför bör i 12 § lagen om

statligt personskadeskydd göras en sådan ändring att

även livränteunderlaget bestäms till de antal basbelopp

för de olika ålderskategorierna som föreslagits gälla vid

bestämandet av sjukpenningunderlaget.

Rätten till ersättning för vissa sjukvårdskostnader

enligt lagen om arbetsskadeförsäkring och därigenom

motsvarande ersättning enligt lagen om statligt

personskadeskydd för sådana kostnader som

uppkommer efter skyddstiden upphörde den 1 juli 1993.

Regeringen anser att totalförsvarspliktiga som genomgår

den längre grundutbildningen bör få samma ersättning

som utgavs före den 1 juli 1993. I lagen om statligt

personskadeskydd bör därför införas en ny bestämmelse

av innebörd att den som omfattas av bestämmelserna

om längre grundutbildning än 60 dagar enligt lagen om

totalförsvarsplikt och som har skadats under sådan

utbildning äger efter skyddstidens utgång, rätt även till

ersättning för nödvändiga kostnader för läkarvård,

sjukvårdande behandling, sjukhusvård samt läkemedel

under en tid av högst tre år. I kostnader för vård skall

inräknas nödvändiga kostnader för resor.

Regeringen beräknar att kostnaderna för

förbättringarna uppgår till 1,7 miljoner kronor (se

vidare avsnitt 4.14).

De nya reglerna bör träda i kraft den 1 januari 1998.

9 Ändring i lagen om

tullfrihet m.m

Regeringens förslag

I tullfrihetslagen föreslås en ändring av innebörd att

regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet även

för varor från ett land utanför EU som förtullas för

Försvarets radioanstalt och som skall användas för

militärt ändamål.

Skälen för regeringens förslag

Regeringen får enligt 7 § första stycket 3 lagen

(1994:1547) om tullfrihet m.m. meddela föreskrifter

om tullfrihet för varor som förtullas för Försvars-

makten eller för Försvarets materielverk och som skall

användas för militärt ändamål eller varor som skall

användas i landet för tillverkning eller underhåll av

produkter för sådant ändamål. Bestämmelsen trädde i

kraft den 1 januari 1996.

Enligt 8 a § förordningen (1994:1605) om tullfrihet

m.m. gäller tullfrihet för varor som förtullas för

Försvarsmakten eller för Försvarets materielverk och

som skall användas i det militära försvaret och utgör

krigsmateriel enligt förordningen (1992:1303) om

krigsmateriel eller avses i 1 § förordningen (1994:2060)

om strategiska produkter. Tullfrihet gäller också för

varor som skall användas i landet för tillverkning eller

underhåll av produkter för svenskt militärt ändamål.

Denna bestämmelse trädde i kraft den 1 februari 1996.

Bakgrunden till bestämmelserna var att Sverige i och

med medlemskapet i EU inte längre kunde tillämpa den

ordning för tullfrihet i fråga om import av

försvarsmateriel som tidigare hade gällt i Sverige (prop.

1995/96:12 och 57, bet. 1995/96:SkU17, rskr.

1995/96:120). All handel mellan medlemsstaterna inom

EU är i princip fri och man har gemensamma tullar mot

tredje land. Romfördragets artikel 223. 1b öppnar dock

en möjlighet för medlemsländerna att bl.a. hålla den

egna importen av försvarsmateriel från tredje land fri

från tull. Enligt artikeln får således varje medlemsstat

vidta de åtgärder som den anser nödvändiga för att

skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om

tillverkning av eller handel med vapen, ammunition och

krigsmateriel. Sådana åtgärder får dock, enligt vad som

sägs i artikeln, inte försämra konkurrensvillkoren på

den gemensamma marknaden vad gäller varor som inte

är avsedda speciellt för militära ändamål.

Frågan om tullfrihet var föranledd av en anmälan av

Försvarets materielverk till Regeringskansliet och hade

beretts av en arbetesgrupp inom Regeringskansliet. Mot

bakgrund av att även Försvarets radioanstalt är en sådan

myndighet som hanterar försvarsmateriel som skall

användas för militärt ändamål, har inom

Regeringskansliet (Försvars-departementet) utarbetats

en promemoria med förslag att föreskrifter om tullfrihet

får meddelas även för varor som förtullas för Försvarets

radioanstalt och som skall användas för militärt

ändamål. Försvarets radioanstalt, Generaltullstyrelsen,

Försvarsmakten och Rikspolisstyrelsen har getts tillfälle

att yttra sig över promemorians lagförslag. De har inte

haft något att erinra mot promemorieförslaget.

Såvitt avser bestämmelsen i 7 § tullfrihetslagen får

som nämnts föreskrifter om tullfrihet bl.a. meddelas för

varor som förtullas för Försvarsmakten eller för

Försvarets materielverk och som skall användas för

militärt ändamål. Även Försvarets radioanstalt är en

sådan myndighet som hanterar försvarsmateriel som

skall användas för militärt ändamål. I 7 § första stycket

3 bör därför en ändring göras av innebörd att

regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet även

för varor som förtullas för Försvarets radioanstalt och

som skall användas för militärt ändamål.

Ändringen bör träda i kraft den 1 januari 1998.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1547) om

tullfrihet m.m. kan formellt sett anses höra till

Lagrådets granskningsområde. Den föreslagna

ändringen, att låta ytterligare en myndighet omfattas av

bestämmelserna om tullfrihet, är dock av sådan

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

 8

 7

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

 82

 81