Regeringens proposition

1991/92:36

om avveckling av löntagarfonderna

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som tagits upp

i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 24 oktober 1991.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att löntagarfonderna avskaffas.

 Första-femte löntagarfondstyrelserna avvecklas vid årsskiftet

1991/92. Uppdrag som ledamot och suppleant i de fem löntagar-

fondstyrelserna föreslås upphöra vid samma tidpunkt.

 Enligt förslaget skall de tillgångar som förvaltas av första-

femte löntagarfondstyrelserna vid utgången av år 1991 överföras

till förvaltning av en avvecklingsstyrelse, som under tiden fram

till dess att tillgångarna helt utskiftats skall förvalta till-

gångarna. Avvecklingsstyrelsen skall enligt förslaget bestå av

fem ledamöter, vilka tillsätts av regeringen.

Avvecklingsstyrelsen, som formellt skall inta samma ställning

som första-femte fondstyrelserna, kan uppdra åt en eller flera

externa kapitalförvaltare att förvalta medlen.

 Ett förslag i frågan om hur de tillgångar som har förvaltats av

löntagarfondstyrelserna skall utskiftas bör efter fortsatt

beredning snarast läggas fram. Målet bör vara att den slutliga

utskiftningen skall vara genomförd senast till halvårsskiftet

1994.

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna

pensionsfonden

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) med

reglemente för allmänna pensionsfonden1

 dels att 27, 31, 36, 38 och 41 §§ samt punkterna 3 och 7 i

övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1092) med reglemente

för allmänna pensionsfonden skall upphöra att gälla,

 dels att i 12 och 21 §§ ordet "bankinspektionen" skall bytas ut

mot "finansinspektionen",

 dels att nuvarande punkterna 4, 5, 6, 8, 9 och 10 i

övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1092) med reglemente

för allmänna pensionsfonden skall betecknas 3, 4, 5, 6, 7 resp.

8,

 dels att 1, 2, 28, 29, 32, 33, 37, 40, 42 och 43 §§ samt den

nya punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1092)

med reglemente för allmänna pensionsfonden skall ha följande

lydelse,

 dels att huvudrubriken närmast före 26 § skall lyda "III Fjärde

och femte fondstyrelserna",

 dels att närmast före 44 § skall införas en ny rubrik som skall

lyda "IV Anmälningsskyldighet".

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

 De penningmedel, som enligt 4 De penningmedel, som enligt 4

kap. 3 § lagen (1981:691) om kap. 3 § lagen (1981:691) om

socialavgifter, 1 § lagen socialavgifter skall föras till

(1983:219) om tillfällig allmänna pensionsfonden, skall

vinstskatt samt 1 § lagen förvaltas av första-femte fond-

(1983:1086) om styrelserna.

vinstdelningsskatt skall föras

till allmänna pensionsfonden,

skall förvaltas av tio

styrelser, nämligen första-

femte fondstyrelserna samt

första-femte

löntagarfondstyrelserna.

 Bestämmelser om första- Bestämmelser om första-tredje

tredje fondstyrelserna finns i fondstyrelserna finns i 2-25

2-25 §§ samt om fjärde och och 44 §§ samt om fjärde och

femte fondstyrelserna och femte fondstyrelserna i 26,

löntagarfond-styrelserna i 26- 28-30, 32-35, 37, 39, 40 och

43 §§. 42-44 §§.

1Senaste lydelse av

12 § 1991:993

31 § 1988:1301

36 § 1987:1326

41 § 1988:747

punkt 7 i övergångsbestämmelserna 1990:732.

2Senaste lydelse 1988:747.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §3

 Riksförsäkringsverket skall varje år överföra

 1. till första fondstyrelsens förvaltning

tilläggspensionsavgifter som erläggs av staten, kommuner och

därmed jämförliga samfälligheter samt av bolag, föreningar och

stiftelser, i vilka staten, kommuner eller därmed jämförliga

samfälligheter har ett bestämmande inflytande,

 2. till andra fondstyrelsens 2. till andra fondstyrelsens

förvaltning förvaltning

tilläggspensionsavgifter som tilläggspensionsavgifter som

erläggs av andra arbetsgivare erläggs av andra arbetsgivare

än som har nämnts under 1, än som har nämnts under 1,

såvitt de avser månad med ett såvitt de avser månad med ett

avgiftsunderlag som överstiger avgiftsunderlag som överstiger

20 gånger det basbelopp som 20 gånger det basbelopp som

gäller enligt lagen (1962:381) gäller enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring, om allmän försäkring samt

 3. till tredje fondstyrelsens 3. till tredje fondstyrelsens

förvaltning övriga tilläggspen- förvaltning övriga tilläggspen-

sionsavgifter samt sionsavgifter.

 4. till varje fondstyrelses

förvaltning en tredjedel av

vinstskatten och av

vinstdelningsskatten.

 Vad som sägs i första stycket Vad som sägs i första stycket

1-4 gäller med den begränsning 1-3 gäller med den begränsning

som följer av bestämmelserna i som följer av bestämmelserna i

26 och 27 §§ om fjärde och 26 § om fjärde och femte

femte fondstyrelsernas samt fondstyrelsernas rätt att

löntagar-fondstyrelsernas rätt rekvirera medel hos

att rekvirera medel hos riksförsäkringsverket.

riksförsäkringsverket.

 Till varje fondstyrelses förvaltning skall också hänföras

avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar.

 28 §4

 Fjärde och femte Fjärde och femte

fondstyrelserna samt fondstyrelserna skall varje år

löntagarfondstyrelserna skall före utgången av maj månad till

varje år före utgången av maj första, andra och tredje

månad till första, andra och fondstyrelsernas förvaltning

tredje fondstyrelsernas överföra en avkastning för

förvaltning överföra en närmast föregående räkenskapsår

avkastning för närmast beräknad till tre procent av

föregående räkenskapsår nuvärdet av förvaltade medel.

beräknad till tre procent av Med nuvärdet av förvaltade

nuvärdet av förvaltade medel. medel avses summan av de medel

Med nuvärdet av förvaltade som styrelsen intill

medel avses summan av de medel räkenskapsårets slut rekvirerat

som styrelsen intill hos riksförsäkringsverket,

räkenskapsårets slut rekvirerat omräknad efter de förändringar

hos riksförsäkringsverket, av konsu-mentprisindex som

omräknad efter de förändringar skett från det

av konsu-

3Senaste lydelse 1988:747.

4Senaste lydelse 1988:747.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

mentprisindex som skett från medlen tillställdes styrelsen

det medlen tillställdes och fram till räkenskapsårets

styrelsen och fram till slut.

räkenskapsårets slut.

 För medel som en fondstyrelse förvaltat under endast en del av

räkenskapsåret skall den enligt första stycket beräknade

avkastningen minskas i motsvarande mån.

 Avkastningen från fjärde och Avkastningen från fjärde och

femte fondstyrelserna skall femte fondstyrelserna skall

fördelas mellan första, andra fördelas mellan första, andra

och tredje fondstyrelserna i och tredje fondstyrelserna i

förhållande till de avräkningar förhållande till de avräkningar

som har skett enligt 26 § som har skett enligt 26 §

första stycket till och med det första stycket till och med det

år som avkastningen avser. år som avkastningen avser.

Avkastningen från löntagarfond-

styrelserna skall fördelas lika

mellan första, andra och tredje

fondstyrelserna.

 29 §5

 Var och en av fjärde och Var och en av fjärde och

femte fondstyrelserna samt femte fondstyrelserna skall med

löntagar-fondstyrelserna skall de medel som styrelsen

med de medel som styrelsen förvaltar betala kostnaderna

förvaltar betala kostnaderna för dess verksamhet och för

för dess verksamhet och för revisionen av dess förvaltning.

revisionen av dess förvaltning.

 32 §6

 Ledamöter och suppleanter i fjärde och femte fondstyrelserna

förordnas för tiden intill dess balansräkning har fastställts

under tredje året efter det då förordnandet meddelades.

 Ledamöter och suppleanter i

löntagarfondstyrelserna

förordnas för tiden intill dess

balansräkning har fastställts

under året efter det då

förordnandet meddelades.

 Om en ledamot eller suppleant Om en ledamot eller suppleant

entledigas eller avlider eller entledigas eller avlider eller

om hans uppdrag av annat skäl om hans uppdrag av annat skäl

upphör under den tid för vilken upphör under den tid för vilken

han blivit förordnad, skall för han blivit förordnad, skall för

den återstående tiden i hans den återstående tiden i hans

ställe en ny ledamot respektive ställe en ny ledamot respektive

suppleant förordnas i den suppleant förordnas i den

ordning som anges i 30 och 31 ordning som anges i 30 §.

§§.

5Senaste lydelse 1988:747.

6Senaste lydelse 1988:747.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 33 § 7

 Av de utan förslag utsedda ledamöterna i fjärde och femte

fondstyrelserna förordnar regeringen en till ordförande och en

till vice ordförande i vardera styrelsen.

 För varje

löntagarfondstyrelse förordnar

regeringen av leda-möterna en

till ordförande och en till

vice ordförande.

 37 §8

 Fjärde och femte fondstyrelserna får vardera inte förvärva så

många vid Stockholms fondbörs inregistrerade aktier i ett

aktiebolag att dessa uppgår till mer än tio procent av samtliga

aktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, att

röstetalet för aktierna uppgår till mer än tio procent av

röstetalet för samtliga aktier i bolaget.

 En löntagarfondstyrelse får

inte förvärva så många vid

fondbörsen inregistrerade

aktier i ett aktiebolag att

dessa uppgår till sex procent

eller mer av samtliga aktier i

bolaget eller, om aktierna har

olika röstvärde, att röstetalet

för aktierna uppgår till sex

procent eller mer av röstetalet

för samtliga aktier i bolaget.

 40 §9

 För vardera av fjärde och För vardera av fjärde och

femte fondstyrelserna förordnar femte fondstyrelserna förordnar

regeringen fyra revisorer att regeringen fyra revisorer att

granska styrelsens förvaltning. granska styrelsens förvaltning.

Av revisorerna utses en på Av revisorerna utses en på

förslag av bankinspektionen och förslag av finansinspektionen

två efter samråd med de och två efter samråd med de

sammanslutningar som enligt 30 sammanslutningar som enligt 30

§ får föreslå ledamöter i § får föreslå ledamöter i

fondstyrelserna. fondstyrelserna. Revisorer får

 vara gemensamma för fjärde och

 femte fondstyrelserna.

 Om ordförande och om rätt att Om ordförande och om rätt att

anlita biträde gäller vad som anlita biträde gäller vad som

föreskrivs i 21 §. föreskrivs i 21 §.

7Senaste lydelse 1988:747.

8Senaste lydelse 1988:747.

9Senaste lydelse 1988:747.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 42 §10

 Riksförsäkringsverket och Riksförsäkringsverket och

riks-revisionsverket skall riks-revisionsverket skall

årligen avge utlåtande över årligen avge utlåtande över

fjärde och femte fjärde och femte

fondstyrelsernas samt lön- fondstyrelsernas förvaltning av

tagarfondstyrelsernas medel. Utlåtandena skall

förvaltning av medel. överlämnas till regeringen före

Utlåtandena skall överlämnas den 15 maj året efter

till regeringen före den 15 maj räkenskapsåret.

året efter räkenskapsåret.

 43 §11

 Föreskrifterna i 5 § andra Föreskrifterna i 5 § andra

stycket, 7-10 §§, 12 a §, 14 §, stycket, 7-10 §§, 12 a §, 14 §,

15 §, 15 a § första stycket, 16 15 §, 15 a § första stycket, 16

§ samt 22-25 §§ gäller också i § samt 22-25 §§ gäller också i

fråga om fjärde och femte fråga om fjärde och femte

fondstyrelserna samt fondstyrelserna.

löntagarfondstyrelserna.

Övergångsbestämmelser

(1983:1092)

 6. I andra fall än som avses 5. I andra fall än som avses

i 4 och 5 gäller bestämmelserna i 3 och 4 gäller bestämmelserna

i den nya lagen i fråga om i den nya lagen i fråga om

återlån och lån till kredit- återlån och lån till

inrättning på grund av återlån kreditinrättning på grund av

som har beviljats eller sökts återlån som har beviljats eller

före ikraftträdandet. sökts före ikraftträdandet.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

 2. De tillgångar och skulder som första-femte

löntagarfondstyrelserna förvaltar skall från och med den 1

januari 1992 förvaltas av en avvecklingsstyrelse. Avveck-

lingsstyrelsen skall bestå av fem ledamöter vilka förordnas av

regeringen. Av ledamöterna förordnas en till ordförande och en

till vice ordförande.

 Riksförsäkringsverket skall under år 1992 till

avvecklingsstyrelsen överföra de kvarstående medel som löntagar-

fondstyrelserna enligt den upphävda 27 § lagen (1983:1092) med

reglemente för allmänna pensionsfonden haft rätt att rekvirera

hos verket.

 Föreskrifterna i 4 § fjärde stycket, 5 § första och andra

styckena, 7-10 §§, 12 a §, 14 §, 15 §, 15 a § första stycket, 16

§ första-tredje

10Senaste lydelse 1991:1091.

11Senaste lydelse 1991:1091.

styckena, 22-25 §§, 29 §, 39 och 44 §§ lagen (1983:1092) med

reglemente för allmänna pensionsfonden gäller också i fråga om

avvecklingsstyrelsen.

 3. I fråga om placering av de medel som avvecklingsstyrelsen

förvaltar gäller den upphävda 36 § lagen (1983:1092) med

reglemente för allmänna pensionsfonden. Medlen skall med

inriktning på en framtida utskiftning av dessa placeras så att

kraven på god avkastning och riskspridning tillgodoses. Till

avvecklingsstyrelsens förvaltning skall hänföras avkastningen av

de medel som styrelsen förvaltar.

 Styrelsen får inte förvärva så många vid Stockholms fondbörs

inregistrerade aktier i ett aktiebolag att dessa uppgår till 30

procent eller mer av samtliga aktier i bolaget eller, om

aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår

till 30 procent eller mer av röstetalet för samtliga aktier i

bolaget.

 4. För avvecklingsstyrelsen förordnar regeringen tre revisorer

att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på

förslag av finansinspektionen. Revisorer får vara gemensamma för

fjärde och femte fondstyrelsen och avvecklingsstyrelsen.

 Regeringen utser en av de utan förslag utsedda revisorerna att

som ordförande leda revisionen.

 Riksrevisionsverket skall årligen avge utlåtande över

avvecklingsstyrelsens förvaltning av medel. Utlåtandet skall

överlämnas till regeringen före den 15 maj året efter

räkenskapsåret.

 5. Uppdrag som ledamot och suppleant i löntagarfondstyrelserna

upphör vid 1991 års utgång, utom såvitt avser skyldigheten

enligt 16 § andra och tredje styckena och skyldigheten enligt

äldre föreskrifter i 28 § lagen (1983:1092) med reglemente för

allmänna pensionsfonden. För dessa skyldigheter gäller i

tillämpliga delar föreskrifterna i 7, 9 och 10 §§ samma lag.

 En revisor som har utsetts med stöd av äldre föreskrifter

kvarstår i sin befattning under den tid som han har utsetts för.

För revision av löntagarfondstyrelsernas förvaltning avseende

räkenskapsåret 1991 gäller bestämmelserna i 22-25 §§ och äldre

föreskrifter i 42 § lagen (1983:1092) med reglemente för

allmänna pensionsfonden.

 6. Den upphävda bestämmelsen i 2 § punkt 4 gäller fortfarande i

fråga om vinstdelningsskatt enligt lagen (1990:681) om

upphävande av lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt vid 1991

års taxering.

 7. Riksförsäkringsverket skall, efter beslut av regeringen,

under år 1992 överföra 600 milj.kr. från avvecklingsstyrelsen

till Stiftelsen Småföretagsfonden.

2 Förslag till

Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 2 § aktiebolagslagen

(1975:1385) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 2 §1

 Aktieägares rätt vid bolagsstämma utövas av aktieägaren

personligen eller genom ombud med skriftlig, dagtecknad

fullmakt. Fullmakt gäller högst ett år från utfärdandet.

 Aktieägare kan vid bolagsstämma medföra ett biträde.

 Om två eller flera styrelser Om två eller flera styrelser

i allmänna pensionsfonden i allmänna pensionsfonden

förvaltar aktier i ett visst förvaltar aktier i ett visst

aktiebolag får varje styrelse aktiebolag får varje styrelse

för sig utöva rösträtt för de för sig utöva rösträtt för de

aktier styrelsen förvaltar. En aktier styrelsen förvaltar.

fondstyrelse får för högst ett

år i sänder överlåta åt en

eller flera fackliga

organisationer med medlemmar

anställda hos bolaget och, om

bolaget är moderbolag i en

koncern, hos dess dotterbolag

att var för sig utöva rösträtt

för aktier som styrelsen

förvaltar.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

1Senaste lydelse 1983:1094.

3 Förslag till

Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 2 § försäkringsrörelselagen

(1982:713) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 2 §1

 Aktieägarnas, delägarnas och garanternas rätt vid bolagsstämman

får utövas genom ombud med skriftlig, dagtecknad fullmakt. Sådan

fullmakt gäller högst ett år från utfärdandet. Om

bolagsordningen innehåller bestämmelser att delägarnas rätt att

besluta om försäkringsbolagets angelägenheter skall tillkomma

särskilt utsedda delegerade, får delägarna inte utöva någon

beslutanderätt vid bolagsstämman. Delegerade får inte rösta

genom ombud.

 Varje aktieägare, delägare, delegerad eller garant kan vid

bolagsstämman medföra högst ett biträde.

 Om två eller flera styrelser Om två eller flera styrelser

i allmänna pensionsfonden i allmänna pensionsfonden

förvaltar aktier i ett visst förvaltar aktier i ett visst

försäkringsaktiebolag får varje försäkringsaktiebolag får varje

styrelse för sig utöva rösträtt styrelse för sig utöva rösträtt

för de aktier styrelsen för de aktier styrelsen

förvaltar. En fondstyrelslse förvaltar.

får för högst ett år i sänder

överlåta åt en eller flera

fackliga organisationer med

medlemmar anställda hos bolaget

och, om bolaget är moderbolag i

en koncern, hos dess

dotterbolag att var för sig

utöva rösträtt för aktier som

styrelsen förvaltar.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

1Senaste lydelse 1987:643.

4 Förslag till

Lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618)

 Härigenom föreskivs att 8 kap 2 § bankaktiebolagslagen

(1987:618) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 kap.

 2 §

 En aktieägares rätt vid bolagsstämman utövas av aktieägaren

personligen eller genom ombud med skriftlig, dagtecknad

fullmakt. Fullmakten gäller högst ett år från utfärdandet.

 En aktieägare får vid bolagsstämman medföra högst ett biträde.

 Om två eller flera styrelser Om två eller flera styrelser

i all-männa pensionsfonden i allmänna pensionsfonden

förvaltar aktier i ett visst förvaltar aktier i ett visst

bankaktiebolag får varje bankaktiebolag får varje

styrelse för sig utöva rösträtt styrelse för sig utöva rösträtt

för de aktier styrelsen för de aktier styrelsen

förvaltar. En fondstyrelse får förvaltar.

för högst ett år i sänder

överlåta åt en eller flera

fackliga organisationer med

medlemmar anställda hos bolaget

och, om bolaget är moderbolag i

en koncern, hos dess

dotterbolag att var för sig

utöva rösträtt för aktier som

styrelsen förvaltar.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om avveckling av löntagarfonderna

1 Inledning

Första-femte löntagarfondstyrelserna inrättades år 1984 (prop.

1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092).

 De grundläggande motiven för att införa ett system med

löntagarfondstyrelser angavs bl.a. vara (prop. 1983/84:50, s.

49)

 att medverka till att minska de fördelningspolitiska

motsättningarna och därmed ge löntagarnas organisationer bättre

förutsättningar att medverka till att bevara en hög lönsamhet i

näringslivet,

 att bidra till att bryta den onda cirkel som består i att höga

vinster tenderar att följas av kraftig löneglidning som i sin

tur leder till högre inflation och försämrad tillväxtkraft,

 att genom löntagarfondstyrelsernas inträde på aktiemarknaden

motverka att en höjd efterfrågan på riskkapital verkar

uppressande på kapitalavkastningskravet vilket skulle hämma

företagens expansionsförmåga,

 samt att ge löntagarna ett direkt ansvar för riskkapitalets

användning och allokering samtidigt som de får del i framtida

vinster och ett ökat inflytande i företagen.

 Som löntagarfondstyrelsernas viktigaste uppgift angavs i nämnda

proposition (s. 49) att medverka till att skapa en

fördelningspolitiskt acceptabel tillväxt- och

stabiliseringspolitik. Vidare framhölls i propositionen (s. 51

f.) att det däri framlagda förslaget om löntagarfondstyrelser

borde sättas in i två sammanhang. Det ena var arbetet att föra

Sverige ur den ekonomiska kris som då rådde. Det andra var

strävandena att skapa mer av delaktighet och löntagarinflytande

i det ekonomiska livet och att motverka privat makt- och

förmögenhetskoncentration.

 Frågan om löntagarfondstyrelserna har alltsedan inrättandet av

dem varit föremål för omfattande diskussioner. I riksdagen har

varje år sedan löntagarfondstyrelserna infördes i motioner

yrkats att dessa skall avvecklas, senast i en trepartimotion

(mot. 1990/91:Fi213). I den

motionen sägs bl.a. att de kollektiva löntagarfonderna har

inneburit en ökad makt- och ägarkoncentration till de fackliga

organisationerna, vilket varit negativt såväl för ekonomins

funktionssätt som för samhällslivet i övrigt. Vidare sägs att

motiven för införandet av löntagarfonderna har visat sig

ohållbara och att kraven på ökat enskilt sparande och ökad

tilltro till svensk ekonomi är oförenliga med bibehållandet av

löntagarfonderna.

2 Bakgrund

2.1 Löntagarfondstyrelsernas medelstilldelning och av-

kastningskrav

Allmänna pensionsfondens (AP-fonden) organisation och verksamhet

regleras i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna

pensionsfonden (APR), som även innehåller bestämmelser om

medelstilldelning, förvaltning m.m. Bestämmelser om

löntagarfondstyrelserna finns intagna i 26-44 §§ APR.

 Enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter, 1 § lagen

(1983:219) om tillfällig vinstskatt och 1 § i den numera

upphävda lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, vilken lag

alltjämt tillämpas vid 1991 och tidigare års taxeringar, skall

tilläggspensionsavgifter, tillfällig vinstskatt och

vinstdelningsskatt föras till AP-fonden. I APR anges att dessa

penningmedel skall förvaltas av tio styrelser, nämligen första-

femte fondstyrelserna och första-femte löntagarfondstyrelserna

(1 §). Vidare regleras hur dessa penningmedel skall fördelas

mellan de olika fondstyrelserna.

 Löntagarfondstyrelserna fick tidigare rekvirera medel hos

riksförsäkringsverket (27 §). Medlen skulle avräknas på de medel

som riksförsäkringsverket skulle överföra till första-tredje

fondstyrelserna. Summan av de medel som kunde överföras till en

löntagarfondstyrelses förvaltning fick dock inte överskrida en

medelsram som år 1984 var 400 milj.kr. och som ökade med 20 000

basbelopp varje år t.o.m. år 1990. Grundkapitalet i varje fond

kan med andra ord i dag uppgå till högst 3 452 milj.kr. Till

detta kommer den löpande avkastningen. Vid löntagar-

fondstyrelsernas införande beslutades att tilldelningen av medel

skulle upphöra i och med utgången av år 1990. Löntagarfond-

styrelserna tillförs därför numera endast avkastningen på de

medel som styrelserna förvaltar.

 Löntagarfondstyrelserna skall varje år före utgången av maj

månad till första-tredje fondstyrelsernas förvaltning överföra

en avkastning för närmast föregående räkenskapsår beräknad till

tre procent av nuvärdet av förvaltade medel (28 §).

 Samtidigt med att löntagarfondstyrelserna infördes inrättades

en småföretagsfond. Till den fonden har år 1984 överförts 100

milj.kr. och tre år senare ytterligare 100 milj.kr. År 1990

beslutades (prop. 1989/90:88, NU30, rskr. 326) att

Småföretagsfonden under femårsperioden 1990-1994 skulle

tillföras ytterligare en miljard kronor (punkt 7 i

övergångsbestämmelserna till APR). Småföretagsfonden har av

detta

belopp redan erhållit 400 milj.kr. och kvar att överföra är

således 600 milj.kr.

2.2 Löntagarfondstyrelsernas organisation och placerings-

inriktning

Varje löntagarfondstyrelse skall bestå av nio ledamöter. För

ledamöterna skall finnas fyra suppleanter. Regeringen förordnar

ledamöter och suppleanter. Av ledamöterna skall minst fem och av

suppleanterna minst två företräda löntagarintressen. Vid

utseendet av ledamöter och suppleanter skall det tillses att

löntagarfondstyrelserna får en regional anknytning (31 §).

Ledamöter och suppleanter förordnas för tiden intill dess

balansräkning har fastställts under året efter det då

förordnandet meddelades (32 §). Regeringen får entlediga en

ledamot eller en suppleant även om mandattiden inte gått ut. För

varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen av ledamöterna

en till ordförande och en till vice ordförande (33 §).

 Fondstyrelserna får anställa de tjänstemän som behövs för

förvaltningen (9 §). Löntagarfondstyrelserna har var sitt

kansli. Varje kansli leds av en verkställande direktör.

Löntagarfondstyrelsernas kanslier består i dag av sammanlagt

omkring 27 anställda tjänstemän inkl. de verkställande

direktörerna.

 Löntagarfondstyrelserna skall i första hand placera sina medel

på aktiemarknaden. De bestämmelser som reglerar

löntagarfondstyrelsernas förvaltande verksamhet inleds med en

rambestämmelse som följs av ett antal mer detaljerade regler. Av

rambestämmelsen framgår att fondstyrelserna skall, inom ramen

för vad som gagnar ATP-försäkringen och är förenligt med den

allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande av

kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel genom

placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta

till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk

produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så att

kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning

tillgodoses (34 §).

 En löntagarfondstyrelse får placera förvaltade medel i svenska

aktier, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med

optionsrätt till nyteckning, i andelar i svenska kommanditbolag

samt som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar (36 §).

Beträffande vid fondbörsen inregistrerade aktier är

placeringsmöjligheten begränsad och får för resp. fond inte

uppgå till sex procent eller mer av röstetalet för samtliga

aktier i bolaget (37 §). En löntagarfondstyrelse får om det

behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för

att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning placera

medel hos bank eller postgiro. I samma syfte får fondmedel

placeras även i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar,

bankcertifikat, företagscertifikat samt andra värdepapper med

hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden (39 §).

Slutligen får en löntagarfondstyrelse handla med optioner,

terminer eller andra likartade finansiella instrument för att

effektivisera förvaltningen av fondens tillgångar eller för att

skydda fondens tillgångar mot valutakursförluster

eller andra risker (12 a och 43 §§).

3 Allmän motivering

3.1 Utgångspunkter

Löntagarfonderna infördes efter riksdagsbeslut den 21 december

1983.

 Enligt min mening var det egentliga motivet att överföra

ägandet över stora delar av näringslivet till statliga fonder, i

vilka fackföreningarna skulle ha ett avgörande inflytande. Detta

motiv har senare kompletterats med ytterligare argument.

Inrättandet av löntagarfonderna skulle underlätta den

solidariska lönepolitiken, dämpa löneökningstakten, bidra till

en jämnare förmögenhetsfördelning, öka utbudet av riskkapital,

öka sparandet i ekonomin och stärka pensionssystemet.

 De skiftande motiv som anförts för löntagarfonderna har snarast

haft funktionen att dölja kärnfrågan, att inrättandet av

löntagarfonderna innebar en socialisering av delar av

näringslivet. De mål som angetts för införandet av

löntagarfonderna har inte uppnåtts. I flera avseenden har

samhällsekonomin tvärtom skadats.

 Statens grundläggande näringspolitiska uppgift är att skapa en

gynnsam miljö för företagandet i form av ett stabilt och väl

fungerande regelverk. Kunskapen och engagemanget för att

utveckla svenskt näringliv finns i de enskilda företagen. De

bästa förutsättningarna för en väl fungerande ekonomi skapas

genom ett enskilt ägt och decentraliserat näringsliv.

 Ett statligt ägande av stora delar av näringslivet försämrar

effektiviteten i ekonomin och leder till ett svagt

produktionsresultat. Detta belyses på ett tydligt sätt av

utvecklingen i de ekonomier som experimenterat med ett

omfattande statligt ägande. Löntagarfonder och andra förslag om

ökat statligt ägande i näringslivet skapar också en osäker

investeringsmiljö vilket hämmar tillväxten på sikt. Motiven för

enskilda produktiva insatser försvagas om det finns risk för att

resultatet av sådana insatser kan komma att övergå i statlig

eller annan kollektiv ägo.

 Den ställning som staten har när det gäller att utforma regler

för privat näringsverksamhet gör det olämpligt att staten

samtidigt ikläder sig rollen som ägare av företag. En

intressekonflikt uppkommer om staten som ägare av företag

samtidigt utformar de regler som gäller för näringslivets

verksamhet. En ändamålsenlig fördelning av beslutskompetensen

mellan politiska organ och marknadens aktörer undergrävs av ett

statligt ägarengagemang. I propositionen om den ekonomiska

politikens inriktning, som finansministern avser att presentera

inom kort, kommer ett förslag om strategin för den statliga

förmögenhetsförvaltningen att läggas fram.

 De olika motiv som anförts för löntagarfonderna visar sig

enligt min mening inte heller hålla för en närmare granskning.

 Ett argument för löntagarfonderna som har anförts är att dessa

skulle medverka till att minska löneökningstakten och därigenom

förbättra de svenska företagens konkurrenskraft. Det finns

emellertid varken teoretiskt

eller empiriskt stöd för att en extra vinstskatt leder till

lägre lönekrav vare sig vid centrala eller lokala

avtalsförhandlingar. Det är inte heller sannolikt att

medlemmarna i de fackliga organisationerna skulle vara beredda

att sänka sina löneanspråk för att statliga fondmedel används

för aktieköp. Vidare saknas belägg för att

löntagarfondstyrelserna skulle ha haft sådana

fördelningspolitiska verkningar att detta skulle ha givit

löntagarna en mer positiv syn på hög lönsamhet i näringslivet än

de annars skulle ha haft. Erfarenheterna från senare års

avtalsrörelser och löneutveckling ger inte heller något belägg

för att lönekostnadsökningarna skulle ha modererats efter det

att löntagarfonderna införts.

 Riskkapitalförsörjningen har enligt min mening inte förbättrats

genom införandet av löntagarfonder. Omkring 90% av fondkapitalet

har tagits ur företagen; medel som annars kunnat bidra till

finansiering av investeringar. Av fondmedlen har samtidigt ca

90% använts för att köpa ut andra aktieägare. Det innebär att

endast ca 10% av medlen använts för att köpa nyemitterade aktier

eller för att på annat sätt bidra till nyinvesteringar i

företagen. Därtill kommer att inrättandet av löntagarfonderna,

med ett ökat statligt ägarengagemang, enligt min mening medfört

ökad osäkerhet om förutsättningarna för det enskilda företagan-

det. Sammantaget har därför effekterna av fonderna snarast

blivit att näringslivet undandragits riskvilligt kapital.

 Som motiv för fonderna har vidare anförts att dessa skulle

bidra till att trygga pensionerna. Grunden för ett tryggande av

pensionerna utgörs av den ekonomiska tillväxten. Eftersom

statligt ägande av näringslivet enligt min mening försämrar

förutsättningarna för tillväxt, har fonderna snarast motverkat

en god pensionstrygghet. Under fondernas sju verksamhetsår har

dessutom löntagarfonderna endast bidragit med ca 0,5% av

pensionsutbetalningarna.

 Löntagarfondstyrelserna har bara i ett avseende haft avsedd

effekt, nämligen att inom den ram som fondernas storlek medgett

flytta makt och inflytande över företag till staten och de

fackliga organisationerna.

 Löntagarfonderna infördes utan en tillfredsställande analys av

de konstitutionella grunderna för att utan ersättning överföra

ekonomiska tillgångar från de tidigare ägarna till statliga

fonder där de fackliga organisationerna har ett avgörande

inflytande. Ett avskaffande av fonderna markerar också det

tveksamma i ett sådant förfarande.

 De skäl som anförts för löntagarfondernas införande saknar

enligt min mening bärkraft. Dessutom talar starka skäl emot

löntagarfonderna som institution. Näringslivets behov av

riskvilligt kapital under 1990-talet kommer av allt att döma att

vara stort. För att tillgodose detta behov behövs ett ökat

enskilt sparande och en ökad tilltro till svensk ekonomi. Dessa

krav är enligt min mening oförenliga med bibehållandet av

löntagarfonderna. Mitt förslag är därför att dessa avvecklas.

 Avvecklingen bör göras på ett sådant sätt att den blir

definitiv. Det bör inte finnas någon möjlighet att de medel som

i dag förvaltas av löntagarfondstyrelserna skall kunna föras

tillbaka till fonder med samma eller liknande syften. Den

osäkerhet om fondernas framtid som då skulle

uppkomma skulle motverka de positiva effekter som kan uppnås

genom ett avskaffande av fonderna.

 I ett första steg bör löntagarfondstyrelserna avvecklas. Detta

bör ske skyndsamt. I avsnitt 3.3 redovisar jag hur detta bör

ske. I ett andra steg bör de tillgångar som förvaltats av

löntagarfondstyrelserna utskiftas (se avsnitt 3.2).

3.2 Utskiftning av tillgångarna

 Mitt förslag: Frågan om till vilka ändamål löntagarfond-

 styrelsernas samlade tillgångar slutgiltigt skall skiftas bör

 bli föremål för fortsatt beredning. I detta arbete skall dess-

 utom ingå att precisera hur utskiftningen bör organiseras och

 att föreslå vid vilken tidpunkt avvecklingsstyrelsens

 förvaltning av tillgångarna skall upphöra. Målet bör vara att

 tillgångarna slutligt utskiftats senast den 1 juli 1994.

Skälen för mitt förslag: De skatteinbetalningar som byggt upp

löntagarfonderna har levererats av företagen. Det rätta vore

enligt min mening att dessa återbetalas till företagen vilket

emellertid av praktiska skäl inte är möjligt.

 Den ekonomiska tillväxten i Sverige har under det senaste

decenniet varit låg och är för närvarande negativ. En viktig

förutsättning för att vända denna utveckling är att öka tilltron

till den svenska ekonomin. De svenska företagens konkurrenskraft

måste stärkas. En god tillväxt är vidare det bästa medlet för

att även på lång sikt trygga pensionerna. Näringslivets behov av

riskvilligt kapital under 1990-talet kommer av allt att döma att

vara stort. För att tillgodose detta behov är det viktigt att

öka det enskilda sparandet. Detta kan tillgodoses bl.a. genom

att en del av löntagarfondsmedlen används för sparstimulans på

det sätt som tidigare skisserats i riksdagsmotionen

1990/91:Fi213. Härigenom uppnås både en bred allmän

sparstimulans och möjligheter för den enskilde att genom en

begränsad sparinsats bygga upp ett sparande i aktier. En sådan

stimulans medverkar också till en spridning av ägandet i

företagen. Löntagarfondernas tillgångar bör därför användas så

att enskilt ägande och sparande stimuleras, samt att

möjligheterna att varaktigt uppnå en högre ekonomisk tillväxt i

den svenska ekonomin stärks.

 De medel som inte tas i anspråk för sparstimulerande åtgärder

bör användas för andra åtgärder som stimulerar tillväxten i den

svenska ekonomin. Medel bör avsättas för att främja forskning

och utbildning vid främst universitet och högskolor på områden

som bidrar till en varaktig tillväxt, bl.a. till miljöstrategisk

och medicinsk forskning.

 För att undvika störningar främst på aktiemarknaden bör större

utförsäljningar av löntagarfondstyrelsernas tillgångar undvikas.

Däremot kan avvecklingsstyrelsen i och för sig komma att behöva

vidta omdisponeringar i den samlade tillgångsmassan för att

därigenom uppnå en

effektiv förvaltning. En utskiftning av tillgångarna kan i

stället ske genom att överföra dessa dels i form av sparpremier

till allemanssparandet, dels till stiftelser som främjar

forskning och utbildning.

 Frågan om hur de samlade fondtillgångarna slutligt skall

användas bör bli föremål för fortsatt beredning. I detta arbete

bör ingå att närmare precisera hur utskiftningen tekniskt och

praktiskt skall gå till och vid vilken tidpunkt

avvecklingsstyrelsens förvaltning av medlen skall upphöra. Målet

bör vara att en total utskiftning kan ske senast den 1 juli

1994. Ett förslag om den slutliga utskiftningen bör kunna lämnas

före 1992 års utgång.

 Frågan om förutsättningarna för en överföring av fondför-

mögenheten i form av sparpremier till sparare på al-

lemansfondkonton inom allemanssparandet bör beredas separat. Ett

beslut i denna fråga bör fattas under våren 1992 och ett förslag

kommer därför snarast att läggas fram.

3.3 Avveckling av löntagarfondstyrelserna

 Mitt förslag: Första-femte löntagarfondstyrelserna avvecklas

 vid utgången av år 1991. Förvaltningen av de tillgångar och

 skulder som löntagarfondstyrelserna då förvaltar skall

 överföras till en avvecklingsstyrelse. Denna skall bestå av

 fem ledamöter vilka utses av regeringen. Förvaltade tillgångar

 får placeras enligt de bestämmelser som hittills gällt för

 löntagarfondstyrelserna.

Skälen för mitt förslag: Det är, som jag tidigare anfört,

angeläget att snarast vidta åtgärder som främjar en varaktig

ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin. Som ett led i denna

strävan bör löntagarfondstyrelserna avvecklas så snabbt som

möjligt. Ett beslut om en avveckling bör fattas redan före årets

utgång. Fr.o.m. nästa år bör förvaltningen av löntagarfondernas

medel kunna överföras till en förvaltning som är inriktad på en

definitiv avveckling. Jag skall här i huvuddrag redovisa dels

övergången till en för detta ändamål inrättad avvecklingsstyrel-

se, dels vilka åtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma en

total avveckling av löntagarfonderna.

Avvecklingsstyrelsen

Det nu mest angelägna är att löntagarfondstyrelsernas verksamhet

omedelbart upphör. Däremot är det olämpligt att sälja ut de

tillgångar som löntagarfonderna förvaltar, främst med tanke på

den inverkan detta skulle få på den svenska aktiemarknaden. I

avvaktan på en total utskiftning av tillgångarna under år 1994

bör som ett övergångsarrangemang en avvecklingsstyrelse inrättas

som får i uppgift att överta förvaltningen av samtliga

löntagarfondstyrelsers medel. Detta bör kunna ske redan från

årsskiftet 1991/92. Fjärde löntagarfondstyrelsen har fortfarande

medel kvar att rekvirera hos riksförsäkringsverket. Dessa

medel, som för närvarande uppgår till 1 352 milj.kr. och som

förvaltas av första-tredje fondstyrelserna, bör överföras till

avvecklingsstyrelsen. För att undvika störningar på kapital-

marknaden bör avvecklingsstyrelsen rekvirera medlen hos

riksförsäkringsverket först efter samråd med första-tredje

fondstyrelserna. Därigenom får sistnämnda styrelser möjlighet

att göra erforderliga omplaceringar. Inget bör hindra att medlen

rekvireras i delposter men de bör vara helt överförda till

avvecklingsstyrelsen under år 1992.

 Ett enkelt och snabbt sätt att inrätta en avvecklingsstyrelse

är att så långt möjligt utnyttja den befintliga regleringen om

AP-fonden, dvs. APR. I lagen bör de bestämmelser som rör

löntagarfonderna upphävas. Samtidigt inrättas en

avvecklingsstyrelse med samma rättsliga ställning som första-

femte fondstyrelsen. Många av de befintliga bestämmelserna i APR

bör kunna tillämpas på avvecklingsstyrelsen.

 En sådan avvecklingsstyrelse kommer att få en svår uppgift och

ett stort ansvar när den får om hand tillgångar som nu förvaltas

av fem olika förvaltare. Styrelsen bör därför vara effektiv

vilket talar för ett litet antal ledamöter. Jag anser att fem

ledamöter är tillräckligt. Samtliga ledamöter bör utses av

regeringen.

 En av avvecklingsstyrelsens första uppgifter blir att anställa

en verkställande direktör för verksamheten och personal. Det är

av utomordentligt stor vikt att den fortsatta förvaltningen av

befintliga medel är effektiv och sker på ett betryggande sätt.

 Avvecklingsstyrelsen bör utöver att själv handha förvaltningen

även ha möjlighet att uppdra åt en eller flera externa

kapitalförvaltare att förvalta medlen. Det finns flera skäl som

talar för att det kan vara en fördel för förvaltningen om medlen

eller delar av dessa läggs ut i form av externa förvaltnings-

uppdrag. Härigenom kan avvecklingsstyrelsen dessutom utnyttja

den kompetens och specialistkunskap som finns på andra håll.

 Kostnaderna för avvecklingsstyrelsens verksamhet och revisionen

av dess förvaltning bör betalas med de medel som styrelsen

förvaltar. De eventuella förpliktelser som vid årsskiftet

1991/92 åvilar löntagarfondstyrelserna bör övertas av

avvecklingsstyrelsen.

Förvaltningen

Avvecklingsstyrelsens förvaltning kommer att omfatta ca 22

miljarder kronor.

Löntagarfondernas förmögenhet per den 31 augusti 1991

Milj.kr.

(marknadsvärde)

 Noterade Onoterade Likvida medel Total

 aktier m.m. aktier m.m.och andra förmögen-

 tillgångar het

Sydfonden 4 055 96 744 4 895

Fond Väst 4 037 193 677 4 907

Trefond 3 888 57 548 4 493

Mellansvenska 2 652 186 388 3 226

Nordfonden 3 697 181 970 4 848

Samtliga 18 329 713 3 327 22 369

Anm: Mellansvenska löntagarfonden hade per den 31 augusti 1 352

milj.kr. kvar att rekvirera.

 Avvecklingsstyrelsens huvuduppgift bör vara att förbereda en

total utskiftning. Samtidigt som förvaltningen inriktas mot

detta bör en strävan vara att medlen placeras på ett sådant sätt

att större utförsäljningar kan undvikas när tillgångarna

överförs till sina slutliga mottagare. Fram till dess bör

således förvaltningen inriktas på att strukturera portföljen så

att den får en sammansättning som motsvarar kraven på en

effektiv kapitalförvaltning. Avvecklingsstyrelsen bör särskilt

uppmärksamma de avtal som löntagarfondstyrelserna har ingått med

onoterade företag eller dess ägare, t.ex. åtaganden att i

framtiden tillskjuta kapital till ett företag. Enligt min mening

får en avveckling av löntagarfondstyrelserna inte innebära att

sådana avtal inte kan fullföljas. Avvecklingsstyrelsen bör

därför i samförstånd med företag och dess ägare försöka finna

andra lösningar som motsvarar ingångna avtal.

 Avvecklingsstyrelsen bör av praktiska skäl få rätt att tillämpa

de placeringsregler som hittills gällt för

löntagarfondstyrelserna. Några justeringar av dessa bestämmelser

är dock nödvändiga. Gränsen för förvärv av börsaktier bör sättas

till 30% av rösterna i bolaget, vilket motiveras av att för

envar av löntagarfondstyrelserna motsvarande procenttal är sex.

Ändringen är endast motiverad av att det bör vara möjligt för

avvecklingsstyrelsen att fortsätta förvalta de innehav av

börsaktier som löntagarfondstyrelserna innehar; avsikten är inte

att avvecklingsstyrelsen skall utnyttja denna högre gräns för

att skaffa sig inflytande i ett börsbolag. En annan justering

som är uppenbar är att en facklig organisation inte längre bör

ha någon möjlighet att rösta för de aktier som

avvecklingsstyrelsen nu övertar från löntagarfondstyrelserna.

 Som jag tidigare anfört kan det vara lämpligt att

avvecklingsstyrelsen, genom att anlita externa förvaltare,

utnyttjar den specialistkunskap som finns om kapitalförvaltning

på den finansiella marknaden.

Revision av avvecklingsstyrelsen

Avvecklingsstyrelsens förvaltning av medel bör granskas av tre

revisorer, vilka utses av regeringen. Löntagarfondstyrelsernas

förvaltning utvärderas nu av riksförsäkringsverket och

riksrevisionsverket. Avvecklings-

styrelsens förvaltning syftar till en utskiftning av

tillgångarna och därför saknas enligt min mening skäl att

riksförsäkringsverket utvärderar den styrelsens verksamhet.

Däremot är det angeläget att avvecklingsstyrelsens verksamhet

blir föremål för en sådan öppen granskning som

riksrevisionsverket kan svara för.

Befintliga styrelser och kanslier

Uppdrag som ledamot och suppleant i löntagarfondstyrelserna

upphör vid årsskiftet 1991/92. Dock bör det anses ingå i den

avgående styrelsens ansvar att detta oaktat dels upprätta

årsbokslut och förvaltningsberättelse avseende räkenskapsåret

1991 dels överföra avkastning till första-tredje

fondstyrelserna. För detta får styrelsen uppbära arvode och

annan ersättning.

 En löntagarfondstyrelse får anställa den personal som behövs

för verksamheten (9 och 43 §§). Därav följer att det ankommer på

resp. löntagarfondstyrelse att, på grund av att verksamheten

upphör fr.o.m. den 1 januari 1992, säga upp de anställda.

Styrelserna bör därvid beakta den tidigare omnämnda skyldigheten

att upprätta bokslut m.m. och för detta ändamål se till att det

finns tillgänglig personal.

 Arbetsrättsliga hänsyn kräver att avvecklingsstyrelsen vid

rekrytering av sin personal iakttar reglerna om företrädesrätt

till återanställning i lagen (1982:80) om anställningsskydd, när

det gäller den uppsagda personalen i löntagarfondstyrelserna.

Som jag tidigare anfört bör avvecklingsstyrelsen vid årsskiftet

1991/92 överta de rättigheter och förpliktelser som löntagar-

fondstyrelserna har, bl.a. att från den tidpunkten fullgöra

arbetsgivarens skyldigheter gentemot den av löntagarfondstyrel-

serna uppsagda personalen.

Småföretagsfonden

Småföretagsfonden skall enligt den senaste ändringen av punkt 7

i övergångsbestämmelserna till APR tillföras ytterligare medel,

av vilka det nu återstår att under åren 1992-1994 överföra 600

milj.kr. Jag anser emellertid att detta belopp bör överföras

till Småföretagsfonden redan under år 1992. Vidare bör enligt

min mening beloppet tas från de likvida medel som under år 1992

tillförs avvecklingsstyrelsen, dvs. de medel som fjärde

löntagarfondstyrelsen ännu inte har rekvirerat, i stället för

att det tas från första-tredje fondstyrelserna. Näringsministern

avser att till regeringen senare lägga fram förslag om Småföre-

tagsfondens verksamhet.

4 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom finansdepartementet

upprättats förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för

allmänna pensionsfonden,

 2. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

 3. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),

 4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618).

 Samråd har skett med chefen för justitiedepartementet

beträffande lagförslag 2.

5 Lagrådets hörande

Förslagen beträffande ändringar i aktiebolagslagen,

försäkringsrörelselagen och bankaktiebolagslagen är av sådan

beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas över

lagförslagen.

6 Specialmotivering

6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med

reglemente för allmänna pensionsfonden

Avvecklingen av löntagarfondstyrelserna medför att de

bestämmelser som reglerar dessa styrelser upphör att gälla vid

utgången av år 1991. Den lagliga grunden för

löntagarfondstyrelsernas förvaltning och verksamhet i övrigt

upphör i och med detta. Dock föreskrivs i övergångsbestämmel-

serna till ifrågavarande lagförslag att styrelserna har vissa

uppgifter kvar att fullgöra.

1 §

Avskaffandet av löntagarfondstyrelserna medför att det i

allmänna pensionsfonden finns fem fondstyrelser samt,

övergångsvis, en avvecklingsstyrelse. I första stycket regleras

hur penningmedel som genom vissa lagar tillförs allmänna

pensionsfonden skall fördelas mellan de olika styrelserna. Lagen

om vinstdelningsskatt upphävdes år 1990 (SFS 1990:681). Skatt

enligt lagen om tillfällig vinstskatt (1983:219) togs ut av

svenska aktiebolag som lämnade utdelning för verksamhetsåret

1983. Beslut enligt denna lag kunde meddelas t.o.m. utgången av

år 1988. Lagen är således ogiltig fr.o.m. den 1 januari 1989.

Dessa båda skatteförfattningar kan således utgå ur lagen.

 Andra stycket ändras eftersom ett antal paragrafer upphävs.

Därutöver görs ett förtydligande som är föranlett av att en ny

paragraf, 44 §, infördes i samband med insiderlagens

ikraftträdande. Den paragrafen är avsedd att gälla för samtliga

styrelser inom allmänna pensionsfonden (se prop. 1990/91:42 s.

48, NU15, rskr. 84). Vidare införs en ny rubrik omedelbart före

44 §.

2 §

Vinstskatten och vinstdelningsskatten kommer i framtiden inte

att tillföra ytterligare medel till allmänna pensionsfonden

varför punkt 4 kan upphävas. Till den del vinstdelningsskatten

enligt 1991 års taxering inte

överförts till första-tredje fondstyrelserna före årsskiftet

1991/92 skall dessa skattemedel därefter överföras med stöd av

punkt 6 i övergångsbestämmelserna.

28 § och 29 §

Detta är följdändringar. I punkt 5 i övergångsbestämmelserna

görs emellertid en hänvisning till 28 § som innebär att en

avkastning för räkenskapsåret 1991 beräknad enligt nämnda

paragraf, före utgången av maj månad 1992, skall överföras från

löntagarfondstyrelserna till första-tredje fondstyrelserna.

32 § och 33 §

Eftersom 31 § upphävs saknas förutsättningar att utse ledamöter,

m.m. enligt förevarande paragrafer. I punkt 5 i övergångs-

bestämmelserna föreskrivs att uppdrag som ledamot och suppleant

upphör vid 1991 års utgång. I samma bestämmelse sägs emellertid

att uppdraget dock skall bestå vad avser skyldigheten att lämna

förvaltningsberättelse, resultat- och balansräkning samt att

överföra avkastning i enlighet med 28 §.

37 §

Andra stycket upphävs. Där föreskriven begränsning erfordras

emellertid för avvecklingsstyrelsen. Detta har tagits in i punkt

3 andra stycket övergångsbestämmelserna. Där har dock gränsen

satts till 30%. Detta betyder att allmänna pensionsfonden -

fjärde och femte fondstyrelserna samt avvecklingsstyrelsen

tillsammans - inte heller i fortsättningen kan nå upp till 50%

av rösterna för vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett

enskilt börsbolag.

40 §

Ändringen är föranledd av att bankinspektionen numera är

sammanslagen med försäkringsinspektionen till en ny myndighet

som benämns finansinspektionen. Motsvarande ändring har gjorts i

12 och 21 §§ vilket framgår av ingressen till förevarande

lagförslag.

 Vidare har till första stycket överförts en föreskrift som

fanns i den upphävda 41 §. Den innebär att revisorer får vara

gemensamma för fjärde och femte fondstyrelserna. Av punkt 4 i

övergångsbestämmelserna framgår att dessa revisorer också får

vara revisorer i avvecklingsstyrelsen.

42 §

Detta är en följdändring. I fortsättningen skall

riksförsäkringsverket och riksrevisionsverket avge utlåtande

över endast fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning. Av

punkt 5 i övergångsbestämmelserna framgår dock att utlåtandet

för räkenskapsåret 1991 även skall omfatta löntagar-

fondstyrelsernas förvaltning. I punkt 4 finns en bestämmelse om

att

riksrevisionsverket årligen skall avge utlåtande över

avvecklingsstyrelsen förvaltning.

43 §

Detta är en följdändring.

Övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1092) med reglemente

för allmänna pensionsfonden

punkt 3

Denna punkt upphävs.

punkt 7

Denna punkt har upphävts. Enligt punkt 7 i

övergångsbestämmelserna till den nu föreslagna lagen skall de

medel som skulle ha tillförts Småföretagsfonden åren 1992-1994

med 200 milj.kr. per år i stället överföras under år 1992.

Dessutom skall medlen tas från avvecklingsstyrelsen.

Övergångsbestämmelser till den nu föreslagna lagen

Av punkt 1 framgår att denna lag träder i kraft den 1 januari

1992.

Punkt 2

Avvecklingsstyrelsen blir formellt en fondstyrelse inom den

reglering som gäller för allmänna pensionsfonden och får således

samma rättsliga ställning som övriga fondstyrelser i allmänna

pensionsfonden. Styrelsen skall bestå av fem ledamöter vilka

utses av regeringen. Styrelsen måste naturligtvis anställa

personal och vidta andra åtgärder som erfordras för att

förvaltningen skall kunna fullgöras.

 Enligt denna punkt skall de tillgångar och skulder som

löntagarfondstyrelserna vid utgången av år 1991 förvaltar

överföras till avvecklingsstyrelsen. Från årsskiftet är det

alltså avvecklingsstyrelsen som beslutar om den fortsatta

förvaltningen.

 Det kommer vid övergången att uppstå en rad praktiska och

tekniska frågor som måste lösas mellan de avgående

löntagarfondstyrelserna och avvecklingsstyrelsen, bl.a.

beträffande personal och lokaler. Det är vidare av naturliga

skäl omöjligt för den nytillträdda styrelsen att omedelbart

sätta sig in i alla frågor avseende samtliga löntagarfond-

styrelser. Det är ett viktigt samhällsintresse att övergången

blir så smidig som möjligt och det får därför förutsättas att de

avgående styrelserna vidtar de åtgärder som behövs för en säker

övergång. Inte minst gäller detta olika behörighetshandlingar

som är nödvändiga för att förvaltningen skall kunna fortgå efter

årsskiftet i den nya styrelsens regi. Strävan måste naturligtvis

vara att styrelserna själva i första hand skall lösa de uppkomna

frågorna. Det kan dock inte uteslutas att regeringen kan komma

att behöva ta ställning i någon speciell fråga.

Punkt 3

Främst av praktiska skäl skall avvecklingsstyrelsen vid förvalt-

ningen av medlen tillämpa de placeringsbestämmelser som gällt

för löntagarfondstyrelserna enligt den upphävda 36 §. I

förevarande punkt införs därför en hänvisning till den upphävda

paragrafen. I avvecklingsstyrelsens förvaltning skall även ingå

avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar. Som en

grundläggande princip för förvaltningen anges att styrelsen

skall placera medlen så att kraven på god avkastning och

riskspridning tillgodoses samtidigt som placeringarna skall

göras med sikte på den kommande utskiftningen. Bland

avvecklingsstyrelsens uppgifter ingår att gå igenom de avtal som

löntagarfondstyrelserna träffat med onoterade företag.

 Den begränsningsregel som hittills gällt för

löntagarfondstyrelserna enligt 37 § andra stycket (se

motiveringen till 37 §) vad gäller rätt att förvärva vid

Stockholms fondbörs inregistrerade aktier skall gälla även för

avvecklingsstyrelsen, vilket kommit till uttryck i andra stycket

i denna punkt. Dock förskrivs där att avvecklingsstyrelsen inte

får förvärva så många aktier av tidigare nämnt slag att dessa

uppgår till 30% eller mer av samtliga aktier i bolaget, eller,

om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna

uppgår till 30% eller mer av röstetalet för samtliga aktier i

bolaget. Däremot får avvecklingsstyrelsen fritt förvärva andra

aktier i svenska bolag. Motsvarande procentsats för var och en

av de fem löntagarfondstyrelserna har varit sex procent.

Begränsningsregeln är främst avsedd att möjliggöra för

avvecklingsstyrelsen att överta börsaktier från de fem

löntagarfondstyrelserna, däremot inte att genom nyförvärv

tillföra styrelsen större poster av sådana aktier. Vad gäller

onoterade aktier bör styrelsen med tanke på avvecklingsperiodens

begränsning i tiden vara återhållsam med engagemang i sådana

företag.

Punkt 4

Avvecklingsstyrelsens medelsförvaltning skall på samma sätt som

tidigare gällt löntagarfondstyrelserna granskas av tre

revisorer, vilka förordnas av regeringen, en av dem på förslag

av finansinspektionen. Om det bedöms vara lämpligt får revisorer

utses gemensamt för fjärde och femte fondstyrelserna samt

avvecklingsstyrelsen. I frågor om förordnande, entledigande,

arvode m.m. samt fullgörande av revisionsuppdraget gäller

bestämmelserna i 22-25 §§ enligt en hänvisning i punkt 2 tredje

stycket (se motiveringen till punkt 2).

 Riksrevisionsverket skall varje år avge utlåtande över avveck-

lingsstyrelsens förvaltning (se motiveringen till 42 §). Skäl

att därjämte låta denna förvaltning omfattas av

riksförsäkringsverkets granskning förligger däremot inte

eftersom kopplingen till försäkringen för tilläggspension upphör

vad avser avvecklingsstyrelsen (se avsnitt 3.3). På samma grund

saknas anledning att låta avvecklingsstyrelsens verksam-

hetsberättelse ingå i den av första-tredje fondstyrelserna

årligen gjorda sammanställning av övriga fondstyrelsers

verksamhetsberättelser (17 §).

Punkt 5

Enligt denna punkt upphör uppdragen som ledamöter och

suppleanter i löntagarfondstyrelserna vid utgången av år 1991.

Regeringen behöver således inte i särskild ordning entlediga

varje ledamot och suppleant. Emellertid finns det uppgifter även

efter utgången av år 1991 som nuvarande löntagarfondstyrelser är

skyldiga att fullfölja. Främst är det fråga om att för

räkenskapsåret 1991 upprätta förvaltningsberättelse,

resultaträkning och balansräkning. Detta följer av hänvisningen

till 16 § andra och tredje styckena. Bestämmelsen i 16 § första

stycket, som reglerar räkenskapsår, är inte längre aktuellt.

Vidare är styrelserna skyldiga att enligt de äldre

föreskrifterna i 28 § till första-tredje fondstyrelserna

överföra avkastning avseende räkenskapsåret 1991. För att kunna

fullgöra dessa skyldigheter måste styrelserna hålla sammanträde

och fatta beslut. Härvid skall föreskrifterna i 7, 9 och 10 §§

tillämpas. I 7 § regleras kallelseförfarandet, beslutsregler och

att det vid sammanträde skall föras protokoll. Med stöd av 9 §

kan löntagarfondstyrelserna behålla den personal som erfordras

för de skyldigheter som föreligger enligt denna punkt (se även

avsnitt 3.3). Slutligen bestämmer regeringen enligt 10 § arvoden

och andra ersättningar för det arbete som måste utföras med

anledning av denna punkt.

 I andra stycket sägs att de revisorer som är utsedda i

löntagarfondstyrelserna har kvar sina uppdrag enligt äldre

föreskrifter. Revisorerna är förordnade för tiden till dess

balansräkning har fastställts för verksamhetsåret 1991. Revision

av löntagarfondstyrelserna skall genomföras i enlighet med de

bestämmelser som hittills gällt för dessa styrelser, dvs. 22-25

§§. Enligt 22 § finns bl.a. möjlighet att ersätta en revisor om

han av någon anledning skulle få förhinder att fullfölja sitt

uppdrag. Regeringen beslutar enligt 23 § om arvoden till

revisorerna. Enligt 24 § skall bl.a. revisionsberättelsen

överlämnas till resp. löntagarfondstyrelse senast 14 dagar efter

det att förvaltningsberättelsen kommit revisorerna till handa.

Fondstyrelserna skall enligt 25 § genast överlämna

förvaltningsberättelsen och revisionsberättelsen till

regeringen. När nu nämnda skyldigheter fullgjorts får det anses

att löntagarfondstyrelserna slutfört sitt uppdrag.

Punkt 6

Denna punkt införs med anledning av att 2 § punkt 4 APR upphävs.

Punkt 7

Eftersom de medel som enligt den numera upphävda punkten 7 i

övergångsbestämmelserna till APR skall överföras från

avvecklingsstyrelsen under år 1992 krävs en ny bestämmelse. Det

kan vara lämpligt att dessa medel avräknas från de medel

avvecklingsstyrelsen skall tillföras med anledning av att fjärde

löntagarfondstyrelsen inte rekvirerat alla sina medel (se punkt

2).

6.2 Övriga lagförslag

Bestämmelsen i aktiebolagslagen, försäkringsrörelselagen resp.

bankaktiebolagslagen om överlåtelse av rösträtt åt fackliga

organisationer har införts med anledning av

löntagarfondstyrelsernas tillkomst. Denna bestämmelse tas bort

eftersom löntagarfondstyrelserna avvecklas. Har det under år

1992 skett överlåtelse av rösträtt blir överlåtelsen utan verkan

när denna lag träder i kraft, eftersom löntagarfondstyrelsen då

inte längre förvaltar några aktier.

 Den nya lydelsen av paragrafens tredje stycke i resp. lag

omfattar också avvecklingsstyrelsen eftersom den formellt sett

är en styrelse i allmänna pensionsfonden.

7 Ikraftträdande

De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari

1992.

8 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att

regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

 1. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för

allmänna pensionsfonden,

 2. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),

 3. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),

 4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618).

9 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de

förslag som föredraganden har lagt fram.

Innehåll

Proposition 1

Propositionens huvudsakliga innehåll 1

Propositionens lagförslag 2

 1 Inledning 11

 2 Bakgrund 12

 2.1 Löntagarfondstyrelsernas medelstilldelning och

 avkastningskrav 12

 2.2 Löntagarfondstyrelsernas organisation och placerings-

 inriktning 13

 3 Allmän motivering 14

 3.1 Utgångspunkter 14

 3.2 Utskiftning av tillgångarna 16

 3.3 Avveckling av löntagarfondstyrelserna 17

 4 Upprättade lagförslag 20

 5 Lagrådets hörande 21

 6 Specialmotivering 21

 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med

 reglemente för allmänna pensionsfonden 21

 6.2 Övriga lagförslag 26

 7 Ikraftträdande 26

 8 Hemställan 26

 9 Beslut 26