Regeringens proposition

Försäljning av aktier i Stadshypotek AB

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 3 oktober 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Regeringen har i prop. 1995/96:207 aviserat att ett förslag kommer att läggas

fram till riksdagen om försäljning av aktieinnehav i Stadshypotek AB. I denna

proposition föreslås att Konungariket Sveriges stadshypotekskassa skall föra

över de aktier kassan innehar i Stadshypotek AB till staten. Aktierna skall

därefter bjudas ut till försäljning.

 Bestämmelserna om ombudsstämma och regionala låntagarstämmor i lagen

(1992:701) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa kan i och med att

aktierna överförs till staten tas bort. Samtliga styrelseledamöter skall

därefter utses av regeringen. Antalet styrelseledamöter skall minskas till tre.

 I propositionen föreslås vidare några mindre justeringar av bestämmelser i

bankrörelselagen (1987:617) och lagen (1991:981) om värdepappersrörelse.

 Ändringarna i lagen om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa föreslås träda

i kraft två veckor efter den dag då lagen enligt uppgift på den utkom från

trycket i Svensk författningssamling. Övriga lagändringar föreslås träda i kraft

den 1 januari 1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Lagtext 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen

 (1987:617) 52.2Förslag till lag om

ändring i lagen (1991:981) om

 värdepappersrörelse 7

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om

 Konungariket Sveriges stadshypotekskassa 8

3 Ärendet och dess beredning 10

4 Bakgrund 10

 4.1 Stadshypotek fram till ombildningen 10

 4.2 Ombildningen 11

 4.3 Stadshypotekskassan 12

 4.4 Stadshypotek AB 13

 4.5 Marknaden för bostads- och fastighetskrediter13

5 Överväganden 14

 5.1 Överföring och försäljning av aktier i

 Stadshypotek AB 14

 5.2 Stadshypotekskassans uppgifter i framtiden17

 5.3 Kassans styrelse m.m. 18

 5.4 Kassans ekonomi 19

6 Ekonomiska effekter 21

7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 21

8 Författningskommentar 22

 8.1 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen

 (1987:617) 228.2Förslaget till lag om

ändring i lagen (1991:981) om

 värdepappersrörelse 22

 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:701) om

 Konungariket Sveriges stadshypotekskassa 22

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser 24

 2

Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden beträffande

 promemoria med förslag till lagrådsremiss om

 försäljning av aktier i Stadshypotek AB 25

Bilaga 3 De till Lagrådet remitterade lagförslagen27

Bilaga 4 Lagrådets yttrande 29

Utdrag ur protokoll vid regeringens sammanträde

den 3 oktober 1996 30

Rättsdatablad 31

 3

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i bankrörelselagen(1987:617),

 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

 värdepappersrörelse,

 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa,

 4. bemyndigar regeringen att besluta om försäljning av aktieinnehavet i

Stadshypotek AB,

 5. bemyndigar regeringen att utfärda en revers till Konungariket

 Sveriges stadshypotekskassa om 475 miljoner kr.

 4

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617)

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 och 13 §§ bankrörelselagen (1987:617) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

9 §1

Bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar finns i lagen (1994:2004)

om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och

värdepappersbolag.

-------------------------------------------------------

 En banks kapitalbas får En banks kapitalbas får

inte understiga det belopp inte understiga det belopp

som enligt 1 kap. 2 § tredje som enligt 1 kap. 4 § andra

stycket bankakti- stycket bankakti-

ebolagslagen (1987:618), 2 ebolagslagen (1987:618), 2

kap. 2 § andra stycket kap. 2 § andra stycket

sparbankslagen (1987:619) sparbankslagen (1987:619)

eller 1 kap. 4 § andra eller eller 1 kap. 4 § andra

tredje stycket lagen eller tredje stycket lagen

(1995:1570) om med- (1995:1570) om

lemsbanker krävdes när medlemsbanker krävdes när

rörelsen påbörjades. rörelsen påbörjades.

13 §2

Kredit får beviljas endast om låntagaren på goda grunder kan förväntas fullgöra

låneförbindelsen. Dessutom krävs betryggande säkerhet i fast eller lös egendom

eller i form av borgen. Banken får dock avstå från sådan säkerhet om den kan

anses obehövlig eller om det annars föreligger särskilda skäl att avstå från

säkerhet.

-------------------------------------------------------

 Bestämmelsen i 6 kap. 9 § Bestämmelsen i 6 kap. 10 §

första stycket första stycket

bankaktiebolagslagen bankaktiebolagslagen

(1987:618) om förbud för ett (1987:618) om förbud för ett

bankaktiebolag att som pant bankaktiebolag att som

ta emot egen aktie tillämpas pant ta emot egen aktie

också på förlagsbevis som tillämpas också på

bolaget utfärdat. förlagsbevis som bolaget

 utfärdat.

 En sparbank får inte som pant ta emot förlagsbevis, som sparbanken utfärdat,

och inte heller bevis om tillskott till garantifond eller grundfond i

sparbanken.

 En medlemsbank får inte som pant ta emot förlagsbevis eller förlagsandelsbevis

som banken utfärdat eller bevis om andel i eller tillskott till banken.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 5

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

4 §3

Ett värdepappersbolag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Bolaget

skall ha en verkställande direktör.

-------------------------------------------------------

 I ett värdepappersbolag I ett värdepappersbolag

skall minst en av stämman skall minst en av stämman

utsedd revisor vara utsedd revisor vara

auktoriserad revisor eller auktoriserad revisor. Till

auktoriserat revisor kan utses även ett

revisionsbolag. registrerat

 revisionsbolag.

 Bestämmelser om vem som kan

 vara huvudansvarig för

 revisionen och om under-

 rättelseskyldighet finns i

 12 § lagen (1995:528) om

 revisorer.

 För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i Sverige.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:701) om Konungariket Sveriges

stadshypotekskassa

 dels att 1-3, 4 och 8 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall föras in en ny paragraf, 1 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §4

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa har till uppgift att fullfölja den

ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (1992:700) om

ombildning av stadshypoteksinstitutionen. Kassan skall

-------------------------------------------------------

 1. äga och förvalta aktier 1. äga och förvalta aktier i

i Stadshypotek Aktiebolag, Stadshypotek AB samt föra

 över detta aktieinnehav

 till staten vid den

 tidpunkt och på de villkor

 i övrigt som regeringen

 bestämmer,

 2. till och med den 31 juli 1997 låna upp medel genom utgivande av

obligationer i obligationslån som har lagts upp före utgången av 1994, i den

omfattning och under de förutsättningar som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer,

-------------------------------------------------------

 3. till Stadshypotek 3. till Stadshypotek AB

Aktiebolag låna ut medel som låna ut medel som bolaget

bolaget behöver för sin behöver för sin rörelse samt

rörelse, 4. förvalta kassans

 4. förvalta kassans fordringar på Stadshypotek

fordringar på Stadshypotek AB och kassans skulder.

Aktiebolag och kas- sans

skulder samt

 5. ombesörja att regionala

låntagarstämmor samt ombuds-

stämma kommer till stånd.

-------------------------------------------------------

 1 a §

 Överföringen av aktier

 enligt 1 § 1 skall inte

 föranleda uttagsbeskattning

 enligt punkt 1 fjärde

 stycket av anvisningarna

 till 22 § kommu-

 nalskattelagen (1928:370).

2 §

-------------------------------------------------------

Kassan förvaltas av en Kassan förvaltas av en

styrelse som består av elva styrelse som består av tre

ledamöter. ledamöter.

 Regeringen utser fem Regeringen utser

ledamöter, bland dem ledamöterna och en

ordföranden, och två suppleant. Ledamöterna och

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

suppleanter för dem. suppleanten utses för en

Ombudsstämman utser sex tid av högst två år.

ledamöter, bland dem vice Regeringen bestämmer

ordföranden, och tre arvoden för ledamöterna och

suppleanter för dem. suppleanten.

Ledamöterna och

suppleanterna utses för en

tid av högst två år.

 Regeringen bestämmer

arvoden för ledamöterna och

suppleanterna.

3 §

-------------------------------------------------------

För revision av styrelsens För revision av styrelsens

förvaltning och kassans förvaltning och kassans

räkenskaper utses årligen tvåräkenskaper utses årligen två

revisorer och två sup- revisorer och två sup-

pleanter för dem. pleanter för dem.

Finansinspektionen och Regeringen och

ombudsstämman utser vardera Finansinspektionen utser

en revisor och en vardera en revisor och en

suppleant. Revisorerna och suppleant. Revisorerna och

suppleanterna skall vara suppleanterna skall vara

auktoriserade revisorer. auktoriserade revisorer.

4 §

-------------------------------------------------------

Ombudsstämman avgör frågor omRegeringen avgör frågor om

fastställande av fastställande av

balansräkningen och om balansräkningen och om

godkännande av styrelsens godkännande av styrelsens

förvaltning. förvaltning.

8 §

-------------------------------------------------------

Närmare föreskrifter om Närmare föreskrifter om

beslut i styrelsen och beslut i styrelsen och

kassans verksamhet samt om kassans verksamhet

ombudsstämma och regionala meddelas av regeringen

låntagarstämmor meddelas av

regeringen.

.

Denna lag träder i kraft två veckor efter den dag då lagen enligt uppgift på

den utkom från trycket i Svensk författningssamling.

3 Ärendet och dess beredning

I prop. 1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppna

arbetslösheten till år 2000 lämnade regeringen förslag till riktlinjer för den

ekonomiska politiken för att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten.

I propositionen aviserades att regeringen avsåg att inom kort återkomma till

riksdagen med förslag om försäljning av Stadshypotekskassans aktieinnehav i

Stadshypotek AB.

 Inom Finansdepartementet har utarbetats en promemoria som behandlar

försäljningen av aktier i Stadshypotek AB. Promemorian har remissbehandlats. En

förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av

remissyttrandena finns i bilaga 2.

 I ärendet tas även upp några redaktionella ändringar i bankrörelselagen

(1987:617) och lagen (1991:981) om värdepappersrörelse.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 19 september 1996 att inhämta Lagrådets yttrande över

de lagförslag som finns i bilaga 3. När det gäller ändringarna i

bankrörelselagen (1987:617) och lagen (1991:981) om värdepappersrörelse anser

regeringen att ändringarna är av den beskaffenheten att Lagrådets hörande i

dessa delar skulle sakna betydelse.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 4.

 Lagrådet har framfört vissa synpunkter på lagtexten. Regeringen har följt

Lagrådets förslag och synpunkter. Dessutom har en redaktionell ändring gjorts i

lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren, avsnitt 8.

4 Bakgrund

4.1 Stadshypotek fram till ombildningen

Stadshypotek bildades år 1909 med statsmakternas stöd för att komma till rätta

med bristen på kapital som då rådde i bl.a. bostadssektorn. Som säkerhet för

Stadshypotekskassans förbindelser ställde staten en garanti, grundfonden. Den

statliga garantin var en förutsättning för kassans upplåning på den europeiska

kapitalmarknaden och utgjordes t.o.m. år 1966 av statsobligationer som

tillhandahölls av riksgäldsfullmäktige. Obligationerna var emellertid statens

egendom och kassan erhöll ingen avkastning. Numera utgörs grundfonden av en av

Riksgäldskontoret utfärdad garantiförbindelse.

 Stadshypoteks verksamhet reglerades före den 1 januari 1993 av lagen

(1968:576) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stads-

hypoteksföreningar. Organisationen bestod då av Stadshypotekskassan, som var det

centrala organ som svarade för upplåningen, samt 20 stadshypoteksföreningar, som

svarade för utlåningen. Stadshypoteksföreningarna lämnade lån till bostads-,

affärs- och kontorshus samt till vissa s.k. bostadskomplement. Föreningarnas

låntagare var också medlemmar i respektive förening.

 Under våren 1992 beslutade riksdagen att stadshypoteksinstitutionen skulle

ombildas. I förarbetena (prop. 1991/92:119, bet. 1991:92:NU32, rskr.

1991/92:323) angavs att den övergripande och främsta målsättningen för en

förändring av Stadshypoteks organisation var att föra över den dåvarande

verksamheten i en organisationsform som gav Stadshypotek varaktiga

förutsättningar för att, på motsvarande villkor som övriga kreditinstitut,

konkurrera på kreditmarknaden och som skulle göra att Stadshypotek kunde bestå

som en fristående och konkurrensfrämjande långivare på kreditmarknaden.

Målsättningen förutsatte enligt propositionen, att den roll staten i framtiden

skulle ha i verksamheten var klarlagd. Bestämmelser om ombildningen finns i

lagen (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen (ombildningslagen).

4.2 Ombildningen

I propositionen föreslogs att ombildningen skulle genomföras i olika etapper. I

anslutning därtill anfördes bl.a. följande. Den ombildningsprocess som det är

fråga om är förenad med vissa särskilda svårigheter. Ombildningen får inte

äventyra vare sig verksamhetens marknadspositioner, rättighetshavarnas säkerhet

eller statens ställning. En grundförutsättning för att klara dessa svårigheter

är att ombildningen sker på ett enkelt och tydligt sätt.

 Den första etappen i ombildningen genomfördes per den 1 januari 1993 och

innebar att Stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna fusionerades,

varvid kassan övertog föreningarnas tillgångar och skulder och föreningarna

upplöstes utan likvidation. Kassans rörelse överfördes i anslutning därtill till

ett nybildat kreditaktiebolag, Stadshypotek AB. I gengäld erhöll kassan samtliga

aktier i bolaget. För att undgå bl.a. de problem som sammanhänger med

gäldenärsbyte fick dock kassans obligationsskuld ligga kvar i kassan och

förvaltas av denna. Kassan erhöll en motsvarande fordran på Stadshypotek AB

genom att bolaget utfärdade reverser till kassan på belopp och med villkor som

svarade mot de utestående skulderna vid tidpunkten för överlåtelsen av rörelsen.

 Nästa steg i ombildningen innebar att en nyemission skulle riktas till

låntagarna. Syftet var att låntagarna därigenom skulle erhålla 1/3 av aktierna

och 55 procent av substansvärdet. Under 1994 genomfördes en spridning av

aktierna i Stadshypotek AB genom att aktier motsvarande 55 procent av

substansvärdet i bolaget delades ut av kassan till låntagare och personal i

bolaget. I samband därmed skedde en första nyemission som omfattade tre

miljarder kronor. Nyemissionen och ägarspridningen gick till så att aktieägarna,

för varje utnyttjad teckningsrätt, erhöll en aktie i Stadshypotek AB i gåva

utöver den tecknade aktien. Teckningsrätterna fördelades mellan omkring 760 000

låntagare och bolagets personal. Sammanlagt erhöll personalen en procent av

nyteckningen. Senare genomfördes ytterligare en nyemision som tillförde

Stadshypotek AB 414 miljoner kronor. Bolaget är sedan oktober 1994 noterat på

Stockholms fondbörs och det finns i dag ca 525 000 aktieägare i bolaget.

4.3 Stadshypotekskassan

Den verksamhet som kassan numera bedriver regleras i lagen (1992:701) om

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa (kassalagen). Enligt 1 § har kassan

till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut

enligt ombildningslagen. Kassan skall därvid äga och förvalta aktier i

Stadshypotek AB. Vidare ankommer det på kassan att till och med den 31 juli 1997

låna upp medel genom utgivande av obligationslån som har lagts upp före utgången

av 1994, i den omfattning och under de förutsättningar som föreskrivs av

regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Kassan skall även låna ut

medel till Stadshypotek AB och förvalta dessa fordringar jämte kassans skulder.

Slutligen skall kassan ordna regionala låntagarstämmor och ombudsstämma.

 Kassan kvarstår som ansvarig för den upplåning som skett före överlåtelsen

till bolaget. Kassans låneskuld, som i huvudsak består av obligations-

upplåning, ligger därmed kvar i kassan och avvecklas där allteftersom skulderna

förfaller till betalning. Avvecklingen sker också genom att kassan återköper

obligationer. För att öka säkerheten för kassans långivare finns, som ovan

nämnts, en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse. Regeringen har

enligt kassalagen rätt att meddela föreskrifter om grundfondens storlek samt om

de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden.

Kassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av

grundfonden och kassans egna fonder. Det förutsätts att grundfonden skall kunna

trappas ned vartefter låneskulden förfaller. Grundfonden uppgår i dag till 15

miljarder kronor. Kassan skall enligt förordningen (1992:1124) med reglemente

för Konungariket Sveriges stadshypotekskassa betala en avgift till staten på

0,33 procent av grundfondens belopp. Se vidare under avsnitt 5.3.

 I prop. 1991/92:119 anfördes bl.a. följande. Så länge grundfonden finns kvar

till tryggande av utestående lån, bör kassan behålla ett tillfredsställande

inflytande över verksamheten i Stadshypotek AB. När låneskulden är slutligt

reglerad efter ca tio år, finns inte längre någon anledning att just kassan

skall påverka bolagets verksamhet. Kassans aktieinnehav i bolaget bör då helt

avvecklas. Sedan kassan avvecklat den utestående obligationsstocken och

aktieinnehavet i Stadshypotek AB, skall kassan likvideras. Enligt 7 § kassalagen

skall riksdagen besluta om användningen av kassans behållning efter likvidation.

Regeringen bör lämna förslag till riksdagen i den frågan så snart det är

praktiskt möjligt.

 Stadshypotekskassan äger i dag ca 41,5 miljoner aktier, vilket motsvarar

34 procent av röster och kapital i Stadshypotek AB. Av dessa är 9 miljoner A-

aktier och 32,5 miljoner B-aktier. En aktie av serie B berättigar för

räkenskapsår under perioden 1995-1998 till en utdelning som med 3,60 kronor

understiger den utdelning som för samma år beslutas för en aktie av serie A. I

andra avseenden medför aktieslagen lika rätt. Värdet av aktierna beräknas i dag,

med utgångspunkt i gällande börskurs för A-aktien, vara ca 6,5 miljarder kronor.

4.4 Stadshypotek AB

Stadshypotek AB är moderbolag i en koncern som i övrigt utgörs av bl.a.

dotterbolagen Stadshypotek Bank AB samt Stadshypotek Fastigheter Utveckling AB.

Huvuddelen av rörelsen bedrivs i Stadshypotek AB. Stadshypotek Bank AB bedriver

verksamhet som är inriktad på sparmarknaden. Stadshypotek Fastigheter Utveckling

AB är moderbolag i en koncern för förvaltning av fastigheter som har övertagits

till skyddande av fordran.

 Stadshypotek AB:s huvudsakliga verksamhet är kreditgivning mot säkerhet i

fastigheter. Stadshypotek AB är den näst största kreditgivaren och det största

bostadsinstitutet i Sverige med en utlåning på 296 miljarder kronor vid utgången

av år 1995. Detta motsvarar en marknadsandel på omkring 30 procent av den totala

utlåningen i svenska kronor från bostads-institut. Av Stadshypotek AB:s totala

utlåning utgör 40 procent utlåning mot säkerhet i småhus eller bostadsrätter.

Den övriga utlåningen utgörs av lån till flerbostadshus eller kontors- och

affärshus.

 Under de senaste åren har efterfrågan på bostadskrediter i Sverige varit svag,

vilket i huvudsak kan förklaras av det låga byggandet och återbetalning av äldre

lån. Detta har inneburit en viss nedgång av Stadshypotek AB:s utlåningsstock.

Stadshypotek AB:s marknadsandel har sedan ett par år tillbaka även minskat

något.

4.5 Marknaden för bostads- och fastighetskrediter

Marknaden för bostads- och fastighetskrediter består i dag i huvudsak av åtta

institut varav endast ett, SBAB, inte ingår i en koncern som även driver

bankrörelse. Stadshypotek och Spintab är störst av bostadsinsitituten med

vardera en kreditstock som överstiger 200 miljarder kronor. Övriga bankanknutna

bostadsinstituts kreditstock uppgår till mellan 30 och 100 miljarder kronor.

SBAB ligger storleksmässigt mittemellan dessa två grupper med en utlåning på ca

140 miljarder kronor. Förutom bostadsinstituten bedriver också

försäkringsbolagen och de större bankerna utlåning för finansiering av

fastigheter. Dessa gruppers utlåning är väsentligt mindre och uppgår till

omkring en tiondel av bostadsinstitutens. Utvecklingen under senare år med

framför allt en stagnerande total utlåningsstock har inneburit hårdare

konkurrens på fastighetskreditmarknaden i Sverige.

 Den internationella utvecklingen utmärks av bl.a. att ett antal sam-

manslagningar av kreditinstitut skett under de senaste åren. En orsak till detta

är de kostnadsfördelar som anses följa med ökade volymer. Det är möjligt att den

svenska marknaden under de närmaste åren kommer att följa detta mönster med

sammanslagningar av kreditinstitut till större enheter i syfte att genomföra

rationaliseringar med sänkta kostnader som följd. En sådan utveckling kan på

vissa marknadssegment vara nödvändig för att bibehålla en lönsam verksamhet och

för att svenska institut skall kunna konkurrera på likvärdiga villkor med

utländska institut.

5 Överväganden

5.1 Överföring och försäljning av aktier i Stadshypotek AB

Regeringens förslag: Aktierna i Stadshypotek AB förs över från

Stadshypotekskassan till staten för att säljas. Riksdagen bemyndigar regeringen

att genomföra försäljningen. Försäljningslikviden skall användas till att minska

statsskulden.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I

promemorian föreslogs en annan lagteknisk lösning.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har varit positiva till förslaget om

överföring och försäljning av aktierna i Stadshypotek AB. Riksgälds-kontoret har

påpekat att en förändring inträder genom att statens risk allmänt sett kan anses

öka genom att kassan får ett mindre inflytande över Stadshypotek AB och att

detta förhållande särskilt bör beaktas vid en kommande prövning av köparen till

aktierna. Stadshypotekskassan har anmärkt att den förutsätter att överföringen

av aktierna till staten inte skall utlösa någon uttagsbeskattning hos kassan.

 Skälen för regeringens förslag: I prop. 1995/96:207 En ekonomisk politik för

att halvera den öppna arbetslösheten till år 2000 lämnade regeringen förslag

till riktlinjer för den ekonomiska politiken för att stärka sysselsättningen och

minska arbetslösheten. I propositionen angavs att regeringen inom kort skulle

återkomma till riksdagen med förslag om försäljning av Stadshypotekskassans

aktieinnehav i Stadshypotek AB.

Statens engagemang i stadshypoteksorganisationen

Hypoteksinstituten har i ett historiskt perspektiv utgjort exklusiva redskap för

att förverkliga mål som ställts upp av statsmakterna. Av detta följer att staten

har haft särskilda omsorger om hypoteksinstituten. Med hänsyn till den långa tid

under vilken dessa förhållanden varat är det naturligt att staten förknippas med

ett huvudmannaskap för hypoteksinstituten.

 Stadshypoteksinstitutionen var före ombildningen uppbyggt på en organisatorisk

princip om fördelning av ansvaret för ingångna förbindelser och inte, som för

andra associationsformer, på en rätt till del i en förmögenhetsmassa i

förhållande till gjorda insatser. Organisationsformen utgick från att

ägarfunktion i traditionell mening saknas.

 Staten ställde ursprungligen en kostnadsfri garanti för Stadshypoteks

upplåning. Den risk staten utsattes för genom garantin hölls på en låg nivå

genom regleringen av organisationen. Detaljerade regler om samordning mellan

kassans upplåning och föreningarnas utlåning samt låntagarnas ansvar utöver de

egna lånen, reducerade statens risktagande. En låntagare i föreningen iklädde

sig, i förhållande till sina förpliktelser, ansvar för andra låntagares

bristande betalningsförmåga. I gengäld kunde låntagaren på grund av det statliga

garantiåtagandet erhålla ett billigt lån. När lånet var återbetalt och

låntagaren slutligen tillgodogjort sig förmånen av det billiga lånet upphörde

medlemskapet och åtagandet.

 Låntagarnas solidariska ansvar för en förenings förbindelser upphörde år 1970.

Därefter har låntagarna, utan att ikläda sig någon förpliktelse utöver det egna

lånet, tillgodogjort sig förmånen av den statliga garantiförbindelsen. När

ansvar för andras lån kunde aktualiseras hade låntagarna ett berättigat krav på

att få sin mening representerad vid överväganden om hur verksamheten skulle

bedrivas. Några andra bevekelsegrunder för inflytande för låntagare genom

medlemskap har inte framkommit. Inte heller finns det något stöd för att staten

haft andra syften i fråga om låntagarna/medlemarna än att tillhandahålla billiga

krediter åt dem.

 I prop. 1991/92:119 s. 30 konstaterades att det med hänsyn till stads-

hypoteksinstitutionens bakgrund och statens garantiåtagande inte framstår som

rimligt att staten vid någon tidpunkt skulle vara beredd att medverka till att

det egna kapital (fonderna), som via subventioner byggts upp till skydd för

obligationsköparna och för att minska statens risktagande, hamnar utanför

statens kontroll. Med subventioner avses i sammanhanget dels den

skattebehandling stadshypoteksinstituten har haft, dels den garanti staten, utan

eller mot måttlig ersättning, under åren har ställt till organisationens

förfogande.

 Ytterligare exempel på statens inflytande är att den ursprungliga

stadshypoteksorganisationen tillkom genom beslut av riksdagen och reglerades av

en särskild lag och reglemente som fastställdes av regeringen. Även ombildningen

av Stadshypotek och den nuvarande lagstiftningen på området har beslutats av

riksdagen. I förarbetena till ombildningslagen sades exempelvis att en

ombildning av Stadshypotek bara kunde ske om staten garanterade hela

ombildningsprocessen. Staten har även ett inflytande i Stadshypotekskassan genom

att regeringen utser fem av ledamöterna i kassans styrelse, däribland

ordföranden.

 Staten har också möjlighet att påverka upplösningen av kassan genom att

regeringen beslutar om kassans likvidation och förfarandet därvid samt riksdagen

beslutar om användningen av kassans behållning efter likvidation. Av

propositionen (s. 44) framgår att överskottet skall användas så att statens

intressen tillgodoses.

 Av det sagda framgår att såväl låntagarna som staten har bidragit till att

bygga upp Stadshypoteks eget kapital. Låntagarna i Stadshypotek har som tidigare

sagts (se avsnitt 4.2), erhållit 55 procent av kapitalet i bolaget. Regeringen

har i prop. 1995/96:207 s. 37 slagit fast att denna grupp därmed får anses

kompenserad för sitt bidrag till kapitaluppbyggnaden i Stadshypotek och att de

tillgångar som nu finns i kassan därför tillhör staten.

Överföring och försäljning av aktierna i Stadshypotek AB

Något intresse för staten att i ett längre perspektiv ikläda sig rollen som

aktieägare i Stadshypotek AB finns inte. Regeringen har i prop. 1995/96:207

förutskickat att aktieinnehavet i Stadshypotek AB bör säljas. Som ett första

steg i försäljningen bör Stadshypotekskassans aktieinnehav i Stadshypotek AB

överföras till staten. Aktierna bör därefter bjudas ut till försäljning.

Riksdagen bör därför bemyndiga regeringen att genomföra försäljningen.

 Hur avvecklingen av aktieinnehavet skall gå till måste bestämmas utifrån

affärsmässiga grunder. I förarbetena till ombildningen av stads-

hypoteksinstitutionen angavs vissa riktlinjer för avvecklingen (prop.

1991/92:119 s. 43 f). Det sades bl.a. att Stadshypotek AB borde vara en

självständig aktör på kreditmarknaden. Av detta skäl borde aktier i bolaget

erbjudas till en bred allmänhet och låntagarna beredas tillfälle att under

förmånliga villkor teckna aktier. Vidare anfördes att det erfordras en stabil

ägarbild för att Stadshypotek skall kunna förbli självständigt och att det

därför inte borde uteslutas att flera större investerare erbjöds aktieposter.

Målsättningen borde vara att det slutliga ägandet i bolaget skulle vara spritt

men även uppfylla ett krav på styrka och engagemang bland ägarna.

 Regeringens förslag om överföring av aktierna i Stadshypotek AB till staten

kommer att innebära att förutsättningarna för avvecklingen av kassans

aktieinnehav ändras. De riktlinjer som angavs i propositionen för avvecklingen

tog inte endast sikte på staten som innehavare av aktierna.

Konkurrenssituationen på kreditmarknaden är i dag, som tidigare nämnts (se

avsnitt 4.5), en annan än när propositionen skrevs. Internationella erfarenheter

visar också på en tendens på kreditmarknaden som innebär att sammanslagningar av

kreditinstitut till större enheter genomförs i syfte att uppnå rationaliseringar

med sänkta kostnader som följd. Målet att Stadshypotek AB skall vara en

självständig aktör på kreditmarknaden är därför inte längre självklart.

 Det är inte meningsfullt att ange några detaljerade riktlinjer för

försäljningen av aktierna. Målet bör vara att staten vid försäljningen skall

erhålla ett så bra pris som möjligt. Regeringen bör efter riksdagens

bemyndigande ges så stor handlingsfrihet som krävs för att en god affär skall

kunna uppnås. Olika alternativ bör noga övervägas. Aktieposten bör kunna säljas

i sin helhet till en investerare eller delas upp och säljas till en större

krets. Detta innebär att Stadshypotek AB i framtiden kan tänkas bestå som en

fristående långivare eller gå upp i ett annat företag t.ex. genom fusion.

Intresse för ett aktieförvärv kan finnas såväl bland svenska som bland utländska

investerare varför ett utländskt ägande inte bör uteslutas. Någon närmare

tidsangivelse bör inte anges utan regeringen bör ha frihet att avgöra den

lämpligaste tidpunkten för försäljningen. Regeringen avser att redan under

hösten vidta förberedande åtgärder så att en försäljning, om det visar sig

gynnsamt, kan ske så snart som möjligt efter riksdagsbeslutet.

 Såsom framhölls i prop. 1995/96:207 s. 37, skall ställningen för

Stadshypotekskassans obligationsinnehavare inte försämras p.g.a. försäljningen

av aktieinnehavet.

 Kassan har i dag genom sitt aktieinnehav ett inflytande i Stadshypotek AB.

Genom att fem av ledamöterna i styrelsen för kassan utses av regeringen har även

staten en viss kontroll över verksamheten i bolaget. I prop. 1991/92:119 s. 43

sades att kassan bör behålla ett tillfredsställande inflytande över verksamheten

i Stadshypotek AB så länge grundfonden finns kvar till tryggande av utestående

lån. Försäljningen av aktieinnehavet innebär att kassans inflytande i

Stadshypotek AB försvinner och därmed även statens. Grundfonden ligger

emellertid kvar. Statens inflytande i bolagets verksamhet torde dock kunna

tillgodoses på annat sätt. Någon lagstiftning är enligt regeringens mening inte

nödvändig. I stället bör problemet kunna lösas genom att statens intressen vid

aktieförsäljningen bevakas på bästa sätt.

 Den försäljningslikvid som staten erhåller vid försäljningen av aktierna bör

användas till att minska statsskulden. Se vidare i avsnitt 6.

 Överföringen av aktierna till staten aktualiserar uttagsbeskattning av

Stadshypotekskassan enligt inkomstskattereglerna. I kassalagen bör därför

föreskrivas att överföringen inte skall föranleda uttagsbeskattning.

5.2 Stadshypotekskassans uppgifter i framtiden

Regeringens förslag: Stadshypotekskassan skall finnas kvar och förvalta

låneskulden. När låneskulden är reglerad skall kassan likvideras i enlighet med

reglerna i lagen om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa.

 Kassans uppgifter ändras som en följd av att aktieinnehavet i Stadshypotek AB

flyttas över till staten och av att de regionala låntagarstämmorna samt

ombudsstämman avskaffas.

 Grundfonden skall även i fortsättningen finnas kvar i kassan till tryggande

av utestående lån.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot

promemorians förslag.

 Skälen för regeringens förslag: Kassan har enligt kassalagen till uppgift att

bl.a. äga och förvalta aktierna i Stadshypotek AB. I och med att aktierna

flyttas över till staten kommer denna uppgift att försvinna från kassans

ansvarsområde.

 Vid ombildningen av Stadshypotek fick kassan ett ansvar för att se till att

tanken att behålla regionala låntagarstämmor och ombudsstämma förverkligades på

ett rimligt sätt. Bland kassans uppgifter ingår därför att ombesörja att

regionala låntagarstämmor samt ombudsstämma kommer till stånd. I kassalagen

finns även andra bestämmelser om ombudsstämman och de regionala

låntagarstämmorna. Sedan låntagarnas intressen tillgodosetts finns det enligt

regeringens mening inte längre anledning att ha kvar några sådana bestämmelser i

lagstiftningen. Vissa ändringar föreslås därför i kassalagen (se

författningskommentaren).

 Stadshypotekskassans uppgift kommer i framtiden att bli att förvalta

obligationsskulden och de reverser som ställts ut av bolaget. När låneskulden är

slutligt reglerad skall regeringen besluta om kassans likvidation och

förfarandet därvid. Riksdagen skall besluta om användningen av kassans

behållning efter likvidation.

 Grundfonden skall även i fortsättningen finnas kvar i kassan till tryggande av

utestående lån. Om förslag till utfärdande av en revers till kassan, se i

avsnitt 5.4.

5.3 Kassans styrelse m.m

Regeringens förslag: Låntagarna skall inte längre vara representerade i kassans

styrelse. Denna skall i fortsättningen bestå av tre ledamöter och en suppleant,

vilka utses av regeringen.

 Regeringen och Finansinspektionen utser vardera en revisor och en

revisorssuppleant.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot

förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Före ombildningen av Stadshypotek år 1993

förvaltades kassan av en styrelse som bestod av tio ledamöter. Regeringen utsåg

tre av dessa - bland dem ordförande och vice ordförande - samt suppleanter,

medan sex ledamöter och sex suppleanter valdes av stadshypoteksföreningarnas

ombud på ordinarie ombudsstämma. Dessutom var verkställande direktören ledamot

av styrelsen. Därmed var låntagarrepresentanterna i majoritet i kassans

styrelse. I samband med ombildningen, uttalade föredragande statsrådet att några

egentliga skäl att ändra på det förhållandet inte förelåg samt att huvudsaken

var att staten var representerad i styrelsen och kunde bevaka att den av riks-

dagen beslutade ombildningen genomfördes enligt riktlinjerna i propositionen.

Antalet ledamöter i styrelsen ändrades till elva ledamöter, varav regeringen

utser fem och en av dessa till ordförande samt övriga sex ledamöter utses av

låntagarna på ombudsstämma.

 Såsom tidigare konstaterats får låntagarna numera anses kompenserade för sitt

bidrag till kapitaluppbyggnaden i Stadshypotek. Låntagarnas intressen i samband

med ombildningen måste därigenom anses vara tillgodosedda. Det finns därför

enligt regeringens mening inte längre skäl att låntagarna skall vara

representerade i kassans styrelse. Staten kommer dock även i framtiden att ha

intressen kvar i kassan, främst genom att grundfonden finns kvar. Samtliga

ledamöter i styrelsen bör därför utses av regeringen. I samband med att aktierna

i Stadshypotek AB enligt förslaget flyttas över till staten, kommer kassans

verksamhet att minska betydligt. Antalet ledamöter i kassans styrelse bör då

kunna minskas till tre med en suppleant.

 Enligt nuvarande regler skall Finansinspektionen och ombudsstämman utse

vardera en revisor och en suppleant. Eftersom det nu föreslås att ombudsstämman

avskaffas, bör det i stället ankomma på regeringen att utse en av revisorerna

resp. revisorssuppleanterna. Den andra revisorn och suppleant för denne bör

liksom tidigare utses av Finansinspektionen.

5.4 Kassans ekonomi

Regeringens förslag: Garantiavgiften för grundfonden skall även i fortsättningen

betalas av kassan.

 Finansdepartementet utfärdar en revers till Stadshypotekskassan om 475

miljoner kronor.

 Promemorians förslag: Förslaget om utfärdande av en revers till kassan är

nytt. I övrigt överensstämmer promemorians förslag i huvudsak med regeringens

förslag.

 Remissinstanserna: Riksgäldskontoret har anfört att det är angeläget att

Stadshypotek AB, efter försäljningen av aktierna, i realiteten är den som

betalar garantiavgiften. Stadshypotekskassan har noterat att den förfogar över

tillräckliga likvida medel för bestridande av alla löpande kostnader samt av

garantiavgiften vid nuvarande uttagsprocent och med antagande att fonden även

fortsättningsvis kommer att sättas ned i takt med att skulden minskar.

 Skälen för regeringens förslag: Förslaget om överföringen av aktierna i

Stadshypotek AB till staten innebär att det egna kapitalet i kassan kommer att

minska. Kostnaderna för upplåning och utlåning av medel debiteras Stadshypotek

AB. Kassan har emellertid även löpande utgifter som inte debiteras bolaget t.ex.

för styrelsearvoden. Enligt vad regeringen erfarit kommer kassan även i

fortsättningen att ha tillräckliga medel för att betala dessa kostnader tills

låneskulden avvecklats.

 Kassan har ingen egen anställd personal utan kassans administration sköts i

stället av Stadshypotek AB. Kassan betalar ingen ersättning härför till bolaget.

 För grundfonden betalar kassan enligt förordningen (1992:1124) med reglemente

för Konungariket Sveriges stadshypotekskassa en årlig avgift till staten.

Avgiften är 0,33 procent av grundfondens belopp. Riksdagen har bemyndigat

regeringen att bestämma grundfondens storlek. Avgiften uppgår för år 1996 till

49,5 miljoner kronor. Avgiften kommer att minska vart-efter låneskulden minskar.

Överföringen av aktierna till staten kommer med stor sannolikhet att innebära

att grundfonden tillfälligt måste höjas.

 Fram till och med år 1994 ersatte bolaget kassan för denna garantiavgift

eftersom den ansågs som en kostnad i den övertagna rörelsen. Sedan år 1995 är

det dock kassan själv som, enligt avtal med Stadshypotek AB, står för kostnaden.

Kassan har som kompensation erhållit ett antal A-aktier i stället för

motsvarande antal B-aktier (se avsnitt 4.3). Den extra utdelning som kassan

under ett antal år erhåller för A-aktierna är avsedd att täcka kostnaderna för

garantiavgiften. Intäkten kommer emellertid att upphöra efter aktieöverföringen

till staten.

 I promemorian med utkast till lagrådsremiss uppgavs att avtalet mellan kassan

och Stadshypotek AB skulle komma att omförhandlas. Stadshypotekskassan har i

sitt remissyttrande anmärkt att den är civilrättsligt bunden av avtalet med

Stadshypotek AB, varför det inte kan omförhandlas.

 Riksgäldskontoret har å sin sida påpekat att det är angeläget att Stadshypotek

AB efter försäljningen i realiteten är den som betalar garantiavgiften. Detta är

enligt Riksgäldskontoret också logiskt i och med att det är bolaget som har

nytta av statens garanti och faktiskt är den som kan påverka förfallostrukturen.

 Såsom Riksgäldskontoret noterat, har grundfonden kommit Stadshypotek AB till

nytta genom att bolagets upplåning från kassan har skett på samma villkor som

kassans upplåning från obligationsinnehavarna. Stadshypotek AB har också

tidigare ersatt kassan för garantiavgiften. Genom att kassan tilldelats A-aktier

med högre utdelning än B-aktierna måste emellertid kassan anses kompenserad för

kostnaden för garantiavgiften. Vidare har Stadshypotek AB hittills svarat för

kassans administration utan att erhålla någon ersättning härför. Regeringen

anser därför att det är rimligt att kassan även i fortsättningen erlägger

garantiavgiften.

 Riksgäldskontoret har konstaterat att statens risk efter aktieöverföringen

allmänt sett kan anses öka genom att kassan får ett mindre inflytande över

Stadshypotek AB. Risken bör bl.a. återspeglas i garantiavgiftens storlek

eftersom en icke marknadsmässig avgiftssättning enligt kontoret kan uppfattas

som en indirekt subvention till Stadshypotek AB. En sådan subvention synes

enligt Riksgäldskontoret inte motiverad i synnerhet sedan Stadshypotek AB till

fullo privatiserats. Stadshypotekskassan har å sin sida noterat att den förfogar

över tillräckliga likvida medel för bestridande av grundfondsavgiften vid

nuvarande uttagsprocent och med antagande om att fonden även fortsättningsvis

kommer att sättas ned i takt med att skulden minskar.

 Regeringen har nyligen gjort en översyn av den statliga garantiverksamheten. I

budgetpropositionen för år 1997 föreslås att en ny modell för hanteringen av

statens garantier införs. Förslaget innebär att statliga garantier skall

beläggas med en avgift som motsvarar den risk som garantin åsamkar staten. Till

den del avgifter inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig

subvention. En sådan subvention skall belasta ett anslag i statsbudgeten.

 Kassan har under 1996 erhållit utdelning på sitt aktieinnehav i Stadshypotek

AB. Vid en oförändrad garantiavgift skulle denna utdelning räcka till att betala

avgiften, även vid en höjning av grundfondens belopp. Förslaget om ändrade

regler för avgiftssättning av garantier innebär dock att också garantiavgiften

kan komma att höjas. Det är då osäkert om det egna kapitalet i kassan kommer att

räcka för att betala garantiavgiften.

 Kassan tilldelades A-aktier för att kunna betala garantiavgiften i framtiden.

Regeringens förslag innebär att kassans hela aktieinnehav - dvs. både A- och B-

aktier - överförs till staten. Som ersättning för överföringen av A-aktierna

till staten bör kassan erhålla en revers. Reversen bör vara räntelös och

förfalla till betalning efterhand som garantiavgifterna förfaller. Eftersom de

tillgängliga likvida medlen i kassan kommer att räcka för att betala

garantiavgiften för åren 1996 och 1997 bör reversen förfalla till betalning med

början först 1998. Reversens storlek bör motsvara summan av framtida

garantiavgifter till dess grundfonden upphör. Regeringen föreslår att reversen

skall lyda på 475 miljoner kronor.

 Riksgäldskontoret har föreslagit att förordningen (1992:1124) med reglemente

för Stadshypotekskassan ändras på så sätt att avgiftens storlek bestäms av

Riksgäldskontoret eller att regeringen uppdrar åt kontoret att se över och lämna

förslag på nya villkor för garantin till kassan.

 I budgetpropositionen för år 1997 föreslås bl.a. att Riksgäldskontoret får

resultatansvar för garantiverksamheten i staten inom sitt område. Den exakta

organisationen och resurstilldelningen resp. resursomfördelningen avseende

garantiverksamheten kommer att beredas vidare och regeringen avser att återkomma

till frågan i tilläggsbudgeten i samband med vårpropositionen 1997. Regeringen

anser att det i avvaktan därpå inte finns anledning att i det här sammanhanget

ändra den ordning som gäller för bestämmande av garantiavgiftens storlek.

6 Ekonomiska effekter

De aktier i Stadshypotek AB som i dag innehas av Stadshypotekskassan är hos

kassan bokförda till ett värde av 4 792 miljoner kronor, men värdet kan enligt

gällande börskurs (september 1996) för A-aktierna uppskattas till ca 6,5

miljarder kronor. Försäljningen av aktierna kommer att innebära en substantiell

intäkt för staten genom en minskning av statsskulden och av statens

upplåningsbehov det år försäljningen sker.

 Aktieförsäljningen kommer dock att medföra vissa kostnader. Regeringen har i

budgetpropositionen för 1997 föreslagit ett nytt anslag om 60 miljoner kronor.

Anslaget skall disponeras av Finansdepartementet och användas till kostnader som

uppkommer vid förberedelser för och genomförande av försäljningen av statens

aktier i Stadshypotek AB.

7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Som tidigare sagts i avsnitt 5.1 är det angeläget att regeringen får frihet att

bestämma den lämpligaste tidpunkten för en försäljning av aktierna i

Stadshypotek AB. Denna tidpunkt kan infalla såväl i omedelbar anslutning till

riksdagens beslut som senare. För att regeringen skall ha möjlighet att besluta

om en omedelbar försäljning av aktierna bör dagen för ikraftträdande av lagen om

ändring i kassalagen bestämmas till två veckor efter den dag då lagen enligt

uppgift på den utkom från trycket i Svensk författningssamling. Övriga lagar bör

träda i kraft den 1 januari 1997.

 Något behov av övergångsbestämmelser finns inte.

 10

8 Författningskommentar

8.1 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617)

2 kap. 9 §

Av förbiseende har hänvisningen till bestämmelsen i bankaktiebolagslagen

(1987:618) i paragrafens andra stycke blivit felaktig. Den bestämmelse som avses

skall rätteligen vara 1 kap. 4 § andra stycket bankaktiebolagslagen.

2 kap. 13 §

Av förbiseende har hänvisningen till bestämmelsen i bankaktiebolagslagen

(1987:618) i paragrafens andra stycke blivit felaktig. Den bestämmelse som avses

skall rätteligen vara 6 kap. 10 § första stycket bankaktiebolagslagen.

8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse

2 kap. 4 §

Bestämmelsens andra stycke ändrades genom lag (1995:541) om ändring i lagen

(1994:2015) om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Av förbiseende

beaktades inte detta vid den senaste ändringen av denna paragraf; se lag

(1996:752) om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Felet rättas

härmed.

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:701) om

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

1 §

Kassan skall, fram till dess att regeringen beslutar om likvidation, ha till

uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt

ombildningslagen. Därutöver har kassan i dag de uppgifter som följer av

punkterna 1-5.

 Enligt punkten 1 skall kassan äga och förvalta aktier i Stadshypotek AB. Det

tillägg som föreslås innebär att Stadshypotekskassan skall föra över sitt

aktieinnehav i Stadshypotek AB till staten vid den tidpunkt som regeringen

bestämmer. Överföringen skall sålunda föregås av ett regeringsbeslut.

 Lagrådet har i yttrande till regeringen föreslagit att kassan får till uppgift

att föra över aktieinnehavet till staten vid den tidpunkt och på de villkor i

övrigt som regeringen bestämmer . Punkten 1 har fått sin lydelse enligt

Lagrådets förslag.

 Lagförslaget innebär att bestämmelserna om ombudsstämma och regionala

låntagarstämmor inte längre kommer att finnas kvar. Det skall sålunda inte

längre ingå i kassans uppgifter att ombesörja att sådana stämmor kommer till

stånd. Punkten 5 tas därför bort.

1 a §

Överföringen av aktier enligt 1 §1 skall inte föranleda uttagsbeskattning av

Stadshypotekskassan.

2 §

Avskaffandet av ombudsstämma och regionala låntagarstämmor innebär att reglerna

om styrelsen i Stadshypotekskassan måste ändras. Låntagarrepresentanterna kommer

inte längre att vara representerade i styrelsen. Samtidigt innebär

överflyttningen av aktierna i Stadshypotek AB att kassans verksamhet kommer att

minska betydligt. Antalet styrelseledamöter kan av den anledningen sättas ned

till tre jämte en suppleant. Eftersom regeringen genom grundfonden fortfarande

har intressen kvar i kassan är det lämpligt att samtliga styrelseledamöter i

fortsättningen utses av regeringen.

3 §

Ändringen är en följd av att ombudsstämman avskaffas. Den revisor resp.

suppleant som i dag utses av ombudsstämman kommer i fortsättningen att utses av

regeringen. Den andra revisorn och suppleanten utses liksom tidigare av

Finansinspektionen.

4 §

Enligt paragrafen skall regeringen avgöra frågor som gäller kassan och som avser

fastställande av balansräkningen och godkännande av styrelsens förvaltning.

Ändringen är en följd av att ombudsstämman avskaffas.

8 §

Ändringen är en följd av att ombudsstämman och de regionala låntagarstämmorna

avskaffas.

 22

Förteckning över remissinstanserna

Efter remiss har yttranden avgetts av Sveriges riksbank, Finansinspektionen,

Riksgäldskontoret och Stadshypotekskassan.

 23

Sammanställning av remissyttranden beträffande

promemoria med förslag till lagrådsremiss om

försäljning av aktier i Stadshypotek AB

Sveriges riksbank och Finansinspektionen har inte haft någon erinran mot

förslagen.

1 Överföring och försäljning av aktier i Stadshypotek AB

Riksgäldskontoret

Riksgäldskontoret ställer sig bakom såväl huvudlinjen i förslaget till

ombildning och försäljning som till att intäkterna används för att reducera

statsskulden.

Stadshypotekskassan

Kassastyrelsen har inget att invända mot förslaget. En preliminär genomgång har

skett av Kassans upplåningsavtal. Vår bedömning är att det inte innebär något

avtalsbrott att kassan överför sina aktier i Stadshypotek AB till staten, och

att aktieöverföringen inte heller utlöser rätt till uppsägning av Kassans

obligationslån. Kassastyrelsen vill dock i klarhetens intresse föreslå att det i

lagstiftningsärendet klart uttalas att grundfondens storlek vid behov kommer att

justeras i samband med överföringen av aktierna till staten på så sätt att

grundfonden vid denna tidpunkt minst uppgår till 10 % av Kassans sammanlagda

låneskulder. Vidare vill styrelsen påpeka att en slutlig genomgång av Kassans

utländska låneförbindelser kan ge anledning till upptagande av förhandlingar med

vissa motparter om omförhandling av vissa låneklausuler som berör Kassans

avhändande av egendom. Sådan förhandling kan även leda till att behov uppkommer

att förtidsinlösa eller återköpa visst lån. Vissa kostnader kan härvid uppkomma

för Kassan.

 Kassastyrelsen förutsätter att överföringen av aktierna till staten inte skall

utlösa någon uttagsbeskattning hos Kassan. Om detta inte med säkerhet kan anses

följa av de generella undantagsregler som finns, är det angeläget med ett

särskilt stadgande i lagstiftningsärendet.

 Vad gäller Kassans möjligheter till att behålla ett tillfredsställande

inflytande över verksamheten i Stadshypotek AB, så länge grundfonden finns kvart

till tryggande av utestående lån, bör noteras, att Kassans bas för inflytande

bortfaller genom att aktierna överförs till staten. Kassan har därefter ingen

särställning gentemot andra bolagets borgenärer. Kassan får i princip samma

ställning som andra stora finansiärer av Stadshypotek AB, t.ex. AP-fonden eller

stora försäkringsbolag. Till skillnad mot dessa kan Kassan dock inte påverka sin

position i Stadshypotek AB genom avyttring av sina fordringar på bolaget. Denna

enhandsrisk ingår i Kassans roll tills dess att Kassans sista obligationer

förfaller till betalning.

2 Kassans ekonomi

Riksgäldskontoret

En förändring inträder nu i det att statens risk allmänt sett kan anses öka

genom att kassan får ett mindre inflytande över Stadshypotek AB. Detta

förhållande bör särskilt beaktas vid en kommande prövning av köparen till

aktierna. Risken bör också återspeglas i garantiavgiftens storlek. En icke

marknadsmässig avgiftssättning kan uppfattas som en indirekt subvention till

Stadshypotek AB. En sådan subvention synes inte motiverad i synnerhet sedan

Stadshypotek AB till fullo privatiserats. Ett nytt förhållande är dessutom att

regeringen nu gör en allmän översyn av statens garantiverksamhet i syfte att

skapa en bättre överensstämmelse mellan faktisk risk och avgift (se prop.

1995/96:150, sid.64).

 Avgiftsvillkoren för Stadshypotekskassans garanti finns i dag reglerade i

förordningen (1992:1124) med reglemente för Stadshypotekskassan. Kontoret

föreslår att reglementet ändras på så sätt att avgiftens storlek bestäms av

Riksgäldskontoret. Alternativt att regeringen uppdrar åt kontoret att se över

och lämna förslag på nya villkor för garantin till kassan.

 Efter försäljningen är det angeläget att Stadshypotek AB i realiteten är den

som betalar garantiavgiften. Detta är också logiskt i och med att det är bolaget

som har nytta av statens garanti och faktiskt den som kan påverka

förfallostrukturen.

Stadshypotekskassan

Kassastyrelsen kan bekräfta att den till följd av aktieutdelning från

Stadshypotek AB i maj 1996 förfogar över likvida medel i en sådan omfattning,

att alla löpande kostnader kan bestridas tills dess att Kassan skall likvideras.

 Vad gäller grundfondsavgiften, är Kassan bunden av ett avtal med Stadshypotek

AB, innebärande att Kassan skall bära avgiften. Avtalet är en del av den

ekonomiska kalkyl, som ledde fram till att låntagarna erhöll 55 % av

Stadshypoteks fonder. Kassan är civilrättsligt bunden av detta avtal, varför det

inte kan omförhandlas. Avtalet är dessutom omnämnt i börsprospektet, och ingick

därför i de förutsättningar under vilka aktierna i Stadshypotek AB utbjöds.

 Kassastyrelsen noterar dock att den även förfogar över tillräckliga likvida

medel för bestridande av grundfondsavgiften vid nuvarande uttagsprocent och med

antagande om att fonden även fortsättningsvis kommer att sättas ned i takt med

att skulden minskar.

 24

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:701) om Konungariket Sveriges

stadshypotekskassa,

 dels att 1-4 och 8 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall föras in en ny paragraf, 1 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §5

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa har till uppgift att fullfölja den

ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (1992:700) om

ombildning av stadshypoteksinstitutionen. Kassan skall

-------------------------------------------------------

 1. äga och förvalta aktier 1. äga och förvalta aktier i

i Stadshypotek Aktiebolag, Stadshypotek AB samt föra

 över detta aktieinnehav

 till staten vid den

 tidpunkt som regeringen

 bestämmer,

 2. till och med den 31 juli 1997 låna upp medel genom utgivande av

obligationer i obligationslån som har lagts upp före utgången av 1994, i den

omfattning och under de förutsättningar som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer,

-------------------------------------------------------

 3. till Stadshypotek 3. till Stadshypotek AB

Aktiebolag låna ut medel som låna ut medel som bolaget

bolaget behöver för sin behöver för sin rörelse samt

rörelse, 4. förvalta kassans

 4. förvalta kassans fordringar på Stadshypotek

fordringar på Stadshypotek AB och kassans skulder.

Aktiebolag och kas- sans

skulder samt

 5. ombesörja att regionala

låntagarstämmor samt ombuds-

stämma kommer till stånd.

-------------------------------------------------------

 1 a §

 Överföringen av aktier

 enligt 1 § första stycket

 punkt 1 skall inte för-

 anleda uttagsbeskattning

 enligt punkt 1 fjärde

 stycket av anvisningarna

 till 22 § kommunalskatte-

 lagen (1928:370).

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 §

-------------------------------------------------------

Kassan förvaltas av en Kassan förvaltas av en

styrelse som består av elva styrelse som består av tre

ledamöter. Regeringen utser ledamöter. Regeringen utser

fem ledamöter, bland dem ledamöterna och en

ordföranden, och två suppleant. Ledamöterna och

suppleanter för dem. suppleanten utses för en

Ombudsstämman utser sex tid av högst två år.

ledamöter, bland dem vice Regeringen bestämmer

ordföranden, och tre arvoden för ledamöterna och

suppleanter för dem. suppleanten.

Ledamöterna och

suppleanterna utses för en

tid av högst två år.

 Regeringen bestämmer

arvoden för ledamöterna och

suppleanterna.

3 §

-------------------------------------------------------

För revision av styrelsens För revision av styrelsens

förvaltning och kassans förvaltning och kassans

räkenskaper utses årligen tvåräkenskaper utses årligen två

revisorer och två sup- revisorer och två sup-

pleanter för dem. pleanter för dem.

Finansinspektionen och Regeringen och

ombudsstämman utser vardera Finansinspektionen utser

en revisor och en supple- vardera en revisor och en

ant. Revisorerna och suppleant. Revisorerna och

suppleanterna skall vara suppleanterna skall vara

auktoriserade revisorer. auktoriserade revisorer.

4 §

-------------------------------------------------------

Ombudsstämman avgör frågor omRegeringen avgör frågor om

fastställande av fastställande av

balansräkningen och om balansräkningen och om

godkännande av styrelsens godkännande av styrelsens

förvaltning. förvaltning.

8 §

-------------------------------------------------------

Närmare föreskrifter om Närmare föreskrifter om

beslut i styrelsen och beslut i styrelsen och

kassans verksamhet samt om kassans verksamhet

ombudsstämma och regionala meddelas av regeringen.

låntagarstämmor meddelas av

regeringen.

Denna lag träder i kraft två veckor efter den dag då lagen enligt uppgift på den

utkom från trycket i Svensk författningssamling.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-09-23

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 19 september 1996 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

i lagen (1992:701) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa.

Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Monica

Rodrigo.

Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet.

1 §

Enligt det föreslagna tillägget i punkt 1 skall stadshypotekskassan ha till

uppgift att föra över sitt aktieinnehav till staten vid den tidpunkt som

regeringen bestämmer. Den valda konstruktionen innebär således inte att aktierna

övergår till staten genom att de föreslagna lagändringarna träder i kraft, utan

det förutsätts en rättshandling från kassans sida, låt vara att kassan vad avser

tidpunkten för överförandet blir bunden av vad regeringen bestämmer. Ersättning

för överföringen av A-aktierna skall utgå i den formen att staten - under

förutsättning att regeringen erhåller riksdagens bemyndigande därtill - utfärdar

en revers till kassan lydande på 475 miljoner kr och i enlighet med den närmare

beskrivning i övrigt som lämnas i lagrådsremissen (avsnitt 5).

Det finns inte anledning till erinran mot denna konstruktion. Då emellertid

avsikten uppenbarligen är att kassan skall vara skyldig att godta inte bara den

överförandetidpunkt som regeringen bestämmer utan också vad regeringen på

grundval av de berörda uttalandena och ett bemyndigande från riksdagen bestämmer

i fråga om ersättning för överförandet av aktierna, bör tillägget till punkt 1

lämpligen avfattas på det sättet att kassan får till uppgift att föra över

aktieinnehavet till staten vid den tidpunkt och på de villkor i övrigt som

regeringen bestämmer .

 29

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 oktober 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden,[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1996/97:40 Försäljning av aktier i

Stadshypotek AB.

 30

Rättsdatablad

-------------------------------------------------------

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp-bakomliggande

 häver eller upp- EG-regler

 repar ett

 normgiv-

 ningsbemyndigande

-------------------------------------------------------

Lagen om ändring i 8 §

lagen (1992:701)

om Konungariket

Sveriges

stadshypotekskas-

sa

**ENDNOTES**

1.Senaste lydelse 1995:1572.

2.Senaste lydelse 1995:1572.

3.Senaste lydelse 1996:752.

4.Senaste lydelse 1994:1610.

5.Senaste lydelse 1994:1610.

 31