Invandrare och

flyktingar

8

Förslag till statsbudget för 1999

Invandrare och flyktingar

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Utgiftsområdet 7

2.1 Omfattning och ändamål 7

2.2 Utgiftsutvecklingen 7

2.3 Resultatbedömning 8

3 Migrationspolitik 11

3.1 Omfattning och ändamål 11

3.2 Utgiftsutvecklingen 11

3.3 Resultatbedömning 12

3.4 Anslag 13

4 Integrationspolitik 17

4.1 Omfattning 17

4.2 Utgiftsutvecklingen 17

4.3 Resultatbedömning 18

4.4 Anslag 22

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner att under år 1999 lån tas upp i

Riksgäldskontoret för det samlade behovet

för hemutrustningslån intill ett belopp av

högst 1 400 000 000 kronor (avsnitt 4.4)

2. för budgetåret 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

enligt följande uppställning

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A 1

Statens Invandrarverk

ramanslag

438 558

A 2

Mottagande av asylsökande

ramanslag

875 350

A 3

Migrationspolitiska åtgärder

ramanslag

307 869

A 4

Utlänningsnämnden

ramanslag

60 514

A 5

Offentligt biträde i utlänningsnämnden

ramanslag

51 632

A 6

Utresor för avvisade och utvisade

ramanslag

51 400

B 1

Integrationsverket

ramanslag

75 724

B 2

Särskilda insatser i utsatta områden

ramanslag

142 000

B 3

Integrationsåtgärder

ramanslag

47 742

B 4

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

ramanslag

2 183 958

B 5

Hemutrustningslån

ramanslag

81 442

B 6

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

ramanslag

7 995

Summa

4 324 184

2 Utgiftsområdet

2.1 Omfattning och ändamål

Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med

frågor om flyktingpolitik, invandringen till

Sverige, mottagande av asylsökande, utlänningars

rätt att vistas här samt internationellt samarbete

på det migrationspolitiska området. Utgiftsom-

rådet omfattar vidare integrationspolitik med

frågor om invandrares introduktion i Sverige,

delaktighet och inflytande, insatser i utsatta

bostadsområden, åtgärder mot etnisk

diskriminering, främlingsfientlighet och rasism

samt ersättning till kommunerna för mottagande

av flyktingar.

2.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

3 450,4

3 863,9

4 305,4

4 324,2

4 234,4

4 454,1

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser

mottagande av asylsökande och statlig ersättning

till kommunerna för flyktingar och vissa andra

invandrare. Antalet asylsökande har årligen varit

lägre under andra hälften av nittiotalet än under

den första hälften. Under år 1998 har en ökning

av antalet asylsökande från främst f.d.

Jugoslavien och Irak kunnat noteras. Samtidigt

har Förbundsrepubliken Jugoslavien fortsatt

vägrat låta sina egna medborgare återvända hem.

Fler flyktingar och anhöriga än beräknat har

fått uppehållstillstånd och tagits emot i kommu-

nerna. Kostnaderna för flyktingmottagandet har

därmed också blivit större än beräknat. Denna

utveckling väntas fortgå och kulminera under år

1998. Många invandrare saknar möjligheter att

försörja sig själva. Under senare tid har dock

arbetslösheten minskat och

socialbidragsberoendet bland invandrare har gått

ner. De sociala och ekonomiska skillnaderna i

samhället har ökat och sammanfaller allt mer

med etnisk segregation.

Förändringar

Regeringen har i propositionen Verkställighet

och återvändande - en del av asylprocessen

(prop. 1997/98:173) föreslagit att Invandrarver-

ket under år 1999 tar över huvudansvaret från

polisen för att avvisnings- och utvisningsbeslut

enligt utlänningslagen (1989:529) verkställs.

Den 1 juni 1998 inrättades Integrationsverket

med uppgift att ha ett övergripande ansvar för att

integrationspolitiska mål och synsätt får genom-

slag på olika samhällsområden och att aktivt sti-

mulera integrationsprocesserna i samhället.

I den ekonomiska vårpropositionen 1998 görs

en treårig framtidssatsning för att skapa ett

Sverige för alla. I propositionen Utveckling och

rättvisa - en politik för storstaden på 2000-talet

(prop.1997/98:165) har regeringen föreslagit att

huvuddelen av det resurstillskott som tillförs

framtidssatsningen ett Sverige för alla bör

användas för insatser i utsatta bostadsområden i

storstadsregionerna. Stat och kommun bör

teckna lokala utvecklingsavtal för de mest utsatta

bostadsområdena i storstadsregionerna. En

särskild storstadsdelegation skall tillsättas och få

till uppgift att utveckla och samordna den

nationella storstadspolitiken. De lokala

utvecklingsavtalen skall tas fram i dialog med de

berörda invånarna och andra aktörer i de aktuella

bostadsområdena. En sådan demokratisk process

tar tid och avtalen förväntas inte vara klara så att

verksamheter kan påbörjas första halvåret 1999.

Därför föreslår regeringen att framtidssatsningen

förskjuts med ett halvår och att den i stället

utsträcks till år 2002.

Den komplicerade situationen i Förbunds-

republiken Jugoslavien medför att ramen för

utgiftsområdet ökas med 47 700 000 kronor

jämfört med den ekonomiska vårpropositionen

1998.

Mål

Migrationspolitikens mål är att i en värld präglad

av ökad öppenhet, samverkan och utbyte på alla

områden verka för att migration till och från vårt

land kan ske i ordnade former samt

 att värna asylrätten, och

 att upprätthålla den reglerade invandringen

Detta skall ske på ett sätt som svarar mot

kraven på öppenhet och utbyte samt präglas av

rätts-säkerhet, humanitet och respekt för

individens mänskliga rättigheter.

Integrationspolitikens mål är

 lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett

etnisk och kulturell bakgrund

 en samhällsgemenskap med samhällets mång-

fald som grund

 en samhällsutveckling som kännetecknas av

ömsesidig respekt och tolerans och som alla oav-

sett bakgrund skall vara delaktiga i och

medansvariga för.

Enligt regeringens förslag i den storstadspoli-

tiska propositionen (prop. 1997/98:165) skall ett

mål för storstadspolitken vara

 att bryta den sociala och etniska segregationen i

storstadsregionerna och att verka för jämlika

levnadsvillkor för storstädernas invånare.

Prioriteringar

Inom migrationspolitiken prioriteras ansträng-

ningar att förkorta vistelsetiderna för asylsökan-

de, åtgärder för att främja frivillig återvandring

och satsningar för att förbättra situationen för de

utlänningar som tvingas lämna landet efter ett

avvisnings- eller utvisningsbeslut.

Inom integrationspolitiken prioriteras satsning-

ar för att bryta den etniska segregationen och

motverka etnisk diskriminering på arbets-

marknaden.

Prognoser och uppföljningar skall förbättras

inom utgiftsområdet.

2.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Utgiftsområdet är ekonomiskt hårt belastat.

Överskridanden kan konstateras för år 1997 för

såväl anslaget A2 Mottagande av asylsökande

som B4 Kommunersättningar vid flyktingmotta-

gande. Även för innevarande år visar aktuella

prognoser att anslagna medel inte kommer att

vara tillräckliga.

I början av år 1998 var antalet registrerade per-

soner i mottagandesystemet ca 13 600. Den ge-

nomsnittliga vistelsetiden för de omkring 13 000

personer som var registrerade den 1 juli 1998 var

ca ett år och sju månader. Av de registrerade har

ca 60 procent ordnat boendet på egen hand.

Regeringen beräknade i budgetpropositionen

1998 att kommunerna skulle ta emot 12 700

flyktingar år 1997 men det verkliga utfallet blev

13 700. Under år 1998 kommer antalet flyktingar

som placeras ut i kommunerna att väsentligt

överstiga de 7 000 som låg till grund för

beräkningarna i budgetpropositionen år 1998.

Detta beror huvudsakligen på att asylsökande

som fått avvisningsbeslut vilka vunnit laga kraft

inte kunnat återvända till sina hemländer och

därför fått uppehållstillstånd i Sverige av

humanitära skäl efter lång vistelse. Detta gäller

särskilt barnfamiljer. En stor utgiftspost för

staten under senare år har blivit den ersättning

som betalas ut till kommunerna för deras

socialbidragskostnader för äldre och

handikappade flyktingar.

Resultatet av verksamheten inom utgiftsom-

rådet beror i hög utsträckning på ett antal om-

världsfaktorer varvid efterverkningarna av kriget

i Bosnien-Hercegovina, läget i Irak och den se-

naste händelseutvecklingen i den jugoslaviska

provinsen Kosovo bör uppmärksammas. Med-

borgare i f.d. Jugoslavien och Irak utgjorde

närmare 70 procent av de asylsökande under

perioden januari t.o.m. juli 1998. Övriga

asylsökanden kommer från en lång rad länder,

varav inget enskilt land svarar för mer än några få

procentandelar. Hittills i år har ca 600

medborgare i Bosnien-Hercegovina sökt asyl i

Sverige. De flesta kommer hit närmast från ett

annat EU-land. Detta gör att

Dublinkonventionens regler om återsändande

aktualiseras. Den katastrofala utvecklingen i

Kosovo under de senaste månaderna har

resulterat i att hundratusentals etniska albaner

befinner sig på flykt i och utanför Kosovo. FN:s

säkerhetsråd har uppmanat parterna till

förhandlingar. Krav har också ställts på att

stridshandlingar som drabbar civila måste

upphöra och att humanitära organisationer skall

kunna nå de drabbade med stöd. De som

tvingats fly måste också kunna återvända hem i

säkerhet. Sverige lämnar tillsammans med andra

ett omfattande humanitärt bistånd.

Invandrarna i Sverige bor geografiskt

koncentrerat och i huvudsak i

storstadsregionerna. Många invandrare har svårt

att försörja sig själva till följd av situationen på

arbetsmarknaden, språksvårigheter och

diskriminering i arbetslivet. Antalet anmälningar

om etnisk diskriminering i arbetslivet har ökat

kraftigt.

De viktigaste statliga insatserna inom området

Det vidare arbetet med reformering av

migrationspolitiken inriktas på en översyn av

rättsprocessen inom ramen för Kommittén om

ny instans- och processordning i

utlänningsärenden, NIPU (UD 1997:04).

Kommittén har bl.a. i uppdrag att utreda frågan

om tvåpartsprocess och att genomföra en

redaktionell översyn av utlänningslagen.

Slutbetänkandet väntas bli färdigställt under

slutet av 1998. Enskilda organisationer deltar

med experter i kommittén. Även på annat sätt

strävar regeringen efter ökad samverkan och

dialog med folkrörelser och enskilda

organisationer. Arbetet med att stärka Statens

invandrarverks roll som central

utlänningsmyndighet fortsätter. Häri ingår

förslaget att flytta över ansvaret för att verkställa

avvisnings- och utvisningsbeslut.

Invandrarverket får också ett ökat ansvar för

arbetet med utlänningsärenden i

utrikesförvaltningen och för att hela den

handläggningskedja som asylprocessen innefattar

fungerar effektivt. Initiativen och formerna för

att stödja frivillig återvandring utvecklas allt mer

genom samarbete med företrädare för berörda

grupper, myndigheter och enskilda

organisationer. Ett nära samarbete har etablerats

mellan Sida och Invandrarverket i stödet för

återuppbyggnad och repatriering av flyktingar till

Bosnien-Hercegovina.

Nya mål har beslutats för integrationsområdet

som tar fasta på att samhällets etniska och kultu-

rella mångfald skall tas som utgångspunkt för

den generella politikens utformning på alla sam-

hällsområden och på alla nivåer. Den nya integ-

rationsmyndigheten som endast bedrivit sin

verksamhet några månader skall bl.a. följa upp

och utvärdera samhällsutvecklingen i förhållande

till de nya målen. Integrationsverket har också en

angelägen uppgift att utveckla och förbättra in-

vandrarnas introduktion inom ramen för nuva-

rande ersättningssystem. Ombudsmannen mot

etnisk diskriminering har till huvuduppgift att

motverka etnisk diskriminering i bl.a. arbetslivet.

I syfte att bryta den sociala och etniska segre-

gationen har staten beviljat statsbidrag till

insatser i utsatta bostadsområden. Under år 1997

har 12 kommuner fått sådant bidrag. Under år

1998 har stödet inriktats på att ge ett antal bo-

stadsområden möjligheter till fördjupade insatser

och att bli s.k. nationella utvecklingsområden.

Kommunerna får statsbidrag när de tar emot

flyktingar och vissa av deras anhöriga. Utbetal-

ningarna av ersättningar uppgick år 1997 till 1,6

miljarder kronor.

Effekter av de statliga insatserna

Det statliga bidraget till insatser i utsatta bostads-

områden har gjort det möjligt för kommunerna

att bedriva ett långsiktigt och strategiskt utveck-

lingsarbete. Integrationsverket skall följa upp

effekterna av den statliga satsningen.

Den statliga ersättningen för flykting-

mottagande har inte räckt till full kostnads-

täckning för vissa kommuner. Det huvudsakliga

skälet är att socialbidragskostnaderna blivit stör-

re än beräknat som en följd av flyktingarnas svå-

righeter att etablera sig på arbetsmarknaden efter

introduktionsperioden. De senaste årens

allmänna förbättringar på arbetsmarknaden har

dock inneburit att utländska medborgares

arbetslöshet har minskat något vilket också

medfört att färre invandrare måste leva på

socialbidrag.

Regeringens slutsatser

De omvärldsfaktorer som till stor del bestämmer

verksamheten inom området påverkar i avgöran-

de grad det ekonomiska utfallet. Inom vissa om-

råden finns det emellertid utrymme för åtgärder

som inte är direkt beroende av omvärldsfaktorer.

De fortfarande allt för långa tider de asylsökande

vistas i Sverige i avvaktan på beslut är möjliga för

myndigheterna att påverka. Likaså finns möjlig-

heter att minska väntetiderna för de utlänningar

som efter avslag på sin ansökan om uppehållstill-

stånd skall avvisas eller utvisas. Samtliga inblan-

dade myndigheter arbetar för att effektivisera sin

verksamhet i syfte att förkorta vistelsetiderna för

de asylsökande. Inte minst är det viktigt att

uppmärksamma den humanitära betydelsen av

detta. Långa väntetider är såväl fysiskt som

psykiskt nedbrytande för de drabbade. Åtgärder

kommer att vidtas av regeringen för att förkorta

vistelsetiderna och myndigheternas

handläggningstider.

Trots den ökning av antalet asylsökande som

således kunnat konstateras under den senaste ti-

den får utvecklingen under slutet av 1990-talet

anses ha varit relativt stabil. Regeringen bedömer

att planeringen av mottagandet av asylsökanden

och prövningen av asylärenden kan utgå från att

antalet asylsökande årligen uppgår till 12 000.

För budgetåret 1999 beräknar regeringen att

11 800 flyktingar kommer att tas emot i kom-

munerna och som berättigar dessa till statlig er-

sättning.

Utvecklingen inom integrationsområdet har

inte varit tillfredställande i förhållande till målen.

Invandrare och svenskar har ännu inte samma

möjligheter på arbetsmarknaden och det finns ett

utanförskap. Regeringens satsning på ett Sverige

för alla, en nationell storstadspolitik, en ny

skärpt lagstiftning mot etnisk diskriminering och

att ombudsmannen mot etnisk diskriminering

får nya resurser, syftar till att vända utvecklingen.

Utgiftsutveckling för de i utgiftsområdet ingående verksamhetsområdena

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Migrationspolitik

1 962,8

1 748,2

1 919,4

1 785,3

1 608,6

1 588,3

Integrationspolitik

1 487,6

2 115,7

2 386,0

2 538,9

2 625,8

2 865,7

Totalt för utgiftsområde 8

3 450,4

3 863,9

4 305,4

4 324,2

4 234,4

4 454,1

3 Migrationspolitik

3.1 Omfattning och ändamål

Verksamhetsområdet omfattar migrations-

politik med frågor rörande flyktingpolitik, in-

vandringen till Sverige, mottagande av asyl-

sökande, utlänningars rätt att vistas här samt in-

ternationellt samarbete på det migrations-

politiska området. I verksamhetsområdet ingår

Statens invandrarverk och Utlänningsnämnden.

I propositionen Svensk migrationspolitik i

globalt perspektiv (prop. 1996/97:25) framhölls

att politiken skall utgå från en helhetssyn som in-

kluderar aktiva förebyggande åtgärder. Även

samarbetet med andra stater framhölls. Betydel-

sen av EU-samarbetet kommer att öka till följd

av att man i Amsterdamfördraget fört in invand-

rings- och flyktingfrågorna under första pelaren.

Dublinkonventionen, som närmare reglerar vil-

ket land som har ansvar för att pröva en asylan-

sökan, trädde i kraft hösten 1997. Konventionen

gäller mellan EU:s medlemsstater.

3.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

1 962,8

1 748,2

1 919,4

1 785,3

1 608,6

1 588,3

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Kostnaderna för mottagande av asylsökande un-

der år 1998 kommer enligt aktuella prognoser att

överstiga tilldelade medel. Anledningen till detta

är dels ett ökat antal asylsökande, dels långa

vistelsetider. Under innevarande år har en

ökning av antalet asylsökande från främst f.d.

Jugoslavien och Irak kunnat noteras. Båda

områdena är konfliktfyllda. Få medborgare i

Förbundsrepubliken Jugoslavien har kunnat

återvända till sitt hemland sedan de fått avslag på

sina ansökningar om uppehållstillstånd i Sverige.

Även för medborgare i Somalia, Etiopien, Kuba

och Eritrea finns sådana problem. Detta har

inneburit att antalet registrerade i

mottagandesystemet för asylsökande och antalet

personer som fått uppehållstillstånd av

humanitära skäl varit långt fler än vad som

beräknats i budgetpropositionen 1998.

Förändringar

Överflyttande av huvudansvaret för verkställig-

het av avvisnings- och utvisningsbeslut till

Statens invandrarverk innebär bl.a. att resurser

för administrativa kostnader i denna verksamhet

förs över från utgiftsområde 4 anslaget A1 Polis-

organisationen till utgiftsområde 8 anslaget A 1

Statens invandrarverk. Från och med år 1999 förs

2 miljoner kronor över och från och med år 2000

ytterligare 2 miljoner kronor. Förändringen

kommer att innebära kortare vistelsetider.

Antalet ansökningar om svenskt

medborgarskap har ökat under år 1998 och som

en följd av tidigare tillståndsgivning förväntas

ligga kvar på en hög nivå under år 1999.

För prövning av medborgarskapsärenden förs

resurser över från anslaget B4

Kommunersättningar vid flyktingmottagande till

anslaget A1 Statens invandrarverk. För år 1999

förs 4 100 000 kronor över och för år 2000 förs

12 500 000 kronor över.

Under år 1999 kommer Invandrarverket att få

ett övergripande processansvar för handlägg-

ningen av utlänningsärenden i

utrikesförvaltningen. Detta innebär bl.a. att 7

500 000 kronor kommer att föras över från

utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och

internationell samverkan till anslaget A 1 Statens

invandrarverk.

Huvuddelen av de personer som nu beräknas

vara registrerade i mottagandesystemet längre tid

än vad som tidigare antagits, hör till den kategori

för vilken kostnaderna för mottagandet skall

avräknas mot utgiftsområde 7 Internationellt

bistånd. De ökade kostnaderna beräknas till

47 700 000 kronor. Medel motsvarande detta

belopp tillförs anslaget A 2 Mottagande av

asylsökande.

Prioriteringar

Ytterligare ansträngningar att förkorta vistelseti-

derna för de asylsökande vidtas bl.a. genom att

omorganisationen av Utlänningsnämnden slut-

förs. Åtgärder kommer att vidtas av regeringen

för att förkorta myndigheternas

handläggningstider. Tidigare satsningar på

åtgärder för att främja frivillig återvandring

fortsätter. Nya satsningar genomförs för att

förbättra situationen för de utlänningar som

tvingas lämna landet efter ett avvisnings- eller

utvisningsbeslut. Ett led i denna verksamhet är

att International Organization for Migration

(IOM) kommer att engageras i arbetet. Under år

1999 kommer Invandrarverket även att få ett

utökat ansvar i frågor rörande handläggningen av

migrationspolitiska frågor och

utlänningsärenden i utrikesförvaltningen.

3.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Statens invandrarverks verksamhet omfattar en

rad områden som viserings- och tillståndspröv-

ning, asylprövning och asylmottagande, med-

borgarskapsprövning, återvandringsinsatser samt

fram till och med den 31 maj 1998 integration.

Utlänningsnämnden prövar asyl-, tillstånds- och

medborgarskapsärenden. All den verksamhet

som verket och nämnden bedriver är betydelse-

full såväl för de människor som berörs av den

som för det svenska samhället. Ur ekonomiskt

perspektiv framstår dock asylprövning,

asylmottagande och integration som de helt

dominerande verksamheterna. Bedömningen av

Invandrarverkets och Utlänningsnämndens

resultat avser därför i huvudsak dessa

verksamheter.

I regleringsbrevet för år 1998 till

Invandrarverket ställs målet att den totala tiden

som en asylsökande är registrerad i

mottagandesystemet och därmed berättigad till

ersättning enligt lagen (1994:137) om

mottagande av asylsökande m.fl. normalt inte får

överstiga tolv månader. Den ge-nomsnittliga

registreringstiden har under första kvartalet år

1998 uppgått till 637 dagar och under andra

kvartalet har registreringstiden uppgått till 567

dagar. Målet har således överskridits med drygt

200 dagar vilket motsvarar utgifter på om-kring

500 miljoner kronor. Resultatet är inte

tillfredsställande även om vissa förbättringar kan

noteras. Av tillgänglig statistik för andra

kvartalet 1998 framgår att personer som skall

avvisas ur landet ofta har varit registrerade i

motta-gandesystemet under lång tid. Den

genomsnitt-liga tiden för denna kategori var 800

dagar. Detta beror i hög grad på svårigheterna att

verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut till

vissa länder. Den genomsnittliga

registreringstiden för de som fick

uppehållstillstånd och därefter kom-munplaceras

var 40 dagar. Av regleringsbrevet framgår vidare

att öppna ärenden som inte av-gjorts i första

instans av Invandrarverket inte får vara äldre än

sex månader. Den genomsnittliga

registreringstiden här var under andra kvartalet

178 dagar jämfört med 203 dagar tidigare. Här

har målet uppnåtts med knapp marginal.

I regleringsbrevet för år 1998 till Utlännings-

nämnden uppställdes målet att öppna

överklagandeärenden rörande avvisning eller

utvisning inte får vara äldre än sex månader. Vid

utgången av andra kvartalet år 1998 var hälften av

dessa ärenden äldre än sex månader. Ärenden om

s.k. ny ansökan utgör en stor arbetsuppgift inom

på nämndens verksamhet. Under första halvåret

1998 avgjordes närmare 800 sådana ärenden.

Dessa ärenden har förtur.

Regeringens slutsatser

De tider under vilka de asylsökande uppbär er-

sättning från samhället är fortfarande för långa.

De långa väntetiderna skall inte endast ses som

ett problem ur ekonomisk synvinkel utan är inte

minst ett humanitärt problem. Åtgärder skall

vidtas så att Invandrarverkets och

Utlänningsnämndens handläggningstider

förkortas. Detta leder till att vistelsetiderna kan

förkortas. Åtgärderna består bl.a. i att

arbetsrutiner och IT-stöd ses över. Detta gäller

inte minst i kontakterna med de svenska

utlandsmyndigheterna. När den omorganisation

som Utlänningsnämnden påbörjat under

innevarande år genomförts bör detta leda till att

genomströmningstakten av ärenden avsevärt

ökar. Avvisnings- och utvisningsbeslut måste

verkställas utan onödiga dröjsmål. I

propositionen Verkställighet och återvändande -

en del av asylprocessen (prop. 1997/98:173) har

regeringen lämnat förslag till åtgärder. Om

propositionen godkänns av Riksdagen kommer

huvudansvaret för att besluten verkställs att ligga

på Invandrarverket. Detta innebär att verket får

större möjligheter att utarbeta rutiner som leder

till att de berörda utlänningarna, när besluten

vunnit laga kraft, uppmärksammas på

möjligheterna att självmant lämna landet. För de

fall där avvisade eller utvisade inte lämnar Sverige

självmant bör rutiner utvecklas för att följa upp

ärendet. Att det också i fortsättningen finns

fungerande rutiner mellan Invandrarverket och

Polisen är därvid av avgörande betydelse.

3.4 Anslag

A 1. Statens invandrarverk

Tabell 3.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

499 249

Anslags-

sparande

28 044

1998

Anslag

452 402

Utgifts-

prognos

482 022

1999

Förslag

438 558

2000

Beräknat

423 619

1

2001

Beräknat

413 516

2

1 Motsvarande 416 078 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarande 400 078 tkr i 1999 års prisnivå

Anslaget avser förvaltningskostnader för Statens

invandrarverk. En jämförelse mellan budget och

utfall för budgetåret 1997 visar att verket detta år

hade ett anslagssparande på 28 044 000 miljoner

kronor. Innevarande budgetår visar

anslagsprognosen att de sparade medlen kommer

att tas i anspråk.

Invandrarverket är central utlännings-

myndighet och ansvarar för utlännings-, invand-

rar- och medborgarskapsfrågor i den mån frå-

gorna inte handläggs av någon annan myndighet.

Invandrarverket skall utreda och pröva

ansökningar om visering, uppehålls- och

arbetstillstånd, flyktingförklaring och

resedokument samt om svenskt medborgarskap.

Verket svarar också för mottagande av

asylsökande, för överföring och mottagande av

organiserat uttagna flyktingar samt har ansvar för

de utlänningar som tas i förvar enligt

utlänningslagen. Fr.o.m. den 1 juni 1998 är den

nyetablerade myndigheten Integrationsverket

central förvaltningsmyndighet för

integrationsfrågor. Dessa frågor flyttades från

Invandrarverket.

Invandrarverket är organisatoriskt uppdelat i

fem regioner. Den 30 juni 1998 var 1 592

personer anställda vid verket.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts med anledning av att en korrigering har

gjorts av den justering som genomfördes av an-

slaget för år 1998 med anledning av att sättet att

finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om-

rådet förändrades.

Pris och löneomräkning har gjorts med

8 975 000 kronor och justering av premier med

426 000 kronor.

Regeringens överväganden

Vid beräkning av medel görs bedömningen att

Invandrarverket bör vara dimensionerat för att

under år 1999 pröva 170 000 tillstånds- och

viseringsärenden, 45 000

medborgarskapsärenden och att ta emot 12 000

asylsökande och pröva deras ärenden samt ha en

beredskap att ta emot 18 000 asylsökande. Vissa

nya uppgifter kommer att tillföras medan andra

kommer att avvecklas.

Riksrevisionsverkets granskning av

Invandrarverket har visat att årsredovisningen i

allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav

som uppställts genom regeringsbeslut eller

förordning

A 2. Mottagande av asylsökande

Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

1 005 037

Anslags-

kredit

72 437

1998

Anslag

773 650

Utgifts-

prognos

985 143

1999

Förslag

875 350

2000

Beräknat

702 607

2001

Beräknat

691 603

Anslaget finansierar mottagandet av asyl-

sökande och vissa personer med tidsbegränsade

uppehållstillstånd. Från anslaget bekostas även

asylsökandes resor från Sverige och kostnaderna

för utlänningar som tagits i förvar enligt utlän-

ningslagen (1989:529) samt ersättning till kom-

munerna för den ersättning som ges till vissa

andra utlänningar än asylsökande medan de

väntar på beslut om uppehållstillstånd.

För budgetåret 1998 beräknas ett över-

skridande av anslaget med 285 miljoner kronor.

Detta beror främst på att ett stort antal personer

med lagakraftvunna avvisningsbeslut inte kunnat

återsändas till sina hemländer samt att utred-

ningstiderna varit särskilt långa i en del fall.

Statens invandrarverk organiserar mot-

tagandet av asylsökande. De asylsökande kan

antingen bo på en av verkets anläggningar eller få

ersättning för eget boende. Invandrarverket

ansvarar även för utlänningar som tagits i förvar

enligt utlänningslagen. Enligt avtal mellan staten

och Landstingsförbundet ger landstingen hälso-

och sjukvård till asylsökande och försvarstagna.

Såvitt avser funktionen Flyktingverksamhet

inom det civila försvaret skall verksamheten be-

drivas på sådant sätt att Invandrarverkets resur-

ser och den beredskap som finns för att ta emot

asylsökande även skall kunna utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred samt vid inter-

nationella fredsfrämjande och humanitära insat-

ser.

Regeringens överväganden

I början av budgetåret 1998 var antalet registre-

rade personer i mottagandesystemet ca 13 600.

Den genomsnittliga vistelsetiden för de ca 13 000

personer som var registrerade den 1 juli 1998 var

ca ett år och sju månader. Detta skall jämföras

med motsvarande siffror den 1 juli 1997 då ca

14 000 personer var registrerade. Dessa hade då

en genomsnittlig vistelsetid på två år och fyra

månader. Av de registrerade personerna har ca 60

procent ordnat boendet på egen hand.

Vid utgången av år 1998 beräknas att det

kommer att finnas ca 13 000 personer i

mottagandesystemet för att vid utgången av år

1999 vara nere i 8 800 personer. Den

genomsnittliga beläggningen under år 1999

bedöms vara ca 12 000 personer.

Dygnskostnaden per person beräknas uppgå till

201 kronor.

A 3. Migrationspolitiska åtgärder

Tabell 3.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

285 504

Anslags-

sparande

25 815

1998

Anslag

313 289

Utgifts-

prognos

265 933

1999

Förslag

307 869

2000

Beräknat

316 584

2001

Beräknat

320 780

Fr.o.m. år 1997 finns Internationell samverkan inom ramen för

migrationspolitiken m.m. som

ett äldre anslag inom verksamhetsområdet. Beloppet uppgår till 2 200 000 kronor.

Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är vår be-

redskap att ta emot kvotflyktingar. Staten betalar

ut ersättning till de kommuner som tar emot

dessa flyktingar. Av medlen för kvotflyktingar

genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar

utanför Sverige. Staten kan även ge bidrag till åt-

gärder för frivillig återvandring av personer som

efter att ha varit bosatta i Sverige under längre

eller kortare tid väljer att återvandra till sitt ur-

sprungliga hemland eller till annat bosättnings-

land. Anhöriga till flyktingar i Sverige kan få

bidrag till resan hit. Medel anvisas även för att

bekosta vissa migrationspolitiska projekt och

Sveriges deltagande i internationellt samarbete

inom flykting- och invandringsområdet. Likaså

anvisas medel från detta anslag till Svenska röda

korsets efterforskningsverksamhet.

Regeringens överväganden

Anslagsmedel för budgetåret 1997 har i stats-

budgeten anvisats för överföring av kvot-

flyktingar och mottagande av dessa i kommuner-

na samt alternativa insatser och åtgärder motsva-

rande kostnader för 1 840 organiserat överförda

flyktingar. Under budgetåret 1997 överfördes

1854 personer till Sverige. Kostnaderna uppgick

till 262 600 000 kronor. Under budgetåret 1998

har riksdagen anvisat medel motsvarande

kostnader för 1 840 kvotöverförda flyktingar.

Under första halvåret 1998 har 614 personer

överförts till Sverige. Uttagningarna sker som

regel i samarbete med UNHCR.

Medlen från anslaget används även för att ge

särskilt utsatta personer en fristad i Sverige.

Inom ramen för anslagsmedlen har 7 800 000

kronor avsatts år 1998 till medicinska insatser

och 10 miljoner kronor till projektmedel för

förberedelser i Sverige inför framtida

återvandring till Bosnien-Hercegovina samt till

Somalia och övriga områden på Afrikas horn.

Bidragen till flyktingars återvandring uppgick

till 12 miljoner kronor under år 1997.

Under år 1997 uppgick kostnaderna för resor

till Sverige för anhöriga till flyktingar till 711 000

kronor.

Anslagsmedlen för år 1999 avseende motta-

gande av kvotflyktingar bör liksom innevarande

budgetår få användas med viss flexibilitet och

motsvara kostnaderna för 1 840 överförda flyk-

tingar. Regeringen bedömer, liksom för inneva-

rande år, att många personer bl.a. från f.d. Jugo-

slavien kommer att vilja flytta hem och därmed

ansöka om bidrag för återvandring.

A 4. Utlänningsnämnden

Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

63 250

Anslags-

sparande

1 521

1998

Anslag

65 388

Utgifts-

prognos

67 000

1999

Förslag

60 514

2000

Beräknat

61 612

1

2001

Beräknat

62 545

2

1 Motsvarande 60 514 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarande 60 514 tkr i 1999 års prisnivå

Utlänningsnämnden prövar överklaganden av

beslut som fattas av Invandrarverket beträffande

avvisningar och utvisningar samt ansökningar

om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, rese-

dokument, svenskt medborgarskap och offentli-

ga biträden i utlänningsärenden. Nämnden prö-

var även s.k. nya ansökningar om uppehållstill-

stånd. Sådan ansökan kan göras efter det att ett

avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga

kraft.

Nämnden består av 8 ordinarie ordföranden

och 5 ersättare för dessa samt 30 ledamöter. Ar-

betet leds av en generaldirektör vilken också är

en av nämndens ordinarie ordföranden. Den 30

juni 1997 var 127 personer anställda vid nämn-

den.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom-

förts med anledning av att en korrigering har

gjorts av den justering som genomfördes av an-

slaget för år 1998 med anledning av att sättet att

finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om-

rådet förändrades.

Pris- och löneomräkning har gjorts med

1 505 000 kronor och justering av premier med

223 000 kronor.

Regeringens överväganden

På grund av att så många avvisningsbeslut ännu

inte verkställts är antalet nya ansökningar om

uppehållstillstånd fortfarande stort. Utlännings-

nämnden har under första hälften av år 1998 på

regeringens uppdrag genomfört en översyn av

nämndens arbetsformer och resursanvändning.

Som ett resultat av översynen genomför nämn-

den en omorganisation under andra halvåret

1998.

Riksrevisionsverkets granskning av Utlän-

ningsnämnden har visat att årsredovisningen i

allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav

som uppställs genom regeringsbeslut eller för-

ordning.

Nämnden har inte lyckats nå de av regeringen

uppsatta verksamhetsmålen. Den pågående om-

organisationen bör sedan den slutförts resultera i

att målen nås under år 1999.

A 5. Offentliga biträden i utlänningsärenden

Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

51 931

Anslags-

sparande

8 163

1998

Anslag

60 295

Utgifts-

prognos

57 000

1999

Förslag

51 632

2000

Beräknat

55 561

2001

Beräknat

56 672

Anslagsprognosen för år 1998 visar att kostna-

derna kommer att understiga tilldelade medel.

Offentliga biträden förordnas med stöd av be-

stämmelserna i 11 kap. utlänningslagen samt la-

gen (1996:1620) om offentligt biträde.

Regeringens överväganden

Rätten att erhålla rättshjälp är viktig. Anslaget

bör anpassas till antagandet om antalet asylsö-

kande under bugetåret.

A 6. Utresor för avvisade och utvisade

Tabell 3.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

57 797

1998

Anslag

83 210

Utgifts-

prognos

60 000

1999

Förslag

51 400

2000

Beräknat

48 596

2001

Beräknat

43 228

Från anslaget finansieras resor ut ur landet för

utlänningar som avvisats eller utvisats enligt be-

slut av regeringen, Statens invandrarverk eller

Utlänningsnämnden med stöd av utlänningsla-

gen (1989:529). I regeringens proposition

Verkställighet och återvändande - en del av asyl-

processen (prop. 1997/98:173) föreslås att In-

vandrarverket tar över huvudansvaret från

polisen för att verkställa avvisnings- och

utvisningsbeslut enligt utlänningslagen

(1989:529). Kriminalvårdens transporttjänst

kommer även i fortsättningen att på Polisens

uppdrag organisera resor där tvångsmedel måste

tillgripas. Innevarande år visar anslagsprognosen

att kostnaderna kommer att understiga tilldelade

medel.

Regeringens överväganden

Enligt tillgängliga prognoser kommer färre

avvisnings- och utvisningsbeslut att bli

verkställda under innevarande år än vad som

beräknats i budgetpropositionen 1998. Detta

beror till stor del på de problem som uppstått

när bl.a. Förbundsrepubliken Jugoslavien inte

tillåter sina medborgare att återvända hem sedan

de avvisats eller utvisats från Sverige. Under år

1999 beräknas emellertid ett större antal

avvisnings- och utvisningsbeslut komma att

kunna verkställas än under innevarande år. I hög

grad avser detta näraliggande länder, främst f.d.

Jugoslavien. Allt fler avvisningsbeslut kommer

att verksställas till andra EU-länder med stöd av

Dublinkonventionen. Konventionen reglerar

vilket land som räknas som första asylland och är

i kraft sedna hösten 1997. De förslag till

förändringar som lämnas i propositionen

Verkställighet och återvändande - en del av

asylprocessen bör ge till resultat att färre resor än

i dag behöver genomföras med tillgripande av

tvångsmedel. Detta innebär vinster av såväl

humanitär som ekonomisk art. Med hänsyn

härtill och att fler beslut beräknas komma att

verkställas till länder i närområdet bör det finnas

förutsättningar för att bevaknings- och

biljettkonstnaderna under år 1999 kan ligga på en

lägre genomsnittlig nivå per ärende än under

tidigare år.

4 Integrationspolitik

4.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar invandrares

introduktion i det svenska samhället, delaktighet

och inflytande, insatser i utsatta

bostadsområden, åtgärder mot etnisk

diskriminering, främlingsfientlighet och rasism

samt ersättning till kommunerna för

flyktingmottagande. I verksamhetsområdet ingår

myndigheterna Integrationsverket och

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

(DO).

4.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

1 487,6

2 115,7

2 386,0

2 538,9

2 625,8

2 865,7

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Fler flyktingar än beräknat har tagits emot i

kommunerna. Detta innebär att kostnaderna för

flyktingmottagande också blivit större än

beräknat. Den generellt höga arbetslösheten och

i många fall bristande kunskaper i det svenska

språket har inneburit att alltför få flyktingar kan

försörja sig genom eget arbete. De allmänna

förbättringarna på arbetsmarknaden märks dock

också nu för utländska medborgare vars

arbetslöshet minskar. Antalet anmälningar om

diskriminering i arbetslivet till DO har ökat

kraftigt i förhållande till föregående år.

Den sociala och ekonomiska segregationen

har ökat och sammanfaller alltmer med en etnisk

boendesegregation i framför allt

storstadsregionerna.

Förändringar

Den 1 juni 1998 inrättades Integrationsverket

med uppgift att ha ett övergripande ansvar för att

integrationspolitiska mål och synsätt får

genomslag på olika samhällsområden och för att

stimulera integrationsprocesserna i samhället. En

viktig uppgift är också att utveckla och förbättra

introduktionen av nyanlända skyddsbehövande

inom nuvarande ram för kommunersättningar.

Integrationsverket skall också följa och utvärdera

samhällsutvecklingen mot bakgrund av

samhällets etniska och kulturella mångfald.

Prioriteringar

Den sociala och etniska segregationen skall

brytas och ett Sverige för alla skall utvecklas.

Inte-grationsområdet tillförs nya resurser och en

nationell storstadspolitik utformas. Insatser ge-

nomförs inom olika områden. Bl.a. skall

- svenska språkets ställning stärkas i områden

där det bor många invandrare,

- det lokala utvecklingsarbetet i de utsatta

bostadsområdena intensifieras och fler

människor uppmuntras att engagera sig i

och påverka lokala frågor,

- insatserna samlas inom ramen för lokala

utvecklingsavtal. En storstadsdelegation

tillsätts för att utveckla och samordna den

nationella storstadspolitiken och för att vara

motpart till kommunerna i fråga om de

lokala utvecklingsavtalen,

- den etniska diskrimineringen på

arbetsmarknaden motverkas genom skärpt

lagstiftning och ökade resurser.

4.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Sveriges befolkning uppgick den 31 december

1997 till ca 8,8 miljoner. Av dessa var mer än

900 000 födda utomlands. Invandringen till

Sverige har sedan mitten på 1970-talet

huvudsakligen omfattat flyktingar och andra

skyddsbehövande samt anhöriga till dessa och

andra per-soner bosatta i Sverige. Av dem som

invandrat till Sverige under den senaste

tioårsperioden kommer många från

utomeuropeiska länder. Under åren 1993 1995

var det också en omfattande invandring från f.d.

Jugoslavien.

Sedan mitten av 1980-talet har flyktingar tagits

emot av kommuner i hela landet. Trots detta bor

de som är utrikes födda geografiskt koncentrerat

i Sverige. Hälften av dem återfinns i endast elva

kommuner, huvudsakligen i storstadsområden.

Under senare år har inflyttningen till

storstadsområdena och vissa andra större städer

ökat. Andelen utrikes födda i de tre

storstadsregionerna utgör ca 15 procent av

befolkningen.

Den sociala och ekonomiska segregationen

har allt mer kommit att sammanfalla med en

etnisk boendesegregation i framför allt

storstadsregionerna. Ett femtiotal

bostadsområden i storstadsregionerna

kännetecknas bl.a. av boende med otillräckliga

kunskaper i svenska språket, lågt

arbetskraftsdeltagande och högt

socialbidragsberoende. I många av dessa

bostadsområden är en majoritet av de boende

utrikes födda, eller barn till utrikes födda, och

andelen barn i skolorna med svenska som

modersmål är låg. Liknande förhållanden finns

också i andra delar av landet.

Många invandrare står utanför

arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland

utomnordiska medborgare den 31 december

1997 var 34,9 procent jämfört med 9,2 procent

för befolkningen som helhet. Arbetslösheten har

dock minskat och i augusti 1998 var 28 procent

av de utomnordiska medborgarna arbetslösa

medan motsvarande siffra för befolkningen som

helhet var 7, 7 procent.

Det finns dock stora skillnader mellan olika

invandrargrupper när det gäller deltagande i

arbetslivet. Nyanlända invandrare har som regel

haft större svårigheter att få fotfäste på

arbetsmarknaden. Antalet år i Sverige har en stor

betydelse för möjligheterna på arbetsmarknaden

och sysselsättningssituationen är märkbart bättre

för de utrikes födda som blivit svenska

medborgare. Bland invandrare från Asien och

Afrika har arbetslösheten varit särskilt hög. Flera

omständigheter har bidragit till att försvåra

arbetsmarknadssituationen för invandrare. Dit

hör struk-turomvandlingen i näringslivet,

allmänt ökade kompetenskrav och större krav på

kunskaper i svenska språket, men också

diskriminering. Därtill kom det särskilt många

invandrare från krigets Jugoslavien samtidigt

som arbetslösheten ökade. De allmänna

förbättringarna på arbetsmarknaden de senaste

åren börjar nu märkas också för utländska

medborgare vars arbetslöshet minskar.

Antalet anmälningar till Ombudmannen mot

etnisk diskriminering har ökat kraftigt under det

senaste året och fördubblats under första halvåret

1998 jämfört med samma period 1997.

Enligt den officiella rättsstatistiken

polisanmäldes 344 fall av hets mot folkgrupp och

181 fall av olaga diskriminering år 1997. Enligt

den preliminära statistiken för första kvartalet

1998 ökade antalet brottsanmälningar för hets

mot folkgrupp och olaga diskriminering med 91

respektive 52 procent jämfört med motsvarande

kvartal år 1997. Några tillförlitliga statistiska

uppgifter om andra brott med rasistiska och

främlingsfientliga inslag finns inte.

Kommunmottagandet av flyktingar m.fl.

kulminerade år 1994 då ca 62 300 personer togs

emot. Sedan läget i f.d. Jugoslavien stabiliserats,

har antalet flyktingar som sökt sig till Sverige

och därmed också kommunmottagandet

minskat kraftigt. År 1997 ökade emellertid

mottagandet igen, bl.a. som en följd av att

personer med avvisningsbeslut som vunnit laga

kraft inte kunnat återvända till sina hemländer

utan måste ges uppehållstillstånd i Sverige.

Kommunmottagandet åren 1991 1997 och en

prognos för åren 1998 1999 framgår av följande

tabell.

År

Kommunmottagna

1991

19 000

1992

18 500

1993

25 200

1994

62 300

1995

15 900

1996

6 800

1997

13 600

1998

12 400 (prognos)

1999

11 800 (prognos)

De viktigaste statliga insatserna inom området

Riksdagen beslutade i december 1997 om mål

och riktlinjer för den framtida

integrationspolitiken (prop. 1997/98:16, bet.

1997/98:SfU06, rskr. 1997/98:68). Enligt

propositionen skall samhällets etniska och

kulturella mångfald tas som utgångspunkt för

den generella politikens utformning på alla

samhällsområden och nivåer.

En ny statlig myndighet, Integrationsverket,

inrättades den 1 juni 1998 med övergripande

ansvar för att integrationspolitiska mål och

synsätt får genomslag på olika samhällsområden

samt för att aktivt stimulera

integrationsprocesserna i samhället.

Integrationsverket skall främja lika rättigheter

och möjligheter för alla oavsett etnisk och

kulturell bakgrund samt förebygga och motverka

diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.

Verket skall vidare följa och utvärdera

samhällsutvecklingen mot bakgrund av

samhällets etniska och kulturella mångfald.

Integrationsverket har övertagit Statens

invandrarverks uppgift att verka för att

kommunerna har beredskap och kapacitet att ta

emot flyktingar och skyddsbehövande som

beviljas uppehållstillstånd och om behov finns

medverka vid deras bosättning. Verket skall

också stödja och följa upp kommunernas

introduktion av skyddsbehövande samt att

nyanlända invandrares behov av samhällets stöd

även i övrigt uppmärksammas.

Sedan år 1986 finns Ombudsmannen mot

etnisk diskriminering, vars huvuduppgift är att

motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och

på andra områden i samhällslivet. Verksamheten

regleras i lagen (1994:134) mot etnisk

diskriminering.

Statsbidrag har fr.o.m. budgetåret 1995/96

lämnats till vissa kommuner i framför allt stor-

stadsregionerna för att stimulera till insatser i

utsatta bostadsområden. Insatserna syftar till att

öka de boendes arbetskraftsdeltagande, stärka

deras kompetens, öka de vardagliga

kontaktytorna mellan invandrare och svenskar,

motverka utanförskap samt i övrigt bidra till en

god social och kulturell utveckling. En

förutsättning för att få statsbidrag är att en

samordnad handlingsplan upprättas över

insatserna. Kommunen måste vidare svara för

minst hälften av kostnaderna för

handlingsplanens genomförande.

Regeringen har t.o.m. år 1997 beslutat om

statsbidrag till 12 kommuner för 144 miljoner

kronor. Samma kommuner har fr.o.m.

budgetåret 1998 kunnat ansöka om stöd för

fördjupade insatser i s.k. nationella

utvecklingsområden. Botkyrka, Göteborgs och

Malmö kommuner har beviljats sådant bidrag för

fyra bostadsområden med sammanlagt 110

miljoner kronor. Ytterligare 47 miljoner kronor

har fördelats till de bostadsområden, som med

hjälp av statsbidrag har påbörjat ett

utvecklingsarbete men inte är utsedda till

nationella utvecklingsområden, för att dessa skall

kunna fullfölja sin verksamhet.

Regeringen har i propositionen Utveckling

och rättvisa en politik för storstaden på 2000-

talet (prop. 1997/98:165) föreslagit att hela den

statliga satsningen på utsatta bostadsområden in-

tegreras i den nationella politiken för

storstadsregionerna och samordnas av en

storstadsdelegation som skall företräda staten när

lokala utvecklingsavtal skall arbetas fram för de

mest utsatta bostadsområdena.

Statligt stöd har också beviljats till projekt

som syftar till att förebygga och motverka

diskriminering, främlingsfientlighet och rasism

samt för att stärka invandrares delaktighet och

inflytande i samhället. Invandrarnas

riksorganisationer har fått statsbidrag och nya

organisationer ett särskilt etableringsbidrag.

Kommunerna får statsbidrag enligt

förordningen (1990:927) om statlig ersättning

för flyktingmottagande m.m. när de tar emot

flyktingar och vissa av deras anhöriga för

bosättning. En särskild schablonersättning skall

täcka kommunens kostnader för

svenskundervisning och försörjning från det år

flyktingen togs emot och ytterligare tre år samt

vissa andra merkostnader som följer av

flyktingmottagandet. Som komp-lement till

schablonersättningen finns vissa andra

ersättningsformer, avsedda att täcka kommunens

kostnader för särskilda flyktinggrupper och i

speciella situationer. Utbetalningarna av

ersättning enligt förordningen uppgick år 1997

till 1,6 miljarder kronor. Uppgiften att betala ut

dessa ersättningar överfördes den 1 juni 1998

från Statens invandrarverk till

Integrationsverket. Regeringen har också

kompenserat de kommuner som haft stort

flyktingmottagande med ett särskilt statsbidrag

på sammanlagt 400 miljoner kronor under åren

1996 och 1997. Ytterligare 250 miljoner kronor

har utbetalats under år 1998 till 20 kommuner

som tagit emot en stor andel flyktingar. Detta

har finansierats från anslag inom utgiftsområde

25 Allmänna bidrag till kommuner.

Flyktingar och deras anhöriga kan få statligt

lån till hemutrustning i samband med att de

bosätter sig i en kommun. Den 31 december

1997 fanns 92 000 låntagare. Riksgäldskontorets

upplåning för detta ändamål omfattade totalt 1,3

miljarder kronor.

Effekter av de statliga insatserna

Integrationsverket har bedrivit sin verksamhet så

kort tid att några effekter ännu inte kan avläsas.

Sedan lagen mot etnisk diskriminering trädde i

kraft den 1 juli 1994 har endast ett fall av påstådd

etnisk diskriminering prövats av

Arbetsdomstolen. Ytterligare ett fall kommer att

prövas under oktober 1998. Det är oklart om

lagen har haft någon effekt. Regeringen lämnade

i maj 1998 förslag om en ny och skärpt

lagstiftning mot etnisk diskriminering i

arbetslivet (prop. 1997/98:177).

Att bryta den sociala och etniska

segregationen och vända utvecklingen i positiv

riktning förutsätter långsiktiga och strategiska

insatser. Det statliga bidraget till insatser i utsatta

bostadsområden har gjort det möjligt för många

kommuner att bedriva ett sådant arbete. Hittills

har sexton bostadsområden i tolv kommuner

beviljats statsbidrag och upprättat

handlingsplaner. Under våren 1998 har flertalet

av dessa kom-muner i särskilda delrapporter

redovisat insatsernas utformning och vilka

resultat som hittills uppnåtts. Kommunerna har

också genomfört ett stort antal seminarier för att

belysa, fördjupa och sprida erfarenheter från

utvecklingsarbetet.

De insatser som kommunerna bedriver

spänner över ett stort antal verksamhetsområden

som jobbaktiviteter, träffpunkter/mötesplatser,

familjecentraler och medborgarkontor. Ett

återkommande inslag i kommunernas

handlingsplaner är lokalt anpassade språkinsatser

för för-skolebarn. Sammanlagt har ett tjugotal

språkprojekt, ofta benämnda språkförskolor,

redovisats. Kommunerna har pekat på att de

boendes medverkan inte uppmärksammats

tillräckligt och att samordningen mellan olika

insatser är tidskrävande.

Det är ännu för tidigt att avgöra vilka direkta

effekter den statliga satsningen haft för de

människor som bor i områdena.

Integrationsverket har till uppgift att utvärdera

satsningen på nationell nivå och regeringen avser

att återkomma till riksdagen med

resultatinformation.

Flyktingmottagandet åren 1991 1994 har

följts upp, bl.a. med avseende på hur väl den

statliga ersättningen täckt kommunernas

kostnader. De flesta kommuner som tog emot

flyktingar år 1991 har fått sina kostnader ersatta.

Däremot har flyktingmottagandet år 1992

medfört ett genomsnittligt underskott för

kommunerna på 14 procent.

För cirka hälften av flyktingarna som mottogs

år 1993 erhöll kommunerna en extra statlig

ersättning i form av stimulansbidrag. Inräknat

stimulansbidraget bedöms kommunerna

sammantaget ha fått sju procent för låg

ersättning för 1993 års mottagna flyktingar.

För 1994 års flyktingkontingent uppskattas ett

överskott på nio procent för hela landet inklusive

det stimulansbidrag som utbetalades för denna

årskontingent.

Huvudorsaken till att den statliga ersättningen

för vissa kommuner inte har räckt till full

kostnadstäckning är att kommunernas

socialbidragskostnader blivit större än beräknat

genom att få flyktingar har fått ett arbete. Många

av de flyktingar som togs emot i mitten på 1990-

talet har ännu inte kunnat etablera sig på

arbetsmarknaden. Huvudproblemet har varit den

generellt höga arbetslösheten i Sverige. De

invandrades bristande kunskaper i svenska

språket, liksom disk-riminering och negativa

attityder hos arbetsgivare har också inverkat.

Möjligheterna att få statligt lån till

hemutrustning utnyttjas av flertalet flyktingar.

De maximala lånebelopp som kan beviljas ligger

betydligt över den nivå som tillämpas när

kommunerna bedömer behovet av socialbidrag

för motsvarande ändamål. Svårigheterna att

komma in på arbetsmarknaden gör att många får

svårt att betala av på lånen. Antalet ansökningar

om anstånd har fördubblats sedan år 1995.

Statens eftergifter av låneskulder ökar också.

Regeringens slutsatser

I en internationaliserad värld har ett land med en

internationell befolkning ett försprång.

Flerspråkighet, olika utbildnings och

yrkesbakgrund och kunskaper om andra länder

ger möjligheter att utveckla välfärden. Att ta

tillvara denna fördel blir en av det kommande

seklets stora utmaningar. För detta ändamål och

för att vända den negativa utvecklingen, minska

segregationen och uppnå de integrationspolitiska

målen har regeringen i 1998 års ekonomiska

vårproposition föreslagit ett resurstillskott under

den kommande treårsperioden på sammanlagt

1,5 miljarder kronor till framtidssatsningen ett

Sverige för alla. För år 1999 föreslogs ett

resurstillskott på 350 miljoner kronor.

Insatser behöver genomföras inom olika

områden. Av central betydelse är åtgärder för att

ge stöd i språkutveckling från tidig ålder och

goda kunskaper i svenska språket, skapa goda

villkor på arbetsmarknaden och att få till stånd

en varaktig förbättring av situationen i utsatta

bostadsområden med stor andel invånare med

utländsk bakgrund. Det värde som kultur och

idrott har som brobyggare mellan olika

människor bör användas för att åstadkomma en

ökad integration.

I regeringens proposition Utveckling och rätt-

visa en politik för storstaden på 2000-talet

(prop. 1997/98:165) föreslås att huvuddelen av

resurstillskottet till framtidssatsningen ett

Sverige för alla fördelas inom ramen för lokala

utvecklingsavtal som skall tecknas mellan stat

och kommun för de mest utsatta

bostadsområdena i storstadsregionerna. Om

riksdagen godkänner förslaget skall en särskild

storstadsdelegation tillsättas med uppgiften att

bl.a. ansvara för överläggningarna med

kommunerna om dessa lokala utvecklingsavtal.

Det är enligt regeringens bedömning

angeläget att mål och innehåll i det lokala

utvecklingsarbetet tas fram i en nära dialog med

invånarna i de akutella bostadsområdena och

med andra lokala aktörer. Erfarenhetena visar att

lokala demokratiska processer av detta slag tar

relativt lång tid. Detta innebär att man inte kan

förvänta sig att de lokala utvecklingsavtalen kan

vara helt klara så att verksamheten kan påbörjas

det första halvåret 1999. Regeringen föreslår mot

denna bakgrund att den i vårpropositionen

föreslagna treårssatsningen förskjuts med ett

halvår så att hälften av det resurstillskott som

föreslogs nu tas upp i budgetpropositionen för år

1999. Den statliga finansieringen utsträcks i

stället med motsvarande belopp till år 2002.

Av resurstillskottet till framtidssatsningen ett

Sverige för alla tas i budgetpropositionen 110

miljoner kronor upp inom utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning. Dessa

medel skall användas till en utvidgad verksamhet

med deltidsförskola samt språkutveckling i

skolan i utsatta bostadsområden i

storstadsregionerna. Vuxnas kunskaper i svenska

språket skall stärkas genom att möjligheterna att

kombinera svenskundervisningen med

arbetsplatspraktik utökas. Det övriga

medelstillskottet förs i huvudsak till

utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för

andra insatser i utsatta bostadsområden.

Genom regeringens förslag till en nationell

politik för storstadsregionerna (prop.

1997/98:165) tas ytterligare steg för ett

långsiktigt utvecklingsarbete i utsatta

bostadsområden. Att integrera hittills gjorda

insatser i dessa bostadsområden med

storstadspolitiken ger den kontinuitet som krävs.

Den etniska diskrimineringen på

arbetsmarknaden bör kunna motverkas mer

effektivt genom den förändrade lagstiftning som

enligt regeringens förslag skall träda i kraft den 1

januari 1999. Den nya lagstiftningen förutsätter

att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

får ökade resurser.

Som tidigare redovisats har statsbidragen för

1992 och 1993 års flyktingkontingenter inte helt

täckt kommunernas kostnader under

introduktionsperioden. De kommuner som haft

särskilt stora kostnader på grund av sitt

flyktingmottagande har till viss del kompenserats

genom extra statsbidrag.

Regeringen har i den integrationspolitiska

propositionen redovisat hur introduktionen av

nyanlända skyddsbehövande i flera avseenden

kan förbättras inom ramen för nuvarande

ersättningssystem. De kostnadsuppföljningar

som gjorts för skyddsbehövande och andra

utländska medborgare analyseras för närvarande

inom Regeringskansliet parallellt med en analys

av hur arbetsmarknaden kommer att förändras

under de närmaste åren. Detta arbete kommer

att utgöra underlag för en bedömning av om

några förändringar av nuvarande

ersättningssystem bör initieras under de

närmaste åren.

Dagens möjligheter för flyktingar att låna

stora belopp till hemutrustning leder ofta till

långsiktiga ekonomiska problem. De maximala

lånebeloppen bör i stället läggas på en nivå som

bätte anknyter till de normer som kommunerna

tillämpar för socialbidrag till motsvarande

ändamål. Praxis för eftergift av låneskulder bör

ses över i syfte att begränsa statens

kapitalförluster.

4.4 Anslag

B 1 Integrationsverket1

Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Anslag

40 487

Utgifts-

prognos

32 487

1999

Förslag

75 724

2000

Beräknat

82 7082

2001

Beräknat

83 9663

1 Tidigare B 1 Integrationsmyndigheten

2 Motsvarar 81 235 tkr i 1999 års prisnivå

3 Motsvarar 81 235 tkr i 1999 års prisnivå

Integrationsverket är sedan den 1 juni 1998

central förvaltningsmyndighet för

integrationsfrågor. Verket har ett övergripande

ansvar för att integrationspolitiska mål och

synsätt får genomslag på olika samhällsområden

och skall aktivt stimulera integrationsprocesserna

i samhället. En central uppgift för myndigheten

är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen

mot bakgrund av samhällets etniska och

kulturella mångfald.

Regeringens överväganden

Integrationsverket har bedrivit sin verksamhet

endast ett fåtal månader och några resultat från

verksamheten kan därför inte redovisas. De

verksamhetsmål som Integrationsverket skall

uppnå under år 1998 är bl.a. att uppmärksamma

nyanlända invandrares behov av stöd och vid

bosättning särskilt prioritera individens

möjligheter till egen försörjning och delaktighet i

samhället. Vidare skall verket arbeta för att

nyanlända som bosätter sig på eget initiativ inte

söker sig till kommuner där det redan bor många

invandrare. Ett annat mål är att bidra till att öka

olika samhällssektorers engagemang och direkta

insatser i integrationsarbetet och i arbetet mot

främlingsfientlighet och rasism. Ett ytterligare

mål för verket är att öka kunskapen om hur

samhället i form av myndigheter,

frivilligorganisationer och näringsliv påverkas av

och anpassar sig till den etniska och kulturella

mångfalden i samhället i syfte att stimulera

integrationsprocesserna.

För att de integrationspolitiska målen skall

kunna uppnås bör Integrationsverket vara en

pådrivande kraft gentemot alla samhällssektorer.

På regional nivå kan också länsstyrelserna, vid

sidan av Integrationsverket, spela en viktig roll i

genomförandet av de integrationspolitiska

målen.

Regeringen gav i oktober 1997

landshövdingarna i uppdrag att ge förslag till hur

länsstyrelserna skulle kunna bidra till att de

integrationspolitiska målen uppnås. De förslag

som lämnats visar att det integrationspolitiska

arbetet måste bedrivas utifrån de olika

förutsättningar som finns i länen. När det gäller

integrationsbefrämjande verksamhet kan därför

en samverkan mellan Integrationsverket och

länsstyrelserna behövas. Inom ramen för

myndighetsanslaget och genom tillgängliga

projektmedel bör det vara möjligt att initiera

olika projekt i länen. Beträffande storstadslänen

bedömer regeringen att behovet av insatser är

mer konstant. Regeringen föreslår mot denna

bakgrund att 5 miljoner kronor av vad som

beräknats för Integrationsverket inom

utgiftsområde 8 förs till anslaget C 1

Länsstyrelserna inom utgiftsområde 18 och

fördelas på Stockholms, Skåne och Västra

Götalands län.

En av Integrationsverkets centrala uppgifter är

att utvärdera det integrationspolitiska arbetet

och att sprida kunskap om dessa frågor. Verket

har under år 1998 kunnat finansiera denna

verksamhet från anslaget B 3

Integrationsåtgärder. Det är enligt regeringens

bedömning angeläget att en sådan central uppgift

för myndigheten helt finansieras från

myndighetsanslaget. Regeringen föreslår därför

att 10 miljoner kronor för uppföljnings och

informationsinsatser anvisas under anslaget B 1

Integrationsverket i stället för under anslaget B 3

Integrationsåtgärder.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt

följande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

40 487

Pris- och löneomräkning

1 419

Övergång till anslag för helår

28 818

Överföring från anslaget B 3 Integrationsåtgärder

10 000

Överföring till anslget C 1 Länsstyrelserna (UO 18)

-5 000

Förslag 1999

75 724

B 2 Särskilda insatser i utsatta

bostadsområden

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

472

Anslags-

sparande

54 528

1998

Anslag

189 763

Utgifts-

prognos

105 291

1999

Förslag

142 000

2000

Beräknat

260 000

2001

Beräknat

565 000

Från anslaget finansieras särskilda insatser som

skall främja utvecklingen i utsatta storstads-

områden samt i bostadsområden med likartad

situation.

Regeringen har fattat beslut om statsbidrag till

ett antal kommuner vilket innebär att hela

anslaget för år 1997 tagits i anspråk. Själva

utbetalningarna till kommunerna sker dock

senare, allt eftersom verksamheten genomförs.

Samma förhållande råder beträffande 1998 års

anslag.

Regeringens överväganden

Regeringen har som tidigare framhållits be-

dömt att den statliga satsningen på utsatta

områden skall integreras i den nationella

politiken för storstadsområdena. En särskild

storstadsdelegation skall utses och få till uppgift

att utveckla och samordna den nationella

storstadspolitiken och vara motpart till

kommunerna i fråga om de lokala

utvecklingsavtal som skall upprättas. Under

förutsättning att riksdagen godkänner

regeringens storstadspolitiska proposition (prop.

1997/98:165), skall de anvisade medlen fördelas

inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen till

kommuner i storstadsregionerna. För år 1999 har

110 miljoner kronor tillförts utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning för

utbildningsinsatser inom ramen för dessa avtal.

På detta anslag tas upp 142 miljoner kronor för

andra insatser. En mindre del av dessa medel bör

också kunna disponeras för motsvarande insatser

i utsatta bostadsområden utanför

storstadsregionerna. I avvaktan på att lokala

utvecklingsavtal blir klara bör anslaget även

kunna användas för fortsatt finansiering av

insatser i de utsatta bostadsområden som tidigare

fått statliga bidrag från anslaget och som bedöms

bli aktuella för att teckna lokala utvecklingsavtal.

I syfte att förbättra barns och ungdomars

uppväxtvillkor bör tillgången till en utvecklande

och spännande kultur och fritidsverksamhet

stärkas. Under det kommande budgetåret bör

sådana insatser i viss utsträckning kunna

genomföras inom ramen för de medel som

anvisats för år 1999. Av det resurstillskott som

tillförs anslaget fr.o.m. år 2000 skall 10 miljoner

kronor användas till barns och ungdomars

idrotts och fritidsverksamhet och 10 miljoner

till kulturversamhet under vart och ett av åren

2000 2002.

Statens kulturråd, Ungdomsstyrelsen och

Sveriges Riksidottsförbund bör ingå i en

referensgrupp till storstadsdelegationen som har

till uppgift att följa satsningarna på kultur,

idrotts och fritidsverksamhet i de aktuella

bostadsområdena.

B 3 Integrationsåtgärder

Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Anslag

68 097

Utgifts-

prognos

53 097

1999

Förslag

47 742

2000

Beräknat

47 742

2001

Beräknat

42 742

Anslaget används för att stimulera

integrationsprocesserna i samhället och för att

förebygga och motverka diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism. Från anslaget

utbetalas också statsbidrag till invandrares

riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan

för sådana organisationer. Under år 1998

utbetalas också statsbidrag till Stiftelsen

Invandrartidningen från anslaget.

Regeringens överväganden

Systemet för statsbidrag till invandrares

riksorganisationer har setts över av en särskild

utredare som i maj 1998 överlämnade

betänkandet Organisationer Mångfald

Integration Ett framtida system för statsbidrag

till invandrarnas riksorganisationer m.fl. (SOU

1998:73). Utredarens förslag remissbehandlas för

närvarande och skall beredas ytterligare under

hösten.

Vissa förändringar, i form av en

modernisering och förenkling av

bidragssystemet, bör dock genomföras redan

under år 1999. Förordningen (1986:472) om

statsbidrag till invandrarnas riksorganisationer är

onödigt detaljstyrd och måste t.ex. ändras varje

budgetår när de enskilda organisationernas

bidragsbelopp fastställts. Även formerna för

ansökningsförfarandet bör förenklas.

Integrationsverkets verksamhet innebär

kontakter med organisationer av många olika

slag och att nya metoder för dialog och kontakt

kom-mer att utvecklas. De projektmedel som

finns, och som i dag delvis regleras av

förordningen (1990:632) om bidrag till

avgränsade invandrarpolitiska projekt, bör därför

kunna användas mer flexibelt inom områden där

det finns ett behov av utvecklingsarbete.

Totalt beräknas 30,7 miljoner kronor för stöd

till invandrares organisationer och

etableringsstöd till nya organisationer samt olika

former av projektstöd. Medel avsätts också för

regerings-initiativ inom integrationsområdet och

för fortsatt stöd till projekten Levande historia,

Forum för världskultur samt Sverige 2000.

Under år 1999 skall en särskild satsning ske på

att utveckla arbetet med att tillvarata den etniska

och kulturella mångfalden inom olika

samhällssektorer Mångfaldens år.

Integrationsverket kommer att få regeringens

uppdrag att förbereda och genomföra dessa

aktiviteter.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt

följande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

68 097

Avgår statsbidrag till Stiftelsen Invandrartidningen

-15 355

Överföring till anslaget B 1 Integrationsverket

-10 000

Resurstillskott, Mångfaldens år

5 000

Förslag 1999

47 742

B 4 Kommunersättningar vid

flyktingmottagande

Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

1 386 327

Anslags-

kredit

115 736

1998

Anslag

1 713 915

Utgifts-

prognos

2 093 592

1999

Förslag

2 183 958

2000

Beräknat

2 150 646

2001

Beräknat

2 093 173

Från anslaget utbetalas statsbidrag till kommuner

och landsting enligt förordningen (1990:927) om

statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.

Under år 1997 måste så gott som hela

anslagskrediten på 116 miljoner kronor tas i

anspråk eftersom de kommunmottagna

flyktingarna blev fler än beräknat.

Kommunerna beräknas under år 1998 ta emot

väsentligt fler flyktingar än vad anslaget för

innevarande budgetår dimensionerats för. Detta

medför en anslagsbrist på 324 miljoner kronor.

Det ökade kommunmottagandet beror främst på

att asylsökande som befunnit sig i Sverige under

flera år nu får uppehållstillstånd.

Regeringens överväganden

Den grundläggande ersättningsformen är

schablonersättningar. Dessa svarar för ca 70

procent av utbetalningarna till kommunerna och

avser att täcka de första årens kostnader för

flyktingars introduktion i det svenska samhället.

Den statliga ersättningen börjar utbetalas en

månad efter det att flyktingen tagits emot i en

kommun och fortsätter därefter i drygt två år.

Anslagsberäkningarna för år 1999 grundas på det

faktiska antalet kommunmottagna flyktingar år

1997 och antaganden om flyktingmottagandet

åren 1998 och 1999. Regeringen antar att 12 470

flyktingar varav 1 370 kvotflyktingar

kommer att tas emot i kommunerna år 1998 och

11 800 varav 1 800 kvotflyktingar år 1999.

Schablonersättningarna år 1999 beräknas under

dessa förutsättningar till 1 709,2 miljoner kronor.

En avräkning från anslaget A 3

Migrationsåtgärder görs dock för kvotflyktingar.

Anslagsbehovet för ändamålet under B 4

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

blir då 239,7 miljoner kronor lägre och uppgår

till 1 469,5 miljoner kronor.

En stor utgiftspost för staten har under senare

år blivit den ersättning som utbetalas till

kommunerna för deras socialbidragskostnader

för äldre och handikappade flyktingar.

Effekterna av det omfattande

flyktingmottagandet i samband med

konflikterna i f.d. Jugoslavien innebär att den

ersättningen ökat från 138,6 miljoner kronor

budgetåret 1994/95 till beräknade 485,1 miljoner

kronor år 1999. Statens ersättningsåtagande

kvarstår till dess att de berörda personerna söker

och får svenskt medborgarskap.

För ersättning av extraordinära kostnader

beräknar regeringen oförändrat 33 miljoner

kronor.

För övriga ändamål beräknar regeringen

ersättningsutbetalningarna till 196,4 miljoner

kronor, vilket innebär ett sammantaget

anslagsbehov om 2 184 miljoner kronor.

B 5 Hemutrustningslån

Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

95 951

Anslags-

sparande

5 095

1998

Anslag

98 549

Utgifts-

prognos

96 622

1999

Förslag

81 442

2000

Beräknat

76 562

2001

Beräknat

72 591

Från anslaget finansieras räntesubventioner och

eftergifter i låneverksamheten för hemutrustning

till flyktingar och vissa andra utlänningar.

Centrala studiestödsnämndens totala

upplåning från Riksgäldskontoret för

hemutrustnings-lån beräknas vid utgången av år

1998 uppgå till 1 368 miljoner kronor.

Upplåningen beräknas ha sjunkit till 1 354

miljoner kronor vid utgången av år 1999.

Regeringens överväganden

Systemet med lån till hemutrustning infördes år

1991. En grundläggande tanke var att flyktingars

introduktion i det svenska samhället skulle vara

avklarad inom loppet av några år och att de

därefter skulle kunna försörja sig själva och

betala tillbaka lånen.

För närvarande varierar de maximala

lånebeloppen för en omöblerad bostad mellan

20 000 och 39 000 kronor, beroende på

hushållsstorlek. Motsvarande maximibelopp för

en möblerad bostad ligger mellan 6 000 11 700

kronor.

Flertalet flyktingar utnyttjar möjligheten att få

låna till hemutrustning och väljer då oftast högsta

möjliga lånebelopp. Lånen är amorteringsfria de

första två åren, men löper med ränta.

Svårigheterna under 1990-talet för flyktingar och

deras invandrade anhöriga att försörja sig gör att

en stor del av låntagarna, 55 60 procent, måste

ges anstånd med avbetalningen på lånen när de

två amorteringsfria åren gått till ända. Skulden

växer då och blir till ett hinder för

flyktinghushållet att komma i ekonomisk balans

också när man har fått ett arbete. Antalet hushåll

som inte kan betala tillbaka skulden ökar och

därmed också omfattningen av eftergifter i

låneverksamheten, vilket leder till

kapitalförluster för staten.

Den 1 januari 1997 justerades lånebeloppen

ner (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 8, bet.

1996/97:SfU2, rskr. 1996/97:127). Trots det

ligger de maximala lånebelopp som nu kan

beviljas betydligt över de belopp som många

kommuner betalar ut i form av socialbidrag för

motsvarande ändamål. Regeringen avser därför

att i förordningen (1990:1361) om lån till

hemutrustning för flyktingar och vissa andra

utlänningar anpassa de maximala lånebeloppen

till en nivå som bättre svarar mot de faktiska

kostnaderna för de inköp som kan bli

nödvändiga när ett hushåll etableras. I syfte att

begränsa statens kapitalförluster kom-mer

regeringen också att uppdra åt Centrala

studiestödsnämnden, som administrerar hemut-

rustningslånen, att se över nuvarande praxis för

eftergifter av låneskulden.

Med de antaganden som gjorts om

kommunmottagandet av flyktingar och mot

bakgrund av de ökade eftergifterna av lån och

den aviserade anpassningen av lånebeloppen

beräknas anslagsbehovet till 81,4 miljoner

kronor.

B 6 Ombudsmannen mot etnisk

diskriminering

Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

4 840

Anslags-

kredit

47

1998

Anslag

4 889

Utgifts-

prognos

4 889

1999

Förslag

7 995

2000

Beräknat

8 1391

2001

Beräknat

8 2662

1 Motsvarar 7 995 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 7 995 tkr i 1999 års prisnivå

Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot

etnisk diskriminering (DO) och Nämnden mot

etnisk diskriminering.

Regeringens överväganden

Den av regeringen föreslagna nya lagen om

åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet

väntas medföra att antalet anmälningar till DO

om etnisk diskriminering ökar, åtminstone i ett

inledningsskede. DO får genom förslaget också

en helt ny uppgift, nämligen att utöva tillsyn över

arbetsgivarnas arbete med att aktivt främja etnisk

mångfald i arbetslivet. Ombudsmannen får

vidare som en viktig uppgift att informera

arbetsgivare och arbetstagare om lagstiftningen

mot diskriminering och de förändringar som

kommer att genomföras.

Regeringen har i tre propositioner som under

våren överlämnats till riksdagen föreslagit en

utvidgning av Nämnden mot etnisk

diskriminerings arbetsuppgifter (prop.

1997/98:177, prop. 1997/98:179 och

1997/98:180). Nämnden föreslås bl.a. få

uppgifter som rör andra områden i arbetslivet än

etnisk diskriminering. Om regeringens förslag

antas är avsikten att nämnden skall byta namn till

Nämnden mot diskriminering. De nya

arbetsuppgifterna medför vissa ökade kostnader.

De ökade kostnaderna för DO och nämnden

beräknas till 3 miljoner kronor och ligger inom

ramen för det resurstillskott till utgiftsområde 8,

som regeringen föreslog i vårpropositionen

under rubriken Ett Sverige för alla.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt

följande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

4 889

Pris- och löneomräkning

93

Justering av premier

13

Ökat resursbehov

3 000

Förslag 1999

7 995

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalförsäkringar på det statliga området

förändrades (se bilaga 1 avsnitt 4).

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

4

5

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

8

7

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

4

11

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

14

11

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

26

25