Regeringens proposition

1997/98:98

Vissa stiftelserättsliga frågor m.m.

Prop.

1997/98:98

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 5 mars 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ändring i stiftelselagens (1994:1220)

bestämmelse om revisorsjäv. Ändringen innebär att det blir möjligt för

den som är revisor i en stiftelse att, i den utsträckning som det är

förenligt med god revisionssed, vid revisionen anlita biträde av någon

som är anställd av stiftaren, förvaltaren, stiftelsen eller ett dotterföretag

för att ha hand om intern revision eller granskning av liknande slag.

Vidare föreslås bl.a. i syfte att förhindra att stiftelser används som

redskap i ekonomisk brottslighet dels att stiftelseregistret skall

innehålla uppgift om stiftelseföreträdarnas personnummer eller

organisationsnummer, dels vissa ändringar i handelsregisterlagen

(1974:157). De sistnämnda innebär att handelsregistrets uppgifter om

olika slag av näringsidkare skall kompletteras i vissa avseenden. Bl.a.

skall det vid registrering av handelsbolag i vilka en stiftelse med egen

förvaltning är bolagsman antecknas personuppgifter för dem som är

styrelseledamöter i stiftelsen.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1998.

I propositionen redovisar regeringen också sina överväganden i en

fråga av helt annat slag, nämligen frågan om det bör införas ett system

för pantsättning av nyttjanderätter. Regeringen lämnar inte något förslag i

den delen.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagförslag 4

2.1 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om

tryggande av pensionsutfästelse m.m. 7

2.3 Förslag till lag om ändring i handelsregisterlagen

(1974:157) 8

3 Ärendet och dess beredning 10

4 Anlitande av biträde vid revision i vissa stiftelser 11

4.1 Bakgrund 11

4.2 Utökade möjligheter för stiftelserevisorer att anlita

 biträde vid revisionen 13

5 Registrering av personnummer eller organisationsnummer för

stiftelseföreträdare 18

6 Vissa ändringar i handelsregisterlagen (1974:157) 20

7 Panträtt i registrerad nyttjanderätt 22

8 Ikraftträdande m.m. 24

9 Författningskommentarer 25

9.1 Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen

 (1994:1220) 25

9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om

tryggande av pensionsutfästelse m.m. 28

9.3 Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen

(1974:157) 28

Bilaga 1 Promemorians lagförslag 31

Bilaga 2 Remissinstanser som yttrat sig över promemorian

 Anlitande av biträde vid revision av vissa stiftelser 33

Bilaga 3 Lagrådets yttrande 34

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 mars 1998 35

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),

2. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensions-

utfästelse m.m.,

3. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157).

Prop 1997/98:98

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen

(1994:1220)

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § samt 10 kap. 2 och 3 §§

stiftelselagen (1994:1220) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

6§

Den kan inte vara revisor som

Den får inte vara revisor som

l. är stiftelsens stiftare eller förvaltare,

2. ensam eller tillsammans med andra företräder stiftelsen enligt 2 kap.

16 eller 23 § eller företräder förvaltaren eller, om stiftelsen förvaltas av

ett handelsbolag, är bolagsman i bolaget,

3. ensam eller tillsammans med andra har rätt att företräda ett dotter-

företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller, om dotterföretaget är ett

handelsbolag, är bolagsman i företaget,

4. biträder vid förandet av stiftelsens räkenskaper eller vid stiftelsens

förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver,

5. är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller beroende

ställning till stiftelsen eller till förvaltaren eller till någon annan som

avses i 1-4,

6. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder

stiftelsen vid grundbokföringen eller förandet av räkenskaper enligt

3 kap. 5 § eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens

kontroll däröver,

7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller

nedstigande led till en person som avses i 1-4 eller är besvågrad med en

sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift

med den andres syskon, eller,

8. står i låneskuld till stiftelsen eller förvaltaren eller till ett

dotterföretag till stiftelsen eller till förvaltaren eller har förpliktelser för

vilka stiftelsen, förvaltaren eller dotterföretag till stiftelsen eller

förvaltaren har ställt säkerhet.

I ett dotterföretag kan inte den

vara revisor som enligt första

stycket inte är behörig att vara

revisor i moderstiftelsen.

I ett dotterföretag får inte den

vara revisor som enligt första

stycket inte är behörig att vara

revisor i moderstiftelsen.

En revisor får vid revisionen inte

anlita någon som enligt första och

andra styckena inte är behörig att

vara revisor. Har moderstiftelsen

eller dotterföretaget någon anställd

i sin tjänst med uppgift att ute-

slutande eller huvudsakligen ha

hand om stiftelsens eller dotter-

företagets eller bådas interna

revision, får revisorn dock anlita en

sådan anställd i den utsträckning

som det är förenligt med god

revisionssed.

En revisor får vid revisionen inte

anlita någon som enligt första och

andra styckena inte är behörig att

vara revisor. Har stiftelsen,

stiftaren, förvaltaren eller ett

dotterföretag någon anställd i sin

tjänst med uppgift att uteslutande

eller huvudsakligen ha hand om

intern revision eller granskning av

liknande slag, får revisorn dock

anlita en sådan anställd i den

utsträckning som det är förenligt

med god revisionssed.

10 kap.

2 §

Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller

förvaltare anmäla stiftelsen för registrering i stiftelseregistret

1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast sex månader efter det att

stiftelsen bildades,

2. i övriga fall senast sex månader efter det att stiftelsen blev

bokföringsskyldig enligt denna lag.

Anmälan enligt första stycket

skall innehålla uppgift om

stiftelsens postadress och telefon

samt om styrelseledamöternas

namn, bostadsadress, postadress

och telefon eller förvaltarens namn

eller firma, postadress och telefon.

Vid egen förvaltning skall den

vidare innehålla uppgift om den ort

där styrelsen har sitt säte, eller om

säte inte är bestämt, där förvalt-

ningen huvudsakligen utövas. Vid

anknuten förvaltning skall uppgift i

stället lämnas om den ort där

förvaltaren har sitt säte, eller om

säte inte är bestämt, där

förvaltarens egen förvaltning

huvudsakligen utövas eller, om

förvaltaren är ett handelsbolag, där

bolaget har sitt huvudkontor

inrättat.

Anmälan enligt första stycket

skall innehålla uppgift om

stiftelsens postadress och telefon

samt om styrelseledamöternas

namn, personnummer, bostads-

adress, postadress och telefon eller

förvaltarens namn eller firma,

organisationsnummer, postadress

och telefon. Vid egen förvaltning

skall den vidare innehålla uppgift

om den ort där styrelsen har sitt

säte, eller om säte inte är bestämt,

där förvaltningen huvudsakligen

utövas. Vid anknuten förvaltning

skall uppgift i stället lämnas om

den ort där förvaltaren har sitt säte,

eller om säte inte är bestämt, där

förvaltarens egen förvaltning

huvudsakligen utövas eller, om

förvaltaren är ett handelsbolag, där

bolaget har sitt huvudkontor

inrättat.

Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det

är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut

om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet.

3 §

Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras

1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts

enligt bestämmelserna i 6 kap.,

2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § andra

stycket,

3. när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 §

andra stycket eller 23 § andra stycket,

4. när stiftelsen inte längre är registreringsskyldig enligt denna lag,

samt

5. när stiftelsen är upplöst.

I fall som avses i första stycket 3

skall uppgift lämnas om

företrädarens namn, bostadsadress,

postadress och telefon. Har

styrelsen eller förvaltaren beslutat

att rätten att företräda stiftelsen

samt att teckna dess namn och

firma får utövas endast av två eller

flera i förening, skall detta också

anmälas för registrering i

stiftelseregistret. Någon annan

inskränkning i rätten att företräda

stiftelsen och att teckna dess namn

och firma får inte registreras.

 I fall som avses i första stycket 3

skall uppgift lämnas om

företrädarens namn, person-

nummer, bostadsadress, postadress

och telefon. Har styrelsen eller

förvaltaren beslutat att rätten att

företräda stiftelsen samt att teckna

dess namn och firma får utövas

endast av två eller flera i förening,

skall detta också anmälas för

registrering i stiftelseregistret.

Någon annan inskränkning i rätten

att företräda stiftelsen och att

teckna dess namn och firma får

inte registreras.

 När anmälan enligt första stycket 2 avser byte av förvaltare skall

anmälan göras av den nye förvaltaren. I fall som avses i första stycket 5

skall anmälan göras av den avträdande styrelsen eller förvaltaren. I

övriga fall skall anmälan göras av styrelsen eller förvaltaren.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

2. En stiftelse som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad skall

senast den 31 december 1998 anmäla sådana uppgifter om person- och

organisationsnummer som anges i 10 kap. 2 § andra stycket och 3 §

andra stycket i paragrafernas nya lydelse.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om

tryggande av pensionsutfästelse m.m.

Härigenom föreskrivs att 31 § lagen (1967:531) om tryggande av

pensionsutfästelse m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

31 §1

Tillsynsmyndighet är länsstyrelsen i det län där arbetsgivaren har sitt

hemvist.

Styrelsen för en pensions- eller personalstiftelse skall anmäla stiftelsen

för tillsyn senast sex månader efter det att styrelsen har tagit emot sitt

uppdrag.

Anmälan enligt andra stycket

skall innehålla uppgift om

stiftelsens postadress och telefon

samt om styrelseledamöternas

namn, bostadsadress, postadress

och telefon. Till anmälan skall

fogas bestyrkt kopia av de

handlingar som arbetsgivaren

upprättat avseende stiftelsen samt,

om möjligt, uppgift om storleken

och beskaffenheten av stiftelsens

förmögenhet. När en ändring har

inträtt i något förhållande som

tidigare har anmälts skall detta

genast anmälas till tillsyns-

myndigheten.

Anmälan enligt andra stycket

skall innehålla uppgift om

stiftelsens postadress och telefon

samt om styrelseledamöternas

namn, personnummer, bostads-

adress, postadress och telefon. Till

anmälan skall fogas bestyrkt kopia

av de handlingar som arbetsgivaren

upprättat avseende stiftelsen samt,

om möjligt, uppgift om storleken

och beskaffenheten av stiftelsens

förmögenhet. När en ändring har

inträtt i något förhållande som

tidigare har anmälts, skall detta

genast anmälas till tillsyns-

myndigheten.

Tillsynsmyndigheten skall föra ett register över anmälda stiftelser.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar

föreskrifter om avgifter för tillsyn och registrering enligt denna lag.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

2. En stiftelse som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad skall

senast den 31 december 1998 anmäla sådana uppgifter om personummer

som anges i 31 § i dess nya lydelse.

2.3 Förslag till lag om ändring i handelsregisterlagen

(1974:157)

Härigenom föreskrivs att 4 § handelsregisterlagen (1974:157) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §1

Handelsregister skall innehålla följande uppgifter om:

Enskild näringsidkare:

1. näringsidkarens firma,

2. näringsidkarens fullständiga

namn, personnummer och

postadress,

2. näringsidkarens fullständiga

namn, personnummer eller, om

sådant saknas, av skattemyndighet

tilldelat registreringsnummer, och

postadress,

3. näringsverksamhetens art,

4. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets

postadress.

Handelsbolag:

1. bolagets firma,

1. bolagets organisations-

nummer och firma,

2. näringsverksamhetens art,

3. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets

postadress,

4. bolagsmännens fullständiga

namn, personnummer och

postadresser,

4. bolagsmännens fullständiga

namn, personnummer eller organi-

sationsnummer och postadresser

5. om en stiftelse med egen

förvaltning eller en ideell förening

är bolagsman, fullständiga namn,

personnummer och postadresser

för styrelseledamöter och styrelse-

suppleanter i stiftelsen eller före-

ningen,

6. om en stiftelse med anknuten

förvaltning är bolagsman, för-

valtarens namn, organisations-

nummer och postadress samt

fullständigt namn, personnummer

och postadress för en ställföre-

trädare för förvaltaren,

5. av vem och hur firman

tecknas, när ej firman får tecknas av

varje bolagsman ensam,

6. om bolaget utgör kommandit-

bolag, vilken eller vilka av

bolagsmännen som är komman-

ditdelägare och beloppet av varje

sådan bolagsmans utfästa insats.

7. av vem och hur firman

tecknas, när ej firman får tecknas av

varje bolagsman ensam,

8. om bolaget utgör kommandit-

bolag, vilken eller vilka av

bolagsmännen som är kommandit-

delägare och beloppet av varje

sådan bolagsmans utfästa insats.

Ideell förening:

1. den firma under vilken föreningen idkar näring,

2. föreningens namn, om det ej

sammanfaller med firman,

2. föreningens namn, om det ej

sammanfaller med firman, och

organisationsnummer,

3. näringsverksamhetens art,

4. det län och den ort där föreningens styrelse har sitt säte samt

föreningens postadress,

5. styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras

fullständiga namn, personnummer och postadresser,

6. av vem och hur föreningens namn tecknas, om ej namnet tecknas av

styrelsen ensam.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

2. En näringsidkare som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad

skall senast den 31 december 1998 till handelsregistret anmäla sådana

uppgifter som anges i 4 § och som inte redan tidigare är införda i

registret. Detta gäller dock inte uppgift om ett handelsbolags eller en

ideell förenings organisationsnummer.

3 Ärendet och dess beredning

STAREV, en sammanslutning av kommuner och landsting med egna

revisionskontor, begärde i en framställan till Justitiedepartementet den

12 januari 1996 (dnr Ju 96/201) en lagändring eller ett klarläggande

såvitt gäller stiftelselagens (1994:1220) bestämmelse om revisorsjäv

(4 kap. 6 § tredje stycket stiftelselagen) i syfte att göra det möjligt för

revisorer i kommunalt bildade eller förvaltade stiftelser att anlita biträde

av personalen vid kommunens revisionskontor.

För att närmare klargöra behovet av en lagändring och få synpunkter

på hur en sådan skulle utformas höll Justitiedepartementet den 7 maj

1996 en hearing i frågan. I denna deltog bl.a. företrädare för kommunala

och landstingskommunala revisionskontor, revisorssammanslutningar,

Riksrevisionsverket, Kammarkollegiet samt berörda departementet.

Inom Justitiedepartementet har därefter upprättats en promemoria med

förslag till ändring av 4 kap. 6 § stiftelselagen. Promemorians lagförslag

finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remiss-

yttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet.

Riksenheten mot ekonomisk brottslighet (REKO) har i rapporten

Stiftelser, Ett redskap i ekonomisk brottslighet (1997:4) föreslagit att

stiftelselagen skall ses över i vissa avseenden för att förebygga brott och

begränsa möjligheterna att använda stiftelseformen som ett redskap i

ekonomisk brottslighet. Vidare har Länsstyrelsen i Stockholms län i en

skrivelse till Justitiedepartementet den 24 november1997 föreslagit vissa

ändringar i stiftelselagen (dnr Ju97/6072).

De båda framställningarna har i vissa delar diskuterats vid en av

Justitiedepartementet anordnad hearing den 11 december 1997. Vid

hearingen deltog bl.a. företrädare för länsstyrelser, brottsbekämpande

myndigheter, Riksskatteverket, Kammarkollegiet m.fl. Deltagarna

lämnade därvid synpunkter bl.a. rörande den fråga som behandlas i

avsnitt 5. Minnesanteckningar från hearingen finns tillgängliga i

lagstiftningsärendet.

Patent- och registreringsverket har i en framställan till regeringen den

7 maj 1997 föreslagit vissa ändringar bl.a. i handelsregisterlagen

(1974:157). Framställan har remissbehandlats (dnr Ju 97/1771). En

remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Vissa delar

av Patent- och registreringsverkets framställan behandlas i avsnitt 6.

I februari 1977 gav dåvarande chefen för Justitiedepartementet efter

regeringens bemyndigande en särskild utredare i uppdrag att utreda

frågorna om överlåtelse och pantsättning av byggnad på annans mark

m.m. Utredningen, som antog namnet Byggnadspantsutredningen, lade i

februari 1984 fram betänkandet Panträtt i registrerad nyttjanderätt (SOU

1984:22). Betänkandet har remissbehandlats men har inte lett till

lagstiftning. I lagutskottets betänkande bet. 1994/95:LU26 angavs, med

anledning av en riksdagsmotion, att utskottet inte var berett att förorda ett

genomförande av Byggnadspantsutredningens förslag utan att frågan

förutsättningslöst borde övervägas på nytt och att regeringen borde tillse

att så sker i lämpligt sammanhang. Riksdagen gav regeringen detta

tillkänna som sin mening (rskr. 1994/95:361). Frågan om införande av ett

pantsystem för byggnad på annans mark behandlas i avsnitt 7.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 5 februari 1998 att inhämta Lagrådets yttrande

över lagförslag vilka frånsett vissa mindre jämkningar av redaktionell

natur överensstämmer med propositionens lagförslag. Lagrådet har

lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3.

4 Anlitande av biträde vid revision i vissa

stiftelser

4.1 Bakgrund

Stiftelselagens regler om revisorer

Enligt 2 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) föreligger s.k. egen

förvaltning av en stiftelse om ett åtagande att förvalta stiftelsens

egendom görs av en eller flera fysiska personer. S.k. anknuten

förvaltning föreligger om förvaltningsåtagandet görs av en juridisk

person, exempelvis en kommun.

En stiftelse skall ha minst en revisor. Om stiftelsen är skyldig att

upprätta årsredovisning och detta gäller i stort sett samtliga bokförings-

skyldiga stiftelser skall åtminstone en av revisorerna vara godkänd

revisor eller auktoriserad revisor (se 4 kap. 1 och 4 §§ stiftelselagen).

Enligt 4 kap. 1 § stiftelselagen gäller att, om inte annat sägs i stiftelse-

förordnandet, revisor i en stiftelse med egen förvaltning utses av

stiftelsens styrelse, medan revisor i en stiftelse med anknuten förvaltning

utses av förvaltarens högsta beslutande organ. Särskilda regler gäller för

det fall att förvaltaren är en statlig myndighet eller ett handelsbolag.

Enligt 4 kap. 6 § första stycket stiftelselagen är bl.a. följande obehöriga

att vara revisor i en stiftelse:

1. stiftelsens stiftare eller förvaltare,

/..../

5. den som är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller

beroende ställning till stiftelsen eller förvaltaren eller till någon annan

som avses i 1 4.

Enligt tredje stycket i samma paragraf får en revisor vid revisionen inte

anlita någon som inte är behörig att vara revisor.

STAREV:s framställan

STAREV har i en framställan till Justitiedepartementet begärt en

lagändring eller ett klargörande såvitt gäller 4 kap. 6 § tredje stycket

stiftelselagen.

STAREV har anfört att det är vanligt att förtroendevalda utses till

revisorer i kommunala stiftelser. STAREV har vidare hänvisat till att

enligt kommunallagen en förtroendevald inte räknas som företrädare,

anställd eller någon som intar underordnad eller beroende ställning till

kommunen. En förtroendevald är därför, enligt STAREV, inte

diskvalificerad enligt 4 kap. 6 § stiftelselagen att vara revisor i en

kommunal stiftelse. Det är emellertid vanligt att förtroendevalda

revisorer biträds av personal som är anställd vid kommunens eget

revisionskontor. Personalen vid revisionskontoren är såsom anställda av

kommunen, förvaltaren, numera förhindrade att biträda de förtroende-

valda revisorerna vid stiftelserevisionen. Även donationsfonder som

förvaltas av kommuner skall numera ha revisor. Inte heller i dessa kan

förtroendevalda revisorer anlita personal vid ett kommunalt

revisionskontor.

STAREV har gjort gällande att de förtroendevalda revisorerna bör ha

möjlighet att använda personal vid kommunens revisionskontor som

biträde vid revisionen av de stiftelser som kommunen har bildat eller

förvaltar.

Närmare om stiftelselagens bestämmelser om revisorsjäv

Som tidigare har nämnts fordrar stiftelselagen att alla stiftelser har minst

en revisor. Ofta är revisorn en examinerad revisor, dvs. en auktoriserad

eller godkänd revisor. I vissa fall kräver lagen att åtminstone någon av

revisorerna är auktoriserad eller godkänd revisor. Av bestämmelserna i 4

kap. 1 och 4 §§ stiftelselagen följer emellertid att stiftelselagen även

godtar att lekmän deltar i revisionen ( lekmannarevisorer ); i vissa

stiftelser särskilt de minsta får samtliga revisorer vara av det slaget.

För alla revisorer gäller dock samma regler; revisorn skall kontrollera

räkenskaperna och styrelsens eller förvaltarens förvaltning (se 4 kap. 9 §

stiftelselagen).

Vid sidan av stiftelselagen innehåller kommunallagen (1991:900)

regler om att kommunfullmäktige skall utse revisor i stiftelser som har

bildats för att handha kommunal verksamhet (se 3 kap. 17 § andra

stycket kommunallagen). Bestämmelsen skall garantera den kommunala

insynen i stiftelsen. De personer som utses är många gånger förtroende-

valda lekmän och ofta torde de se det som en av sina väsentligaste

uppgifter att kontrollera att kommunala aspekter tillgodoses i stiftelsens

verksamhet. Såsom stiftelserevisorer är de emellertid också skyldiga att

ta del i revisionen av stiftelsens redovisning och räkenskaper och är även

i övrigt underkastade stiftelselagens regler.

Det kan antas att många av de lekmän som verkar som revisorer i

stiftelser som har anknytning till en kommun skulle kunna ha stor hjälp

av personalen vid det kommunala revisionskontoret, inte minst vid

revisionen av stiftelsens räkenskaper och redovisning. Av 4 kap. 6 §

stiftelselagen följer emellertid att en revisor i en av kommunen bildad

eller förvaltad stiftelse inte får anlita kommunens revisionskontor som

biträde vid revisionen. Revisionskontorets personal är ju anställd hos

kommunen, dvs. av den som har bildat stiftelsen eller är dess förvaltare.

Bestämmelserna i 4 kap. 6 § stiftelselagen är ett utflöde av en allmän

princip att den som kan antas ha svårt att objektivt bedöma ett företags

skötsel inte får vara revisor i företaget (se prop. 1993/94:9 s. 158).

Principen kommer till uttryck på flera ställen i den associationsrättsliga

lagstiftningen, bl.a. 10 kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385). Där

föreskrivs bl.a. att den som är anställd hos (det reviderade) bolaget inte

får vara revisor. Där föreskrivs också att revisor inte får anlita en hos

bolaget anställd person att biträda vid revisionen.

Frågan inställer sig om det är befogat att hindra revisorer i stiftelser

som har bildats eller som förvaltas av en kommun att anlita biträde av

exempelvis personalen vid kommunens revisionskontor.

4.2 Utökade möjligheter för stiftelserevisorer att anlita

biträde vid revisionen

Regeringens förslag: En revisor i en stiftelse ges möjlighet att vid

revisionen anlita biträde av den som är anställd hos stiftelsens stiftare

eller förvaltare för att uteslutande eller huvudsakligen ha hand om

intern revision eller granskning av liknande slag. Sådant biträde skall

dock bara få anlitas i den utsträckning det står i överensstämmelse

med god revisionssed.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag

med den skillnaden att promemorians förslag var begränsat till anställda

som har hand om intern revision.

 Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt

promemorians förslag. Föreningen stiftelser i samverkan har avstyrkt

förslaget.

Kammarkollegiet, Länsstyrelsen i Stockholms län och Föreningen

stiftelser i samverkan har anfört att förslagen utgår från att stiftelselagen

medger att den som är förtroendevald i kommunallagens mening tillika

kan utses till revisor i en av kommunen eller landstinget bildad eller

förvaltad stiftelse. Enligt dessa remissinstanser är det tveksamt om detta

är tillåtet enligt stiftelselagens jävsregler eller om det är lämpligt.

Svenska kyrkans centralstyrelse har uttalat att internrevisorer för att

kunna ha en oberoende ställning måste vara anställda hos ett självständigt

kontrollorgan.

Borås kommun, Helsingborgs kommun, Norrköpings kommun, Gävle

kommun, Skellefteå kommun, Landstinget i Stockholms län, Landstinget i

Jämtlands län, Landstinget i Örebro län, Landstinget i Kalmar län,

Landstinget i Södermanlands län och STAREV har anfört att den revision

som revisorerna vid kommunernas revisionskontor utför inte bör

betraktas som intern utan som extern revision. För att markera att de

kommunala revisionskontoren har en självständig ställning gentemot

kommunens övriga förvaltningar bör orden intern revision i

lagförslaget ersättas med revision .

Skälen för regeringens förslag:

Bör den som är anställd hos en stiftelses förvaltare kunna anlitas som

biträde vid revisionen?

Som vi tidigare har nämnt utgör de nu aktuella bestämmelserna i 4 kap.

6 § stiftelselagen ett utflöde av en allmän princip att den som kan antas

ha svårt att objektivt bedöma ett företags skötsel inte bör få vara revisor i

företaget. Det är rimligt att de krav på revisionens kvalitet som principen

vill garantera upprätthålls även i fråga om stiftelser som förvaltas av en

kommun. I sådana stiftelser likaväl som i andra är det därför lämpligt att

man iakttar stor restriktivitet i fråga om att anlita biträde av personer som

står förvaltaren nära. Enligt regeringens mening får emellertid den

nuvarande regleringen i 4 kap. 6 § stiftelselagen alltför långtgående

konsekvenser. Uppenbarligen kan den granskningskompetens som finns

på kommunala revisionskontor vara av stor värde vid granskning av

verksamhet som sker i särskilda juridiska personer men som förvaltas av

kommunen. Det kan också antas att tjänstemän vid kommunala

revisionskontor ofta har en tränad förmåga att bidra till granskningen på

ett självständigt och objektivt sätt. Regeringen anser därför att förbudet

mot att anlita biträde av personer som är anställda av stiftelsens

förvaltare bör mjukas upp så att det skapas ett större utrymme för att

involvera kommunala tjänstemän i granskningen av de stiftelser som

kommuner förvaltar.

Samma behov av att vid revisionen ta hjälp av personer som är

anställda av förvaltaren kan också finnas i andra fall, exempelvis när en

stiftelse förvaltas av en bank eller en statlig myndighet. Också i sådana

fall bör det, enligt regeringens mening, skapas ett större utrymme för

stiftelserevisorer att anlita biträde av personer som hos förvaltaren ägnar

sig åt ett självständigt granskningsarbete. En lösning som gäller enbart

för stiftelser som förvaltas av en kommun är således inte lämplig. En

annan sak är att man med hänsyn till att frågan har särskilt stor aktualitet

för stiftelser som förvaltas av kommuner bör välja en lösning som tar

hänsyn till kommunernas förhållanden.

Bör den som är anställd hos den som har bildat stiftelsen kunna anlitas

som biträde vid revisionen?

Enligt nuvarande regler får en stiftelses revisor inte heller anlita biträde

av personer som är anställda hos stiftaren. Vad som nyss har sagts om

revisorns behov av biträde av den som är anställd hos förvaltaren har

relevans även i denna situation. Det finns alltså enligt regeringens

mening ett behov av att öppna ett visst utrymme för stiftelsens revisor att

anlita biträde av personer som ägnar sig åt granskningsarbete hos

stiftaren.

Utformningen av en ny reglering

Regeringen anser att man för att lösa det angivna problemet bör bygga

vidare på de bestämmelser som redan i dag ger vissa möjligheter för en

revisor att anlita biträde av den reviderade stiftelsens internrevisor. I det

följande lämnas en bakgrund till och en beskrivning av dessa

bestämmelser.

En stiftelserevisor skall enligt 4 kap. 9 § stiftelselagen granska

stiftelsens räkenskaper och årsredovisning etc. samt styrelsens eller

förvaltarens förvaltning. I moderstiftelser skall även koncern-

redovisningen och koncernföretagens inbördes förhållanden granskas.

Enligt motsvarande bestämmelse i aktiebolagslagen (se 10 kap. 7 §) skall

(den externe) revisorn granska bolagets årsredovisning jämte

räkenskaperna samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning.

I moderbolag skall även koncernredovisningen och koncernföretagens

inbördes förhållanden i övrigt granskas. Den nu angivna och i lagen

reglerade revisionen är avsedd att vara helt oberoende av

företagsledningen. Vid sidan av sådan extern revision förekommer det

i vissa företag intern revision. Den interna revisionen har främst till

syfte att för företagsledningens räkning kontrollera att gällande

föreskrifter om redovisning och medelsförvaltning iakttas. Kontrollen går

som regel ut på att löpande granska och föreslå förbättringar av det

interna kontrollsystemet. Företagsledningen kan också ge intern-

revisionen i uppdrag att utföra olika slags utredningsuppgifter samt att

biträda externrevisorn (se Kedner,[REDACTED_EFTERNAMN], Aktiebolagslagen, del II, kap.

10-19, 5:e uppl. s. 29).

En revisor i ett aktiebolag får i den utsträckning det är förenligt med

god revisionssed som revisorsbiträde anlita sådana bolagets anställda

som har till uppgift att uteslutande eller huvudsakligen handha den

interna revisionen (se 10 kap. 4 § aktiebolagslagen). I stiftelselagen finns

en bestämmelse som ger revisorn en motsvarande rätt att anlita biträde av

anställda som sysslar med internrevision i en moderstiftelse och dess

dotterföretag. När det gäller frågan om vad som i denna del är förenligt

med god revisionssed torde man kunna få viss ledning av Föreningen

Auktoriserade Revisorer, FAR:s rekommendation Revisionsprocessen.

Där uttalas i denna del följande. "Revisorn har således möjlighet att

förlita sig på internrevisionens arbete i större eller mindre omfattning

beroende på internrevisorernas kompetens, objektivitet och ställning i

företaget respektive koncernen. Vid bedömningen av internrevisionen

skall revisorn lägga särskild vikt vid om den fungerar som ett

självständigt kontrollorgan eller ej" (se FAR:s samlingsvolym, 1998,

s. 831).

Undantagsregler av detta slag bygger uppenbarligen på en avvägning

mellan å ena sidan intresset av att upprätthålla en gentemot

företagsledningen självständig revision och å andra sidan intresset av att

utnyttja den kunskap och kompetens som företagets egna revisions-

enheter besitter. Om en självständig revision kan garanteras, finns det

inte någon anledning att hindra revisorerna från att anlita hjälp av de

företagets anställda som ägnar sig åt internrevision. Å andra sidan bör

företagets anställda inte anlitas som biträde, om detta öppnar en

möjlighet för företagsledningen att påverka revisorernas granskning.

När det gäller stiftelser har lagstiftaren hittills ansett att en undantags-

regel av detta slag bör gälla i fråga om internrevisorer i den reviderade

stiftelsen under förutsättning att denna är en moderstiftelse och dess

dotterföretag. Den motsvarande undantagsregeln i aktiebolagslagen

omfattar även internrevisorer i det reviderade företagets moderbolag. Det

är naturligt att stiftelselagen på denna punkt avviker från

aktiebolagslagen och inte tillåter att revisor anlitar biträde av

internrevisor i det reviderade företagets moderföretag eftersom en

stiftelse normalt inte kan vara dotterföretag till ett annat företag. Det

ligger emellertid nära till hands att göra jämförelser mellan å ena sidan

det fallet att ett aktiebolag såsom moderbolag utövar ett bestämmande

inflytande över ett dotterföretag och å andra sidan det fallet att

exempelvis en kommun såsom förvaltare har hand om en stiftelse.

Visserligen skiljer sig, såsom en remissinstans har påpekat, förhållandena

i flera avseenden åt mellan stiftelser och aktiebolag. Det kan emellertid

hävdas att de skäl som talar för att dotterföretagets revisor i det

förstnämnda fallet i viss utsträckning skall kunna anlita biträde av

moderbolagets internrevisorer med samma styrka talar för att revisorn i

en stiftelse i motsvarande utsträckning bör kunna anlita biträde av

förvaltarens revisionskontor. Någon omständighet som talar för att

upprätthålla ett absolut förbud mot att stiftelsens revisor anlitar biträde av

förvaltarens internrevisionskontor finns inte heller.

Den bestämmelse i stiftelselagen som ger revisorn rätt att i viss

utsträckning anlita biträde av en moderstiftelses internrevisor bör alltså,

enligt vår mening, utvidgas till att gälla även internrevisor hos stiftelsens

förvaltare.

Inte heller en regel som ger stiftelsens revisor möjlighet att i den

omfattning god revisionssed medger anlita biträde av internrevisorer som

är anställda av stiftaren inger några särskilda betänkligheter. Det bör

alltså även finnas ett motsvarande utrymme att anlita biträde av

internrevisor hos stiftelsens stiftare.

Enligt den nuvarande lagtexten får en revisor anlita biträde av

internrevisorer i stiftelsen endast om denna är en moderstiftelse. Det

finns inte något sakligt motiv att begränsa bestämmelsen till

internrevisorer i stiftelser som är moderstiftelser. Lagen bör därför ändras

så att även internrevisorer i stiftelser som inte är moderstiftelser kan

anlitas som biträde av stiftelsens revisor.

Särskilt om granskning genom kommunala revisionskontor

Som tidigare har framgått är ett av syftena bakom den nu föreslagna

lagändringen att skapa större utrymme för att involvera kommunala

tjänstemän framför allt tjänstemän vid kommunala revisionskontor i

granskningen av kommunalt förvaltade stiftelser. Frågan har uppkommit

om den verksamhet som bedrivs vid kommunala revisionskontor är att

beteckna som internrevision .

Ett flertal remissinstanser har anfört att de kommunala revisions-

kontorens verksamhet inte bör betecknas som intern revision utan som

extern revision. De menar att de kommunala revisionskontorens uppgift

är att biträda de förtroendevalda revisorerna, dvs. de externa revisorerna.

Personalen vid revisionskontoren kan därför, enligt deras mening, inte

sägas uteslutande eller huvudsakligen ha hand om den interna revisionen.

Ordet intern borde därför strykas ur lagtexten.

Enligt 9 kap. 7 § kommunallagen skall kommunens revisorer granska

all verksamhet som bedrivs inom nämndernas verksamhetsområden och

pröva om verksamheten sköts på ett ändamålsenligt och från ekonomisk

synpunkt tillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om

den kontroll som görs inom nämnderna är tillräcklig. Det kan diskuteras

om denna verksamhet fullt ut motsvaras av vad som i associationsrätten

brukar betecknas som extern revision eller om inte verksamheten även

har inslag av intern revision. Det är emellertid inte nödvändigt att i detta

lagstiftningsärende gå närmare in på den frågan.

I stället bör det göras ett tillägg i den föreslagna lagtexten av innebörd

att stiftelsens revisor får anlita biträde inte bara av den som uteslutande

eller huvudsakligen sysslar med intern revision utan även av den som

sysslar med granskning av liknande slag.

Vi vill i detta sammanhang understryka att det inte är vår avsikt att

revisorer i kommunalt förvaltade stiftelser alltid skall kunna anlita

biträde av kommunala revisionskontor. Det måste i varje särskilt särskilt

fall göras en prövning av om den aktuelle tjänstemannen har en sådan

oberoende ställning och sådana övriga kvalifikationer att det är förenligt

med god revisionssed att anlita honom eller henne.

Förtroendevalda kommunrevisorer som stiftelserevisorer

STAREV har i sin framställan anfört att det är vanligt att de förtroende-

valda kommunrevisorerna utses att utföra revision av de stiftelser som

förvaltas av kommunen eller till vilka kommunen har varit stiftare och att

detta inte hindras av stiftelselagens jävsregler. Några remissinstanser har

hävdat att det är tveksamt om denna utgångspunkt är riktig och att det i

vart fall kan ifrågasättas om det är lämpligt att en förtroendevald

kommunrevisor även fungerar som revisor i en kommunal stiftelse. Det

är vanligt, har det sagts, att de förtroendevalda revisorerna utses bland de

politiker som är aktiva i kommunen; härigenom skulle en jävsliknande

situation föreligga. Särskilt har det påpekats att de förtroendevalda, i

vilkas krets revisorerna ingår, får ersättningen för sina uppdrag

fastställda av kommunen.

Regeringen vill för sin del framhålla att frågan om när någon på grund

av jäv är förhindrad att vara revisor i en stiftelse måste bedömas från fall

till fall. Utgångspunkten måste härvid vara stiftelselagens regler om

revisorsjäv. Dessa innebär bl.a. att den som är anställd av eller på annat

sätt står i beroendeförhållande till stiftaren eller förvaltaren inte kan vara

revisor i en stiftelse. En kommunrevisor som är anställd av kommunen är

alltså alltid diskvalificerad som revisor i en stiftelse som kommunen har

bildat eller förvaltar. Normalt torde dock kommunrevisorn inte vara

anställd av kommunen. Huruvida kommunrevisorn ändå står i ett

beroendeförhållande (i stiftelselagens mening) till kommunen beror

givetvis på förhållandena i det enskilda fallet. Den frågan får avgöras i

rättstillämpningen. Under alla förhållanden kommer den lagändring som

vi föreslår uppenbarligen att vara av stort värde i många fall där det står

helt klart att stiftelsens revisor inte är jävig.

Klart är att den som utses att vara kommunrevisor inte därigenom

automatiskt blir revisor även i en stiftelse som förvaltas av kommunen

eller som kommunen har bildat. Om inte annat föreskrivs i stiftelse-

förordnandet, skall enligt 4 kap. 1 § stiftelselagen en revisor i en stiftelse

med egen förvaltning utses av stiftelsens styrelse och en revisor i en

stiftelse med anknuten förvaltning av förvaltarens högsta beslutande

organ. Stiftelsens revisor har att utföra sitt uppdrag enligt bestäm-

melserna i stiftelselagen.

5 Registrering av personnummer eller

organisationsnummer för stiftelseföreträdare

Regeringens förslag: Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall

bl.a. innehålla uppgift om styrelseledamöternas personnummer eller

förvaltarens organisationsnummer samt uppgift om personnummer för

särskilt bemyndigade företrädare.

REKO-rapportens förslag: I REKO- rapporten har föreslagits att

personnummer respektive organisationsnummer för stiftare, företrädare

och, vid anknuten förvaltning, förvaltare skall registreras.

Länsstyrelsens förslag: Länsstyrelsen i Stockholms län har föreslagit

att styrelseledamöternas personnummer skall registreras.

Synpunkter vid Justitiedepartementets hearing: Förslagen om

registrering av personnummer respektive organisationsnummer

tillstyrktes eller lämnades utan erinran av samtliga deltagare.

Bakgrund: 10 kap. stiftelselagen innehåller bestämmelser om

registrering av stiftelser. En stiftelse skall enligt 10 kap. 1 § vara

registrerad om den är skyldig att upprätta årsredovisning enligt stiftelse-

lagen eller om det annars följer av stiftelseförordnandet att den skall vara

registrerad.

Registreringsmyndighet är den länsstyrelse som enligt 9 kap. 1 § skall

vara tillsynsmyndighet för stiftelsen, vanligen länsstyrelsen i det län där

stiftelsen har sitt säte eller där förvaltningen annars utövas.

Enligt 10 kap. 2 § andra stycket stiftelselagen gäller att anmälan för

registrering av en stiftelse skall innehålla uppgift om bl.a. styrelse-

ledamöternas namn, postadress och telefon eller förvaltarens namn eller

firma, postadress och telefon. Vidare gäller enligt 10 kap. 3 § andra

stycket att en anmälan för registrering av en särskilt bemyndigad

företrädare för stiftelsen, utsedd enligt stiftelselagens bestämmelser om

detta, skall innehålla bl.a. uppgift om företrädarens namn, bostadsadress,

postadress och telefon.

 I motsats till vad som gäller i fråga om registrering av företrädare för

aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar finns emellertid inte

några regler om att uppgifter om personnummer respektive organisa-

tionsnummer för styrelseledamöter, förvaltare eller särskilt bemyndigade

företrädare skall tas in i stiftelseregistret.

Uppgifter om stiftelsens stiftare registreras över huvud taget inte i

stiftelseregistret.

Skälen för regeringens förslag: Det förhållandet att stiftelseregistret

saknar person- och organisationsnummer för de personer som har

registrerats försämrar den åsyftade offentligheten kring stiftelsens

förvaltning. Det är t.ex. inte möjligt för länsstyrelserna att tillhandahålla

personnummerutdrag, dvs. bevis om uppdrag som funktionär. Sådana

utdrag kan däremot beställas från Patent- och registreringsverket när det

gäller aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiska föreningar.

Delgivningsåtgärder försvåras, eftersom det kan vara svårt att identifiera

de personer genom villka stiftelsen kan delges. Vidare innebär

avsaknaden av krav på personnummer större möjligheter att erhålla

registrering av stiftelser där de uppgivna personerna inte existerar i

verkligheten. Över huvud taget innebär svårigheterna att identifiera

stiftelsens företrädare att möjligheterna att använda stiftelseformen för

ekonomisk brottslighet ökar.

Regeringen delar mot den bakgrunden den bedömning som görs i

REKO-rapporten respektive i länsstyrelsens framställan att stiftelse-

registret bör innehålla uppgifter om personnummer för stiftelse-

företrädarna. Bestämmelserna i 10 kap. stiftelselagen bör därför

kompletteras med ett krav på att anmälan för registrering i stiftelse-

registret skall innehålla uppgift om personnummer för stiftelsens

styrelseledamöter respektive organisationsnummer för förvaltaren samt

personnummer för särskilt bemyndigade företrädare. Motsvarande

ändring bör göras i 31 § lagen (1967:531) om tryggande av pensions-

utfästelse m.m. såvitt gäller anmälan om styrelseledamöter i pensions-

eller personalstiftelser.

Som ovan har nämnts behöver det i dag inte alls registreras några

uppgifter rörande stiftaren. Regeringen kan inte heller se att det finns

något större behov av detta och är därför för närvarande inte beredd att

föreslå att sådan registrering införs.

I REKO-rapporten och framställan från länsstyrelsen i Stockholms län

lämnas också andra förslag som syftar till att förhindra missbruk av

stiftelseformen. Regeringen avser att, efter ytterligare beredning,

återkomma angående dessa förslag.

6 Vissa ändringar i handelsregisterlagen

(1974:157)

Regeringens förslag: I handelsregistret skall, utöver vad som gäller i

dag, antecknas

 organisationsnummer för handelsbolag och ideella föreningar,

 organisationsnummer för juridiska personer som är bolagsmän i

handelsbolag,

 registreringsnummer för enskild näringsidkare som saknar person-

nummer, samt

 om en stiftelse eller en ideell förening är bolagsman i ett

handelsbolag, personuppgifter för styrelseledamöterna i stiftelsen eller

föreningen samt, om stiftelsen har anknuten förvaltning, uppgift om

förvaltaren och företrädare för denne.

Patent- och registreringsverkets förslag: Överensstämmer i

huvudsak med regeringens i nu berörda delar. Patent- och registrerings-

verkets förslag innehåller dock inte några särregler för de fall då den

stiftelse som är bolagsman i ett handelsbolag har anknuten förvaltning.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom en har tillstyrkt

eller lämnat Patent- och registreringsverkets förslag utan erinran.

Datainspektionen har avstyrkt förslaget om registrering av person-

uppgifter för styrelseledamöter i stiftelser som är bolagsmän i

handelsbolag. Eftersom det inte finns någon skyldighet för stiftelserna

eller länsstyrelserna att anmäla förändringar i stiftelsernas styrelser till

Patent- och registreringsverket, blir det enligt inspektionen svårt för

verket att hålla en god registerkvalitet i detta avseende.

Skälen för regeringens förslag:

Registrering av organisationsnummer och registreringsnummer

Handelsbolag erhåller organisationsnummer av Patent- och registrerings-

verket vid registreringen. Ideella föreningar tilldelas efter ansökan

organisationsnummer av skattemyndigheten i det län där föreningen har

sitt säte.

Att uppgift om organisationsnummer för juridiska personer antecknas i

handelsregistret är viktigt för att man säkert skall kunna identifiera den

juridiska personen och för att risken för fel i registret skall kunna

minimeras. Registreringen underlättar också den s.k. registerspaning som

måste göras i ekobrottsutredningar. Det finns emellertid inte något

lagstöd för att i handelsregistret föra in uppgifter om organisations-

nummer för handelsbolag eller ideella föreningar eller för juridiska

personer som är bolagsmän i handelsbolag. Sådana uppgifter tas dock

ändå regelmässigt in i registret. Ett lagstöd för detta bör enligt

regeringens mening införas i 4 § handelsregisterlagen (1974:157).

Vid anmälningar för registrering av en enskild näringsidkare som

saknar svenskt personnummer kräver Patent- och registreringsverket

regelmässigt in uppgifter om det registreringsnummer som denne har

tilldelats av skattemyndigheten. Näringsidkaren erhåller ett sådant

nummer av skattemyndigheten genom att lämna in en skatte- och

avgiftsanmälan till myndigheten. Patent- och registreringsverket

registrerar näringsidkaren med detta nummer som identitetsnummer.

Handelsregisterlagen bör ändras på det sättet att författningsstöd ges för

denna praxis.

Registrering av handelsbolag med stiftelser eller ideella föreningar som

bolagsmän

Näringsdrivande stiftelser registreras inte längre i handelsregistret. I

stället registreras de i länsstyrelsernas stiftelseregister enligt

bestämmelserna i 10 kap. stiftelselagen. En stiftelse kan emellertid vara

bolagsman i ett handelsbolag och kan i den egenskapen förekomma i

handelsregistret. Det förekommer handelsbolag med enbart stiftelser som

bolagsmän. I sådana handelsbolag kan stiftelseformen användas av

bedragare, stiftelsesvindlare . Handelsregistret innehåller nämligen i

dag inga personuppgifter om styrelseledamöter i eller förvaltare för

stiftelser som är bolagsmän i handelsbolaget. Det är inte heller säkert att

stiftelsen är registrerad i stiftelseregistret, och även om så är fallet

innehåller det registret i dag inte någon uppgift om styrelseledamöternas

personnummer.

Konstruktionen handelsbolag med stiftelser som bolagsmän ger alltså i

dag ett visst utrymme för att bedriva oseriös verksamhet utan att

framträda med egen identitet Vårt ovan redovisade förslag att

stiftelseregistret skall innehålla uppgift om styrelseledamöternas

personnummer löser endast delvis detta problem. Enligt vår uppfattning

bör det därför införas bestämmelser om att vid registrering i

handelsregistret av handelsbolag med stiftelse som bolagsman särskild

uppgift skall lämnas om stiftelsens styrelseledamöter och suppleanter.

Dessa uppgifter bör innefatta styrelseledamöternas fullständiga namn,

personnummer och postadress. Har stiftelsen anknuten förvaltning, bör

registret innehålla uppgift om stiftelsens förvaltare och ställföreträdare

för denne.

Uppgifterna i registret bör primärt bygga på de uppgifter som lämnas i

samband med att handelsbolaget eller bolagsmannen anmäls för

registrering. Ändras det anmälda förhållandet, kommer bolaget enligt

13 § handelsregisterlagen att vara skyldigt att utan dröjsmål anmäla

ändringen till Patent- och registreringsverket. Det finns visserligen en

risk för att därefter skedda förändringar i en stiftelses styrelse ändå inte

anmäls till Patent- och registreringsverket. För att minska risken för att

handelsregistret i detta avseende innehåller felaktiga uppgifter avser

regeringen att i stiftelseförordningen (1995:1280) införa bestämmelser

om ett aviseringsförfarande mellan länsstyrelsen och Patent- och

registreringsverket. Ett sådant förfarande bör innefatta en avisering från

Patent- och registreringsverket till länsstyrelsen i samband med att en

stiftelse registreras som bolagsman i handelsregistret. Om stiftelsen

förekommer i stiftelseregistret, kan länsstyrelsen efter aviseringen

anteckna förhållandet i stiftelseregistret och senare, när en styrelse-

ledamot i en sådan stiftelse byts ut, underrätta Patent- och

registreringsverket om detta.

Vad som nu har sagts om stiftelser som bolagsmän i handelsbolag

gäller i stor utsträckning också ideella föreningar. Någon fullständig

registrering av de ideella föreningarna finns inte och de fysiska personer

som står bakom den förening som är antecknad som bolagsman kan

därför vara anonyma. Också styrelseledamöterna i en ideell förening som

är bolagsman i ett handelsbolag bör därför registreras i handelsregistret.

7 Panträtt i registrerad nyttjanderätt

Regeringens bedömning: Det bör inte inrättas något system för

pantsättning av nyttjanderätt.

Bakgrund: Reglerna om inteckning och panträtt gäller endast för

fastigheter och tomträtter. Innehavare av s.k. byggnader på ofri grund

dvs. byggnader som är belägna på mark som byggnadens ägare varken

äger eller innehar med tomträtt saknar därför möjlighet att inteckna och

pantsätta egendomen. Kreditvärdet av byggnaden kan därför i praktiken

utnyttjas endast genom s.k. säkerhetsöverlåtelse eller, om byggnaden

används för näringsverksamhet, genom upplåtande av företagshypotek.

Säkerhetsöverlåtelse är en i lagstiftningen inte reglerad form av panträtt

som innebär att ägaren av byggnaden utan tradition överlåter egendomen

till en borgenär till säkerhet för en betalningsskyldighet. Säkerhets-

överlåtelse är godtagen av rättsordningen (se NJA 1952 s. 407) men

anses ofta föra med sig vissa problem. Det har därför sedan länge

framförts önskemål om andra former för pantsättning av byggnader på

ofri grund. Det var med anledning därav som den s.k.

Byggnadspantsutredningen tillsattes med uppgift att skapa ett pantsystem

för byggnad på ofri grund. Utredningen avgav betänkandet Panträtt i

registrerad nyttjanderätt (SOU 1984:22).

Utredningen kunde konstatera att antalet taxerade byggnader på ofri

grund uppgick till cirka 137 000. Flertalet av dessa (115 000) utgjorde

fritidshus, medan ett mindre antal utgjorde permanenthus (10 490)

respektive industrienheter (7 130). Härtill kom ett okänt antal icke

taxerade byggnader på ofri grund (värdegränsen för taxering låg vid den

tiden vid 10 000 kr).

Utredningen löste sin uppgift genom att föreslå en ny lag om ett

registerpantsystem, motsvarande det som gäller för fastigheter och

tomträtt. Pantobjektet skulle enligt förslaget bestå av nyttjanderätten till

marken i förening med byggnad och annan egendom som nyttjande-

rättshavaren hade där. Det föreslagna systemet byggde på att

inskrivningsmyndigheterna skulle kunna registrera vissa nyttjanderätter,

framför allt bostads-, anläggnings- och lägenhetsarrenden. Registrering

skulle kunna ske efter ansökan. Registreringsförfarandet skulle vara

manuellt. Till ansökan skulle fogas en karta över det upplåtna området.

Kartläggning och gränsmarkering skulle utföras av parterna.

En majoritet av remissinstanserna var positiva till utredningens förslag.

Detta gällde framför allt kreditinstituten samt de organisationer som

företrädde nyttjanderättshavarna. Flera andra remissinstanser ifrågasatte

behovet. De myndigheter och organisationer som företrädde lantmäteri-

intresset var starkt negativa. Enligt Lantmäteriverket fanns det en risk för

att en lösning av detta slag skulle rasera det gällande systemet för

fastighetsindelning och fastighetsredovisning. Domstolsverket framhöll

att inskrivningsmyndigheterna saknade möjligheter att fullgöra de

tilltänkta arbetsuppgifterna. Riksskatteverket efterlyste en belysning av

vilka skattemässiga effekter förslaget kunde få.

Riksdagen tog våren 1995 ställning till en motion om bättre

kreditmöjligheter för byggnader på annans mark (mot. 1993/94:l505) och

gjorde därvid ett tillkännagivande i frågan. Lagutskottet uttalade i sitt av

riksdagen godkända betänkande att det är angeläget att förbättra

kreditmöjligheterna för ägare till eller spekulanter på fritidshus på

arrenderad mark (bet. 1994/95:LU26, rskr. 1994/95:361). Utskottet sade

sig dock inte vara berett att förorda ett genomförande av

Byggnadspantutredningens förslag utan ansåg att frågan borde övervägas

förutsättningslöst på nytt. Regeringen borde tillse att så skedde i lämpligt

sammanhang.

Skälen för regeringens bedömning: Innehavare av byggnader på ofri

grund har i dag sämre möjligheter än vanliga fastighetsägare att utnyttja

sin egendom som säkerhet vid upptagande av lån. Oftast torde det också

leda till att lånevillkoren blir sämre. Visserligen har olägenheterna härav

i en del fall kunnat minskas genom att kreditinstitut via innehavarnas

intresseorganisation har erbjudit innehavarna särskilda lån på förmånliga

kreditvillkor (så har skett i fråga om Koloniträdgårdsförbundets

medlemmar). Likväl finns det anledning att noga överväga om

innehavarnas ställning skulle kunna förbättras ytterligare genom

införandet av en ny säkerhetsform.

Byggnadspantutredningens förslag framstår från rättslig synpunkt som

väl genomtänkt men torde ändå, på grund av sin komplicerade karaktär,

vara ägnat att leda till tillämpningsproblem. Förslaget synes också

innebära en risk för en ökad privat jorddelning , dvs. mark kommer i

större utsträckning att bli föremål för privata delningar utan att

lämpligheten av dessa prövas vid en lantmäteriförrättning. På sikt kan

detta leda till markpolitiska olägenheter.

Mot dessa olägenheter måste vägas de positiva effekter som förslaget

skulle kunna få. Att förslaget skulle ha sådana effekter torde stå helt

klart. Det kan emellertid ifrågasättas om fördelarna kommer att bli

särskilt påtagliga. Väl torde den föreslagna säkerhetsformen, panträtt i

registrerad nyttjanderätt, innebära en viss förbättring i förhållande till

säkerhetsöverlåtelse. Ett genomförande av utredningens förslag torde

därigenom vara ägnat att leda till bättre kreditvillkor för byggnadernas

ägare än de kreditvillkor som kreditinstituten annars skulle erbjuda. Det

står emellertid klart att en panträtt i registrerad nyttjanderätt under alla

förhållanden inte kommer att få samma säkerhetsmässiga valör som

panträtt i fast egendom eller tomträtt. Det sammanhänger bl.a. med att

den registrerade nyttjanderätten inte kommer att vara förenad med

samma besittningsskydd till marken som äganderätt eller tomträtt. Det

finns därför knappast anledning anta att byggnadernas ägare normalt

skulle kunna minska sina lånekostnader i någon mera betydande mån

genom att upplåta panträtt i registrerad nyttjanderätt.

I sammanhanget bör också de avgifter som måste tas ut för registre-

ringsförfarandet beaktas. Kostnaderna för att lägga upp och föra ett fullt

utbyggt nyttjanderättsregister bör nämligen, enligt de principer som i dag

gäller för finansieringen av inskrivningsväsendet, bäras av dem som

utnyttjar registret, dvs. nyttjanderättshavarna.

Den tveksamhet man således kan ha i fråga om de vinster som

systemet kan ha för byggnadernas ägare medför att det också är svårt att

bedöma i vilken utsträckning systemet kommer att utnyttjas. Det går

därför inte att vara säker på om statens initialkostnader för ett nytt system

över huvud taget kommer att kunna finansieras.

Vid en samlad bedömning har regeringen därför kommit till slutsatsen

att Byggnadspantsutredningens förslag inte bör genomföras.

Inom Justitiedepartementet har övervägts om det finns andra sätt att

genom lagstiftning förbättra kreditmöjligheterna för innehavare av

byggnader på ofri grund. Diskussioner har förts, bl.a. med företrädare för

kreditinstituten. Andra, förenklade, lösningar har övervägts. Det har

emellertid inte framkommit några lösningar som på något avgörande vis

skiljer sig från Byggnadspantsutredningens förslag. Varje säkerhetsform

som avser byggnad på ofri grund ger upphov till komplicerade

sakrättsliga frågor, bl.a. avseende företrädet mellan olika rättsinnehavare

i fastigheten respektive byggnaden. Sådana frågor torde inte kunna lösas

annat än genom det slag av registreringssystem som Byggnadspants-

utredningen föreslog och som vi, enligt vad vi tidigare har redovisat,

anser inte bör genomföras.

Vi är därför för närvarande inte beredda att föreslå något nytt, i lag

reglerat system för pantsättning av nyttjanderätter eller byggnader på ofri

grund. Vi kan inte heller se att det är möjligt att genom något annat slag

av lagändringar förbättra kreditmöjligheterna i de aktuella fallen.

8 Ikraftträdande m.m.

Det är angeläget att den föreslagna lagstiftningen träder i kraft så snart

som möjligt. Ikraftträdandedag bör sålunda vara den 1 juli 1998.

De juridiska personer som vid ikraftträdandet redan är registrerade i

stiftelse- eller handelsregistret bör få en viss tid på sig att göra anmälan

för registrering av person- eller organisationsnummer enligt de nya

bestämmelserna. Regeringen anser att en tid om sex månader är

tillräcklig.

De föreslagna ändringarna torde inte få några kostnadskonsekvenser

för det allmänna. Kostnaderna för nya registreringsärenden bör

finansieras med registreringsavgifter.

Prop 1997/98:98

9 Författningskommentarer

9.1 Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen

(1994:1220)

4 kap.

6 §

Den får inte vara revisor som

l. är stiftelsens stiftare eller förvaltare,

2. ensam eller tillsammans med andra företräder stiftelsen enligt 2 kap.

16 eller 23 § eller företräder förvaltaren eller, om stiftelsen förvaltas av

ett handelsbolag, är bolagsman i bolaget,

3. ensam eller tillsammans med andra har rätt att företräda ett dotter-

företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller, om dotterföretaget är ett

handelsbolag, är bolagsman i företaget,

4. biträder vid förandet av stiftelsens räkenskaper eller vid stiftelsens

förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver,

5. är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller beroende

ställning till stiftelsen eller till förvaltaren eller till någon annan som

avses i 1-4,

6. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder

stiftelsen vid grundbokföringen eller förandet av räkenskaper enligt

3 kap. 5 § eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens

kontroll däröver,

7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller

nedstigande led till en person som avses i 1-4 eller är besvågrad med en

sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift

med den andres syskon, eller,

8. står i låneskuld till stiftelsen eller förvaltaren eller till ett

dotterföretag till stiftelsen eller till förvaltaren eller har förpliktelser för

vilka stiftelsen, förvaltaren eller dotterföretag till stiftelsen eller

förvaltaren har ställt säkerhet.

I ett dotterföretag får inte den vara revisor som enligt första stycket

inte är behörig att vara revisor i moderstiftelsen.

En revisor får vid revisionen inte anlita någon som enligt första och

andra styckena inte är behörig att vara revisor. Har stiftelsen, stiftaren,

förvaltaren eller ett dotterföretag någon anställd i sin tjänst med uppgift

att uteslutande eller huvudsakligen ha hand om intern revision eller

granskning av liknande slag, får revisorn dock anlita en sådan anställd i

den utsträckning som det är förenligt med god revisionssed.

Paragrafens första och andra stycken har ändrats något i språkligt

avseende för att stå i närmare överensstämmelse med motsvarande regel i

10 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) i den lydelse som det kapitlet

föreslås få enligt regeringens nyligen lämnade lagrådsremiss med förslag

till ändringar i aktiebolagslagen.

Skälen för ändringen i tredje stycket har behandlats i avsnitt 4.

Utgångspunkten är liksom tidigare att stiftelsens revisor vid revisionen

inte får anlita biträde av den som själv är obehörig att vara revisor, t.ex.

den som är stiftelsens stiftare eller är anställd hos stiftaren eller

förvaltaren. Genom ändringen i andra meningen har emellertid den

möjlighet som redan tidigare har funnits att i viss utsträckning anlita

biträde av internrevisor utvidgats.

Den nya lydelsen ger stiftelsens revisor möjlighet att anlita biträde av

sådana stiftarens eller förvaltarens anställda som uteslutande eller

huvudsakligen ägnar sig åt internrevision eller granskning av liknande

slag, dock endast under förutsättning att det i det enskilda fallet står i

överensstämmelse med god revisionssed. Begreppet internrevision får

här förstås på samma sätt som vid tillämpningen av bestämmelsen i dess

tidigare lydelse. Såsom framgår av lagtextens uteslutande eller

huvudsakligen måste internrevision vara vederbörandes dominerande

arbetsuppgift. Vad gäller uttrycket granskning av liknande slag är

avsikten med detta att också personalen vid exempelvis en kommuns

revisionskontor i viss utsträckning skall kunna anlitas som biträde av

stiftelsens revisor, även om det inte är intern revision i vanlig mening

som är huvuduppgiften för ett sådant revisionskontor.

I vilken utsträckning det står i överensstämmelse med god revisionssed

att anlita biträde av internrevisor eller motsvarande granskare får

bedömas mot bakgrund av den praxis och de normer som har utbildat sig

på revisionsområdet. Såsom har uttalats i FAR:s rekommendation

Revisionsprocessen (FAR:s samlingsvolym, 1998, s. 831) måste stor

hänsyn tas till vilken kompetens den anlitade personen har och vilken

ställning han eller hon intar; en grundläggande förutsättning måste vara

att vederbörande också i praktiken står fri i förhållande till stiftarens eller

förvaltarens ledning.

Det bör slutligen påpekas att det förhållandet att stiftelsens revisor

anlitar biträde av en internrevisor hos stiftaren eller förvaltaren givetvis

inte medför att revisorn kan avbörda sig något av ansvaret för stiftelse-

revisionen.

10 kap.

2 §

Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller

förvaltare anmäla stiftelsen för registrering i stiftelseregistret

1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast sex månader efter det att

stiftelsen bildades,

2. i övriga fall senast sex månader efter det att stiftelsen blev

bokföringsskyldig enligt denna lag.

Anmälan enligt första stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens

postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn, person-

nummer, bostadsadress, postadress och telefon eller förvaltarens namn

eller firma, organisationsnummer, postadress och telefon. Vid egen

förvaltning skall den vidare innehålla uppgift om den ort där styrelsen

har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där förvaltningen huvud-

sakligen utövas. Vid anknuten förvaltning skall uppgift i stället lämnas

om den ort där förvaltaren har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där

förvaltarens egen förvaltning huvudsakligen utövas eller, om förvaltaren

är ett handelsbolag, där bolaget har sitt huvudkontor inrättat.

Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det

är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut

om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet.

I paragrafen har införts ett krav på att även personnummer för

styrelseledamöterna (vid egen förvaltning) respektive organisations-

nummer för förvaltaren (vid anknuten förvaltning) skall anmälas för

registrering. Skälen för detta har behandlats i avsnitt 5.

3 §

Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras

1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts

enligt bestämmelserna i 6 kap.,

2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § andra

stycket,

3. när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 §

andra stycket eller 23 § andra stycket,

4. när stiftelsen inte längre är registreringsskyldig enligt denna lag,

samt

5. när stiftelsen är upplöst.

I fall som avses i första stycket 3 skall uppgift lämnas om företrädarens

namn, personnummer, bostadsadress, postadress och telefon. Har

styrelsen eller förvaltaren beslutat att rätten att företräda stiftelsen samt

att teckna dess namn och firma får utövas endast av två eller flera i

förening, skall detta också anmälas för registrering i stiftelseregistret.

Någon annan inskränkning i rätten att företräda stiftelsen och att teckna

dess namn och firma får inte registreras.

När anmälan enligt första stycket 2 avser byte av förvaltare skall

anmälan göras av den nye förvaltaren. I fall som avses i första stycket 5

skall anmälan göras av den avträdande styrelsen eller förvaltaren. I

övriga fall skall anmälan göras av styrelsen eller förvaltaren.

Enligt 2 kap. 16 § andra stycket och 23 § andra stycket stiftelselagen kan

styrelsen respektive förvaltaren för en stiftelse som är registrerad i

stiftelseregistret bemyndiga någon annan att företräda stiftelsen och

teckna dess firma. En sådan särskilt bemyndigad företrädare skall

anmälas för registrering i stiftelseregistret enligt andra stycket i

förevarande paragraf. I paragrafen har införts ett krav på att, förutom

övriga uppgifter beträffande företrädaren, även personnummer för denne

skall anmälas för registrering.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

2. En stiftelse som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad skall

senast den 31 december 1998 anmäla sådana uppgifter om person- och

organisationsnummer som anges i 10 kap. 2 § andra stycket och 3 §

andra stycket i deras nya lydelse.

Det har ansetts att lagen bör träda i kraft så snart som möjligt.

Från och med ikraftträdandet skall en registreringsanmälan avseende

en tidigare inte registrerad stiftelse innehålla sådana person- och

organisationsnummer som sägs i paragrafens nya lydelse. Redan

registrerade stiftelser behöver däremot inte omedelbart komplettera de

uppgifter som finns i registret. För sådana stiftelser gäller i stället enligt

punkten 2 i övergångsbestämmelserna att de senast vid utgången av år

1998 skall anmäla kompletterande person- och organisationsnummer-

uppgifter till registreringsmyndigheten. Om någon sådan kompletterande

anmälan inte lämnas, kan ingripande enligt 9 kap. 3 § eller 10 kap. 11 §

stiftelselagen komma i fråga.

9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om

tryggande av pensionsutfästelse m.m.

31 §

Tillsynsmyndighet är länsstyrelsen i det län där arbetsgivaren har sitt

hemvist. Styrelsen för en pensions- eller personalstiftelse skall anmäla

stiftelsen för tillsyn senast sex månader efter det att styrelsen har tagit

emot sitt uppdrag.

Anmälan enligt andra stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens

postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn,

personnummer, bostadsadress, postadress och telefon. Till anmälan skall

fogas bestyrkt kopia av de handlingar som arbetsgivaren upprättat

avseende stiftelsen samt, om möjligt, uppgift om storleken och

beskaffenheten av stiftelsens förmögenhet. När en ändring har inträtt i

något förhållande som tidigare har anmälts skall detta genast anmälas till

tillsynsmyndigheten. Tillsynsmyndigheten skall föra ett register över

anmälda stiftelser.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar

föreskrifter om avgifter för tillsyn och registrering enligt denna lag.

I paragrafens tredje stycke har införts ett krav på att styrelseleda-

möternas personnummer skall anmälas för registrering.

9.3 Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen

(1974:157)

4 §

Handelsregister skall innehålla följande uppgifter om:

Enskild näringsidkare:

1. näringsidkarens firma,

2. näringsidkarens fullständiga namn, personnummer eller, om sådant

saknas, av skattemyndighet tilldelat registreringsnummer, och

postadress,

3. näringsverksamhetens art,

4. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets

postadress.

Handelsbolag:

1. bolagets organisationsnummer och firma,

2. näringsverksamhetens art,

3. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets

postadress,

4. bolagsmännens fullständiga namn, personnummer eller organisa-

tionsnummer och postadresser

5. om en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening är

bolagsman, fullständiga namn, personnummer och postadresser för

styrelseledamöter och styrelsesuppleanter i stiftelsen eller föreningen,

6. om en stiftelse med anknuten förvaltning är bolagsman, förvaltarens

namn, organisationsnummer och postadress samt fullständigt namn,

personnummer och postadress för en ställföreträdare för förvaltaren,

7. av vem och hur firman tecknas, när ej firman får tecknas av varje

bolagsman ensam,

8. om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolags-

männen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan

bolagsmans utfästa insats.

Ideell förening:

1. den firma under vilken föreningen idkar näring,

2. föreningens namn, om det ej sammanfaller med firman, och

organisationsnummer,

3. näringsverksamhetens art.

4. det län och den ort där föreningens styrelse har sitt säte samt

föreningens postadress

5. styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullständiga

namn, personnummer och postadresser

6. av vem och hur föreningens namn tecknas, om ej namnet tecknas av

styrelsen ensam.

I paragrafen har införts en bestämmelse om att handelsregistret skall

innehålla uppgifter om organisationsnummer för handelsbolag och

ideella föreningar. Av paragrafens nya lydelse följer vidare att det i

registret även skall antecknas organisationsnummer för juridiska

personer som är bolagsmän i handelsbolag. Vidare har det i paragrafen

föreskrivits att handelsregistret skall innehålla registreringsnummer för

sådan enskild näringsidkare som saknar personnummer. Skälen för dessa

ändringar har angetts i avsnitt 6.

I paragrafen har det vidare tagits in en föreskrift om att det vid

registrering av handelsbolag i vilket någon eller några av bolagsmännen

är en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening även skall

antecknas personuppgifter beträffande styrelseledamöterna i stiftelsen

eller den ideella föreningen. Om en stiftelse med anknuten förvaltning är

bolagsman, skall uppgifter i stället lämnas om förvaltaren samt om en

ställföreträdare för denne. Också denna fråga har behandlats i avsnitt 6.

Vad som avses med egen förvaltning respektive anknuten förvaltning av

stiftelse anges i 2 kap. 2 § stiftelselagen. Enligt 5 § handelsregister-

förordningen (1974:188) skall en ansökan om registrering innehålla de

uppgifter som anges i 4 § handelsregisterlagen. Ändringen i det aktuella

avseendet medför således att det i samband med anmälan för registrering

av handelsbolag i vilket en stiftelse eller en ideell förening är bolagsman

även måste lämnas personuppgifter rörande stiftelsens eller den ideella

föreningens styrelseledamöter respektive stiftelsens förvaltare.

Enligt 13 § handelsregisterlagen skall, om det registrerade förhållandet

i något avseende ändras, detta utan dröjsmål anmälas till Patent- och

registreringsverket. Den bestämmelsen gäller även vid ändring i nu

aktuella förhållanden, t.ex. när styrelsen i en stiftelse som är bolagsman i

ett registrerat handelsbolag förändras.

Det kan tilläggas att handelsregisterlagen innehåller vissa möjligheter

att tillgripa sanktioner mot dem som inte följer lagens bestämmelser om

registrering och ändringsanmälan. Dessa bestämmelser får betydelse

även beträffande de nu aktuella uppgifterna. Innehåller en ansökan om

registrering inte de nödvändiga uppgifterna, skall enligt 13 § Patent- och

registreringsverket förelägga sökanden att avge yttrande eller vidta

rättelse. Om ett sådant föreläggande inte följs, skall ansökan avskrivas.

Försummar någon att göra anmälan, kan straffansvar komma i fråga

enligt 22 § andra stycket.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

2. En näringsidkare som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad

skall senast den 31 december 1998 till handelsregistret anmäla sådana

uppgifter som sägs i 4 § och och som inte redan tidigare är införda i

registret. Detta gäller dock inte uppgift om ett handelsbolags eller en

ideell förenings organisationsnummer.

Efter lagens ikraftträdande gäller de nya bestämmelserna fullt ut vid

nyregistrering av näringsidkare. Redan registrerade näringsidkare har

däremot sex månader på sig för att komplettera förefintliga uppgifter.

Uppgifter om organisationsnummer för ett handelsbolag eller en ideell

förening finns dock redan tillgängliga hos Patent- och registreringsverket

och något krav på komplettering med sådana uppgifter har därför inte

ställts upp.

Promemorians lagförslag

2 Lagförslag

Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220)

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § stiftelselagen (1994:1220) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

6§

Den kan inte vara revisor som

l. är stiftelsens stiftare eller förvaltare,

2. ensam eller tillsammans med andra företräder stiftelsen enligt 2 kap.

16 eller 23 § eller företräder förvaltaren eller, om stiftelsen förvaltas av

ett handelsbolag, är bolagsman i bolaget,

3. ensam eller tillsammans med andra har rätt att företräda ett dotter-

företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller, om dotterföretaget är ett

handelsbolag, är bolagsman i företaget,

4. biträder vid föraridet av stiftelsens räkenskaper eller vid stiftelsens

förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver,

5. är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller beroende

ställning till stiftelsen eller till förvaltaren eller till någon annan som

avses i 1-4,

6. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder

stiftelsen vid grundbokföringen eller föraridet av räkenskaper enligt 3

kap. 5 § eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens

kontroll däröver,

7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller

nedstigande led till en person som avses i 1-4 eller är besvågrad med en

sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift

med den andres syskon, eller,

8. står i låneskuld till stiftelsen eller förvaltaren eller till ett

dotterföretag till stiftelsen eller till förvaltaren eller har förpliktelser för

vilka stiftelsen, förvaltaren eller dotterföretag till stiftelsen eller

förvaltaren har ställt säkerhet.

I ett dotterföretag kan inte den vara revisor som enligt första stycket

inte är behörig att vara revisor i moderstiftelsen.

En revisor får vid revisionen

inte anlita någon som enligt första

och andra styckena inte är behörig

att vara revisor. Har moder-

stiftelsen eller dotterföretaget

någon anställd i sin tjänst med

uppgift att uteslutande eller

huvudsakligen ha hand om

stiftelsens eller dotterföretagets

eller bådas interna revision, får

revisorn dock anlita en sådan

anställd i den utsträckning som det

är förenligt med god revisionssed.

En revisor får vid revisionen

inte anlita någon som enligt första

och andra styckena inte är behörig

att vara revisor. Har en stiftare, en

förvaltare, en moderstiftelse eller

ett dotterföretag någon anställd i

sin tjänst med uppgift att

uteslutande eller huvudsakligen ha

hand om intern revision, får

revisorn dock anlita en sådan

anställd i den utsträckning som det

är förenligt med god revisionssed.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1998.

Remissinstanser som yttrat sig över promemorian

Anlitande av biträde vid revision av vissa stiftelser

Remissyttranden har avgetts av Svea hovrätt, Kammarkollegiet,

Revisorsnämnden, Riksrevisionsverket, Svenska kyrkans centralstyrelse,

Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbund, Länsstyrelsen i

Stockholms län, Svenska kommunförbundet, Stockholms stad, Borås

kommun, Gävle kommun, Göteborgs kommun, Helsingborgs kommun,

Malmö kommun, Norrköpings kommun, Skellefteå kommun,

Stockholms läns landsting, Jämtlands läns landsting, Örebro läns

landsting, Landstinget i Värmland, Landstinget Skaraborg, Landstinget i

Kalmar län, Landstinget Sörmland, Svenska Bankföreningen, STAREV,

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska Revisorssamfundet

SRS och Föreningen Stiftelser i samverkan.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1998-02-25

Närvarande: f.d. justitierådet Per Jermsten, justitierådet Ingegerd

Westlander, regeringsrådet Marianne Eliason.

Enligt en lagrådsremiss den 5 februari 1998 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),

2. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensions-

utfästelse m.m.,

3. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Per[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 mars 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Laila Freivalds

Regeringen beslutar proposition 1997/98:98 Vissa stiftelserättsliga frågor

m.m.

1 Senaste lydelse 1994:1223.

1 Senaste lydelse 1994:1225.

Prop. 1997/98:98

3

1

17

31

Prop. 1997/98:98

Bilaga 1

Prop. 1997/98:98

Bilaga 1

Prop. 1997/98:98

Bilaga 2

Prop. 1997/98:98

Bilaga 3