Regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005

Regeringens skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 6 april 2006 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Pär[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2005. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi de senaste fem åren, en redogörelse för statliga garantier och krediter, avgifter till och bidrag från EU, samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas. Slutligen informerar regeringen riksdagen om regeringens ställningstagande till vilka myndigheter och verksamheter som får finansieras med sponsring.

Sammanfattning Skr. 2005/06:101 Sammanfattning Det ekonomiska utfallet för 2005 Det samlade ekonomiska utfallet för 2005 ger en positiv bild när det gäller utvecklingen av statens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Överskottet i de offentliga finanserna ökade från 1,6 procent av bruttonationalprodukten (BNP) 2004 till 2,7 procent 2005, vilket överstiger målet för 2005 med 2,2 procentenheter. Utgiftstaket för 2005 klarades med en marginal på 5,7 miljarder kronor samtidigt som underskottet i statsbudgeten på 51 miljarder kronor 2004 vändes till ett överskott 2005 på 14 miljarder kronor. Utgifterna under utgifts- taket som andel av BNP uppgick till 32 procent, en minskning med knappt 1 procentenhet jäm- fört med 2004. Jämfört med 2004 har resultatet enligt resultaträkningen för staten förbättrats med 39 miljarder kronor. Resultaträkningen upp- visade 2005 ett överskott på 20 miljarder kronor. Statsskulden har ökat med 49 miljarder kronor. Som andel av BNP ligger dock statsskulden kvar på cirka 47 procent. I följande tabell redovisas några nyckeltal avseende det ekonomiska utfallet 2005 jämfört med 2004. Nyckeltal för det ekonomiska utfallet Miljarder kronor

Utfall

Procent

Utfall

Procent

2005

av BNP 1

2004

av BNP 2

Den offentliga

sektorns

finansiella

sparande

71

2,7

41

1,6

Statsbudgetens

saldo

14

0,5

-51 3

-2,0

Utgiftstak

870

32,5

858

33,3

Takbegränsade

utgifter

864

32,3

856

33,2

Statens netto-

förmögenhet

-762

-28,5

-775 4

-30,1

Statsskuld

1 262

47,2

1 213

47,1

Årets över-/under-

skott i resultat-

räkningen

20

0,8

-18 4

-0,7

Garantiför-

bindelser 5

723

27,1

703

27,3

EU-avgiften 6

26

1,0

23

0,9

Nettoflöde till EU

13

0,5

11

0,4

1

Prel. BNP för 2005 uppgår till 2 673 miljarder kronor (löpande priser).

2

Rev. BNP för 2004 uppgår till 2 573 miljarder kronor (löpande priser).

3

Utfallet för statsbudgetens saldo har korrigerats för 2004 i jämförelse med vad som tidigare redovisats. För en närmare beskrivning, se avsnitt 5.1.1.

4

Redovisningen för 2004 har justerats i enlighet med ändrade redovisningsprinciper m.m. För en närmare beskrivning, se avsnitt 4.4.5.

5

Exkl. kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd.

6

Periodiserade uppgifter.

7 Skr. 2005/06:101 Överskott i de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finansiella sparande skall enligt riksdagens beslut uppgå till 2 procent av BNP i årsgenomsnitt över en konjunkturcykel. I budgetpropositionen för 2003 angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet för ett enskilt år bör anpassas till konjunkturläget. Osäkerheten i konjunkturutvecklingen är ett av skälen till att det bör finnas en avvägning mellan kortsiktig flexibilitet och långsiktig hållbarhet. Det kan finnas skäl att låta det finansiella sparandet understiga 2 procent av BNP i ett svagt konjunkturläge så att de automatiska stabi- lisatorerna kan verka fullt ut. På motsvarande sätt kan det överstiga 2 procent i ett starkt konjunkturläge. Riksdagen fastställde hösten 2004 målet för överskottet i de offentliga finanserna för 2005 till minst 0,5 procent av BNP. Överskottet för 2005 beräknas enligt preliminära nationalräkenskaper uppgå till 2,7 procent av BNP, vilket betyder att målet överskreds med 2,2 procentenheter. Det förbättrade utfallet beror främst på ökade intäkter från bolagsskatter på grund av att vissa större bolag återförde hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Även intäkterna från skatt på kapitalvinster och konsumtion har blivit större än prognostiserat. Under perioden 20002005 har den offentliga sektorns finansiella sparande uppgått till i genomsnitt 1,9 procent av BNP och är därmed i linje med målet om 2 procents sparande över en konjunkturcykel. Marginal till utgiftstaket Utgiftstaket för staten har sedan införandet budgetåret 1997 klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad utsträckning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Det av riksdagen beslutade utgiftstaket för 2005 uppgick till 870 miljarder kronor. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 864,3 miljarder kronor. Marginalen till det fastställda utgiftstaket för 2005 blev därmed 5,7 miljarder kronor. Statens resultat- och balansräkningar Resultaträkningen Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till 20 miljarder kronor, vilket är en ökning med 39 miljarder kronor jämfört med 2004. Ökningen hänförs i huvudsak till att skatter m.m. har ökat med 51 miljarder kronor. Skatter m.m. uppgår därmed till 890 miljarder kronor för staten och utgör 91 procent av statens totala intäkter. Fysiska personers inkomstskatt ökade med 18 miljarder kronor. Ökningen förklaras främst av en högre lönesumma och högre kommunal utdebitering. Av ökningen på 18 miljarder kronor utgör 12 miljarder kronor preliminär- skatter. Den högre lönesumman påverkar även statens intäkter avseende arbetsgivaravgifter som ökade med 11 miljarder kronor. Intäkter av mervärdes- skatt ökade med 15 miljarder kronor. Juridiska personers inkomstskatt ökade med 28 miljarder kronor. Preliminärskatterna ökade med 21 miljarder kronor och slutregleringen med 7 miljarder kronor. Den stora ökningen förklaras till ca 13 miljarder kronor av att framför allt finansiella företag löst upp och beskattat hela eller delar av sina periodi- seringsfonder till följd av att dessa räntebelades per den 1 januari 2005. Kostnaderna för transfereringar (exklusive avsättningar till/upplösning av fonder) har ökat med 20 miljarder kronor jämfört med 2004. Transfereringar till kommunsektorn har ökat

med 14 miljarder kronor,

till

företag

med

6,1 miljarder kronor och

till

utlandet

med

4,2 miljarder kronor. Transfereringar till hushåll har däremot minskat med 10 miljarder kronor. Den främsta orsaken är att kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar på studielån, på grund av återföring av reservation för lånefordringar har minskat med närmare 16 miljarder kronor jämfört med föregående år. Återföringen under 2005 beror bl.a. på ett lägre ränteläge, som leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder, samt att några mindre justeringar gjorts av beräkningarna av 8 reservationen för osäkra fordringar. Bland transfereringar till hushåll har kostnaderna även minskat för sjukpenning med 3,5 miljarder kronor, men ökat för aktivitets- och sjuk- ersättningen med 2,7 miljarder kronor och för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten med 5,9 miljarder kronor. Kostnaderna för statens egen verksamhet har ökat med 17 miljarder kronor. Av dessa avser 8,7 miljarder kronor s.k. övriga driftkostnader, dvs. köp av varor och tjänster, 6,4 miljarder kronor avskrivningar och nedskrivningar och 1,2 miljarder kronor personalkostnader, exklu- sive arbetsgivaravgifter. I ökningen av avskriv- ningarna ingår nedskrivning av beredskapsvaror för Försvarsmakten med 3,6 miljarder kronor. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har påverkat utfallet positivt med 46 miljarder kronor, vilket motsvarar en ökning med 21 miljarder kronor jämfört med 2004. De större förändringarna avser förbättrade resultat främst för Vattenfall AB med 10,3 miljarder kronor, Akademiska hus AB med 5,7 miljarder kronor och LKAB med 3,0 miljarder kronor. Nettokostnaden för förvaltningen av statsskulden uppgick till 67 miljarder kronor. Det motsvarar en kostnadsökning med knappt 18 miljarder kronor jämfört med 2004. Detta beror framför allt på en ökning av orealiserade valutaförluster med 39 miljarder kronor. Övriga finansiella intäkter ökade med 7,6 miljarder kronor och avser främst reavinst vid försäljning av aktier i samband med TeliaSonera AB:s och Nordea AB:s återköp av aktier samt utdelning från aktier i Nordea AB. Balansräkningen Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångars och skulders bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), är negativ och uppgår till 28,5 procent av BNP (se tabellen ovan). Nettoförmögenheten förbättra- des med 12,5 miljarder kronor jämfört med 2004, främst till följd av årets överskott i resultaträkningen på 20 miljarder kronor. Den konsoliderade statsskulden ökade med 49 miljarder kronor till 1 262 miljarder kronor. Statsskulden minskade som följd av stats- budgetens positiva saldo, men detta motverkades av att valutaskulden skrivits upp med anledning av kronans försvagning och av Riksgäldskon- torets kortfristiga placeringar. Som framgår av tabellen ovan uppgår stats- skulden 2005 till 47,2 procent av BNP. Lånen i Skr. 2005/06:101 svenska kronor har ökat med 47 miljarder kronor och lånen i utländsk valuta har ökat med ca 2 miljarder kronor. Andelen lån i utländsk valuta har därmed minskat, från 25 procent till 24 procent, i enlighet med regeringens riktlinjer om att långsiktigt minska valutaskulden. Statsbudgetens utfall Inkomster Statsbudgetens inkomster uppgick till 746 miljarder kronor 2005, varav skatter utgjorde 682 miljarder kronor och övriga inkomster 64 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten som antogs i december 2004 blev inkomsterna

34 miljarder

kronor

högre.

Skatterna

blev

42 miljarder

kronor högre än beräknat

och

övriga inkomster 9 miljarder

kronor lägre än

beräknat.

Statens skatteintäkter beräknas uppgå till

746 miljarder

kronor,

vilket

är 32 miljarder

kronor högre än beräknat till statsbudgeten. Den främsta orsaken till differensen är att skatt på bolagsvinster beräknas bli 25 miljarder kronor högre. Av denna ökning bedöms engångs- effekten av bolagens återföringar från periodi- seringsfonder uppgå till 9 miljarder kronor. Utgifter Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 732 miljarder kronor 2005, vilket är 19 miljarder kronor lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2005. På tilläggsbudget anvisades 2 miljarder kronor, varav 0,8 miljarder kronor avsåg allmänna barnbidrag. Avvikelsen mellan utfall och totalt anvisade medel för budgetåret 2005 uppgick därmed till 21 miljarder kronor. Skillnaden mellan utfall och ursprunglig statsbudget beror främst på minskade utgifter för statsskuldsräntor (-6,1 miljarder kronor) samt att Riksgäldskontorets nettoutlåning blev 4,5 miljarder kronor lägre än budgeterat. Statliga garantier och krediter Statliga garantiåtaganden ökade med 20 miljarder kronor jämfört med 2004 och uppgick vid utgången av 2005 till 723 miljarder kronor. I 9 Skr. 2005/06:101 förhållande till BNP har de statliga garanti- åtagandena minskat med 0,2 procentenheter jämfört med föregående år. De statliga subventionerna av garantiverksam- heten via statsbudgeten uppgick till 298 miljoner kronor, varav 157 miljoner kronor avsåg äldre bostadskreditgarantier och 140 miljoner kronor avsåg Öresundsbron. Statens externa utlåning med kreditrisk uppgick vid utgången av 2005 till drygt 188 miljarder kronor, varav 173 miljarder kronor avser studielån. Drygt 30 miljarder kronor av utlåningen bedöms som osäkra fordringar. Avgifter ti l l och bidrag från EU Sveriges kostnader för EU-avgiften uppgick till 26 miljarder kronor (1 procent av BNP), vilket är en ökning med 2,6 miljarder kronor jämfört med 2004. Ökningen är främst hänförlig till BNI-avgiften som ökat med 2,4 miljarder kronor. Bidragen från EU ökade med 0,8 miljarder kronor, vilket innebär att netto- flödet till EU ökade med 1,8 miljarder kronor. Kassamässigt (enligt statsbudgeten) har Sveriges avgift till EU varit oförändrad mellan 2004 och 2005. Bidragen från EU ökade med drygt 1 miljard kronor, vilket innebär att nettoflödet från statsbudgeten till EU minskade med samma belopp. Statliga sektorns tillgångar och skulder Utöver de myndigheter som konsolideras i statens resultat- och balansräkningar, innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även Premiepensionsmyndigheten (PPM), AP- fonderna och Riksbanken. Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där statens andel uppgår till minst 20 procent. Vid utgången av 2005 var den statliga sektorns samlade tillgångar 2 934 miljarder kronor. Sammantaget innebär det en ökning av tillgångarna med 363 miljarder kronor jämfört med 2004. De samlade skulderna uppgick till 2 628 miljarder kronor 2005, vilket motsvarar en ökning med 193 miljarder kronor. Sammantaget uppgick statens eget kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital), efter elimi- neringar till 306 miljarder kronor, en ökning med 170 miljarder kronor jämfört med 2004. Till följd av en gynnsam utveckling på aktiemarknaden ökade AP-fondernas tillgångar med 125 miljarder kronor till 780 miljarder kronor. PPM:s tillgångar ökade med 70 miljarder kronor och det egna kapitalet uppgick därmed till 238 miljarder kronor. Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 159 miljarder kronor, en ökning med 138 miljarder kronor jämfört med 2004. Statens andel av bolagens skulder ökade med 116 miljarder kronor till sammanlagt 886 miljarder kronor. Det egna kapitalet uppgår därmed till 273 miljarder kronor. Uppföljning av målen för ohälsa, sysselsättning och socialbidrag. Riksdagen har ställt sig bakom de mål för minskad ohälsa som regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2003. Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras under perioden 20022008, vilket motsvarar en nivå för 2008 på 56,5 miljoner sjuk- skrivningsdagar. Mellan 2004 och 2005 minskade det samman- lagda antalet sjukskrivningsdagar från 94 miljoner dagar till ca 83 miljoner dagar. Nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar minskade från 75 000 till 60 000 personer under 2005, vilket innebär att målet från 2002 om högst 64 000 nybeviljanden per år uppnåddes med god marginal. I budgetpropositionen för 1999 föreslog regeringen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 20 64 år skulle öka till 80 procent 2004. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 20 64 år uppgick 2005 till 77,4 procent. 10 Skr. 2005/06:101 År 2001 kompletterade regeringen syssel- sättningsmålet med ett socialbidragsmål. Regeringens mål har varit att halvera social- bidragsberoendet mellan 1999 och 2004 från 115 200 till 57 600 helårsbidrag. Räknat i fasta priser minskade socialbidragskostnaderna med två procent mellan 2004 och 2005. Det är därför troligt att även antalet helårsbidrag minskade under 2005 från 2004 års nivå på cirka 88 000 helårsbidrag. 11 Skr. 2005/06:101 Innehållsförteckning

Sammanfattning

1

Årsredovisning för staten 2005 ...........................................................................

23

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen...........................................................

27

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande.......................................

27

2.2

Utgiftstak för staten .............................................................................

28

3

Utveckling av statens ekonomi ...........................................................................

33

3.1

Uppföljning av några viktiga mål för den ekonomiska utvecklingen 33

3.1.1

Mål för att minska ohälsan ...................................................................

33

3.1.2

Mål för att öka sysselsättningen och minska

socialbidragsberoendet .........................................................................

35

3.1.3

Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m..................................

37

3.2

Statsbudgetens utveckling ....................................................................

38

3.2.1

Statsbudgetens saldo.............................................................................

38

3.2.2

Statsbudgetens inkomster ....................................................................

38

3.2.3

Statsbudgetens utgifter.........................................................................

44

3.2.4

Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna.............................

47

4

Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys....................................

61

4.1

Resultaträkning .....................................................................................

61

4.1.1

Intäkter ..................................................................................................

62

4.1.2

Kostnader ..............................................................................................

63

4.1.3

Transfereringar......................................................................................

63

4.1.4

Kostnader för statens egen verksamhet...............................................

64

4.1.5

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag .............................

65

4.1.6

Nettokostnad för statsskulden ............................................................

65

4.2

Balansräkning ........................................................................................

65

4.2.1

Nettoförmögenheten............................................................................

65

4.2.2

Övriga förändringar i balansräkningen................................................

67

4.3

Finansieringsanalys ...............................................................................

68

4.3.1

Statens verksamhet................................................................................

68

4.3.2

Investeringar..........................................................................................

68

4.3.3

Utlåning.................................................................................................

69

4.3.4

Finansiella aktiviteter............................................................................

69

4.3.5

Statens upplåning ..................................................................................

69

4.4

Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar ................................

70

4.4.1

Transfereringar och skatter ..................................................................

70

4.4.2

Nya principer för redovisning av skatter.............................................

70

4.4.3

Avgränsning av redovisningsenheten ..................................................

71

4.4.4

Metoder för konsolidering m.m...........................................................

71

4.4.5

Ändrade redovisningsprinciper samt andra

ändringar av jämförelsetal.....................................................................

72

13 Skr. 2005/06:101

4.4.6

Undantag från generella principer m.m. ..............................................

74

4.4.7

Kommentarer till särskilda poster ........................................................

75

4.4.8

Värderingsprinciper...............................................................................

78

4.5

Noter ......................................................................................................

80

4.5.1

Noter till resultaträkningen ..................................................................

80

4.5.2

Noter till balansräkningen ....................................................................

96

4.5.3

Noter till finansieringsanalysen..........................................................

119

5

Statsbudgetens utfall...........................................................................................

125

5.1

Statsbudgetens saldo 2005...................................................................

125

5.1.1

Statsbudgeten 2004 och 2005..............................................................

126

5.1.2

Reformer ..............................................................................................

127

5.2

Statsbudgetens inkomster 2005 ..........................................................

128

5.2.1

Makroekonomiska förutsättningar.....................................................

129

5.2.2

Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster ..............

129

5.2.3

Sambandet mellan statsbudgetens skatter och resultaträkningen ....

135

5.2.4

Övriga inkomster.................................................................................

136

5.3

Statsbudgetens utgifter m.m...............................................................

141

5.3.1

Makroekonomiska förutsättningar och beslut ..................................

141

5.3.2

Statsbudgetens utgifter m.m...............................................................

143

5.3.3

Indragningar.........................................................................................

144

5.3.4

Begränsningsbelopp.............................................................................

145

5.3.5

Medgivna överskridanden ...................................................................

145

5.3.6

Politikområden ....................................................................................

145

5.3.7

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten .....................................

148

5.4

Utfallet per utgiftsområde ..................................................................

152

5.4.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse .........................................................

153

5.4.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ...............

153

5.4.3

Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................

154

5.4.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ..........................................................

154

5.4.5

Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................

155

5.4.6

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet..................

155

5.4.7

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................

156

5.4.8

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar.......................................

157

5.4.9

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................

158

5.4.10

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom

och handikapp......................................................................................

159

5.4.11

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ......................

159

5.4.12

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn .........

160

5.4.13

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad......................................................

161

5.4.14

Utgiftsområde 14 Arbetsliv ................................................................

162

5.4.15

Utgiftsområde 15 Studiestöd..............................................................

162

5.4.16

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning .................

162

5.4.17

Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ...............

163

5.4.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande ..............................................................................................

163

5.4.19

Utgiftsområde 19 Regional utveckling ..............................................

164

5.4.20

Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................

165

5.4.21

Utgiftsområde 21 Energi.....................................................................

165

5.4.22

Utgiftsområde 22 Kommunikationer.................................................

166

14 Skr. 2005/06:101

5.4.23

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar.....................................................................

166

5.4.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv..............................................................

167

5.4.25

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ..........................

167

5.4.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ........................................

169

5.4.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ...............

170

5.4.28

Minskning av anslagsbehållningar......................................................

170

5.4.29

Riksgäldskontorets nettoutlåning......................................................

171

5.4.30

Kassamässig korrigering .....................................................................

173

5.4.31

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.........................

174

6

Statliga garantier och krediter............................................................................

179

6.1

Statliga garantier..................................................................................

179

6.1.1

Statens garantiportfölj ........................................................................

179

6.1.2

Portföljens riskprofil ..........................................................................

182

6.1.3

Avsättningar för garantiförluster .......................................................

184

6.1.4

Tillgångar i garantiverksamheten .......................................................

185

6.1.5

Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och olika

slags tillgångar i garantiverksamheten ...............................................

186

6.1.6

Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens

finanser ................................................................................................

186

6.2

Statlig utlåning med kreditrisk...........................................................

188

6.2.1

Kreditportföljens sammansättning ....................................................

189

7

Avgifter till och bidrag från EU.........................................................................

195

7.1

Avgiften till EU:s budget ...................................................................

195

7.2

Återflöde från EU-budgeten..............................................................

196

7.3

Redovisning i resultaträkningen.........................................................

196

7.4

Redovisning på statsbudgeten............................................................

197

7.5

Anslag finansierade med EU-medel...................................................

198

8

Revisionsfrågor...................................................................................................

203

8.1

Revisionsberättelse med invändning..................................................

203

8.2

Revision av EU-medel ........................................................................

205

8.2.1

Väsentliga iakttagelser under 2004.....................................................

206

8.2.2

Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens

iakttagelser...........................................................................................

206

8.2.3

Revisionsrättens iakttagelser för 2004 gällande Sverige ...................

207

9

Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt

inflytande över....................................................................................................

211

9.1

Den statliga sektorns förmögenhet ...................................................

211

9.2

AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten ...............................

214

9.3

Statliga bolag, banker och finansinstitut ...........................................

215

9.4

Riksbanken ..........................................................................................

216

9.5

Pensionssystemets årsredovisning.....................................................

216

10

Sponsring m.m....................................................................................................

221

10.1

Riksdagens tillkännagivande...............................................................

221

10.2

Myndigheter eller verksamheter som får

finansieras med sponsring ..................................................................

221

10.3

Lagen om offentlig upphandling........................................................

222

15 Skr. 2005/06:101

10.4

Begreppet sponsring............................................................................

223

10.5

Sammanfattning...................................................................................

223

Bilagor:

Bilaga 1

Ordlista

Bilaga 2

Statliga myndigheter

Bilaga 3

Statliga bolag

Bilaga 4

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Bilaga 5

Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 6

Specifikation av statsbudgetens utgifter

16 Skr. 2005/06:101 Tabellförteckning

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet ............................................................................

7

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP ...........................

27

2.2

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

28

2.3

Det finansiella sparandet i delsektorerna ................................................................

28

2.4

Utgiftstak för staten.................................................................................................

29

2.5

Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2005...............................................

29

2.6

Takbegränsade utgifter .............................................................................................

29

3.1

Korrigerig av statsbudgetens saldo 20022004 .......................................................

38

3.2

Statsbudgetens utfall 20012005..............................................................................

38

3.3

Statens totala inkomster 19992005........................................................................

39

3.4

Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992005.................................................

41

3.5

Skattekvot 20002005...............................................................................................

44

3.6

Statsbudgetens utgifter 20012005..........................................................................

46

3.7

Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 20012005...........................

47

3.8

Statliga myndigheters innehav av statspapper 2005................................................

48

3.9

Statsskuldens utveckling och sammansättning.......................................................

49

3.10

Nominella lån i svenska kronor efter eliminering ................................................

49

3.11

Valutaskulden ..........................................................................................................

50

3.12

Statsskuldens kostnader .........................................................................................

50

3.13

Transfereringar exklusive avsättningar 20012005 ...............................................

51

3.14

Socialförsäkringar 20012005 ................................................................................

52

3.15

Pensionstagare med ålderspension 20012005......................................................

52

3.16

Utbetald ålderspension 20012005........................................................................

52

3.17

Ersatta nettodagar med föräldrapenning 20012005............................................

53

3.18

Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 20012005 ....................................

53

3.19

Studerande med studiemedel 20012005: Studiebidrag .......................................

54

3.20

Studerande med studiemedel 20012005: Studielån.............................................

54

3.21

Antal statligt anställda 20012005 fördelade på kvinnor respektive män ...........

55

3.22

Antal statligt anställda 20012005 fördelade på åldersgrupper............................

56

3.23

Antal statligt anställda 20012005 fördelade på sektorer.....................................

57

4.1

Resultaträkning.........................................................................................................

62

4.2

Balansräkning............................................................................................................

66

4.3

Materiella investeringar ............................................................................................

68

4.4

Finansieringsanalys...................................................................................................

69

4.5

Periodiserade skatter.................................................................................................

71

4.6

Påverkan på balansräkningen ...................................................................................

71

4.7

Resultaträkningens saldo 2004.................................................................................

74

5.1

Statsbudgetens utfall 2005......................................................................................

125

5.2

Statsbudgetens saldo 2005 samt justering för större engångseffekter ................

126

5.3

Statsbudgetens utfall 2004 och 2005 .....................................................................

127

5.4

Reformer 2005 jämfört med 2004..........................................................................

128

5.5

Statsbudgetens inkomster ......................................................................................

128

17

Skr. 2005/06:101

5.6 Inkomstreformer 2005 jämfört med 2004 .............................................................

128

5.7 Makroekonomiska förutsättningar 2005 ...............................................................

129

5.8 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster enligt den nya

strukturen............................................................................................................

130

5.9 Skatt på arbete .........................................................................................................

130

5.10

Utveckling av underlag för skatt på arbete 2005.................................................

131

5.11

Skatt på kapital ......................................................................................................

132

5.12

Skatt på konsumtion och insatsvaror...................................................................

133

5.13

Fördelning av energi- och koldioxidskatt............................................................

134

5.14

Restförda och övriga skatter.................................................................................

134

5.15

Tillkommande skatter, avräkningar och periodiseringar.....................................

135

5.16

Sambandet skatterna i statsbudgeten och resultaträkningen (RR)....................

135

5.17

Övriga inkomster, sammanfattning .....................................................................

136

5.18

Inkomster av statens verksamhet .........................................................................

136

5.19

Rörelseöverskott ...................................................................................................

137

5.20

Ränteinkomster .....................................................................................................

137

5.21

Aktieutdelning.......................................................................................................

138

5.22

Inkomster av försåld egendom.............................................................................

139

5.23

Återbetalning av lån ..............................................................................................

139

5.24

Kalkylmässiga inkomster ......................................................................................

140

5.25

Statliga pensionsavgifter .......................................................................................

140

5.26 Bidrag m.m. från EU.............................................................................................

140

5.27

Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2005...............

141

5.28

Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna...............................................

141

5.29

Statsbudgetens utgifter m.m. 2005.......................................................................

143

5.30

Indragningar 2005 .................................................................................................

144

5.31

Utgiftsbegränsande åtgärder 2005........................................................................

145

5.32

Medgivna överskridanden 2005............................................................................

145

5.33

Statsbudgetens utgifter 2005 fördelade på politikområden................................

147

5.34

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten.......................................................

148

5.35

Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2005........................

152

5.36

UO 1 Rikets styrelse.............................................................................................

153

5.37

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning...................................................

153

5.38

UO 3 Skatt, tull och exekution ............................................................................

154

5.39

UO 4 Rättsväsendet..............................................................................................

154

5.40

UO 5 Internationell samverkan ...........................................................................

155

5.41

UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet .....................................................

155

5.42

UO 7 Internationellt bistånd................................................................................

156

5.43

Utfall för bistånd 19972005................................................................................

157

5.44

UO 8 Invandrare och flyktingar ..........................................................................

157

5.45

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.....................................................

158

5.46 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp .................................

159

5.47 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom..........................................................

159

5.48

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.............................................

160

5.49 UO 13 Arbetsmarknad .........................................................................................

161

5.50

UO 14 Arbetsliv....................................................................................................

162

5.51

UO 15 Studiestöd .................................................................................................

162

5.52

UO 16 Utbildning och universitetsforskning.....................................................

163

5.53

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ...................................................

163

5.54

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ...........................

164

5.55

UO 19 Regional utveckling ..................................................................................

164

18

Skr. 2005/06:101

5.56

UO 20 Allmän miljö- och naturvård...................................................................

165

5.57 UO 21 Energi........................................................................................................

165

5.58 UO 22 Kommunikationer....................................................................................

166

5.59

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar ............................

166

5.60

UO 24 Näringsliv .................................................................................................

167

5.61

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner..............................................................

168

5.62

UO 26 Statsskuldsräntor m.m.............................................................................

169

5.63

Räntor på statsskulden .........................................................................................

169

5.64

Räntor och valutakurser 20012005 årsgenomsnitt ...........................................

170

5.65

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ...................................................

170

5.66

Minskning av anslagsbehållningar 2005 1 .............................................................

171

5.67

Specifikation av anslag med anslagsbehållning över 1 000 miljoner kronor .....

171

5.68

Riksgäldskontorets nettoutlåning .......................................................................

171

5.69

Kassamässig korrigering.......................................................................................

174

5.70

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ..........................................

175

6.1

Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2005-12-31..........................................

180

6.2

Avsättningar för förväntade garantikostnader 2005-12-31 ..................................

184

6.3

Värdepappersinnehav och andra placeringar, räntekonton hos RGK,

likvida medel samt regressfordringar 2005-12-31 ............................................

185

6.4

Garantiengagemang, avsättningar för förväntade kostnader, tillgångar i

garantiverksamheten samt nuvärdet av framtida avgifter 2005-12-31 ............

186

6.5

Anslag vars ändamål 2005 omfattade garantiverksamhet.....................................

187

6.6

Avgifter, infrianden, återvinningar samt administrationskostnader

under 2005 ..........................................................................................................

187

6.7

Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag

för osäkra fordringar 2005-12-31 ......................................................................

189

7.1

Avgiften till och återflöde från EU (periodiserat) 20012005.............................

197

7.2

Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 20012005 ...........................

198

7.3

Anslag finansierade med EU-medel ......................................................................

199

9.1

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital..............................

212

9.2

Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och

intresseföretag)...................................................................................................

213

9.3

Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper samt

PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret.................

214

9.4

AP-fondernas tillgångar och skulder 2005 (marknadsvärde)...............................

214

9.5

Inkomst- och premiepension, resultaträkning......................................................

217

9.6

Inkomst- och premiepension, balansräkning........................................................

218

19 Skr. 2005/06:101 Diagramförteckning

3.1

Antal sjukskrivningsdagar i relation till arbetskraftens storlek 19652005...........

34

3.2

Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar 19712005...............................

34

3.3

Reguljär sysselsättningsgrad 19932005 ..................................................................

36

3.4

Antal socialbidragstagare 19902005 .......................................................................

36

3.5

Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern 2064 år som är i arbetslöshet,

sjukskrivna, uppbär aktivitets- och sjukersättning respektive ekonomiskt

bistånd 19902005.................................................................................................

37

3.6

Skatteintäkterna 20002005, korrigerade för regeländringar .................................

42

3.7

Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för

regeländringar........................................................................................................

42

3.8

Skattebaser för skatt på kapital.................................................................................

42

3.9

Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för

regeländringar........................................................................................................

42

3.10

Skattebaser för skatt på arbete................................................................................

43

3.11

Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 20002005,

korrigerade för regeländringar .............................................................................

43

3.12

Skattebas för skatt på konsumtion och insatsvaror ..............................................

43

3.13

Statens nettoförmögenhet och statsskulden 20012005 ......................................

47

3.14

Transfereringar per sektor 20012005....................................................................

51

3.15

Socialförsäkringar 20012005.................................................................................

52

3.16

Arbetsmarknad 20012005 .....................................................................................

53

3.17 Bistånd, internationella bidrag, migration och integration 20012005................

53

3.18

Utbildning och studiestöd 20012005...................................................................

54

3.19

Statens egen verksamhet 20012005 ......................................................................

55

4.1

Statens intäkter..........................................................................................................

62

4.2

Statens kostnader ......................................................................................................

63

4.3

Transfereringar per mottagande sektor....................................................................

64

5.1

Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 19902005 ..............................

127

5.2

Mervärdesskatt fördelad på sektorer 2005.............................................................

133

5.3

Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter 2005,

realekonomiskt fördelade ...................................................................................

149

5.4

Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2005............

149

6.1

Garantiåtaganden 20012005..................................................................................

180

6.2

Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och

administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 20012005..........

188

6.3

Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra

fordringar 20012005..........................................................................................

190

20

1 Årsredovisning för staten 2005 Skr. 2005/06:101 1 Årsredovisning för staten 2005 Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) skall regeringen så snart som möjligt, senast nio månader efter budgetårets utgång, lämna en årsredovisning för staten till riksdagen. Efter önskemål från riksdagen lämnas årsredovisningen i anslutning till den ekono- miska vårpropositionen. Årsredovisningen skall enligt 38 § budget- lagen innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för statens medel och övriga tillgångar som står till regeringens disposition. Redovisningsskyldig- heten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekonomiska förpliktelser. Regeringen beslutar årligen om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys. Detta skedde senast den 15 december 2005 (dnr Fi2005/6394). Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Dessutom ingår de fonder som redovisas av myndigheter inklusive Riksbankens grundfond. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. Redovisningen utgår från vedertagna redo- visnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redo- visningen sker dock fortlöpande. Under de drygt tio år som en årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts, bl.a. genom att tillgångar i större utsträckning invärderats och redovisats samt att redovisning enligt bokföringsmässiga grunder vidareutvecklats. Gällande principer och förutsättningar under det senaste året beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade resursförbrukning. Värdet av statens samlade tillgångar och skulder per den 31 december 2005 redovisas i balans- räkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet för 2005 i resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen med utfallet för 2004. Statsbudgeten omfattar inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbud- getens utfall för 2005 dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpro- positionen för 2005, dels med utfallet för 2004. Ekonomistyrningsverket, Riksgäldskontoret, och Försäkringskassan har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2006/1537). En samlad bild av statens ekonomi Den årliga skrivelsen Årsredovisningen för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställ- ning har utvecklats. Utöver den redovisning som krävs enligt budgetlagen redovisar regeringen 23 Skr. 2005/06:101 därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet för 2005. De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av statens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden tillsammans med en uppföljning av några viktiga mål för statens verksamhet. Vidare lämnas en redovisning av statliga garantier och krediter, en fördjupad redovisning av EU-medel samt en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Riksrevisionens iakttagelser i revisions- berättelser över myndigheternas årsredovisnin- gar avseende 2005 samt en redogörelse för revisionen av EU-medel återfinns i kapitel 8. Finansdepartementet ger även ut en publika- tion med ett sammandrag av skrivelsens innehåll. Förändringar i årets skrivelse Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskas årsredo- visningen för staten av Riksrevisionen. Granskningen omfattar den del av årsredovis- ningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansierings- analysen och statsbudgetens utfall. Riks- revisionens bedömning avseende Års- redovisningen för staten 2004 var att redo- visningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse 2004/05:RRS20). Skrivelsens innehåll har vidareutvecklats utifrån finansutskottets önskemål i betänkandet Årsredovisning för staten 2004 (bet. 2004/05:FiU28, rskr. 2004/05:304). I årets skri- velse lämnas, som tilläggsinformation i anslut- ning till den konsoliderade resultat- och balansräkningen, en beskrivning av på vilka väsentliga punkter resultat- och balansräkningen skulle ha påverkats om skatteintäkterna redo- visats fullt periodiserade för 2005. Regeringens avsikt är att i Årsredovisningen för staten 2006 ha en fullt periodiserad redovisning av skatter m.m. i resultat- och balansräkningen. I jämförelse med förra årets skrivelse avseende 2004 utgår kapitlet om utvecklingen av statlig produktion, liksom kapitlet om utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Kapitlet Skillnader mellan resultaträkningen och stats- budgeten har lagts som bilaga. Som svar på riksdagens tillkännagivande (bet. 2001/02:KU19, rskr. 2001/02:176) om att regeringen bör ta ställning till vilka myndigheter/verksamheter som får finansieras med sponsring informerar regeringen riksdagen om sitt ställningstagande i denna fråga i kapitel 10. Kvalitetsgranskning En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom Riksrevisionens årliga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall. En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med Ekonomistyrningsverkets konsolideringsarbete och genom Finansdepartementets arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. att kontrollera att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster. 24

2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen Skr. 2005/06:101 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande

Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande

i procent av BNP

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Mål

3,0

0,0

0,5

2,0

2,5

2,0

2,0

0,5

0,5

Utfall

1,0

1,9

2,3

5,0

2,6

0,5

0,2

1,6

2,7

Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värde- förändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Till ålderspensionssystemet räknas AP- fonderna och premiepensionssystemet. Den kommunala sektorn omfattar kommuner och landsting. Affärsverken ingår enligt national- räkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. År 1997 infördes ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Från och med år 2000 fastlades målet till ett överskott mot- svarande 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Under perioden 19972001 överträffades målet med god marginal. I den därpå följande svaga ekonomiska utvecklingen gavs finanspolitiken en expansiv inriktning. Åren 2002 och 2003 uppstod mindre underskott i det finansiella sparandet, men 2004 och 2005 uppnåddes åter överskott, se tabell 2.1. Under perioden 20002005 var överskotten i de offentliga finanserna i genomsnitt 1,9 procent av BNP. I 2003 års ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. I ett svagt kon- junkturläge kan det finansiella sparandet tillåtas understiga 2 procent av BNP så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. Vid utvärderingen av måluppfyllelsen skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen jämfört med beslutstillfället beaktas. Riksdagen fastställde hösten 2004 i budget- propositionen för 2005 målet för överskottet i de offentliga finanserna 2005 till minst 0,5 procent av BNP. Överskottet bedömdes bli 0,6 procent av BNP och BNP bedömdes växa

med 3,0 procent.

Enligt preliminära national-

räkenskaper

för

2005

blev

överskottet

2,7 procent av

BNP, dvs.

målet

överträffades

med 2,2 procentenheter. 27 Skr. 2005/06:101 Målet överträffades trots att BNP växte något svagare än prognosen i budgetpropositionen för 2005. Även hushållens konsumtionsutgifter, som är en viktig skattebas, utvecklades något svagare. De förbättrade offentliga finanserna beror på starkt ökade intäkter från bolagsskatter på grund av att vissa bolag återförde hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning. Även större intäkter än vad som prognostiserades hösten 2004 har utfallit för skatt på kapital- vinster och på konsumtion. I viss mån gäller detta även inkomstskatter. Även lägre utgifter för offentlig konsumtion än vad som beräknades hösten 2004 bidrog till det högre än prognos- tiserade finansiella sparandet. Kommunsektorn bidrog till en del till detta. Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall-

2004

BP2005

2005

BP2005

Inkomster

1 426

1 469

1 505

36

varav skatter och

avgifter

1 292

1 323

1 357

34

Utgifter

1 385

1 452

1 434

-18

Finansiellt sparande

41

17

71

54

Procent av BNP

1,6

0,6

2,7

2,1

Anm.: Siffrorna för BP 2005 anges med periodiserade skatter enligt de principer som nationalräkenskaperna numera använder i sin redovisning. Periodiseringseffekten beaktades när målet för 2004 beslutades. Tabell 2.3 Det finansiella sparandet i delsektorerna Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall-

2004

BP2005

2005

BP2005

Staten

-12

-47

7

54

Ålderspensionssystemet

49

55

50

-5

Kommunala sektorn

5

9

14

5

Anm.: Se anm. till Tabell 2.2 Vidare ger utgiftstaket budgetpolitiken en lång- siktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten underlättar därmed möjligheterna att uppnå målet för det finansiella sparandet för den offentliga sektorn. De takbegränsade utgifterna omfattar 26 utgiftsområden (125 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående reservationer, anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av de beslut som fattats. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. Riksdagen fastställde hösten 2003 utgiftstaket för staten för budgetåret 2005 till 894 miljarder kronor. Därefter har taket, i enlighet med riks- dagsbeslut om tekniska justeringar av utgifts- taket, reviderats vid ett antal tillfällen (se tabell 2.5). Utgiftstaket för 2005 fastställdes slutligt av riksdagen hösten 2004 till 870 miljarder kronor.

2.2

Utgiftstak för staten

Utgiftstaket för staten infördes budgetåret 1997 och har därefter klarats samtliga år (se tabell 2.4). Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge riksdagen och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel och utgiftsutvecklingen, något som möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom att riksdagen beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. 28 Skr. 2005/06:101 Tabell 2.4 Utgiftstak för staten Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Takbegränsade utgifter

698,9

718,0

751,5

760,0

786,3

811,6

819,1

855,6

864,3

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,4

2,9

2,4

5,7

Utgiftstak för staten

723,0

720,0

753,0

765,0

791,0

812,0

822,0

858,0

870,0

Tekniska justeringar av utgiftstaket motiveras av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn som helhet, eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Den huvudsakliga tekniska justeringen av utgiftstaket 2005 motiveras av nettoredovis- ningen av utjämningssystemet, som minskade de takbegränsade utgifterna med drygt 26 miljarder kronor. Övriga justeringar motiveras av de justeringar av statsbidragen till kommunerna som gjorts för att kompensera förändringar i grundavdraget. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela miljarder kronor. Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2005 Miljarder kronor

2005

Ursprungligt utgiftstak enligt riksdagens beslut med

anledning av förslag i BP 2004 (bet. 2003/04: FiU20)

894

Nettoredovisning av utjämningssystem

-26,33

Begränsat avdrag för pensionsavgift

-2,94

Grundavdragshöjning

3,72

Slutreglering av grundavdragshöjning

0,67

Försäkringskassans pensionsavgifter

0,39

Slutligt utgiftstak enligt riksdagens beslut

(bet. 2004/05:FiU1)

870

Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 864,3 miljarder kronor. Därmed underskreds utgiftstaket med 5,7 miljarder kronor. De takbegränsade utgifterna blev 5,4 miljarder kronor lägre än den av riksdagen antagna stats- budgeten för 2005. Detta förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgiftsområden:

Utgiftsområde

Mdkr

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

-0,6

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

-1,3

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

-2,6

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

-0,9

15

Studiestöd

-1,2

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

-1,2

Inom några områden blev utgifterna högre än beräknat i statsbudgeten för 2005:

Utgiftsområde

Mdkr

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

2,8

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten

1,5

Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter

Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

2004

2005 1

2005

2005

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor

688,0

699,2

692,3

-6,9

Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten

167,5

170,6

172,0

1,5

Takbegränsade utgifter

855,5

869,8

864,3

-5,4

Budgeteringsmarginal

2,5

0,2

5,7

5,4

Utgiftstak för staten

858

870

Anm.: SB 2005= Statsbudget för 2005

1 Den av riksdagen fastställda statsbudgeten för 2005, dvs. exkl. riksdagens beslut med anledning av tilläggsbudget i samband med 2005 års ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen för 2006. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till 172,0 miljarder kronor, vilket är 1,5 miljarder kronor högre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2005. I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redo- visas skillnader mellan utfall och budgeterade be- lopp för utgiftsområden och vissa anslag. 29

3 Utveckling av statens ekonomi Skr. 2005/06:101 3 Utveckling av statens ekonomi I detta kapitel redovisas inledningsvis en upp- följning av några viktiga mål som stödjer den ekonomiska politiken och som även har stor betydelse för utvecklingen av statens ekonomi. Därefter redovisas en femårsöversikt över stats- budgetens utveckling respektive utvecklingen av vissa nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar.

3.1

Uppföljning av några viktiga mål för den ekonomiska utvecklingen

3.1.1

Mål för att minska ohälsan

Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2003 mål för minskad ohälsa. De föreslagna målen innebär att:

-

frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras fram till 2008,

-

antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) skall minska jämfört med 2002 års nivå. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen under perioden.

Riksdagen har ställt sig bakom målen (bet. 2002/03:SfU1, rskr. 2002/03:72). Bakgrunden till målen var den snabba ökningen av sjukskriv- ningarna mellan 1997 och 2002. Sjukskrivnings- volymen mer än fördubblades mellan 1997 och 2002, och utgifterna på statsbudgeten för sjuk- penning ökade under samma period från 16 till 48 miljarder kronor i löpande priser. Under samma period ökade antalet förtidspensionärer med 65 000 personer till nära 500 000 personer. Ökningen skall ses i ljuset av att sjukskrivningarna nådde en mycket låg nivå kring 1997 och att den totala sjukskrivnings- volymen 2002 var rekordhög. Inte ens i slutet av 1980-talet, då framför allt den korta sjukfrånvaron var hög, var sjukskrivningarna lika omfattande. Ökningen under perioden 19972002 var tämligen jämnt fördelad mellan olika grupper och regioner. Den stora förändringen var ökningen av de långa sjukskrivningarna. Antalet långtidssjukskrivna tredubblades mellan 1997 och 2003, men har under senare år minskat relativt kraftigt. Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna och svarar för ca två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar, vilket är en betydande ökning jämfört med åren kring 1990. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett ålder, utbildning, typ av familj och bransch. Vidare varierar sjukskrivningarna med ålder och utbildningsnivå. De övriga skillnader som finns mellan sektorer, branscher och yrken avspeglar till största delen köns- och ålders- sammansättningen inom respektive delgrupp. Det finns även stora regionala skillnader i sjukskrivning och andelen personer med aktivitets- eller sjukersättning. Regioner med svag arbetsmarknad har ofta såväl hög ohälsa som hög andel arbetslösa. 33 Skr. 2005/06:101 Diagram 3.1 Antal sjukskrivningsdagar i relation till arbetskraftens storlek 19652005

35

30

25

20

15

10

5

Män

Kvinnor

Totalt

0

1965

1970

1975

1980

1985

1990

1995

2000

2005

Utfall 2005 Under 2005 minskade antalet sjukskrivna med 34 000 personer till 211 000. Sjukvolymen, mätt med antalet av Försäkringskassan ersatta sjuk- skrivningsdagar, minskade under 2005 med ca 14 procent. Sjukvolymen har minskat med 29 procent sedan 2002. Under 2005 minskade så- väl de korta som långa sjukskrivningarna. Nybeviljandet av aktivitets- och sjukersätt- ningar (f.d. förtidspension) minskade kraftigt under 2005 och uppgick till ca 60 000 personer. Målet som angavs 2002 innebär att genomsnittet av nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar under perioden 20022008 inte skall överstiga 64 000 per år. Det sammanlagda antalet personer med aktivitets- och sjukersättning ökade under året med 32 000 personer till 557 000. Diagram 3.2 Antal nybeviljade sjuk- och

aktivitetsersättningar 19712005

80000

70000

60000

50000

40000

30000

20000

10000

Män

Kvinnor

Totalt

0

1971

1973

1975

1977

1979

1981

1983

1985

1987

1989

1991

1993

1995

1997

1999

2001

2003

2005

Antalet av arbetsgivaren ersatta sjuklönedagar, som också ingår i målet om sjukskrivningsdagar, har i princip varit oförändrade under perioden 20032005. Det sammanlagda antalet sjukskriv- ningsdagar minskade från 94 miljoner dagar till ca 83 miljoner dagar mellan 2004 och 2005. Målet för 2008 är 56,5 miljoner dagar. Andelen deltidssjukskrivningar fortsatte att öka under början av året, för att stabiliseras på en nivå på ca 35 procent av sjukvolymen. Inflödet av nya sjukfall fortsatte att minska och var ca 15 procent lägre än under 2004. Utgifterna för ohälsan på statsbudgeten uppgick sammanlagt till 127 miljarder kronor 2005, vilket motsvarar ca 15 procent av utgifterna under utgiftstaket. Nedgången i sjuk- skrivningsvolymen 2005 motsvarades nästan helt upp av en ökning av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Det s.k. ohälsotalet, dvs. summan av antalet sjukpenningdagar och dagar med sjuk- eller aktivitetsersättning, minskade emellertid med ca 3 procent. Samtidigt ökade den genomsnittliga dagersättningen. Sammantaget innebar detta att utgifterna för sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning 2005 minskade med ca 0,8 miljarder kronor i jämförelse med 2004. Regeringens åtgärder 2005 Från och med den 1 januari 2005 infördes ett medfinansieringsansvar för arbetsgivare som omfattar 15 procent av sjukpenningkostnaderna för anställda som är sjukskrivna på heltid. Systemets utformning syftar till att stimulera förebyggande insatser, rehabilitering och andra åtgärder för att underlätta för den sjukskrivne att komma tillbaka i arbete på hel- eller deltid. Arbetsgivare skall betala en särskild sjukför- säkringsavgift (medfinansiering) för arbetstagare som får hel sjukpenning. Reglerna om med- finansiering regleras i lagen (2004:1237) om sär- skild sjukförsäkringsavgift. Regeringen beslutade i december 2005 (dnr S2005/10219/SF) att Försäkringskassan och Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) skall vidta ökade insatser för alla försäkrade som är lång- tidssjukskrivna, har aktivitetsersättning eller tidsbegränsad sjukersättning i syfte att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Pilotverk- samheten inleds i Västra Götaland och Västmanland för att därefter utökas till att om- fatta övriga landet. Intentionen är att samtliga i målgruppen skall omfattas av insatserna senast vid utgången av 2007. I december 2005 presenterade regeringen och Sveriges Kommuner och Landsting en överens- kommelse om åtgärder för att minska 34 sjukfrånvaron. Denna innebär att regeringen avsätter 3 miljarder kronor under tre år för att landstingen skall ge insatser rörande sjuk- skrivningsprocessen ökad prioritet inom hälso- och sjukvården. Sedan 2003 har regeringen uppdragit åt AMS och Försäkringskassan att upprätta en gemensam verksamhets- och handlingsplan för arbetslivsinriktad rehabilitering av arbetslösa sjukskrivna och personer med tidsbegränsad sjuk- eller aktivitetsersättning. Sedan starten har 8 800 av de totalt 26 000 personer som berörts av samverkansinsatserna börjat arbeta eller påbörjat en utbildning. Under 2006 kommer samarbetet att omfatta ca 12 000 personer. Från och med 2006 omfattas även anställda som är sjukskrivna, men som inte kan återgå till sin arbetsgivare, av samarbetet. Sedan 2004 finns det en möjlighet för Försäkringskassan, länsarbetsnämnd, landsting och kommun att bedriva finansiell samordning genom att på lokal och regional nivå bilda samordningsförbund. Genom att samordna resurser och inrätta en gemensam lednings- och beslutsfunktion ges nya möjligheter att främja ett effektivt samarbete mellan berörda myndigheter. För närvarande finns det 35 sam- ordningsförbund i totalt 57 av Sveriges 290 kommuner. Flera samordningsförbund avses bildas under 2006.

3.1.2

Mål för att öka sysselsättningen och minska socialbidragsberoendet

Såväl sysselsättningsmålet som socialbidrags- målet var tidsatta t.o.m. 2004. Målen är dock fortfarande gällande för regeringen och ger uttryck för regeringens fortsatta strävanden inom dessa verksamhetsområden. Mot denna bakgrund har regeringen valt att även för 2005 kommentera hur väl dessa mål uppfyllts. Sysselsättningsmålet I budgetpropositionen för 1999 föreslog regerin- gen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 2064 år skulle öka från 73,9 procent 1997 till 80 procent 2004. Målet fastställdes av riksdagen (bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Motivet för detta mål är att sysselsättningen har en grund- Skr. 2005/06:101 läggande betydelse för finansiering av offentlig verksamhet, inte minst mot bakgrund av förestående demografiska utveckling. Bättre utveckling än väntat åren 19982001

Åren 19982001 var såväl BNP- som sysselsätt- ningstillväxten starkare än vad som förväntades då målet lades fast. BNP-tillväxten under perio- den var i genomsnitt 3,4 procent. Antalet reguljärt sysselsatta i åldersgruppen 2064 år ökade med i genomsnitt 1,8 procent eller 71 000 personer årligen. Befolkningstillväxten i ålders- gruppen var också starkare än beräknat, då den förväntade sammantagna ökningen på 44 000 personer under perioden i stället blev 79 000. Det beror på att nettoinvandringen blev högre än förväntat, dvs. invandringen blev högre än beräknat och utvandringen lägre. Den reguljära sysselsättningsgraden uppgick 2001 till 78,5 procent, vilket kan jämföras med förväntade 77,7 procent. Om befolkningstillväxten i stället hade blivit den förväntade skulle den reguljära sysselsättningsgraden ha uppgått till 79,1 procent. En partiell förklaring till den högre sysselsättningstillväxten är dock en högre befolkningstillväxt. Ytterligare en annan för- klaring till sysselsättningsuppgången under perioden är en ökad sjukfrånvaro. Det beror på att personer som har en anställning eller är egna företagare, men är tillfälligt frånvarande från sitt arbete t.ex. till följd av sjukdom, klassificeras i Statistiska centralbyråns arbetskraftsundersök- ning (AKU) som sysselsatta. Om en vikarie anställs räknas även denna som sysselsatt. Det medför att det är fler personer som i AKU räknas som sysselsatta än vad det är som faktiskt arbetar. I samband med en ökande sysselsättning minskade den öppna arbetslösheten, från 6,5 procent av arbetskraften 1998 till 4,3 procent 2001. Den goda utvecklingen medförde att statens utgifter för stöd till arbetsmarknaden minskade. Mellan 1998 och 2001 minskade stödet till arbetsmarknadsområdet från stats- budgeten med sammantaget ca 15 miljarder kronor. De lägre utgifterna hänförde sig i huvud- sak till minskade volymer för arbetsmarknads- politiska program. Sämre utveckling än väntat åren 20022004

Till skillnad från perioden 19982001 präglades åren 20022004 av en lägre BNP- och sysselsättningstillväxt än vad som förväntades då sysselsättningsmålet lades fast. BNP-tillväxten

35 Skr. 2005/06:101 var i genomsnitt 2,3 procent under perioden. Antalet reguljärt sysselsatta ökade 2002 med knappt 11 000 personer, men minskade 2003 och 2004 med sammanlagt 25 000 personer. Samtidigt fortsatte befolkningstillväxten att vara högre än vad som hade beräknats. Sammantaget ökade befolkningen i åldern 2064 år med 66 000 personer mot beräknade 33 000. Den reguljära sysselsättningsgraden 2004 uppgick till 77,2 procent, att jämföra med målsättningen 80,0 procent. Sysselsättningen ökade 2005 Under hösten 2005 ökade sysselsättningen återigen. Sysselsättningsökningen blev något större än befolkningstillväxten. De syssel- sättningsskapande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökade med 13 000 personer från 2004 till 2005. Sammantaget medförde detta att den reguljära sysselsättningsgraden i åldern 2064 år i princip var oförändrad mellan åren. År 2005 uppgick den reguljära sysselsättningsgraden till 77,4 procent.

AKU-omläggningen i april 2005 har inneburit att en ny definition på sysselsättning införts. I den nya definitionen inkluderas även personer som är folkbokförda i Sverige, men som arbetar utomlands. Statistiska centralbyrån bedömer att den ändrade definitionen motsvarar ca 14 000 personer eller ca 0,3 procentenheter.

Diagram 3.3 Reguljär sysselsättningsgrad 19932005

Procent

80

79

Reguljär sysselsättningsgrad

78

77

76

75

74

73

72

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

Anm.: Diagrammet beskriver utvecklingen över tid i enlighet med den nya definitionen på sysselsättning. Statens totala utgifter för politikområdet arbets- marknadspolitik uppgick 2005 till 69,6 miljarder kronor. Sysselsättningsstödet till kommuner och landsting, anställningsstödet och stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (OSA) på statsbudgetens inkomstsida uppgick till 12,7 miljarder kronor. Sammantaget uppgick de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska insatserna till 20,1 miljarder kronor 2005 och de särskilda insatserna för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga till 11,6 miljarder kronor 2005. Socialbidragsmålet Diagram 3.4 Antal socialbidragstagare 19902005

Helårsekvivalenter

160 000

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

År 2001 kompletterade regeringen syssel- sättningsmålet med ett socialbidragsmål. Målet innebar att antalet socialbidragstagare skulle halveras mellan 1999 och 2004 genom att antalet helårsbidrag minskade från 115 200 år 1999 till 57 600 år 2004. Människor som lever på socialbidrag skall i stället få möjlighet till arbete. Socialbidrags- tagandet ökade kraftigt under 1990-talets första hälft i spåren av den ekonomiska krisen och arbetslösheten. Undersökningar har visat ett starkt samband mellan sysselsättning och behovet av socialbidrag. Förändringar av antalet socialbidragstagare påverkar inte statsbudgetens utgifter direkt eftersom socialbidragen finansieras av kommunerna. Bättre sysselsättningsmöjligheter under senare år har resulterat i ett minskat behov av social- bidrag. Mellan 1999 och 2004 minskade antalet helårsbidrag med 30 000 eller 24 procent till ca 88 000. Till följd av den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden ökade socialbidragskost- naderna under 2004 jämfört med 2003, men under 2005 började kostnaderna åter att minska. Mellan 2004 och 2005 minskade socialbidrags- kostnaderna med två procent räknat i fast pris. Det är därför troligt att även antalet helårsbidrag 36 minskade under 2005 (uppgifter om utfallet för 2005 blir tillgängliga i juli 2006).

3.1.3

Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m.

I diagram 3.5 visas andelen av befolkningen i åldern 2064 år som är arbetslösa, sjukskrivna, uppbär aktivitets-/sjukersättning (f.d. förtids- pension) eller ekonomiskt bistånd (f.d. social- bidrag). Med arbetslösa avses i det följande både personer som erhåller arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd. Med sjukskrivna avses personer som erhåller sjukpenning eller rehabiliteringspenning, men också sjukskrivning under sjuklöneperioden och karensdagar inkluderas (de sistnämnda utgör endast en mindre del av de sammantagna sjuktalen). För att uppnå jämförbarhet räknas antalet personer om till helårsekvivalenter. Det innebär exempelvis att två personer som under 2005 var arbetslösa på heltid under sex månader vardera tillsammans utgör en helårsekvivalent i arbets- löshet. På samma sätt motsvarar en person som varit sjukskriven på halvtid hela året 0,5 helårs- ekvivalenter. Under perioden 19902004 uppvisar arbets- löshetstalen en markant negativ samvariation med sjuktalen. Antalet arbetslösa ökade kraftigt under första delen av 1990-talet, dock från en låg nivå. Åren 19972001 minskade arbetslösheten kontinuerligt. Antalet sjukskrivna uppvisar under samma period ett omvänt mönster, dvs. en minskning mellan 1990 och 1997, och därefter en ökning. År 2003 minskade sjuktalen för första gången sedan 1997, medan arbetslöshetstalen då i stället ökade för första gången sedan 1997. År 2005 minskade dock arbetslösheten något samtidigt som sjuktalen minskade. De närmaste åren får visa om detta var startpunkten på en försvagning av den historiskt sett starka negativa samvariationen dem emellan. Mellan 1990 och 2005 ökade gruppen med aktivitets- och sjukersättning från 6,5 procent till 9,0 procent av det totala antalet personer i åldern 2064 år. Skr. 2005/06:101 Diagram 3.5 Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern 2064 år som är i arbetslöshet, sjukskrivna, uppbär aktivitets- och sjukersättning respektive ekonomiskt bistånd 19902005

25%

Summa

20%

15%

10%

Arbetslöshet och akivitetsstöd

Aktivitets-/sjukersättning

5%

Sjukskrivning och rehabilitering

Ekonomiskt bistånd

0%

1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005

Källa: SCB och Finansdepartementet Andelen personer med ekonomiskt bistånd ökade under lågkonjunkturen från 1,5 procent 1990 till 2,7 procent 1997, och minskade sedan

under den

följande högkonjunkturen

till

1,6 procent

2002. Något utfall vad

avser

personer med ekonomiskt bistånd för 2005 finns ännu inte att tillgå, men nuvarande prognos innebär att andelen i princip varit oförändrad, 1,6 procent, under perioden 20022005.

Summan av antalet helårsekvivalenter kom 1993 att överstiga 20 procent av befolkningen i åldern 2064 år. Under lågkonjunkturen 1993 1997 var andelen ca 22 procent. Därefter min- skade andelen till en nivå på ca 20 procent (19992002). För 2004 ökade andelen till 21,1 procent. Enligt preliminära uppgifter min- skade andelen återigen 2005, till 20,4 procent. Om även personer med skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare, anställningsstöd, lönebidrag m.m. inkluderas blir summan av antalet helårsekvivalenter som andel av befolk- ningen i åldern 2064 år i genomsnitt ca 2 procentenheter högre under perioden 1990 2005. 37 Skr. 2005/06:101

3.2

Statsbudgetens utveckling

3.2.1

Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo överensstämmer sedan 1997 med statens lånebehov. Ett budget- överskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Korrigerig av statsbudgetens saldo 20022004

Miljarder kronor

2002

2003

2004

Tidigare redovisat utfall av

statsbudgetens saldo

1,2

-46,4

-53,3

Korrigering

2,3

-0,2

2,8

Statbudgetens saldo

3,5

-46,6

-50,5

För åren 2002 - 2004 har utfallet för stats- budgetens saldo korrigerats jämfört med vad som redovisades i Årsredovisningen för staten 2004 (tabell 3.1, s. 36). Korrigeringen beror på att Riksgäldskontoret (RGK) vid beräkningen av statsbudgetens saldo har gjort en felaktig redo- visning av vissa statliga betalningar under perioden november 2002 till april 2005. Orsaken till detta är att RGK i november 2002 lade om betalningsrutinerna för vissa statliga betalningar. Betalningar som inte skulle inkluderas i stats- budgetens saldo kom dock efter omläggningen felaktigt att ingå. Tabell 3.2 Statsbudgetens utfall 20012005

Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Inkomster

755,1

730,5

661,7

694,4

745,8

Skatter m.m.

690,8

665,2

614,0

642,8

688,3

Övriga inkomster

64,3

65,3

47,7

51,6

57,5

Utgifter m.m.

716,4

727,0

708,3

745,0

731,8

UO 125 och 27

640,8

658,0

661,3

688,0

692,3

Statsskuldsräntor

UO 26

81,3

67,3

42,2

52,7

32,7

Kassamässig

korrigering

-34,4

-48,6

-7,3

-6,1

-3,3

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

28,8

50,3

12,1

10,3

10,1

Budgetsaldo

38,7

3,5

-46,6

-50,5

14,1

Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten fr.o.m. 2006.

År 2001

uppgick

budgetöverskottet

till

39 miljarder

kronor,

vilket framför allt

kan

förklaras av höga skatteinkomster. År 2002 minskade överskottet till drygt 3 miljarder kronor, för att 2003 vändas till ett underskott på 47 miljarder kronor. Underskottet ökade under 2004 till 51 miljarder kronor. Försämringarna 2002 och 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatteinkomster. Utgif- terna ökade dock under denna period, främst inom ohälsorelaterade utgiftsområden. Att ut- gifterna ändå minskar mellan 2002 och 2003 förklaras av att kompensationssystemet för kommunernas och landstingens mervärdesskatt från och med 2003 enbart hanteras på stats- budgetens inkomstsida. Ökningen av lånebe- hovet mellan 2003 och 2004 förklaras till stor del av ökningen av utgifterna för statsskuldsräntor. År 2005 uppvisade statsbudgeten åter ett överskott, vilket uppgick till drygt 14 miljarder kronor. Det förklaras i huvudsak av ökade skatteinkomster och minskade utgifter för stats- skuldsräntor.

3.2.2

Statsbudgetens inkomster

Statens totala inkomster I tabell 3.3 redovisas statens totala inkomster 19992005. Sett över hela sjuårsperioden har de stigit med 2,9 procent. De stora variationerna över åren är endast till en liten del en åter- spegling av makroekonomiska förändringar. Framför allt beror de på regelförändringar, hän- delser av engångskaraktär, samt periodiseringar. I tabell 3.3 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatte- inkomster. Skillnaden beror delvis på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår. Resterande skillnad beror på att principerna för vad som skall ingå i de olika redovisningarna är något olika. Det gäller bl.a. EU-skatter, kommunala utjämnings- avgifter, statlig och kommunal mervärdesskatt samt vissa nedsättningar som enligt national- räkenskapernas definition i stället ska betraktas som transfereringar. 38 Skr. 2005/06:101 Tabell 3.3 Statens totala inkomster 19992005

Miljarder kronor

Inkomstår

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Statens skatteintäkter

670,1

690,2

652,4

632,8

660,9

704,7

745,7

EU-skatter

10,9

12,0

10,8

8,6

8,9

7,3

7,8

Kommunala utjämningsavgifter

20,5

19,2

20,9

23,7

26,2

26,7

1,5

Skatter utanför budgeten

-2,7

-3,2

-1,5

-2,0

-1,9

-1,9

-2,2

Mervärdesskatt staten

-17,0

-16,7

-19,3

-20,0

-20,5

-20,5

-20,8

Mervärdesskatt kommuner

0,0

0,0

0,0

0,0

-28,0

-32,5

-34,2

Nedsättningar m.m.

0,0

0,0

-1,4

-4,0

-7,0

-7,7

-13,6

Kompetenssparande

0,0

-1,4

-1,2

0,0

-2,3

-1,2

6,0

Periodiseringar

-7,8

-25,7

30,0

26,1

-22,3

-32,1

-2,3

1000

Statens skatteinkomster

674,0

674,3

690,8

665,2

614,0

642,8

688,3

2000

Inkomster av statens verksamhet

32,5

44,1

44,6

43,3

23,7

29,3

27,1

varav

2411 Inkomster av statens aktier

8,0

16,8

5,0

4,2

4,5

7,6

12,1

3000

Inkomster av försåld egendom

1,0

61,5

0,2

0,1

0,0

0,1

6,7

4000

Återbetalning av lån

3,1

2,5

2,6

2,7

2,5

2,4

2,3

5000

Kalkylmässiga inkomster

5,2

8,6

8,4

9,9

9,5

8,3

8,8

6000

Bidrag från EU m.m.

9,3

9,0

8,5

9,3

12,0

11,6

12,6

Statens övriga inkomster (20006000)

51,1

125,7

64,3

65,3

47,7

51,6

57,5

Statens totala inkomster

725,1

800,0

755,1

730,5

661,7

694,4

745,8

Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten fr.o.m. 2006. Statens övriga inkomster Statens övriga inkomster, dvs. statens totala inkomster exklusive statens skatteinkomster, varierar kraftigt under perioden. Det höga be- loppet 2000 förklaras främst av försäljningen av aktier i Telia AB, vilken inbringade 61 miljarder kronor. Samma år gjorde förvaltningsaktie- bolaget Stattum en förhöjd utdelning till följd av försäljningen av aktier i Pharmacia 

Skatt på kapital

129,7

161,1

119,3

101,7

107,5

135,9

157,2

Skatt på kapital, hushåll

25,5

34,4

14,2

6,3

6,8

11,9

19,7

Skatt på bolagsvinster

53,5

72,5

52,1

43,9

48,9

71,5

82,4

Avkastningsskatt

10,9

13,3

14,9

13,4

12,7

11,3

12,6

Fastighetsskatt

23,3

23,3

21,2

23,5

24,0

24,3

25,3

Stämpelskatt

4,5

4,9

5,4

5,8

6,0

7,1

7,8

Förmögenhetsskatt

8,6

8,2

6,5

3,9

4,9

5,3

5,5

Övriga skatter

1,3

2,1

2,5

1,9

1,9

1,8

2,7

Arvs- och gåvoskatt

2,1

2,5

2,6

3,0

2,5

2,6

1,1

Skatt på konsumtion och insatsvaror

277,0

289,1

300,7

314,9

327,9

338,0

358,2

Mervärdesskatt

189,6

198,4

207,0

217,1

226,6

235,6

250,8

Tobaksskatt

7,4

7,7

8,1

8,4

8,3

8,2

8,2

Skatt på etylalkohol

4,7

4,9

4,9

5,1

4,7

4,1

4,1

Skatt på vin m.m.

3,5

3,6

3,7

3,5

3,6

3,5

3,6

Skatt på öl

2,5

2,4

2,4

2,6

2,6

2,5

2,6

Energiskatt

37,4

38,3

36,4

37,1

36,4

35,1

37,8

Koldioxidskatt

12,7

12,0

17,0

19,9

23,8

26,4

25,5

Övriga skatter på energi och miljö

2,3

3,7

3,6

3,6

3,7

3,5

3,4

Skatt på vägtrafik

7,0

7,4

7,7

8,2

8,3

8,8

11,0

Skatt på import

3,6

3,8

3,6

3,4

3,5

3,9

4,7

Övriga skatter

6,3

6,9

6,3

6,0

6,3

6,4

6,4

Restförda och övriga skatter

6,8

5,4

-1,7

-3,3

-2,6

-1,7

-3,2

Restförda skatter

-3,1

-5,0

-5,2

-7,3

-5,9

-5,9

-7,6

Övriga skatter

9,9

10,4

3,5

3,9

3,4

4,2

4,4

Totala skatteintäkter

1114,4

1183,6

1 175,0

1 178,1

1 233,3

1 296,8

1 358,8

EU-skatter

10,9

12,0

10,8

8,6

8,9

7,3

7,8

Offentliga sektorns skatteintäkter

1103,5

1171,7

1 164,1

1 169,5

1 224,4

1 289,5

1 351,1

Kommunala inkomstskatter

323,2

336,3

359,4

378,5

403,1

419,8

433,6

Avgifter till ålderspensionssystemet

110,2

145,2

152,3

158,2

160,4

165,0

171,7

Statens skatteintäkter

670,1

690,2

652,4

632,8

660,9

704,7

745,7

41 Skr. 2005/06:101 Konjunkturens effekt på statens ekonomi Om den direkta effekten av de regeländringar som skett fr.o.m. 2000 dras bort från de totala skatteintäkterna respektive år kan sambandet mellan den ekonomiska utvecklingen i samhället och skatteintäkterna tydligare illustreras. Skatteintäkterna under perioden jämförs då som om 1999 års regler gällde samtliga år. Diagram 3.6 Skatteintäkterna 20002005, korrigerade för regeländringar Procentuell utveckling

16%

Skatt på arbete

Skatt på kapital

12%

Skatt på konsumtion

Totala skatteintäkter

8%

4%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

-4%

-8%

-12%

-16%

I diagram 3.6, 3.7, 3.9 samt 3.11 redovisas ut- vecklingen för skatteintäkterna 20002005 korri- gerade för de regeländringar som skett under perioden. Det har dock inte skett någon korrigering för den indirekta effekten av regel- ändringarna, dvs. deras påverkan på skatte- baserna. Skatt på kapital Diagram 3.7 Skatt på kapital samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar Procentuell utveckling

16%

Skatt på kapital

12%

Totala skatteintäkter

8%

4%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

-4%

-8%

-12%

-16%

Skatt på kapital reagerar snabbt och kraftigt på det ekonomiska klimatet. De korrigerade intäk- ternas låga utvecklingstakt 2001 och 2002 sammanfaller med konjunkturnedgången samma år. Diagram 3.8 Skattebaser för skatt på kapital

Indexerad nivå, 2005=100

120

100

80

60

40

Driftsöverskott

20

Fastighetspriser

Generalindex

0

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

De viktigaste skattebaserna för skatt på kapital är bolagens vinster samt det samlade värdet av fastigheter och värdepapper. Utvecklingen för dessa baser är relativt fluktuerande, vilket åskådliggörs i diagram 3.8. Skatt på arbete Diagram 3.9 Skatt på arbete samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar Procentuell utveckling

10%

Skatt på arbete

8%

Totala skatteintäkter

6%

4%

2%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

De korrigerade intäkterna från skatt på arbete reagerar svagare på konjunkturen än skatt på kapital. Skatt på arbete reagerar också, i likhet med arbetsmarknaden, med viss eftersläpning. 42 Diagram 3.10 Skattebaser för skatt på arbete Procentuell utveckling

12%

Förvärvsinkomster

10%

Transfereringar

Taxerade inkomster

8%

6%

4%

2%

0%

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

-2%

Transfereringar är skattepliktiga och ingår i skattebasen för skatt på arbete. Det gör att variationen mellan skattebasen och konjunk- turen är relativt svag. Vid ökad sjukfrånvaro eller arbetslöshet ersätts förvärvsinkomster med transfereringar. Detta minskar basen för social- avgifter, men basen för inkomstskatt påverkas endast marginellt. Konjunkturens påverkan framgår tydligare om en uppdelning av skatte- basen görs i förvärvsinkomster respektive transfereringar. Detta illustreras i diagram 3.10 där taxerad inkomst utgör summan av förvärvs- inkomster och transfereringar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Diagram 3.11 Skatt på konsumtion och insatsvaror samt totala skatteintäkter 20002005, korrigerade för regeländringar Procentuell utveckling

10%

Skatt på konsumtion

8%

Totala skatteintäkter

6%

4%

2%

0%

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Intäkterna från skatt på konsumtion har varit relativt opåverkade av konjunkturen. Medan utvecklingstakten för totala skatteintäkter var relativt låg under 2002 ökade utvecklingstakten för skatt på konsumtion. Skr.2005/06:101 Diagram 3.12 Skattebas för skatt på konsumtion och insatsvaror Procentuell utveckling

20%

Hushållens konsumtion

15%

10%

5%

0%

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

-5%

Diagram 3.12 illustrerar utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter, vilka utgör den viktigaste basen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror. Konsumtions- utgifternas utveckling har varit relativt jämn under senare år. Detta beror delvis på att kon- junkturnedgången motverkats av den stegvisa skattereduktionen för den allmänna pen- sionsavgiften. En annan viktig förklaring är att konsumtionen gynnats av låga räntor. Skattekvoten I tabell 3.5 redovisas skattekvoten i Sverige för perioden 20002005. Skattekvoten minskade 2001 och 2002 med 2,1 respektive 1,7 procentenheter i huvudsak beroende på lägre intäkter från skatt på kapital. Detta har sitt ursprung i konjunkturläget som både påverkar kapitalvinster och bolagsvinster. Skatteffekten av återföringar från försäkringsgivaren Alecta år 2000 gör att förändringen 2001 förstärks. Även de tre första stegen i reformen med ökad reduktion och minskade avdrag för den allmänna pensionsavgiften 2000, 2001 samt 2002 påverkar. År 2002 ökade skattereduktionerna relativt mycket beroende på att underlaget för låg- och medelinkomsttagare ändrades från pensions- grundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackförenings- avgift. År 2003 ökade skattekvoten med 0,5 procentenheter, vilket förklaras av att det sär- skilda grundavdraget slopades samtidigt som garantipensionen infördes och förtidspensionen anpassades. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären, men beräk-

nas ha ökat skatteintäkterna med

över

14 miljarder kronor. År 2004 minskade

åter

43 Skr. 2005/06:101 skattekvoten. Räntebeläggningen av periodi- seringsfonderna 2005 resulterade i att vissa företag beslöt att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. Det be- räknas ha ökat skatteintäkterna med 13 miljarder kronor 2004. Utan dessa återföringar hade skattekvoten minskat 2004 med ytterligare 0,5 procentenheter, framför allt beroende på den svaga arbetsmarknaden. År 2005 ökade skattekvoten trots genomförda skattesänkningar. Den högre skatteandelen förklaras främst av högre skatteintäkter från kapital. Tabell 3.5 Skattekvot 20002005

Procent av BNP

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Skattekvot

53,9

51,8

50,1

50,6

50,4

50,8

varav

Staten

31,4

28,8

27,0

27,1

27,4

27,9

Kommunsektorn

15,3

15,9

16,1

16,5

16,3

16,2

ÅP-systemet

6,6

6,7

6,7

6,6

6,4

6,4

EU

0,5

0,5

0,4

0,4

0,3

0,6

varav

Arbete

33,2

33,4

32,6

32,8

32,0

31,7

Kapital

7,3

5,3

4,3

4,4

5,3

5,9

Konsumtion m.m.

13,0

13,1

13,2

13,4

13,1

13,4

Restfört m.m.

0,4

0,1

0,0

-0,1

-0,1

-0,1

Exkl. skatt på

transfereringar

50,0

47,9

46,4

46,3

46,2

46,7

I tabell 3.5 redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle minska med ca 4 procentenheter.

3.2.3

Statsbudgetens utgifter

För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 20012005. Tidsserierna är angivna i 2005 års anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 20012005 elimineras de skillnader som beror på att anslag före 2005 kan ha tillhört ett annat utgiftsområde. Av tabell 3.6 framgår utgifternas utfall per utgiftsområde åren 20012005. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting, som genomfördes den 1 januari 2003. Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, samtidigt som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter min- skade med drygt 30 miljarder kronor 2003 i för- hållande till 2002. Sådana förändringar ger upp- hov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska föränd- ringar. De är kursiverade i tabell 3.6. För- klaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 3.6. Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde ikraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 20012005. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en be- gränsad, eller ingen, förändring under perioden, såvitt avser utgiftsområdets andel av de tak- begränsade utgifterna. Under perioden minskade utgiftsandelen för utgiftsområden 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Utgiftsandelen ökade för utgifts- områden 9 Hälsovård, sjukvård och social om- sorg, utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning respektive utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Under perioden 20012005 varierade de makroekonomiska förutsättningarna. Exempel- vis har en stigande arbetslöshet inneburit ökade utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. De största volymförändringarna under perioden 20012005 återfinns inom utgifts- 44 område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd vid några tillfällen har senarelagts. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter mellan 2001 och 2005. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Under perioden 20012005 minskade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna med 0,7 procentenheter, vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna med 0,7 procentenheter under perioden. Ungefär hälften av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistans- ersättning. Resterande ökning förklaras av ökade utgifter för dels bidrag till läkemedels- förmånerna, dels utgifter för tandvårdsförmåner. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under perioden 20012005 ökade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna med 0,3 procentenheter. Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade från 18 miljarder kronor 2001 till 24 miljarder kronor 2005. Utgiftsökningen förklaras av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Som andel av de totala utgifterna ökade utgifterna med 0,5 procentenheter under perioden 20012005. Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- tetsstöd m.m. ökade under perioden med 11 miljarder kronor från 36 miljarder kronor 2001 till 47 miljarder kronor 2005. Efter några år av minskning ökade antalet öppet arbetslösa åter från 2003, och fortsatte att öka till ca 270 000 personer 2005. Skr.2005/06:101 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökade från drygt 33 miljarder kronor 2001 till ca 44 miljarder kronor 2005, varmed utgiftsområdets andel av de samlade utgifterna ökade med 0,9 procentenheter. Flera stora reformer har genomförts under perioden. Ett högkostnadsskydd (maxtaxa) infördes 2002 inom barnomsorgen. Genom ett bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem gjordes en särskild satsning i syfte att öka antalet lärare, specialister och annan personal i skolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökade utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna med 1,1 procentenheter mellan 2001 och 2005. De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för räntor på statsskulden minskade från drygt 81 miljarder kronor 2001 till ca 33 miljarder kronor 2005. Den kraftiga utgifts- minskningen beror i huvudsak på valutavinster då lån förfaller och lägre räntenivåer. 45 Skr. 2005/06:101 Tabell 3.6 Statsbudgetens utgifter 20012005

Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten för 2005. Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil.

Andel i procent av de takbegränsade utgifterna

Miljarder kronor

Utgiftsområden

2001

2002

2003

2004

2005

2001

2002

2003

2004

2005

1

Rikets styrelse 1

0,7

0,9

0,9

0,9

0,9

5,4

7,3

7,5

7,5

7,7

1

Justerat för teknisk förändring 1

0,9

1,1

0,9

0,9

0,9

7,2

7,3

7,5

7,5

7,7

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,2

1,1

1,1

1,1

1,3

9,6

8,8

9,0

9,2

11,0

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

7,8

8,0

8,3

8,6

8,6

4

Rättsväsendet

2,9

3,0

3,1

3,1

3,1

22,8

24,1

25,5

26,3

27,0

5

Internationell samverkan 1

0,4

0,1

0,1

0,1

0,2

3,0

1,1

1,1

1,3

1,4

5

Justerat för teknisk förändring 1

0,2

0,1

0,1

0,1

0,2

1,3

1,1

1,1

1,3

1,4

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

5,7

5,5

5,5

5,0

5,0

44,9

44,6

45,1

42,8

43,6

7

Internationellt bistånd

2,2

1,9

1,9

2,3

2,6

17,0

15,7

15,9

19,9

22,3

8

Invandrare och flyktingar

0,7

0,8

0,9

0,9

0,8

5,3

6,7

7,7

7,5

6,9

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

3,8

3,8

4,2

4,3

4,5

29,5

31,0

34,1

36,8

38,5

10

Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp 2

13,6

13,9

14,8

14,4

14,7

107,3

112,9

121,5

122,9

127,0

10

Justerat för teknisk förändring 2

14,5

14,8

15,3

14,9

14,7

113,9

119,7

125,5

127,1

127,0

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3

4,3

4,2

6,3

6,0

5,3

33,8

33,8

52,0

51,2

46,1

11

Justerat för teknisk förändring 3

5,9

5,7

5,9

5,5

5,3

46,2

46,6

48,3

47,4

46,1

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

6,1

6,2

6,4

6,3

6,4

48,3

50,2

52,2

53,9

55,5

13

Arbetsmarknad

7,5

7,5

7,8

7,9

8,0

58,6

61,0

64,2

67,5

69,6

14

Arbetsliv

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

1,0

1,1

1,1

1,1

1,2

15

Studiestöd

2,4

2,5

2,4

2,4

2,3

19,1

20,7

19,9

20,8

19,8

16

Utbildning och universitetsforskning

4,2

5,0

5,1

5,1

5,1

33,3

40,9

42,0

44,0

43,7

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

7,8

8,1

8,4

8,7

9,0

18

Samhällsplan., bostadsförsörj., byggande

1,3

1,1

1,1

1,0

1,0

10,4

8,7

8,8

8,7

8,7

19

Regional utveckling

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

3,2

3,2

3,4

3,3

3,3

20

Allmän miljö- och naturvård

0,3

0,4

0,3

0,4

0,5

2,4

2,9

2,8

3,3

4,3

21

Energi

0,2

0,3

0,2

0,2

0,2

2,0

2,3

1,9

2,1

1,4

22

Kommunikationer

3,1

3,0

3,1

3,4

3,7

24,4

24,5

25,3

29,1

31,8

23

Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. näring

2,1

1,7

1,2

1,4

2,0

16,6

13,9

9,6

12,2

17,4

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

3,3

3,5

3,3

3,7

3,8

25

Allmänna bidrag till kommuner 4

12,8

12,6

8,8

8,2

6,6

100,6

102,3

72,4

69,8

57,3

25

Justerat för teknisk förändring 4

5,5

5,8

6,5

5,9

6,6

43,4

46,8

53,1

49,5

57,3

26

Statsskuldsräntor m.m. 5

81,3

67,3

42,2

52,7

32,7

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

3,0

2,5

2,2

3,0

3,0

23,3

20,6

18,3

25,6

25,6

Summa utgiftsområden

722,0

725,3

703,5

740,7

725,0

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 6

18,5

18,9

19,3

19,6

19,9

145,5

153,6

157,8

167,5

172,0

Justerat för teknisk förändring 6

17,7

18,1

19,3

19,6

19,9

138,8

146,7

157,8

167,5

172,0

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

786,3

811,6

819,1

855,5

864,3

Budgeteringsmarginal

0,6

0,0

0,4

0,3

0,7

4,7

0,4

2,9

2,5

5,7

Utgiftstak för staten

791,0

812,0

822,0

858,0

870,0

1

Till följd av att förvaltningsanslagen för UD och Regeringskansliet slogs ihop 2002, ökade utgifterna under UO 1 med 1,8 mdkr samtidigt som utgifterna för UO 5 minskade med samma belopp.

2

År 2003 ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes med högre förtidspensioner, vilket beräknades till 2,9 mdkr.

2 År 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna förs över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr).

4 Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003 och +0,1 mdkr 2004. Inkomstskattereformerna 20012002 innebar att statsbidragen till kommunerna minskades med 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. År 2001 höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. År 2002 höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigt minskades statsbidragen 2002 med 0,1 46 Skr.2005/06:101 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. År 2003 minskades statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster ökade när den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Minskningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökade i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. Under 2003 överfördes kommunkontosystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till tidigare år. Statsbidragen har också justerats upp till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen för 2003. Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som riksdagen beslutat om. Statsbidraget minskas 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. en justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1,367 mdkr, men av dessa avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 3.6 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjäm- ningssystem för LSS om ca 1 mdkr infördes 2004 på statsbudgetens utgiftssida, vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på stats- budgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla fr.o.m. 2003, men justeras först 2004, varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har en teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen.

5

Ingår ej i takbegränsade utgifter.

6

År 2003 ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr).

3.2.4

Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna

I tabell 3.7 visas utvecklingen av ett antal nyckel- uppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. Tabell 3.7 Nyckeluppgifter ur balans- och resultaträkningarna 20012005

Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Statens

nettoförmögenhet

-814

-773

-790

-775

-762

Statsskulden

1 208

1 163

1 186

1 213

1 262

Transfereringar exkl.

avsättningar

634

652

693

722

742

Kostnader för

statens egen

verksamhet

162

178

170

178

194

Årets över-

/underskott enligt

resultaträkningen

53

21

-19

-18

20

Redovisningen för 2004 har i allt väsentligt jus- terats i enlighet med de ändrade redovisnings- principer m.m. som gäller fr.o.m. 2005 (se avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal). Däremot har redovisningen endast justerats i begränsad om- fattning för åren 20012003.

Statens nettoförmögenhet I diagram 3.13 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden under den senaste femårsperioden. Nettoförmögen- heten har förbättrats något under perioden. För- bättringen uppgår till 52 miljarder kronor. Stats- skulden har däremot ökat under motsvarande period, vilket främst beror på orealiserade valutaförluster till följd av att den svenska kronan försvagats under 2005. Den totala för- sämringen uppgår till 54 miljarder kronor. Diagram 3.13 Statens nettoförmögenhet och statsskulden 20012005

Miljoner kronor

0

-200

-400

-600

-800

-1 000

-1 200

-1 400

2001

2002

2003

2004

2005

Nettoförmögenhet

Statsskuld

Den viktigaste förklaringen till nettoförmögen- hetens förändring är vanligtvis resultaträk- ningens överskott, vilket dock inte är fallet under denna period. Det ackumulerade över- skottet enligt resultaträkningen uppgår till 4 miljarder kronor under de senaste fyra åren. Den främsta förklaringen till den ökade netto- förmögenheten är i stället det förändrade värdet av resultatandelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen. Ökningen uppgår under perioden till 43 miljarder kronor och avser främst bolagens övergång till redovisnings- principer enligt IFRS (se avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal). Statsskulden samvarierar i huvudsak med nettoförmögenheten, men samvariationen öve- rensstämmer inte alltid tidsmässigt. Exempelvis påverkas inte statsskulden av ett ökat värde på andelar i statliga bolag orsakat av ökat eget kapital i bolagen som härrör från den egna verksamheten. 47 Skr. 2005/06:101 Statsskulden påverkas däremot när staten mottar utdelningar, köper och säljer andelar eller liknande. Lån som inte ingår i statsskulden har under perioden amorterats med 39 miljarder kronor, vilket ökar statsskulden utan att påverka nettoförmögenheten. Materiella anläggnings- tillgångar har ökat med 52 miljarder kronor under perioden, vilket successivt minskar netto- förmögenheten när tillgångarna skrivs av. Statsskulden Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statsbudgetens saldo, som var negativt 2003 2004, visade ett överskott på 14,1 miljarder kronor för 2005. Detta innebar att statens låne- behov definitionsmässigt lika med stats- budgetens saldo, men med omvänt tecken var negativt och bidrog till att minska statsskulden med drygt 14 miljarder kronor 2005. Trots budgetöverskottet ökade den konsoli- derade statsskulden 2005 med 49 miljarder kronor till 1 262 miljarder kronor. Det beror på att hänsyn måste tas till faktorer som påverkar statsbudgeten utan att de påverkar lånebehovet (och tvärtom). Sådana faktorer, främst skuld- dispositioner och kortfristiga placeringar, ökade statsskulden med 65 miljarder kronor 2005. Den viktigaste skulddispositionen är omvärderingen av valutaskulden till aktuella valutakurser. Under 2005 försvagades kronan, vilket medförde att valutaskulden ökade med 29 miljarder kronor. En annan skulddisposition är Riksgäldskontorets (RGK) övertagande av lån för infrastruktur i Stockholm och Göteborg under 2005, vilken medförde att statsskulden ökade med 5 miljarder kronor utan att lånebehovet påverkades. Den statsskuld som redovisas i Års- redovisningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som RGK redovisar (okonsoliderad) på grund av elimineringar för myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar. Sedan 2002 har myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Tidigare var medlen insatta på konto i RGK och påverkade därmed inte statsskulden. Tabell 3.8 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2005 Miljarder kronor

Övriga

Elimineras i

myndig-

balans-

IGN

KAF

RGK

heter

räkningen

Statsskuldväxlar

4,2

4,2

Premie-

obligationer

0,8

0,8

Nominella stats-

obligationer

10,3

12,5

0,0

22,8

Reala stats-

obligationer

19,2

19,2

Totalt

14,5

31,7

0,8

0,0

47,0

Anm.: Med IGN avses Insättningsgarantinämnden, med KAF avses Kärnavfallsfondens styrelse och med RGK avses Riksgäldskontoret. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper var 47 miljarder kronor 2005. Därav avser 46 miljarder kronor Kärnavfalls- fondens styrelse (KAF) och Insättningsgaranti- nämndens (IGN) innehav av statsobligationer. Övriga myndigheters innehav har varit mindre än 1 miljard de senaste åren (Premiepensions- myndighetens innehav av statspapper elimineras inte eftersom myndigheten inte ingår i den konsoliderade årsredovisningen för staten). Sammantaget medför detta att den okonsoli- derade statsskulden som RGK redovisar är 47 miljarder kronor högre än vad som redovisas i balansräkningen i Årsredovisningen för staten. Definition av statsskulden Till och med 2002 värderades nominella obliga- tioner och reala kupongobligationer till nomi- nellt slutvärde, medan statsskuldväxlar och reala nollkupongobligationer värderades till anskaff- ningsvärde. Lån i utländsk valuta värderades till aktuell växelkurs. Från och med den 1 januari 2003 definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nominellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Även derivatinstrument inklu- deras, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som RGK ingår för att påverka sammansättningen och löptiden i statsskulden. Derivatinstrument, liksom övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala instrument inkluderas upplupen inflationskompensation som med tidigare definition skuldfördes först vid förfall. Det nya måttet innebär en anpassning till hur skulden mäts i EU-sammanhang, bl.a. inom ramen för proceduren mot för stora underskott. 48 Skr.2005/06:101 Jämförelsesiffrorna i tabellerna i detta avsnitt är ändrade i enlighet med det nya statsskulds- måttet. Statsskuldens sammansättning Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, samtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen årligen fastställer riktlinjer för statsskuldens förvaltning avseende statsskuldens samman- sättning och löptid (mätt i s.k. duration). Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan RGK delmål och riktmärken, bl.a. för löptiden i den nominella kronskulden respektive valutaskulden. RGK svarar även för den operativa förvaltningen av statsskulden. Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag:

-

nominella lån i svenska kronor,

-

reala lån i svenska kronor, samt

-

nominella lån i utländsk valuta.

Tabell 3.9 Statsskuldens utveckling och sammansättning Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Nominella lån i svenska

kronor

684

658

712

745

770

Reala lån i svenska

kronor

117

130

144

167

189

Nominella lån i utländsk

valuta

407

375

330

301

303

Summa konsoliderad

statsskuld

1 208

1 163

1 186

1 213

1 262

Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobliga- tioner (kuponglån med en löptid över ett år vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollku- ponglån, i huvudsak med en löptid på högst ett år vid emissionstillfället). I skuldslaget ingår även nominella privatmarknadslån som erbjuder RGK billigare upplåning än konventionella statspapper i kombination med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrädesvis privatpersoner. Under 2005 har upplåningen från privatmarknaden ökat med 4 miljarder kronor, från 59 miljarder kronor 2004 till 63 miljarder kronor 2005 (5 procent av statsskulden). Det är framför allt intresset för premieobligationer som har ökat och stocken ökade med 10 procent. Även omfattningen av Riksgäldsspar har ökat trots låga räntor. Värdet på statsskuldväxlarna har ökat med 28 miljarder kronor 2005. Statsskuldväxlar emit- teras varannan vecka och utgör huvuddelen av Riksgäldskontorets korta upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan variera kraftigt mellan auktionstillfällena, vilket beror på sväng- ningar i statens lånebehov. Tabell 3.10 Nominella lån i svenska kronor efter eliminering Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Statsobligationer,

nominella

351

340

384

408

400

Statsskuldväxlar

227

217

241

256

284

Nominella

privatmarknadslån

58

58

58

59

63

Likviditets-

instrument

48

43

29

22

23

Valutaterminer m.m.

0

0

0

0

0

Nominella lån i

svenska kronor

684

658

712

745

770

1 2004 omgrupperades instrumenten i statsskulden. Uppgifterna i tabellen är redovisade i enlighet med de nya grupperingarna. Andelen reala lån har successivt ökat under femårsperioden. I slutet av 2005 uppgick stocken till 189 miljarder kronor, vilket motsvarar en andel på 15 procent av den totala statsskulden. Enligt regeringens riktlinjebeslut för 2006 (Fi2005/4589) skall andelen på sikt öka till 20 procent av den totala skulden. Ökningen skall ske i en takt som är avpassad till efterfråge- tillväxten och med beaktande av kostnader och risker i övriga skuldslag. Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj då de bidrar till en mer diversifierad upplåning med ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansierings- källa med andra kostnads- och riskegenskaper än nominell upplåning, och risken kan reduceras. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. Den nuvarande valutaskulden byggdes upp under en period när lånebehovet var mycket stort. Lån i utländsk valuta bidrog då till att täcka en del av lånebehovet. Det minskade pressen uppåt på den svenska räntenivån och bidrog därmed till att hålla nere räntekostnaderna. 49 Skr. 2005/06:101 Sedan flera år amorterar staten på valutaskulden för att minska den totala risknivån i statsskulden. Eftersom statsskulden löpande mäts och värderas i kronor slår ändringar i växelkursen direkt igenom på skuldens storlek. Målet är dock inte att avveckla valutaskulden, även om den medför en växelkursrisk. Valutaskulden bidrar på samma sätt som realobligationer till att diversifiera statsskulden, eftersom den minskar exponeringen mot den svenska räntan. Enligt regeringens riktlinjer skall skulden i utländsk valuta minska så att den på sikt utgör 15 procent av statsskulden. Tabell 3.11 Valutaskulden Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Skuld utländsk

valuta

407

375

330

301

303

Andel valutaskuld

av total skuld

(procent)

34

32

28

25

24

Valutaskulden är i kronor räknat i princip oförändrad mellan 2004 och 2005. Andelen valutaskuld av total statsskuld minskade dock till 24 procent 2005. RGK amorterade motsvarande 20 miljarder kronor av valutaskulden 2005. Trots amorteringarna ökade valutaskulden med 2 miljarder kronor på grund av att kronans värde i förhållande till utländsk valuta försvagades under 2005. Orealiserade valutaförluster ingår i valutaskulden och uppgick 2005 till 14 miljarder kronor. År 2004 ingick i stället orealiserade valutavinster med 15 miljarder kronor. Orealise- rade valutakursdifferenser ökade således valuta- skulden med ca 29 miljarder kronor. Statsskuldens kostnader De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i kapitel 5 Statsbudgetens utfall, uppgick till ca 33 miljarder kronor 2005. Det är en minskning med 20 miljarder kronor jämfört med 2004. Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplånings- verksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen innehåller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna under en viss period påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter eli- minering av räntor till/från statliga myndigheter. Från och med 2004 nettoredovisas intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. Av tabell 3.12 framgår statsskuldens kostnader och den utgör en sammanfattning och specificering av uppgifterna i not 11 till resultaträkningen (se kapitel 4 Resul- taträkning, balansräkning och finansierings- analys). Tabell 3.12 Statsskuldens kostnader Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Räntekostnader på lån i

svenska kronor

51

71

51

52

49

Räntekostnader på lån i

utländsk valuta

52

39

29

23

24

Realiserade

valutadifferenser

12

7

4

5

-10

Realiserade kursdifferenser

5

4

4

14

8

Orealiserade

valutadifferenser

6

-18

-15

-5

22

Över- /underkurs vid

emission m.m.

2

-7

-3

-8

-7

Summa kostnader

128

96

70

81

86

Ränteintäkter i

upplåningsverksamheten

-41

-39

-32

-27

-27

Nettokostnader efter

intäkter, exklusive

skuldskötselåtgärder

87

57

38

54

59

Orealiserade valutavinster

(-) / förluster (+)

hänförbara till

skuldskötselinstrument

7

-14

-3

-5

8

Nettokostnader inklusive

skuldskötselåtgärder

94

43

35

49

67

Enligt resultaträkningen för 2005 uppgick netto- kostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till 67 miljarder kronor, vilket är en ökning med 18 miljarder kronor jämfört med 2004. Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till 49 miljarder kronor, vilket innebar en minskning med 3 miljarder kronor jämfört med 2004. Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta ökade med 1 miljard kronor till 24 miljarder kronor. 50 Realiserade valutakursdifferenser minskade statsskuldens kostnader med 15 miljarder kronor 2005. Staten gjorde valutavinster på 10 miljarder kronor, jämfört med valutaförluster på 5 miljarder kronor 2004. Valutavinster/-förluster påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser genom olika derivatinstrument. Årets valutavinster beror på bl.a. förfall av ett par stora lån i dollar, vilka togs upp till betydligt högre dollarkurser än då de återbetalades. Under 2005 minskade även realiserade kurs- förluster med 6 miljarder kronor, från 14 till 8 miljarder kronor. Det beror på att RGK har gjort färre återköp av obligationer i samband med byten mellan obligationer. De orealiserade valutadifferenserna, exklusive skuldskötselåtgärder, ökade skuldkostnaderna med 27 miljarder kronor jämfört med 2004. Över- och underkurser vid emission av stats- papper m.m. medförde att kostnaderna minskade med 7 miljarder kronor, vilket var ca 1 miljard kronor lägre än 2004. Tillsammans med ränteintäkter i upplånings- verksamheten på 27 miljarder kronor uppgick nettokostnaden för statsskulden exklusive skuld- skötselåtgärder till 59 miljarder kronor 2005. Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader på 33 miljarder kronor och nettokostnaden på 59 miljarder kronor förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupong- räntor och orealiserade valutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen (se även bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). Transfereringar exklusive avsättningar I diagram 3.14 visas transfereringarna per sektor 20012005. De totala kostnaderna för trans- fereringar har ökat med 108 miljarder kronor eller 17 procent under perioden. Den största delen, 62 procent, av de statliga transfereringarna går till hushållen inklusive hushållens övriga organisationer. Transfereringarna till hushålls- sektorn har ökat med 64 miljarder kronor eller 16 procent mellan 2001 och 2005. Skr.2005/06:101 Diagram 3.14 Transfereringar per sektor 20012005

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

2001 2002 2003 2004 2005

 Nettoöverföring till ålderspensionssystemet

 Transfereringar till utlandet

 Transfereringar till kommuner

 Transfereringar till företag 

 Transfereringar till hushåll Tabell 3.13 Transfereringar exklusive avsättningar 2001 2005 Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Socialförsäkring

341

361

392

402

409

Allmänna bidrag

till kommuner

99

100

99

101

106

Arbetsmarknad

52

57

62

66

72

Nettoöverföring

till

ålderspensions-

systemet

32

29

30

28

33

EU-avgiften

22

19

24

23

26

Bistånd,

internationella

bidrag,

migration och

integration

19

19

19

23

25

Utbildning och

studiestöd

27

29

26

36

20

Övrigt

42

38

40

43

51

Summa

634

652

693

722

742

I tabell 3.13 visas utvecklingen av olika trans- fereringar under den senaste femårsperioden. Nedan lämnas en närmare redovisning av delområdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bistånd m.m. samt utbildning och studiestöd. 51 Skr. 2005/06:101 Socialförsäkring Diagram 3.15 Socialförsäkringar 20012005

Miljoner kronor

450 000

400 000

350 000

300 000

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

2001

2002

2003

2004

2005

Ersättning vid ålderdom - Pensioner m.m.

Stöd till barnfamiljer

Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

Läkemedelsförmånerna

Kostnaderna för socialförsäkringar ökade varje år under femårsperioden. År 2005 ökade kostna- derna med nästan 7 miljarder kronor eller 1,6 procent. Under hela femårsperioden var ök-

ningen

totalt

68 miljarder

kronor

eller

20 procent.

Tabell 3.14 Socialförsäkringar 20012005

Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Ålderspensioner

m.m.

177

185

207

211

215

Stöd till

barnfamiljer

49

50

52

53

54

Ersättning vid

arbetsoförmåga

m.m.

98

107

114

115

119

Läkemedels-

förmånerna

17

18

19

20

20

Summa

341

361

392

402

409

Av ökningen mellan

2001 och

2005 är

38 miljarder kronor

hänförliga

till ökade

pensionskostnader och 21 miljarder kronor till ersättning vid arbetsoförmåga. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämnt fördelad under åren, men 2003 års ökning var betydligt högre, 22 miljarder kronor. De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa inte omfattas av ATP-systemet och att den genom- snittliga pensionspoängen ökat, men även på indexomräkning av pensionsbelopp (se även not 4 till resultaträkningen i kapitel 4 Resultat- räkning, balansräkning och finansieringsanalys). I tabellerna 3.15 och 3.16 visas antalet pensions- tagare med ålderspension och utbetald ålders- pension under perioden. Tabell 3.15 Pensionstagare med ålderspension 20012005

Kvinnor

Män

Summa

Procent

Procent

2001

1 592 690

57

43

2002

1 590 628

57

43

2003

1 625 700

56

44

2004

1 649 881

56

44

2005

1 688 077

56

44

Källa: Försäkringskassan

År 2005 var nästan 1,7 miljoner personer pen- sionstagare med ålderspension, av dessa var 56 procent kvinnor och 44 procent män. Antalet pensionstagare har ökat med nästan 6 procent sedan 2001. Tabell 3.16 Utbetald ålderspension 20012005

Kvinnor,

medel-

Män, medel-

ersättning

ersättning

Summa,

Kvinnor

Män

per månad,

per månad,

År

mnkr

Procent

Procent

kronor

kronor

2001

161 106

46

54

6 811

10 561

2002

168 064

46

54

7 132

11 003

2003

181 235

46

54

7 628

11 427

2004

187 981

46

54

7 822

11 631

2005

193 093

46

54

7 875

11 627

Källa: Försäkringskassan År 2005 utbetalades drygt 193 miljarder kronor, varav 46 procent eller 89,1 miljarder kronor till kvinnor och 54 procent eller 104 miljarder kronor till män. Kvinnornas medelersättning per månad var 7 875 kronor och männens var 11 627 kronor. Kvinnornas medelersättning per månad var således 32 procent lägre än männens medel- ersättning 2005. Skillnaden mellan kvinnors och mäns medelersättning har minskat med ca 3,5 procentenheter sedan 2001. Barnbidraget har varit oförändrat efter bidragshöjningen till 950 kronor 2001 till oktober 2005 då det höjdes till 1 050 kronor per barn och månad. Samtidigt ändrades flerbarns- tillägget som nu utges från andra barnet. 52 Tabell 3.17 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2001 2005

Kvinnor

Män

Summa

Procent

Procent

2001

36 501 116

86

14

2002

38 128 426

84

16

2003

40 146 263

83

17

2004

42 309 167

81

19

2005

42 658 813

80

20

Källa: Försäkringskassan Antal ersatta nettodagar med föräldrapenning var ca 43 miljoner 2005, varav 80 procent uttagna av kvinnor och 20 procent uttagna av män. Andelen dagar uttagna av män har ökat med 6 procentenheter sedan 2001. Kostnaderna för ersättning vid arbetsoför- måga m.m., ohälsoområdet, ökade med samman- lagt 21 miljarder kronor eller 22 procent under perioden. Inom ohälsoområdet har ett trend- brott inträffat så till vida att de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning har börjat minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med 3,5 miljarder kronor eller 10 procent 2005, vilket förklaras av att antalet sjukpenningdagar fortsatte att minska. Aktivitets- och sjukersättningarna (tidigare benämnt förtidspension) ökade däremot med 2,7 miljarder kronor eller 5 procent. Aktivitets- och sjukersättningar ersatte förtidspension inom pensionssystemet under 2003. Arbetsmarknad Skr.2005/06:101 Tabell 3.18 Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 20012005

Kvinnor

Män

Summa

Procent

Procent

2001

175 200

43

57

2002

176 400

43

57

2003

216 800

43

57

2004

246 200

44

56

2005

269 100

46

54

Källa: Statistiska centralbyråns arbetskraftsundersökning Av tabell 3.18 framgår antalet personer som var arbetslösa i genomsnitt per månad perioden 20012005. I april 2005 förändrade SCB sin statistik i enlighet med EU:s normer varför upp- gifterna inte är direkt jämförbara med tidigare år. Statistiken för 2005 grundar sig dessutom endast på månaderna aprildecember.

Antalet arbetslösa personer i genomsnitt per månad var 269 100 under 2005. Av dessa var 46 procent kvinnor och 54 procent män. Det motsvarar 124 000 kvinnor och 145 100 män. Fördelningen av arbetslösa mellan kvinnor och män har varit konstant mellan 2001 och 2003. Mellan 2003 och 2004 ökade andelen arbetslösa kvinnor med 1 procentenhet. Mellan 2004 och 2005 har andelen arbetslösa kvinnor ökat med ytterligare 2 procentenheter. Bistånd m.m. Diagram 3.17 Bistånd, internationella bidrag, migration och integration 20012005

Diagram 3.16 Arbetsmarknad 20012005

Miljoner kronor

80 000

70 000

60 000

50 000

40 000

30 000

20 000

10 000

0

2001

2002

2003

2004

2005

Arbetslöshetsersättning

Arbetsmarknadsutbildning m.m.

Övrigt

Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken ökade under perioden med 20 miljarder kronor. Ökningen förklaras till stor del av ökad arbets- löshet. Miljoner kronor

30000

25000

20000

15000

10000

5000

0

2001

2002

2003

2004

2005

Bidrag via Sida

Bidrag via UD

Bidrag till migration och integration

Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med 5,9 miljarder kronor eller 31 procent under perioden 20012005. Under 2005 ökade kost- 53 Skr. 2005/06:101 naderna med 1,6 miljarder kronor till följd av bl.a. en ökad biståndsram. Utbildning och studiestöd Diagram 3.18 Utbildning och studiestöd 20012005

Miljoner kronor

40 000

35 000

30 000

25 000

20 000

15 000

10 000

5 000

0

2001 2002 2003 2004 2005

 Utbildningspolitik, Kammarkollegiet: bidrag till enskilda utbildningssamordnare,

 Utbildningspolitik, Kammarkollegiet: bidrag till folkbildningsorganisationer

 Utbildningspolitik, Skolverket: maxtaxa, personalförstäkningar m.m.

 Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar, CSN Kostnaden för utbildning och studiestöd har minskat med 8 miljarder kronor under perioden. Kostnaden för studiestöd, inklusive av- och ned- skrivningar, har minskat med närmare 16 miljarder kronor 2005 jämfört med 2004. Kostnaden för utbetalda studiestöd har ökat marginellt, men en återföring av reservation för lånefordringar har gjort att nettokostnaden för studiestöd minskat med 16 miljarder kronor. Återföringen under 2005 beror bl.a. på ett lägre ränteläge som medförde att fler bedöms kunna betala sina skulder. Under 2004 ökade kostnaderna för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar med ca 10 miljarder kronor. Ökningen avsåg reservation av lånefordringar som beräknats enligt en ny modell. De största förändringarna var borttagandet av nuvärde- beräkningen och ändrad beräkning av den fram- tida inkomstutvecklingen samt åtgärder för att stabilisera modellen (se även kapitel 4, not 28 Utlåning). En annan väsentlig förändring under perioden är att bidragen till skolväsendet ökade med ca 4 miljarder kronor 2002 till följd av införandet av maxtaxan i barnomsorgen. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel, men i detta avseende är studiemedlet inte rättig- hetsstyrt. Studiemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande i studiestöds- berättigande utbildning. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med 950 kronor per studiemånad för den som är mellan 16 och 20 år och studerar i en gymnasial utbildning inom gymnasieskola, folkhögskola, kommunal vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar. Under 2003 minskade antalet studerande med studiemedel för första gången sedan 1999. Under 2004 ökade däremot antalet studerande med studiemedel, för att 2005 åter minska, vilket framgår av tabellerna 3.19 och 3.20. Tabell 3.19 Studerande med studiemedel 20012005: Studiebidrag

Kvinnor

Män

Summa

Procent

Procent

2001

418 410

59

41

2002

434 376

60

40

2003

431 126

60

40

2004

434 323

60

40

2005

428 527

60

40

Källa: Centrala studiestödsnämnden Tabell 3.20 Studerande med studiemedel 20012005: Studielån

Kvinnor

Män

Summa

Procent

Procent

2001

340 024

59

41

2002

340 805

60

40

2003

335 218

60

40

2004

330 212

60

40

2005

316 381

60

40

Källa: Centrala studiestödsnämnden Studiemedel lämnas främst till studerande vid universitet och högskolor, vid godkända utbildningar utomlands och till studerande äldre än 20 år i gymnasiala utbildningar. Totalt fick 428 527 studerande studiemedel under 2005, vilket är en minskning med 5 796 studerande jämfört med 2004. Av dessa hade 316 381 studielån, medan 112 146 studerande endast utnyttjade studiebidrag. 54 Statens egen verksamhet Diagram 3.19 Statens egen verksamhet 20012005

Miljoner kronor

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

2001

2002

2003

2004

2005

Kostnader för personal

Kostnader för lokaler

Övriga driftkostnader

Avskrivningar och nedskrivningar

Statens egen verksamhet avser främst kostnaderna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskriv- ningar och nedskrivningar samt övriga driftkost- nader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden framgår av diagram 3.19. Kostnaderna har ökat med totalt 37 miljarder kronor eller 24 procent under perio- den. Den största ökningen med 17 miljarder kronor inträffade 2005 då framför allt Försvars- maktens driftkostnader ökade på grund av av- sättningar för omstruktureringskostnader. Försvarsmakten gjorde också stora nedskriv- ningar av beredskapsvaror 2005. För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos Statens pensionsverk). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av avsättningar för förluster i garanti- och ut- låningsverksamhet hos Riksgäldskontoret och Exportkreditnämnden. De högsta personalkostnaderna (se även kapitel 4, not 6 Kostnader för personal) finns hos Rikspolisstyrelsen, Försvarsmakten och Försäkringskassan samt Skatteverket. Under femårsperioden har lönekostnaderna ökat med

24 procent

vid

Försäkringskassan,

med

17 procent

vid

Rikspolisstyrelsen och

med

14 procent vid Skatteverket.

Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga

myndigheternas

lokaler. De högsta lokal-

kostnaderna

finns

hos

Försvarsmakten,

Rikspolisstyrelsen

och

Regeringskansliet

(se

även kapitel 4, not 7 Kostnader för lokaler).

Skr.2005/06:101 Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. Vägverket och Banverket, som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvars- makten. Driftkostnaderna vid Vägverket och Banverket har ökat väsentligt under perioden (se även kapitel 4, not 8 Övriga driftskostnader). Statens personal I det följande redovisas en beskrivning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupp och sektor. Uppgifterna baserar sig på statistik från Arbetsgivarverket. Avgräns- ningen av staten är densamma som för resul- taträkningen. Det innebär bl.a. att anställda vid de allmänna försäkringskassorna inkluderas i uppgifterna för 2001 till 2004 även om de blev statligt anställda först 2005 genom bildandet av den statliga myndigheten Försäkringskassan. I bilaga 2 redovisas vilka myndigheter som om- fattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till riksdagen lämnas varje år, senast i budget- propositionen för 2006 (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 2, bilaga 1), en utförlig redo- visning av statsförvaltningens utveckling. Tabell 3.21 Antal statligt anställda 20012005 fördelade på kvinnor respektive män

Antal 1

2001

2002

2003

2004

2005

Kvinnor

100 751

103 026

105 764

106 359

105 223

Män

110 639

111 949

113 864

113 445

110 614

Summa

211 390

214 975

219 628

219 804

215 837

1 Anställda med en omfattning av tjänst understigande 40 procent ingår inte. År 2005 utgjorde de drygt 4 700 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 15 400 personer 2005. Anm.: Vissa förändringar i populationen har gjorts i förhållande till tidigare års redovisade uppgifter. Källa: Arbetsgivarverket Statligt anställda utgör knappt 6 procent av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. De senaste tio åren har antalet anställda inom staten varit närmast oförändrat. I början av 2000-talet skedde en svag ökning som till stor del kan förklaras med en fortsatt expansion inom högskoleväsendet. Sedan 2004 har dock antalet statsanställda minskat med nära 4 000 personer (se tabell 3.21). Exempelvis har antalet anställda inom Försvarsmakten minskat med nära 1 600. Den nya statliga myndigheten Försäkrings- kassan har drygt 400 färre anställda än vad Riks- försäkringsverket och de allmänna 55 Skr. 2005/06:101 försäkringskassorna hade tillsammans. Dess- utom har affärsverken och högskolesektorn minskat med vardera 1 000 anställda mellan 2004 och 2005. I förhållande till 2001 har dock högskolesektorn totalt ökat med ca 2 700 anställda (se tabell 3.23). Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen statsanställda kvinnor har ökat stadigt de senaste åren. År 2005 var närmare 49 procent av de anställda i staten kvinnor. Skillnaden mellan olika åldersgrupper är marginell (se tabell 3.22). Mellan olika sektorer finns det dock skillnader. Som exempel kan nämnas att andelen kvinnor endast uppgår till 24 procent inom sektorn Affärsverk och infrastruktur. Motsatt för- hållande råder inom sektorn Arbetsliv, omsorg och utbildning där enbart 31 procent av de anställda är män. Tabell 3.22 Antal statligt anställda 20012005 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning

Ålder och

kön

2001

2002

2003

2004

2005

34

43 510

45 151

46 684

45 748

43 407

Kvinnor

47

48

48

48

49

Män

53

52

52

52

51

3544

51 203

52 405

53 948

54 259

53 708

Kvinnor

47

47

47

48

48

Män

53

53

53

52

52

4554

65 762

63 463

61 788

59 884

57 866

Kvinnor

49

49

49

49

48

Män

51

51

51

51

52

55

50 915

53 956

57 208

59 913

60 856

Kvinnor

47

48

48

49

49

Män

53

52

52

51

51

Anm.: Vissa förändringar i populationen har gjorts i förhållande till tidigare års redovisade uppgifter. Källa: Arbetsgivarverket Staten har tillsammans med landstingen den i genomsnitt äldsta personalstyrkan. Utmärkande för staten är att andelen äldre medarbetare är högre samtidigt som andelen anställda i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet. Drygt 28 procent av de statsanställda var 55 år eller äldre, medan drygt 20 procent var 34 år eller yngre. I förhållande till 2001 har andelen anställda i åldersgruppen 55 år och äldre ökat något, från 24 procent 2001. Andelen anställda i ålders- gruppen 34 år och yngre har under samma tid minskat marginellt, från 21 procent 2001. Genomsnittsåldern för de statsanställda har ökat något de senaste åren och uppgick till ca 46 år 2005. Skillnaden mellan kvinnor och män är försumbar. Genomsnittsåldern har ökat inom samtliga sektorer med undantag av sektorn Rättsmyndigheter. Mellan olika myndigheter finns det dock i vissa fall avsevärda skillnader i genomsnittsålder och åldersstruktur. Universitet, högskolor och forskning är den största av sektorerna inom staten med ca 52 400 anställda. Det motsvarar ungefär en fjärdedel av de statligt anställda. Därefter kommer sektorn Rättsmyndigheter, exklusive Försvarsmakten, med ca 39 200 anställda och sektorn Arbetsliv, omsorg och utbildning med ca 35 800 anställda. Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Som exempel kan nämnas att drygt 80 procent av de statsanställda arbetar vid en myndighet som har minst 1 000 anställda. Totalt rör det sig om 40 myndigheter. Mindre än 1 procent av de statsanställda arbetar vid en myndighet med färre än 50 anställda (totalt 75 myndigheter). 56 Skr.2005/06:101 Tabell 3.23 Antal statligt anställda 20012005 fördelade på sektorer

Sektor

Kön

2001

2002

2003

2004

2005

Affärsverk 1

19 439

19 106

19 377

19 317

18 553

Kvinnor

23

23

23

24

24

Män

77

77

77

76

76

Ekonomi

18 680

18 827

18 398

18 101

17 937

Kvinnor

63

63

63

63

63

Män

37

37

37

37

37

Univer-

sitet 2

49 745

51 947

53 582

53 429

52 435

Kvinnor

51

51

51

52

52

Män

49

49

49

48

48

Kultur

3 118

3 209

3 125

3 097

3 039

Kvinnor

57

57

57

57

57

Män

43

43

43

43

43

Miljö 3

5 463

5 695

5 716

5 863

5 969

Kvinnor

45

45

46

47

48

Män

55

55

54

53

52

Arbetsliv 4

34 363

34 926

36 872

36 876

35 789

Kvinnor

70

70

69

69

69

Män

30

30

31

31

31

Rättsmyn-

digheter

36 769

37 622

38 204

38 958

39 175

Kvinnor

42

42

42

42

43

Män

58

58

58

58

57

Länsstyr-

elser m.m. 5

11 458

11 598

11 717

12 010

12 232

Kvinnor

57

58

58

58

58

Män

43

42

42

42

42

Uppdrags-

verksam-

het 6

12 237

12 000

12 088

12 031

12 157

Kvinnor

42

42

41

41

41

Män

58

58

59

59

59

Försvaret 7

20 118

20 045

20 549

20 122

18 551

Kvinnor

19

20

20

20

21

Män

81

80

80

80

79

1

Affärsverk och infrastruktur

2

Universitet, högskolor och forskning

3

Miljö, teknik och jordbruk

4

Arbetsliv, omsorg och utbildning

5

Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter

6

Uppdragsbaserad verksamhet

7

Avser Försvarsmakten som tillhör sektorn Rättsmyndigheter, men som särredovisas här.

Anm.: Vissa förändringar i populationen har gjorts i förhållande till tidigare års redovisade uppgifter. Källa: Arbetsgivarverket 57

4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Skr. 2005/06:101 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP- fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Riksbankens grundfond ingår eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten, men däremot ingår inte Riksbanken.

AP-fonderna och Premiepensionsmyndig- heten ingår inte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. De ingår däremot i sammanställningen över den statliga sektorns tillgångar och skulder i kapitel 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Resultaträkningen omfattar de ingående myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Redovisningen utgår från veder- tagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls konstanta över tiden för att ge jämförbarhet mellan åren. Till skillnad från vad som är fallet i statsbudgeten redovisas i resultaträkningen intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, i form av avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Gällande principer och förutsättningar under det senaste året beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Myndigheternas redovisning konsolideras, vilket innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balans- räkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten.

4.1

Resultaträkning

I resultaträkningen redovisas räkenskaps- periodens intäkter och kostnader. Statens kostnader innefattar driften av statens egen verksamhet och transfereringar. De största kostnaderna uppkommer i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. För transfereringar sammanfaller kostnader till största delen med betalningar. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster som, med undantag för affärsverkens verksamhet, bedrivs utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna utgörs av bidrag. Resultaträkningen för 2005 redovisar ett överskott på 20 miljarder kronor, vilket innebär en förbättring med 39 miljarder kronor jämfört med föregående år. 61 Skr.2005/06:101 Tabell 4.1 Resultaträkning Miljoner kronor

Not

2005

2004

Intäkter

Skatter m.m.

1

889 577

838 623

Intäkter av avgifter och andra

ersättningar

2

45 481

40 503

Intäkter av bidrag

3

25 651

24 591

Summa intäkter

960 709

903 717

Kostnader

Transfereringar m.m.

Transfereringar till hushåll

4

-460 119

-470 020

Transfereringar till företag

4

-38 547

-32 410

Transfereringar till kommuner

4

-164 812

-150 692

Transfereringar till utlandet

4

-45 132

-40 919

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

4

-33 382

-27 641

Avsättningar till/upplösning av

fonder

5

1 524

-3 743

Summa transfereringar m.m.

-740 468

-725 425

Statens egen verksamhet

Kostnader för personal

6

-86 381

-85 173

Kostnader för lokaler

7

-14 877

-14 581

Övriga driftkostnader

8

-65 321

-56 648

Avskrivningar och

nedskrivningar

9

-27 715

-21 344

Summa statens egen

verksamhet

-194 294

-177 746

Summa kostnader

-934 762

-903 171

Saldo före resultat från andelar

och finansiella poster

25 947

546

Resultat från andelar i dotter-

och intresseföretag

10

45 986

24 723

Finansiella intäkter och

kostnader

Nettokostnad för statsskulden

11

-66 906

-48 785

Övriga finansiella intäkter

12

15 883

8 233

Övriga finansiella kostnader

13

-748

-3 131

Summa finansiella poster

-51 771

-43 683

ÅRETS ÖVER-/UNDERSKOTT

20 162

-18 414

Ökningen hänförs i huvudsak till att Skatter m.m. har ökat med 51 miljarder kronor, medan kostnaderna för transfereringar och statens egen verksamhet har ökat med 15 respektive 17 miljarder kronor. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har därutöver påverkat utfallet positivt med 46 miljarder kronor, vilket innebär en ökning med 21 miljarder kronor jämfört med 2004. Ökningen hänför sig till förbättrat resultat främst hos Vattenfall AB (10,3 miljarder kronor), Akademiska Hus AB (5,7 miljarder kronor) och LKAB (3 miljarder kronor). Nettokostnaden för förvaltningen av stats- skulden uppgick till 67 miljarder kronor, en ökning med 18 miljarder kronor jämfört med 2004. Förändringen beror främst på orealiserade valutaförluster som jämfört med 2004 ökade nettokostnaden med 39 miljarder kronor sam- tidigt som realiserade valutavinster minskade nettokostnaden med 15 miljarder kronor. En annan faktor som påverkar 2005 års utfall är att kostnaden för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar har minskat med närmare 16 miljarder kronor jämfört med föregående år. Förändringen beror på att en återföring har skett av reservation för lånefordringar på 6 miljarder kronor, medan en ökning av reservationen gjor- des föregående år på ca 10 miljarder kronor. Återföringen under 2005 beror främst på lägre ränteläge som leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder. Utöver detta finns ett antal mindre justeringar i beräkningarna som påverkat reservationens storlek.

4.1.1

Intäkter

Diagram 4.1 Statens intäkter

Finansiella intäkter

Intäkter av bidrag

1%

3%

Intäkter av avgifter och andra ersättningar 5% Skatter m.m. 91% Skatter m.m. uppgick till 890 miljarder kronor och utgör 91 procent av statens totala intäkter. Den offentliga sektorns samtliga skatter upp- bärs av staten genom Skatteverket och redovisas såväl i statens resultaträkning som i stats- budgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet ut- betalas och överförs löpande för att regleras när slutlig taxering fastställs. 62 Av ökningen med 18 miljarder kronor avseende

fysiska

personers

inkomstskatt

utgör

12 miljarder kronor

preliminärskatter.

För-

ändringen förklaras främst av en högre löne- summa och högre kommunal utdebitering. Slutregleringen, som i huvudsak består av skatter och skattereduktioner som inte ingår i den preliminära skatten, ökade mellan 2004 och 2005 med 6 miljarder kronor. Den större slutregle- ringen beror bl.a. på högre kapitalvinster. Juridiska personers inkomstskatt ökade med 28 miljarder kronor. Preliminärskatterna ökade med 21 miljarder kronor och slutregleringen med 7 miljarder kronor. Den stora ökningen förklaras till ca 13 miljarder kronor av att företag löst upp och beskattat hela eller delar av sina periodiseringsfonder till följd av att dessa räntebelades per den 1 januari 2005. De extra skattebetalningarna gjordes dels som slut- regleringar, dels som höjningar av preliminärskatter under våren 2005. Statens intäkter av arbetsgivaravgifter ökade med 11 miljarder kronor. Avgifterna utgörs i princip av lönesumman multiplicerad med avgiftssatsen. Preliminärt ökade lönesumman 2005 med 3,9 procent samtidigt som avgifts-

satsen uppgick till

32,46

procent,

vilket är

0,24 procentenheter

lägre

än 2004.

Myndig-

heternas arbetsgivaravgifter på totalt 23 miljarder kronor är inomstatliga transaktioner och har eliminerats i årsredovisningen för staten. Statens intäkter av mervärdesskatt ökade med 15 miljarder kronor jämfört med 2004 till följd av ökad privat och offentlig konsumtion. Av statens intäkter av mervärdesskatt på totalt 223 miljarder kronor, avser 23 miljarder kronor statliga myndigheter. De har eliminerats i resultaträkningen för staten. Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med 5 miljarder kronor. Mest ökade intäkter av uppdragsverksamhet, dvs. intäkter från försäljning av sådana varor och tjänster som

är frivilligt

efterfrågade. Av

ökningen på

3,3 miljarder

kronor hänförs

0,6 miljarder

kronor till Svenska kraftnäts försäljning av över- föringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Upp- dragsintäkterna vid Banverket ökade med 0,5 miljarder kronor till följd av stora entre- prenaduppdrag åt kommuner avseende järnvägs- stationer i anslutning till järnvägstunnlar i Malmö och Stockholm. Skr.2005/06:101 Intäkterna av bidrag ökade med 1 miljard kronor. Inom posten Intäkter av bidrag har EU- bidragen ökat med 0,8 miljarder kronor genom en ökning av djurbidrag och bidrag från social- fonden samtidigt som vissa övriga stöd minskat i omfattning.

4.1.2

Kostnader

Diagram 4.2 Statens kostnader Finansiella kostnader 7% Kostnader för statens egen verksamhet 19%

 Transfereringar

74% Av statens kostnader under 2005 utgjorde 74 procent transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde 19 procent och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader 7 procent.

4.1.3

Transfereringar

Diagram 4.3 visar 2005 års transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar för- delade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skaperna. Den s.k. realekonomiska indelningen redovisas även ur ett statsbudgetperspektiv i kapitel 5 Statsbudgetens utfall. 63 Skr.2005/06:101 Diagram 4.3 Transfereringar per mottagande sektor

Nettoöver-

Transfereringar

föring till

till utlandet

ålders-

6%

pensions-

systemet

5%

Transfereringar

till kommuner

22%

Trans-

fereringar

Transfereringar

till hushåll

till företag

62%

5%

Av diagrammet framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfereringar. Den innefattar bl.a. ålders- pensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbild- ningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot 22 procent av transfe- reringarna i olika former av statsbidrag, medan företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot 5 respektive 6 procent av de statliga transfereringarna. Cirka 5 procent avser nettoöverföring till ålderspensionssystemet för fondering hos Premiepensionsmyndigheten och AP-fonderna (se vidare Överföringar till och från pensionssystemet i avsnittet 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Kostnaderna för transfereringar (exklusive avsättningar till/upplösning av fonder) uppgick till 742 miljarder kronor 2005, en ökning med 20 miljarder kronor jämfört med 2004. Den största ökningen avser transfereringar till kommuner, som ökade med 14 miljarder kronor. Transfereringar till hushåll har minskat med närmare 10 miljarder kronor eller 2 procent. En orsak är att kostnaden för studiestöd inklusive av- och nedskrivningar har minskat med närmare 16 miljarder kronor jämfört med föregående år (se även not 4, Transfereringar). Bland transfereringarna till hushåll ökade

kostnaderna

för

socialförsäkringen

med

5,9 miljarder

kronor. Inom ohälsoområdet,

ersättning vid arbetsoförmåga m.m., har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning minskat. Kost-

naden för

sjukpenning

minskade

med

3,5 miljarder

kronor jämfört

med

2004, eller

10 procent,

som en följd

av

att

antalet

sjukpenningdagar har fortsatt att sjunka. Den 1 januari 2005 infördes den så kallade medfinansieringsreformen som innebär att arbetsgivarna står för 15 procent av sjuk- penningen under hela sjukfallet. Aktivitets- och sjukersättningen (tidigare benämnt förtids- pension) ökade däremot med 2,7 miljarder kronor eller 5 procent. Kostnaderna för ålders- pensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 5,9 miljarder kronor netto. Kostnaderna för handikappolitik och ekonomisk familjepolitik ökade med 1,6 respektive 1,1 miljarder kronor. Inom området arbetsmarknadspolitik ligger bidragen till hushåll totalt på samma nivå som föregående år. Kostnaden för arbetsmarknads- utbildning ökade till följd av en ökad volym av deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Transfereringarna till företag ökade med 6,1 miljarder kronor. I detta belopp ingår statens ersättning till Vattenfall AB för stängningen av Barsebäck 2 med 4,1 miljarder kronor (se även avsnitt 4.4.7 Kommentarer till särskilda poster). Transfereringarna till kommuner ökade med 14 miljarder kronor, varav de allmänna bidragen till kommunerna ökade med 3,5 miljarder kronor. Transfereringar till kommuner avseende sysselsättningsstöd inom arbetsmarknadspoli- tiken ökade med 5 miljarder kronor. En reglering motsvarande kommunernas skuld på mervärdesskattekonto i det avskaffade kommun- kontosystemet har gjorts med 5,6 miljarder kronor. Transfereringar till utlandet ökade totalt med 4,2 miljarder kronor. Sveriges sammanlagda avgift till EU ökade med 2,6 miljarder kronor och biståndsverksamhet och internationella bidrag ökade med 1,4 miljarder kronor. Sveriges avgift till EU redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten som görs när avgiften betalas. BNI-avgiftens andel har ökat medan den mervärdes- skattebaserade andelen av avgiften har fortsatt att minska. Avgifter till och bidrag från EU redovisas närmare i kapitel 7.

4.1.4

Kostnader för statens egen verksamhet

Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 194 miljarder kronor 2005, vilket är en ökning med 17 miljarder kronor jämfört med 64 Skr.2005/06:101 2004. Statens personalkostnader exklusive arbetsgivaravgifter ökade med 1,2 miljarder kronor. Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter och löneskatter utgör statsinterna transaktioner och har eliminerats i årsredo-

visningen för staten.

Övriga

driftkostnader

ökade

med

8,7 miljarder

kronor.

Förändringen innefattar

ökade kostnader för

köp

av tjänster

med

6,2 miljarder kronor och ökade kostnader för köp av varor med 3,6 miljarder kronor. Cirka 1 miljard kronor av den ökade handeln avser inomstatlig handel, varför motsvarande belopp har eliminerats. Försvarsmaktens driftskostnader avseende tjänster har ökat med 2,8 miljarder kronor, vilket främst beror på avsättningar för omstruktureringskostnader som avser avveck- ling av materiel, sanering och rivning. Exportkreditnämndens förändring i avsätt- ningar för beräknad risk i engagemang samt minskat värde av fordringar medförde högre driftkostnader med 2,3 miljarder kronor. Riksgäldskontorets kostnader för garantiverk- samheten blev 0,9 miljarder kronor högre än föregående år, beroende på att en återföring av reservation för förluster gjordes föregående år. Varuinköpen vid Försvarets materielverk har ökat beroende på en ökad omfattning av köp och försäljning av materiel. Av samma anledning har också aktivering vid utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi vid Försvarsmakten, via Försvarets materielverk, ökat. Avskrivningar och nedskrivningar har ökat med 6,4 miljarder kronor. I ökningen av avskriv- ningarna ingår nedskrivning av beredskapsvaror för Försvarsmakten med 3,6 miljarder kronor. kompensation för stängningen av Barsebäck 2 innebär en nettointäkt för Vattenfall AB på 3,1 miljarder kronor som ingår i årets resultat och påverkar resultatandelens värde. Förbätt- ringen av resultatet för Akademiska Hus AB uppgår till 5,7 miljarder kronor, vilket till största delen kan hänföras till omvärderingar av fastig- hetsinnehavet. Resultatet för LKAB har ökat med 3,0 miljarder kronor.

4.1.6

Nettokostnad för statsskulden

Nettokostnaden för statsskulden ökade med 18 miljarder kronor. De finansiella kostnaderna för förvaltningen av statsskulden ökade med 16 miljarder kronor främst till följd av ökade orealiserade valutaförluster med 39 miljarder kronor. De finansiella intäkterna för förvalt- ningen av statsskulden minskade med 2 miljarder kronor till följd av att orealiserade valutavinster och överkurs vid emission tillsammans minskat med 12 miljarder kronor medan realiserade valutavinster ökat med 10 miljarder kronor. Ökningen av övriga finansiella intäkter med 7,6 miljarder kronor hänförs i huvudsak till Regeringskansliets försäljning av aktier, både i samband med TeliaSonera AB:s respektive Nordea AB:s återköp av aktier samt till utdelning från aktier i Nordea AB.

4.2

Balansräkning

I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per den 31 december 2005 (se även

4.1.5

Resultat från andelar i dotter- och avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs-

intresseföretag Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag ökade med 21 miljarder kronor. Det resultat som redovisas baseras på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive års- bokslut, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts (se bilaga 3, Statliga bolag). Vattenfall AB har förbättrat sitt resultat med 10,3 miljarder kronor främst på grund av högre elmarknadspriser, ökad vattenkraftproduktion och ett förbättrat utfall från terminsaffärer avseende elproduktion. Överenskommelsen om upplysningar). I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 3, Statliga bolag.

4.2.1

Nettoförmögenheten

Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott under åren, svarar för den övervägande delen av skul- derna och därmed den negativa nettoförmögen- heten. Vid utgången av 2005 var nettoför- 65 Skr.2005/06:101 mögenheten -762 miljarder kronor, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med 12,5 miljarder kronor jämfört med 2004 då nettoförmögenheten var knappt -775 miljarder kronor. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan:

Mdkr

Ökning av tillgångar

61

Ökning av skulder

-46

Ökning av avsättningar

-4

Minskning av fonder

1

Summa

12

Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt:

Mdkr

Årets överskott enligt resultaträkning

20

Värdeförändring av aktier och andelar

-10

Uppvärdering av beredskapsvarulager

2

Uppskrivning av fastigheter

1

Utjämningspost avseende statspapper

-1

Summa

12

Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultat- räkningen på 20 miljarder kronor. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att redovisas över resul- taträkningen. Exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balans- räkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. Under 2005 uppgick dessa effekter till -10 miljarder kronor. Vattenfall AB redovisar betydande förändringar av eget kapital i form av kassaflödessäkringar, valutasäkringar och omräkningsdifferenser m.m. vid sidan av resultaträkningen och sammantaget medför detta en minskning av aktier och andelar med

8,4 miljarder

kronor.

Kapitalandelen

i

TeliaSonera

AB har

ökat i värde

med

4,3 miljarder kronor främst beroende på valuta- kursdifferenser. Sveaskog AB har minskat med 4,2 miljarder kronor i samband med förändrad koncernstruktur. I samband med införande av nytt lagerredo- visningssystem för Försvarsmakten har kvalitets- säkring av registerdata medfört en uppvärdering av lagret med 2 miljarder kronor. Vid övertagande av fastigheter från Försäkringskassan har Statens Fastighetsverk värderat dessa till marknadsvärde. Detta har resulterat i en uppskrivning som ökat netto- förmögenheten med närmare 1 miljard kronor. Vid eliminering av innehav av inomstatliga värdepapper uppstår, på grund av olika värderingsprinciper, en utjämningspost som redovisas som en minskning av nettoförmögen- heten. Utjämningsposten uppgår till -1miljard kronor. Tabell 4.2 Balansräkning Miljoner kronor TILLGÅNGAR

Not

2005

2004

Anläggningstillgångar

Immateriella

anläggningstillgångar

Balanserade utgifter för

3 720

3 426

utveckling

14

Rättigheter och andra

768

663

immateriella

15

anläggningstillgångar

Förskott avseende immateriella

45

8

anläggningstillgångar

16

Summa immateriella

4 533

4 097

anläggningstillgångar

Materiella

anläggningstillgångar

Statliga väganläggningar

17

88 895

84 065

Statliga järnvägsanläggningar

18

63 922

63 119

Byggnader, mark och

annan fast egendom

19

39 591

38 939

Förbättringsutgifter på

annans fastighet

20

2 948

3 023

Maskiner, inventarier,

installationer m.m.

21

21 808

22 368

Pågående nyanläggningar

22

39 799

37 819

Beredskapstillgångar

23

91 834

90 776

Förskott avseende materiella

anläggningstillgångar

24

1 562

978

Summa materiella

anläggningstillgångar

350 359

341 087

Finansiella

anläggningstillgångar

Andelar i dotter- och

intresseföretag

25

272 083

248 559

Andra långfristiga värde-

pappersinnehav

26

10 911

11 181

Långfristiga fordringar

27

8 012

10 544

Summa finansiella

anläggningstillgångar

291 006

270 284

66

Summa anläggningstillgångar

645 898

615 468

Utlåning

28

160 055

147 292

Varulager m.m.

Varulager och förråd

29

1 690

1 599

Pågående arbeten

30

439

242

Fastigheter

31

112

135

Förskott till leverantörer

32

8 384

10 202

Summa varulager m.m.

10 625

12 178

Fordringar

Kundfordringar

33

5 517

4 839

Övriga fordringar

34

38 439

40 347

Summa fordringar

43 956

45 186

Periodavgränsningsposter

Förutbetalda kostnader

35

13 077

15 239

Upplupna bidragsintäkter

36

920

1 057

Övriga upplupna intäkter

37

17 821

17 336

Summa periodavgräns-

ningsposter

31 818

33 632

Kortfristiga placeringar

Värdepapper och andelar

38

31 230

9 042

Summa kortfristiga

placeringar

31 230

9 042

Kassa och bank

39

1 908

2 085

SUMMA TILLGÅNGAR

925 490

864 883

KAPITAL OCH SKULDER

Not

2005

2004

Nettoförmögenhet

40

-762 186

-774 666

Fonder

41

55 095

56 619

Avsättningar

Avsättningar för pensioner

42

154 735

153 067

och liknande förpliktelser

Övriga avsättningar

43

16 104

13 537

Summa avsättningar

170 839

166 604

Statsskulden

Lån i Sverige

44

959 014

912 124

Lån utomlands

44

302 597

300 996

Summa statsskulden

1 261 611

1 213 120

Skulder m.m.

Leverantörsskulder

45

14 669

14 289

Övriga skulder

46

109 868

114 080

Depositioner

47

753

754

Förskott från

48

567

483

uppdragsgivare och kunder

Summa skulder m.m.

125 857

129 606

Periodavgränsningsposter

Upplupna kostnader

49

40 554

42 984

Oförbrukade bidrag

50

6 707

4 988

Övriga förutbetalda intäkter

51

27 013

25 628

Skr.2005/06:101

Summa periodavgräns-

ningsposter

74 274

73 600

SUMMA KAPITAL

OCH SKULDER

925 490

864 883

Garantiförbindelser

52

580 573

561 067

Övriga ansvarsförbindelser

53

9 521

9 336

4.2.2

Övriga förändringar i balansräkningen

Under räkenskapsåret 2005 ökade de totala tillgångarna med nära 61 miljarder kronor till 925 miljarder kronor. De materiella anläggningstillgångarna ökade med 9 miljarder kronor. Statliga väganläggningar ökade med 4,8 miljarder kronor. Under 2005 har bland annat E4:an mellan Rotebro och Upplands Väsby utökats med ett körfält i vardera riktningen och på E6:n har Svinesunds- förbindelsen öppnats för trafik. Statliga

järnvägsanläggningar

ökade med 0,8 miljarder

kronor.

Pågående

nyanläggningar

avseende

projekt

vid

Vägverket

minskade med

1,8 miljarder

kronor

och

pågående

nyanlägg-

ningar vid Banverket ökade med 4,4 miljarder kronor. Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med 1 miljard kronor. De finansiella anläggningstillgångarna ökade med 21 miljarder kronor. Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med 23,5 miljarder kronor. Förändringen förklaras av positiva rörelseresultat som påverkat andelarnas storlek hos främst Vattenfall AB med 5,1 miljarder kronor, Akademiska hus AB med 5,8 miljarder kronor

och

Luossavaara-Kiirunavaara

AB

med

5 miljarder

kronor.

Statens

långfristiga

fordringar minskade med 2,5 miljarder kronor, vilket främst förklaras av att Exportkreditnämn-

dens skadefordringar minskat.

Kortfristiga

placeringar

ökade

med

22 miljarder kronor, vilket

avser Riksgälds-

kontorets (RGK) placeringar på dagslåne- marknaden där RGK placerar kortfristig över- skottslikviditet. Den 31 december 2004 hade RGK i stället lånat medel på dagslånemarknaden och den kortfristiga skulden ingick i stats- skulden. På balansräkningens skuldsida ökade avsätt- ningarna med 4,2 miljarder kronor. För- ändringen avser främst Statens pensionsverks (SPV) ökade avsättningar för pensioner avseende den samlade pensionsskulden på 1,7 miljarder 67 Skr.2005/06:101 kronor. Riktlinjerna för avsättning är desamma som föregående år och skuldökningen förklaras främst av nyintjänad pension, ränta och indexering. Under året har SPV tagit över avsättningar för de tidigare försäkringskassornas personal och från Luftfartsverket i samband med bildandet av Luftfartsstyrelsen. Det har dock endast påverkat den totala avsättningen marginellt. Övriga avsättningar för garanti- verksamhet ökade med 2,6 miljarder kronor. Balansposten Övriga avsättningar består huvud- sakligen av Exportkreditnämndens avsättning för risker i garantiengagemang och RGK:s avsättning för framtida garantiförluster. Statsskulden ökade med 49 miljarder kronor

och uppgick

vid 2005

års utgång till

1 262 miljarder

kronor. Lån

i svenska kronor

ökade med 47 miljarder kronor och lån i utländsk valuta ökade med ca 2 miljarder kronor. Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta minskade därmed från 25 procent till 24 procent. För en närmare beskrivning av statsskuldens utveckling, se kapitel 3 Utveckling av statens ekonomi, avsnitt Statsskulden. Övriga skulder minskade med 4,2 miljarder kronor. Bland annat minskade Vägverkets övriga skulder som till största delen består av för- skotteringar från kommuner och en betalnings- utfästelse till SVEDAB. Minskningen på 11 miljarder kronor avser främst överföring av lån från Stockholmsleder AB och Göteborgs Trafikleder AB till Riksgäldskontoret under hösten 2005.

4.3

Finansieringsanalys

Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning under redovisningsperioden. Statens nettoupplåning definieras som för- ändringen av statsskulden justerad för oreali- serade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna inrapporterat i statsredo- visningssystemet eller myndigheternas årsredo- visningar med eventuella kompletteringar.

4.3.1

Statens verksamhet

Kassaflödet avseende statens verksamhet uppgick 2005 till 46,7 miljarder kronor, vilket är en minskning från föregående år med 21 miljarder kronor. Skillnaden beror till största delen på att förändringarna av fordringar och skulder har under året minskat kassaflödet. Skatterna har ökat med 68 miljarder kronor

medan transfereringarna

har ökat

med

26 miljarder kronor, vilket

sammantaget

har

minskat statens nettoupplåning. Utdelningarna från dotter- och intresseföretag som redovisas under posten intäkter av avgifter och andra ersättningar uppgick till 11,5 miljarder kronor, vilket var 2,7 miljarder kronor mer än föregående år. Förändringar av skulder och fordringar har minskat statens kassaflöde med 34,5 miljarder kronor, till stor del beroende på att Riksgälds- kontoret ökat sina kortfristiga placeringar kraftigt.

4.3.2

Investeringar

Statens investeringar under 2005 uppgick till 40,3 miljarder kronor. Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var 2 miljarder kronor, vilket är en ökning från föregående år med drygt 1 miljard kronor framför allt beroende på placeringar hos Exportkreditnämnden. De materiella investeringarna uppgick under 2005 till 36,9 miljarder kronor, vilket är en ökning med 0,4 miljarder kronor jämfört med föregående år. Investeringar i väganläggningar har minskat med 2,3 miljarder kronor, medan bl.a. investeringar i järnvägsanläggningar ökat. Tabell 4.3 Materiella investeringar Miljarder kronor

2005

2004

Beredskapstillgångar

10,4

10,1

Väganläggningar

7,3

9,6

Järnvägsanläggningar

8,2

7,3

Fastigheter och markanläggningar

4,0

3,4

Maskiner och inventarier

4,2

4,2

Övriga investeringar

2,8

1,9

Totalt

36,9

36,5

68 Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till 1,4 miljarder kronor, vilket är i samma nivå som föregående år. Investeringarna avser främst IT-system hos olika myndigheter, bl.a. Försäk- ringskassan och Rikspolisstyrelsen.

4.3.3

Utlåning

Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, gav ett negativt kassaflöde på 5,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med 1,4 miljarder kronor. Nyutlåningen är relativt konstant jämfört med föregående år, men amorteringarna hos Centrala studiestöds- nämnden är drygt 1 miljard kronor högre än föregående år.

4.3.4

Finansiella aktiviteter

Nettobetalningar från finansiella aktiviteter under 2005 uppgick till -25,4 miljarder kronor, vilket innebär att nettobetalningarna har minskat med 33,4 miljarder kronor. Den viktigaste förklaringen till detta är att de realiserade valutavinsterna ökat och valutaförlusterna kopplade till statsskulden har minskat sedan föregående år.

4.3.5

Statens upplåning

Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakurs- förändringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning under 2005 var 18,9 miljarder kronor, en minskning från föregående år med 18 miljarder kronor. Statens lån har således ökat under 2005, men betydligt mindre än 2004. Under året ökade statsskulden med 48,5 miljarder kronor. De orealiserade valutakursförlusterna som har begränsat statens nettoupplåning uppgick till 29,5 miljarder kronor. I bilaga 4 ges en förklaring till skillnader mellan resultaträkning, finansieringsanalys och statsbudgetens utfall. Skr.2005/06:101 Tabell 4.4 Finansieringsanalys Miljoner kronor

Not

2005

2004

Statens verksamhet

Skatter m.m.

54

897 620

829 696

Avgifter och andra ersättningar

55

56 954

49 293

Intäkter av bidrag

25 651

24 591

Summa justerade intäkter

980 225

903 580

Transfereringar

56

-738 004

-711 687

Statens egen verksamhet

57

-161 064

-151 129

Summa justerade kostnader

-899 068

-862 816

Justeringar till betalningar

58

-34 488

26 671

Saldo statens verksamhet

46 669

67 435

Investeringar

Finansiella investeringar

59

-1 964

-820

Materiella investeringar

59

-36 902

-36 536

Immateriella investeringar

59

-1 414

-1 479

Summa investeringsutgifter

-40 280

-38 835

Försäljning av

anläggningstillgångar

5 627

295

Summa investeringar

-34 653

-38 540

Utlåning

Nyutlåning

60

-14 684

-15 004

Amorteringar

60

9 197

8 073

Summa nettoutlåning

-5 487

-6 931

Finansiella aktiviteter

Finansiellt netto för

statens upplåning

61

-37 328

-58 402

Övrigt finansiellt netto

62

10 438

2 801

Justeringar till betalningar

63

1 448

-3 251

Summa finansiella aktiviteter

-25 442

-58 852

Totalt

-18 913

-36 888

Statens nettoupplåning

Förändring av statsskulden

48 491

27 271

Orealiserade valutakurs-

förändringar

-29 578

9 617

Totalt

18 913

36 888

69 Skr.2005/06:101

4.4

Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar

Årsredovisningen för staten grundas på de stat- liga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB). De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt regeringens beslut den 15 december 2005 (dnr Fi 2005/6394) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för Ekonomistyrningsverkets underlag till Årsredovisningen för staten 2005. De uppställ- ningsformer som föreskrivs bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för års- redovisningen för staten. Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder.

4.4.1

Transfereringar och skatter

Principen för redovisning av transfereringar och skatter är att de redovisas enligt bokförings- mässiga grunder. Det innebär att skatter skall redovisas det år till vilket intäkten hänför sig och transfereringar redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av dessa principer är inte klarlagd i alla detaljer och Sverige deltar i ett internationellt utvecklings- arbete i syfte att klargöra principerna. Metoderna för att bedöma transfereringar och skatter hänförliga till en viss period är därmed inte heller fullt utvecklade ännu. Det innebär att transfereringar periodiseras endast när kostnaden tydligt är hänförlig till ett visst år. Exempel på detta är Sveriges avgift till Europeiska unionen. I övriga fall bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen. När det gäller skatter är metoderna sådana att debiterade skatter tas upp som intäkt/fordran, medan inbetalade, ej debiterade, skatter tas upp som skulder. För restförda skatter sker nedskrivning för befarad uppbördsförlust. De tillämpade principerna innebär dock inte att alla skatter redovisas det år till vilket intäkten hänför sig.

4.4.2

Nya principer för redovisning av skatter

Under 2005 har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen för 2006 lämnat förslag till en ny struktur för redovisning av skatteinkomster i statsbudgeten, som godkänts av riksdagen (bet. 2005/06:FiU10, rskr. 2005/06:135). Förändringen innebär främst att skatteinkomsterna redovisas enligt fullt periodiserade principer, dvs. hänförda till det år de avser. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän drygt ett år efter det aktuella årets utgång. Riksdagens beslut innebär att redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten i vissa delar kommer att grundas på prognoser. Förändringen i strukturen för statsbudgeten påverkar inte i sig resultat- och balansräkningen i årsredovisningen för staten. Regeringen har dock för avsikt att införa en periodiserad redovisning av skatteinkomster även i års- redovisningens resultaträkning. Avsikten är att den skall införas fr.o.m. räkenskapsåret 2006. Redan i denna årsredovisning, för 2005, har dock gjorts en översiktlig beräkning av vilka effekter en tillämpning av de nya principerna skulle ha fått om de tillämpats i den egentliga redo- visningen redan för detta år. Av tabell 4.5 framgår översiktligt det beräknade utfallet så som det skulle ha sett ut om de förändrade principerna tillämpats för respektive grupp av skatteslag och som jämförelse det faktiskt redovisade utfallet 2005. Eftersom de nya principerna innebär att skatterna per skatteslag redovisas för 2005 endast om de är hänförliga till inkomståret, redovisas de övriga skatter som influtit under året för ett tidigare eller eventuellt senare inkomstår. De skatter som är hänförliga till ett tidigare inkomstår, ställs emot den redovisning av periodiserade skatter som gjordes föregående år i detta fall den redovisning av periodiserade skatter för i första hand 2004 som fanns i 2005 års ekonomiska vårproposition. Skillnaden redovisas här på en särskild rad för tidigare års prognosavvikelse. 70 Tabell 4.5 Periodiserade skatter Miljoner kronor

Skatteslag

Utfall 2005 med fullt

periodiserade skatter

Direkta skatter

473 319

Indirekta skatter

373 340

Skatt på kapital

157 153

Skatt på konsumtion och insatsvaror

358 230

Restförda och övriga skatter

-3 206

Totala skatteintäkter enligt ny

statsbudgetstruktur

1 358 836

Avgår skatter andra sektorer

-433 580

Avgår kommunalskatter

-433 580

Kvarstående intäkter

925 256

Varav staten

745 729

Varav ålderspensionssystemet

171 748

Varav EU

7 779

Justeringar för avgränsningsskillnader

och elimineringar

-10 366

Summa skatteintäkter avseende 2005

914 890

Tidigare års prognosavvikelser

6 306

varav 2004

8 240

varav 2003

-1 934

Summa skatteintäkter

921 196

Utfall 2005 enligt tillämpade principer

889 557

Skillnad

31 639

Skillnaden mellan de nya principerna och de faktiskt tillämpade principerna är således 31,6 miljarder kronor, och med de nya princi- perna skulle resultaträkningens överskott för 2005 ha blivit 31,6 miljarder kronor högre. Tidigare års prognosavvikelse avser skillnaden mellan de skatter som beräknades på motsvarande sätt för 2003 och 2004 i 2005 års ekonomiska vårproposition och de utfall som nu är kända. För 2004 är intäkterna 8,2 miljarder kronor högre medan de för 2003 är 1,9 miljarder kronor lägre. Balansräkningen och statens nettoför- mögenhet skulle påverkas i motsvarande grad om de nya principerna tillämpats. Följande poster skulle ha berörts.

Skr.2005/06:101

Tabell 4.6 Påverkan på balansräkningen

Miljoner kronor

Saldo 2005-12-31

Saldo 2005-12-31 med

enligt tillämpade

fullt periodiserade

Balanspost

principer

skatter

Upplupna intäkter

17 821

49 457

Nettoförmögenhet

-762 186

-730 550

Även tillgångarna skulle således med de nya principerna ha varit ca 31,6 miljarder kronor högre och statens negativa nettoförmögenhet skulle ha förbättrats med motsvarande belopp. Utvecklingsarbetet för denna redovisnings- metod kommer att fortsätta under 2006.

4.4.3

Avgränsning av redovisningsenheten

Balans- och resultaträkningarna samt finan- sieringsanalysen omfattar staten, avgränsad i enlighet med regeringens normeringsbeslut för Årsredovisningen för staten 2005 (dnr Fi2005/6394). Detta innebär att dessa dokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag för Riksbanken som på grund av dess speciella ställning inte ingår. AP- fonderna och Premiepensionsmyndigheten ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och att ålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för riksdagen på ett enhetligt sätt. Riksbankens grundfond ingår dock, då detta kapital ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i Riksbanken. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen, återfinns i bilaga 2, Statliga myndigheter m.m.

4.4.4

Metoder för konsolidering m.m.

Gemensam brytdag En gemensam s.k. brytdag gäller för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag har detta år fastställts till den 10 januari. Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bok- föringen av händelser som berör räken- skapsperioden avslutas. Fram till och med bryt- 71 Skr.2005/06:101 dagen redovisas händelser som leverantörs- skulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas de som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndig- heterna skall kunna stämma överens och konsolideras. Principer för konsolidering Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndig- heternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel på detta är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos Skatteverket. Omklassificeringar av poster Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och inte trans- fereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksamhetens kostnader i den berörda myndigheten Statens pensionsverks årsredo- visning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs. Motpartsavstämning För att det skall vara möjligt att eliminera s.k. inomstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, fordringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motparts- avstämningen som infördes 2000 har successivt förbättrats. Antalet differenser över de gällande beloppsgränserna har minskat ytterligare under 2005. Liksom i 2004 års redovisning är de outredda differenserna även beloppsmässigt så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses påverka resultat- eller balansräkningen i någon utsträckning som har materiell betydelse.

4.4.5

Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal

Inga egentliga förändringar av redovisnings- principerna av generell karaktär har gjorts i denna skrivelse (se dock särskilda upplysningar rörande hanteringen av vissa specifika poster nedan). Även om de generella principerna inte ändrats, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mer eller mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har vanligen inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. Införande av IFRS Några myndigheter med verksamhet eller tillgångar som liknar de som gäller i stora bolag och där detta dessutom är av väsentlig betydelse har infört de nya redovisningsprinciperna enligt International Financial Reporting Standards (IFRS) som fastställts av International Accounting Standards Committee (IASC). De nya principerna påverkar i vissa fall på ett väsentligt sätt tillgångars eller skulders värde och i vissa fall redovisningen av kostnader och intäkter. Den myndighet som berörs på ett sätt som för 2005 påverkat årsredovisningen för staten är Affärsverket Svenska kraftnät. 72 Intäkter och kostnader hos Svenska kraftnät Hos Svenska kraftnät innebär IFRS att både intäkter och kostnader redovisas till högre belopp. Det beror bl.a. på att tillämpningen av de nya principerna i vissa fall inneburit ökad grad av bruttoredovisning av kostnader och intäkter. Det har inneburit att även jämförelsetalen för 2004 justerats. I årsredovisningen för staten påverkas redovisningen av övriga driftkostnader och intäkter av avgifter och andra ersättningar som redovisas med 1 345 miljoner kronor mer än i föregående års redovisning. Oförbrukade bidrag hos Statens jordbruksverk Statens jordbruksverk redovisade erhållna bidrag från EU kassamässigt under 2000 och 2001. Medlen har ännu inte förbrukats i sin helhet. Enligt de principer som numera gäller bör beloppet redovisas som Oförbrukade bidrag och därmed reducera nettoförmögenheten. Fram till 2004 gjordes inte detta, men i 2005 års redovisning har Statens jordbruksverk ändrat denna princip. Jämförelsetalet för Oförbrukade bidrag och nettoförmögenheten i årsredovis- ningen för staten har därför ändrats med 245 miljoner kronor. Drivmedelslager hos Försvarsmakten Försvarsmakten har ändrat klassificeringen av sitt lager av drivmedel från Beredskapstillgångar till Varulager och förråd. Jämförelsetalet har ändrats med 345 miljoner kronor. Immateriella tillgångar hos Statens energimyndighet Statens energimyndighet har klassificerat om tillgångar från Balanserade utgifter för utveckling till Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Jämförelsetalet har ändrats med 51 miljoner kronor. Köp- och säljoptioner hos Riksgäldskontoret Köp- och säljoptioner hos Riksgäldskontoret redovisades tidigare under Övriga fordringar men klassificeringen har ändrats till Värdepapper Skr.2005/06:101 och andelar. Jämförelsetalen har ändrats med 251 miljoner kronor. Andelar i dotter- och intresseföretag hos Regeringskansliet Regeringskansliet redovisar huvuddelen av statens aktier under balansposten Andelar i dotter- och intresseföretag. Många av bolagen är stora och har gått över till att redovisa enligt IFRS. Som följd av de nya principerna hos bolagen höjs de redovisade värdena av kapital- andelarna kraftigt för 2005 (nettoeffekten i

balansräkningen kan

beräknas

till

cirka

18 miljarder kronor vid

utgången

av

2005).

Statens nettoförmögenhet påverkas med samma belopp som värdet har ökat. Förändringarna påverkar även resultatandelarna för 2005, men effekten är komplicerad att beräkna och därför anges här inte något belopp. I årsredovisningen för staten har jämförelse- talen räknats om i syfte att öka jämförbarheten mellan de två åren. Förändringen under 2005 omfattar bl.a. de fyra största dotterföretagen för vilka kapitalandelen för 2004 enligt bolagens årsredovisningar ändras med omkring 30 miljarder kronor. För att få mer jämförbara värden i främst balansräkningen, men även i mindre utsträckning i resultaträkningen, moti- verar denna stora effekt att engångsvis något anpassa redovisningsmetoden och ändra jäm- förelsetalen för 2004 även i årsredovisningen för staten, trots att det inte är fråga om någon i egentlig mening ändrad redovisningsprincip i årsredovisningen för staten. Jämförelsetalen avseende balansräkningen för 2004 har därför för posten Andelar i dotter- och intresseföretag,

liksom Nettoförmögenheten, höjts

med

30,3 miljarder kronor. I resultaträkningen

har

jämförelsetalen också ändrats, genom att posten Resultat från andelar i dotter och intresseföretag för 2004 minskats med 1,6 miljarder kronor. 73 Skr.2005/06:101 Sammanfattande effekt av ändrade jämförelsetal för 2004 Tabell 4.7 Resultaträkningens saldo 2004 Miljoner kronor

Resultaträkningens underskott enligt

Årsredovisning för staten 2004

-16 818

Justering för värdet av resultatandelar med

anledning av IFRS

-1 596

Resultaträkningens underskott 2004 i

jämförelsekolumnen enligt

Årsredovisning för staten 2005

-18 414

I övrigt förekommer inga ändrade jämförelsetal som påverkar resultaträkningen för 2004. I balansräkningen har nettoförmögenheten för 2004 påverkats positivt av omräkningen av andelar i dotter- och intresseföretag med 30 256 miljoner kronor och negativt av omklassificeringen av EU-bidrag till Jordbruks- verket med 245 miljoner kronor för 2004. Nettoeffekten på 2004 års nettoförmögenhet är således positiv med 30 011 miljoner kronor.

4.4.6

Undantag från generella principer m.m.

För att på ett mer fullständigt sätt belysa tillämpade principer i årsredovisningen för staten, beskrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning eller för statsbudgeten som helhet. Tidigareläggning och senareläggning av betalningar av vissa transfereringar Delar av arealersättning och djurbidrag m.fl. bidrag inom jordbruket avseende ett visst år har under de senaste åren i viss utsträckning betalats efter det följande årsskiftet. Kostnaden och motsvarande intäkt som erhålls från EU har i förekommande fall periodiserats av Statens jordbruksverk och därmed även i års- redovisningen för staten. På statsbudgeten redovisas ut- och inbetalningar kassamässigt, vilket innebär att budgetutfallet påverkas. För 2005 har denna typ av förskjutningar gjorts i något mindre utsträckning än för 2004. Eftersom detta sker inom ramen för den flexibilitet som regelverket medger är det inte ett egentligt undantag från någon regel eller princip. Senareläggning av verksamhet m.m. Det förekommer även att verksamhet som statliga myndigheter bedriver senareläggs, ställs in eller tidigareläggs som en följd av att regeringen beslutat om utgiftsbegränsningar på ett visst anslag eller uttryckligen om senare- läggning av verksamhet och motsatt, upphäver tidigare begränsning eller beslut om senare- läggning m.m. Inte heller sådana begränsningar, senareläggningar m.m. är att betrakta som undantag från regler eller principer, utan som anpassningar av verksamheten till det finansiella utrymmet. Engångseffekter Engångseffekterna på statsbudgeten påverkar oftast inte resultaträkningen i årsredovisningen för staten, eftersom redovisningen görs på bokföringsmässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påverkas dock för belopp som redovisas som periodavgränsningsposter och när likviditeten påverkas. Undantag hos vissa myndigheter Försvarsmakten har i sitt regleringsbrev för 2005 undantag från värderingsprinciper för lager- redovisning av beredskapsvaror. Beredskaps- varulagret värderas till senaste inköpspris. Undantaget har gällt under förutsättning att myndigheten under 2005 färdigställer ett ersättningssystem för nuvarande lagersystem. Skatteverket har enligt regeringsbeslut den 10 december 1998 dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för närvarande för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m. Statens fastighetsverk har för bidrags- fastigheter undantag från regler vilka innebär att 74 kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte betraktas som anläggningstillgång. Insättningsgarantinämnden har undantag från kravet på riktig periodisering av intäkter och kostnader för inbetalade och ev. återbetalade avgifter för insättningsgarantin respektive investerarskyddet. Vägverket och Banverket har undantag från anslagsavräkningsreglerna som innebär att de får avräkna kostnader mot anslag det budgetår verksamheten utförs. Det påverkar stats- budgeten i den meningen att tidpunkten för anslagsavräkning i många fall avviker från den som annars skulle ha gällt. Universitet och högskolor tillämpar en anslagsavräkningsmodell som för anslag till grundutbildningen innebär att den slutliga anslagsavräkningen är beroende av faktiskt under budgetåret genomförda studieprestationer upp till ett visst maxbelopp. Löpande under året avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning eller genomförda presta- tioner. Sveriges lantbruksuniversitet är undan- taget från denna modell och i stället är den löpande avräkningen densamma som den slutliga. Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än möjligen indirekt, anges de inte här. De här olika typerna av beslut är inte i första hand att se som undantag, utan de är att beteckna som finansiella villkor för den enskilda myndigheten. Regeringen fattar inom detta område årligen ett mycket stort antal beslut inom ramen för sin styrning av de statliga myndigheterna. Härutöver finns mer om- fattande undantag som har direkt koppling till en myndighets uppgift och som därför följer av myndighetens instruktion eller regleringsbrev, i vissa fall av lag. Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på Skr.2005/06:101 ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad.

4.4.7

Kommentarer till särskilda poster

Kostnader för stängningen av Barsebäck 2 Under 2005 har staten ingått överenskommelse med Vattenfall AB och E.ON Sverige AB om stängningen av kärnkraftreaktorn Barsebäck 2. Barsebäck 2 stängdes i maj 2005. För förlorad produktionskapacitet betalar staten en kontant ersättning till Vattenfall AB på 4,1 miljarder kronor som regleras under en fyraårsperiod. E.ON Sverige AB erhåller via Vattenfall AB en ökad ägarandel i Ringhals. Regelverket för redovisning i staten innebär bl.a. att fordringar och skulder hänförliga till perioden skall tas upp när årsredovisning upprättas. Om vissa förutsättningar är uppfyllda gäller detta även transfereringar. I de fall det finns ett beslut som är direkt kopplat till en prestation (viss åtgärd) bör en skuld tas upp när prestationen är utförd, om staten inte har annat alternativ än att reglera skulden via framtida betalning. Betalningsskyldigheten uppstår emellertid först efter att en domstol fastställt ersättningen enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. I fråga om resultat- räkningen kan det när staten betalar ut ersättningar och skadestånd, i vissa fall vara svårt att dra en tydlig gräns mellan vad som är verksamhetskostnad och transferering. Ersätt- ningen från staten kan i detta fall inte anses ge en direkt motprestation som motsvarar ersätt- ningen, samtidigt som ersättningen dock är marknadsmässigt värderad. Staten har inte anskaffat en produktionskapacitet som kan säljas på en marknad. Det är inte heller fråga om ett skadestånd i en verksamhet som staten bedrivit. Därför bör ersättningen till Vattenfall AB redo- visas som en transferering. I årsredovisningen för staten har åtagandet således redovisats som en kostnad för transfereringar till företag och som en skuld bland Övriga skulder. Det är en skillnad och en utveckling av redovisnings- metoderna jämfört med vad som tillämpades vid stängningen av Barsebäck 1, då motsvarande åtagande (2 639 miljoner kronor) inte redo- visades i årsredovisningen för staten. Överens- 75 Skr.2005/06:101 kommelsen om Barsebäck 1 gjordes 1999 och är i denna del slutreglerad. Utöver denna kontanta ersättning kommer staten även att ersätta bolagen för merkostnader för avställnings- och servicedrift under tiden fram till 2017. Denna ersättning beräknas till 1 533 miljoner kronor. En motsvarande lösning gjordes i samband med stängningen av Barsebäck 1 då merkostnaderna för s.k. singeldrift var ytterligare en faktor. Merkost- naderna för singeldrift bortfaller nu vilket beräknats ge en besparing, jämfört med avtalet som upprättades då Barsebäck 1 stängdes, på 2,4 miljarder kronor. Däremot kvarstår åter- stående del av merkostnaderna för avställnings- och servicedrift även för Barsebäck 1 med drygt 700 miljoner kronor fram till 2015. Sammanlagt har staten därmed ett åtagande på drygt 2,2 miljarder kronor för merkostnader. Detta är avsett att finansieras via anslag på statsbudgeten. Till skillnad mot ersättningen för produktions- bortfall har bolagen vissa skyldigheter kopplade till den framtida driften som innebär att denna ersättning kan anses vara villkorad. I andra sammanhang har skulder i motsvarande fall inte tagits upp förrän mottagaren har utfört sina åtaganden. Kostnaderna bör därför i denna del redovisas i takt med att ersättningarna skall utbetalas (se även not 4 Transfereringar och not 46 Övriga skulder). Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos Riksgäldskontoret De TV-licensmedel som riksdagen beslutar om (bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97) sätts in på ett konto i Riksgäldskontoret (RGK) varifrån de betalas till de tre public service-företagen Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Utbildningsradion AB. Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i Kiruna AB (RIKAB). Övergångsvis tillförs extrapengar till RIKAB genom ett särskilt lån i RGK, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det skall vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV- utsändningar. Avsikten är att distributions- kostnaderna efter omläggningen skall vara lägre än kostnaderna skulle vara för analoga utsänd- ningar. Riksgäldskontoret redovisar i sin årsredovisning en fordran för TV-licensmedel uppgående till 1 207 miljoner kronor och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på 573 miljoner kronor, netto 634 miljoner kronor, på den s.k. Rund- radiorörelsen. RIKAB har inte tagit upp till- gången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som riksdagen beslutar särskilt. RGK:s fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom de är interna i staten samtidigt som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till RGK. Kostnader m.m. med anledning av den försvarspolitiska inriktningen 2004 Försvarsmakten har för 2005 gjort avsättning för omstruktureringskostnader med anledning av den försvarspolitiska inriktningen 2004 som i denna årsredovisning uppgår till 2,5 miljarder kronor (dessa redovisas något högre hos myndigheten beroende på att vissa av de framtida kostnaderna är interna inom staten). Avsättningen avser avveckling av materiel, sanering, rivning samt kostnader för uppsagd personal som ej deltar i verksamheten. Tidigare har denna typ av avsättningar inte gjorts hos Försvarsmakten. Försvarsmakten har därutöver, även detta som följd av den försvarspolitiska inriktningen 2004, skrivit ned värdet av sina ammunitionslager med 3,6 miljarder kronor, vilket påverkat balans- posten Beredskapstillgångar. Samtidigt har andra tillgångar invärderats under året med ca 2,4 miljarder kronor, bl.a. i samband med införande av nytt system för lager. Netto- effekten i balansräkningen blir därför omkring 1,2 miljarder kronor, medan kostnader för avsättning och lagernedskrivning redovisas med sammanlagt drygt 6 miljarder kronor i resultat- räkningen. Statsskulden Statsskulden skall från och med 2003 konse- kvent mätas inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. Dessutom 76 skall skuldinstrumenten i den statliga redo- visningen värderas till nominellt slutvärde. I årsredovisningen för staten tillämpas detta nya sätt att mäta. I årsredovisningen för staten redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från Riksgäldskontorets redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även kapitel 3, avsnittet Statsskulden). Den konsoliderade statsskulden uppgick den 31 december 2005 till 1 262 miljarder kronor, medan den okonsoliderade statsskulden uppgick till 1 309 miljarder kronor. Transfereringar via skattekonto I ett antal fall görs transfereringar via skattekonton i stället för utbetalning av bidrag. Detta sker genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos Skatteverket så att den skattskyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/socialavgifterna. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland transfereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. I årsredovisningen för staten redovisas dessa transfereringar brutto i den konsoliderade resultaträkningen och samtidigt redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakomliggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisnings- principen Innehåll före form (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att transfereringen och skatten skall redovisas brutto. De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomst- huvudgrupp 1700 Nedsättning av skatter, med undantag för nedsättning för sjöfart och ned- sättning för skattelättnader för vissa byggtjänster (momskompensation). Avgränsningen har gjorts utifrån kopplingen till skattelag- stiftningen, så att nedsättningar/subventioner som saknar koppling till skattelagstiftningen redovisas som transfereringar. Nedsättningar med koppling till skattelagstiftningen men där det av administrativa skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skatte- lagstiftning, räknas av mot skatterna och Skr.2005/06:101 redovisas inte som transfereringar. Denna avgränsning av transfereringar överensstämmer med nationalräkenskaperna. Enligt ESA-95, European System of Accounts, skall endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas. Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation Från och med 2003 nettoredovisas kommun- ernas mervärdesskatt på statsbudgeten samtidigt som det generella statsbidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatte- intäkterna på statsbudgeten. I årsredovisningen för staten har det dock bedömts mest rättvisande att, trots den metod som tillämpas för redo- visningen på statsbudgeten, bruttoredovisa den s.k. kommunmomsen som lämnade bidrag och skatteintäkter i den konsoliderade resultat- räkningen. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är 34 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2005. Transfereringar i det kommunala utjämningssystemet Från och med 2005 nettoredovisas den kommunalekonomiska utjämningen på stats- budgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. In- komstutjämningsavgift, kostnadsutjämnings- avgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 15 miljarder kronor tas in under anslaget för kommunalekonomisk utjämning i stället för som tidigare på inkomsttitel. Föregående år var de kommunala utjämningsavgifterna 26 miljarder kronor. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att på mot- svarande sätt som tidigare bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen i den konsoliderade resultaträkningen. Det innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är 15 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2005. 77 Skr.2005/06:101 Resultatandelar i dotter- och intresseföretag Liksom föregående år redovisas Regerings- kansliets resultatandelar i dotter- och intresseföretag avseende de fyra kvartalen 2005, med undantag för några få fall där delårsbokslut för tidigare kvartal används. Det innebär att årsredovisningen för staten på denna punkt avviker från Regeringskansliets årsredovisning, som av tidsskäl i vissa fall inte kan beakta fjärde kvartalets resultat hos bolagen. Senarelagd leverans till Försvarsmakten Beroende på anslagsbegränsningar hos Försvarsmakten har vissa leveranser från Försvarets materielverk (FMV) till Försvarsmakten omförhandlats och därmed inte gjorts under 2005 utan senarelagts. Det får till följd att posten Pågående nyanläggningar (grundat på FMV:s redovisning) är högre och posten Beredskapstillgångar (hos Försvars- makten) lägre än de annars skulle ha varit. Effekten är lägre än föregående år. Beloppet

uppgår enligt

FMV:s

årsredovisning till

0,5 miljarder

kronor.

Den

konsoliderade

resultaträkningen påverkas

inte eftersom

kostnad och intäkt hos de båda myndigheterna elimineras. Överföringar till och från pensionssystemet fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs. Sedan flera år överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP- fonderna för utbetalning av pension. I resultat- räkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensionsutbetalningarna som transfererings- kostnader under rubriken socialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP- fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast årets nettoöverföring till AP- fonderna och PPM redovisas, bland trans- fereringar under posten Nettoöverföring till ålderspensionssystemet.

4.4.8

Värderingsprinciper

Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning (se avsnitt 4.4.6 Undantag från generella principer m.m.). Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta

Eftersom

AP-fonderna

och

Premie-

värdets princip. Detta innebär att de tas upp till

pensionsmyndigheten (PPM) inte konsolideras i

anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet

årsredovisningen för staten, kommer de

om detta är lägre. Med verkligt värde avses

överföringar som görs mellan dessa organ och

försäljningsvärde med avdrag för beräknad

staten i övrigt att behandlas som externa

försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda

transaktioner.

beskaffenhet eller andra omständigheter ger

Under året inbetalas socialavgifter och

anledning till detta får det verkliga värdet

allmänna pensionsavgifter

från

arbetsgivare,

bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat

egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas

värde som är förenligt med god redovisningssed.

brutto som intäkter under posten Skatter m.m.

Vidare får omsättningstillgångar tas upp över

Därefter görs löpande överföringar av den andel

anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda

som är hänförlig till ålderspensionssystemet till

omständigheter och det samtidigt är förenligt

AP-fonderna och PPM. Löpande rekvirerar

med god redovisningssed. Osäkra fordringar

Försäkringskassan, som betalar ut pensionerna,

redovisas med det belopp varmed de beräknas

dessutom medel från AP-fonderna för de

inflyta. Fordringar och skulder i främmande

månatliga utbetalningarna av pension. Efter

valuta värderas till balansdagens kurs.

utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar

av de medel

som löpande

överförts till AP-

78 Skr.2005/06:101 Anläggningstillgångar Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3, Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan. 79

Skr.2005/06:101

4.5

Noter

4.5.1

Noter till resultaträkningen

Not 1 Skatter m.m.

Miljoner kronor

2005

2004

Intäkter av skatter m.m.

Inkomstskatter, fysiska personer

535 069

517 274

Inkomstskatter, juridiska personer

128 671

100 826

Arbetsgivaravgifter

336 530

325 806

Mervärdesskatt

222 731

207 586

varav kommunmoms

34 246

32 512

varav avräkning statlig moms

-22 961

-22 610

Energiskatter

63 570

61 665

Alkohol- och tobaksskatt

18 121

18 429

Fordonsskatt

10 297

8 062

Stämpelskatt

7 828

7 118

Riksbankens inlevererade överskott

6 700

6 100

Ofördelbara skatter m.m.

6 550

5 397

Tullmedel

4 307

3 504

Övriga skatter på varor och tjänster vid

Skatteverket

4 235

4 251

Svenska spel AB, inlevererat överskott

3 634

3 677

Skattetillägg, dröjsmålsavgift m.m.

1 193

1 179

Skatt på egendom

1 092

2 551

Övrigt

1 293

1 216

Eliminering av statens

arbetsgivaravgifter

-22 555

-22 154

Summa intäkter av skatter m.m.

1 329 266

1 252 487

Tillkommer/avgår

Utjämningsavgifter

14 909

25 754

Utjämningsavgift, lagen om stöd och

service för vissa funktionshindrade

1 533

982

Kommunalskatter, utbetalda

-445 745

-442 331

Nedsättningar sjöfartsstöd,

byggstimulans

-2 047

-1 791

Summa tillkommer/avgår

-431 350

-417 386

Periodiseringar

Upplupna kostnader slutregl. av

kommunalskatt

-1 283

9 785

Periodiserade intäkter av skatter

262

1 644

Värdereglering

2 959

1 166

Konstaterade uppbördsförluster

-9 753

-8 672

Periodisering vid övriga myndigheter

-524

-401

Summa periodiseringar

-8 339

3 522

Total summa

889 577

838 623

Statens intäkter av Skatter m.m. ökade med 51 miljarder kronor jämfört med 2004. Den offentliga sektorns samtliga skatter uppbärs av staten genom främst Skatteverket och redovisas såväl i statens resultaträkning som i statsbudgeten. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensions- systemet utbetalas löpande för att regleras när slutlig taxering fastställs. Skatteverket redovisar skatteintäkter enligt en modifierad bokföringsmässig princip. Det inne- bär att underskott på skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffekten av periodi- seringen redovisas ovan som periodiserad uppbörd (periodiserade intäkter av skatter). Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på flera punkter från den som görs på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den största skillnaden är att ålderspensions- avgiften, som är en del av arbetsgivaravgifterna, bruttoredovisas i resultaträkningen medan avgiften nettoredovisas, dvs. efter överföring till pensionssystemet, på statsbudgeten. Andra väsentliga skillnader mot statsbudgeten är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda har eliminerats och att hänsyn tagits till värdering av skattefordringar (se även avsnitt 4.4.1 Trans- fereringar och skatter). Sedan 2003 nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten samtidigt som det generella statsbidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatteintäkterna på statsbudgeten. I årsredo- visningen för staten har den s.k. kommun- momsen bruttoredovisats, vilket innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är 34 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2005. Från och med 2005 nettoredovisas den kommunalekonomiska utjämningen på stats- budgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten bruttoredovisats den kommunalekonomiska utjämningen, vilket innebär att både trans- fereringar till kommuner och skatteintäkter är 80

15 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2005. De bokförda skatterna för fysiska och juridiska personer utgörs dels av preliminär- skatter avseende inkomståret men även till en mindre del avseende föregående inkomstår, dels av slutregleringar (skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt) avseende det föregående inkomståret. Detta innebär att 2005 redovisas preliminärskatter avseende 2004 och 2005 och slutregleringar avseende 2004. Fysiska personers inkomstskatt ökade med 18 miljarder kronor jämfört med 2004. Av ökningen utgör 12 miljarder kronor preliminär- skatter. Förändringen förklaras främst av en högre lönesumma och högre kommunal utdebitering. Slutregleringen, som i huvudsak består av skatter och skattereduktioner som inte är en del av preliminärskatteuttaget, ökade mellan 2004 och 2005 med 6 miljarder kronor. Den större slutregleringen beror bl.a. på större kapitalvinster. Jämfört med 2004 ökade juridiska personers inkomstskatt med 28 miljarder kronor. Preliminärskatterna ökade med 21 miljarder kronor och slutregleringen med knappt 7 miljarder kronor. Den stora ökningen förklaras till ca 13 miljarder kronor av att framför allt finansiella företag löst upp och beskattat hela eller delar av sina periodiseringsfonder till följd av att dessa räntebelades per den 1 januari 2005. De extra skattebetalningarna gjordes dels som slutregleringar, dels som höjningar av preliminärskatter under våren 2005. Arbetsgivaravgifterna ökade med 11 miljarder

kronor. Avgifterna

utgörs i

princip

av

lönesumman

multiplicerad med

avgiftssatsen.

Preliminärt

ökade

lönesumman

2005

med

3,9 procent samtidigt som avgiftssatsen uppgick till 32,46 procent, vilket är 0,24 procentenheter lägre än 2004. Myndigheternas arbetsgivar- avgifter är inomstatliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen. Intäkter av mervärdesskatt ökade med 15,1 miljarder kronor. Mervärdesskatt redovisas av Skatteverket och Tullverket. I beloppet mer- värdesskatt, 223 miljarder kronor, ingår åter- betald mervärdesskatt till statliga myndigheter med 23 miljarder kronor. Beloppet utgör en inomstatlig transaktion vilket eliminerats för att

inte påverka det konsoliderade utfallet.

Riksbankens

inlevererade

överskott,

6,7 miljarder kronor, redovisas av

Kammar-

Skr.2005/06:101 kollegiet. Fullmäktige i Riksbanken fastställde under 1998 riktlinjer för Riksbankens boksluts- dispositioner och inleverans till statsverket. Enligt riktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen till staten inte påverkas av en eventuell upp- eller nedskrivning av kronans värde eller av växelkurseffekter som en följd av en växelkursregim med flytande krona. För att uppnå stabilitet i inleveransen till staten skall 80 procent av det genomsnittliga resultatet före bokslutsdispositioner under den senaste femårsperioden ligga till grund för beräkning av inleveransen till statsverket. Till dispositionsfonden skall årligen avsättas 10 procent av samma underlag. Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämnings- konto. Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2005

2004

Offentligrättslig verksamhet

Skatteverket

1 041

926

Luftfartsstyrelsen

860

-

Vägverket

739

741

Lantmäteriverket

713

655

Patent- och registreringsverket och

Bolagsverket

641

624

Insättningsgarantinämnden

546

391

Banverket

479

483

Centrala studiestödsnämnden

387

379

Rikspolisstyrelsen

371

288

Läkemedelsverket

330

328

Affärsverk

Luftfartsverket

3 006

3 779

Sjöfartsverket

1 323

1 293

Svenska kraftnät

18

13

Övriga

2 186

2 008

Summa offentligrättslig verksamhet

12 640

11 908

Uppdragsverksamhet

Vägverket

2 549

2 450

Banverket

2 413

1 922

Statens institutionsstyrelse

1 005

1 001

Försäkringskassan

974

978

Exportkreditnämnden

759

358

Lantmäteriverket

535

531

81

Skr.2005/06:101

Försvarsmakten

489

343

Statens fastighetsverk

420

442

Karolinska institutet

417

394

Skatteverket

327

348

Affärsverk

Svenska kraftnät

5 383

4 783

Luftfartsverket

1 821

1 583

Statens järnvägar

346

235

Sjöfartsverket

76

62

Övriga

5 846

4 581

Summa uppdragsverksamhet

23 360

20 011

Andra ersättningar

Inspektionen för arbetslöshets-

försäkringen

3 182

3 403

Exportkreditnämnden

3 096

756

Vägverket

701

444

Kärnavfallsfondens styrelse

689

509

Radio- och TV-verket

455

496

Skatteverket

282

294

Post- och telestyrelsen

180

46

Centrala studiestödsnämnden

165

173

Affärsverk

Statens järnvägar

59

149

Luftfartsverket

4

8

Sjöfartsverket

0

4

Övriga

668

2 302

Summa andra ersättningar

9 481

8 584

Total summa

45 481

40 503

Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte här betraktats som avgifter. I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, upp- dragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget ökade dessa avgifter och andra ersättningar med drygt 12 procent från 2004 till 2005. Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, skall riksdagen ha beslutat att verksamheten skall bedrivas och att den skall vara avgiftsbelagd. Verksamheten styrs av bestämmelser i lag och förordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för en verksamhet som en myndighet bedriver med ensamrätt inom landet. Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassi- ficerats som offentligrättsliga. Med uppdrags- verksamhet avses i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar är oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. Offentligrättsliga avgifter De avgiftsintäkter som hänförts till offentlig- rättslig verksamhet ökade med ca 6 procent mellan 2004 och 2005. Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i en mängd verksamheter. Skatteverkets offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. Luftfartsstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. registrering och övervakning av luftfartyg. Avgifter tas också ut för utfärdande av elevtillstånd, certifikat, behörighetsbevis, tillstånd, auktorisering, övervakning och inspek- tion. Flygbolag som transporterar passagerare från en svensk flygplats betalar en avgift för Luftfartsstyrelsens verksamhet. Dessutom han- terar Luftfartsstyrelsen en gemensam avgift för säkerhetskontroll av passagerare och bagage. Luftfartsstyrelsen startade sin verksamhet den 1 januari 2005 efter att två avdelningar, Luftfartsinspektionen och Luftfart och Samhälle flyttats från Luftfartsverket. Vägverkets offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordons- tillverkare, yrkesförare och andra förare. Vägverket tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkes- kompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafik- skolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. Lantmäteriverket redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som skall finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. Patent- och registreringsverket tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar, tidigare även 82

bolagsregistreringar. Från den 1 juli 2004 har arbetet med bolagsregistreringar övergått till det nybildade Bolagsverket, och därför redovisas i år dessa båda myndigheter tillsammans i tabellen ovan. Insättningsgarantinämnden hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. Insättningsgarantin, som finansieras genom avgifter från kreditinstitut, skall skydda spararnas insättningar hos banker och vissa värdepappersföretag. Banverkets offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens järnvägs- anläggningar. Centrala studiestödsnämnden tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. Rikspolisstyrelsen tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, pass- hantering, nationella ID-kort, tillståndsgivning och bevakning av Riksbankens penning- transporter. Läkemedelsverket tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära. Luftfartsverkets infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, s.k. undervägs- avgifter och passageraravgifter, redovisas som offentligrättsliga avgifter. Sjöfartsverkets intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Svenska kraftnät redovisar avgift för elcertifikat som offentligrättslig avgift. Uppdragsverksamhet De avgiftsintäkter som hänförts till uppdragsverksamhet ökade med ca 17 procent mellan 2004 och 2005. Cirka 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. Den största delen av Vägverkets uppdrags- verksamhet består av produktion som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår exempelvis försäljning av information ur bilregistret. Banverkets uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom be- drivs konsultverksamhet inom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanlägg- ningar, tekniska tjänster för underhåll och Skr.2005/06:101 investeringar, rådgivning m.m. De ökade avgiftsintäkterna mellan 2004 och 2005 på 491 miljoner kronor kan främst hänföras till stora entreprenaduppdrag åt kommuner av- seende järnvägsstationer i anslutning till byggandet av järnvägstunnlar i Malmö och Stockholm. Statens institutionsstyrelse ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdoms- hem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag skall finansieras med avgifter från kommuner. Försäkringskassans avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP- fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension. Exportkreditnämnden har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) skall täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Ökningen på 401 miljoner kronor avser främst ökade premieintäkter. Lantmäteriverkets avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Försvarsmakten har bland annat avgifts- intäkter från extern transport- och verkstads- verksamhet samt intäkter från försäljning av reservmateriel. Statens fastighetsverk tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. Karolinska institutet bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning. Skatteverket ersätts från AP-fonden för administration av uppbörd av avgifter till ålderspensionssystemet. Svenska kraftnät säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Överföringsintäkterna på stamnätet ökade med 182 miljoner kronor. Flaskhalsintäkter, som beror på prisskillnader i olika prisområden, ökade med 288 miljoner kronor. Flaskhalsintäkterna fördelas efter hur mycket varje stamnätsföretag investerar för att öka kapaciteten i det nordiska överföringsnätet. 83

Skr.2005/06:101 Intäkter i Luftfartsverkets uppdragsverksamhet består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av lokaler. Affärsverket Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. Sjöfartsverkets intäkter från uppdragsverk- samhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. universitet och högskolor som får avgiftsintäkter genom bl.a. uppdragsutbildning och uppdragsforskning. Andra ersättningar Intäkter avseende andra ersättningar ökade med 900 miljoner kronor eller 10 procent mellan 2004 och 2005. Den största ökningen avser Exportkreditnämnden (EKN). De andra ersättningar som här redovisas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen om- fattar huvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa skall enligt lagen om arbetslöshetskassor för varje medlem till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar. EKN:s andra ersättningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. EKN:s ökning av andra ersättningar med 2 340 miljoner kronor var under året större än normalt beroende på att årets återvinningar var de största i myndighetens sjuttioåriga historia. De största enskilda återvinningarna avsåg förtidsbetalningar under parisklubbsavtalen och att Polen återbetalade hela sin utestående skuld på 1 641 miljoner kronor. Även Ryssland och Peru amorterade ner sina skulder kraftigt. Vägverkets andra ersättningar avser ersätt- ningar från framför allt kommunsektorn för utförda arbeten på icke statliga vägar. Kärnavfallsfondens styrelse redovisar intäkter från kärnkraftsindustrin. De betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärn- bränsle och annat radioaktivt avfall. Intäkterna beräknas i förhållande till den energi som levereras. Ökningen beror främst på att Ringhals AB, men även Forsmarks Kraftgrupp AB, levererat mer energi än året innan. Radio- och TV-verkets ersättningar avser koncessionsavgifter enlig radio- och TV-lagen. Ett företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-program med analog sändningsteknik skall betala koncessionsavgift till staten om företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt i Sverige. Andra ersättningar hos Skatteverket avser i huvudsak förseningsavgifter. Post- och telestyrelsernas andra ersättningar avser tillstånd för mobiltelefonnät och ersättning för att skydda elektroniska kommunikationer. Ökningen på 134 miljoner kronor avser främst ökad ersättning med 86 miljoner kronor för tillstånd att bedriva mobiltelefoni i NMT-450 bandet. Vidare har en ökning skett av avgifter för beredskapsåtgärder med 48 miljoner kronor. Centrala studiestödsnämnden redovisar in- täkter för administration av återkrav. Bland annat uppstår återkrav om en studerande av- brutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan. Not 3 Intäkter av bidrag

Miljoner kronor

2005

2004

EU-bidrag

Statens jordbruksverk

- arealersättning

4 081

4 053

- djurbidrag

2 402

1 859

- miljöstöd m.m.

2 233

2 169

- övriga stöd

119

498

Summa Statens jordbruksverk

8 835

8 579

Länsstyrelserna

-bidrag från regionalfonden

1 331

1 331

-bidrag från socialfonden

318

231

Arbetsmarknadsverket

-bidrag från socialfonden

1 289

1 015

Övriga EU-bidrag

1 364

1 138

Summa EU-bidrag

13 137

12 294

Försäkringskassan

-underhållsstöd

1 876

1 941

-assistansersättning

2 987

2 726

Erhållna bidrag vid universitet och

högskolor (exklusive EU-bidrag)

4 451

4 585

84

Erhållna bidrag vid övriga

myndigheter

3 200

3 045

Total summa

25 651

24 591

Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har ökat med 1 060 miljoner kronor jämfört med föregående år. Det är främst bidragen från EU som ökat med 843 miljoner kronor. Statens jordbruksverk redovisar en stor del av bidragen från EU som ökat med 256 miljoner kronor under året. Det är framför allt djur- bidragen som ökat med 543 miljoner kronor medan övriga stöd minskat något. Ökningen av djurbidragen kan förklaras med införandet av ett nytt mjölkbidrag. Redovisningen av bidragen från EU är periodiserade dvs. intäkten redovisas under det år som den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar. Försäkringskassan redovisar intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga samt in- täkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning. Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom Sverige samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör närmare 600 miljoner kronor av övriga EU- bidrag i sammanställningen, bidrag till uni- versitet och högskolor. Not 4 Transfereringar

Miljoner kronor

2005

2004

Socialförsäkring

408 704

402 149

Allmänna bidrag till kommuner

106 472

101 238

Arbetsmarknad

71 577

65 663

Nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

33 382

27 641

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 793

23 156

Bistånd, internationella bidrag,

migration och integration

24 700

23 144

Utbildning, studiestöd

19 868

36 116

Övrigt

51 496

42 575

Summa

741 992

721 682

Skr.2005/06:101

Nedan specificeras transfereringarna

utifrån

mottagarkategori och syfte.

Miljoner kronor

2005

2004

Transfereringar till hushåll inklusive

hushållens övriga organisationer

Socialförsäkring, Försäkringskassan

Ålderspensioner vid

sidan av statsbudgeten

169 149

163 238

Ekonomisk äldrepolitik

46 078

47 845

Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

104 344

105 357

varav sjukpenning m.m.

32 479

35 944

varav aktivitets- och sjukersättning

56 791

54 136

Handikappolitik

14 603

12 995

Ekonomisk familjepolitik

54 232

53 094

Summa socialförsäkring till hushåll

388 406

382 529

Arbetsmarknadspolitik

Arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

42 559

42 255

varav Arbetsmarknadsverket

31 043

32 511

varav Försäkringskassan

11 516

9 744

Köp av arbetsmarknadsutb. och övriga

kostnader, Arbetsmarknadsverket

2 920

2 215

Övrig arbetsmarknadspolitik,

Arbetsmarknadsverket

1 821

2 237

Lönegarantiersättning,

Kammarkollegiet

875

1 376

Summa arbetsmarknadspolitik

till hushåll

48 175

48 083

Utbildningspolitik

Studiestöd, Centrala

studiestödsnämnden

12 881

12 841

Kostnad resp. återföring av reservation

för förluster i utlåningsverksamheten,

Centrala studiestödsnämnden

-5 877

9 804

Bidrag till folkbildningsorganisationer,

Kammarkollegiet

2 753

2 720

Bistånd m.m., migration och

integration

Bistånd och andra internationella

bidrag (bidrag till organisationer),

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

2 719

2 044

Migrationspolitik, Migrationsverket

981

1 324

Övrigt

10 081

10 675

Summa transfereringar till hushåll

460 119

470 020

85

Skr.2005/06:101

Transfereringar till företag

Bidrag motsvarande skuld på

Arbetsmarknadspolitik

mervärdesskattekonto kommuner och

landsting, Skatteverket

5 574

-

Bidrag till Samhall, Kammarkollegiet

4 245

4 235

Socialförsäkring (Hälso- och

Särskilda insatser för

sjukvårdspolitik), Bidrag för

arbetshandikappade m.m.,

läkemedelsförmånerna, Socialstyrelsen

20 298

19 620

Arbetsmarknadsverket

4 079

3 632

Anställningsstöd, Skatteverket

1 809

1 441

Arbetsmarknadspolitik

Summa arbetsmarknadspolitik till

Sysselsättningsstöd m.m. till

företag

10 133

9 308

kommuner och landsting, Skatteverket

10 961

5 997

Livsmedelspolitik, landsbygdspolitik

Arbetsmarknadspolitik,

Arbetsmarknadsverket

2 308

2 275

m.m., Statens jordbruksverk

10 866

10 801

varav: Särskilda insatser för

Energipolitik, ersättning till Vattenfall

arbetshandikappade

1 057

977

AB

4 100

-

Summa arbetsmarknadspolitik

Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda

till kommuner

13 269

8 272

utbildningssamordnare,

Kammarkollegiet

1 747

1 700

Bostadpolitik, Räntebidrag m.m.,

Utbildningspolitik, Skolverket

Boverket

1 606

1 470

Maxtaxa i barnomsorgen

3 660

3 658

Transportpolitik, Trafikupphandling,

Bidrag till personalförstärkningar i

Rikstrafiken

840

877

skola och fritidshem

1 437

3 387

Regionalpolitik m.m., Verket för

Bidrag till personalförstärkningar i

näringslivsutveckling

799

790

skola och fritidshem

663

-

Transportpolitik, Banverket

785

131

Statligt stöd för utbildning av vuxna

2 341

1 789

Forskningspolitik, Verket för

Övrig utbildningspolitik, Skolverket

263

217

innovationssystem

716

652

Summa utbildningspolitik

Miljöpolitik, Naturvårdsverket

667

719

till kommuner

8 364

9 051

Mediepolitik, Presstödsnämnden

631

640

Integrationspolitik, Integrationsverket

1 907

2 119

Övrigt

5 657

5 322

Migrationspolitik, Migrationsverket

1 166

1 111

Övrigt

7 762

9 281

Summa transfereringar till företag

38 547

32 410

Summa transfereringar till kommuner

164 812

150 692

Transfereringar till kommuner

Allmänna bidrag till kommuner

Generellt statsbidrag till kommuner,

Skatteverket

-

33 947

Utjämningsbidrag till kommuner,

Skatteverket

-

19 057

Generellt statsbidrag till landsting,

Skatteverket

-

7 500

Utjämningsbidrag till landsting,

Skatteverket

-

6 774

Utjämningsbidrag LSS, kommuner,

Skatteverket

1 767

1 007

Allmänna bidrag till kommuner,

Regeringskansliet

348

441

Kommualekonomisk utjämning till

kommuner, Skatteverket

52 703

-

Kommualekonomisk utjämning till

landsting, Skatteverket

17 408

-

Summa Allmänna bidrag

till kommuner

72 226

68 726

Kommun- och landstingsmoms,

Skatteverket

34 246

32 512

Transfereringar till utlandet

Avgiften till Europeiska gemenskapen

BNI-baserad avgift till EU,

Kammarkollegiet

18 893

16 452

Mervärdesskattebaserad avgift,

Skatteverket

3 113

3 420

Storbritanniens budgetreduktion,

Skatteverket

369

273

Tullavgift, Tullverket

3 160

2 801

Jordbrukstull, Tullverket

158

140

Jordbruksavgifter, Statens

Jordbruksverk

100

70

Summa avgiften till

Europeiska gemenskapen

25 793

23 156

Bistånd och andra internationella

bidrag, Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

9 623

9 029

Bistånd, internationella bidrag,

Regeringskansliet

8 304

7 517

Övrigt

1 412

1 217

Summa transfereringar till utlandet

45 132

40 919

86

Nettoöverföring till ålderspensionssystemet

Överföring till premiepensionssystemet

23 805

20 021

Överföring till AP-fonderna

9 577

7 620

Summa nettoöverföring till

ålderspensionssystemet

33 382

27 641

Total summa

741 992

721 682

Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner, utlandet samt ålderspensions- systemet. Hushåll innefattar fysiska personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn. Med socialförsäkring avses i princip transfereringar som hanteras av Försäkrings- kassan. Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funktionshindrade. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedels- förmånerna som utbetalas av Socialstyrelsen. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med 20 miljarder kronor mellan 2004 och 2005 men i förändringen ingår både stora ökningar och minskningar. Transfereringar till hushåll Transfereringar till hushåll har under 2005 minskat med närmare 10 miljarder kronor eller 2 procent. Transfereringarna som redovisas här avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Statlig ålderspensionsavgift finns med i statsbudgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. dem Skr.2005/06:101 som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Överföringarna till och från pensions- systemet nettoredovisas dock under rubriken Nettoöverföring till ålderspensionssystemet och de tas därför bort från transfereringar till hushåll. Bland transfereringar till hushåll har netto- kostnaden för studiestöd inklusive av- och ned- skrivningar minskat med närmare 16 miljarder kronor jämfört med föregående år. För- ändringen beror på att återföring gjordes av reservation för lånefordringar på ca 6 miljarder kronor medan en ökning av reservationen gjorts föregående år på ca 10 miljarder kronor. Åter- föringen under 2005 beror främst på lägre ränteläge som leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder. Utöver detta finns ett antal mindre justeringar i beräkningarna som påverkat reservationens storlek. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 5,9 miljarder kronor eller 4 procent. Ökningen beror främst på den positiva inkomstutvecklingen. Inkomstutveck- lingen i samhället ligger till grund för ett index som används i ålderspensionssystemet och som styr uppräkningen av förmånerna inkomst- pension och tilläggspension. Ekonomisk äldre- politik har minskat med 1,8 miljarder kronor främst till följd av att ett lägre antal personer uppbär garantipension. Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättningar minskat. Kostnaden för sjuk- penning minskade med 3,5 miljarder kronor eller 10 procent 2005, som en följd av att antalet sjukpenningdagar fortsatt sjunka. Den 1 januari 2005 infördes den så kallade medfinansierings- reformen som innebär att arbetsgivarna står för 15 procent av sjukpenningen under hela sjuk- fallet. Aktivitets- och sjukersättningen ökade

däremot

med 2,7 miljarder

kronor eller

5 procent.

Aktivitets-

och

sjukersättningar

ersatte förtidspension

inom pensionssystemet

under 2003. Kostnaderna för handikappolitik avser främst den statliga assistansersättningen som ökade med 1,6 miljarder kronor eller 12 procent. Ökningen beror på att nivån för det ersatta tim- beloppet höjts och antalet ersättningsberättigade och antalet beviljade timmar per person har fortsatt att öka. Inom området ekonomisk familjepolitik ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen och 87

Skr.2005/06:101 barnbidragen med ca 0,6 miljarder kronor vardera. Inom området arbetsmarknadspolitik ligger bidragen till hushåll totalt på samma nivå som föregående år. Kostnaden för arbetsmarknads- utbildning ökade till följd av fler personer i arbetsmarknadsutbildning, medan lönegaranti- ersättning minskat något. Transfereringar till företag Bland transfereringar till företag ökade kostnaderna främst till följd av ersättning på 4,1 miljarder kronor till Vattenfall AB för ute- bliven produktion vid stängningen av Barsebäck 2 (se avsnitt 4.4 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). Även kostnaderna för arbetsmarknadspolitik ökade, särskilda insatser för arbetshandikappade och anställningsstöd ökade båda med ca 0,4 miljarder kronor. Även Banverkets kostnader för transportpolitik ökade med 0,7 miljarder kronor till följd av större transfereringar till Stockholms lokaltrafik och Skånetrafik för banhållning. Transfereringar till kommuner Transfereringarna till kommuner ökade totalt med 14 miljarder kronor eller 9 procent. De allmänna bidragen till kommuner ökade med 3,5 miljarder kronor. Här ingår den kommunalekonomiska utjämningen som fr.o.m. 2005 nettoredovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämningsavgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 15 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför stats- bidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbudgeten. Före- gående år var de kommunala utjämnings- avgifterna 26 miljarder kronor. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdes- skatt för kommuner och landsting som fr.o.m. 2003 nettoredovisas på statsbudgetens inkomst- sida. Samtidigt justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med 34 miljarder kronor 2005. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är 49 miljarder kronor högre än i statsbudgetens utfall för 2005. En reglering motsvarande kommunernas skuld på mervärdesskattekonto i det avskaffade kommunkontosystemet har gjorts med 5,6 miljarder kronor som redovisas som bidrag till kommunerna. Sysselsättningsstöd m.m. till kommuner och landsting har ökat med ca 5 miljarder kronor. Transfereringar till utlandet Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen ökat med 2,6 miljarder kronor jämfört med 2004. Avgiften redovisas här periodiserat till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. BNI-avgiftens andel ökar med 2,4 miljarder kronor medan den mervärdes- skattebaserade andelen av avgiften har fortsatt att minska i enlighet med rådets beslut av den 29 september 2000 om systemet för gemen- skapernas egna medel 2000/597/EC. Kostnaden för biståndsverksamhet och inter- nationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete och Regerings- kansliet ökade med 0,6 respektive 0,8 miljarder kronor. Ökningen är bland annat en följd av att biståndsramen höjts. I posten ingår även sam- arbete med Central- och Östeuropa och bidrag till utlandet utöver bistånd. Nettoöverföring till ålderspensionssystemet Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till Premiepensionsmyndigheten för placering i ålderspensionssystemets premiepensionsdel har ökat med 3,8 miljarder kronor. Ökningen för- klaras till stor del av extra stora regleringar efter slutligt taxeringsutfall föregående år. Överföringen till AP-fonderna avser skillnaden mellan inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter samt de statliga ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonderna å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonderna för utbetalda pensioner å den andra. Detta netto till AP-fonderna har ökat med ca 2 miljarder kronor på grund av en intäkt från AP-fonderna föregående år på 1,6 miljarder kronor. Intäkten avsåg en engångsjustering av pensionsmedel för åren 19992002 som gjorts mellan statsbudgeten och AP-fonderna.

88

Not 5 Avsättning till /upplösning av fonder

Miljoner kronor

2005

2004

Medel för kompetenssparande

-5 950

1 150

Kärnavfallsfonden

3 136

1 402

Insättningsgarantinämndens fond

1 436

1 090

Bostadskreditnämndens garantireserv

207

59

Bilskrotningsfonden

-151

-108

Försäkringskassans fonder

-300

53

Batterifonden

65

25

Kammarkollegiets

försäkringsverksamhet m.m.

60

57

Övriga fonder

-27

15

Summa

-1 524

3 743

Avsättning till fonder avser främst tre fonder, där förändringen är relativt stor jämfört med föregående år. Under 2005 är avsättningen netto negativ, dvs. det har skett en upplösning av tidigare fonderade medel i staten med drygt 1 500 miljoner kronor. Avsättning av medel för kompetenssparande från inkomsten av energiskatt redovisades av Skatteverket fram till 2005 och redovisades som en fond. Under året har fonden upplösts i sin helhet och det tidigare avsatta beloppet återförts till inkomsttitel på statsbudgeten enligt beslut av regeringen den 7 april 2005 (dnr Fi 2005/2073). Avsättningen till Kärnavfallsfonden har ökat till följd av ökade intäkter, vilket avser både realisationsvinster vid försäljning och inlösen av värdepapper och högre ränteintäkter än 2004. De ökade ränteintäkterna avser främst inflations- kompensation på reala placeringar. Avsättningen till Insättningsgarantinämndens fond är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Ökningen jämfört med föregående år beror både på högre garantiavgifter och högre ränteintäkter än föregående år. För Försäkringskassan har de tidigare all- männa försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen upplösts och medlen överförts till inkomsttitel i samband med att den nya Försäkringskassan bildades, vilket förklarar den negativa posten. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 40. Skr.2005/06:101 Not 6 Kostnader för personal

Miljoner kronor

2005

2004

Lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

Rikspolisstyrelsen

9 893

9 325

Försvarsmakten

9 647

9 399

Försäkringskassan

5 259

5 056

Skatteverket

4 844

4 643

Arbetsmarknadsverket

3 555

3 500

Kriminalvårdsverket

3 045

2 911

Banverket

2 967

2 920

Regeringskansliet

2 753

2 620

Vägverket

2 656

2 459

Lunds universitet

2 611

2 637

Domstolsverket

2 224

2 188

Uppsala universitet

2 087

2 074

Göteborgs universitet

2 019

2 002

Stockholms universitet

1 492

1 451

Umeå universitet

1 487

1 455

Karolinska institutet

1 487

1 377

Kungl.Tekniska högskolan

1 352

1 381

Linköpings universitet

1 337

1 338

Statens institutionsstyrelse

1 162

1 140

Skogsstyrelsen

1 156

672

Sveriges lantbruksuniversitet

1 146

1 135

Migrationsverket

1 089

1 130

Försvarets materielverk

970

1 018

Affärsverk

Luftfartsverket, affärsverk

1 686

1 711

Sjöfartsverket

601

588

Svenska kraftnät

144

134

Statens järnvägar, affärsverk

4

10

Övriga myndigheter

23 673

22 650

Summa lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

92 346

88 924

Eliminering av arbetsgivaravgifter

-22 817

-22 234

Summa lönekostnader efter

eliminering av arbetsgivaravgifter

69 529

66 690

Pensionskostnader inklusive

premier för tjänstepensioner

Försvarsmakten

2 282

1 568

Rikspolisstyrelsen

1 369

1 262

Försäkringskassan

590

-485

Skatteverket

543

597

Regeringskansliet

429

399

89

Skr.2005/06:101

Arbetsmarknadsverket

422

481

Vägverket

385

449

Banverket

319

370

Göteborgs universitet

309

295

Lunds universitet

305

395

Domstolsverket

301

402

Kriminalvårdsstyrelsen

294

296

Uppsala universitet

256

331

Karolinska institutet

205

227

Stockholms universitet

203

205

Umeå universitet

178

236

Tullverket

173

148

Linköpings universitet

168

192

Sveriges lantbruksuniversitet

156

217

Försvarets materielverk

155

221

Affärsverk

Luftfartsverket

193

249

Sjöfartsverket

102

77

Svenska kraftnät

28

13

Statens järnvägar

-

4

Övriga myndigheter

3 291

3 647

Statens tjänstepensioner

Utbetalda pensioner

6 666

6 339

Förändring av försäkringstekniska

avsättningar

1 530

5 042

Eliminering av premieintäkt för

statliga ålderspensioner m.m.

-8 033

-8 725

Summa pensionskostnader

12 819

14 452

Övriga personalkostnader

Försvarsmakten

335

480

Regeringskansliet

330

335

Rikspolisstyrelsen

246

228

Karolinska institutet

244

234

Vägverket

231

268

Arbetsmarknadsverket

217

240

Försäkringskassan

145

193

Skatteverket

128

103

Banverket

124

128

Kriminalvårdsstyrelsen

108

95

Stockholms universitet

107

65

Affärsverk

Luftfartsverket

75

146

Sjöfartsverket

30

27

Svenska kraftnät

12

29

Statens järnvägar

-

-13

Övriga myndigheter

1 701

1 473

Summa övriga personalkostnader

4 033

4 031

Total summa

86 381

85 173

Statens kostnader för

personal

ökade

med

1,2 miljarder kronor,

exklusive

arbetsgivar-

avgifter.

Lönekostnader, inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter, ökade med 3,4 miljarder kronor eller 3,8 procent. Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick under 2005 till 32,5 procent av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbets- givaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Kostnaderna för statens tjänstepensioner har minskat med 3,2 miljarder kronor, varav utbetalda förmåner ökat med drygt 300 miljoner kronor och förändringen av försäkringstekniska avsättningar minskat med 3,5 miljarder kronor. En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen finns i not 42 Avsätt- ning för pensioner och liknande förpliktelser. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av premier för statens avtalsenliga tjänste- pensioner, inklusive avgifter till Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten) och den individuella ålderspensionen. Pensions- premierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndig- het. Premier för avtalsförsäkringar betalas till Statens pensionsverk och har därför eliminerats. Några myndigheter gör egna pensions- avsättningar. Dessa ingår också i angivna kostnader och elimineras inte. Rikspolisstyrelsens lönekostnad ökade med 6,1 procent bl.a. beroende på ökat antal anställda. Försvarsmaktens lönekostnad har ökat med 2,6 procent trots att Försvarsmaktens löner har minskat ca 2 procent. Ökningen av lönekost- naderna förklaras av att en avsättning gjorts för omstrukturering enligt den försvarspolitiska inriktningen 2004. Vid Försäkringskassan ökade lönekostnaden med 4 procent medan pensionskostnaden ökade med 1 miljard kronor eftersom en negativ justering av pensionsavsättningen gjordes före- gående år inför övergången till statlig anställning. Skatteverkets lönekostnad ökade med 4,3 procent bl.a. till följd av något fler rekry- teringar än avgångar. 90

Ökningen av lönekostnaden med 8 procent vid Vägverket förklaras av att aktiverad andel av personalkostnad avseende väganläggningar var 154 miljoner kronor större föregående år. Skogsstyrelsens lönekostnader ökade med 72 procent delvis på grund av ökad uppdrags- verksamhet till följd av stormen Gudrun. En annan viktig faktor är att Skogsstyrelsen betalar lönekostnader inom ramen för ett samarbetsprojekt med AMS, "Gröna jobb", vilket dock inte avser personer som är anställda vid Skogsstyrelsen. Övriga personalkostnader som utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. var oförändrade jämfört med föregående år. Not 7 Kostnader för lokaler

Miljoner kronor

2005

2004

Försvarsmakten

2 766

3 025

Rikspolisstyrelsen

1 500

1 417

Regeringskansliet

1 086

1 071

Kriminalvårdsverket

785

787

Försäkringskassan

724

595

Lunds universitet

670

663

Skatteverket

612

621

Göteborgs universitet

579

565

Uppsala universitet

572

572

Kungl. Tekniska högskolan

529

531

Domstolsverket

512

504

Migrationsverket

497

505

Arbetsmarknadsverket

493

494

Stockholm universitet

480

475

Karolinska institutet

464

492

Linköpings universitet

346

348

Umeå universitet

287

282

Sveriges lantbruksuniversitet

267

286

Vägverket

254

205

Statens institutionsstyrelse

223

218

Banverket

174

162

Affärsverk

Luftfartsverket

40

34

Sjöfartsverket

34

33

Svenska kraftnät

22

18

Statens järnvägar

2

6

Skr.2005/06:101

Övriga myndigheter

5 076

4 990

Eliminering av inomstatliga

lokalkostnader

-4 117

-4 318

Summa

14 877

14 581

Som kostnader för lokaler redovisas myndigheters kostnader för hyrda lokaler. Redo- visning per myndighet görs brutto och inklu- derar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokal- kostnader som betalas till Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk. Försvarsmaktens minskade lokalkostnader med 259 miljoner kronor kan främst hänföras till hyresreduceringar och försäljningar av kasern- områden. Rikspolisstyrelsen kostnadsökning för lokaler var 83 miljoner kronor. Av dessa är 80 miljoner kronor hänförliga till ökad lokalhyra varav ca 10 miljoner kronor är indexreglering av hyror medan övrig ökning av lokalhyra i huvudsak beror på nya förhyrda lokaler. Försäkringskassans lokalkostnader har ökat med 129 miljoner kronor, vilket till största delen förklaras av att Statens fastighetsverk övertog de fastigheter som vissa allmänna försäkringskassor ägde och därmed hyr Försäkringskassan i stället samma lokaler. Minskningen av Karolinska institutets lokalkostnader med 28 miljoner kronor beror dels på en minskad lokalyta jämfört med 2004, dels på att flera hyresavtal omförhandlats vilket resulterat i lägre hyreskostnader. Vägverkets lokalkostnader har ökat med 49 miljoner kronor vilket till största delen kan hänföras till ökade kostnader för lokalhyra, uppvärmning och renhållning och städning. Not 8 Övriga driftkostnader

Miljoner kronor

2005

2004

Övriga driftkostnader tjänster

Försvarsmakten

12 938

10 161

Vägverket

12 226

12 819

Banverket

7 788

7 293

Försvarets materielverk

3 629

3 883

Exportkreditnämnden

2 608

280

Försäkringskassan

1 334

1 425

Rikspolisstyrelsen

1 320

1 249

91

Skr.2005/06:101

Skatteverket

1 066

1 109

Kärnavfallsfondens styrelse

1 007

1 103

Statens fastighetsverk

939

980

Regeringskansliet

908

785

Karolinska institutet

878

839

Göteborgs universitet

801

753

Fortifikationsverket

746

848

Lunds universitet

710

684

Naturvårdsverket

656

608

Säkerhetspolisen

653

607

Luftfartsstyrelsen

627

-

Arbetsmarknadsverket

619

676

Riksgäldskontoret

149

-759

Övriga myndigheter

12 627

12 705

Summa tjänster

64 229

58 048

Övriga driftkostnader varor

Försvarets materielverk

13 453

10 261

Försvarsmakten

2 705

3 398

Banverket

2 614

2 289

Vägverket

1 913

1 876

Fortifikationsverket

1 431

547

Rikspolisstyrelsen

563

543

Kriminalvårdsverket

325

324

Karolinska institutet

264

254

Uppsala universitet

234

234

Lunds universitet

225

242

Statens fastighetsverk

200

186

Göteborgs universitet

146

152

Sveriges lantbruksuniversitet

139

128

Skatteverket

138

153

Statens räddningsverk

136

101

Regeringskansliet

134

123

Umeå universitet

122

128

Övriga myndigheter

2 432

2 675

Summa varor

27 174

23 614

Affärsverk, övrig drift 

varor och tjänster

Svenska kraftnät

3 858

3 679

Luftfartsverket

1 609

1 620

Sjöfartsverket

645

771

Statens järnvägar

248

357

Summa affärsverk, övrig drift 

varor och tjänster

6 360

6 427

Övriga driftkostnader 

reparationer, diverse m.m.

Vägverket

2 576

2 386

Försvarsmakten

2 210

2 405

Banverket

353

358

Kriminalvårdsverket

274

262

Rikspolisstyrelsen

257

236

Regeringskansliet

229

246

Riksdagsförvaltningen

129

102

Försvarets materielverk

124

145

Karolinska institutet

97

97

Lunds universitet

95

112

Skatteverket

91

94

Försäkringskassan

87

139

Sveriges lantbruksuniversitet

86

81

Umeå universitet

85

92

Stockholms universitet

76

81

Kungl.Tekniska högskolan

73

72

Göteborgs universitet

72

73

Uppsala universitet

68

67

Affärsverk

Svenska kraftnät

225

206

Luftfartsverket

224

221

Sjöfartsverket

63

60

Statens järnvägar

3

1

Övriga myndigheter

1 580

1 525

Summa övriga driftkostnader 

reparationer, diverse m.m.

9 077

9 061

Aktivering utveckling av

anläggningstillgångar i egen regi

Försvarsmakten

-11 035

-9 224

Banverket

-7 902

-7 421

Vägverket

-6 709

-8 670

Sjöfartsverket, affärsverk

-163

-303

Försäkringskassan

-162

-241

Rikspolisstyrelsen

-69

-47

Övriga myndigheter

-389

-402

Summa aktivering utveckling av

anläggningstillgångar i egen regi

-26 429

-26 308

Eliminering av inomstatliga

transaktioner

-15 090

-14 194

Total summa

65 321

56 648

Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. Försvarsmaktens ökade driftskostnader avse- ende tjänster beror främst på avsättningar för omstruktureringskostnader, vilket omfattar kostnader för avveckling av materiel, sanerings- 92

och

rivningskostnader

motsvarande

ca

2,7 miljarder kronor.

Som

övriga driftkostnader avseende tjänster

redovisas nettot av Exportkreditnämndens förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang och värdet av skadefordringar. Under 2005 ökade avsätt- ningarna för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang med 0,5 miljarder kronor medan

värdet av

skadefordringar minskade

med

1,8 miljarder

kronor. Sammanlagt har

detta

medfört att driftkostnaderna i denna del ökat med 2,3 miljarder kronor. Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas även Riksgäldskontorets reservering för framtida garantiförluster. Det negativa beloppet föregående år berodde på en återföring av reservationen för förluster. Varuinköpen vid Försvarets materielverk har ökat med 3,2 miljarder kronor beroende på en ökad aktivitet i materielförsörjningen. Av samma anledning har också aktivering vid utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vid Försvars- makten, via Försvarets materielverk, ökat med 1,8 miljarder kronor. Minskningen av kostnaden för varuinköp vid Försvarsmakten beror huvud- sakligen på att reaförluster vid avyttring av anläggningstillgångar minskat med 0,7 miljarder kronor jämfört med 2004. Fortifikationsverkets ökade kostnader för varor med 0,9 miljarder kronor beror främst på reaförluster vid försäljning av fastigheter. Försäljningen är en följd av beslutet om den försvarspolitiska inriktningen 2004. Vägverkets aktiveringar för investering i anläggningstillgångar i egen regi har minskat med 2 miljarder kronor jämfört med föregående år. Orsaken är främst stora aktiveringar under 2004 då bland annat Södra länken öppnades för trafik. Aktiveringen innebär att kostnaden för investeringar i främst väganläggningar och bananläggningar inte redovisas i resultaträk- ningen utan tas upp som investering i balansräkningen. Not 9 Avskrivningar och nedskrivningar

Miljoner kronor

2005

2004

Försvarsmakten

12 384

7 238

Vägverket

4 428

3 031

Skr.2005/06:101

Banverket

2 657

2 668

Rikspolisstyrelsen

660

697

Fortifikationsverket

646

748

Försäkringskassan

542

556

Skatteverket

288

346

Statens fastighetsverk

265

238

Lunds universitet

247

257

Affärsverk

Luftfartsverket

1 151

1 110

Svenska kraftnät

417

394

Sjöfartsverket

117

99

Statens järnvägar

63

66

Övriga myndigheter

3 850

3 896

Summa

27 715

21 344

Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, själv- gående pjäser, fartyg och båtar. I ökningen mellan åren av avskrivningarna ingår ned- skrivning av beredskapsvaror med 3,6 miljarder kronor. År 2004 uppgick nedskrivningarna till 1,2 miljarder kronor. Vägverket och Banverkets avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsansläggningar. I av- skrivningar hos Vägverket ingår en nedskrivning som består av nedlagda kostnader för projektering avseende Norra Länken med 1,1 miljard kronor. Not 10 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag

Miljoner kronor

2005

2004

Resultat från andelar i dotterföretag

Vattenfall AB

19 235

8 944

Akademiska Hus AB

6 654

950

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

4 546

1 568

Civitas Holding AB (inklusive

Vasakronan AB)

1 681

868

Vin 

aktiebolag SBAB

471

485

93

Skr.2005/06:101

AB Swedcarrier

419

383

Green Cargo AB

351

43

AB Svensk Exportkredit

347

440

Systembolaget AB

330

178

Teracom AB, Svensk Rundradio AB

244

126

Apoteket AB

201

205

Vasallen AB

152

53

Specialfastigheter Sverige AB

133

106

Lernia AB

109

46

Samhall AB

82

58

Swedfund International AB

67

105

AB Svensk Bilprovning

38

45

Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB

24

17

Kasernen Fastighets AB

8

7

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

7

24

Kungliga Dramatiska Teatern AB

4

-3

Statens Bostadsomvandling AB

4

11

IRECO Holding AB

2

-1

Swedesurvey AB

0

1

Kungliga Operan AB

-4

7

IMEGO AB

-8

-12

Svenska Rymdaktiebolaget

-14

114

Almi Företagspartner AB

-20

-42

Summa

40 388

19 095

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

-236

-316

Affärsverk

Svenska kraftnät - SwePol Link AB

m.fl.

12

36

Luftfartsverket - LFV Holding AB

8

-7

Övriga myndigheter

12

6

Summa resultat från

andelar i dotterföretag

40 184

18 814

Resultat från andelar i

intresseföretag

TeliaSonera AB

5 299

5 874

Nordiska investeringsbanken NIB

415

386

SAS Sverige AB

37

-375

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

0

3

Sveriges Rese och Turistråd

2

-2

AB Bostadsgaranti

19

0

Affärsverk

Svenska kraftnät Nord Pool ASA m.fl.

30

23

Summa resultat från andelar i

intresseföretag

5 802

5 909

Resultat från andelar i dotter- och

intressebolag - totalt

Resultat från andelar i dotterbolag

40 184

18 814

Resultat från andelar i intressebolag

5 802

5 909

Total summa

45 986

24 723

Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent. Med intresse- företag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst 20 procent. Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut för respektive år, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat- andelarna har ökat med 21,3 miljarder kronor. De flesta dotter- och intressebolag införde 2005 nya redovisningsprinciper i enlighet med IFRS. Som en följd av detta har även resultatandelarnas jämförelsetal 2004 justerats (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisnings- principer samt andra ändringar av jämförelsetal). Ändringen har inneburit en minskning med 1,6 miljarder kronor och avser främst Vattenfall AB. Vattenfall AB har förbättrat sitt resultat med 10,3 miljarder kronor främst på grund av högre elmarknadspriser, ökad vattenkraftproduktion och ett förbättrat utfall från terminsaffärer avseende elproduktion. Överenskommelsen om kompensation för stängningen av Barsebäck 2 innebär en nettointäkt på 3,1 miljarder kronor som ingår i årets resultat. Förbättringen av resultatet för Akademiska Hus AB uppgår till 5,7 miljarder kronor, vilket till största delen kan hänföras till omvärderingar av fastighetsinnehavet. Resultatet har ökat med 3,0 miljarder kronor för LKAB. Huvudorsak till den förbättrade lönsamheten är stora prisökningar på järnmalm, men även ökade leveransvolymer har påverkat resultatet positivt. Civitas Holding AB har förbättrat sitt resultat med 0,8 miljarder kronor, vilket främst förklaras av förändrad värdering av fastighetstillgångar. Resultatförbättringen för SJ AB uppgår till 1,0 miljarder kronor. En positiv engångseffekt på 0,6 miljarder kronor har redovisats avseende minskad skattekostnad till följd av utnyttjande av tidigare ackumulerade förlustavdrag. 94

Resultatet från TeliaSonera AB har försämrats med 0,6 miljarder kronor. Det är resultatet för mobilverksamheten i Finland och fast telefoni i Sverige som har försämrats. Not 11 Nettokostnad för statsskulden

Miljoner kronor

2005

2004

Finansiella intäkter för

förvaltning av statsskulden

Ränteintäkter avseende upplåning i

utländsk valuta

12 765

12 752

Ränteintäkter avseende upplåning i

svenska kronor

14 089

14 842

Intäktsförda, preskriberade

obligationer m.m.

-7

7

Överkurs vid emission (netto)

6 655

8 654

Realiserade valutavinster (netto)

10 203

-

Orealiserade valutavinster (netto)

-

9 617

Summa finansiella intäkter för

förvaltning av statsskulden

43 705

45 872

Finansiella kostnader för

förvaltning av statsskulden

Räntekostnader avseende

upplåning i svenska kronor

49 517

52 368

Räntekostnader avseende

upplåning i utländsk valuta

23 803

23 462

Realiserade kursförluster (netto)

7 618

13 596

Realiserade valutaförluster (netto)

-

5 106

Orealiserade valutaförluster (netto)

29 578

-

Provisioner till banker m.fl.

95

125

Summa finansiella kostnader för

förvaltning av statsskulden

110 611

94 657

Nettokostnad för förvaltning av

statsskulden

66 906

48 785

Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden innefattar även intäkter respektive kostnader för skuld- skötselåtgärder. Under 2005 uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutaförändringar m.m.) till 67 miljarder kronor, en ökning med 18 miljarder kronor. Under året realiserade staten valutavinster på 10 miljarder kronor, jämfört med förluster 2004 på 5 miljarder kronor. Årets realiserade valuta- Skr.2005/06:101 vinster beror bland annat på ett par stora förfall av lån i dollar, vilka togs upp till betydligt högre dollarkurser än då de återbetalades. Realiserade kursförluster minskade med 6 miljarder kronor från ca 14 till ca 8 miljarder kronor. Det beror på att Riksgäldskontoret har gjort färre återköp av obligationer i samband med byten mellan obligationer. De orealiserade valutakursförändringarna medförde i stället högre nettokostnad för statsskulden. År 2005 uppgick de orealiserade valutaförlusterna till 30 miljarder kronor som innebär en förändring med 39 miljarder kronor då staten redovisade 9 miljarder kronor i orealiserade valutavinster 2004. Not 12 Övriga finansiella intäkter

Miljoner kronor

2005

2004

Regeringskansliet

5 412

1 273

Centrala studiestödsnämnden

4 523

4 681

Kärnavfallsfondens styrelse

2 041

472

Skatteverket

1 329

661

Exportkreditnämnden

666

55

Försäkringskassan

470

-89

Insättningsgarantinämnden

260

164

Kammarkollegiet

134

253

Styrelsen för internationell

utvecklingssamarbete

87

50

Affärsverk

Statens järnvägar

636

473

Svenska kraftnät

17

9

Luftfartsverket

11

14

Sjöfartsverket

1

2

Övriga myndigheter

296

215

Summa

15 883

8 233

Regeringskansliets finansiella intäkter har ökat med 4,1 miljarder kronor och avser reavinst vid försäljning av aktier, båda i samband med TeliaSonera AB:s respektive Nordea AB:s åter- köp av aktier samt utdelning från aktier i Nordea AB. Centrala studiestödsnämnden finansiella in- täkter omfattar bl.a räntor på studielån. Kärnavfallsfondens styrelse har ökat sina finansiella intäkter främst på grund av reali- 95

Skr.2005/06:101 sationsvinster vid försäljning och inlösen av värdepapper. Skatteverket redovisar räntor i skattekonto- systemet. Exportkreditnämndens ökning på 611 miljoner kronor beror i huvudsak på kurs- vinster på 565 miljoner kronor. De finansiella intäkterna hos Statens Järnvägar utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värdepappersinnehav samt på leasingtillgångar avseende lok och vagnar. Not 13 Övriga finansiella kostnader

Miljoner kronor

2005

2004

Finansiella kostnader

exklusive aktiveringar

Riksgäldskontoret

Finansiella kostnader i verksamheten

Omvärdering av lån med kreditrisk

-10

2 010

Avsättning för förväntade

garantiförluster

-217

-931

Övrigt

-6

49

Summa Riksgäldskontorets finansiella

kostnader i verksamheten

-233

1 128

Vägverket

303

351

Försvarets materielverk

64

15

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

23

34

Riksförsäkringsverket med de

allmänna försäkringskassorna

15

22

Lantmäteriverket

12

8

Exportkreditnämnden

6

171

Regeringskansliet

-151

19

Affärsverk

Statens järnvägar

643

468

Luftfartsverket

60

90

Sjöfartsverket

32

50

Svenska kraftnät

6

8

Övriga myndigheter

41

1033

Summa finansiella kostnader

exklusive aktivering

821

3 397

Aktivering av finansiella kostnader

-73

-266

Total summa

748

3 131

Riksgäldskontoret redovisar sammantaget en kostnadsreduktion eftersom tidigare gjorda avsättningar för garantiförluster återförts. Vägverkets finansiella kostnader avser främst räntekostnader för lån till infastrukturella inve- steringar. Under året har lånen i huvudsak överförts till Riksgäldskontoret. Exportkreditnämndens minskning beror på att den föregående år redovisade orealiserade kursförluster om 168 miljoner kronor, medan den 2005 redovisar kursvinster (se även not 12 Övriga finansiella intäkter). Regeringskansliets finansiella kostnader består i huvudsak av kostnadsreduktion vid återföring av tidigare nedskrivning av aktier i OMX AB. Regeringskansliet skrev 2002 ned det bokförda värdet med 771 miljoner kronor till marknads- värdet på aktierna. Värdet på aktierna har sedan

stigit

och

Regeringskansliet

återförde

385 miljoner

kronor

under

2003

och

168 miljoner kronor under 2005.

Affärsverket

Statens

järnvägars finansiella

kostnader består bl.a. av skulduppräkning och räntor på leasingskulder på lok och vagnar. I noten redovisas finansiella kostnader brutto, exklusive avdrag för aktivering av finansiella kostnader. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggnings- projekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång.

4.5.2

Noter till balansräkningen

Not 14 Balanserade utgifter för utveckling

Miljoner kronor

2005

2004

Försäkringskassan

1 505

1 526

Rikspolisstyrelsen

257

203

Skatteverket

207

195

Verket för högskoleservice

171

123

Statens pensionsverk

130

121

Centrala studiestödsnämnden

130

129

Domstolsverket

95

123

Vägverket

78

68

Försvarets materielverk

77

31

Lantmäteriverket

76

89

96

Skr.2005/06:101

Försvarets radioanstalt

70

43

Totalförsvarets pliktverk

70

60

Arbetsmarknadsverket

61

71

Affärsverk

Svenska kraftnät

83

43

Sjöfartsverket

32

17

Övriga myndigheter

678

584

Summa

3 720

3 426

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

16

18

Affärsverk

Svenska kraftnät

124

128

Luftfartsverket

7

11

Sjöfartsverket

6

3

Övriga myndigheter

207

176

Summa

768

663

Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT- system och program. Försäkringskassans balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet och följdreformer till detta utgör den största delen. Förändringen jämfört med 2004 är nettot av avskrivningar och nedskrivningar på drygt 300 miljoner kronor där pensionssystemet är den största delen, och nyutveckling av ett antal IT-system på nära 300 miljoner kronor där ärendehanteringssystem för Försäkringskassan varit den största posten under 2005. Rikspolisstyrelsens ökning av de balanserade utgifterna på 54 miljoner kronor beror på ett antal nystartade IT-utvecklingsprojekt.

Skatteverkets post avser utveckling av IT-stöd för folkbokföring, indrivning samt behörighets- administration. Verket för högskoleservices post utgörs av antagningsverksamhetens produktionssystem som utvecklats och tagits i drift samt balanserade utgifter för pågående utveckling av ett nytt antagningssystem. Not 15 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Under posten Rättigheter och andra imma- teriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. Vägverkets ökning på 86 miljoner kronor beror på inköp av licenser inom IT-verk- samheten. Affärsverket Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för optoför- bindelser. Not 16 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2005

2004

Bolagsverket

27

-

Statens jordbruksverk

15

7

Länsstyrelsen i Gotlands län

2

-

Övriga myndigheter

1

1

Summa

45

8

Bolagsverkets ökning beror på ett förskotts- betalt avtal om utnyttjande av Unisys stordator- kapacitet. Not 17

Miljoner kronor

2005

2004

Vägverket

87

1

Rikspolisstyrelsen

69

62

Ekonomistyrningsverket

67

79

Skatteverket

52

72

Statliga väganläggningar

Miljoner kronor

2005

2004

Vägverket

88 895

84 065

Summa

88 895

84 065

Försäkringskassan

47

39

Statens energimyndighet

43

51

Vägverket redovisar investeringar i statliga väg-

Försvarsmakten

26

4

anläggningar. Redovisade belopp är nettovärden

Lunds universitet

17

19

97

Skr.2005/06:101 efter avskrivning. Avskrivningstiden är normalt 40 år. Det finns 15 objekt med vardera en kostnad på över 50 miljoner kronor och som öppnats för trafik under 2005. Investeringsvolymen för dessa uppgår till 3,9 miljarder kronor och en total väglängd av 140 km. Bland annat har E4:an mellan Rotebro och Upplands Väsby utökats med ett körfält i vardera riktningen. På E6:an har Svinesundsförbindelsen öppnats för trafik. Not 18 Statliga järnvägsanläggningar

Miljoner kronor

2005

2004

Banverket

63 922

63 119

Summa

63 922

63 119

Banverket redovisar investeringar i järnvägs- anläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivningstiden för järnvägsanläggningar är 40 år. Större investeringsprojekt som har färdig- ställts under 2005 är utbyggnaden av Stockholm södra och Årsta (inklusive ny Årstabro) samt dubbelspårsutbyggnad Kävlinge-Lund.

Not 19 Byggnader, mark och annan fast egendom

Miljoner kronor

2005

2004

Statens fastighetsverk

13 039

12 161

Fortifikationsverket

8 498

9 723

Naturvårdsverket

3 784

3 047

Riksdagsförvaltningen

953

978

Affärsverk

Luftfartsverket

11 292

10 711

Sjöfartsverket

919

941

Svenska kraftnät

172

184

Övriga myndigheter

934

1 194

Summa

39 591

38 939

Statens fastighetsverk förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer över. Större delen av fastigheterna tillhör det natio- nella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegen- domar som redovisas av Statens fastighetsverk består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i Västerbottens och Norrbottens län samt renbetesfjällen i Jämtlands län. I mellersta och södra Sverige förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. I ökningen på Byggnader, mark och annan fast egendom med 878 miljoner kronor ingår byggnader övertagna från de allmänna försäkringskassorna med 543 miljoner kronor och mark övertagen från de allmänna för- säkringskassorna med 271 miljoner kronor. I samband med övertagandet skrevs värdet upp i enlighet med regeringens beslut den 16 december 2004 (dnr Fi 2004/5514 (delvis)) till ett värde som bättre motsvarade marknads- värdet på fastigheterna. Föregående år fanns de övertagna fastigheterna hos de allmänna försäkringskassorna men då bokförda till ett betydligt lägre värde, eftersom det bokförda värdet vanligen motsvarar anskaffningsvärdet och de var anskaffade långt tillbaka i tiden. Fortifikationsverket förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. Minskningen på 1 225 miljoner kronor hänförs i huvudsak till försäljningen av bl.a. kasernområdena P 18 i Visby, P 10 i Strängnäs, A 9 i Kristinehamn samt I 5 och F 4 i Österund med anledning av riksdagens beslut (bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143) om försvarets verksamhet. Naturvårdsverket redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. Ökningen med 737 miljoner kronor under 2005 avser främst investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalpark. Riksdagsförvaltningen förvaltar riksdags- byggnaderna. Luftfartsverkets ökning på Byggnader, mark och annan fast egendom med 581 miljoner kronor avser investering i projekt för flyg- ledning. 98

Not 20 Förbättringsutgifter på annans fastighet

Miljoner kronor

2005

2004

Rikspolisstyrelsen

748

778

Kungl. Tekniska högskolan

261

274

Regeringskansliet

138

135

Lunds universitet

130

147

Försvarsmakten

128

126

Kriminalvårdsverket

127

135

Stockholms universitet

113

125

Göteborgs universitet

104

99

Skatteverket

81

92

Uppsala universitet

72

87

Umeå universitet

60

49

Arbetsmarknadsverket

46

48

Sveriges lantbruksuniversitet

45

47

Malmö högskola

40

43

Övriga myndigheter

855

838

Summa

2 948

3 023

Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldrag- ningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna upp- gått till väsentliga belopp. Rikspolisstyrelsens förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. De större posterna 2005 återfinns hos Rikspolisstyrelsen och polis- myndigheterna i Stockholm, Skåne och Västra Götaland. Kungliga tekniska högskolans förbättrings- utgifter avser bland annat ombyggnationer av fastigheter som hyrs av Akademiska Hus AB. Regeringskansliets förbättringsutgifter på annans fastighet hänför sig i första hand till ombyggnation av utlandsmyndigheternas lokaler och Regeringskansliets lokaler i Klarakvarteren. Not 21 Maskiner, inventarier, installationer m.m.

Miljoner kronor

2005

2004

Rikspolisstyrelsen

1 229

1 196

Försvarsmakten

1 144

1 268

Skr.2005/06:101

Vägverket

887

863

Uppsala universitet

704

672

Banverket

703

717

Kustbevakningen

647

656

Karolinska institutet

542

536

Göteborgs universitet

493

547

Lunds universitet

458

499

Skatteverket

406

428

Regeringskansliet

358

378

Domstolsverket

357

346

Försäkringskassan

346

379

Kriminalvårdsstyrelsen

309

207

Affärsverk

Svenska kraftnät

5 950

6 137

Luftfartsverket

1 061

1 025

Statens järnvägar

747

347

Sjöfartsverket

579

591

Övriga myndigheter

4 888

5 576

Summa

21 808

22 368

Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Svenska kraftsnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet och tele- och informationssystem. Luftfartsverket redovisar huvudsakligen fordon och maskiner under denna post. Not 22 Pågående nyanläggningar

Miljoner kronor

2005

2004

Banverket, järnvägsanläggningar

20 347

15 952

Vägverket, väganläggningar

13 039

14 806

Försvarets materielverk

3 314

3 832

Fortifikationsverket

731

404

Statens fastighetsverk

339

348

Affärsverk

Svenska kraftnät

466

386

Luftfartsverket

404

1 404

Sjöfartsverket

119

49

99

Skr.2005/06:101

Övriga myndigheter

1 040

638

Summa

39 799

37 819

Banverkets pågående större investeringsprojekt avser Hallandsåsprojektet och citytunneln i Malmö. Andra större projekt är utbyggnad till dubbelspår mellan Trollhättan och Öxnared. Förändringen beror främst på att riksdagen beslutat om ökade investeringar i järnvägar. Vägverkets pågående större investerings- projekt avser Götaleden i Göteborg på väg 45, E4:n förbi Markaryd samt Uppsala-Mehedeby i region Mälardalen. Försvarets materielverks pågående nyanlägg- ningar avser anskaffning av delkomponenter till provsystem, vilka används vid verifiering och validering av krigsmateriel till försvarsmakten. Förändringen på Luftfartsverkets pågående investeringar beror på att ett nytt flygled- ningssystem för kontrollcentralerna i Stockholm och Malmö tagits i bruk. Not 23 Beredskapstillgångar

Miljoner kronor

2005

2004

Försvarsmakten

90 619

89 574

Statens räddningsverk,

räddningstjänst och

varningsmateriel m.m.

809

872

Socialstyrelsen, läkemedel och

sjukvårdsförnödenheter

224

134

Krisberedskapsmyndigheten

151

167

Statens strålskyddsinstitut

21

15

Rikspolisstyrelsen

9

12

Banverket

1

2

Summa

91 834

90 776

Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstill- gångar i dels beredskapsinventarier, dels bered- skapsvaror, vilka redovisas som anläggnings- tillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till 77,8 miljarder kronor och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskaps- varor som t.ex. ammunition, reservmateriel och livsmedel uppgår till 12,8 miljarder kronor. Årets ökning av beredskapstillgångarna med 1,1 miljarder kronor förklaras i huvudsak av Försvarsmaktens ökning på 1 miljard kronor. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till 10,8 miljarder kronor och avskriv- ningar uppgår till 8,4 miljarder kronor under 2005. Bland annat har elva JAS 39 Gripen anskaffats. Under året har försäljningar och utrangeringar genomförts för 1,1 miljarder kronor. Beredskapslagret har minskat med 1,7 miljarder kronor. Nedskrivning har skett med 3,6 miljarder kronor avseende överskotts- varor. I samband med byte av lagerredovisnings- system har invärdering skett av varor till ett värde av 2,4 miljarder kronor. Statens räddningsverks beredskapstillgångar har minskat något under året och består av bl.a. materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. Socialstyrelsens beredskapstillgångar avser läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. Bered- skapslagringen av antivirala läkemedel mot pandemi har utökats. Not 24 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2005

2004

Banverket

1 205

639

Vägverket

330

310

Totalförsvarets forskningsinstitut

10

8

Styrelsen för internationella

utvecklingssamarbete

1

-

Affärsverk

Luftfartsverket

14

18

Övriga myndigheter

2

3

Summa

1 562

978

Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat för anskaffning av materiella anläggningstillgångar. Banverkets post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. 100

Not 25 Andelar i dotter- och intresseföretag Andelar i dotterföretag

Miljoner kronor

2005

2004

Vattenfall AB

78 122

72 994

Akademiska Hus AB

22 455

16 618

Civitas Holding AB (inklusive

Vasakronan AB)

18 524

17 172

Sveaskog AB

16 275

20 186

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

14 802

9 804

Venantius AB

7 187

7 356

Vin 

aktiebolag SBAB

5 600

5 268

Posten AB

5 060

3 695

Almi Företagspartner AB

4 037

4 058

AB Svensk Exportkredit

3 739

3 392

SJ AB AB

2 989

1 838

Apoteket AB

2 632

2 518

Vasallen AB

2 080

2 024

Systembolaget AB

1 989

1 749

AB Swedcarrier

1 972

1 593

Teracom AB, Svensk Rundradio AB

1 542

1 298

Specialfastigheter Sverige AB

1 454

1 346

Green Cargo AB

1 358

407

Swedfund International AB

1 190

1 123

Samhall AB

917

841

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

567

560

Statens Bostadsomvandlings AB

556

552

Svenska Rymdaktiebolaget

434

479

Lernia AB

375

266

AB Svensk Bilprovning

326

288

Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB

324

298

Kasernen Fastighets AB

110

105

IRECO holding AB

67

34

Swedesurvey AB

42

42

AB Göta Kanalbolag

40

40

SweRoad (Swedish National Road

Consulting AB)

37

43

IMEGO AB

35

43

Kungliga Dramatiska Teatern AB

34

30

Statens Väg- och Baninvest AB

18

18

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

15

15

A-Banan Projekt AB

10

10

Kungliga Operan AB

9

13

Svenska Spel AB

0

0

Skr.2005/06:101

Affärsverk

Luftfartsverket LFV Holding AB

149

145

Svenska kraftnät SwePol link AB

m.fl.

87

76

Övriga andelar

281

206

Summa

203 822

183 592

Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent. Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per

31 december,

utom i några

fall

då senaste

delårsbokslut använts.

Andelar i

dotterföretag

har

ökat med

20,2 miljarder kronor.

Ökningen av andelsvärdet för Vattenfall AB uppgår till 5,1 miljarder kronor, vilket huvud- sakligen förklaras av periodens positiva resultat på 19,2 miljarder kronor. Resterande del av förändringen beror till största delen på utdelning av 5,6 miljarder kronor som minskat andels- värdet, kassaflödessäkring som medfört en minskning med 10,1 miljarder kronor samt positiva omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på 3,8 miljarder kronor. Kassa- flödessäkringen avser huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. Förändringen under 2005 beror främst på ökade elmarknads- priser. Omräkningsdifferenserna har uppstått när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Andelsvärdet för Akademiska Hus AB har ökat med 5,8 miljarder kronor. Ökningen för- klaras av andelen i årets resultat på 6,7 miljarder kronor. En utdelning på 0,3 miljarder kronor och införandet av ny redovisningsprincip har minskat andelsvärdet med 0,6 miljarder kronor. Andelsvärdet i Civitas Holding AB har ökat med 1,3 miljarder kronor. Årets resultat har ökat kapitalandelsvärdet med 1,7 miljarder kronor. Andelsvärdet för Sveaskog AB har minskat med 3,9 miljarder kronor. Minskningen förklaras främst av förändrad koncernstruktur samt ut- delning med 0,4 miljarder kronor. Årets resultat har påverkat värdet med 0,6 miljarder kronor. LKAB:s resultat för året uppgår till 4,5 miljarder kronor och utgör huvuddelen av andelsvärdets ökning med 5,0 miljarder kronor. 101

Skr.2005/06:101 Andelsvärdet i Vin 

Andelsvärdet i SJ

AB

har

ökat

med

1,2 miljarder

kronor, vilket

väsentligen avser

årets resultat.

Svenska Spel AB bokförs till värdet av aktie-

kapital och

reservfond

(värdet

uppgår

till

260 000 kronor som i tabellen har avrundats till noll miljoner kronor). Resultatet tillförs stats- budgeten när utdelningen betalas under 2006. Andelar i intresseföretag

Miljoner kronor

2005

2004

TeliaSonera AB

57 553

55 122

Nordiska investeringsbanken (NIB)

6 742

5 964

SAS AB

2 462

2 414

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

80

82

AB Bostadsgaranti

75

55

Sveriges Rese- och Turistråd AB

9

7

Norrland Center AB

5

5

Dom Shvetsii

3

0

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

328

315

Luftfartsverket Nordic Airport

Porperties KB m.fl.

4

3

Summa

67 261

63 967

Med intresseföretag avses företag där statens

ägarandel

uppgår till högst

50

och

lägst

20 procent.

Andelar

i intresseföretag

har

ökat

med

3,3 miljarder kronor främst på grund av att andelen i TeliaSonera AB ökat i värde med 2,4 miljarder kronor. Andelsvärdet har påverkats positivt med 5,3 miljarder kronor av andelen i årets resultat och med 4,0 miljarder kronor i valutakursdifferenser. Utdelning av 2,5 miljarder kronor till staten och minskning av det egna kapitalet vid återköp av aktier för 4,7 miljarder kronor har påverkat andelsvärdet negativt. Försäljningsintäkten från under året sålda aktier i TeliaSonera AB uppgår till 4,7 miljarder kronor. Statens direkta ägarandel har tillfälligt minskat, men kommer efter annullering av de av TeliaSonera AB återköpta aktierna att återgå till 45,3 procent. Marknadsvärdet på statens aktier i TeliaSonera AB uppgick vid årsskiftet till 86,8 miljarder kronor. Nordiska Investeringsbanken har ökat i värde med 0,8 miljarder kronor, vilket till stor del beror på periodens resultatandel som uppgår till 0,4 miljarder kronor. Andelar i dotter- och intresseföretag totalt

Miljoner kronor

2005

2004

Summa andelar i dotterföretag

203 822

183 592

Summa andelar i intresseföretag

67 261

63 967

Riksbankens grundfond

1 000

1 000

Summa

272 083

248 559

De flesta dotter- och intressebolag införde 2005 nya redovisningsprinciper i enlighet med IFRS. Det är inte en ändrad redovisningsprincip i års- redovisningen för staten men för att förbättra jämförbarheten har andelsvärdenas jämförelsetal för 2004 justerats (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt andra ändringar av jämförelsetal). Höjningen uppgår till 30,3 miljarder kronor och avser främst Vattenfall AB, Akademiska Hus AB, Civitas (inklusive Vasakronan AB) och Sveaskog AB. Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och av- yttringar. Not 26 Andra långfristiga värdepappersinnehav

Miljoner kronor

2005

2004

Regeringskansliet, Europeiska

investeringsbanken EIB

1 677

1 677

Exportkreditnämnden,

valutadepositioner

1 214

132

Regeringskansliet, Europeiska

utvecklingsbanken EBRD

1 040

983

Regeringskansliet, OMX AB (OMHex

AB)

883

715

Regeringskansliet, Världsbanken IBRD

593

593

Karolinska institutet, aktier, andelar

och obligationer

435

487

Regeringskansliet, Europarådets

utvecklingsbank CEB

34

34

Riksgäldskontoret,

0

1818

102

bostadsobligationer

Affärsverk

Statens järnvägar

4 794

4 506

Övriga myndigheter

241

236

Summa

10 911

11 181

Andra långfristiga värdepappersinnehav har minskat med 0,3 miljarder kronor, främst på grund av Riksgäldskontorets minskade innehav av bostadsobligationer. Obligationerna ingick i tidigare överföring från AP-fonderna. Det ursprungliga nominella värdet var 67,5 miljarder kronor och i och med årets inlösen på 1,8 miljarder kronor är samtliga obligationer inlösta. Exportkreditnämnden placerar premier från sin garantiverksamhet i olika finansiella tillgångar och har ökat sitt innehav av valutadepositioner under året med 1,1 miljarder kronor. Innehavet utgör del av likvid buffert för riskexponering och balanserande innehav för åtaganden i respektive valuta. Marknadsvärdet för Regeringskansliets aktier i OMX AB uppgår till 0,9 miljarder kronor. Med anledning av ökat marknadsvärde har en tidigare nedskrivning återförts. Statens järnvägars innehav på 4,8 miljarder kronor avser till största delen nollkupong- obligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar uthyrda till SJ AB och Green Cargo AB. Not 27 Andra långfristiga fordringar

Miljoner kronor

2005

2004

Exportkreditnämnden

- Skadefordringar

3 114

4 958

- Återförsäkrares andel av

försäkringstekniska avsättningar

94

147

Summa Exportkreditnämnden

3 208

5 105

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

315

275

Göteborgs universitet

149

154

Fiskeriverket

131

133

Statens bostadskreditnämnd

99

113

Verket för näringslivsutveckling

43

77

Skr.2005/06:101

Regeringskansliet

19

18

Försäkringskassan

12

17

Affärsverk

Statens järnvägar

3 674

4 255

Sjöfartsverket

116

129

Luftfartsverket

14

12

Svenska kraftnät

218

239

Övriga myndigheter

14

17

Total summa

8 012

10 544

Exportkreditnämnden (EKN) redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta komp- letteras med det allmänna riskläget i landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reser- vering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till 10 573 miljoner kronor. Reser- veringen uppgår till 7 459 miljoner kronor. Minskningen av skadefordringarna under året beror på betydande förtida inbetalningar från Polen, Ryssland och Peru. Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) garanterar och subventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen av nettovärdet på skadefordringar knutna till U-kreditsystemet.

Göteborgs universitets fordringar avser utlå- ning av donationsmedel till Akademiska Hus AB för fastigheterna Handelshögskolan, Wallen- bergsalen och Hasselbladslaboratoriet, som vid uppförandet finansierades med bl.a. donations- medel. Fiskeriverket har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser fiske- avgifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen består av 25 fonder. Affärsverket Statens järnvägar redovisar fordringar avseende leasing- och leaseholdavtal på SJ AB och Green Cargo AB. Dessa uppgick 103

Skr.2005/06:101 till 2 694 miljoner kronor 2005. Dessutom redovisar affärsverket en fordran på Stor- stockholms lokaltrafik (SL) avseende kapital- kostnadsersättning på 980 miljoner kronor. Sjöfartsverket redovisar fordringar avseende förskottshyra för tre isbrytande offshorefartyg som man tecknat avtal om med Trans Viking A/S motsvarande ett värde på 104 miljoner kronor. En kapitalförsäkring hos SEB Trygg Liv avseende lotsar som verket övertagit från Vänerns seglationsstyrelse 2003 uppgår till 13 miljoner kronor. Not 28 Utlåning

Miljoner kronor

2005

2004

Centrala studiestödsnämnden

Studielån (beviljade mellan den 1

januari 1989 och den 39 juni 2001)

84 800

81 794

Annuitetslån (beviljade efter den 30

juni 2001)

49 150

39 269

Studiemedel (beviljade före 1989 och

äldre lån)

12 190

14 525

Återkrav på lån och bidrag

417

405

Skuldsaneringslån och övrigt

-3

-3

Summa Centrala studiestödsnämnden

146 554

135 990

Riksgäldskontoret (RGK)

RGK, löpande krediter och

rörelsekapital med fast löptid till

SAAB AB

190

-

Botniabanan AB

2 245

1 455

Övriga

235

307

RGK, investeringslån till

Svensk-Danska broförbindelsen AB

1 956

1 630

A-train AB

900

900

Jernhusen AB

-

990

Botniabanan AB

5 550

3 425

RGK, utlåning till

Premiepensionsmyndigheten

1 736

1 865

RGK, utlåning till AP-fonden

128

127

Summa Riksgäldskontoret

12 940

10 699

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

421

411

Övriga

140

192

Total summa

160 055

147 292

Centrala studiestödsnämnden (CSN) admini- strerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån i Riksgäldskontoret. Det avser främst studielån beviljade fr.o.m. 1989, vilket även inkluderar annuitetslånen från 2001 och framåt. Den andra kategorin är lån som ur- sprungligen finansierades via anslag på stats- budgeten, främst studiemedel beviljade t.o.m. 1988. CSN:s fordringar totalt uppgår till närmare 147 miljarder kronor, efter att hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. Tre huvudprinciper ligger till grund för CSN:s beräkning av osäkra fordringar och de nedskriv- ningar som görs på grundval av beräkningarna. Dessa principer är betalningsbenägenhet, reser- vation enligt trygghetsregler som finns vid återbetalning och framtida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts under de senaste åren trots påminnelser och krav- åtgärder. Under 20042005 har CSN omarbetat beräk- ningssättet för reservationer enligt de trygghets- regler som finns vid återbetalning. Under 2005 har man i beräkningarna av reservationen också tagit med annuitetslånen för vilka tidigare reservationer gjordes mera schablonmässigt. Hänsyn har också tagits till att många låntagare har mer än ett lån. De tidigare åren har reservationen beräknats för respektive lån men från och med i år beaktas betalningsbördan för båda lånen. Inkomstsimuleringen som sker med en statistik regressionsmodell visar genom- snittsinkomsternas utveckling i olika ålders- grupper med hänsyn tagen till kön, arbetslivs- erfarenhet och utbildningsnivå. Denna har också utvecklats under året. En ny rutin har införts där inkomstuppgifter hämtas från SCB. Det nya materialet avspeglar inkomstutvecklingen bättre för äldre låntagare. Under åren 19992004 gjorde CSN reserva- tioner för osäkra fordringar med sammanlagt ca 34 miljarder kronor, efter att modellen för värdering av fordringarna vidareutvecklats. Vid utgången av 2005 är den totala reservationen 28 miljarder kronor på en total lånefordran uppgående till 175 miljarder kronor (motsvarar 16 procent). De osäkra fordringarna har därmed under året minskat med ca 5,9 miljarder kronor jämfört med 2004. 104

Av dessa härrör sig 6,8 miljarder kronor till studielån beviljade mellan den 1 januari 1989 och den 30 juni 2001, medan reservationerna för andra lånetyper har ökat något. Den viktigaste anledningen till minskningen av de osäkra fordringarna är att räntan sänkts kraftigt, vilket leder till att fler bedöms kunna betala sina skulder. Utöver detta finns ett antal mindre justeringar i beräkningarna som påverkat reservationens storlek. Riksgäldskontoret (RGK) är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning. När det gälller Svensk-Danska Broförbindelsen AB är bolaget beroende av Öresundsbro Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. RGK:s utlåning till Premiepensionsmyndigheten (PPM) och AP-fonderna ingår också i denna post, eftersom dessa myndigheter inte konsoli- deras i årsredovisningen för staten. Sida:s utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Skr.2005/06:101 Not 30 Pågående arbeten

Miljoner kronor

2005

2004

Försvarsmakten

205

35

Lantmäteriverket

151

138

Banverket

37

25

Fortifikationsverket

16

11

Övriga myndigheter

30

33

Summa

439

242

Försvarsmaktens pågående arbeten avser huvudsakligen beställningar från Försvarets materielverk. Lantmäteriverkets pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. Not 29 Varulager och förråd

Miljoner kronor

2005

2004

Försvarsmakten

476

478

Banverket

454

375

Vägverket

144

135

Rikspolisstyrelsen

96

79

Statens räddningsverk

88

88

Försvarets materielverk

79

104

Kriminalvårdsverket

59

66

Fortifikationsverket

28

35

Affärsverk

Sjöfartsverket

42

36

Luftfartsverket

41

36

Övriga myndigheter

183

167

Summa

1 690

1 599

Med varulager och förråd avses råmaterial, rå- varor, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsats- material. Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager. Not 31 Fastigheter

Miljoner kronor

2005

2004

Länsstyrelsen i Dalarnas län

91

97

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

10

21

Länsstyrelsen i Gävleborgs län

5

8

Övriga länsstyrelser

6

9

Summa

112

135

Länsstyrelsen i Dalarnas län innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där bytesprojekt pågår eller är planerade. 105

Skr.2005/06:101 Not 32 Förskott till leverantörer

Miljoner kronor

2005

1004

Försvarets materielverk

8 226

10 096

Övriga myndigheter

158

106

Summa

8 384

10 202

Försvarets materielverk lämnar förskott till i huvudsak Industrigruppen JAS, SAAB, Kockums AB, Bofors Missiles AB och Augusta- Westland AB. Förskotten avser främst materiel och tjänster. Det är främst förskotten till industrigruppen JAS som minskat, vilket beror på att leveranser skett under 2005. Förskott till utländska leverantörer ingår med 900 miljoner kronor, vilket är 100 miljoner kronor högre jämfört med 2004. Not 33 Kundfordringar

Miljoner kronor

2005

2004

Vägverket

886

723

Banverket

833

578

Exportkreditnämnden

583

642

Lantmäteriverket

168

154

Statens institutionsstyrelse

144

125

Luftfartsstyrelsen

107

0

Karolinska institutet

102

104

Affärsverk

Luftfartsverket

446

447

Svenska kraftnät

261

312

Sjöfartsverket

167

105

Statens järnvägar

19

15

Övriga myndigheter

1 801

1 634

Summa

5 517

4 839

Som kundfordringar redovisas fakturerade belopp avseende myndighetens försäljning av främst tjänster. Vägverkets post består av fordringar för externa uppdrag i huvudsak åt kommuner. Exportkreditnämndens kundfordringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende debiterade premier samt premier för bundna utfästelser. Luftfartsverkets post utgörs av fordringar på flygbolag där SAS AB står för merparten. Not 34 Övriga fordringar

Miljoner kronor

2005

2004

Skatteverket

Fordringar på skattekonto

19 302

16 433

Fordringar lämnade till

Kronofogdemyndigheten

för indrivning m.m.

4 143

4 648

Fordringar avseende kommunalskatt,

kommuner och landsting

4 688

5 972

Fordringar på kommuner

avseende mervärdesskatt

-

3 721

Fordringar på landsting

avseende mervärdesskatt

-

1 759

Fordringar avseende utlägg i

exekutiva förrättningar m.m.

22

25

Summa Skatteverket

28 155

32 558

Riksgäldskontoret

Depositioner för handel med futures

1 499

1 100

Fordran CSA-avtal

17

589

Övriga fordringar

27

35

Summa Riksgäldskontoret

1 543

1 724

Försäkringskassan

3 079

2 589

Tullverket

1 195

1 674

Statens jordbruksverk

1 850

550

Affärsverk

Luftfartsverket

106

166

Statens järnvägar

343

9

Svenska kraftnät

36

15

Övriga myndigheter

2 132

1 062

Total summa

38 439

40 347

Övriga fordringar har minskat med 1 908 miljoner kronor jämfört med föregående år. Minskningen beror bland annat på Skatte- verkets fordringar avseende mervärdesskatt hos kommuner och landsting som minskat med 5 574 miljoner kronor (se även Transfereringar till kommuner i not 4, Transfereringar). Denna fordran har enligt regeringsbeslut från den 106

8 december 2005 skrivits av mot inkomsttitel 2811, Övriga inkomster av statens verksamhet.

Fordringar på

skattekonto har ökat

med

2 869 miljoner kronor.

Skatteverket

har skattefordringar

under

indrivning på nominellt 47 806 miljoner kronor. Dessa fordringar är nedskrivna med hänsyn till förväntade förluster varav 4 100 miljoner kronor eller knappt 9 procent, beräknas komma att betalas in. Värdet av fordringarna har i likhet med tidigare år beräknats med ledning av bland annat åldersanalys av de restförda fordringarna. Riksgäldskontorets fordringar utgörs till största delen av depositioner för handel med futures. Minskningen från föregående år beror på en kraftig minskning av fordran på CSA-avtal med 572 miljoner kronor jämfört med före- gående år (se även bilaga 1 Ordlista). Försäkringskassans fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga av-

seende underhållsstöd

som uppgår

till

1 943 miljoner kronor,

en ökning med

ca

300 miljoner kronor sedan föregående år, samt återkravsfordringar avseende övriga socialför- säkringsförmåner på 599 miljoner kronor. Samt- liga fordringar äldre än fyra år avseende under- hållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. Nedskrivningsbeloppet uppgår till 1 554 miljoner kronor. Tullverkets övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende upp- börd. Att fordringarna per bokslutsdatum fluk- tuerar från år till år beror till stor del på Tullverkets faktureringsrutiner och endast till mindre del på andra faktorer som t.ex. konjunkturväxlingar. Jordbruksverkets övriga fordringar avser bland annat fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen, rekvirerade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentliga lager till följd av inköp- och försäljningsverksamhet för EU:s räkning av bland annat spannmål. Orsaken till ökningen är i huvudsak att värdet av den offentliga lagringen ökat från 455 miljoner kronor 2004 till 1 739 miljoner kronor 2005. I Jordbrukverkets fordran finns även en post avseende salmonellautbrottet i Norrköping. Skr.2005/06:101 Not 35 Periodavgränsningsposter Förutbetalda kostnader

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

Förutbetalda kostnader

5

6

Premielån

137

122

Underkurser, upplåning

i svenska kronor

3 377

4 266

Underkurser, upplåning

i utländsk valuta

347

430

Underkurser, just. nytt

skuldmått i svenska kronor

5 184

6 339

Underkurser, just. nytt

skuldmått i utländsk valuta

28

-

Summa Riksgäldskontoret

9 078

11 163

Rikspolisstyrelsen

379

353

Kriminalvårdsstyrelsen

203

194

Försäkringskassan

194

200

Lunds universitet

190

192

Skatteverket

173

134

Banverket

171

152

Göteborgs universitet

139

138

Domstolsverket

129

123

Uppsala universitet

127

141

Arbetsmarknadsverket

117

129

Karolinska institutet

112

114

Kungl. Tekniska högskolan

112

108

Stockholms universitet

103

106

Affärsverk

Luftfartsverket

41

73

Sjöfartsverket

48

39

Svenska kraftnät

8

9

Statens järnvägar

2

-

Övriga myndigheter

1 751

1 871

Total summa

13 077

15 239

Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut under året. 107

Skr.2005/06:101 Not 36 Periodavgränsningsposter Upplupna bidragsintäkter

Miljoner kronor

2005

2004

Lunds universitet

120

147

Karolinska institutet

113

109

Kungl.Tekniska högskolan

99

133

Stockholm universitet

58

85

Göteborgs universitet

56

66

Sveriges lantbruksuniversitet

53

47

Uppsala universitet

48

58

Luleå tekniska universitet

38

29

Umeå universitet

33

31

Linköpings universitet

20

21

Övriga myndigheter

282

331

Summa

920

1 057

Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verk- samhet som ännu inte utbetalats till myndig- heten. Not 37 Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

Ränteintäkter, skuldskötselinstrument

10 482

9 518

Ränteintäkter, kreditgivning

72

201

Ränteintäkter, uppköpta obligationer i

svenska kronor

3

3

Upplupna avgifter i kreditgivningen

2

2

Summa Riksgäldskontoret

10 559

9 724

Statens jordbruksverk

4 479

5 618

Inspektionen för

arbetslöshetsförsäkringen

259

257

Banverket

228

213

Exportkreditnämnden

213

149

Försäkringskassan

198

139

Kärnavfallsfondens styrelse

190

143

Insättningsgarantinämnden

100

100

Affärsverk

Svenska kraftnät

392

294

Luftfartsverket

184

178

Statens järnvägar

47

72

Sjöfartsverket

11

38

Övriga myndigheter

961

411

Total summa

17 821

17 336

Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen. Statens jordbruksverks upplupna intäkter avser framtida betalningar från EU avseende gårdsstöd m.fl. Minskningen beror på att andelen senarelagda EU-finansierade stöd minskat jämfört med 2004. Fordringar på EU avseende de stöd som betalats ut redovisas i stället bland Övriga fordringar (se not 34, Övriga fordringar). Not 38 Värdepapper och andelar

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

22 187

251

Regeringskansliet

4 420

4 646

Exportkreditnämnden

2 931

2 353

Försäkringskassan

hypoteksobligationer m.m.

1 519

1 472

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

74

220

Affärsverk

Statens järnvägar

99

99

Övriga myndigheter

0

1

Summa

31 230

9 042

Riksgäldskontorets innehav avser placerade dagslån på 21 942 miljoner kronor och köpta köpoptioner på 245 miljoner kronor. År 2004 redovisade Riksgäldskontoret köpta köpop- tioner på 251 miljoner kronor. Riksgälds- kontoret placerar kortfristig överskottslikviditet på dagslånemarknaden. Den 31 december 2004 hade Riksgäldskontoret i stället lånat medel på dagslånemarknaden. Denna kortfristiga skuld ingick då i statsskulden. Regeringskansliet redovisar innehav av aktier i Nordea AB på 4 419 miljoner kronor. 108

Marknadsvärdet på statens innehav i Nordea AB uppgick vid årsskiftet till 42 537 miljoner kronor. Under året har aktier sålts för samman- lagt 1 840 miljoner kronor. Exportkreditnämnden har ökat fastränte- placeringarna i utländsk valuta i form av valuta- depositoner i svenska banker med 115 miljoner kronor och i form av bank- och företagscerti- fikat med 463 miljoner kronor. Försäkringskassan redovisar hypoteksobliga- tioner i fonder för socialförsäkringsändamål. Not 39 Kassa, bank m.m.

Miljoner kronor

2005

2004

Skatteverket

358

352

Försvarets materielverk

304

301

Riksgäldskontoret

188

41

Länsstyrelsen i Norrbottens län

149

165

Regeringskansliet

94

79

Kungl.Tekniska högskolan

71

45

Internationella programkontoret

67

58

Karolinska institutet

64

31

Lunds universitet

46

31

Länsstyrelsen i Västerbottens län

45

41

Göteborgs universitet

31

48

Affärsverk

Statens järnvägar

76

145

Svenska kraftnät

29

72

Luftfartsverket

29

18

Sjöfartsverket

24

22

Övriga myndigheter

333

636

Summa

1 908

2 085

Skatteverkets kassa, bank avser till största delen klienters bankmedel, dvs. deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomsttitel. Försvarets materielverks (FMV) kassa, bank avser i huvudsak de medel som FMV har för olika samarbetspartners räkning. Skr.2005/06:101 Not 40 Nettoförmögenheten

Miljoner kronor

2005

2004

Uppskrivningskapital

116

118

Donationskapital

280

232

Resultatandelar i dotterföretag

153 502

150 322

Balanserad kapitalförändring

-936 246

-906 924

Årets över-/underskott enligt

resultaträkningen

20 162

-18 414

Summa

-762 186

-774 666

Nettoförmögenheten är skillnaden mellan statens tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögenhet negativ. Förändringen av nettoförmögenheten mellan två år samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Netto- förmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påver- kas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. Under 2005 ökade nettoförmögenheten med 12,5 miljarder kronor. Nedan redogörs för för- ändringar av poster som ingår i nettoförmögen- heten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå för- klaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapital Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat under året. Donationskapital Donationskapitalet har ökat med 48 miljoner kronor under året. Moderna museet har erhållit donationer i form av konstverk till ett redovisat värde av 77 miljoner kronor. Resultatandelar i dotterbolag Regeringskansliet svarar för merparten av posten. 109

Skr.2005/06:101 Andelsvärdet är till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt årsbokslut. Förändringen på 3,2 miljarder kronor under året består av föregående års resultatandelar (24,7 miljarder kronor), utdelningar betalda under 2005 (-11,5 miljarder kronor), mottagna aktieägartillskott (0,6 miljarder kronor), sålda andelar (-1,5 miljarder kronor) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (-9,6 miljarder kronor). Nedskrivning avseende negativa resultatandelar, har medfört en ökning av resultatandelar och en balanserad kapitalminskning med 0,5 miljarder kronor. Vattenfall AB redovisar betydande minskningar av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till -8,4 miljarder kronor och består till största delen av kassaflödessäkring (-10,1 miljarder kronor), valutasäkring av eget kapital i bolagsinnehav i

utlandet

(-1,6 miljarder

kronor)

och

omräkningsdifferenser

vid

konsolidering

av

verksamhet

i utlandet

(3,8 miljarder kronor).

Även TeliaSonera AB har väsentliga förändringar av egna kapitalet vid sidan av årets resultat. Åter- köpet av egna aktier har minskat statens kapital- andel med 4,0 miljarder kronor och valutakursdifferenser har medfört en ökning med 4,0 miljarder kronor. Resultatandelen för Sveaskog AB har minskat med 4,1 miljarder kronor i samband med förändrad koncernstruktur. LKAB har ökat kapitalet med 1,2 miljarder kronor som ett resultat av förändrade redovisningsprinciper. Balanserad kapitalförändring Förändringen uppgår till -29,3 miljarder kronor, varav den del av föregående års underskott som ej är hänförlig till resultatandelar utgör -43,1 miljarder kronor. Utdelningar från dotterbolag enligt före- gående stycke ökar denna delpost med motsvar- ande belopp. Aktieägartillskott minskar balan- serad kapitalförändring med 0,6 miljarder kronor och ökar resultatandelar ovan. Nedskrivning avseende negativa resultatandelar i dotter- och intressebolag har minskat den balanserade kapitalförändringen med 0,5 miljarder kronor och givit motsvarande ökning av resultatandelar. Försäljning av andelar i TeliaSonera AB har ökat den balanserade kapitalförändringen med 1,5 miljarder kronor och minskat andelar ovan. Försvarsmakten har invärderat varor till bered- skapsvarulagret och därmed ökat balanserad kapitalförändring med 2,4 miljarder kronor. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på 1,3 miljarder kronor som redovisas som balan- serad kapitalminskning. Kupongränta på de bostadsobligationer som tidigare överförts från AP-fonderna uppgår till 0,1 miljarder kronor och redovisas som en balanserad kapitalökning. I samband med överföring av fastigheter från Försäkringskassan till Statens fastighetsverk har uppskrivning skett till marknadsvärde, vilket medfört en balanserad kapitalökning med 0,7 miljarder kronor (se även not 19 Byggnader, mark och annan fast egendom). Riksgäldskontorets konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en minskning av nettoförmögenheten med 0,1 miljarder kronor. Saldot vid avräkning av inomstatliga betal- ningar avseende anslag och inkomsttitlar upp- gick vid årsskiftet till 0,3 miljarder kronor och redovisas som en ökning av nettoförmögen- heten. 110

Skr.2005/06:101 Förändring av statens nettoförmögenhet

Miljoner kronor

Uppskrivnings-

Donations-

Resultatandelar

Balanserad

Årets över

kapital

kapital

i dotterföretag

kapitalförändring

/underskott

Summa

Utgående balans 2004

118

232

118 471

-906 679

-16 818

-804 676

Justering för ny princip vid redovisning

av förskott från EU

-245

-245

Justering för nya redovisningsprinciper

enligt IFRS hos dotter- och

intresseföretag

31 851

-1 596

30 255

Ingående balans 2005

118

232

150 322

-906 924

-18 414

-774 666

Föregående års kapitalförändring

24 723

-43 137

18 414

0

Utdelning från dotter- och

intresseföretag

-11 468

11 468

0

Förändring av eget kapital hos dotter-

och intresseföretag

-9 551

-9 551

Sålda andelar

-1 548

1 548

0

Aktieägartillskott

600

-600

0

Nedskrivning resultatandelar

469

-469

0

Invärdering av beredskapsvarulager

2 370

2 370

Ränta på bostadsobligationer

101

101

Uppskrivning av fastigheter

709

709

Rundradiokonto m.m.,

Riksgäldskontoret

-69

-69

Utjämningspost avs. elim. statspapper

-1 270

-1 270

Omvärdering pensionsskuld

Försäkringskassan

544

544

Justering fondförändring

Försäkringskassan

-355

-355

Saldo inomstatlig betalningsavräkning

337

337

Nedskrivning järnvägsanläggningar

-207

-207

Övriga förändringar

-2

48

-45

-292

-291

Årets över-/underskott

20 162

20 162

Summa årets förändring

-2

48

3 180

-29 322

38 576

12 480

Utgående balans

116

280

153 502

-936 246

20 162

-762 186

111

Skr.2005/06:101 Not 41 Fonder

Miljoner kronor

2005

2004

Kärnavfallsfonden

34 816

31 681

Insättningsgarantinämndens fond

15 719

14 282

Medel för kompetenssparande

-

5 950

Bilskrotningsfonden

334

485

Bostadskreditnämndens garantireserv

1 675

1 468

Bygdemedel m.m. (länsstyrelser)

306

331

Kammarkollegiets

försäkringsverksamhet m.m.

277

217

Försäkringskassan

- Trafiklivräntefonden

683

640

- Fonder för frivillig sjukförsäkring

-

356

- Frivilliga yrkesskadefonden

109

103

- Affärsverksfonden

101

101

- Övriga fonder

118

111

Summa Försäkringskassan

1 011

1 311

Batterifonden, Naturvårdsverket

731

666

Medel från vattendomar m.m.,

Fiskeriverket

134

142

Övriga

92

86

Total summa

55 095

56 619

Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfondens styrelse redovisar Kärn- avfallsfonden som består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka alla kost- nader nu och i framtiden för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden står numera för mer än hälften av det kapital som redovisas som Fonder i staten. Insättningsgarantinämndens fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas av Insättnings- garantinämnden. Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäck- ningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privat- personer som företag och andra juridiska personer. Skatteverket redovisade fram till 2005 medel som enligt regeringens beslut avsattes från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande. Under 2005 har denna fond upplösts och medlen återförts till statsbudgeten. Bostadskreditnämnden redovisar medel i en garantireserv för främst s.k. Äldre garantier. Garantireserven byggdes till sin huvuddel upp under 2001, genom överföring av anslagsmedel. Försäkringskassan redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverks- fonden. Försäkringskassornas fonder för den frivilliga sjukförsäkringen förvaltades fram till ombild- ningen till den nya Försäkringskassan av respektive försäkringskassa, och användes för utbetalningar från den frivilliga sjukpenning- försäkringen. Under 2005 har dessa fonder avvecklats och medlen har överförts till statsbudgeten. Utbetalningarna för den frivilliga sjukförsäkringen finansieras från och med 2005 med anslag. Bilskrotningsfonden redovisas av Vägverket och används till bilskrotningspremier. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Batterifonden redovisas av Naturvårdsverket och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Not 42 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

Miljoner kronor

2005

2004

Statens pensionsverk

147 317

138 002

Försvarsmakten

1 676

1 954

Rikspolisstyrelsen

405

235

Försäkringskassan

114

7 849

Försvarets materielverk

109

130

Affärsverk

Luftfartsverket

2 774

2 830

Sjöfartsverket

1 149

1 125

112

Svenska kraftnät

192

174

Övriga myndigheter

999

768

Summa

154 735

153 067

Det stora flertalet myndigheter betalar pensions- premier till Statens pensionsverk (SPV). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga för- säkringsrörelsen. Undantag från denna för- säkringslösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken utom Statens järnvägar. Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med drygt 9 miljarder kronor att jämföra med 5 miljarder kronor föregående år, beroende på ett flertal faktorer. Den viktigaste enskilda händelsen detta år, var att SPV övertog ansvaret för den pensionsavsättning som tidigare fanns hos de allmänna försäkringskassorna i samband med att dessa överfördes till den nya statliga myndigheten Försäkringskassan den 1 januari 2005. Detta påverkade pensionsskulden hos SPV med dels en post på ca 6,5 miljarder kronor för nyanslutningen till försäkringsrörelsen, dels en post på ytterligare 1,4 miljarder kronor som avser ansvaret för förmåner som härrör sig till anställning som upphörde före 1998 och som försäkringskassorna tidigare svarade för. Ny- intjänad pension uppgår brutto till 4,2 miljarder kronor, uppräkning av skulden med ränta i enlighet med de försäkringstekniska riktlinjerna har gjorts med 3,1 miljarder kronor och indexering av förmåner med 0,3 miljarder kronor. Utbetalade förmåner som minskar skulden har varit 6,2 miljarder kronor. Den avsättning på 7,7 miljarder kronor som fanns hos de tidigare allmänna försäkrings- kassorna har avvecklats i samband med att SPV övertog ansvaret. Endast ett mindre belopp kvarstår hos Försäkringskassan. Hos Försvarsmakten har avsättningen liksom under 2004 minskat med ca 0,3 miljarder kronor beroende på att nyintjänade pensioner varit lägre än årets utbetalningar. Hos Luftfartsverket är årets kostnad för intjänade pensioner något högre än pensionsutbetalningarna, men i sam- band med bildandet av den nya myndigheten Luftfartsstyrelsen, som inte är ett affärsverk, har ansvaret för en del av åtagandet överförts till SPV vilket gör att Luftfartsverkets totala avsätt- ning uppvisar endast en liten förändring. Skr.2005/06:101 Not 43 Övriga avsättningar

Miljoner kronor

2005

2004

Exportkreditnämnden

8 838

8 405

Försvarsmakten

2 699

-

Riksgäldskontoret

2 254

2 471

Försäkringskassan

813

834

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

287

333

Banverket

322

288

Sveriges geologiska undersökningar

115

127

Insättningsgarantinämnden

100

100

Affärsverk

Statens järnvägar

386

687

Luftfartsverket

75

100

Sjöfartsverket

47

56

Övriga myndigheter

168

136

Summa

16 104

13 537

Balansposten Övriga avsättningar består huvudsakligen av Exportkreditnämndens avsätt- ningar för risker i garantiengagemang. Reser- veringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Den totala reserveringen vid utgången av 2005 uppgår till 8 838 miljoner kronor, vilket motsvarar drygt 10 procent av den samlade garantiportföljen. Avsättningarna har ökat med drygt 400 miljoner kronor under året. Reser- vering för förväntad förlust har ökat med 636 miljoner kronor vilket hänger ihop med att andelen lågpresterande fordringar, dvs. sådana med låg återbetalningsgrad, ökat i verksamheten. Reservering för s.k. oförväntade förluster p.g.a riskkoncentration har däremot minskat med 204 miljoner kronor, som följd av att garanti- portföljen blivit mer balanserad än tidigare. Under 2005 har Försvarsmakten avsatt 2 699 miljoner kronor för framtida utgifter för omstrukturering enligt beslutet om den försvarspolitiska inriktningen 2004. Därav avser huvuddelen 1 939 miljoner kronor avveckling av materiel. Andra delar är bl.a. kostnader för uppsagd personal, 442 miljoner kronor och sanering, 258 miljoner kronor. 113

Skr.2005/06:101 Riksgäldskontoret (RGK) reserverar medel för framtida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. nya garantimodellen. Reserve- ringen för förluster avseende kreditgarantier har minskat med 217 miljoner kronor under året som följd av ändrade riskbedömningar. Totalt garantiåtagande i den del reservering gjorts är 58 022 miljoner kronor. Därav avser 28 687 miljoner kronor Öresundsförbindelsen, ett åtagande som delas med danska staten. Försäkringskassans avsättning avser främst den frivilliga pensionsförsäkringen enligt äldre lagstiftning på 626 miljoner kronor. Nyteckning till försäkringen upphörde i början av 1980-talet och avsättningen minskar numera successivt eftersom inga premier inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetal- ningar. Försäkringskassan redovisar dessutom en avsättning med 187 miljoner kronor för åter- betalning av ränta på återkravsfordringar som följd av en dom i Regeringsrätten. Sida:s avsättningar för risker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och sub- ventionerar krediten (U-krediter). U-krediterna ges f.n. till 26 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Den kraftiga minskning av garantier och garanti- utfästelser vid Sida som skett de senaste åren avtog under 2005 och minskningen var nu måttliga 151 miljoner kronor eller 6 procent av engagemanget. Reserveringen uppgick vid utgången av 2005 till drygt 13 procent av totalt engagemang. Insättningsgarantinämnden har en avsättning på 100 miljoner kronor från 2004 för förväntade utbetalningar i ett pågående fall inom investerar- skyddet. Affärsverket Statens järnvägars avsättningar har minskat i samband med att tidigare avsättning för inlösen av operationell leasing kunnat upplösas. Not 44 Statsskulden Lån i Sverige

Miljoner kronor

2005

2004

Statsobligationslån

631 210

615 100

Statsskuldväxlar

288 301

259 215

Nominella privatmarknadslån

63 265

59 212

Likviditetshanteringsinstrument

22 779

22 078

Riksgäldsspar

875

917

Valutaterminer

-455

-183

Eliminering, myndigheters innehav

-46 961

-44 215

Summa

959 014

912 124

I Riksgäldskontorets definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av i sin finansiering av statens lånebehov (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i Sverige redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används Riks- gäldskontorets definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller statsskuld- växlar. Kärnavfallsfondens innehav var vid årsskiftet 31,7 miljarder kronor och Insätt- ningsgarantinämndens innehav uppgick till 14,5 miljarder kronor. Övriga myndigheters innehav avser främst Riksgäldskontorets eget innehav av premieobligationer. Lån utomlands

Miljoner kronor

2005

2004

Lån utomlands

302 142

300 813

Valutaterminer

455

183

Summa

302 597

300 996

114

Lån utomlands upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta ökade med 1,6 miljarder kronor. De utländska lånens marknadsvärde den 31 december 2005 uppgick till 303 miljarder kronor. Statsskulden totalt

Miljoner kronor

2005

2004

Lån i Sverige

959 014

912 124

Lån utomlands

302 597

300 996

Summa

1 261 611

1 213 120

Not 45 Leverantörsskulder

Miljoner kronor

2005

2004

Vägverket

2 704

3 142

Banverket

1 761

1 557

Försvarets materielverk

1 539

1 479

Försvarsmakten

1 032

820

Försäkringskassan

587

784

Rikspolisstyrelsen

522

611

Fortifikationsverket

366

294

Skatteverket

349

362

Arbetsmarknadsverket

318

191

Statens fastighetsverk

233

212

Kriminalvårdsverket

179

156

Regeringskansliet

176

159

Post- och Telestyrelsen

173

149

Kungl. Tekniska högskolan

171

36

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

160

257

Stockholms universitet

142

134

Domstolsverket

111

80

Lantmäteriverket

103

75

Migrationsverket

101

106

Affärsverk

Svenska kraftnät

282

237

Luftfartsverket

311

378

Sjöfartsverket

110

80

Statens järnvägar

16

14

Övriga myndigheter

3 223

2 976

Summa

14 669

14 289

Skr.2005/06:101 Leverantörsskulder avser skulder som upp- kommer vid köp av varor och tjänster. Leveran- törsskulderna kan visa stora variationer mellan åren på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 46 Övriga skulder

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

Skuld till Premiepensionsmyndigheten

30 258

27 273

EU-avgifter

3 188

2 840

Obligationer som förfallit, vinster,

räntor

861

1 132

Avistamedel

1 222

1 576

Skuld CSA-avtal

7 635

17 430

Övrigt Riksgäldskontoret

392

339

Summa Riksgäldskontoret

43 556

50 590

Skatteverket

Kontoöverskott skattekonto

33 844

24 667

Övrigt Skatteverket

186

234

Summa Skatteverket

34 030

24 901

Statens skuld till Vattenfall AB

4 100

-

Försäkringskassan

8 348

9 188

Vägverket

2 809

13 787

Banverket

1 820

1 217

Statens pensionsverk

311

332

Försvarsmakten

301

295

Lantmäteriverket

292

173

Rikspolisstyrelsen

269

220

Exportkreditnämnden

191

141

Affärsverk

Statens järnvägar

11 004

10 773

Luftfartsverket

507

460

Sjöfartsverket

15

14

Svenska kraftnät

6

6

Övriga myndigheter

2 309

1 983

Total summa

109 868

114 080

Riksgäldskontorets skuld till Premiepensions- myndigheten avser huvudsakligen inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis placeras på konto i Riksgäldskontoret för finansiering av framtida pensioner. 115

Skr.2005/06:101 Medel för EU-avgiften uppgår till 3 188 miljoner kronor och avser medel som har skuldförts på EU-kommissionens konto i Riksbanken, men ännu inte betalats från statens checkräkning. Riksgäldskontoret tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa transaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. CSA-avtal. Dessa uppgår till 7 635 miljoner kronor. Skatteverkets skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först under 2006. Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende över- skjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras på balansdagen. Statens åtagande i samband med överens- kommelsen om stängning av kärnkraftreaktorn Barsebäck 2, redovisas som en skuld till Vattenfall AB (se avsnitt 4.4 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). Minskningen av Försäkringskassans övriga skulder beror till största delen på en minskning av skuld till AP-fonderna.

Vägverkets övriga skulder består till största delen av förskotteringar från kommuner och en betalningsutfästelse till SVEDAB. Minskningen på 10 978 miljoner kronor avser främst över- föring av lån från Stockholmsleder AB och Göteborgs Trafikleder AB till Riksgäldskontoret under hösten 2005. Banverkets övriga skulder består till största delen av betalningsutfästelser till SVEDAB av- seende villkorat aktieägartillskott. Av den totala ökningen på 603 miljoner kronor avser 276 miljoner kronor betalningsutfästelser till SVEDAB. Ökningen hänförs även till en ökad nettoupplåning för järnvägsinvesteringar hos Riksgäldskontoret och en större nyupplåning för prioriterade järnvägsinvesteringar bl.a. City- banan i Stockholm. Statens pensionsverks övriga skulder hänförs huvudsakligen till innehållen preliminär skatt avseende tjänstepensioner. Ökningen av Lantmäteriverkets övriga skulder med 119 miljoner kronor beror dels på att antalet beslut om inteckningar och lagfarter på fastigheter har ökat, med därtill hörande beslut om stämpelskatt, dels på ökade fastighets- priser och inteckningsbelopp. Rikspolisstyrelsens övriga skulder har ökat med 49 miljoner kronor. Ökningen är i huvudsak hänförlig till ökad skuld för personalens källskatt till följd av ökade löner samt utbetalning av retroaktiva löner i december 2005. Exportkreditnämndens ökning med 50 miljoner kronor beror på att beslutade ännu ej utbetalade garantiåtaganden har ökat sedan 2004. Ökningen av övriga skulder hos affärsverket Statens järnvägar utgörs till största delen av en ökad inlåning från SJ AB avseende förskotts- betalning av leasing. Luftfartsverkets ökning av övriga skulder med 47 miljoner kronor avser förskott från en hyresgäst för att iordningsställa lokaler på Arlanda. Not 47 Depositioner

Miljoner kronor

2005

2004

Skatteverket

- Klientmedel

323

316

- Medel enligt förlikningsavtal och

skuldsanering

5

5

Summa Skatteverket

328

321

Länsstyrelsen i Stockholms län

288

312

Övriga myndigheter

137

121

Total summa

753

754

Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna som redovisas av Skatteverket och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Not 48 Förskott från uppdragsgivare och kunder

Miljoner kronor

2005

2004

Försvarets materielverk

296

243

Banverket

41

26

Vägverket

21

8

Kungl. Tekniska högskolan

21

18

Patent- och registreringsverket

19

17

Kemikalieinspektionen

12

-

116

Växjö universitet

10

12

Lantmäteriverket

10

15

Affärsverk

Svenska kraftnät

116

110

Övriga myndigheter

21

33

Summa

567

483

Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår under en längre tid och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats. Försvarets materielverk erhåller förskott från utrikes samarbetspartners i samband med pågående projekt. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar mellan 15 och 25 år och förskotten intäktsförs under denna tid. Not 49 Periodavgränsningsposter upplupna kostnader

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

24 062

25 254

Statens jordbruksverk

4 561

6 525

Vägverket

1 513

1 316

Försäkringskassan

1 057

859

Banverket

1 033

648

Försvarsmakten

872

925

Rikspolisstyrelsen

826

747

Arbetsmarknadsverket

542

495

Migrationsverket

481

517

Skatteverket

379

329

Statens skolverk

344

496

Kriminalvårdsstyrelsen

271

244

Försvarets materielverk

262

316

Regeringskansliet

233

235

Affärsverk

Luftfartsverket

380

408

Svenska kraftnät

359

215

Sjöfartsverket

95

109

Statens järnvägar

63

55

Skr.2005/06:101

Övriga myndigheter

3 221

3 291

Summa

40 554

42 984

Riksgäldskontorets upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. Statens jordbruksverks upplupna kostnader avser i huvudsak periodisering av gårdsstöd (arealersättning) med flera ersättningar, dvs. stöd som är hänförliga till 2005 men ännu ej betalts ut. Minskningen från föregående år beror på att andelen stöd där utbetalning senarelagts, minskat jämfört med 2004. Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Not 50 Periodavgränsningsposter oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

2005

2004

Vägverket

1 618

12

Karolinska institutet

1 072

1 021

Lunds universitet

732

665

Göteborgs universitet

694

726

Uppsala universitet

440

417

Statens jordbruksverk

271

246

Sveriges lantbruksuniversitet

220

192

Umeå universitet

218

227

Kungl. Tekniska högskolan

181

185

Stockholms universitet

179

175

Linköpings universitet

116

110

Övriga myndigheter

966

1 012

Summa

6 707

4 988

Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragen har ökat med 1,7 miljarder kronor och det kan i huvudsak förklaras med att Vägverket redovisar bidrag från Stockholms stad avseende förberedande arbete gällande Norra Länken. 117

Skr.2005/06:101 Not 51 Periodavgränsningsposter övriga förutbetalda intäkter

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

Förutbetalda avgifter för utfärdande

av garantier m.m.

12

24

Förutbetalda överkurser vid upplåning

i svenska kronor

24 705

23 227

Förutbetalda överkurser vid upplåning

i utländsk valuta

326

386

Förutbetalda subventionsavgifter,

garanti

47

60

Förutbetalda underkurser, uppköp

premier

6

8

Summa Riksgäldskontoret

25 096

23 705

Karolinska institutet

307

321

Arbetsmarknadsverket

275

6

Länsstyrelsen i Jämtlands län

162

43

Lunds universitet

128

134

Statens fastighetsverk

76

76

Länsstyrelsen i Norrbottens län

74

39

Affärsverk

Luftfartsverket

155

175

Svenska kraftnät

30

53

Sjöfartsverket

4

4

Statens järnvägar

3

0

Övriga myndigheter

703

1 072

Total summa

27 013

25 628

Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats före årsskiftet, men som är hänförliga till kommande år. Not 52 Garantiförbindelser

Miljoner kronor

2005

2004

Garantier för vilka avsättning ej görs

Insättningsgarantin och

investerarskyddet

490 000

475 000

Garantier om tillförsel av kapital

Garantikapital, Riksgäldskontoret

81 644

75 214

Kreditgarantier

Bostadskrediter, Statens

bostadskreditnämnd

7 129

9 183

Övriga garantier

Affärsverk, m.fl., RGK, Sida

1 800

1 670

Summa

580 573

561 067

Garantier för vilka avsättning görs

Garantier om tillförsel av kapital

Grundfondsförbindelser

1 006

1 030

Övrigt

7 000

8 000

Exportgarantier m.m

Exportgarantier, EKN

82 945

69 033

Baltramen, EKN

17

22

U-kreditgarantier, Sida

1 617

1 842

Kreditgarantier

Infrastruktur, RGK

28 687

39 276

Bostadsfinansieringsinstitutet, RGK

4 750

6 515

Internationella åtaganden, RGK

6 642

5 558

Övrigt, RGK

431

594

Övriga garantier

Pensionsgarantier, RGK

9 505

9 880

Summa

142 600

141 750

Total summa

723 173

702 817

De statliga garantiåtagandena hanteras av fem myndigheter, Insättningsgarantinämnden, Riks- gäldskontoret, Exportkreditnämnden, Sida och Bostadskreditnämnden. Garantiverksamheten beskrivs närmare i kapitel 6, Statliga garantier och krediter. I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden för vilka ingen avsättning görs upp (se även avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt kapitel 6, Statliga garantier och krediter). Not 53 Övriga ansvarsförbindelser

Miljoner kronor

2005

2004

Riksgäldskontoret

6 699

5 857

Statens pensionsverk

2 448

1 535

Totalförsvarets forskningsinstitut

163

155

Malmö högskola

50

49

Försäkringskassan

30

1 518

Affärsverk

Sjöfartsverket

86

87

Svenska kraftnät

20

20

118

Luftfartsverket

12

13

Statens järnvägar

-

50

Övriga myndigheter

13

52

Summa

9 521

9 336

Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräk- ningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga för- pliktelser, dvs. det är osäkert om det före- kommer en förpliktelse eller ej. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsför- bindelser som ej är garantiförbindelser. Riksgäldskontoret redovisar åtaganden gente- mot internationella utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Statens pensionsverk och Försäkringskassan redovisar antastbara för- måner. Försäkringskassans belopp har minskat från 1 518 miljoner kronor till 30 miljoner kronor avseende det pensionsåtagande ifråga om antastbara förmåner som övertagits av Statens pensionsverk. Statens pensionsverk har värderat åtagandet till ca 70 procent av det belopp som Försäkringskassan föregående år tog upp. Här föreligger dock viss oklarhet om värdet av åtagandet och SPV har därför regeringens uppdrag att senast den 15 maj 2006 redovisa en fördjupad bedömning av vilket värde för- pliktelsen skall åsättas. Sjöfartsverkets post utgörs av antastbara pensionsförpliktelser. Svenska kraftnät har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastig- het och Luftfartsverkets belopp avser i huvudsak pensionsåtaganden rörande dotter- och intresseföretag.

4.5.3

Noter till finansieringsanalysen

Not 54 Skatter

Miljoner kronor

2005

2004

Enligt resultaträkningen

889 577

838 623

Tillkommer/avgår:

Förändring av skulder och fordringar

8 043

-8 927

Summa

897 620

829 696

Skr.2005/06:101 Skatteverket tar upp skattefordringar och skatteskulder i redovisningen. Dessa fordringar och skulder påverkar redovisade skatter i resultaträkningen men har inte i sig medfört några betalningar. Under 2005 har skulderna i form av främst överskott på skattekonton ökat, vilket innebär att medel som ännu inte tagits upp i resultaträkningen betalats in till staten. Not 55 Avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2005

2004

Enligt resultaträkningen

45 481

40 503

Tillkommer:

Utdelningar

11 473

8 790

Summa

56 954

49 293

Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens ut- delningar redovisas i huvudsak av Regerings- kansliet. Under året har bl.a. Vattenfall AB lämnat utdelning med 5,6 miljarder kronor och TeliaSonera AB med 2,5 miljarder kronor. Not 56 Transfereringar

Miljoner kronor

2005

2004

Enligt resultaträkningen

740 468

725 425

Avgår:

Avsättningar till fonder

1 524

-3 743

Nedskrivning av lån, CSN m.fl.

5 155

-10 338

Nedskrivning av fordran på kommuner

-5 574

-

Ersättning till Vattenfall AB,

Barsebäck 2

-4 100

-

Förändring av fordringar,

socialförsäkring

270

27

Tillkommer:

Kapitaltillskott för förlusttäckning i

SVEDAB

261

316

Summa

738 004

711 687

119

Skr.2005/06:101 Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Återföringen av nedskrivningar av lån hos CSN förklaras med att föregående år gjordes en stor nedskrivning till följd av metodförändringar, medan under 2005 reserveringen minskat bl.a. som följd av lägre ränta som ger högre grad av återbetalning. Nedskrivningen av fordran på kommuner för moms i det s.k. kommunkontosystemet har redovisats som transferering, men inte medfört någon betalning. Statens ersättning till Vattenfall AB i samband med överenskommelsen om stängning av Barsebäck 2, har redovisats som transfereringskostnad men inte medfört någon betalning. Dessa belopp dras därför av. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. inom social- försäkringsområdet. Banverket och Vägverket har tillskjutit kapital för att täcka förluster i SVEDAB. Dessa medel, som redovisas under årets resultatandelar i resultaträkningen, har tillförts raden transfereringar. Not 57 Statens egen verksamhet

Miljoner kronor

2005

2004

Enligt resultaträkningen

194 294

177 746

Avgår:

Avskrivningar

-27 715

-21 344

Avsättningar (se not 42 och 43)

-4 235

-2 889

Nedskrivning av lån RGK

10

-2 011

Realisationsförluster

-1 290

-373

Summa

161 064

151 129

Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. Under 2004 skrev Riksgäldskontoret ned lån till Svensk- Danska Broförbindelsen AB, Jernhusen AB och A-train AB med totalt 2,0 miljarder kronor. Under 2005 har endast en mindre justering av nedskrivet belopp gjorts. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Fortifikationsverket har gjort en realisationsförlust vid försäljning av

försvarsfastigheter på nära

1 miljard

kronor

under 2005.

Not 58

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2005

2004

Förändring av långfristiga fordringar

3 730

7 640

Förändring av omsättningstillgångar

-22 965

11 484

Förändring av kassa, bank

177

-241

Förändring av skulder

-15 430

7 788

Summa

-34 488

26 671

Förändringar av långfristiga fordringar har medfört att statens nettoupplåning har minskat med 3,7 miljarder kronor. Till en del beror det på att bostadsobligationer till ett bokfört värde av 1,8 miljarder kronor har sålts under året. Förändringar av omsättningstillgångar har medfört att statens nettoupplåning har ökat med 23,0 miljarder kronor. Den viktigaste faktorn är Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar. Behållningen på kassa, bank har ökat med 0,2 miljarder kronor vilket medför att statens nettoupplåning ökar. Förändringar av skulder har medfört att statens nettoupplåning har ökat med 15,4 miljarder kronor. Främst är det Riksgälds- kontorets skulder avseende CSA-avtal som minskat (ca 10 miljarder kronor). Not 59 Investeringar

Miljoner kronor

2005

2004

Finansiella investeringar

Aktier och andra värdepapper

1 964

820

Materiella investeringar

Beredskapstillgångar

10 443

10 109

Väganläggningar

7 247

9 601

Järnvägsanläggningar

8 231

7 308

Maskiner och inventarier

4 194

4 199

Fastigheter och markanläggningar

4 041

3 442

Övriga investeringar

2 746

1 877

Summa materiella investeringar

36 902

36 536

120

Immateriella investeringar

Datasystem, rättigheter m.m.

1 414

1 479

Total summa

40 280

38 835

Finansiella

investeringar

uppgick

till knappt

2 miljarder

kronor, vilket

är en

ökning

med

1,1 miljarder kronor. Regeringskansliet

har

under året lämnat ett ovillkorat aktieägartillskott till Green Cargo AB med 0,6 miljarder kronor. Exportkreditnämnden har investerat i lång- fristiga valutadepositioner på 1,1 miljarder kronor. Materiella investeringar uppgick till 36,9 miljarder kronor vilket är en ökning med 0,4 miljarder kronor från föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till 10,4 miljarder kronor, vilket är en liten ökning med 0,3 miljarder kronor från föregående år. Av investeringarna i beredskapstillgångar var 10,3 miljarder kronor hänförbara till det militära försvaret. Investeringar i väganläggningar uppgick till 7,2 miljarder kronor, vilket är en minskning med 2,4 miljarder kronor från föregående år. Bland större väginvesteringar kan nämnas utökning av motorvägen mellan Rotebro och Upplands Väsby med ett körfält i vardera riktningen, öpp- nande av Svinesundsförbindelsen på E6 och en delsträcka i objektet Torp-Håby samt ännu ej öppnade Götaleden i Göteborg, E4:n förbi Markaryd samt arbetet på E4:n mellan Uppsala och Mehedeby. Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till 8,2 miljarder kronor, vilket är en ökning med 0,9 miljarder kronor från föregående år. Banverket har gjort investeringar enligt den nya banhållningsplanen med 7,4 miljarder kronor. I banhållningsplanen ingår bl.a. investeringar i Södra stambanan där bangårdsombyggnaden i Mjölby är färdig samt i Västkustbanan där dubbelspårsutbyggnaden Kävlinge-Lund färdig- ställts. I Stockholm har utbyggnaden mellan Stockholm södra och Årsta färdigställts och i Malmö har byggandet av Citytunneln påbörjats under året. Investeringar i maskiner och inventarier upp- gick till 4,2 miljarder kronor, vilket är lika mycket som föregående år och fördelar sig på de flesta myndigheter. Bland de största kan nämnas att Rikspolisstyrelsen har gjort investeringar i maskiner och inventarier med 0,5 miljarder kronor vilket är en ökning med 0,1 miljarder. Försvarsmakten, Försäkringskassan och Krimi- Skr.2005/06:101 nalvårdsstyrelsen har investerat 0,2 miljarder kronor vardera. Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till 4,0 miljarder kronor, vilket är en liten ökning på 0,6 miljarder kronor från föregående år. Den största posten avser Luftfartsverket med 2,2 miljarder kronor vilket är en ökning jämfört med 2004. Fortifi- kationsverkets investeringar i fastigheter och markanläggningar till Försvarsmakten uppgick till 0,9 miljarder kronor, vilket är samma nivå som föregående år. Naturvårdsverket har investerat 0,8 miljarder kronor i ett stort antal markområden. Affärsverket Svenska kraftnät har

gjort investeringar

i

markanläggningar

på

0,3 miljarder

kronor,

vilket

var en

liten

minskning i förhållande till föregående år.

Investeringar i immateriella tillgångar som i

huvudsak

avser

IT-system

uppgick

till

1,4 miljarder kronor, vilket är en minskning med 0,1 miljarder kronor från föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos Försäkringskassan som investerat 0,3 miljarder kronor under året. Därutöver kan nämnas Rikspolisstyrelsen, Skatteverket och Vägverket som investerat 0,1 miljarder kronor vardera. Not 60 Utlåning Nyutlåning

Miljoner kronor

2005

2004

Centrala studiestödsnämnden,

studielån och hemutrustningslån

11 110

11 561

Riksgäldskontoret

3 466

3 362

Övriga myndigheter

108

81

Summa

14 684

15 004

Amorteringar

Miljoner kronor

2005

2004

Centrala studiestödsnämnden

7 880

6 728

Riksgäldskontoret

1 235

1 250

Övriga myndigheter

82

95

Summa

9 197

8 073

121

Skr.2005/06:101 Summa nettoutlåning

Miljoner kronor

2005

2004

Nyutlåning

-14 684

-15 004

Amorteringar

9 197

8 073

Summa

-5 487

-6 931

Centrala studiestödsnämndens nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till 11,1 miljarder kronor, vilket är en minskning från föregående år med 0,5 miljarder kronor. Amorteringarna hos CSN uppgick till 7,9 miljarder kronor, en ökning från föregående år med 1,2 miljarder kronor. Riksgäldskontorets nyutlåning var 3,5 miljarder kronor, vilket är en marginell ök- ning. Botniabanan har ökat sina lån i Riksgälds- kontoret med 2,9 miljarder kronor och står där- med för huvuddelen av nyutlåningen (se även not 28, Utlåning). Amorteringarna av lån i Riksgäldskontoret uppgick till 1,2 miljarder kronor, vilket är samma nivå som 2004. Amorteringen avser i huvudsak lån till Jernhusen AB. Not 61 Finansiellt netto för statens upplåning

Miljoner kronor

2005

2004

Finansiella intäkter enligt

resultaträkningen

43 705

45 872

Finansiella kostnader enligt

resultaträkningen

-110 611

-94 657

Avgår:

Orealiserade valutadifferenser

29 578

-9 617

Summa

-37 328

-58 402

Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättrats med drygt 21 miljarder kronor. Kostnader som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till 29,6 miljarder kronor beroende på kronans försvagning. Orea- liserade poster påverkar inte statens netto- upplåning. Not 62 Övrigt finansiellt netto

Miljoner kronor

2005

2004

Finansiella intäkter enligt

resultaträkningen

15 883

8 233

Finansiella kostnader enligt

resultaträkningen

-748

-3 131

Avgår:

Kapitaliserade räntor på utlåning

-2 070

-2 301

Avgår reavinst vid försäljning av aktier

m.m.

-2 627

-

Summa

10 438

2 801

Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen. Centrala studiestödsnämnden tar upp ränte- intäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och påverkar således inte statens nettoupplåning. Under året har Regeringskansliet redovisat realisationsvinster i samband med TeliaSonera AB:s återköp av aktier med 2,5 miljarder kronor. Not 63 Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2005

2004

Förändringar av tillgångar hänförbara

till statens upplåning

1 250

2 613

Förändringar av skulder hänförbara

till statens upplåning

198

-5 864

Summa

1 448

-3 251

Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. För- ändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens nettoupplåning med 1,2 respektive 0,2 miljarder kronor under året. 122

5 Statsbudgetens utfall Skr. 2005/06:101 5 Statsbudgetens utfall I 2006 års ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall 2005. I detta kapitel lämnar rege- ringen en utförligare redovisning av stats- budgetens slutliga utfall 2005, som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna på statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbud- geten antagen av riksdagen i december 2004, exklusive tilläggsbudget. I bilaga 5 och 6 redo- visas det slutliga utfallet för samtliga inkomst- titlar och anslag på statsbudgeten.

5.1

Statsbudgetens saldo 2005

Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Budgetsaldot uppgick 2005 till 14,1 miljarder kronor (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -38,4 miljarder kronor. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten blev därmed 52,5 miljarder kronor. Inkomsterna beräknades i statsbudgeten för 2005 uppgå till 712,3 miljarder kronor. Det slutliga utfallet blev 745,8 miljarder kronor, vilket är 33,5 miljarder kronor högre än beräknat (se vidare avsnitt 5.2 Statsbudgetens inkomster 2005). Utfallet för Skatter m.m. blev 42,1 miljarder kronor högre än beräknat, varav 29,8 miljarder kronor avser Juridiska personers inkomstskatt och 6,8 miljarder kronor avser Betalningsdifferenser, skattekonto. Utfallet för Mervärdesskatt blev 5,5 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Inkomster av försåld egendom beräknades i statsbudgeten schablonmässigt uppgå till 15,0 miljarder kronor. Utfallet blev 6,7 miljarder kronor. Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall 2005 Miljoner kronor

Skillnad

Stats-

Tilläggs-

Utfall

mot stats-

budget 1

budget

2005

budget

Inkomster

712 286

745 825

33 539

Skatter m.m.

640 143

682 268

42 125

Övriga

inkomster

72 144

63 557

-8 586

Utgifter m.m.

750 728

1 991

731 771

-18 957

Utgiftsområde

125 och 27 2

699 228

1 991

692 299

-6 930

Statsskulds-

räntor m.m.

(UO 26)

38 770

0

32 657

-6 113

Riksgälds-

kontorets

nettoutlåning

14 621

0

10 084

-4 537

Kassamässig

korrigering

-1 891

0

-3 269

-1 378

Budgetsaldo

-38 442

-1 991

14 054

52 496

1

Ursprunglig statsbudget antagen av riksdagen i december 2004, exklusive tilläggsbudget.

2

Statsbudget inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar.

Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 731,8 miljarder kronor. Det är 19,0 miljarder kronor lägre än i den ur- sprungligen fastställda statsbudgeten. Jämfört 125 Skr. 2005/06:101 med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet 20,9 miljarder kronor lägre. Utgifterna för samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev 6,9 miljarder kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten. Det berodde bl.a. på att utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev 2,6 miljarder kronor lägre än beräknat i stats- budgeten främst beroende på lägre utgifter för sjukpenning. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev 1,3 miljarder kronor lägre jämfört med beräk- ningen i statsbudgeten, vilket till stor del förklaras av lägre utgifter för tandvårdsförmåner. Lägre antal studiemedelstagare medförde att utgifterna för Studiestöd blev 1,2 miljarder kronor lägre jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev 1,2 miljarder lägre än beräknat. Utgifterna inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev 2,8 miljarder kronor högre än vad som beräknades i statsbudgeten främst till följd av regeringens beslut om en förskjutning av utbetalningar från december 2004 till januari 2005. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 6,1 miljarder kronor lägre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. Det förklaras bl.a. av att räntenivåerna blev lägre än vad som förutsattes i beräkningen till statsbudgeten. Riksgäldskontorets (RGK:s) nettoutlåning blev 4,5 miljarder kronor lägre jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. Till detta bidrog regleringen av underskottet i kommunkontosystemet (se vidare avsnitt 5.4.29). Statsbudgetens utfall för 2005 påverkades av flera engångseffekter. Störst är effekten av ränte- beläggning av företagens periodiseringsfonder fr.o.m. den 1 januari 2005, som beräknas ha ökat inkomsterna av juridiska personers skatter kassamässigt med 13 miljarder kronor under 2005 till följd av upplösning av periodi- seringsfonder. TeliaSonera AB:s återköp av aktier ökade inkomsterna för staten med 4,7 miljarder kronor. Vidare sålde staten aktier i Nordea AB för 1,8 miljarder kronor. Den tidigare gjorda överföringen av bostadsobli- gationer från AP-fonden till RGK påverkade utfallet för posten Kassamässig korrigering med -2,0 miljarder kronor, eftersom dessa inkomster inte redovisades på statsbudgetens inkomstsida. Omfinansiering av lån för infrastruktursats- ningar i Stockholm och Göteborg påverkade RGK:s nettoutlåning med 6,8 miljarder kronor 2005. Justerat för dessa engångseffekter uppgick budgetsaldot för 2005 till -0,6 miljarder kronor. Statsbudgetens saldo 2005 samt justering för större engångseffekter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo 2005 samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor

2005

Statsbudgetens saldo

14,1

Större engångseffekter

-14,7

Varav

Upplösning av periodiseringsfonder

-13,0

TeliaSonera AB, återköp av aktier

-4,7

Nordea AB, aktieförsäljning

-1,8

Överföring från AP-fonden

-2,0

Omfinansiering av infrastrukturlån

6,8

Statsbudgetens saldo justerat för större

engångseffekter

-0,6

5.1.1

Statsbudgeten 2004 och 2005

I tabell 5.3 nedan redovisas statsbudgetens utfall för 2004 och 2005. Enligt statsbudgetens utfall 2004 uppvisade statsbudgetens saldo ett under- skott på 53,3 miljarder kronor. I juni 2005 korrigerade RGK lånebehovet för 2004 från 53,3 miljarder kronor till 50,5 miljarder kronor (prop. 2005/06:1, volym 1 s. 109). Jämfört med det korrigerade utfallet för 2004 har stats- budgetens saldo för 2005 förbättrats med 64,6 miljarder kronor. Statsbudgetens kassamässiga inkomster ökade med 51,4 miljarder kronor (7,4 procent) mellan 2004 och 2005. Skatter m.m. ökade med

45,3 miljarder

kronor.

Av detta belopp avser

9,7 miljarder

kronor

Fysiska

personer

inkomstskatt och 28,7 miljarder kronor Juridiska personers inkomstskatt. Socialavgifter och löneskatter ökade med 5,4 miljarder kronor och Mervärdesskatt med 15,2 miljarder kronor. Inkomsttiteln Utjämningsavgift för kommuner och landsting upphörde vid utgången av 2004. Utfallet för 2004 uppgick till 25,8 miljarder 126 Skr. 2005/06:101 kronor. Den tidigare inkomstutjämningen och det generella statsbidraget avskaffades och ett nytt statligt utjämningsbidrag infördes (avsnitt 5.4.25 Allmänna bidrag till kommuner). Övriga inkomster ökade med 6,1 miljarder kronor främst till följd av TeliaSonera AB:s återköp av aktier och statens försäljning av aktier i Nordea AB. Statsbudgetens utgifter m.m. minskade med 13,2 miljarder kronor (1,8 procent) mellan 2004 och 2005. Utgifterna för utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., ökade dock med 4,3 miljarder kronor. Utgifterna för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar ökade med 5,2 miljarder kronor. Utgifterna för

utgiftsområdena

7 internationellt bistånd,

13 Arbetsmarknad

och 22 Kommunikationer

ökade med drygt 2 miljarder kronor vardera. För utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade utgifterna med 12,5 miljarder kronor bl.a. till följd av den nämn- da förändringen av inkomstutjämningen mellan kommunerna. Utgiftsområde 26 Räntor på statsskulden m.m. minskade med 20,1 miljarder kronor. Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall 2004 och 2005 Miljoner kronor

Utfall

Utfall 2005

Utfall 2004

2004-2005

Inkomster

745 825

694 418

51 407

Skatter m.m.

682 268

637 001

45 267

Övriga

inkomster

63 557

57 416

6 141

Utgifter m.m.

731 771

744 931

-13 160

Utgiftsområde

125 och 27

692 299

688 005

4 293

Statsskulds-

räntor m.m.

(UO 26)

32 657

52 718

-20 061

Kassamässig

korrigering

-3 269

-6 098

2 829

Riksgälds-

kontorets

nettoutlåning

10 084

10 305

-221

Budgetsaldo 1

14 054

-50 513

64 567

1 För 2004 anges budgetsaldot efter RGK:s korrigering av lånebehovet i juni 2005. Som tidigare nämnts påverkas statsbudgetens saldo av engångseffekter. Om dessa exkluderas erhålls ett mått på den underliggande utveckling- en (statsbudgetens underliggande saldo). I dia- gram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 19902005. Under 1990-talets inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på 9,7 miljarder kronor. Statsbudgetens saldo ökade sedan successivt till 82 miljarder kronor 1999 och till 102 miljarder kronor 2000. År 2001 minskade budgetsaldot till 38,7 miljarder kronor och 2002 minskade det ytterligare till 1,2 miljarder kronor. År 2003 uppvisade budgetsaldot ett underskott på 46,3 miljarder kronor och 2004 ökade under- skottet till 50,5 miljarder kronor. För 2005 blev budgetsaldot ett överskott på 14,1 miljarder kronor. Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 19902005

150,000

100,000

50,000

0,000

-50,000

-100,000

-150,000

-200,000

-250,000

-300,000

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

Faktiskt saldo

Underliggande saldo

5.1.2

Reformer

Under 2005 genomfördes särskilda satsningar inom några utvalda politikområden. Dessa till- delades sammanlagt 22 miljarder kronor mer än 2004. De allmänna bidragen till kommunerna höjdes med 6,8 miljarder kronor. Särskilda satsningar gjordes dessutom på skolan samt på sjuk- och hälsovård. Investeringar i vägar och järnvägar ökade med 3,5 miljarder kronor. På inkomstsidan genomfördes regeländringar som netto minskade statsbudgetens inkomster med 15,7 miljarder kronor jämfört med 2004. Kompensation för allmän pensionsavgift och höjt grundavdrag minskade skatten på arbete med 10,1 miljarder kronor. Slopad arvs- och gåvoskatt samt högre fribelopp för förmögen- hetsskatt minskade skatten på kapital med 3,7 miljarder kronor. Höjd skatt på el, bensin och diesel samt höjd fordonsskatt medförde 127 Skr. 2005/06:101 inkomstökningar för staten med 3,9 miljarder kronor. Tabell 5.4 Reformer 2005 jämfört med 2004

Utgiftsreformer

Miljarder kronor 1

Inkomstreformer

Miljarder kronor 1

Försök med trängselskatt i Stockholm

1,3

Höjdt grundavdrag

3,7

Ökade resurser till rättsväsendet

0,9

Kompensation för allmän pensionsavgift

6,4

Höjt biständsmål till 0,88 procent av BNI

0,6

Skattereduktion för stormskadad skog

1,6

Ökade resurser till hälso- och sjukvård

0,9

Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt

1,1

Återtagande av tredje sjuklöneveckan m.m.

1,7

Slopad arvs- och gåvoskatt

2,6

Höjt barnbidrag och flerbarnstillägg

0,8

Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner

2,6

Personalförstärkning till skola och förskola

2,0

Höjd elskatt

-0,9

Ökade investeringar i vägar och järnvägar

3,5

Höjd bensinskatt

-0,8

Ökning av allmänna bidrag till kommuner

6,8

Höjd dieselskatt

-1,0

Höjd fordonsskatt

-1,2

Övriga utgiftsreformer

3,8

Övriga inkomstreformer

1,6

Summa

22,3

Summa

15,7

1 Förändringar av utgifter och inkomster på statsbudgeten jämfört med 2004.

5.2

Statsbudgetens inkomster 2005 ställs vid den årliga inkomsttaxeringen. Därför Statsbudgetens inkomster uppgick 2005 till 746 miljarder kronor, vilket är 4,7 procent högre än vad som fastställdes i statsbudgeten för 2005. Av de totala inkomsterna utgör inkomster från skatt 688 miljarder kronor och övriga inkomster 58 miljarder kronor. I tabell 5.5 redovisas stats- budgetens inkomster 20042005 samt skillnad mot statsbudget. görs den huvudsakliga analysen av skatte- inkomsterna med utgångspunkt från den för budgetåret 2006 fastställda strukturen över stats- budgetens inkomstsida, se avsnitt 5.2.2. De för 2005 beslutade inkomst- och utgifts- reformer som påverkat statens skattintäkter och statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 5.6. Tabell 5.6 Inkomstreformer 2005 jämfört med 2004 Miljarder kronor Tabell 5.5 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall-SB

Budgetår

2005

2004

2005

Statsbudgetens skatteinkomster

688

643

42

Statsbudgetens övriga inkomster

58

52

-9

Statsbudgetens totala inkomster

746

694

34

Statens skatteintäkter

746

705

32

Anm.: I tabellen redovisas inkomsterna enligt den nya struktur som gäller för statsbudgeten fr.o.m. 2006. Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats 2005 jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten som baseras på skatter som fast-

Budgetår

2005

Beslut som påverkar statens skatteintäkter

Skatt på arbete

-8,8

Skatt på kapital

-2,5

Skatt på konsumtion

3,1

Summa skattebeslut

-8,2

Utgifter via krediteringar på skattekonto

-2,6

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. De sänkta skatterna på arbete utgörs till största delen av halva det sista steget i den inkomst- skattereform, vilken innebär kompensation för den allmänna pensionsavgiften, som påbörjades 2000. Räntebeläggningen av företagens periodi- seringsfonder ökar intäkterna från skatt på kapital, men sammantaget med den slopade arvs- och gåvoskatten samt av de höjda fribeloppen för förmögenhetsskatten minskar intäkterna. Höjda skattesatser för energi och för vägtrafik 128 ökar intäkterna från konsumtionsskatterna. Utöver detta påverkas statsbudgetens inkomst- sida även av en höjning av det tillfälliga syssel- sättningsstödet till kommunerna.

5.2.1

Makroekonomiska förutsättningar

Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 5.7 redovisas några centrala förutsättningar för beräkningarna av skatterna åren 2004 och 2005 som redovisades i 2006 års ekonomiska vårproposition samt i budgetpropositionen för 2005 som låg till grund för statsbudgeten. Arbetade timmar, timlön och utbetald lönesumma påverkar skatt på arbete. Skatt på arbete påverkas även av skiktgränserna som skrivs upp med utvecklingen i KPI 1 . Inkomst över skiktgränserna beskattas högre. Om skikt- gränserna höjs, så att en större andel av inkomsterna hamnar under skiktgränsen, leder det till lägre skatteintäkter. Hushållens konsumtionsutgifter påverkar intäkterna från såväl mervärdesskatt som punkt- skatter. Tabell 5.7 Makroekonomiska förutsättningar 2005 Procentuell förändring om ej annat anges

VÅP2006

BP2005

Timlön 1

3,2

3,5

Antal arbetade timmar i

lönesumman 1

0,5

1,0

Utbetald lönesumma

3,9

4,4

Hushållens konsumtionsutgifter 2

3,5

4,3

KPI junijuni 3

0,6

1,4

Skiktgräns 4

298 600

298 600

Övre skiktgräns 4

450 500

450 500

1

Dagkorrigerad

2

Löpande priser

3

Förändringen av konsumentprisindex under perioden juni 

2004juni 2005

4

Kronor

Källor: Medlingsinstitutet, SCB och Finansdepartementet Sedan beräkningen till statsbudgeten har arbetsmarknaden utvecklats svagare än prognostiserat. Till följd av det har timlönen och antal arbetade timmar reviderats ned och därmed också lönesumman. Prognosen för hushållens

1 För 2005 gäller förändringen av konsumentprisindex under perioden juni 2004juni 2005. Skr. 2005/06:101 konsumtion har även justerats ned, vilket beror på den svagare utvecklingen på arbets- marknaden. Mycket tyder på att hushållen kände en osäkerhet för framtiden och valde att spara i stället för att konsumera.

5.2.2

Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster

I budgetpropositionen för 2006 föreslog regeringen en ny struktur och ändrade redovis- ningsprinciper för statsbudgetens skatter. I december 2005 beslutade riksdagen om den nya strukturen i enlighet med regeringens förslag (bet. 2005/06:FiU10, rskr. 2005/06:135). Analysen av statsbudgetens utfall för 2005 görs i enlighet med den nya strukturen. Den nya strukturen för redovisningen av skatterna innehåller två delar. Den första delen redovisar skatteintäkter och den andra delen redovisar justeringsposter. Skatteintäkter är periodiserade skatter, dvs. skatterna har en direkt koppling till den ekonomiska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella inkomst- året. Redovisningen är uppdelad på inkomst- huvudgrupperna Skatt på arbete, Skatt på kapital, Skatt på konsumtion och insatsvaror samt Restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna, som satta i relation till BNP utgör skattekvoten. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör Europeiska Unionen (EU). Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter som utgör större delen av intäkterna vid beräkning av den offentliga sektorns finansiella sparande. Den offentliga sektorns skatteintäkter särredovisas därefter på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Den andra delen av redovisningen visar ett antal justeringsposter som bl.a. behövs för att redovisa skatterna kassamässigt. Skatteinkomst- erna, dvs. de kassamässiga skatterna, är betalningar av skatter oavsett vilket inkomstår som skatten är hänförlig till. I regel avser betalningarna skatter som är hänförliga till tre olika inkomstår. Den kassamässiga redovis- ningen är nödvändig för beräkningen av lånebehovet. För detta ändamål är det tillräckligt med en redovisning av de totala skatte- inkomsterna. Justeringsposterna redovisas under 129 Skr. 2005/06:101 följande inkomsthuvudgrupper: Tillkommande skatter, Avräkningar och Periodiseringar. I tabell 5.8 redovisas de totala skatte- intäkterna, dvs. offentliga sektorns skatte- intäkter och skatter som definitionsmässigt tillhör EU, statsbudgetens kassamässiga skatter, skatter m.m. på statsbudgeten och övriga inkomster. Statens skatteintäkter ökade med 5,8 procent eller med 41 miljarder kronor till 746 miljarder kronor 2005. Ökningen förklaras framför allt av högre intäkter från skatt på kapital, främst skatt på bolagsvinster. Skatteinkomsterna, dvs. de kassamässiga skatterna, ökade 11 procent eller med 71 miljarder kronor. Tabell 5.8 Totala skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster enligt den nya strukturen Miljarder kronor

Prognos

/utfall

Utfall

Utfall-SB2005

2005

2004

2005

2004

+

Skatt på arbete

846,7

824,5

-7,7

-5,0

+

Skatt på kapital

157,2

135,9

33,9

18,5

+

Skatt på konsumtion m.m.

358,2

338,0

4,7

-0,6

+

Restförda och övriga skatter

-3,2

-1,7

-0,5

1,1

=

Totala skatteintäkter

1 358,8

1 296,8

30,3

14,0

-

EU-skatter

7,8

7,3

0,3

-0,5

-

Kommunalskatt

433,6

419,8

-3,3

-2,2

-

ÅP-systemet

171,7

165,0

1,3

0,9

=

Statens skatteintäkter

745,7

704,7

32,0

15,7

+ Uppbörds- och betalnings-

förskjutningar

-1,8

-32,1

= Kassamässiga skatter, staten

743,9

672,6

+ Tillkommande inkomster

9,3

34,0

+

Avräkningar

-64,9

-63,8

= Skatter m.m. på

statsbudgeten enligt nya

688,3

642,8

principer

-

Övriga inkomster som enligt

nya strukturen är skatter

6,0

5,8

=

Skatter m.m. på statsbudgeten

enligt tidigare principer

682,3

637,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. År 2005 är skatt på arbete och kapital prognoser. Skatter m.m. på statsbudgeten enligt nya redovisningsprinciper ökade med 7,1 procent eller med 45 miljarder kronor till 688 miljarder kronor. Skillnaden mellan förändringstakterna förklaras av periodiseringar och ändrad redovisning av de kommunala utjämnings- avgifterna. Jämfört med statsbudget beräknas de totala skatteintäkterna under 2005 bli 30 miljarder kronor högre. Utfallet för statens skatteintäkter blev 32 miljarder kronor högre än beräknat. Skatt på arbete Skatt på arbete utgör 62 procent av de totala skatteintäkterna inkomståret 2005. Det mot- svarar 847 miljarder kronor och ökningen jäm- fört med 2004 beräknas bli 2,7 procent. I tabell 5.9 visas skatt på arbete för 2004 och 2005. Posterna under direkta skatter fastställs i taxeringen 2006 och uppgifterna är i dag en prognos. För indirekta skatter är uppgifterna utfall. Tabell 5.9 Skatt på arbete Miljarder kronor

Prognos

Utfall

Skillnad mot SB2005

Inkomstår

2005

2004

2005

2004

Direkta skatter

473,3

465,6

-5,3

-2,8

Statlig inkomstskatt

37,0

34,0

-0,5

-0,3

Kommunal skatt

433,6

419,8

-3,3

-2,2

Allmän pensionsavgift

74,6

72,1

-0,4

-0,6

Skattereduktioner

-71,9

-60,5

-1,1

0,3

Övriga skatter

0,1

0,1

0,0

0,0

Indirekta skatter

373,3

359,0

-2,4

-2,3

Arbetsgivaravgifter

340,6

328,2

-2,1

-1,3

Egenavgifter

9,6

9,3

-0,5

-0,4

Särskild löneskatt

30,0

28,3

0,2

-1,0

Nedsättningar

-7,9

-8,1

0,5

0,5

Tjänstegruppliv

1,3

1,3

-0,4

-0,1

Skatt på arbete

846,7

824,5

-7,7

-5,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av utbetalda löner och trans- fereringar m.m. Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete brukar delas in i direkta samt indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskatt- ning. 130 Tabell 5.10 Utveckling av underlag för skatt på arbete 2005 Procent, procentenheter

Aktuell

Skillnad mot

beräkning

BP2005

BP2005

Lönesumma

3,9

4,4

-0,5

Sjukpenning m.m.

-3,7

1,7

-5,4

Arbetslöshetsersättning

-0,2

-1,7

1,5

Pensioner

3,2

2,4

0,8

Anm.: Lönesummans utvecklingstakt avser skatteunderlagets lönesumma, vilken ej nödvändigtvis överensstämmer med lönesumman definierad enligt NR. Utfallen för skatt på arbete 2004 blev 5 miljarder kronor lägre än statsbudget. Det preliminära utfallet för lönesumman 2005 blev 0,5 procentenheter lägre än vad som antogs i budgetpropositionen för 2005. Det förklaras av en något lägre timlön samt att antalet arbetade timmar blev lägre. Minskningen av sjukskriv- ningstalen har lett till en nedrevidering av sjuk- penningen. Till följd av detta beräknas intäkterna från skatt på arbete 2005 bli 7,7 miljarder kronor lägre. Direkta skatter Direkta skatter består till drygt 90 procent av kommunskatter och utgör mer än hälften av skatt på arbete. De beräknas uppgå till 473 miljarder kronor inkomståret 2005, vilket är en ökning med 1,7 procent jämfört med 2004. År 2004 blev utfallet för de direkta skatterna 2,8 miljarder kronor lägre än statsbudget och be- räknas 2005 bli 5,3 miljarder kronor lägre än statsbudget. Statlig inkomstskatt Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 37 miljarder kronor 2005. Det lägre utfallet för lönesumman har medfört att beräk- ningarna för 2004 och 2005 reviderats ned något jämfört med statsbudgeten. Kommunal inkomstskatt Inkomståret 2005 beräknas intäkterna från den kommunala inkomstskatten uppgå till 434 miljarder kronor, vilket är 3,3 procent högre än 2004 års utfall. Ökningen förklaras till viss del av högre kommunala utdebiteringar. Det lägre utfallet för lönesumman påverkar även den kommunala inkomstskatten. Jämfört med statsbudgeten har intäkterna för 20042005

Skr. 2005/06:101 reviderats ned med 2,2 respektive 3,3 miljarder kronor. Skattereduktioner Mellan år 2004 och 2005 ökade storleken på skattereduktionerna med 11 miljarder kronor till 72 miljarder kronor. Merparten av skillnaden förklaras av det näst sista steget i egenavgifts- kompensationen samt skattereduktion för stormskadad skog. Indirekta skatter De indirekta skatterna utgör 44 procent av skatt på arbete och beräknas 2005 uppgå till 374 miljarder kronor. Jämfört med föregående inkomstår ökade intäkterna med 4,0 procent. Till skillnad från de direkta skatterna där mer- parten av intäkterna överförs till kommunerna tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Arbetsgivaravgifter Av de indirekta skatterna utgörs 91 procent av arbetsgivaravgifter, vilka ökade med 12 miljarder kronor 2005. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet 1,3 miljarder kronor lägre inkomståret 2004. Det lägre utfallet för lönesumman påverkar även arbetsgivaravgifterna, vilket fått till följd att prognosen för 2005 har justerats ned med 2,1 miljarder kronor. Särskild löneskatt Mellan 2004 och 2005 beräknas den särskilda löneskatten öka med 1,7 miljarder kronor. Jämfört med den beräkning som låg till grund för statsbudgeten blev utfallet 1,0 miljarder kronor lägre inkomståret 2004, medan utfallet 2005 blev något högre än beräknat. Skatt på kapital Skatt på kapital utgör drygt 10 procent av de totala skatteintäkterna. Bland de skatter som ingår i skatt på kapital finns skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på bolagens vinster. Detta är de skatter som uppvisar störst variationer över tiden. Skatt på kapital inkluderar även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och avkastningsskatt. 131 Skr. 2005/06:101 Dessa skatter utvecklas relativt jämnt över tiden. I tabell 5.11 redovisas intäkter från skatt på kapital för 2004 och 2005. I tabellen visas också skillnaderna mot statsbudgeten. För 2005 är intäkter från skatt på kapital en prognos av utfallet eftersom flertalet skatter fastställs i den årliga taxeringen. För 2005 beräknas utfallet av skatteintäkterna från skatt på kapital uppgå till 157 miljarder kronor, vilket är en ökning med 21 miljarder kronor jämfört med utfallet för 2004. Skatt på hushållens kapitalinkomster och bolagens inkomstskatt är de skatter som ökat mest mellan åren. Det är också här de största differenserna jämfört med statsbudgeten finns. Tabell 5.11 Skatt på kapital Miljarder kronor

Prognos

Utfall

Skillnad mot SB2005

Inkomstår

2005

2004

2005

2004

Skatt på kapital,

hushåll

19,7

11,9

6,2

-0,7

Skatt på bolags-

vinster

82,4

71,5

24,8

19,8

Avkastningsskatt

12,6

11,3

-0,1

-1,0

Fastighetsskatt

25,3

24,3

-0,4

-0,8

Stämpelskatt

7,8

7,1

0,5

0,1

Förmögenhetsskatt

5,5

5,3

1,3

0,2

Övriga skatter

2,7

1,8

1,4

0,9

Arvs- och gåvoskatt

1,1

2,6

0,3

0,0

Skatt på kapital

157,2

135,9

33,9

18,5

Anm.: Redovisningen av avkastningsskatten beaktar även utländska tillgångar som fysiska personer tar upp i inkomstdeklarationen. Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Skatt på kapital, hushåll Fysiska personer och dödsbon betalar skatt på kapitalinkomster. Underlaget för skatten är nettot av hushållens kapitalinkomster, såsom inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och utgifter i form av utgiftsräntor och kapital- förluster. För 2005 beräknas utfallet av skatten bli 20 miljarder kronor. De ökade skatte- intäkterna jämfört med 2004, som totalt uppgår till 8 miljarder kronor, beror på högre realiserade kapitalvinster under 2005. Kapitalvinsternas storlek för 2005 har också reviderats upp sedan beräkningen till statsbudgeten, vilket har lett till en revidering även för skatteintäkterna. Revi- deringen uppgår till 6 miljarder kronor. Skatt på bolagsvinster Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattnings- bara inkomst. Beskattningen utgår från det bokföringsmässiga resultatet, korrigerat för skattemässiga justeringar. Utfallet för bolagens inkomstskatt 2005 beräknas bli 82 miljarder kronor, vilket är en ökning med 11 miljarder kronor jämfört med utfallet för 2004. Skillnaden jämfört med statsbudget uppgår till 25 miljarder kronor. Den stora upprevideringen av skatten beror på två faktorer. Vinstutveck- lingen i bolagen var stark under 2005. En stor del av vinstutvecklingen skedde under andra hälften av året, vilket har lett till en prognosjustering efter beräkningen till statsbudgeten. Den andra faktorn som påverkat prognosen är bedöm- ningen av ändrade regler för bolagens avsätt- ningar till periodiseringsfonder. Från och med januari 2005 räntebeläggs de medel som bolagen väljer att placera i periodiseringsfonder och en schablonmässigt beräknad intäktsränta tas upp till beskattning. Det har medfört att många bolag under 2005 valt att återföra samtliga, eller stora delar av de medel de placerat i periodiserings- fonder. Flera bolag återförde medel redan under 2004. De tidigarelagda återföringarna har medfört att bolagen tagit ut medlen till beskatt- ning tidigare än reglerna kräver. Före räntebe- läggningen återförde bolagen oftast medlen i samband med förluster eller när den lagstadgade avsättningstiden på sex år löpt ut. Av det förväntade utfallet för 2005 beräknas skatte- effekten av den tidigare återföringen uppgå till 9 miljarder kronor. Avkastningsskatt Avkastningsskatt tas ut på pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar. Baserat på värdet av tillgångarna i kapital- eller pensions- försäkringen beräknas en schablonmässig avkast- ning, som beskattas. Det beräknade utfallet av avkastningsskatten för 2005 är 13 miljarder kronor. Skatteintäkterna har ökat med 1 miljard kronor jämfört med 2004. Skillnaden i utfallet jämfört med statsbudget är mycket liten. Fastighetsskatt Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatte- pliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara 75 procent av fastighetens 132 marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. Intäkterna blev 0,4 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten, vilket förklaras av lägre taxerings- värden för hyreshus och industrienheter. Förmögenhetsskatt Mellan 2004 och 2005 beräknas förmögenhets- skatteintäkterna öka med 0,2 miljarder kronor till 5,5 miljarder kronor. Ökningen beror bl.a. på högre värdering av tillgångar på aktiemark- naderna. Jämfört med statsbudgeten väntas intäkterna för 2005 bli 1,3 miljarder kronor högre. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar till- sammans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. Under 2005 uppgick intäkterna till 358 miljarder kronor. Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör 26 procent av de totala skatteintäkterna. Enbart mervärdesskatten står för 18 procent och punktskatter står för 8 pro- cent av de totala intäkterna. Tabell 5.12 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot SB2005

Inkomstår

2005

2004

2005

2004

Mervärdesskatt

250,8

235,6

6,1

0,2

Punktskatter

107,4

102,4

-0,8

-0,8

Tobaksskatt

8,2

8,2

-0,2

-0,1

Alkoholskatt

10,3

10,1

-0,6

0,0

Energiskatt

37,8

35,1

-0,2

-1,4

Koldioxidskatt

25,5

26,4

-1,7

0,2

Skatt på vägtrafik

11,0

8,8

0,5

0,2

Övriga skatter på

energi och miljö

3,4

3,5

0,0

0,1

Skatt på import

4,7

3,9

0,6

0,1

Övriga skatter

6,4

6,4

0,2

0,1

Summa

358,2

338,0

4,7

-0,6

Anm.: I övriga skatter på energi och miljö inkluderas svavelskatt, skatt på el från kärnkraft, avfallsskatt, skatt på gödsel- och bekämpningsmedel, m.fl. Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Mervärdesskatt Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 251 miljarder kronor 2005, vilket är en ökning Skr. 2005/06:101 med 15 miljarder kronor eller 6,5 procent jäm- fört med 2004. Mervärdesskatten påverkas främst av hus- hållens konsumtionsutgifter, men även av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. I diagram 5.2 åskådliggörs mer- värdesskatten fördelad på sektorer 2005. Diagram 5.2 Mervärdesskatt fördelad på sektorer 2005 Andel Staten 8% Kommuner 14% Hushåll 78% I diagram 5.2 ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt. Dessa företag har ingen avdragsrätt för sin ingående mervärdes- skatt och till följd av det belastar den implicit de tre sektorerna ovan. Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet och denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, med utgående mervärdesskatt vilken slutligen belastar hushållens konsumtion. Utfallet för 2005 blev 6,1 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. Intäkterna från mervärdesskatt förväntades öka med 4,5 procent under 2005. Att den verkliga ökningstakten blev 2 procent högre förklaras bl.a. av ökade investeringar och en högre andel konsumtion av högbeskattade varor. Punktskatter Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera för de externa kostnader för sam- hället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. 133 Skr. 2005/06:101 Utvecklingen av skatteintäkterna från punkt- skatter beror till stor del på volymutvecklingen i respektive varugrupp. Till följd av indexeringen av skattesatserna avseende skatt på energi påverkar även utvecklingen av KPI 2 intäkterna. Under 2005 uppgick punktskatterna till sammanlagt 107 miljarder kronor. Det är knappt 1 miljard kronor lägre än statsbudget. Tobaksskatt Tobaksskatten utgörs till största delen av skatt på cigaretter. Totalt uppgick skatt på tobak 2005 till 8,2 miljarder kronor, vilket är i linje med statsbudgeten. Alkoholskatt Alkoholskatterna uppgick 2005 till 10 miljarder kronor. Utfallet blev 0,6 miljarder kronor lägre än beräknat, varav 0,4 miljarder kronor lägre intäkter från skatt på vin m.m. samt 0,2 lägre intäkter från skatt på öl. Skatt på energi Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. År 2005 uppgick intäkterna från energiskatt till 38 miljarder kronor, vilket är 0,2 miljarder kronor lägre än statsbudget. Av tabell 5.13 framgår att intäkterna från elektrisk kraft blev 0,7 miljarder kronor högre än beräknat samt att intäkterna från bensin och olja blev 0,4 respektive 0,5 miljarder kronor lägre än beräknat. Koldioxidskatten blev 1,7 miljarder kronor lägre än beräknat, varav 1 miljard kronor förklaras av att konsumtionen av olja inte blev så hög som prognostiserats.

2 2005 höjdes skattesatserna motsvarande förändringen av konsument prisindex under perioden juni 2003juni 2004. Tabell 5.13 Fördelning av energi- och koldioxidskatt Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot SB2005

Inkomstår

2005

2004

2005

2004

Energiskatt

37,8

35,1

-0,2

-1,4

Elektrisk kraft

18,2

17,2

0,7

-1,3

Bensin

14,8

14,2

-0,4

-0,1

Olja

4,7

3,6

-0,5

-0,1

Övrigt

0,1

0,1

-0,1

0,0

Koldioxidskatt

25,5

26,4

-1,7

0,2

Bensin

11,1

11,2

-0,3

0,0

Olja

13,4

14,2

-1,0

0,3

Övrigt

1,0

1,1

-0,4

-0,1

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Restförda skatter och övriga skatter Restförda skatter är ett netto av restförda och av kronofogdemyndigheten indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av skattemyndigheten tidigare fattade taxerings- beslut samt diverse inkomster som förs till olika fonder, exempelvis insättningsgarantiavgifter bilskrotningsavgifter m.fl. Tabell 5.14 Restförda och övriga skatter Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot SB2005

Inkomstår

2005

2004

2005

2004

Restförda skatter

-7,6

-5,9

-1,2

0,2

Övriga skatter

4,4

4,2

0,7

0,9

Summa

-3,2

-1,7

-0,5

1,1

Restförda skatter blev 1,2 lägre än statsbudget och övriga skatter 0,7 miljarder kronor högre än statsbudget. Sammantaget blev restförda och övriga skatter 0,5 miljarder kronor lägre än stats- budget. Periodiseringar, tillkommande inkomster och avräkningar Tabell 5.15 redovisar de justeringsposter som krävs för att få skatterna kassamässigt redovisade samt de tillkommande inkomster och avräkningar som redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. Under tillkommande inkomster redovisas EU-skatterna eftersom uppbörden av dessa redovisas på budgetens inkomstsida medan betalningen till EU redovisas på budgetens 134 utgiftssida. Bland avräkningarna är det avräknad mervärdesskatt hos statliga myndigheter och kompensationen för mervärdesskatt för kommunsektorn som är de största posterna. Under avräkningar redovisas även de skatte- krediteringar som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Periodiseringar utgörs framför allt av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Såväl uppbörden av skatter som fastställs vid den årliga taxeringen som betalningen av skatter är svåra att prognostisera och orsakar i regel stora avvikelser mot de i budgeten fastställda beloppen. Tabell 5.15 Tillkommande skatter, avräkningar och periodiseringar Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot SB2005

Inkomstår

2005

2004

2005

2004

Tillkommande inkomster

9,3

34,0

0,2

-0,6

EU-skatter

7,8

7,3

0,3

-0,5

Kommunala

utjämningsavgifter

1,5

26,7

-0,1

-0,1

Avräkningar

-64,9

-63,8

Skatter som redovisas

utanför budgeten

-2,2

-1,9

Avräknad

mervärdesskatt statliga

myndigheter

-20,8

-20,5

Kompensation

mervärdesskatt,

kommuner

-34,2

-32,5

Stöd som ges via

skattekrediteringar

-13,6

-7,7

Kompetenssparande

6,0

-1,2

6,0

0,0

Periodiseringar

-1,8

-32,1

Uppbördsförskjutningar

-10,9

2,5

Betalningsförskjutningar

9,2

-8,5

Anstånd

-0,2

0,0

Övriga skatter

6,4

6,4

5.2.3

Sambandet mellan statsbudgetens skatter och resultaträkningen

Skatterna som de redovisas i resultaträkningen skiljer sig definitionsmässigt från vad som redovisas i statsbudgeten, främst för att resultaträkningen även omfattar skatter som definitionsmässigt tillhör ålderspensions- systemet och EU. För att analysera skillnaden mellan förändringen av skatterna i resultat- räkningen och förändringen av skatterna som de Skr. 2005/06:101 redovisas i statsbudgeten utgår jämförelsen i tabell 5.16 från de totala skatteintäkterna. Tabell 5.16 Sambandet skatterna i statsbudgeten och resultaträkningen (RR) Miljarder kronor

Prognos

/utfall

Utfall

Utfall-SB2005

2005

2004

2005

2004

+ Totala skatteintäkter

1 358,8

1 296,8

30,3

14,0

-

Kommunalskatt

433,6

419,8

-3,3

-2,2

=

Statens skatteintäkter, ÅP-

systemet och EU

925,3

877,0

33,6

16,2

+ Uppbörds- och betalnings-

förskjutningar

-1,8

-32,1

= Kassamässiga skatter, staten,

ÅP-systemet och EU

923,4

844,9

-

Skatter som inte redovisas i

RR

-2,9

-2,6

+

Riksbankens inlevererade

överskott m.m.

7,3

6,7

-

Eliminering

arbetsgivaravgifter m.m.

statligt anställda

-25,2

-24,6

-

Eliminering moms, statliga

myndigheter

-20.8

-20,5

+ Betalningsförskjutningar som

inte påverkar RR

-7,0

-0,1

+ Periodiseringar av

kommunalskatt i RR,

värderegleringar m.m.

-0,5

9,4

+ Bruttoredovisning kommunala

utjämningsavgifter m.m.

14,9

25,8

=

Skatter m.m. i

resultaträkningen

889,6

838,6

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. De skatteintäkter som ingår i resultaträkningen är totala skatteintäkter exklusive de skatter som tillhör kommunsektorn, dvs. totalt 925 miljarder kronor avseende 2005. När uppbörds- och betalningsförskjutningar beaktats uppgår de kassamässiga skatterna för staten, ålders- pensionssystemet och EU till 923 miljarder kronor. 135 Skr. 2005/06:101 Skatter som inte redovisas i resultaträkningen är medel till olika fonder, exempelvis insättnings- garantinämnden, kärnavfallsfonden och batteri- fonden. Riksbankens inlevererade överskott redovisas bland skatterna i resultaträkningen, men bland övriga inkomster i statsbudgeten. I resultaträkningen görs vissa elimineringar bland annat av ingående mervärdesskatt hos statliga myndigheter samt arbetsgivaravgifter m.m. för statligt anställda. Hushållens och företagens över- och underbetalningar av skatter påverkar inte årets resultat utan tas i stället upp som en skuld eller fordran. Periodiseringar av kom- munalskatt avser slutregleringar av utbetalda kommunalskatter som regleras i januari året efter budgetåret. I resultaträkningen bruttoredovisas även kommunala utjämningsavgifter. Eftersom dessa avgifter inte är skatter redovisades de inte bland skatterna utan som tillkommande inkomster (se tabell 5.8). Från och med 2005 nettoredovisas den kommunala utjämnings- avgiften på statsbudgetens utgiftssida.

5.2.4

Övriga inkomster

Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk, Riksbanken, AB Svenska Spel och Statens fastighetsverk. Vidare redovisas ränteinkomster, aktieut- delningar från bolag med statligt ägande, offent- ligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till 33 185 miljoner kronor för 2005 och var därmed 2 241 miljoner kronor (6,3 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Övriga in-

komster

av

statens

verksamhet

blev

5 193 miljoner

kronor

lägre än beräknat.

Aktieutdelning blev 2 293 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. För 2005 blev Inkomster av statens verk- samhet 1 898 miljoner kronor (5,4 procent) lägre än 2004. Övriga inkomster av statens verk- samhet minskade med 7 991 miljoner kronor.

Aktieutdelningar ökade med

4 546 miljoner

kronor och Ränteinkomster

ökade med

1 177 miljoner kronor.

Tabell 5.18 Inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU.

Utfallet för

2005

uppgick

till

totalt

63 557 miljoner

kronor

och

var

därmed

8 586 miljoner kronor (11,9 procent) lägre än vad som beräknats i den ursprungliga stats- budgeten antagen av riksdagen i december 2004. Skillnaden förklaras främst av att Inkomster av försåld egendom blev 8 311 miljoner kronor lägre än beräknat. Inkomster av statens verksamhet blev 2 241 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.17 Övriga inkomster, sammanfattning Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2005

2005

SB 2005

2004

Inkomster av statens

verksamhet

35 426

33 185

-2 241

35 082

Inkomster av försåld

egendom

15 000

6 689

-8 311

136

Återbetalning av lån

2 387

2 303

-84

2 391

Kalkylmässiga inkomster

7 559

8 788

1 229

8 252

Bidrag m.m. från EU

11 771

12 592

821

11 555

Summa övriga inkomster

72 144

63 557

-8 586

57 416

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2005

2005

SB 2005

2004

Rörelseöverskott

10 145

10 853

708

10 269

Överskott av statens

fastighetsförvaltning

383

323

-60

447

Ränteinkomster

5 557

5 755

198

4 578

Aktieutdelning

9 851

12 143

2 293

7 597

Offentligrättsliga avgifter

6 552

6 659

107

6 677

Försäljningsinkomster

290

139

-151

393

Böter m.m.

2 234

2 091

-142

1 908

Övriga inkomster av

statens verksamhet

415

-4 778

-5 193

3 213

Inkomster av statens

verksamhet

35 426

33 185

-2 241

35 082

Rörelseöverskott Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till 10 853 miljoner kronor och var därmed 708 miljoner kronor (7,0 procent) högre än beräknat i statsbudgeten för 2005. Den enskilt största ökningen (400 miljoner kronor) avser Riksbankens inleve- rerade överskott. Inlevererat överskott från AB Svenska spel uppgick till 3 634 miljoner kronor, 136 Skr. 2005/06:101 vilket är 234 miljoner kronor högre än i statsbudgeten. Under 2005 blev inkomsterna av Rörelse- överskott 584 miljoner kronor (5,7 procent) högre än 2004. Den största höjningen avser Riksbankens inlevererade överskott. Detta ökade med 600 miljoner kronor (9,8 procent). Tabell 5.19 Rörelseöverskott Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall

-SB

2005

2005

2005

Utfall 2004

Luftfartsverkets

inlevererade överskott

5

30

25

0

Affärsverket svenska

kraftnäts inlevererade

utdelning och inleverans

av motsvarighet till

statlig skatt

325

337

12

309

Sjöfartsverkets

inlevererade överskott

20

29

8

20

Inlevererat överskott av

Riksgäldskontorets

garantiverksamhet

20

9

-11

6

Inlevererat överskott av

statsstödd exportkredit

75

114

39

157

Riksbankens inlevererade

överskott

6 300

6 700

400

6 100

Inlevererat överskott från

AB Svenska Spel

3 400

3 634

234

3 677

Rörelseöverskott

10 145

10 853

708

10 269

Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighets- förvaltning blev 323 miljoner kronor och var därmed 60 miljoner kronor (15,7 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten för 2005. Över- skottet från Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk uppgick till 273 miljoner kronor respektive 50 miljoner kronor. Under 2005 blev Överskott statens fastighets- förvaltning 124 miljoner kronor (27,8 procent) lägre än 2004. Ränteinkomster Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränte- inkomster uppgick till 5 755 miljoner kronor för 2005 och var därmed 198 miljoner kronor (3,6 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Det är Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 som blev 191 miljoner kronor högre. Under 2005 blev Ränteinkomster 1 177 miljoner kronor (25,7 procent) högre än 2004. Räntor på skattekonton m.m. netto ökade med 785 miljoner kronor och Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 ökade med 388 miljoner kronor (9,9 procent). Tabell 5.20 Ränteinkomster Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2005

2005

2005

2004

Ränteinkomster på

studielån upptagna

efter 1988

4 135

4 326

191

3 937

Räntor på

skattekonton m.m.,

netto

1 313

1 342

29

556

Övriga ränteinkomster

109

88

-22

84

Ränteinkomster

5 557

5 755

198

4 578

Aktieutdelning Inkomster av statens aktier uppgick till 12 143 miljoner kronor för 2005 och var därmed 2 293 miljoner kronor (23,3 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bolagen betalade ut under 2005, hänför sig till räkenskapsåret 2004. I tabell 5.21 redovisas aktieutdelningarna från statligt ägda aktier för 2004 och 2005. Aktieutdelningarna ökade med 4 546 miljoner kronor (59,8 procent) mellan 2004 och 2005.

Utdelningen

från Vattenfall AB uppgick

till

5 600

miljoner kronor, vilket är en ökning med

3 200

miljoner

kronor.

Utdelningen

från

TeliaSonera

AB

uppgick

till 2 542 miljoner

kronor. Det

är

en ökning med 424 miljoner

kronor.

137 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.21 Aktieutdelning Miljoner kronor

Utfall

Utfall

Skillnad

2005

2004

2004-2005

Akademiska Hus AB

394

250

144

Apoteket AB

100

117

-17

Civitas Holding AB

(Vasakronan)

165

9

156

Kasernen Fastighets AB

4

4

0

LKAB

520

281

239

Nordea Bank AB

1 318

1 240

78

Nordiska investeringsbanken

201

149

52

Posten AB

150

150

SBAB

139

143

-4

SKD-företagen AB

2

-2

SOS Alarm Sverige AB

2

2

0

Specialfastigheter AB

25

56

-31

Sveaskog Holding AB

355

355

0

Svensk Bilprovning AB

2

2

0

Swedish Space Corp

40

40

Systembolaget AB

90

80

10

TeliaSonera AB

2 542

2 118

424

Vasallen AB

96

38

58

Vattenfall AB

5 600

2 400

3 200

Vin 

Summa

12 143

7 597

4 546

Offentligrättsliga avgifter

Inkomsterna

under

inkomsthuvudgruppen

Offentligrättsliga

avgifter

uppgick

till

6 659 miljoner

kronor

och

var

därmed

107 miljoner kronor

(1,6

procent)

högre

än

beräknat i statsbudgeten för 2005. De största av- vikelserna mot statsbudgeten återfinns under Expeditions- och ansökningsavgifter (108 miljoner kronor) och Finansieringsavgift från arbetslös- hetskassor (-83 miljoner kronor). Under 2005 blev Offentligrättsliga avgifter 18 miljoner kronor (0,3 procent) lägre än 2004. Övriga offentligrättsliga avgifter minskade med 164 miljoner kronor. Det berodde på kvotplikts- och förseningsavgifter vid Statens energimyndig- het, som minskade från 181 miljoner kronor till 16 miljoner kronor. Försäljningsinkomster Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till 139 miljoner kronor, vilket är 151 miljoner kronor (52 procent) lägre än vad som beräknades i stats- budgeten för 2005. För inkomsttiteln Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev utfallet 159 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda köper och lagrar Statens jordbruksverk bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och stats- budget beror på en minskad försäljning av varor som lagrats. Under 2005 blev Försäljningsinkomster 254 miljoner kronor lägre än 2004. Utfallet för Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev 257 miljoner kronor lägre. Böter m.m. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till 2 091 miljoner kronor och var därmed 142 miljoner kronor (6,4 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten för 2005. Utfallet för inkomsttiteln Skattetillägg blev 1 074 miljoner kronor, vilket är 226 miljoner kronor lägre än beräknat. Under 2005 blev inkomsterna av Böter m.m. 183 miljoner kronor (9,6 procent) högre än 2004, varav 124 miljoner kronor avser Sanktions- avgifter m.m. Utfallet för undertiteln Konkur- rensskadeavgift uppgick till 112 miljoner kronor 2005. Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till -4 778 miljoner kronor och blev därmed 5 193 miljoner kronor lägre än vad som be- räknades i statsbudgeten för 2005. Här redovisas bl.a. tillfälliga inkomster, vilket förklarar avvikelsen mot statsbudgeten. Enligt regerings- beslut den 8 december 2005 reglerades den s.k. kommunkontoskulden genom att en utgift på 5 574 miljoner kronor redovisades på denna inkomsttitel. Motsvarande belopp redovisades under Riksgäldskontorets nettoutlåning på stats- budgetens utgiftssida. Statsbudgetens saldo på- verkades således inte av beslutet (se även avsnitt 5.4.25 Allmänna bidrag till kommuner). I samband med att Försäkringskassan in- rättades den 1 januari 2005 avvecklades fonderna för den frivilliga och obligatoriska sjuk- försäkringen. Av fondernas behållning redo- 138 visade Försäkringskassan 307 miljoner kronor mot denna inkomsttitel. Under 2005 blev Övriga inkomster av statens verksamhet 7 991 miljoner kronor lägre än 2004. Det beror främst på regleringen av kommun- kontoskulden. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egen- dom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. Inkoms-

ter av försåld egendom

uppgick

till

6 689 miljoner kronor under

2005. I

stats-

budgeten för 2005 togs försäljningar schablon- mässigt upp med 15 000 miljoner kronor. Utfallet består i huvudsak av inkomster till staten till följd av TeliaSonera AB:s återköp av

aktier (4 660

miljoner

kronor)

och statens

försäljning av

aktier i

Nordea

Bank AB

(1 840 miljoner

kronor).

Statens

ägarandel i

dessa bolag blev därmed oförändrad. Under 2005 blev Inkomster av försåld egendom 6 553 miljoner kronor högre än 2004 då utfallet uppgick till 136 miljoner kronor. Tabell 5.22 Inkomster av försåld egendom Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2005

2005

2005

2004

Inkomster av försåld

egendom

15 000

6 689

-8 311

136

Återbetalning av lån Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av lån. Dessa uppgick

till 2 303

miljoner

kronor och var

därmed

84 miljoner

kronor

(3,5 procent)

lägre än

beräknat i statsbudgeten för 2005. Skillnaden beror främst på att Återbetalning av studiemedel blev 89 miljoner kronor lägre än beräknat. Under 2005 blev Återbetalning av lån 88 miljoner kronor (3,7 procent) lägre än 2004. Återbetalning av studiemedel minskade med 82 miljoner kronor. Skr. 2005/06:101 Tabell 5.23 Återbetalning av lån Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2005

2005

2005

2004

Återbetalning av

näringslån

92

87

-5

111

Återbetalning av

studielån

2 206

2 118

-89

2 199

Återbetalning av

övriga lån

89

99

10

81

Återbetalning av

lån

2 387

2 303

-84

2 391

Kalkylmässiga inkomster Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- avgifter. Inkomsterna uppgick till 8 788 miljoner kronor under 2005, vilket är 1 229 miljoner kronor (16,3 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln Statliga pensionsavgifter blev 7 542 miljoner kronor, vilket är 555 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Det beror på att dubbla premier betalades in i början av året till följd av för- ändringar i den statliga försäkringsmodellen. Utfallet för inkomsttitel Amortering på stats- kapital blev 1 242 miljoner kronor, vilket är 679 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Statens fastighetsverk övertog de all- männa försäkringskassornas fastigheter och redovisade till följd därav 709 miljoner kronor på

denna inkomsttitel

(regeringsbeslut

den

16 december 2004).

Under 2005 blev Kalkylmässiga inkomster

536 miljoner kronor

(6,5 procent) högre

än

2004. Amortering på statskapital ökade med 666 miljoner kronor och Statliga pensionsavgifter minskade med 125 miljoner kronor mellan 2004 och 2005. 139 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.24 Kalkylmässiga inkomster Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

2005

2005

SB 2005

2004

Avskrivningar och

amorteringar

572

1 246

674

585

Avskrivningar på

fastigheter

563

1 242

679

576

Uppdragsmyndigheters

komplementkostnader

9

4

-5

9

Statliga

pensionsavgifter

6 987

7 542

555

7 667

Kalkylmässiga

inkomster

7 559

8 788

1 229

8 252

Statliga pensionsavgifter Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till 6 221 miljoner kronor under 2005. Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till 1 253 miljoner kronor. Admini- strationskostnaderna för det statliga tjänstepen- sionssystemet blev 164 miljoner kronor under 2005. Tabell 5.25 Statliga pensionsavgifter Miljoner kronor

Utfall-

SB

Utfall

SB

Utfall

2005

2005

2005

2004

Statlig tjänstepensionering

6 221

6 225

Särskild löneskatt på

pensionskostnader

1 253

1 403

Statlig grupplivförsäkring

84

77

Premieskatt, gruppliv

65

52

Statlig

personskadeförsäkring

90

76

Avdrag för

administrationskostnader

-164

-159

Administration,

personskadeförsäkring

-8

-7

Statliga pensionsavgifter

6 987

7 542

555

7 667

Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till 12 592 miljoner kronor för 2005 och var därmed 821 miljoner kronor (7,0 procent) högre än beräknat i stats- budgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln Djurbidrag blev 543 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Orsaken är främst att ett nytt mjölk- bidrag infördes under 2004, vilket betalades ut i förskott av Statens jordbruksverk för första gången under 2005. Inkomsterna avser ersätt- ning från EG:s jordbruksfond. Inkomsterna på inkomsttiteln Exportbidrag blev 235 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. De avser ersättning från Jord- bruksfonden för exportbidrag, som Statens jordbruksverk betalade ut i förskott i slutet av 2004 och under 2005. Förskottet i slutet av 2004 var högre än väntat, vilket är den främsta orsaken till att exportbidragen 2005 blev högre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln Bidrag från EG:s socialfond perioden 20002006 blev 452 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Orsaken till de högre inkomsterna är att ersättningen från EG:s socialfond avser förskotterade bidrag för både 2004 och 2005. Inkomsterna på inkomsttiteln Bidrag från EG:s regionalfond perioden 20002006 blev 227 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten. Jämfört med 2004 blev bidragen från EU 1 038 miljoner kronor (9,0 procent) högre. In- komsterna under inkomsttiteln Djurbidrag ökade med 426 miljoner kronor. Orsaken är främst det nya mjölkbidraget. Inkomsterna under inkomsttiteln Offentlig lagring ökade med 252 miljoner kronor. De avser ersättning för utgifter i samband med offentlig lagring (interventionslager). Dessa utgifter ökade under 2005 (se även utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar). Tabell 5.26 Bidrag m.m. från EU Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2005

2005

2005

2004

Bidrag från EG:s

jordbruksfond

8 464

8 946

482

8 035

varav

Arealbidrag

4 097

4 058

-39

4 025

Kompletterande

åtgärder perioden

19951999

3

3

0

21

Övriga interventioner

389

263

-125

248

Exportbidrag

441

675

235

466

140

Djurbidrag

1 397

1 940

543

1 514

Offentlig lagring

160

254

94

2

Miljö-, struktur- och

regionala åtgärder

perioden 20002006

1 821

1 580

-240

1 466

Övriga bidrag från

EG:s jordbruksfonds

garantisektion

6

7

1

70

Bidrag från EG:s

jordbruksfonds

utvecklingssektion

151

164

13

223

Bidrag från EG:s

fiskefond

94

109

15

25

Bidrag från EG:s

regionalfond

1 583

1 381

-202

1 458

Bidrag från EG:s

socialfond

1 422

1 848

427

1 915

Bidrag till

transeuropeiska

nätverk

200

300

100

91

Övriga bidrag från EG

8

7

-1

31

Bidrag m.m. från EU

11 771

12 592

821

11 555

5.3

Statsbudgetens utgifter m.m.

Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Riksgäldskontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.29. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående ramöverföringsbelopp/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande.

5.3.1

Makroekonomiska förutsättningar och beslut

I tabell 5.27 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av riksdagen i december 2004. Skillnaden delas upp i skillnad till följd av beslut, förändringar av makro- ekonomiska förutsättningar och övriga förkla- ringsfaktorer. De makroekonomiska förutsätt- ningarna redovisas i tabell 5.28. Skr. 2005/06:101 Tabell 5.27 Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2005 Miljarder kronor

Makroför-

utsättn.

Beslut

Övrigt

Totalt

Utgiftsområden,

exkl.Statsskulds-

räntor m.m.

0,1

3,4

-10,4

-6,9

Statsskuldsräntor

m.m.

-5,0

0

-1,1

-6,1

Riksgäldskontorets

nettoutlåning 1)

0,2

5,8

-12,0

-5,9

Summa statsbudge-

tens utgifter m.m.

-4,7

9,2

-23,4

-19,0

1) Inklusive Kassamässig korrigering Utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 19,0 miljarder kronor lägre än i den ursprung- ligen fastställda statsbudgeten. Förändringar i de makroekonomiska förutsättningarna medförde att utgifterna blev 4,7 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Utfallet för utgiftsområden exklusive räntor blev 0,1 miljarder kronor högre till följd av en annan makroekonomisk utveckling än vad som antogs i statsbudgeten. Högre arbetslöshet med- förde att utgifterna för arbetslöshetsersättning blev 1,1 miljarder kronor högre än beräknat (se vidare avsnitt 5.4.13). En lägre lönesumma än väntat medförde att utgifterna för sjukpenning blev 0,3 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten (se vidare avsnitt 5.4.10). Tabell 5.28 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna

Diff.

SB

Utfall

från SB

Utfall

2005

2005

2005

2004

Procentuell förändring från

föregående år:

BNP (volym)

3,0

2,7

-0,3

3,7

KPI (årsgenomsnitt)

1,4

0,5

-0,9

0,4

Antal sysselsatta

0,8

0,7

-0,1

-0,5

Nivåer:

Öppen arbetslöshet, procent 1

5,5

6,0

0,5

5,9

6-mån ränta, procent

3,0

1,8

-1,2

2,2

5-års ränta, procent

4,5

2,8

-1,7

3,8

Prisbasbelopp, tkr

39,4

39,4

0,0

39,3

1) Statsbudgeten (SB) är omräknad från 5,1 till 5,5 procent enligt nya AKU (EU- harmoniserad fr.o.m. april 2005. 141 Skr. 2005/06:101 Utgifterna för statsskuldsräntor blev 5,0 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. De genomsnittliga räntenivåerna blev betydligt lägre än beräknat i statsbudgten, medan en något svagare krona verkade åt motsatt håll (se vidare avsnitt 5.4.26). Statsbudgetens utgifter m.m. ökade med 9,2 miljarder kronor till följd av beslut. Utfallet för utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor blev 3,4 miljarder kronor högre än beräknat. De högre utgifterna hänför sig främst till utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (2,6 miljarder kronor), vilket i huvudsak beror på att vissa utbetalningar av djurbidrag och landsbygdsstöd senarelades från 2004 till januari 2005 (se vidare avsnitt 5.4.23). Under kategorin Beslut ryms såväl effekterna av 2005 års utgiftsbegränsningar som tidigare- läggningar av utgifter från 2006. I stor utsträck- ning tog dessa beslut ut varandra. Riksgäldskontorets (RGK) nettoutlåning ökade till följd av beslut med 6,9 miljarder kronor och den kassamässiga korrigeringsposten minskade med 1,1 miljarder kronor. Detta bidrog således

till att öka utgifterna på

statsbudgeten med

5,8 miljarder kronor. När

det gäller nettout-

låningen beror skillnaden främst på att RGK övertagit finansieringen av de s.k. storstads-

paketen

i

Stockholm

och

Göteborg

(6,8 miljarder kronor). Se vidare avsnitt

5.4.29

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

och

5.4.30

Kassamässig korrigering.

Till följd av andra orsaker minskade utgifterna

med 23,4 miljarder

kronor jämfört

med

ursprunglig

statsbudget

för

2005,

varav

12,0 miljarder kronor hänförde sig till RGK:s nettoutlåning inklusive Kassamässig korrigering. 142 Skr. 2005/06:101

5.3.2

Statsbudgetens utgifter m.m.

Tabell 5.29 Statsbudgetens utgifter m.m. 2005 Miljoner kronor

Statsbudget 1

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

UO 1

Rikets styrelse

7 840

-68

7 772

7 673

-167

-99

UO 2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

11 432

-176

11 256

10 972

-460

-284

UO 3

Skatt, tull och exekution

8 804

2

8 806

8 572

-232

-233

UO 4

Rättsväsendet

27 297

665

27 962

27 025

-272

-937

UO 5

Internationell samverkan

1 240

140

1 380

1 365

125

-15

UO 6

Försvar samt beredskap mot

sårbarhet

44 147

-91

44 055

43 591

-555

-464

UO 7

Internationellt bistånd

22 418

-200

22 218

22 260

-158

42

UO 8

Invandrare och flyktingar

6 933

387

7 320

6 918

-15

-402

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social

omsorg

39 818

116

39 934

38 473

-1 344

-1 460

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

126 691

121

129 812

127 049

-2 642

-2 763

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

46 413

0

46 413

46 120

-293

-293

UO 12

Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

56 357

800

57 157

55 467

-890

-1 690

UO 13

Arbetsmarknad

69 313

-154

69 160

69 568

255

408

UO 14

Arbetsliv

1 194

0

1 194

1 153

-41

-41

UO 15

Studiestöd

20 996

-148

20 848

19 779

-1 216

-1 069

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

43 868

145

44 013

43 695

-173

-317

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och

fritid

8 957

114

9 070

8 968

11

-103

UO 18

Samhällsplanering, bostads-

försörjning och byggande

9 139

36

9 176

8 737

-402

-439

UO 19

Regional utveckling

3 497

200

3 697

3 286

-211

-411

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

3 995

-10

3 985

4 254

259

269

UO 21

Energi

1 396

1

1 397

1 396

0

-1

UO 22

Kommunikationer

31 666

-14

31 653

31 833

167

180

UO 23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

14 656

163

14 819

17 408

2 752

2 590

UO 24

Näringsliv

3 891

-5

3 887

3 775

-116

-112

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

57 469

-33

57 436

57 325

-144

-111

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.

38 770

0

38 770

32 657

-6 113

-6 113

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

26 802

0

26 802

25 635

-1 167

-1 167

Summa utgiftsområden

737 998

1 991

739 989

724 956

-13 042

-15 033

Minskning av anslagsbehållningar

Riksgäldskontorets nettoutlåning

14 621

0

14 621

10 084

-4 537

-4 537

varav: Överföring från AP-fonden

-1 891

0

-1 891

-2 043

-152

-152

Kassamässig korrigering

-1 891

0

-1 891

-3 269

-1 378

-1 378

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

750 728

1 991

752 719

731 771

-18 957

-20 948

1 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2004, exkl. tilläggsbudget. 143 Skr. 2005/06:101

Statsbudgetens

utgifter

m.m.

uppgick

till

731 771 miljoner kronor

och

blev

därmed

18 957 miljoner

kronor (2,5 procent)

lägre

än

beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 20 948 miljoner kronor lägre. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev 13 042 miljoner kronor lägre än i beräkningen i statsbudgeten. Summa utgifter för utgifts- områden exklusive Statsskuldsräntor m.m. blev 6 930 miljoner kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppgick till 127 049 miljoner kronor, vilket är 2 642 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning som blev lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev 38 473 miljoner kronor. Det är 1 344 miljoner kronor lägre jämfört med statsbudgeten, vilket till stor del beror på lägre utgifter för tandvårdsförmåner. Lägre antal studiemedels- tagare medförde att utgifterna för utgiftsområde 15 Studiestöd blev 1 216 miljoner kronor lägre. Avgiften till Europeiska gemenskapen blev 25 635 miljoner kronor, vilket är 1 167 miljoner lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk med anslutande näringar blev 2 752 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten på grund av regeringens beslut om förskjutningar av betalningar mellan budgetåren. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 6 113 miljoner kronor lägre än beräkningen i statsbudgeten, vilket bl.a. berodde på lägre räntenivåer än vad som förutsattes vid

beräkningen till statsbudgeten .

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

blev

4 537 miljoner

kronor

lägre än

beräkningen i

statsbudgeten.

Det

berodde

främst

på

regleringen av underskottet i kommunkonto- systemet. Detta påverkade inte statsbudgetens saldo, eftersom statsbudgetens inkomstsida påverkades med samma belopp (inkomsttitel 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet).

5.3.3

Indragningar

Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekono- miska skäl. Under 2005 har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt 9 097 miljoner kronor gjorts. Det är en minskning med 1 930 miljoner kronor jämfört med 2004. De 14 största indrag- ningarna svarar för 84 procent av totalbeloppet. I tabell 5.30 redovisas samtliga indragningar som är större än 100 miljoner kronor. Den största indragningen uppgick netto till 2 068 miljoner kronor och avsåg anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.30 Indragningar 2005 Miljoner kronor

Utgifts-

område

Anslag

UO 6

6:1

Förbandsverksamhet, beredskap

och fredsfrämjande

truppinsatser m.m.

133

UO 9

13:1

Tandvårdsförmåner m.m.

1 535

UO 10

19:2

Aktivitets- och sjukersättningar

354

UO 10

19:4

Arbetsskadeersättningar m.m.

118

UO 11

20:4

Äldreförsörjningsstöd

103

UO 12

21:2

Föräldraförsäkring

222

UO 12

21:3

Underhållsstöd

102

UO 13

22:2

Bidrag till

arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

744

UO 13

22:3

Köp av

arbetsmarknadsutbildning och

övriga kostnader

298

UO 13

22:4

Särskilda insatser för

arbetshandikappade

427

UO 15

25:2

Studiemedel m.m.

867

Bidrag till

personalförstärkningar i förskola

UO 16

25:11

och fritidshem

112

Intervention och exportbidrag för

UO 23

43:6

jordbruksprodukter

515

Avgiften till Europeiska

UO 27

93:1

gemenskapen

2 068

Övriga indragningar

1 500

Summa

9 097

144 Skr. 2005/06:101

5.3.4

Begränsningsbelopp

Tabell 5.31 Utgiftsbegränsande åtgärder 2005 Miljoner kronor

Disponibla medel enligt

Utgiftsområde

Anslag

begränsningsbeslut

Utfall

UO 6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet, hela

utgiftsområdet

45 294

43 591

UO 7

Internationellt bistånd, hela utgiftsområdet

22 407

22 260

UO 16

25:10

Bidrag till personalförstärkning i förskola

667

665

UO 18

31:11

Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder

755

375

Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras under året utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in. I budgetpropositionen för 2005 aviserade regeringen åtgärder för att hantera risken för ett överskridande av utgifts- taket 2005. Dessa innebar en generell begräns- ning av tillgängliga medel på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Som huvudregel fick varken sparade medel från tidigare år eller anslagskredit utnyttjas av myndigheterna 2005 utan särskilt beslut från regeringen. Regeringen beslutade även, för flertalet anslag, att ställa 0,6 procent av 2005 års anslagsmedel till regeringens disposition. Mot slutet av 2005 hävdes den generella begräns- ningen av tillgängliga medel för några anslag. Utöver detta har regeringen under året beslutat om större begränsningsbelopp inom fyra utgiftsområden. De områden som berörs är utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Regeringens beslut om utgiftsbegränsande åtgärder och utfallet för berörda utgiftsområden eller anslag redovisas i tabell 5.31. I reglerings- brev har regeringen angivit att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp. I avsnitt 5.4.15.4.27 beskrivs hur utgifts- begränsningarna påverkat utgifterna inom respektive utgiftsområde.

5.3.5

Medgivna överskridanden

Med riksdagens bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Regeringen har beslutat om de medgivna överskridanden som framgår av tabell 5.32. Tabell 5.32 Medgivna överskridanden 2005 Miljoner kronor Utgiftsområde/anslag

UO 15 25:6

Bidrag till vissa studiesociala

ändamål

1,1

Summa Medgivna överskridanden

1,1

I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 15 Studiestöd anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 28,1 miljoner kronor. Regeringen medgav att anslaget får överskridas med 1,113 miljoner kronor (regeringsbeslut den 26 januari 2006). Utfallet blev 31,2 miljoner kronor, vilket innebär att även hela den till- gängliga anslagskrediten på 3 miljoner kronor utnyttjades. Utnyttjad del av medgivet över- skridande blev 1,099 miljoner kronor.

5.3.6

Politikområden

Från och med 2001 indelas statsbudgetens utgifter i politikområden. Syftet med indel- ningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det många gånger har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgiftsområdesnivån. Vissa politikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden 145 Skr. 2005/06:101 som berör flera utgiftsområden, s.k. sektorövergripande politikområden. Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål t.ex. för anslaget 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m. och anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. Dessa omfattas inte av politikområdesindelningen. Utgiftsområdena 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgifts- områden. Dessa omfattas inte av politik- områdesindelningen. I tabell 5.33 redovisas dessa under rubriken Icke politikområdestillhörig verksamhet. Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga har de största utgifterna (127 049 miljoner kronor). Detta politikområde omfattar samma anslag som utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politik- område var 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (39 051 miljoner kronor) och 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (73 490 miljoner kronor). Det minsta politikområdet är 47 Minoritets- politik. Utgifterna uppgick till 10 miljoner kronor. Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar. I tabell 5.33 jämförs utfallet med anvisat belopp i statsbudgeten och totalt anvisat belopp (statsbudget inklusive tilläggsbudget). Skillna- derna kommenteras under respektive utgifts- område. I tabellerna redovisas utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde (se även bilaga 6). 146 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.33 Statsbudgetens utgifter 2005 fördelade på politikområden Miljoner kronor

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

Statsbudget

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

PO 01 Effektiv statsförvaltning

8 946

-18

8 928

8 938

-7

10

PO 02 Finansiella system och tillsyn

560

-2

559

539

-21

-20

PO 03 Skatt, tull och exekution

8 804

2

8 806

8 572

-232

-233

PO 04 Rättsväsendet

27 297

665

27 962

27 025

-272

-937

PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik

1 240

140

1 380

1 365

125

-15

PO 06 Försvarspolitik

40 654

21

40 675

40 635

-20

-41

PO 07 Skydd mot olyckor

3 492

-112

3 380

2 957

-536

-424

PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete

22 418

-200

22 218

22 209

-209

-9

PO 09 Samarbete med Central- och Östeuropa

0

0

0

51

51

51

PO 10 Integrationspolitik

2 112

0

2 112

1 958

-154

-154

PO 11 Storstadspolitik

0

0

0

208

208

208

PO 12 Migrationspolitik

4 811

387

5 198

4 806

-5

-392

PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik

25 003

28

25 031

23 882

-1 121

-1 148

PO 14 Folkhälsa

788

0

788

755

-33

-33

PO 15 Barnpolitik

35

0

35

33

-2

-2

PO 16 Handikappolitik

12 644

89

12 733

12 525

-119

-208

PO 17 Äldrepolitik

51

0

51

51

-1

-1

PO 18 Socialtjänstpolitik

289

0

289

920

-62

-62

PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga

129 691

121

129 812

127 049

-2 642

-2 763

PO 20 Ekonomisk äldrepolitik

46 413

0

46 413

46 120

-293

-293

PO 21 Ekonomisk familjepolitik

59 864

800

60 664

59 071

-792

-1 592

PO 22 Arbetsmarknadspolitik

69 313

-154

69 160

69 568

255

408

PO 23 Arbetslivspolitik

1 160

-2

1 158

1 117

-43

-41

PO 24 Jämställdhetspolitik

34

2

36

35

2

0

PO 25 Utbildningspolitik

65 542

83

65 624

64 221

-1 321

-1 403

PO 26 Forskningspolitik

5 569

-50

5 519

5 460

-109

-59

PO 27 Mediepolitik

698

0

698

689

-9

-9

PO 28 Kulturpolitik

5 512

108

5 621

5 537

24

-84

PO 29 Ungdomspolitik

108

0

108

106

-2

-2

PO 30 Folkrörelsepolitik

496

0

496

488

-8

-8

PO 31 Bostadspolitik

3 427

0

3 427

2 880

-548

-548

PO 32 Regional samhällsorganisation

2 205

36

2 241

2 190

-15

-52

PO 33 Regional utvecklingspolitik

3 497

200

3 697

3 286

-211

-411

PO 34 Miljöpolitik

3 653

-15

3 638

3 964

311

326

PO 35 Energipolitik

1 396

1

1 397

1 396

0

-1

PO 36 Transportpolitik

30 962

-14

30 948

30 830

-132

-118

PO 37 IT, tele och post

704

0

704

1 003

299

299

PO 38 Näringspolitik

1 992

-23

1 970

1 848

-144

-121

PO 39 Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande

490

-2

488

499

9

11

147 Skr. 2005/06:101 Fortsättning på Tabell 5.33 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden Miljoner kronor

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

Statsbudget

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

PO 40 Konsumentpolitik

171

0

171

167

-4

-4

PO 41 Skogspolitik

545

148

693

580

35

-113

PO 42 Djurpolitik

509

0

509

511

2

2

PO 43 Livsmedelspolitik

7 853

10

7 862

8 852

999

990

PO 44 Landsbygdspolitik

4 114

0

4 114

5 834

1 720

1 720

PO 45

Samepolitik

69

0

69

71

2

2

PO 46

Demokrati

82

1

84

81

-2

-3

PO 47

Minoritetspolitik

11

0

11

10

0

0

PO 48

Allmänna bidrag till kommuner

57 469

-33

57 436

57 325

-144

-111

Summa politikområden

663 387

2 218

665 605

658 218

-5 169

-7 387

90 Anslag som inte ingår i något politikområde

9 039

-227

8 812

8 445

-594

-367

92 Statsskuldsräntor m.m.

38 770

0

38 770

32 657

-6 113

-6 113

93 Avgiften till Europeiska gemenskapen

26 802

0

26 802

25 635

-1 167

-1 167

Minskning av anslagsbehållningar 1

Riksgäldskontorets nettoutlåning

14 621

0

14 621

10 084

-4 537

-4 537

Kassamässig korrigering

-1 891

0

-1 891

-3 269

-1 378

-1 378

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

750 728

1 991

752 719

731 771

-18 957

-20 948

1 Endast vid budgetering. Utfallet redovisas under respektive politikområde.

5.3.7

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten

Vid analys av och information om stats- budgetens storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politikområden eller anslag. En sådan fördelning är den real- ekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas är: Transfereringar, konsumtion, investeringar samt räntor och finansiella transaktioner. De olika realekonomiska kate- gorierna presenteras övergripande och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabell 5.34 visas den realekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. statsbudgetens utgifter exklusive Riksgälds- kontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den procentuella förändringen mellan 2004 och 2005. I tabell 5.35 visas realekonomisk fördelning för respektive utgiftsområde 2005. Tabell 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten Miljarder kronor

Procentuell

förändring

Realekonomisk art

Utfall 2005

Utfall 2004

2004-2005

Transfereringar

506,2

507,2

-0,2

varav

Hushållssektorn

297,4

295,2

0,7

Kommunala sektorn

98,0

111,5

-12,1

Företagssektorn

31,7

26,0

21,9

Ålderspensions-

systemet

30,1

27,5

9,5

Statliga ideella

organisationer

2,9

2,8

3,6

Internationell

verksamhet

46,1

44,2

4,3

varav

EU-institutioner

25,5

25,5

0,0

Konsumtionsutgifter

160,0

156,7

2,1

varav

Löner inkl. sociala

avgifter

85,2

84,1

1,3

Omkostnader för

konsumtion

43,6

42,4

2,8

148 Fortsättning på Tabell 5.34 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten Miljarder kronor

Procentuell

förändring

Realekonomisk art

Utfall 2005

Utfall 2004

2004-2005

Lokaler

13,8

14,2

-2,8

Försvarets varaktiga

varor

10,7

9,0

18,9

Sociala

naturförmåner

6,7

7,0

-4,3

Investerings-

verksamhet

13,1

13,0

0,8

Räntor

38,9

59,2

-34,3

varav

Räntor på

statsskulden

32,6

52,6

-38,0

Finansiella

transaktioner

6,8

4,8

41,7

Summa utgifts-

områden

725,0

740,7

-2,1

Diagram 5.3 Procentuell fördelning av statsbudgetens

utgifter 2005, realekonomiskt fördelade

Räntor

Övrigt

5%

finansiellt

Inves-

1%

teringar 2% Konsum- tion 22% Transfere- ringar 70% Transfereringar Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas även internationellt bistånd och Sveriges bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringar kan Skr. 2005/06:101 också avse omfördelningar för individen över tiden. År 2005 utgjorde transfereringarna 70 procent av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsom- råden. Diagram 5.4 visar transfereringarna per mottagargrupp 2005. Diagram 5.4 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategorier 2005

Ålders-

Interna-

pensions-

tionell

systemet

verksam-

6%

het

Organisa-

9%

tioner

1%

Kommuner

Hushåll

19%

59%

Företag

6%

Hushållen erhöll 59 procent av de totala trans- fereringarna. De största anslagen i denna grupp var 16:8 Kostnader för assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. samt 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 20:1 Garantipension till ålderspension, 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna och 20:3 Bostadstillägg till pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 21:1 Allmänna barnbidrag och 21:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad (se tabell 5.35). Från dessa anslag var transfereringarna till hushållen sammantaget 240,7 miljarder kronor. Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2005. Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. Under 2005 erhöll kommunerna 19 procent av de totala trans- fereringarna. Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner utgjorde 56 procent av transfereringarna till den kommunala sektorn. I tabell 5.34 minskar transfereringarna till den kommunala sektorn med 12,1 procent 2005. 149 Skr. 2005/06:101 Det nya utjämningssystemet för kommuner och landsting innebär att det inte går att göra en direkt jämförelse mellan åren. Bidrag för läke- medelsförmånerna var en betydande trans- fereringsutgift till landstingen. Den tredje största kategorin avser transfereringar till utlandet, dvs. internationell

verksamhet.

Dessa uppgick under 2005

till

9 procent av

de totala transfereringarna.

De

internationella transfereringarna indelas i trans- fereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU bestod av Avgiften till Europeiska gemen- skapen och utgjorde 57 procent av de inter- nationella transfereringarna. Transfereringar till övrig internationell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Dessa transfereringar ökade med 2 miljarder kronor eller 13 procent under 2005. Transfereringar till företagssektorn uppgick till 6 procent av de totala transfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräken- skaperna (NR) av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. De största anslagen var 22:9 Bidrag till Samhall AB och 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, 44:2 Från EG-budgeten finan- sierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Jord- och skogs- bruk, fiske med anslutande näringar samt 31:2 Räntebidrag m.m. inom utgiftsområde 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Tillsammans utgjorde dessa anslag 66 procent av transfereringarna till företagssektorn. Posten transfereringar till företag ökade med 21,9 procent under 2005, främst på grund av för- ändrade utbetalningstidpunkter för vissa EU- stöd. Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålders- pensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. samt 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar inom utgifts- område 10, 21:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 samt 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd inom utgifts- område 13. Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Transfereringar till organisationer och föreningar utgjorde en procent av de totala transfe- reringarna. I denna grupp ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola, Stiftelsen högskolan i Jönköping, Dramaten, Operan och Riksteatern. Konsumtion Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigs- materiel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utan- för myndigheten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknads- utbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick under 2005 till 22 procent av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var endast 1,3 procent mellan åren. Sociala avgifter inkluderar premier för avtalsförsäkringar för statsanställda. Dessa premier minskade under 2005. Löner exklusive sociala avgifter ökade med 2,7 procent. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 anslag innehöll helt eller delvis konsumtionsutgifter. De tio största konsumtionsanslagen svarade för 57 procent av de samlade utgifterna för konsum- tion. De två stora anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet hade

konsumtionsutgifter

på

sammanlagt

38,2 miljarder kronor.

Konsumtionsutgifterna

var 13,8 miljarder kronor för anslaget 4:1 Polisor- ganisationen, 5,0 miljarder kronor för anslaget 4:6 Kriminalvården och 3,6 miljarder kronor för anslaget 4:5 Domstolsväsendet inom utgifts- område 4 Rättsväsendet och 5,6 miljarder kronor för anslaget 19:6 Försäkringskassan inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp. 150 För anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag och 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter var konsumtionsutgifterna 8,0 respektive 2,8 miljarder kronor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Investeringar Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som data- program, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden uppgick investeringarna till 2 procent. De anslagsfinansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen (89 procent) av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.35). Investeringarna inkluderar korttids- investeringar enligt definition i nationalräken- skaperna. Statliga investeringar finansieras även med lån i Riksgäldskontoret (RGK) och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden utan redovisas under Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 5.4.29). Statliga investeringar omnämns även i avsnitt 4.4.2 Investeringar. Skr. 2005/06:101 Räntor och övrigt finansiellt Den realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna upp- gick till 5 procent av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden 2005. De två största anslagen var 92:1 Räntor på statsskulden och 25:3 Studiemedelsräntor m.m. Dessa svarade till- sammans för 98 procent av de totala ränte- utgifterna. Under posten övrigt finansiellt finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Anslaget 26:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 står för 2,3 miljarder kronor under posten Finansiella transaktioner 2005. Utgifterna avser amortering av lån. Lån för de s.k. närtidssatsningarna 2002 2004 började amorteras 2005. Dessutom tidi- garelades amorteringar som skulle ske i januari 2006 till december 2005. Dessa uppgick till 0,8 miljarder kronor. Tillsammans förklarar dessa faktorer ökningen av de finansiella transak- tionerna. 151 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.35 Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2005 Miljoner kronor

Räntor och övrigt

Konsumtion

Investeringar

finansiellt

Transfereringar

Totalt

UO 1

Rikets styrelse

6 328

10

204

1 131

7 673

UO 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

2 238

59

66

8 609

10 972

UO 3

Skatt, tull och exekution

8 153

7

364

48

8 572

UO 4

Rättsväsendet

25 628

26

1 073

298

27 025

UO 5

Internationell samverkan

347

1

5

1 013

1 365

UO 6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

40 999

49

600

1 943

43 591

UO 7

Internationellt bistånd

1 129

4

80

21 047

22 260

UO 8

Invandrare och flyktingar

2 873

12

29

4 005

6 918

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

4 221

9

65

34 178

38 473

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

7 875

169

119 005

127 049

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

46 120

46 120

UO 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

55 467

55 467

UO 13

Arbetsmarknad

7 189

14

194

62 170

69 568

UO 14

Arbetsliv

935

6

31

181

1 153

UO 15

Studiestöd

31

0

5 408

14 340

19 779

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

28 011

510

578

14 595

43 695

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1 688

13

88

7 178

8 968

UO 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

2 573

31

238

5 895

8 737

UO 19

Regionalutveckling

194

2

34

3 055

3 286

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

1 847

706

41

1 660

4 254

UO 21

Energi

495

10

12

880

1 396

UO 22

Kommunikationer

12 712

11 609

3 685

3 826

31 833

UO 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

2 984

16

88

14 321

17 408

UO 24

Näringsliv

1 486

5

33

2 251

3 775

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

8

57 317

57 325

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.

32 656

2

32 657

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 635

25 635

Summa utgiftsområden

159 944

13 099

45 741

506 170

724 956

5.4

Utfallet per utgiftsområde

I följande avsnitt redovisas utfallet per utgiftsområde och större skillnader mot stats- budgeten på anslagsnivå. Även större föränd- ringar i förhållande till föregående år kommen- teras. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i statsbudgeten för 2005. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer eller ramöverföringsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna över- skridanden samt indragningar. Dessutom redo- visas Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på stats- budgetens utgiftssida. I bilaga 6 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten. 152

5.4.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slotts- staten, 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m,. 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader, 90:4 Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 Regeringskansliet m.m., 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Expertgruppen för EU- frågor Tabell 5.36 UO 1 Rikets styrelse Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Mediepolitik

665

0

657

-9

670

Samepolitik

22

0

23

1

18

Demokrati

82

1

81

-2

226

Anslag som inte

ingår i något

politikområde

7 071

-70

6 913

-158

6 625

Summa

7 840

-68

7 673

-167

7 539

Utfallet uppgick till 7 673 miljoner kronor och var därmed 167 miljoner kronor (2,1 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. vars utfall blev 110 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Under 2005 gjordes en indrag- ning på 33 miljoner kronor. Anslaget minskades även med 70 miljoner kronor bl.a. för att bidra till att täcka kostnader i samband med flodvågs- katastrofen Asien men även till följd av valuta- kursvinster för utrikesrepresentationen under 2004. Under 2005 har dock utfallet blivit högre på grund av valutakursdifferenser jämfört med budgeterade kurser. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 133 miljoner kronor (1,8 procent) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 90:5 Regerings- kansliet m.m. ökade med 193 miljoner kronor (3,8 procent).

5.4.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndig- Skr. 2005/06:101 heter, bl.a. Ekonomistyrningsverket, Stats- kontoret, Statistiska centralbyrån, Konjunktur- institutet, Kammarkollegiet, Riksgäldskontoret och Finansinspektionen. Vidare finns anslag som inte ingår i något politikområde, dels det på förslag av Riksrevisionens styrelse uppförda anslaget 90:1 Riksrevisionen, dels anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm. Det största anslaget inom utgiftsområdet är 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.37 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Effektiv

statsförvaltning

8 946

-18

8 938

-7

8 442

Finansiella

system och

tillsyn

518

-2

501

-17

521

Anslag som inte

ingår i något

politikområde

1 968

-157

1 532

-436

259

Summa

11 432

-176

10 972

-460

9 221

Utfallet uppgick till 10 972 miljoner kronor och var därmed 460 miljoner kronor (4,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslagssparandet ökade med 217 miljoner kronor. På tilläggsbudget minskades anvisade medel med 176 miljoner kronor. Indragningarna uppgick till 67 miljoner kronor. Det lägre utfallet hänför sig till största delen till det nya anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm. I statsbudgeten för 2005 anvisades 1 690 miljoner kronor. Utfallet blev 1 265 miljoner kronor, vilket är 425 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget får användas bl.a. för investeringar, administra- tion och extra satsningar på kollektivtrafik med anledning av försöket. I statsbudgeten för 2005 var försöket planerat att genomföras under andra halvåret 2005 och de första sju månaderna 2006. Upphandlingen av det tekniska systemet för försöket prövades rättsligt, vilket försenade starttidpunkten. Försöket med trängselskatt startade den 3 januari 2006 och avslutas den 31 juli 2006. På tilläggsbudget för 2005 minskades anslaget med 157 miljoner kronor. Vidare gjordes en indragning på 10 miljoner kronor på anslaget. För anslaget 2:1 Finansinspektionen blev utfallet 164 miljoner kronor, vilket är 153 Skr. 2005/06:101 14 miljoner kronor (8,0 procent) lägre än anvisat i statsbudgeten. För anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. blev utfallet 8 209 miljoner kronor, vilket är 11 miljoner kronor (0,1 procent) lägre än anvisat i statsbudgeten. På tilläggsbudget minskades anslaget med 29 miljoner kronor, vilket beror på att pensionsersättningar för Försäkringskassan inte skulle ingå i anslaget. För utgiftsområdet blev utfallet 1 751 miljoner kronor (19,0 procent) högre än 2004. Av detta belopp hänför sig 1 265 miljoner kronor till anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm, som är ett nytt anslag för 2005. Anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med 500 miljoner kronor (6,5 procent). Det beror främst på att personalen på Försäkringskassan fr.o.m. 2005 inordnades i det statliga tjänstepensionssystemet.

5.4.3

Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 5.38 UO 3 Skatt, tull och exekution Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Skatt, tull och

exekution

8 804

2

8 572

-232

8 569

Summa

8 804

2

8 572

-232

8 569

Utfallet uppgick till 8 572 miljoner kronor och blev därmed 232 miljoner kronor (2,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområdets utgående överföringsbelopp blev 310 miljoner kronor, 188 miljoner kronor högre än det ingående överföringsbeloppet. De lägre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslaget 3:1 Skatteverket blev 161 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget minskades med 38 miljoner kronor i tilläggsbudget bl.a. för att finansiera en ökning av anslaget 3:2 Krono- fogdemyndigheterna med 40 miljoner kronor för omställningskostnader i samband med omlokali- sering. På Skatteverkets anslag gjordes därutöver en indragning med 36 miljoner kronor. Vid beräkning av Skatteverkets anslag ingick en varaktig förstärkning med 72 miljoner kronor i syfte att ge myndigheten bättre möjlighet att bevaka statens fordringar till följd av förändrade förmånsrättsregler när det gäller skatter. Därut- över ingick en förstärkning med 18 miljoner kronor för att kompensera myndigheten för ökade insatser för hantering av ärenden om skattereduktion till följd av utgifter för byggnadsarbeten (ROT). Utfallet för anslaget 3:2 Kronofogdemyndigheterna blev 55 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten och 95 miljoner kronor lägre än totalt anvisade medel. Utfallet för anslaget 3:3 Tullverket blev 15 miljoner kronor lägre än anvisat. För utgiftsområdet blev utgifterna 3 miljoner kronor högre än 2004. Skatteverkets och Tullverkets utgifter ökade med 18 respektive 25 miljoner kronor och Kronofogdemyndig- heternas utgifter minskade med 39 miljoner kronor jämfört med 2004.

5.4.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. Här ingår bl.a. polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen. Tabell 5.39 UO 4 Rättsväsendet Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Rättsväsendet

27 297

665

27 025

-272

26 318

Summa

27 297

665

27 025

-272

26 318

Utfallet uppgick till 27 025 miljoner kronor och blev därmed 272 miljoner kronor (1,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 665 miljoner kronor. Indragningarna uppgick till 129 miljoner kronor. Anslagssparandet ökade med 808 miljoner kronor. De lägre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 4:1 Polis- organisationen där utfallet blev 14 629 miljoner kronor, vilket är 331 miljoner kronor (2,2 procent) lägre än vad som anvisats i stats- budgeten. Anslaget minskades med 90 miljoner kronor genom en indragning. Utfallet på anslaget 4:5 Domstolsväsendet

m.m. blev

3 856 miljoner

kronor,

vilket

är

191 miljoner

kronor (4,7

procent)

lägre

än

anvisat i statsbudgeten. Anslaget för 2005 höjdes 154 med 110 miljoner kronor jämfört med 2004 för att myndigheterna skall kunna fullfölja statsmak- ternas intentioner för utvecklingen av rättsväsen-

det. I tilläggsbudget tillfördes

anslaget

175 miljoner kronor. Detta skulle

bl.a. täcka

kostnader för förberedelserna inför de nya arbetsuppgifterna med den nya instans- och processordningen med anledning av att Utlänningsnämnden lades ned den 31 mars 2006 och att överprövningen av utlännings- och medborgarskapsärenden därefter sker i särskilda migrationsdomstolar. I tilläggsbudget tillfördes anslaget engångsvis 10 miljoner kronor som kompensation för ökade kostnader till följd av förändrad lagstiftning om offentlig upphandling. Utfallet för anslaget 4:6 Kriminalvården blev 5 218 miljoner kronor, vilket är 227 miljoner kronor (4,6 procent) högre än anvisat i stats- budgeten. Det beror på att beläggningen vid anstalter och häkten ökat kraftigt de senaste åren. Kriminalvården tillfördes därför ökade

resurser

genom att

anslaget

höjdes

med

400 miljoner

kronor

på tilläggsbudget.

Vid

ingången

av

2005

utnyttjades 420 miljoner

kronor

av

anslagskrediten.

Till följd

av

resursförstärkningarna minskade utnyttjandet av anslagskrediten till 247 miljoner kronor vid utgången av 2005. Jämfört med 2004 ökade utgifterna för utgiftsområdet med 707 miljoner kronor (2,7 procent). Utgifterna för anslaget 4:1 Polis- organisationen ökade med 434 miljoner kronor (3,1 procent) och för anslaget 4:6 Kriminal- vården ökade utgifterna med 146 miljoner kronor (2,9 procent).

5.4.5

Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 5.40 UO 5 Internationell samverkan Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Utrikes- och

säkerhetspolitik

1 240

140

1 365

125

1 267

Summa

1 240

140

1 365

125

1 267

Skr. 2005/06:101 Utfallet uppgick till 1 365 miljoner kronor och var därmed 125 miljoner kronor (10,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet blev 157 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Flodvågskatastrofen i Asien ledde till kraftigt ökade utgifter för att bistå svenskar i regionen. Anslaget höjdes med 150 miljoner kronor på tilläggsbudget till följd av de högre utgifterna. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 98 miljoner kronor (7,7 procent) högre än 2004. Utfallet för anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet blev 154 miljoner kronor högre än 2004. Ökningen förklaras av utgifterna för flod- vågskatastrofen.

5.4.6

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Total- försvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politik- området Totalförsvar består av verksamhets- området Det militära försvaret och verksamhets- området Det civila försvaret. Tabell 5.41 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Totalförsvar

40 654

21

40 635

-20

39 940

Skydd och

be-

redskap

mot

olyckor

och

svåra påfrest-

ningar

3 492

-112

2 957

-536

2 906

Summa

44 147

-91

43 591

-555

42 846

Utfallet uppgick till 43 591 miljoner kronor och var därmed 555 miljoner kronor (1,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev 21 167 miljoner kronor, vilket är 959 miljoner kronor (4,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror dels på att övningar genomförts på lägre nivå än vad som ursprungligen planerats till följd av begräns- ningar i utnyttjandet av anslagssparandet, dels på 155 Skr. 2005/06:101 att reformarbetet inom försvaret inneburit att besparingar uppkommit tidigare än beräknat. Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar

samt forskning

och

teknikutveckling blev

18 350 miljoner

kronor,

vilket är 958 miljoner

kronor högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Under 2005 förbrukades därmed delar av det anslagssparande som uppstod till följd av utgiftsbegränsningar tidigare år. Förbrukningen av anslagssparande under 2005 låg dock inom ramen för den begränsning som regeringen beslutade om för 2005. I statsbudgeten anvisades 323 miljoner kronor på 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Utfallet på detta anslag blev noll. Orsaken är att förseningar uppstått på grund av överklagande av upphandlingen av ett gemen- samt radiokommunikationssystem. Utfallet för anslaget 7:5 Krisberedskap blev 1 551 miljoner kronor, vilket är 196 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Orsaken är dels riksdagens beslut att i tilläggsbudget minska anvisade medel med 112 miljoner kronor, dels regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 745 miljoner kronor (1,7 procent) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling ökade med 958 miljoner kronor. Ökningen beror främst på förskjutningar av leveranser och betalningar av materiel från 2004 till 2005. Utgifterna för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskade med 245 miljoner kronor jämfört med 2004. Minskningen beror främst på besparingar till följd av reformarbetet inom försvarsmakten.

5.4.7

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Inter- nationellt utvecklingssamarbete. I detta ingår fr.o.m. 2005 ett nytt anslag 8:7 Institutet för ut- värdering av internationellt utvecklingssamarbete. Tabell 5.42 UO 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Internationellt

utvecklings-

samarbete

22 418

-200

22 209

-209

19 387

Samarbete

med Central-

och Östeuropa

0

0

51

51

520

Summa

22 418

-200

22 260

-158

19 907

Utfallet uppgick till 22 260 miljoner kronor och var därmed 158 miljoner kronor (0,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick till 21 559 miljoner kronor, vilket är 174 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Anslaget minskades med 184 miljoner

kronor

i tilläggsbudget.

Anslagssparandet

på

2 360

miljoner kronor

från 2004 fick

inte

utnyttjas under 2005.

Utgifterna för äldreanslaget 9:1 Samarbete med Central- och Östeuropa blev 51 miljoner

kronor.

År

2005 blev utgifterna för utgiftsområdet

2 353

miljoner kronor (11,8

procent) högre än

2004.

Utfallet för anslaget 8:1 Biståndsverk-

samhet ökade

med 2 766

miljoner

kronor

(14,6 procent).

Anslaget höjdes för 2005 till

följd

av att

biståndsramen höjdes

med

1 994 miljoner kronor mellan 2004 och 2005. 156 Skr. 2005/06:101 Redovisning av utfallet för biståndet Tabell 5.43 Utfall för bistånd 19972005

Miljoner kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Totalt utbetalt

bistånd 1

13 212

12 499

13 467

16 479

17 220

19 554

19 388

19 996

24 526

Totalt bistånd i

procent av BNI 2

0,79

0,72

0,70

0,80

0,77

0,83

0,79

0,78

0,92

1

Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC.

2

Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC.

Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten, BNI) som riksdagen beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senast tillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt mellan åren. Det totala svenska biståndet under ett år rapporteras årligen till OECD:s bistånds- kommitté DAC (Development Assistance Committee). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsändernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs under senvåren efter avslutat budgetår. I rapporteringen ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Avräkningar avser t.ex. kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på Utrikesdepartementet och delar av EU-biståndet. Biståndsrelaterade utgifter finns således inom ett flertal utgiftsområden. Även vid rapporteringstillfället används senast tillgängliga

BNI-prognos.

Biståndsramen

för

2005

uppgår

till

23 746 miljoner

kronor,

vilket

motsvarar

0,88 procent av

beräknad

BNI. I tabell

5.43

redovisas DAC-rapporteringen för åren 1997 2005. Det preliminära utfallet för 2005 är 0,92 procent av BNI enligt DAC:s redovisnings- principer. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med stöd av den senaste prognosen för BNI.

5.4.8

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inte- grationspolitik, Storstadspolitik, Migrations- politik och Minoritetspolitik. Tabell 5.44 UO 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Integrationspolitik

2 112

0

1 958

-154

2 088

Storstadspolitik

0

0

143

143

155

Migrationspolitik

4 811

387

4 806

-5

5 215

Minoritetspolitik

10

0

10

0

8

Summa

6 933

387

6 918

-15

7 466

Utfallet uppgick till 6 918 miljoner kronor och var därmed 15 miljoner kronor (0,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande blev 1 736 miljoner kronor, vilket är 139 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten. Antalet mot- tagna flyktingar fortsatte att minska under 2005.

Av det

ingående

överföringsbeloppet

har

64 miljoner kronor dragits in.

Utfallet för anslaget 12:2 Mottagande av asyl-

sökande

blev 3 419

miljoner kronor. Det

är

123 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Trots att antalet asylsökande fortsatt minska under större delen av året har antalet personer, som är registrerade i Migrationsverkets mottagandesystemet, varit fortsatt högt. Riks- dagen beslutade i november 2005 om ändringar i nuvarande utlänningslag (2005/06:SfU5, rskr. 2005/06:10). Genom lagändringarna infördes en tillfällig ordning, inför den nya utlänningslagens ikraftträdande den 31 mars 2006, med vidgade 157 Skr. 2005/06:101 möjligheter att bevilja uppehållstillstånd. Den tillfälliga ordningen avser möjligheter att få till stånd en ny prövning för vissa grupper som kommit att vistas i Sverige lång tid och vars avvisnings- eller utvisningsbeslut av olika anled- ningar inte har verkställts. Till följd av det fortsatt höga antalet flyktingar i mottagande- systemet och den tillfälliga ordningen för prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut anvisades 257 miljoner kronor på tilläggsbudget. Av anslagskrediten på 310 miljoner kronor utnyttjades 217 miljoner kronor vid utgången av budgetåret. Utgifterna på anslaget 12:3 Migrationspolitiska åtgärder blev 97 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Av det ingående överförings- beloppet drogs 43 miljoner kronor in. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 547 miljoner kronor (7,3 procent) lägre än 2004. Utfallet för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev 147 miljoner kronor (7,8 procent) lägre än 2004. För anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande blev utgifterna 353 miljoner kronor (9,4 procent) lägre än 2004. Förklaringen till det lägre utfallet är att antalet asylsökande och mottagna flyktingar i kommunerna fortsatt att minska mellan 2004 och 2005.

5.4.9

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik samt del av Forskningspolitik inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 5.45 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Hälso- och

sjukvårds-

politik

25 003

28

23 882

-1 121

23 792

Folkhälsa

788

0

755

-33

794

Barnpolitik

35

0

33

-2

25

Handikapp-

politik

12 644

88

12 525

-119

11 021

Äldrepolitik

51

0

51

-1

36

Socialtjänst-

politik

982

0

920

-62

821

Forsknings-

politik

314

0

307

-7

320

Summa

39 818

116

38 473

-1 344

36 809

Utfallet uppgick till 38 473 miljoner kronor och var därmed 1 344 miljoner kronor (3,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I till-

äggsbudget anvisades

ytterligare 116 miljoner

kronor.

Indragningarna

uppgick

till

1 611 miljoner

kronor. Anslagssparandet

min-

skade

med

150

miljoner

kronor

till

1 536 miljoner kronor vid utgången av 2005. För anslaget 13:1 Tandvårdsförmåner m.m. blev utfallet 2 438 miljoner kronor, vilket är 1 060 (30,3 procent) lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det beror främst på ökade genomströmningstider i samband med Försäk- ringskassans förhandsprövning av stödet, men även på ett minskat antal ansökningar om hög- kostnadsskydd för protetik för personer över 65 år. Vidare försköts en del utgifter från 2005 till 2006 jämfört med tidigare beräkningar beroende på att Försäkringskassan ändrat redovisnings- princip för avräkning av anslaget från utgiftsmässig till kassamässig redovisning. Av anslagssparande vid ingången av 2005 drogs 1 535 miljoner kronor in. Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för läke- medelsförmånerna uppgick till 19 767 miljoner kronor enligt gällande avtal mellan staten och Landstingsförbundet, vilket var i enlighet med anvisat belopp i statsbudgeten. Från anslaget utbetalas det särskilda statsbidraget till lands- tingen för deras kostnader för läkemedels- förmånerna. Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till 11 348 miljoner kronor, vilket var 203 miljoner kronor (1,8 procent) lägre än anvisat i 158 Skr. 2005/06:101 statsbudgeten. Det gör att den ingående anslags- krediten på anslaget om 55 miljoner kronor vänts till ett anslagssparande om 148 miljoner kronor vid utgången av 2005. Jämfört med 2004 ökade utgifterna för utgiftsområdet med 1 664 miljoner kronor, vilket motsvarar en ökning med 4,5 procent. Utfallet för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning ökade med 1 326 miljoner kronor (13,2 procent). Antalet assistansbe- rättigade har kontinuerligt ökat de senaste åren. Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar har ökat. Utfallet för det nya anslaget 13:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri blev 452 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 13:1 Tandvårds- förmåner m.m. minskade med 723 miljoner kronor (22,9 procent) jämfört med 2004.

5.4.10

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. Från och med 2005 ingår även utgifterna för bostadstillägg till de personer som uppbär aktivitets- eller sjuk- ersättning. Tabell 5.46 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

SB 2005

2004

Ersättning vid

arbetsoförmåga

129 691

121

127 049

-2 642

122 916

Summa

129 691

121

127 049

-2 642

122 916

Utfallet uppgick till 127 049 miljoner kronor och var därmed 2 642 miljoner kronor (2,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslagssparandet blev 1 699 miljoner kronor, vilket är en ökning med 2 208 miljoner kronor. Den största skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig till anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. Utfallet blev 39 051 miljoner kronor, vilket är 2 319 miljoner kronor (5,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror främst på att antalet nettosjukpenningdagar blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar uppgick till 73 490 miljoner kronor, vilket är 44 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar blev 6 226 miljoner kronor, vilket är 136 miljoner kronor lägre än

vad som beräknades i statsbudgeten.

Utfallet

för

utgiftsområdet

blev

4 133 miljoner kronor eller 3,4 procent högre än 2004. För anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersätt- ning ökade utgifterna med 9 288 miljoner kronor (14,5 procent). Av denna ökning berodde ca 3 800 miljoner kronor på att utgifterna för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning fr.o.m. 2005 redovisas under detta anslag. Tidigare redovisades dessa utgifter under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. I december 2005 fick 556 789 personer sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket är en ökning med 17 147 personer (3,2 procent) i förhållande till 2004. Utfallet för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering blev 5 089 miljoner kronor (11,5 procent) lägre än 2004. För 2005 beräknas antalet nettosjukpenningdagar till 67,1 miljoner, en minskning med 11,2 miljoner eller 14,3 procent jämfört med 2004.

5.4.11

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Från och med 2003 innefattar det garantipension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Utgifter för bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning redovisas fr.o.m. 2005 under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Tabell 5.47 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

SB 2005

2004

Ekonomisk

äldrepolitik

46 413

0

46 120

-293

51 229

Summa

46 413

0

46 120

-293

51 229

Utfallet uppgick till 46 120 miljoner kronor och blev därmed 293 miljoner kronor (0,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till 7 333 miljoner kronor, 159 Skr. 2005/06:101 vilket är 189 miljoner kronor lägre än beräknat. Det är antalet pensionärer med bostadstillägg som minskar. Det utgående ramöverförings- beloppet blev -297 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd blev 483 miljoner kronor. Det är 133 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd blev lägre än vad som uppskattades vid beräkningen till statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension uppgick till 22 449 miljoner kronor, vilket är 93 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det utgående ramöver- föringsbeloppet blev därmed -190 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 20:2 Efterlevande- pensioner till vuxna uppgick till 15 856 miljoner kronor, vilket är 122 miljoner kronor högre än beräkningen i statsbudgeten. Det utgående ram- överföringsbeloppet blev därmed -442 miljoner

kronor.

Utfallet

för

utgiftsområdet

blev

5 109 miljoner kronor (10,0 procent) lägre jäm- fört med 2004. Utfallet för anslaget 20:3 Bostads-

tillägg

till

pensionärer

minskade

med

3 614 miljoner

kronor (33,0

procent)

jämfört

med 2004. Det beror främst på att utgifterna för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivi- tetsersättning fr.o.m. 2005 redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. Utfallet för anslaget 20:1

Garantipension

till

ålderspension

blev

1 320 miljoner

kronor

(5,6 procent)

lägre än

2004. Det beror på att antalet personer med garantipension minskade.

5.4.12

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Utgiftsområdet omfattar större delen av politik- området Ekonomisk familjepolitik (bostads- bidrag återfinns inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Tabell 5.48 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Ekonomisk

familjepolitik

56 357

800

55 467

-890

53 925

Summa

56 357

800

55 467

-890

53 925

Utfallet uppgick till 55 467 miljoner kronor och var därmed 890 miljoner kronor (1,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget ökades anvisade medel med 800 miljoner kronor. Indragningarna uppgick till 405 miljoner kronor. Utfallet på anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag blev 21 458 miljoner kronor, vilket är 616 miljoner kronor (3,0 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Barnbidraget höjdes under 2005 med 100 kronor per barn och månad. Vidare infördes ett nytt flerbarnstillägg med 100 kronor per månad för det andra barnet samtidigt som flerbarnstillägget höjdes med 100 kronor fr.o.m. det tredje barnet. De nya barnbidragen gäller fr.o.m. den 1 oktober 2005 och betalades ut under december månad 2005. För att klara dessa utgiftsökningar anvisades 800 miljoner kronor på tilläggsbudget. Utfallet blev 184 miljoner kronor lägre än totalt anvisade medel. Utfallet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev 24 127 miljoner kronor, vilket är 1 434 miljoner kronor (5,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den 1 januari 2005 infördes nya regler som innebär att föräldrar till svårt sjuka barn under 18 år har rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning. Utnyttjandet av föräldraförsäk- ringen var lägre än beräknat under 2005. Vid ingången av 2005 utnyttjades 266 miljoner kronor av anslagskrediten. Utfallet för anslaget 21:6 Vårdbidrag för funk- tionshindrade barn blev 2 541 miljoner kronor, vilket är 81 miljoner kronor (3,1 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. 160 Skr. 2005/06:101 Jämfört med 2004 ökade utgifterna för utgifts- området med 1 542 miljoner kronor (2,9 procent). Utgifterna på anslaget 21:1 All- männa barnbidrag ökade med 584 miljoner kronor (2,8 procent). Ökningen beror huvud- sakligen på beslutet om höjda barnbidrag. Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med 658 miljoner kronor (2,8 procent). Det är främst utgifterna för anslagsposten Föräldrapenning som ökade. Det beror på att medelersättningen per dag och antalet ersatta dagar blev högre än beräknat. Utgifterna på anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ökade med 134 miljoner kronor. Den långsiktiga trenden är att antalet vårdbidrag ökar. 5.4.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbets- marknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB:s verksamhet. Tabell 5.49 UO 13 Arbetsmarknad Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Arbetsmark-

nadspolitik

69 313

-154

69 568

255

67 481

Summa

69 313

-154

69 568

255

67 481

Utfallet uppgick till 69 568 miljoner kronor och var därmed 255 miljoner kronor (0,4 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget minskades anvisade medel med 154 miljoner kronor. Indragningarna uppgick till 1 521 miljoner kronor. Anslagssparandet blev 365 miljoner kronor, vilket är en minskning med 1 929 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev 46 918 miljoner kronor, vilket är 1 155 miljoner kronor (2,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Därmed utnyttjades 1 459 miljoner kronor av anslagskrediten vid ut- gången av 2005. Utgifterna för aktivitetsstöd blev högre till följd av fler personer i åtgärder med aktivitetsstöd. Även utgifterna för arbets- löshetsersättning blev högre, främst på grund av att antalet öppet arbetslösa blev fler än vad som beräknades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbets-

marknadsutbildning och

övriga

kostnader blev

4 513 miljoner kronor,

vilket

är 27 miljoner

kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades ytterligare 150 miljoner kronor för att motverka risken för arbets- kraftsbrist och inflationshöjande flaskhalsar i konjunkturuppgången. För anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade blev utfallet 6 662 miljoner kronor, vilket är 129 miljoner kronor lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det förklaras av att antalet personer i de särskilda programmen för arbetshandikappade (anställning med löne- bidrag och offentligt skyddat arbete) var färre än vad som förutsattes vid beräkningen till stats- budgeten. De ökade dock med knappt 2 000 personer till nästan 63 000 personer räknat som månadsgenomsnitt under 2005 jämfört med föregående år. För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 blev utfallet 1 529 miljoner kronor. Det är 9 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Till följd av fördröjningar i startskedet av programmet uppkom under 2000 och 2001 ett betydande ingående anslagssparande. Detta har ännu inte utnyttjats under 2005. Det utgående ramöver- föringsbeloppet uppgår därför till 1 051 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 22:11 Bidrag till löne- garantiersättning uppgick till 888 miljoner kronor, vilket är 509 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det förklaras av att anställda i företag i konkurs under 2005 minskade med 30 procent jämfört med 2004. Därför beslöt riksdagen i tilläggsbudget om en minskning av tilldelade medel med 300 miljoner kronor. Utgifterna för 2005 blev 2 087 miljoner kronor (3,1 procent) högre än 2004. Huvud- orsaken var att utgifterna på anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade med 1 724 miljoner kronor (3,8 procent). Utgifterna för aktivitetsstöd ökade med 1 876 miljoner kronor till följd av fler personer i åtgärder med aktivitetsstöd (cirka 13 000 personer), samtidigt som utgifterna för arbets- löshetsersättning minskade med 1 343 miljoner kronor, främst på grund av att antalet öppet arbetslösa minskade något under 2005. 161 Skr. 2005/06:101 Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter avseende arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd blev 1 344 miljoner kronor högre 2005. Det beror på regleringen av avgifterna avseende tidigare års utbetalningar. 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. Arbetsmiljöverket, Arbetslivsinstitutet, och Jämställdhetsombuds- mannen. Tabell 5.50 UO 14 Arbetsliv Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Arbetslivspolitik

1 160

-2

1 117

-43

1 058

Jämställdhets-

politik

34

2

35

2

33

Summa

1 194

0

1 153

-41

1 091

Utfallet uppgick till 1 153 miljoner kronor och var därmed 41 miljoner kronor (3,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket blev 636 miljoner kronor, vilket är 13 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Regeringen drog in 5,6 miljoner kronor. I tilläggsbudget beslutade riksdagen att minska anvisade medel med 2 miljoner kronor för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 24:1 Jämställdhetsombudsmannen. Skälet till omprio- riteringen är att möjliggöra en utökad tillsyn av arbetsgivare för att motverka lönediskrimi- nering. Utfallet för anslaget 23:2 Arbetslivsin- stitutet blev 333 miljoner kronor, vilket är 28 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten. Utgifterna för utgiftsområdet blev 61 miljoner kronor (5,6 procent) högre än 2004. 5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Området innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Inom området anvisas medel för studiehjälp i form av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, studiemedel i form av studiebidrag samt medel för räntor för studielån tagna i RGK och avskrivning av studielån. Medel anslås även för rekryterings- bidrag vid vuxenstudier samt bidrag för studiesociala ändamål. Tabell 5.51 UO 15 Studiestöd Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Utbildnings-

politik

20 996

-148

19 779

-1 216

20 833

Summa

20 996

-148

19 779

-1 216

20 833

Utfallet uppgick till 19 779 miljoner kronor och var därmed 1 216 miljoner kronor (5,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. Utfallet på detta anslag blev 9 187 miljoner kronor, vilket är 1 216 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Det beror främst på att antalet studiemedels- tagare blivit lägre än beräknat. Framför allt gällde detta studerande med det prioriterade studie- bidraget. För anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. blev utfallet 5 711 miljoner kronor, vilket är 368 miljoner kronor högre än anvisade medel. Det beror på ökade räntekostnader. Av anslags- krediten utnyttjades 208 miljoner kronor vid utgången av 2005. För anslaget 25:4 Rekry- teringsbidrag uppgick utfallet till 1 436 miljoner kronor, vilket är 370 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Under 2005 blev utgifterna 1 054 miljoner kronor (5,1 procent) lägre än 2004. Utfallet för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskade med 1 209 miljoner kronor (11,6 procent).

5.4.16

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

Utgiftsområdet omfattar stora delar av politikområdena Utbildningspolitik och Forsk- ningspolitik. Det avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxnas lärande, högre utbildning och forskning samt centrala myndigheter inom utbildningsområdet. En del av politikområdet Storstadspolitik ingick i utgiftsområdet t.o.m. 2002. 162 Tabell 5.52 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Storstads-

politik

0

0

65

65

93

Utbildnings-

politik

40 466

225

40 367

-98

40 639

Forsknings-

politik

3 402

-80

3 263

-139

3 249

Summa

43 868

145

43 695

-173

43 981

Utfallet uppgick till 43 695 miljoner kronor och var därmed 173 miljoner kronor lägre (0,4 procent) än vad som anvisades i stats- budgeten. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna. Utfall blev 2 349 miljoner kronor, vilket är 433 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten. Genom en ändring i förord- ningen (2002:398) om statligt stöd för utbildning av vuxna möjliggjordes en senare- läggning av den delutbetalning som skulle göras före utgången av december 2004. Utbetalningen fick i stället göras under januari 2005. Utfallet på anslaget 25:10 Bidrag till personal- förstärkningar i förskola blev 665 miljoner kronor, vilket är 335 miljoner kronor lägre än anvisade medel. Det beror på att utbetalningen av statsbidraget förändrades. Utfallet för anslaget 11:1 Förstärkning av utbildning i stor- stadsregionerna från 2002 blev 65 miljoner kronor. Utgifterna för utgiftsområdet blev 286 miljoner kronor (0,7 procent) lägre än 2004. Utfallet för anslaget 25:11 Bidrag till personal-

förstärkningar

i skola

och

fritidshem

blev

1 950 miljoner

kronor

lägre

och utfallet

för

anslaget 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna blev 552 miljoner kronor högre än 2004.

5.4.17

Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Forsk- ningspolitik och Utbildningspolitik. Skr. 2005/06:101 Tabell 5.53 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Finansiella system

42

0

38

-4

38

och tillsyn

Utbildningspolitik

2 724

6

2 726

2

2 687

Forskningspolitik

41

0

40

-1

43

Mediepolitik

33

0

33

0

33

Kulturpolitik

5 512

108

5 537

24

5 333

Ungdomspolitik

108

0

106

-2

107

Folkrörelsepolitik

496

0

488

-8

498

Summa

8 957

114

8 968

11

8 739

Utfallet uppgick till 8 968 miljoner kronor och blev därmed 11 miljoner kronor (0,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 28:2 Bidrag till allmän

kulturverksamhet,

utveckling samt

internationellt

kulturutbyte

och

samarbete

uppgick till

305 miljoner

kronor, vilket är

107 miljoner

kronor högre än vad som beräknades i stats- budgeten. Vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner är anslutna till det statliga tjänstepensionssystemet och skall därför betala pensionspremier. De preliminära premier, som betalades för 2004 och 2005, motsvarar inte värdet av de förmåner som de anställda tjänat in. Anslaget ökades därför med 100 miljoner kronor

på tilläggsbudget för att täcka dessa utgifter.

Utgifterna

för

utgiftsområdet

blev

229 miljoner

kronor

(2,6 procent) högre än

2004. Den största ökningen 148 miljoner kronor (94,2 procent) avser anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt interna- tionellt kulturutbyte och samarbete och förklaras av ovannämnda inbetalningar av pensions- premier.

5.4.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik, Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor, Lantmäteriverket och länsstyrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. 163 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.54 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Ekonomisk

familjepolitik

3 507

0

3 605

98

3 614

Bostadspolitik

3 427

0

2 880

-548

2 696

Regional

samhälls-

organisation

2 205

36

2 190

-15

2 220

Miljöpolitik

0

0

63

63

194

Summa

9 139

36

8 737

-402

8 723

Utfallet uppgick till 8 737 miljoner kronor och var därmed 402 miljoner kronor (4,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Indragningarna uppgick till 138 miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och anvisat i statsbudgeten hänför sig bl.a. till anslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. I statsbudgeten anvisades 600 miljoner kronor. Anslaget minskades med en generell reduktion på 0,6 procent av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål. Det återstående beloppet (596 miljoner kronor) fördelades lika mellan Stockholms län och övriga landet. Dock fick högst 432 miljoner kronor betalas ut under 2005 (regeringsbeslut den 24 november 2005). Utfallet blev 375 miljoner kronor, vilket är 225 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 21:1 Bostadsbidrag blev 3 605 miljoner kronor, vilket är 98 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Av anslagskrediten på 245 miljoner kronor ut- nyttjades därmed 214 miljoner kronor vid ut- gången av 2005. Utgifterna för utgiftsområdet blev 14 miljoner kronor (0,2 procent) högre än 2004. Utfallet för anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet från 2003 blev 63 miljoner kronor under 2005. Det är 124 miljoner kronor lägre än 2004. Stödprogrammet är under av- veckling och inga nya bidrag har beviljats sedan 2002. Utfallet avser endast bidragsutbetalningar i samband med slutrapportering. Utfallet för anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. ökade med 32 miljoner kronor (2,0 procent) jämfört med 2004.

5.4.19

Utgiftsområde 19 Regional utveckling

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Det omfattar huvudsakligen medel som länsstyrelserna, och i vissa län regionala självstyrelseorgan eller sam- verkansorgan, samt Verket för närings- livsutveckling (NUTEK) och regeringen för- fogar över för regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd. Medlen kan användas för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar vidare utbetalningar av transportbidrag som beviljas av NUTEK. Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Tabell 5.55 UO 19 Regional utveckling Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Regional

utvecklings-

politik

3 497

200

3 286

-211

3 301

Summa

3 497

200

3 286

-211

3 301

Utfallet uppgick till 3 286 miljoner kronor och var därmed 211 miljoner kronor (6,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 uppgick till 1 306 miljoner kronor, vilket är 294 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att utbetalningarna inom programmet mål 1 Södra skogslänsregionen blev lägre än be- räknat. På tilläggsbudget anvisades 200 miljoner kronor på det nya anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen, som skall användas för kostnader för tillväxtfrämjande insatser och för kostnader för omlokalisering av statliga arbetstillfällen i de kommuner som berörs mest av försvarsomställningen. Utfallet på anslaget blev 95 miljoner kronor, vilket är 105 miljoner kronor lägre än anvisat. 164 Skr. 2005/06:101 Utgifterna för utgiftsområdet blev 16 miljoner kronor (0,5 procent) lägre än 2004. Utfallet på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 20002006 blev 24 miljoner kronor lägre än 2004. Utfallet på anslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram från 2002 minskade med 99 miljoner kronor. Utfallet på det nya anslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen blev 95 miljoner kronor.

5.4.20

Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 5.56 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Forskningspolitik

341

5

353

12

329

Miljöpolitik

3 653

-15

3 901

248

3 002

Summa

3 995

-10

4 254

259

3 330

Utfallet uppgick till 4 254 miljoner kronor och var därmed 259 miljoner kronor (6,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Indragningarna uppgick till 12 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald blev 2 018 miljoner kronor, vilket är 327 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Det ingående anslagssparandet blev 446 miljoner kronor till följd av en utgifts- begränsning 2004. Detta medförde en förskjutning av utbetalningar för markförvärv och intrångsersättningar till 2005. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden uppgick till 439 miljoner kronor, vilket är 105 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Av anslaget fick högst 442 miljoner kronor betalas ut under 2005 (regeringsbeslut 2005-09-15). Det innebär en senareläggning av betalningar till kommuner för marksanering. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 924 miljoner kronor (27,7 procent) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ökade med 952 miljoner kronor. Det beror på utgiftsbegränsningen 2004. Utgifterna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskade med 31 miljoner kronor på grund av en utgifts- begränsning 2005. 5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. I detta ingår de tre verksamhets- områdena Elmarknadspolitik, Övrig energi- marknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Det är främst Statens energi- myndighet och Affärsverket svenska kraftnät som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Tabell 5.57 UO 21 Energi Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

SB 2005

2004

Energipolitik

1 396

0

1 396

0

2 069

Summa

1 396

0

1 396

0

2 069

Utfallet uppgick till 1 396 miljoner kronor och var därmed marginellt lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I statsbudgeten anvisades 80 miljoner kronor på anslaget 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat. Under 2005 skedde inga utbetalningar, vilket berodde på att inga garantibelopp behövde betalas ut till producenter som ett skydd mot alltför låga certifikatpriser. Utfallet för anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Barsebäck blev 230 miljoner kronor, vilket är 87 miljoner kronor lägre än anvisat. Det beror på att ersättningen för singeldrift bortföll när Barsebäck 2 stängdes och att endast en interimsersättning för avställnings- och servicedrift betalades ut i avvaktan på att ett slutligt avtal om ersättning skall träffas mellan staten och ägarna E.ON Sverige AB och Vattenfall AB. Utfallet på anslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik från 2004 blev 165 miljoner kronor. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 673 miljoner kronor (32,5 procent) lägre än 2004, vilket förklaras av en utfasning av 1997 års energipolitiska program. Utgifterna för anslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser blev 155 miljoner kronor lägre. Utbetalningarna under 2005 gick främst till klimatinvesteringsfonder. Inga utbetalningar gjordes från äldreanslaget 35:3 Bidrag till inves- teringar i elproduktion från förnybara energikällor 165 Skr. 2005/06:101 jämfört med 147 miljoner kronor 2004. Utbetalningarna på äldreanslaget 35:6 Energi- teknikstöd blev 133 miljoner kronor lägre än 2004. Utfallet för anslaget 35:5 Energiforskning blev 127 miljoner kronor lägre än 2004 beroende på minskade anslag under 2005. Utbetalningarna gick främst till universitet och högskolor. 5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar politikområdet Tran- sportpolitik och politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. (9,2 procent). Den största ökningen avser anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter vars utfall ökade med 2 101 miljoner kronor (24,6 procent). Orsaken är riksdagens beslut om ökade investeringar i järnvägar. Utgifterna under anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ökade med 734 miljoner kronor (4,5 procent). För 2005 var det i huvudsak räntor och amorterin- garna som ökade jämför med 2004. Utgifterna under äldreanslaget 37:7 IT-infrastruktur: Regio- nala transportnät m.m. minskade med 342 miljoner kronor (56,8 procent). Det beror främst på att utgifterna på anslaget var be- gränsade fram till november 2005. Tabell 5.58 UO 22 Kommunikationer Miljoner kronor

Utfall

SB

TB

Utfall

-SB

Politikområde

2005

2005

2005

2005

Utfall 2004

Transport-

politik

30 962

-14

30 830

-132

27 847

IT, elektronisk

kommunika-

tion och post

704

0

1 003

299

1 292

Summa

31 666

-14

31 833

167

29 139

Utfallet uppgick till 31 833 miljoner kronor och var därmed 167 miljoner kronor (0,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Transport- politik blev 132 miljoner kronor lägre än anvisat i

statsbudgeten. Utfallet

för anslaget

36:4

Banhållning och

sektorsuppgifter

uppgick

till

10 652 miljoner

kronor

och

blev därmed

544 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken var främst att riksdagen i tilläggsbudget beslöt minska anslaget med 219 miljoner kronor och att regeringen drog in 67 miljoner kronor. Utfallet för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag uppgick till 16 954 miljoner kronor, vilket var 346 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken till det högre utfallet var främst att Vägverket tidigarelagt återbetalningar av lån för de s.k. storstadspaketen. Utfallet inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post blev 299 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under äldreanslaget 37:7 IT-infra- struktur: Regionala transportnät m.m. blev 261 miljoner kronor. Jämfört med 2004 ökade utgifterna inom utgiftsområdet med 2 694 miljoner kronor

5.4.23

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livs- medelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Lands- bygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. Tabell 5.59 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Utbildnings-

politik

1 356

0

1 348

-8

1 289

Forsknings-

politik

233

5

236

3

232

Skogspolitik

545

148

580

35

533

Djurpolitik

509

0

511

2

436

Livsmedels-

politik

7 853

10

8 852

999

6 742

Landsbygds-

politik

4 114

0

5 834

1 720

2 936

Samepolitik

47

0

48

1

50

Summa

14 656

163

17 408

2 752

12 219

Utfallet uppgick till 17 408 miljoner kronor och var därmed 2 752 miljoner kronor (18,8 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet inom politikområdet Livsmedels- politik blev 999 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna under anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. blev 6 487 miljoner kronor, vilket är 930 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Det 166 beror främst på att utbetalningar av djurbidrag senarelagts från december 2004 till januari 2005. Utfallet inom politikområdet Landsbygds- politik blev 1 720 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder

för landsbygdens miljö och

struktur blev

881 miljoner kronor respektive

844 miljoner

kronor högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna beror främst på att regeringen beslutade att senarelägga utbetalningar av miljöersättningar och kompensationsbidrag från 2004 till 2005 (regeringsbeslut 2004-12-09).

Jämfört med 2004 ökade utgifterna inom utgiftsområdet med 5 190 miljoner kronor (42,5 procent). Orsaken är främst regeringens beslut att senarelägga utbetalningar av djurbidrag, miljöersättningar och kompensa- tionsbidrag från 2004 till 2005. Utgifterna ökade till följd av detta under anslagen 43:5 Areal- ersättning och djurbidrag m.m. (1 475 miljoner kronor), 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (1 607 miljoner kronor) och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbyg- dens miljö och struktur (1 290 miljoner kronor). Utgifterna under anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ökade med 553 miljoner kronor jämfört med 2004. Det var framförallt anslagsposten Offentlig lagring som ökade (466 miljoner kronor). I huvudsak beror det på att Statens jordbruksverks inter- ventionsköp av främst socker ökade under 2005. 5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, exportinves- teringsfrämjande, Konsumentpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. Skr. 2005/06:101 Tabell 5.60 UO 24 Näringsliv Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Forskningspolitik

1 238

20

1 261

23

1 224

Näringspolitik

1 992

-23

1 848

-144

1 726

Utrikeshandel,

export- och

investerings-

främjande

490

-2

499

9

567

Konsumentpolitik

171

0

167

-4

172

Summa

3 891

-5

3 775

-116

3 690

Utfallet uppgick till 3 775 miljoner kronor och var därmed 116 miljoner kronor (3,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslagen 38:2 Närings- livsutveckling m.m. och 38:1 Verket för Närings- livsutveckling: Förvaltningskostnader vars utfall blev 85 miljoner kronor respektive 22 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Under 2005 blev utgifterna för utgiftsområdet 86 miljoner kronor (2,3 procent) högre än 2004. Utgifterna på anslaget 38:14 Rymdverksamhet ökade med 238 miljoner kronor, vilket förklaras av att anslaget höjdes med 235 miljoner kronor för 2005 för att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet Ariane. Utfallet för anslaget 39:3 Export- främjande verksamhet ökade med 118 miljoner kronor, vilket beror på att anslaget höjdes inom ramen för regeringens exportsatsning Aktiva, attraktiva Sverige. Under en del av året belastades anslaget 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag med utbetalningar till Green Cargo AB. Anslaget får tillfälligt användas om medel saknas på kontot i Riks- gäldskontoret för omstrukturering av statliga bolag. Se vidare Riksgäldskontorets netto- utlåning (avsnitt 5.4.29).

5.4.25

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. I detta ingår merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. 167 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.61 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Politikområde

2005

2005

2005

2005

2004

Allmänna

bidrag till

kommuner

57 469

-33

57 325

-144

69 834

Summa

57 469

-33

57 325

-144

69 834

Utfallet uppgick till 57 325 miljoner kronor och var därmed 144 miljoner kronor (0,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. Utfallet för anslaget blev 356 miljoner kronor, vilket är 314 miljoner kronor lägre än anvisat. I tilläggsbudget min- skades anslaget med 200 miljoner kronor. Ett lika stort nytt anslag 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen anvisades under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Utfallet för anslaget 48:3 Statligt utjämnings- bidrag för LSS-kostnader, lag (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade, uppgick till 1 767 miljoner kronor, vilket är 167 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget ökades på tilläggsbudget med detta belopp efter slutlig beräkning av utjämnings- bidraget. På statsbudgetens inkomstsida finns en motsvarande avgift (inkomsttitel 1513), som andra kommuner betalar, och därmed påverkar utjämningssystemet för LSS-kostnader inte statsbudgetens saldo. Utfallet för anslaget 48:1 Kommunal- ekonomisk utjämning blev 55 202 miljoner kronor, vilket är 4 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget infördes 2005 och innebar att utjämningssystemet, det gene- rella statsbidraget och vissa specialdestinerade statsbidrag sammanfördes till ett anslag för att det statliga stödet skulle kunna riktas på ett tydligare sätt till de delar av landet som har mindre goda förutsättningar. Avgifterna i det kommunala utjämningssystemet nettoredovisas fr.o.m. 2005 under det nya anslaget på stats- budgetens utgiftssida, vilket minskade ramnivån. Inkomstutjämningsavgift, kostnadsutjämnings- avgift och regleringsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 14 909 miljoner kronor redovisas således på utgiftssidan fr.o.m. 2005. Överföringar från andra anslag gjordes, bl.a. bi- drag till personalförstärkning i skola och fritids- hem, som uppgick till 3 000 miljoner kronor. Regleringar gjordes bl.a. för effekter av ändrade avdragsregler för pensionsavgifter (-2 940 miljoner kronor) och effekter av höjt grundavdrag (3 720 miljoner kronor). Därutöver

tillfördes

anslaget

ytterligare

medel

(4 700 miljoner kronor),

som fram till

2004

redovisades på statsbudgetens inkomstsida. Under 2005 blev utgifterna bl.a. till följd av den ändrade redovisningen för utgiftsområdet 12 509 miljoner kronor (17,9 procent) lägre än 2004. Utfallet för det nya anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning blev 55 202 miljoner kronor för 2005. Utfallet för de tre anslag som avskaffades uppgick sammanlagt till 68 378 miljoner kronor för 2004. Utfallen för 2004 för de avskaffade anslagen var: 48:1 Gene- rellt statsbidrag till kommuner och landsting 41 447 miljoner kronor, 48:3 Statligt utjämnings- bidrag till kommuner och landsting 25 831 miljoner kronor och 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 1 100 miljoner kronor. För det kommunala ut- jämningssystemet blev således nettoför- ändringen mellan åren -13 176 miljoner kronor, vilket bl.a. förklaras av att utjämningssystemet fr.o.m. 2005 nettoredovisas på statsbudgetens utgiftssida. Motsvarande utjämningsavgift, som redovisades på statsbudgetens inkomstsida, var 25 754 miljoner kronor för 2004. Sammantaget höjdes således statsbidragen till kommuner jämfört med 2004 genom tillskott och omfördelning av utgifter från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utfallet på anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting blev 92 miljoner kronor lägre än 2004. Utfallet för anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader blev däremot 759 miljoner kronor högre än 2004. Den s.k. kommunkontoskulden avseende mervärdesskatten (5 574 miljoner kronor) reglerades i december 2005 (regeringsbeslut 2005-12-08). Detta påverkade inte budget- saldot/lånebehovet, men såväl statsbudgetens utgiftssida som inkomstsida. Beloppet åter- betalades till Riksgäldskontoret och krediterades därmed Riksgäldskontorets nettoutlåning på utgiftssidan (avsnitt 5.4.29). På inkomstsidan belastades inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster 168 Skr. 2005/06:101 av statens verksamhet (avsnitt 5.2.3). En engångsminskning av det generella statsbidraget har tidigare gjorts med anledning av detta.

5.4.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och ingår inte under ut- giftstaket eftersom regeringen och riksdagen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 5.62 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

2005

2005

2005

2005

2004

Statsskulds-

räntor m.m.

38 770

0

32 657

-6 113

52 718

Summa

38 770

0

32 657

-6 113

52 718

Utfallet uppgick till 32 657 miljoner kronor och var därmed 6 113 miljoner kronor (15,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riks- gäldskontorets (RGK:s) upplånings- och skuld- förvaltningsteknik påverkar också ränte- utgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverk- samheten. RGK har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. I statsbudgeten för 2005 beräknades stats- budgetens saldo bli ett underskott, motsvarande ett lånebehov på 38 442 miljoner kronor. Ut- fallet blev ett överskott på 14 054 miljoner kronor. Lånebehovet blev således 52 496 miljoner kronor lägre än beräknat i stats- budgeten, vilket bidrog till de lägre ränteutgif- terna. Tabell 5.63 Räntor på statsskulden Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

2001

2002

2003

2004

2005

2005

Räntor på lån i

svenska kronor

45,4

45,4

38,0

40,7

42,5

39,5

Räntor på lån i

utländsk valuta

24,1

17,5

16,4

11,5

11,5

11,3

Över-

/underkurser vid

emission

-4,6

-7,7

-14,5

-10,1

-3,0

-9,0

Summa räntor

64,9

55,2

39,9

42,1

51,0

41,8

Räntor på in-

och utlåning

-3,3

0,4

-6,8

-7,0

-6,9

-6,9

Valutaförluster

/vinster

12,3

6,7

4,4

5,1

-8,0

10,2

Kursförluster/

vinster

5,2

4,6

3,8

13,5

2,5

7,6

Övrigt

2,0

0,4

0,7

-1,1

0,0

0,3

Summa

ränteutgifter

81,1

67,3

42,0

52,6

38,6

32,6

Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev 32 561 miljoner kronor, vilket är 6 039 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken till de lägre utgifterna är flera, bl.a. blev nettoinkomsterna av över/underkurser vid emission 6 000 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten, räntor på lån i svenska kronor blev ca 3 000 miljoner kronor lägre än beräknat och realiserade valutavinster blev 2 200 miljoner kronor högre. Kursförlusterna blev däremot 4 100 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Den inhemska långa och korta räntan blev i genomsnitt 1,7 respektive 1,2 procentenheter lägre än beräknat i statsbudgeten. Valutakurs- vinsterna netto blev drygt 2 000 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten, trots att kronkursen försvagades med 3,3 procent enligt TCW-index (Total Competitiveness Weights, ett handelsvägt index på kronans värde mot en korg av andra valutor). 169 Skr. 2005/06:101 Tabell 5.64 Räntor och valutakurser 20012005 årsgenom- snitt

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall 2001

2002

2003

2004

SB 2005

2005

Ränta

5 år %

4,7

5,0

4,0

3,8

4,5

2,8

Ränta 6

mån % 1

4,0

4,1

3,0

2,2

3,0

1,8

TCW-

index 2

136,1

133,7

127,6

126,0

124,2

128,3

SEK/

EUR

9,25

9,16

9,12

9,13

9,05

9,28

SEK/

USD

10,33

9,72

8,09

7,35

7,10

7,47

1

2001 avser ränta 3 mån.

2

Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor.

Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 20 061 miljoner kronor (38,1 procent) lägre än 2004. Det förklaras främst av att realiserade valutakursvinster var ca 10 000 miljoner kronor 2005 jämfört med valuta- kursförluster på 5 000 miljoner kronor 2004, dvs. en förbättring med 15 000 miljoner kronor. Valutavinsterna under 2005 berodde bl.a. på att några stora lån i dollar förföll under 2005 och att dessa hade tagits upp vid en högre dollarkurs än den som rådde då de förföll. Jämfört med 2004 har kursförlusterna vid återköp minskat med ca 6 000 miljoner kronor. Det beror på att RGK under 2005 gjorde färre återköp av obligationer i samband med obligationsbyten. Utfallet för anslaget 92:3 Riksgäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev 95 miljoner kronor för 2005, vilket är 65 miljoner kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten.

5.4.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Utgiftsområdet omfattar enbart Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.65 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

Utfall

Utgiftsområde

2005

2005

2005

2005

2004

Avgiften till

Europeiska

gemenskapen

26 802

0

25 635

-1 167

25 563

Summa

26 802

0

25 635

-1 167

25 563

Utfallet uppgick till 25 635 miljoner kronor och var därmed 1 167 miljoner kronor (4,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

EU-budgeten beslutas årligen inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finan- siella perspektivet). Avgiften kan förändras under året och avvika från statsbudgeten be- roende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten för tidigare år och ändrings- budgetar på gemenskapsnivå. Skillnaden mellan utfall och vad som anvisades i statsbudgeten hänför sig till anslaget 93:1 Av- giften till Europeiska gemenskapen. Det lägre utfallet beror främst på att EU-kommissionen reviderat Sveriges betalningar för perioden 1995 2004, vilket resulterat i en lägre avgift för 2005. Vidare fördes överskott från 2004 till 2005 års budget, vilket minskade Sveriges avgift ytter- ligare. Jämfört med 2004 ökade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med 72 miljoner kronor (0,3 procent). Ökningen begränsades av att 2 546 miljoner kronor av 2003 års BNI-avgift senarelades till januari 2004. Exklusive senare- läggningen ökade avgiften till EU med 2 618 miljoner kronor (11,4 procent) jämfört med 2004. Det är främst avgiften som baseras på Sveriges bruttonationalinkomst (BNI) som ökade. Det beror på att Sveriges BNI för 2005 beräknas bli högre jämfört med BNI för 2004 (se även kapitel 7 Avgifter till och bidrag från EU). 5.4.28 Minskning av anslagsbehållningar Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna post var noll kronor i statsbudgeten för 2005. Posten utgör ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Netto- summan av förändringar av anslagsbehållningar 170 Skr. 2005/06:101 2005 avseende ramanslag exklusive Statsskulds- räntor m.m. framgår av tabell 5.66. Tabell 5.66 Minskning av anslagsbehållningar 2005 1

Miljoner kronor Ramanslag exklusive statsskuldsräntor m.m.

Ingående ramöverföringsbelopp

2005-01-01

25 576,1

+

Anvisat i statsbudgeten

691 812,8

+

Tilläggsbudget

1 817,9

+

Medgivna överskridanden 2

1,1

Indragningar

-9 069,6

Utfall

684 734,3

=

Utgående ramöverföringsbelopp

2005-12-31

25 404,0

Förändring av anslagsbehållningar

-172,1

1

Avseende ramanslag exklusive utgiftsområde Statsskuldsräntor m.m.

2

Utnyttjad del.

Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2005 till 25 404 miljoner kronor. De minskade således med 172 miljoner kronor jämfört med 2004. I tabell 5.67 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar 2005 överstigande en miljard kronor. Tabell 5.67 Specifikation av anslag med anslagsbehållning över 1 000 miljoner kronor Miljoner kronor UO Anslag

7

8:1 Biståndsverksamhet

2 349

6

6:2 Materiel, anläggningar samt forskning

och teknikutveckling

1 749

10

19:1 Sjukpenning och rehabilitering

1 317

18

34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet

1 284

6

6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och

fredsfrämjande truppinsatser m.m.

1 277

27

93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen

1 237

9

13:1 Tandvårdsförmåner m.m.

1 080

15

25:2 Studiemedel m.m.

1 064

13

22:6 Europeiska socialfonden 20002006

1 051

5.4.29 Riksgäldskontorets nettoutlåning För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas Riksgäldskontorets (RGK:s) nettoutlåning samt en kassamässig korrigerings- post på statsbudgetens utgiftssida. För 2005 blev utfallet för Riksgäldskontorets nettoutlåning 10 084 miljoner kronor. Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till 14 621 miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -4 537 miljoner kronor. I tabell 5.68 specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten. Tabell 5.68 Riksgäldskontorets nettoutlåning Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall-

Utfall

2005

2005 1

SB 2005

2004

Premiepensions-

medel, inbetalning

-25 225

-24 800

-425

-21 414

Premiepensions-

medel, utbetalning

23 081

23 000

81

22 167

PPM, uttag för köp

av statsobligationer

-930

-35

CSN, studielån

6 943

8 700

-1 757

8 418

Investeringslån

myndigheter

382

282

Myndigheters

räntekonton

2 226

-3 263

Konton för

kommunmoms

-5 582

206

Jordbruksverkets

EU-konton

1 444

-1 345

Vägverket, Norra

länken, Sthlm

-1 569

Garantireserver

-344

-259

Insättningsgaranti

312

-156

Kärnavfallsfonden

305

690

Individuellt kompe-

tenssparande

5 950

-1 150

Vinstmedel

Svenska Spel AB

350

150

Banverkets infra-

strukturlån

503

1 773

Vägverkets

infrastrukturlån

-953

1 431

Omfinansiering av

infrastrukturlån

Sthlm/Gbg

6 838

Lån till Botniabanan

2 915

2 015

Affärsverket Statens

järnvägar

-280

Omstrukturering av

statliga bolag inkl.

ränta

41

242

varav

- Kapitaltillskott

SJ AB

300

171 Skr. 2005/06:101

-Medel ur Fonden för

den mindre

skeppsfarten

-55

-Kapitaltillskott

Green-cargo AB

600

- Extra utdelning

Venantius AB

-643

-Fastighetsverkets

lån för

Försäkringskassans

fastigheter

814

-Exportkreditnämn-

den, förtidsåterbe-

talning från Polen

-1 825

Övrigt, netto

-5 510

833

Summa

10 084

14 621

-4 537

10 305

1 Endast vissa delposter är specificerade. Premiepensionsmyndighetens (PPM) utbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten uppgå till 23 000 miljoner kronor. Utfallet blev 23 081 miljoner kronor, dvs. 81 miljoner kronor högre än i statsbudgeten. Inbetalningarna av premiepensionsmedel inklu- sive ränta blev 25 225 miljoner kronor, vilket var 425 miljoner kronor lägre än beräknat. Dess- utom har PPM sålt statsobligationer för 930 miljoner kronor som sattes in på ett konto i RGK. Centrala studiestödsnämndens lån i RGK för studielån och lån till hemutrustning beräknades i statsbudgeten till 8 700 miljoner kronor. Utfallet blev 6 943 miljoner kronor, dvs. 1 757 miljoner kronor lägre. Det beror främst på att färre än beräknat tog studiemedel samtidigt som åter- betalningarna av lån blev större än väntat. RGK lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter uppgick till 382 miljoner kronor. Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton minskade under 2005 med 2 226 miljoner kronor, vilket ökade nettoutlåningen. I december 2005 fördes 5 574 miljoner kronor över från statsbudgetens inkomstsida, inkomst- titel 2811 Övriga inkomster av statens verk- samhet, till Skatteverkets konton för kommuner- nas mervärdesskatt i RGK. Detta för att reglera de underskott som fanns på de s.k. kommun- kontona (regeringsbeslut 2005-12-08). Transak- tionen påverkade inte lånebehovet/budgetsaldot, men såväl statsbudgetens utgiftssida som inkomstsida. Totalt blev utfallet på kontona för kommunernas mervärdesskatt -5 582 miljoner kronor. Jordbruksverkets konton för EU-medel hör till de räntebelagda konton som redovisas separat. Kreditutnyttjandet på Jordbruksverkets EU-konton ökade under 2005 med 1 444 miljoner kronor. Stockholms stad inbetalade i förskott sin andel av finansieringen av Norra Länken i Stockholm. Inbetalningen gjordes i maj 2005 med 1 775 miljoner kronor till ett räntebelagt konto avseende Vägverket och medlen skall användas under perioden 20052007. Konto- förändringen blev 1 569 miljoner kronor 2005. Behållningen på kontot för det individuella

kompetenssparandet

minskade

med

5 950 miljoner kronor. Under

perioden 2000

2004 överfördes sammanlagt

5 950

miljoner

kronor från inkomsttiteln 1428 Energiskatt till räntelöst konto i RGK i avvaktan på införande av ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet. Enligt budgetpropositionen för 2005 (volym 1 s. 37) införs inte något system för kompetenssparande då det inte var möjligt att konstruera ett system som fick brett stöd hos arbetsmarknadens parter. Kontot avvecklades under året och behållningen återfördes till statens checkräkning och redovisas mot in- komsttiteln 1428 Energiskatt (regeringsbeslut 2005-04-07).

Banverket ökade under 2005 sin upplåning i RGK med 503 miljoner kronor för finansiering av infrastrukturinvesteringar. Vägverket min-

skade däremot sina

infrastrukturlån med

953 miljoner kronor,

varav ca 800 miljoner

kronor avser tidigarelagda amorteringar. Vägverket ökade sina lån i RGK under 2005 till följd av att RGK i september började ta över finansieringen av lån för de s.k. storstadspaketen i Stockholm och Göteborg, varav de största projekten är Södra Länken i Stockholm och Götaleden i Göteborg (2005 års ekonomiska vårproposition, s. 64-65). Lånen uppgår till ca 12 000 miljoner kronor och avsikten var från början att dessa satsningar som inleddes i början av 1990-talet skulle vara avgiftsfinansierade. Därför fick särskilda statliga bolag, Stockholmsleder AB och Göteborgs trafikleder AB, sköta upplåningen. Någon avgifts- finansiering genomfördes inte varför det inte fanns anledning att förvalta dessa lån vid sidan av statens ordinarie upplåning. Regeringen be- dömde att de totala kapitalkostnaderna på sikt 172 blir lägre om upplåningen hanteras av RGK. Även de administrativa kostnaderna blir lägre. Lånen avvecklas därför i den takt de förfaller och i stället lånar Vägverket i RGK. Under 2005 uppgick låneförfallen totalt till 6 838 miljoner kronor. Resterande påverkan på lånebehovet kommer vid lånens förfallotidpunkter under perioden 20072015. Statsskulden påverkades emellertid direkt när RGK i november 2005 gick in som låntagare och införlivade lånen i sin ordinarie skuldförvaltning. Skulden ökade således med det bokförda värdet, ca 5 000 miljoner kronor utan att lånebehovet på- verkades. Projektet Botniabanan finansieras också med lån i RGK. Botniabanan AB lånade 2 915 miljoner kronor under 2005. Totalt ökade nettoutlåningen för infrastruk- turinvesteringar, exklusive omfinansieringen för storstadspaketen, med 2 465 miljoner kronor, vilket är ca 1 500 miljoner kronor mindre än beräknat i statsbudgeten. Riksdagen beslutade 2003 om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto inrättades hos RGK dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. I augusti 2005 fick Green Cargo AB ett kapitaltillskott på 600 miljoner kronor. Detta finansierades dels med återstående medel från kontot sedan 2004 (11 miljoner kronor), dels med medel (589 miljoner kronor) från anslaget 38:20 Kapi- talinsatser i statliga bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget får tillfälligt användas om medel saknas på kontot. I december 2005 gjordes en extra utdelning på 643 miljoner kronor från Venantius AB som sattes in på kontot, varav 592 miljoner kronor fördes vidare för kreditering av anslaget (589 miljoner kronor och ränta 3 miljoner kronor). Konto- förändringen blev därmed 41 miljoner kronor under året och ställningen vid årets slut var 51 miljoner kronor. Utlåningen till Statens fastighetsverk ökade under 2005 med 814 miljoner kronor för finansiering av fastigheter som övertagits från de tidigare allmänna försäkringskassorna. Däremot minskade utlåningen till Exportkreditnämnden med 1 825 miljoner kronor till följd av förtidsåterbetalning av skulder från Polen. I posten Övrigt, netto ingår bl.a. minskade lån i RGK för Försvarets materielverk med 2 413 miljoner kronor, PPM med 976 miljoner Skr. 2005/06:101 kronor (exklusive premiepensionsmedel), Jernhusen AB med 900 miljoner kronor och Luftfartsverket med 725 miljoner kronor. Dessutom ingår en ökad inlåning för Exportkreditnämnden med 1 035 miljoner kronor (exklusive återbetalning från Polen). Svenska Kraftnät ingår med både minskad utlåning (559 miljoner kronor) och ökad in- låning (203 miljoner kronor). Under 2005 blev utfallet för Riksgäldskon- torets nettoutlåning sammantaget 221 miljoner kronor lägre än 2004. 5.4.30 Kassamässig korrigering Posten Kassamässig korrigering och posten Riksgäldskontorets nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo skall mot- svara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets check- räkning. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över stats- verkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera. Betalningar till och från EU-kommissionen medför kassamässiga korrigeringar (se även kapitel 7 Avgifter till och bidrag från EU). Ut- betalning av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas både på anslag på statsbudgetens utgiftssida och på Jordbruks- verkets EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Detta medför en kassamässig korrigering. Andra månaden efter utbetalningsmånaden i Sverige sker betalning från EU-kommissionen, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida och på Jordbruksverkets EU-konto under RGK:s nettoutlåning. Då uppstår en kassamässig korri- gering åt motsatt håll. Vid budgetårsskifte kan dessa uppstå på olika budgetår. Betalning av Sveriges avgift till EU medför också en kassamässig korrigering. Sverige betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos RGK inom statsverkets checkräkning. Samtidigt sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan 173 Skr. 2005/06:101 via Riksbanken medel från kontot hos RGK. Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisition från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår. För 2005 blev utfallet för Kassamässig korrigering -3 269 miljoner kronor. Beräkningen i statsbudgeten uppgick till -1 891 miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -1 378 miljoner kronor. I tabell 5.69 framgår de delposter som är möjliga att speci- ficera. Tabell 5.69 Kassamässig korrigering Miljoner kronor

Utfall

Utfall-

Utfall

2005

SB 2005

SB 2005

2004

Ränteperiodisering

35

23

Överföring från AP-

fonden

-2 043

-1 891

-152

-3 975

 Förfallande

bostadsobligationer

-1 818

-3 624

 Kupongräntor,

bostadsobligationer

-225

-351

Förskjutning av EU-

stöd inom

jordbruksområdet

-1 111

490

Senareläggning EU-

avgiften

-2 535

Övrigt

-150

-101 1

Summa

-3 269

-1 891

-1 378

-6 098 1

1 Utfallet för 2004 har korrigerats med hänsyn till ett tidigare fel i redovisningen av statens lånebehov. Den största skillnaden mellan utfall och statsbudget beror främst på att utbetalningar avseende djurbidrag, landsbygdsstöd och gårds- stöd, som enligt beräkningen i statsbudgeten skulle betalas ut i januari 2006, tidigarelades till december 2005 efter beslut av regeringen. I december betalades bidrag ut till jordbrukarna och beloppen redovisades både mot anslaget och RGK:s nettoutlåning. Därmed uppstod en kassa- mässig korrigering (-1 111 miljoner kronor) motsvarande den EU-finansierade delen av de tidigarelagda bidragen. I februari 2006 redo- visades motsvarande bidrag från EU både på inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida och under RGK:s nettoutlåning. Därmed uppstod en positiv kassamässig korrigering. I statsbudgeten beräknades den kassamässiga korrigeringsposten uppgå till -1 891 miljoner kronor för 2005. Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden den 1 januari 2001. I enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet över-

fördes

då totalt 155 000

miljoner

kronor

(marknadsvärde),

varav

ca

85 000

miljoner

kronor

utgjorde

statsobligationer

och ca

70 000 miljoner

kronor

bostadsobligationer.

Överföringen av statsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan medförde endast en minskning av statsskulden. Bostadsobliga- tionerna skulle förvaltas av RGK tills de förföll och påverkade först då lånebehovet. Låne- behovet påverkades även av dessa obligationers förfallande kupongräntor under perioden. För-

fallna bostadsobligationer uppgick 2005

till

1 818 miljoner

kronor

och räntorna

till

225 miljoner

kronor

(inklusive vinster

på

124 miljoner kronor), vilket medförde en kassa- mässig korrigering på totalt -2 043 miljoner kronor. Skillnaden jämfört med statsbudgeten blev därmed -152 miljoner kronor. År 2005 var det sista året för förfall av bostadsobligationer. Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En mindre kassa- mässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av RGK:s utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 35 miljoner kronor för 2005. Posten Övrigt, som uppgick till -150 miljoner kronor, är en restpost som till stor del torde vara hänförlig till skillnader mellan tidpunkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning. Den kassamässiga korrigeringen för 2005 blev 2 829 miljoner kronor högre än 2004. Huvudor- saken är att förfallna bostadsobligationer och kupongräntor, som tidigare överförts från AP- fonden, gav en negativ påverkan på den kassa- mässiga korrigeringsposten med 3 975 miljoner kronor under 2004, jämfört med 2 043 miljoner kronor 2005. En senareläggning av 2003 års EU-avgift till 2004 skapade en negativ kassamässig korrigering för 2004 på -2 535 miljoner kronor och en lika stor positiv kassamässig korrigering för 2003. EU rekvirerade medel i december 2003. Anslaget för EU-avgiften belastades i januari 2004.

5.4.31

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. De 174 Skr. 2005/06:101 ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten. Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av under året inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner till- faller, alternativt finansieras av, FörstaFjärde AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepen- sionssystemet, som administreras av Premie- pensionsmyndigheten (PPM). Under 2000 ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya uppdrag. År 2001 gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. Tabell 5.70 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor

Utfall-

SB

TB

Utfall

SB

2005

2005

2005

2005

Utfall 2004

AP-fonderna,

pensionsutgifter

167 855

169 127

1 272

164 763

Administra-

tionsutgifter

2 593

2 801

208

2 736

varav

Försäkrings-

kassan m.fl.

myndigheter

1 174

1 248

AP-fonderna,

rörelsens

kostnader

858

AP-fonderna,

provisionskost-

nader

521

AP-fonderna,

prestations-

baserade avgifter

248

Premiepen-

sionssystemet,

pensionsutgifter

104

105

1

42

Summa

170 552

0

172 033

1 481

167 541

Utfallet uppgick totalt till 172 033 miljoner kronor och var därmed 1 481 miljoner kronor (0,9 procent) högre än beräkningen i budget- propositionen för 2005. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till 169 127 miljoner kronor, varav 57 miljoner kronor överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta. Under 2005 betalades 105 miljoner kronor ut i premiepension. Ersättningen till Försäkringskassan, Skatte- verket, Kronofogdemyndigheterna och Kon- junkturinstitutet från AP-fonderna för administration uppgick till 1 174 miljoner kronor.

AP-fondernas administrationskostnader upp- gick totalt till 1 627 miljoner kronor under 2005. I detta belopp ingår även 9 miljoner kronor för avveckling och särskild förvaltning. Före om- bildningen till AP-fonder uppgick administra- tionskostnaderna till 360 miljoner kronor (år 1999).

AP-fonderna ändrade redovisningsprinciper för rörelsens kostnader fr.o.m. 2005. Provisions- kostnader redovisas fr.o.m. 2005 som kostnader under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. AP-fondernas administrations- kostnader för 2005 framgår av tabell 5.70. Jämfört med 2004 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 4 492 miljoner kronor (2,7 procent) högre. De ökade utgifterna beror främst på högre inkomst- index och på ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. AP-fondernas admi- nistrationskostnader ökade med 139 miljoner kronor (9,3 procent). Ersättningen till Försäkringskassan m.fl. myndigheter minskade med 74 miljoner kronor (5,9 procent) . 175

6 Statliga garantier och krediter Skr. 2005/06:101 6 Statliga garantier och krediter

6.1

Statliga garantier

Staten har garantiåtaganden i form av insätt- ningsgaranti och investerarskydd, garantier om tillförsel av kapital, exportgarantier och u- kreditgarantier, andra slags kreditgarantier samt pensionsgarantier. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Därtill kommer att åtaganden eller grupper av åtaganden till stora delar påverkas av samma riskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen). I avsnitt 6.1.1 redovisas garantiportföljen. Riskerna i portföljen analyseras i avsnitt 6.1.2. Avsnitten 6.1.36.1.5 behandlar dels vilka avsättningar som görs för framtida garanti- förluster 3 , dels vilka tillgångar som finns i garantiverksamheten och slutligen hur dessa förhåller sig till varandra. Betalningsflödena i garantiverksamheten under 2005 och hur dessa påverkar statens finanser redovisas i avsnitt 6.1.6.

6.1.1

Statens garantiportfölj

Statens garantiportfölj uppgick vid utgången av 2005 till 723 miljarder kronor, en ökning med 20 miljarder kronor i jämförelse med 2004. I summan ingår inte kapitaltäckningsgarantier eftersom dessa är obegränsade till tid och belopp och därför inte värderas. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. Garantierna hanteras av fem myndigheter: Insättningsgarantinämnden (IGN), Riksgälds- kontoret (RGK) 4 , Exportkreditnämnden (EKN), Statens bostadskreditnämnd (BKN) samt Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbete (Sida). Störst av åtagandena är insättningsgarantin (490 miljarder kronor), garantier om tillförsel av kapital (90 miljarder kronor), exportgarantier och u-kreditgarantier (85 miljarder kronor) samt kreditgarantier av olika slag (48 miljarder kronor). Övriga åtaganden, främst pensions- garantier, uppgår till 11 miljarder kronor. Därut- över redovisas utfästelser om att ställa ut garan- tier på 64 miljarder kronor för i huvudsak exportgarantier.

3 I texten används termerna förväntad kostnad och förväntad förlust. Skillnaden mellan dessa är att i förväntad kostnad ingår även de administrativa kostnaderna vilka inte ingår i förväntad förlust.

4 Garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner utfärdas och hanteras av finansdepartementet och utrikesdepartementet. RGK rapporterar endast åtagandenas storlek. 179 Skr. 2005/06:101 Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2005-12-31

Miljoner kronor

Typ av garanti

Garantier

Utfästelser

Insättningsgarantin och investerar-

skyddet 1

490 000

Garantier om tillförsel av kapital 2

89 650

Grundfondsförbindelser

1 006

Garantikapital

81 644

Övrigt

7 000

Exportgarantier m.m.

84 579

63 884

Exportgarantier

82 945

63 318

Baltramen

17

U-kreditgarantier

1 617

566

Kreditgarantier

47 805

Infrastruktur

28 687

Bostadsfinansieringsinstitut

4 750

Bostadskrediter

7 129

Internationella åtaganden

6 808

Övrigt

431

Övriga garantier

11 139

Pensionsgarantier 3

9 505

Affärsverk m.fl.

1 634

Summa

723 173

63 884

1

Åtagandet för insättningsgarantin avser den 31 december 2004. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna.

2

Det finns två kapitaltäckningsgarantier för vilka inte några värden uppskattats eftersom garantierna är obegränsade till tid och belopp.

3

Åtagandet för pensionsgarantierna är till större delen från 31 december 2004.

Storleken på den statliga garantiportföljen ökade under 2005 till följd av större volym insättningar som omfattas av insättningsgarantin. Dess- förinnan har portföljen under några år uppgått till cirka 700 miljarder kronor. Hösten 2001 och första halvåret 2002 ökade åtagandena tillfälligt genom flygförsäkringsgarantier utfärdade av RGK (se diagram 6.1). Diagram 6.1 Garantiåtaganden 20012005

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

-

2001

2002

2003

2004

2005

IGN

Övriga myndigheter

180

Riksdagen har beslutat att EKN får binda staten för exportkreditgarantier upp till 200 miljarder kronor. Regeringen har för 2005 bemyndigat EKN att av denna ram använda 175 miljarder kronor. För EKN:s investeringsgarantier finns en särskild ram på 10 miljarder kronor. Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden uppgår till 12 miljarder kronor, varav 1 miljard kronor kan användas för Sidas fristående garantier. Ramen för BKN:s nya kreditgarantier är 10 miljarder kronor. Inom RGK:s garantigivning finns ramar för enskilda projekt och några mindre program. Insättningsgaranti och investerarskydd Syftet med insättningsgarantin är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insätt- ningar i banker och i vissa värdepappersbolag samt att komplettera den övriga skyddsreglering som omger instituten. Garantin kan sägas inne- bära att spararna erbjuds ett säkert placeringsal- ternativ. Garantins existens antas också minska risken för uttagsanstormningar. De garanterade insättningarna har under de

senaste fem

åren varierat mellan 389 och

490 miljarder

kronor.

Insättningsgarantins

omfattning och utformning styrs av regelverk inom Sverige och EU. Maximalt belopp som be- talas ut som ersättning är 250 000 kronor per kund och institut. Samma ersättningsbelopp gäller för investerarskyddet, vars syfte är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens investeringar i finansiella instrument och likvida medel som handhas av värdepappersinstitut. Insättningsgarantin har ännu inte behövt tas i anspråk sedan den infördes 1996. Under 2004 inträffade de första ersättningsfallen inom investerarskyddet då två värdepappersbolag gick i konkurs. Nämndens viktigaste uppgift under 2005 har varit att hantera ett pågående ersättningsfall (CTA[REDACTED_EFTERNAMN] 

Avsätt-

Avsätt-

ningarna i

Förändring

ningar för

relation till

i avsätt-

Myndighet/

Garanti

förväntade

engage-

ningarna

typ av garanti

engagemang 1

kostnader

mang

under 2005

RGK

58 022

2 254

4%

-217

EKN

86 334

3 782 2

4%

636

Baltramen

17

1

6%

0

Sida

2 092

187 3

9%

-30

Summa

146 465

6 224

4%

389

1

I engagemangen för EKN, Baltramen och 

u-kreditgarantierna ingår garantiförbindelser och vissa utfästelser. I RGK:s engagemang ingår inte garantikapital eller andra åtaganden där avsättningar inte gjorts för framtida förluster.

2

EKN har redovisat en långfristig fordran mot återförsäkrare för deras andel av försäkringstekniska avsättningar på 94 miljoner kronor. Av detta belopp är 52 miljoner kronor hänförlig till avsättningar för förväntade kostnader. Nettot av EKN:s avsättningar för förväntade kostnader uppgick därmed till 3 730 miljoner kronor.

3

Därutöver visar en riskvärdering för Sidas fristående garantier på en förlustrisk på 68 miljoner kronor.

5 Avgifterna för insättningsgarantin och investerarskyddet regleras i särskild lagstiftning baserad på EG-direktiv. För insättningsgarantin ska bankinstitutens sammanlagda avgifter uppgå till en viss andel av de garanterade insättningarna. Om de behållna avgiftsmedlen nått den målsatta nivån skall avgiftsuttaget vara 0,1 procent av de garanterade insättningarna. För investerarskyddet tas endast en administrativ avgift ut. De ersättningsfall som uppstår finansieras i efterhand av de företag som omfattas av skyddet. Oförväntade förluster Utöver avsättning för förväntade kostnader gör EKN och Sida en avsättning för risken för oförväntade förluster med 5 055 miljoner kronor respektive 100 miljoner kronor. Dessa avsätt- ningar representerar osäkerhet i de framtida utfallen i myndigheternas enskilda garanti- portföljer och mäter den största förlust som man uppskattar kan inträffa med en viss sannolikhet. I EKN:s och Sidas fall har man valt 95 procents säkerhetsnivå. Avsättningen avspeglar därmed hur hög koncentrationsrisk EKN och Sida har i sina engagemang, dvs. om åtagandena är koncentrerade till vissa länder och/eller branscher. Fonder uppbyggda av ackumulerat resultat IGN och BKN gör inga avsättningar för förväntade garantiförluster. På balansräkningens skuldsida redovisar dessa myndigheter i stället fonder uppbyggda av verksamhetens acku- mulerade resultat. Fondernas bokförda värde uppgick vid utgången av 2005 till 15,7 miljarder kronor för IGN och 1,7 miljarder kronor för BKN.

6 RGK gör inte avsättningar för garantier till internationella finansieringsinstitutioner. Inga avsättningar görs heller för garantier utställda av affärsverk och garantier utställda av andra myndigheter utan stöd av regeringsbeslut. Dessa åtaganden redovisar RGK således inom linjen. 184 Redovisning av åtaganden utan avsättning för förväntade förluster De garantiåtaganden som inte riskbedömts och för vilka det därmed inte gjorts några avsätt- ningar för förväntade förluster redovisas som ansvarsförbindelser inom linjen. De uppgår till totalt 580,6 miljarder kronor och består främst av IGN:s, BKN:s och affärsverkens åtaganden samt garantikapital till internationella finans- ieringsinstitutioner.

6.1.4

Tillgångar i garantiverksamheten

Garantiverksamheten finansieras av avgifter som betalas av garantitagaren eller subventioneras över statsbudgeten i vissa fall. Avgifterna placeras på räntekonton i RGK eller i värde- papper. Staten har även tillgångar i form av fordringar från tidigare infriade garantier. Värdepappersinnehav och andra placeringar IGN placerar huvuddelen av sina tillgångar i statsskuldväxlar och statsobligationer. De tre externa kapitalförvaltare som haft i uppdrag att bedriva en aktiv förvaltning av avgiftsmedlen har i april 2005 ersatts av Kammarkollegiet som passivt förvaltar avgiftsmedlen. EKN och Sida placerar avgiftsmedlen i utländsk valuta från exportgarantier och u- kreditgarantier på bankkonton, valutakonton och valutadepositioner i svenska banker samt bank- och företagscertifikat. Räntekonton hos RGK En del av avgifterna redovisas på räntebärande konton hos RGK. Även återvinningar från tidigare infrianden (skador) tillförs kontona. Från de räntebärande kontona i RGK görs ut- betalningar för infrianden och myndigheternas administrationskostnader. En obegränsad kredit är kopplad till räntekontona (med undantag för garantier administrerade av Sida, BKN:s garantier för avlösen av kommunala borgens- åtaganden och garantierna till Venantius). Överskott på ett konto ger ränteintäkter, medan en utnyttjad kredit medför räntekostnader. Skr. 2005/06:101 Behållningen på dessa räntekonton konsolideras med statens övriga finanser. Influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov. Ett minskat lånebehov minskar också statsskulden. Dessa kontobehållningar i RGK är således inte reserver med likvida medel för eventuella infrianden. Ett infriande belastar kontona, men det är enbart en redovisnings- mässig hantering. Finansieringen sker i praktiken genom statlig upplåning vid eventuella infrian- den. Likvida medel Myndigheterna har en mindre del av sina tillgångar i likvida medel. Regressfordringar Förutom värdepappersinnehav och andra placeringar samt kontobehållningar i RGK på sammanlagt närmare 31 miljarder kronor har myndigheterna även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garantier. Större delen av dessa fordringar får betraktas som osäkra men det återstående värdet är för åtminstone exportgarantierna betydande. Re- gressfordringarna uppgår efter avdrag för förväntade förluster till totalt 3,8 miljarder kronor. Tabell 6.3 Värdepappersinnehav och andra placeringar, räntekonton hos RGK, likvida medel samt regressfordringar 2005-12-31

Miljoner kronor

Värdepappers-

Myndighet/

innehav och

Regress-

typ av

andra

Räntekonton

Likvida

fordringar

garanti

placeringar

hos RGK

medel

(netto)

Totalt

IGN

15 421

2

0

0

15 423

RGK

0

2 299

0

18

2 317

EKN

4 145

6 656

24

3 254

14 079

Baltramen

8

15

2

0

25

Sida

74

556

4

386

1 020

BKN

0

1 591

0

99

1 690

Summa

19 648

11 119

30

3 757

34 554

185 Skr. 2005/06:101

6.1.5

Jämförelse mellan avsättningar för lantbruks- och glesbygdsgarantier har hittills

förväntade kostnader och olika slags tillgångar i garantiverksamheten För att bedöma hur väl garantiverksamheten kan hantera eventuella framtida infrianden analyseras dels de avsättningar för förväntade kostnader som gjorts, dels de tillgångar som finns i verksamheten för att möta dessa kostnader. En jämförelse av verksamhetens skuld- och tillgångssida görs i tabell 6.4. Av redovisnings- tekniska skäl görs jämförelsen på myndig- hetsnivå och omfattar endast myndigheterna RGK, EKN och Sida. Eftersom övriga garanti- myndigheter saknar motsvarande riskredo- visning kan en heltäckande analys av statens garantiportfölj för närvarande inte göras i detta avseende. Tabell 6.4 Garantiengagemang, avsättningar för förväntade kostnader, tillgångar i garantiverksamheten samt nuvärdet av framtida avgifter 2005-12-31

Miljoner kronor

Avsätt-

Myndighet/

ningar för

Tillgångar

Nuvärde

typ av

Garantien-

förväntade

enligt

av framtida

garanti

gagemang 1

kostnader

tabell 6.3

avgifter

RGK

58 022

2 254

2 317

1 374 2

EKN

86 334

3 782 3

14 079

583

Baltramen

17

1

25

0

Sida

2 092

187 4

1 020

47

Summa

146 465

6 224

17 441

2 004

1

I engagemangen för EKN, Baltramen och 

u-kreditgarantierna ingår garantiförbindelser och vissa utfästelser. I RGK:s engagemang ingår inte garantikapital eller andra åtaganden där avsättningar inte gjorts för framtida förluster.

2

RGK redovisar inte framtida avgifter som en tillgång i balansräkningen.

3

EKN har redovisat en långfristig fordran mot återförsäkrare för deras andel av försäkringstekniska avsättningar på 94 miljoner kronor. Av detta belopp är 52 miljoner kronor hänförlig till avsättningar för förväntade kostnader. Nettot av EKN:s avsättningar för förväntade kostnader uppgick därmed till 3 730 miljoner kronor.

4

Därutöver visar en riskvärdering för Sidas fristående garantier på en förlustrisk på 68 miljoner kronor.

Jämförelsen visar att de förväntade kostnaderna i garantiverksamheten för dessa myndigheter täcks av tillgångar i form av de avgifter som redan erlagts (redovisas som tillgångar i tabell 6.4.) samt framtida avgifter. Att tillgångarna idag överstiger avsättningarna beror för EKN:s del på att skadeutbetalningarna halverats för andra året i rad genom ett fram- gångsrikt skadeförebyggande arbete. Samtidigt var återvinningarna från tidigare infrianden de största under EKN:s över sjuttioåriga historia. För RGK:s del har det under senare år inte inträffat några större infrianden som minskat garantitillgångarna. Endast en handfull mindre behövt infrias.

6.1.6

Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens finanser

Statliga subventioner Som tidigare nämnts finansieras garantiverk- samheten av avgifter som betalas av garanti- objektet eller, efter beslut av riksdagen, över statsbudgeten om det är fråga om subventioner. År 2005 uppgick de statliga subventionerna till 298 miljoner kronor, varav 157 miljoner kronor för äldre bostadskreditgarantier och 140 miljoner kronor för Öresundsbron. Det finns fortfarande några garantiåtaganden som vid infrianden helt eller delvis får belasta anslag. Det gäller åtagandena i form av garanti- kapital, u-kreditgarantier samt kapitaltäcknings- garantierna till Arlandabanan och de svenska landförbindelserna till Öresundsbron. I tabell 6.5 visas de anslag vars ändamål 2005 omfattade garantiverksamhet. 186 Tabell 6.5 Anslag vars ändamål 2005 omfattade garantiverksamhet Miljoner kronor

UO

Anslag

Garantiåtagande

Utfall

2

2:5 Insatser i

internationella finansiella

Vissa internationella

institutioner

finansieringsinstitut

2

2:6 Avsättning för

Sverigehuset i Sankt

garantiverksamhet

Petersburg

1,4

7

8:1 Biståndsverksamhet

Garantier under Lomé

IV Bis och Cotonou-

avtalet

U-kreditgarantier

Vissa internationella

finansieringsinstitut

7

8:5 Avsättning för

förlustrisker vad avser

Exportgarantier till

garantier för finansiellt

Baltikum, Ryssland

stöd och export

m.fl.

16

25:29 Stockholms

universitet: Forskning och

Fysikhuset

forskarutbildning

Stockholm KB

16

25:37 Kungl. Tekniska

högskolan: Forskning och

Fysikhuset

forskarutbildning

Stockholm KB

18

31:4 Statens

bostadskreditnämnd: Äldre

Garantiverksamhet

bostadskreditgarantier

156,8

22

36:2 Vägverket:

Öresundsbrokonsortiet

70,0

Väghållning och

Svedab AB

statsbidrag

22

36:4 Banverket:

Öresundsbrokonsortiet

70,0

Banhållning och

Svedab AB

administration

Arlandabanan Projekt

AB Betalningsflöden Garantiverksamheten påverkar i flera fall statens lånebehov och statsskuld. Påverkan består av flöden in till och ut från statens konsoliderade checkräkning. Flödena utgörs av externa betal- ningar av garantiavgifter, infrianden, åter- vinningar och kostnader för administration. I den mån dessa betalningar går via räntekonton i RGK påverkar de statens finanser direkt via checkräkningen. I tabell 6.6 beskrivs dessa flöden. Skr. 2005/06:101 Tabell 6.6 Avgifter, infrianden, återvinningar samt administrationskostnader under 2005 Miljoner kronor

Myndighet/

Kostnader

typ av

Åter-

för adminis-

garanti

Avgifter

Infrianden

vinningar

tration

IGN

546

8

RGK

37

1

11

27

EKN

712

268

3 095

102

Baltramen

6

1

Sida

6

67

41

0

BKN

34

10

19

15

Summa

1 335

346

3 172

153

Avgifter Garantitagarna betalade 1 335 miljoner kronor i avgifter/premier under 2005. Störst var avgif- terna för exportgarantier (712 miljoner kronor) och insättningsgarantin (546 miljoner kronor). Infrianden Garantier infriades för 346 miljoner kronor. Exportgarantierna och garantierna för u-krediter stod för huvuddelen. Återvinningar Återvinningar av tidigare utbetalda medel vid infrianden uppgick till 3 172 miljoner kronor. De kommer nästan uteslutande från återvinningar från tidigare infriade exportgarantier. Kostnader för administration Administrationskostnaderna uppgick till 153 miljoner kronor. I förhållande till totala åtaganden utgör administrationen en liten del men den varierar beroende på garantityp. IGN:s administration är anslagsfinansierad liksom han- teringen av BKN:s äldre garantier. IGN:s verksamhet belastar dock inte statsbudgeten netto, eftersom den del av influtna avgifter som avser IGN:s administration levereras mot inkomsttitel. 187 Skr. 2005/06:101 Betalningarnas påverkan på lånebehovet Posterna avgifter, infrianden, återvinningar och administration har i olika grad påverkan på låne- behovet. Flöden i en garantiverksamhet med tillgångar enbart i form av räntekonton i RGK eller finansiering via anslag påverkar direkt statens lånebehov. Däremot har flöden i en garantiverksamhet med tillgångar i form av externstatliga placeringar inte någon påverkan på lånebehovet. Med nuvarande redovisningsstruktur är det inte möjligt att beräkna vilken påverkan på lånebehovet som garantiverksamheten har haft under 2005. En analys av flödena visar dock att nettoflödet i garantiverksamheten totalt sett var positivt med cirka 4 miljarder kronor under 2005 (se tabell 6.6). Diagram 6.2 Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldot för betalningsflödet 20012005

Miljoner kronor 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0

-1 000

-2 000 2001

2002

2003

2004

2005

Infrianden

Adm kostn

Avgifter

Subventioner

Återvinningar

Flödessaldo

Tillbakablick på de senaste fem åren De statliga subventionerna har varierat mycket under de senaste fem åren med en topp under 2001 på drygt 2 miljarder kronor. De årliga avgifterna har minskat från närmare 2 miljarder kronor i början av femårsperioden till drygt 1 miljard kronor under senare år. Avgifts- procenten i insättningsgarantin sänktes i början av perioden, vilket minskade de totala avgifterna. Volymen har därefter ökat i takt med allt större garanterad inlåning i bankerna. I övrigt är det främst avgifterna från exportgarantierna som minskat. Under femårsperioden har de årliga infriandena legat på cirka 1 miljard kronor men minskade under 2005 till 346 miljoner kronor. Även de årliga återvinningarna har uppgått till runt 1 miljard kronor utom under 2005 då mer än 3 miljarder kronor av tidigare infriade export- garantier återvanns.

6.2

Statlig utlåning med kreditrisk

När staten ställer ut lån med kreditrisk tar staten samma risk som när staten ställer ut en kreditgaranti. Skillnaden är att finansieringen av lånet i det första fallet sköts av staten via RGK och i det andra fallet av en bank eller annat kreditinstitut. Regeringsuppdrag om en gemensam redovisning av kostnader och risker Det är idag inte möjligt att via kredit- myndigheternas redovisningar få en klar och samlad bild över statens utestående krediter och riskerna i dessa eftersom det saknas en enhetlig redovisning av kreditmyndigheternas utlåning. Regeringen gav i december 2004 RGK i upp- drag att tillsammans med Centrala studie- stödsnämnden (CSN), Verket för närings- livsutveckling (NUTEK), Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete (Sida), Statens energimyndighet (STEM) och Ekonomistyr- ningsverket (ESV) ta fram förslag på gemen- samma principer när det gäller redovisning av kostnader och risker inom det statliga kredit- området. Försvarets materielverk (FMV) och Verket för innovationssystem (VINNOVA) har också deltagit i arbetet. 188 Uppdraget redovisades till regeringen den 28 februari 2006. Där föreslås bl.a. att redovis- ningen skall vara enkel men utförlig. Den skall visa statens totala fordran för utlåningen. En tillförlitlig riskavspeglande värdering av lånen skall dessutom utgöra underlag för de ned- skrivningar som skall spegla förväntade förluster i statens utlåning. Förslagen bereds för när- varande i Regeringskansliet. Beskrivning av utestående lånestock I avsnitt 6.2.1 ges en beskrivning av befintlig utlåning, hur den finansieras samt vilka ned- skrivningar som görs för osäkra fordringar enligt respektive myndighets bedömning.

6.2.1

Kreditportföljens sammansättning

Statliga krediter, liksom statsbidrag och statliga garantier, kan ges till verksamheter som staten finner angelägen. Den statliga kreditgivningen utgör på så sätt ett komplement till den övriga kreditmarknaden. Riksdag och regering beslutar om all statlig utlåning, antingen genom särskilda beslut, t.ex. inom infrastrukturområdet, eller genom lagar och förordningar om mindre lån till en bredare krets, t.ex. studielån. Merparten av statens utlåning finansieras direkt genom upplåning på marknaden via RGK. Endast en mindre del finansieras via anslag på stats- budgeten. Statens externa utlåning med kreditrisk riktad till privatpersoner, företag och projekt uppgick den 31 december 2005 till drygt 188 miljarder kronor före reservering för osäkra fordringar. Den dominerande posten är studielånen på 173 miljarder kronor från Centrala Studiestöds- nämnden (CSN), som också har ställt ut hemut- rustningslån till flyktingar på 1,6 miljarder kronor. RGK är efter CSN den myndighet som har störst utlåning, 13 miljarder kronor, främst till olika infrastrukturprojekt. Övriga myndigheter har tillsammans en utlåning uppgående till mindre än 1 miljard kronor i form av krediter inom bistånd samt lån till jordbrukare, fiskare och småföretag m.fl. Drygt 30 miljarder kronor av de utlånade 188 miljarder kronorna bedöms av berörda myndigheter som osäkra fordringar. Skr. 2005/06:101 Tabell 6.7 Statens utlåning med kreditrisk före och efter avdrag för osäkra fordringar 2005-12-31

Miljoner kronor

Utlåning

Nedskriv-

efter

ningar för

avdrag för

Kreditmyndighet resp.

Utlånat

osäkra

osäkra

låntagare/ändamål

belopp 1

fordringar

fordringar 2

CSN, studielån

172 997

27 779

145 218

CSN, hemutrustningslån

1 593

257

1 336

RGK, A-Train AB

(Arlandabanan)

1 000

100

900

RGK, Botniabanan AB

7 795

7 795

RGK, Svedab (Öresunds-

brons landförbindelser)

3 886

1 900

1 986

RGK, övriga

392

392

Sida, biståndskrediter

248

248

Sida, villkorslån

248

75

173

NUTEK, lokaliseringslån

m.m.

79

38

41

VINNOVA, såddlån

8

8

Energimyndigheten,

Baltikumlån

73

30

43

Energimyndigheten,

villkorslån

98

98

Kammarkollegiet,

näringslån m.m.

4

4

Länsstyrelserna,

lantbrukslån m.m.

54

6

48

Summa

188 475

30 291

158 184

Anm.: I denna tabell redovisas statens utlåning med kreditrisk varför beloppet inte stämmer överens med posten Utlåning i balansräkningen.

1 Därutöver redovisar Försvarets Materialverk (FMV) samt affärsverken Svenska kraftnät och Statens Järnvägar viss utlåning, leasing- och leaseholdavtal m.m. under olika fordringsrubriker.

2 Skillnaden mellan statens utlåning enligt tabell 6.7 och not 28 till resultaträkningen utgörs av RGK:s utlåning till PPM respektive AP-fonden med 1,9 miljarder kronor som inte definieras som lån med kreditrisk. Under de senaste fem åren har utlåningen efter avdrag för osäkra fordringar varierat mellan 143 och 158 miljoner kronor. 189 Skr. 2005/06:101 Diagram 6.3 Statens utlåning med kreditrisk efter avdrag för osäkra fordringar 20012005

Miljoner kronor

180 000 000

160 000 000

140 000 000

120 000 000

100 000 000

80 000 000

60 000 000

40 000 000

20 000 000

0

2001

2002

2003

2004

2005

CSN

RGK

Övriga

Centrala studiestödsnämnden (CSN) Studiestöd Studielånen regleras i studiestödslagen och särskilda förordningar. Närmare 1,4 miljoner personer har tillsammans studieskulder till CSN på 173 miljarder kronor. En stor andel av den totala skulden, 27,8 miljarder kronor, bedöms av CSN som osäker. CSN administrerar flera olika typer av lån som från finansierings- och redovisnings- synpunkt är helt åtskilda. Lånen kan delas in i två huvudkategorier. Studielån före 1989 finan- sierades via anslag på statsbudgeten. Kvarstående lånestock i denna kategori uppgår till 15,8 miljarder kronor, varav 3,5 miljarder kronor bedöms som osäkra fordringar. Låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Studielån tagna fr.o.m. 1989 finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. Den låne- ränta som CSN betalar till RGK belastar anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. på statsbudgeten. När sedan låntagarna betalar ränta till CSN återredovisas denna mot statsbudgeten via

inkomsttitel.

Vid årsskiftet uppgick

denna

lånestock till 157,2 miljarder kronor,

varav

24,2 miljarder

kronor bedömdes som

osäkra

fordringar. CSN:s upplåningsränta i RGK fastställs årligen av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskulds- växlar och statsobligationer under de tre senaste åren. CSN påför sedan låntagarna en ränta som motsvarar 70 procent av CSN:s upplåningsränta. I gengäld får låntagarna inte göra avdrag för inbetald ränta i sina deklarationer. Räntan på studielånen täcker därmed i princip statens upplåningskostnad. Beroende på låntagarnas individuella för- hållanden kommer de att betala kapitalskuld och påförd ränta helt, delvis eller inte alls. Obetald ränta vid ett årsskifte läggs till kapitalskulden. Denna kapitaliserade ränta är inte upplånad hos RGK. CSN:s beräkning av osäkra fordringar grundas på tre huvudprinciper; betalningsförmåga, betalningsbenägenhet och befarade förluster på grund av dödsfall. Om låntagarna inte sköter sina betalningar lämnas ärendena till krono- fogden. Vid utgången av 2005 rörde det sig om 84 000 personer. En del av de utlånade medlen skrivs av på grund av dödsfall, uppnådd åldersgräns m.m. Detta skall då minska CSN:s skuld till RGK. Den del av avskrivningen som motsvarar CSN:s skuld till RGK belastar statsbudgeten via ovan nämnda anslag. Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan balanseras av CSN:s myndighetskapital. Hemutrustningslån till flyktingar Sedan 1991 beviljar CSN lån för inköp av hem- utrustning till flyktingar enligt särskild förord- ning. Lån beviljas från 15 000 till 35 000 kronor beroende på familjens storlek och förfaller till återbetalning efter 2 år med en återbetalningstid varierande mellan 1 och 15 år. Den utestående lånestocken var vid senaste årsskifte 1,6 miljarder kronor fördelad på 54 400 lån med 77 800 låntagare. Av skulden bedöms 257 miljoner kronor som osäker. Även hemutrustningslånen finansieras genom att CSN tar upp lån i RGK. I likhet med studie- lånen fastställer regeringen årligen CSN:s upplåningsränta i RGK baserad på den ovägda genomsnittsräntan för emission av stats- skuldsväxlar och statsobligationer under de tre senaste åren. Den låneränta som CSN betalar till RGK belastar anslaget 10:4 Hemutrustningslån på statsbudgeten. Den ränta som låntagarna åter- betalar till CSN avräknas detta anslag. Rege- ringen fastställer den ränta som låntagarna skall betala till CSN. Den motsvarar CSN:s upp- låningsränta hos RGK plus ett risktillägg på cirka 1,5 procentenheter. Obetald ränta för de två första återbetal- ningsfria åren läggs till kapitalskulden i samband 190

Skr. 2005/06:101

med att lånet förfaller till betalning. Denna

innan budgetlagen trädde i kraft och några

kapitaliserade ränta är inte upplånad hos RGK.

kreditriskavgifter tas inte ut. På grund av för-

Beroende på låntagarnas individuella förhållan-

väntade kreditförluster har värdet på dessa lån

den kommer de att betala kapitalskuld och

skrivits ned med 2 miljarder kronor.

påförd ränta helt, delvis eller inte alls. Obetald

ränta på grund av att låntagaren beviljats anstånd

för ett kalenderår blir upplupen vid årsskiftet.

Övrig utlåning

Avskrivningar (eftergifter) hanteras via ansla-

get 10:4 Hemutrustningslån på samma sätt som

Övrig utlåning finansieras genom anslag på

studielånen.

statsbudgeten.

Framtida

kreditförluster

är

därmed redan finansierade. Låntagarnas betal-

ningar av räntor och amorteringar redovisas mot

Riksgäldskontoret

inkomsttitel.

Sidas utlåning på 496 miljoner kronor består

För vissa infrastrukturprojekt har riksdagen

av biståndskrediter (248 miljoner kronor) och

genom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att

villkorslån (248 miljoner kronor, varav osäkra

ställa ut lån till statliga eller privata bolag. Det

fordringar är 75 miljoner kronor). Bistånds-

gäller byggandet av Arlandabanan och Botnia-

krediter lämnas till stater för finansiering av

banan samt de svenska landanslutningarna till

infrastruktur och villkorslånen ges inom två

Öresundsbron. Vid slutet av 2005 var den totala

program för näringsutveckling och kapitalmark-

lånevolymen till dessa projekt 12,7 miljarder

nadsutveckling.

kronor.

NUTEK:s

utlåning

var

vid

årsskiftet

Lånet till A-Train AB, det privata företag som

79 miljoner kronor varav 38 miljoner kronor

byggt och driver Arlanda-banan, är ett villkors-

betraktas som osäkra fordringar. Utlåningen

lån. I stället för återbetalning äger staten rätt till

bestod av landsbygdslån på 37 miljoner kronor,

en årlig vinstdelning, som inträder när intäkterna

s.k. såddfinansiering (lån med villkorad åter-

i projektet betalat årliga amorteringar och räntor

betalningsskyldighet baserad på riskdelning i

på externa lån samt genererat en begränsad

teknikbaserade

affärsutvecklingsprojekt)

över-

avkastning på investerat riskbärande kapital till

tagna

från

Västra

Götalandsregionen

på

de privata intressenterna.

35 miljoner kronor samt lån administrerade för

Återbetalningen av lånet till Svedab AB för de

Sidas

räkning

på

6 miljoner

kronor.

svenska landanslutningarna liksom Öresundsbro

VINNOVA:s utlåning uppgick till 8,6 miljoner

Konsortiets egna lån skall finansieras med

kronor varav 8,1 miljoner kronor bedöms som

inkomster från Öresundsbron. I fallet Botnia-

osäkra fordringar. Utlåningen, som övertogs

banan skall lånen betalas tillbaka med hjälp av

från NUTEK 2001, avser s.k. såddfinansiering.

avgifter som Banverket betalar, vilka i sin tur

Energimyndigheten har lånat ut 73 miljoner

skall täckas av anslag på statsbudgeten.

kronor till olika projekt i Baltikum för att mot-

I samband med bolagiseringen av affärsverket

verka utsläpp av klimatpåverkande gaser genom

Statens Järnvägar beslöt riksdagen att de

investeringar i effektivisering av produktion och

nybildade bolagen under en övergångsperiod

distribution av energi, företrädesvis baserad på

skall få låna i RGK. Riksdagen har också beslutat

förnybara energikällor för uppvärmning. De

att RGK skall ställa ut lån till Saab AB och Volvo

osäkra

fordringarna bedöms

till 30 miljoner

Aero AB för delfinansiering av utvecklings-

kronor. Vidare har Energimyndigheten ställt ut

kostnaderna för vingbalkar respektive flyg-

villkorslån inom energisektorn med 98 miljoner

motordelar till den nya superjumbon Airbus 380.

kronor som i sin helhet bedöms som osäkra

Vid senaste årsskifte uppgick dessa lån till-

fordringar.

sammans till 0,4 miljarder kronor.

Länsstyrelserna har tidigare lånat ut till jord-

Med utgångspunkt från det regelverk som

bruk enligt låneprogram som nu är stängda för

gäller för garantier har under senare år kredit-

nyutlåning. Kvarstående

lånestock

är

på

riskavgifter tagits ut på lånen till Saab och Volvo

54 miljoner kronor, varav 6 miljoner kronor be-

Aero samt på lånen till bolagen som kommer

döms som osäkra fordringar.

från Statens Järnvägar. Lånen till Arlandabanan

Kammarkollegiet har en utestående lånestock

och Öresundsbrons landanslutningar kom till

på 4 miljoner

kronor

från

tidigare

öppna

191 Skr. 2005/06:101 program eller enligt särskilda beslut. Endast en mycket liten del av beloppet bedöms som osäkra fordringar . 192

7 Avgifter till och bidrag från EU Skr. 2005/06:101 7 Avgifter till och bidrag från EU Sverige är en av de största nettobetalarna i EU till den Europeiska gemenskapens budget (i det följande benämnd EU-budgeten) i förhållande till bruttonationalinkomsten (BNI). Det innebär att Sverige betalar mer i avgift till EU-budgeten än vad som kommer tillbaka i form av återflöde från EU. I detta avsnitt redovisas den svenska EU-avgiften och återflödet från EU-budgeten.

7.1

Avgiften till EU:s budget

EU:s budget, dvs. utgifter och inkomster, upp- rättas med stöd av artikel 268 i fördraget om Eu- ropeiska unionen. Budgetens utgifter och in- komster skall balansera varandra och det är bud- getens utgifter som styr nivån av inkomster. In- komsterna finansieras med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna vilka fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om ge- menskapernas egna medel (2000/597/EG, Eu- ratom). En mindre del finansieras av övriga in- komster och utgörs bl.a. av eventuellt överskott från föregående år, gemenskapsskatter och ge- menskapsavgifter, räntor på böter samt EES-län- dernas bidrag. Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Tullavgifter Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med icke-medlemsländer. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla 25 procent av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas också ut särskilda jordbrukstullar och en produktionsavgift för socker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa in- komster tillfaller gemenskapsbudgeten, med av- drag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter. Mervärdesskattebaserad avgift Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster un- der ett år. Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla med- lemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. Sedan 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. År 2002 reducerades det högsta tillåtna uttaget av moms- avgiften från 1 procent till maximalt 0,75 procent av medvärdesskattebasen och från 2004 reduce- rades uttaget till maximalt 0,5 procent. Utfallet 2005 uppgick till 0,32 procent. Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets BNI beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående fi- nansieringsbehov sedan övriga avgifter beräk- nats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. 195 Skr. 2005/06:101 Sedan 1999 görs dessutom en justering av inne- varande års avgift enligt en uppdaterad prognos för avgiftsbasen. Storbritanniens budgetreduktion Förenade kungariket har beviljats en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen togs med hänsyn till det brit- tiska nettobidraget. År 2002 reducerades Sveri- ges finansieringsansvar, enligt det senaste beslu- tet om egna medel, till 25 procent av den tidigare andelen.

7.2

Återflöde från 

EU-budgeten

De medel Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EG:s jordbruksfond och strukturfonderna men Sve- rige får också medel från bl. a. forsknings- och utvecklingsprogram. Nedan redogörs kortfattat för de olika fonderna. En stor del av återflödet går via statsbudgeten, en mindre del går direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten. Jordbruksfonden Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersätt- ning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfon- derna (EUGFJ-utveckling).

Strukturfonderna Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU), Utvecklingssektionen vid EG:s Jordbruksfond (EUGFJ-utveckling).

7.3

Redovisning i resultaträkningen

I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Lämnade bidrag m.m. (se vidare not 4 till resultaträkningen). Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bi- drag (se vidare not 3 till resultaträkningen). Re- dovisningen i resultaträkningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redo- visas det år avgiften avser. Intäkt av EU-bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bi- dragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostna- den uppstår. I tabell 7.1 nedan redovisas kostna- den för EU-avgiften under perioden 2001-2005. En jämförelse görs med de totala intäkterna av bidrag från EU. 196 Skr. 2005/06:101 Tabell 7.1 Avgiften till och återflöde från EU (periodiserat) 20012005

Miljoner kronor

Förändring

2001 1

2002 2

2003 3

2004 3

2005 4

2005/2004

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten

8 520

10 625

15 733

16 452

18 893

2 441

Mervärdesskattebaserad avgift

7 230

5 190

5 431

3 420

3 113

-307

Tullavgift

3 187

2 584

2 498

2 801

3 160

359

Storbritanniens budgetreduktion

2 451

662

390

274

369

95

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

278

194

175

209

258

49

Summa EU-avgift

21 666

19 255

24 227

23 156

25 793

2 637

Summa bidrag från EU

9 052

11 217

11 737

12 294

13 137

843

Nettoflöde till EU

12 614

8 038

12 490

10 862

12 656

1 794

1

Från 2001 har 710 miljoner kronor avseende Mervärdeskattebaserad avgift, 876 miljoner kronor avseende Avgift baserad på bruttonationalinkomsten samt 159 miljoner kronor avseende Storbritanniens budgetreduktion periodiserats till 2002.

2

Från 2002 har 811 miljoner kronor avseende Mervärdeskattebaserad avgift, 2 376 miljoner kronor avseende Avgift baserad på bruttonationalinkomsten samt 56 miljoner kronor avseende Storbritanniens budgetreduktion periodiserats till 2003.

3

Från 2004 har 2 546 miljoner kronor avseende Avgift baserad på bruttonationalinkomsten periodiserats till 2003.

4

För 2005 har tullavgift periodiserats i enlighet med Tullverkets beräkningar 

20012005.

Sveriges kostnader för avgiften till EU ökade 2005 med 2 637 miljoner kronor. BNI-avgiften har ökat med 2 441 miljoner kronor, vilket beror på att Sveriges BNI för 2005 beräknats bli högre jämfört med BNI för 2004. Den faktiska kostnaden blev dock mindre än anvisat i statsbudgeten eftersom bland annat överskott i EU:s budget reglerats genom en minskning av BNI-avgiften för 2005. BNI-avgiften utgör en restfinansiering för att täcka behov sedan övriga avgifter fastställts. Tullavgifterna ökade med 359 miljoner kronor, vilket beror på en ökad import från tredje land. Den mervärdesskatte- baserade avgiften minskade med 307 miljoner kronor, vilket beror på att Sverige tidigare år betalat för hög avgift, något som reglerades genom en reducerad avgift för 2005. Bidragen från EU ökade med 843 miljoner kronor 2005. Det är framför allt ersättningar från EU:s jordbruksfond (djurbidrag och of- fentlig lagring) som ökat under 2005. Nettoflö- det till EU ökade 2005 med 1 794 miljoner kro- nor. giftsområden. Betalningar från EU-kommissio- nen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas under ut- giftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen. Redovisningen på statsbud- geten är i dessa delar kassamässig. Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras den tredje vardagen i den andra månaden efter utbe- talningsmånaden i Sverige. För strukturfonderna förskotteras medlemsländerna en viss del av bi- dragen och därefter överförs medel löpande un- der programperioden 7 . Slutlig reglering sker vid programperiodens slut. I tabell 7.2 nedan sammanfattas det kassamäs- siga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten under perioden 20012005.

7.4

Redovisning på statsbudgeten

På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från EU-kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgifts- sida. Dessa anslag är spridda under flera olika ut-

7 En programperiod omfattar sju år. Innevarande programperiod löper från 2000 till och med 2006. 197 Skr. 2005/06:101 Tabell 7.2 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) 20012005

Miljoner kronor

Förändring

2001

2002

2003

2004

2005

2005/2004

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten

9 396

12 124

10 811

18 998

18 893

-105

Mervärdesskattebaserad avgift

7 940

5 291

4 620

3 420

3 113

-307

Tullavgift

3 048

2 480

2 382

2 662

3 003

342

Storbritanniens budgetreduktion

2 610

559

334

274

369

95

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

278

194

175

209

257

47

Summa EU avgift 1

23 272

20 648

18 322

25 563

25 635

72

Bidrag från EUGFJ

7 084

7 641

8 162

8 035

8 946

912

Bidrag från ESF

1 039

211

2 072

1 915

1 849

-66

Bidrag från ERUF

252

1 303

1 640

1 458

1 381

-78

Bidrag till transeuropeiska nätverk

29

91

69

91

300

209

Bidrag från FFU

40

32

34

25

109

84

Övriga bidrag från EG

41

29

39

31

7

-23

Summa bidrag m.m. 2

8 485

9 307

12 016

11 555

12 592

1 038

Nettoflöde från statsbudgeten till EU

14 787

11 341

6 306

14 008

13 043

-965

1

Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen.

2

Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU.

Sveriges avgift till EU ökade kassamässigt mellan 2004 och 2005 med 72 miljoner kronor. BNI-av- giften, som är den största posten, minskade mellan 2004 och 2005 med 105 miljoner kronor. Minskningen beror i huvudsak på att 2 546 mil- joner kronor avseende BNI-avgiften för 2003 senarelagts till 2004, vilket medfört ett högt ut- fall 2004. Bortsett från regeringens beslut om se- nareläggning ökade BNI-avgiften 2005 med 2 441 miljoner kronor (se tabell 7.1). Bidragen från EU ökade med 1 038 miljoner kronor, vilket medfört att nettoflödet till EU från statsbudge- ten minskat kassamässigt med 965 miljoner kro- nor mellan 2004 och 2005. Övriga utgifter och bidrag kopplade till EU Uppgifterna i tabell 7.1 och 7.2 ger ingen hel- hetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för statsbudgeten. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfi- nansieringen är en förutsättning för att medel från bl. a. strukturfonderna skall kunna utbeta- las. Utgifterna för medfinansieringen avräknas mot anslag. Det finns också vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Under 2005 tog universitet och högskolor samt övriga statliga myndigheter emot 766 miljoner kronor i bidrag från EU:s in- stitutioner. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndighe- ters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksam- heten och utgifter för europeiskt samarbete fö- rekom redan före Sveriges anslutning 1995, är dessa mycket svåra att särskilja. Dessutom före- kommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna exakt.

7.5

Anslag finansierade med EU- medel

Det finns olika anslag som helt eller delvis finan- sieras av EU. Utfallet på anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för EU:s strukturfonder och jordbruks- fonden, uppgår 2005 till 13,3 miljarder kronor. Medel för att finansiera stöd från EU:s jord- bruksfond och strukturfonder redovisas mot in- komsttitel och uppgår till 12,6 miljarder kronor. Beroende på olika periodiseringseffekter och be- slut skiljer sig utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU med 0,7 miljarder kronor. Bland annat har 2,4 miljarder kronor av- seende åtgärder för landsbygdens miljö och struktur betalats ut från anslaget 2005, medan bidragen från EG:s jordbruksfonds garanti och utvecklingssektioner uppgår till 1,7 miljarder 198 kronor. Återstående bidrag betalas in och redo- visas mot inkomsttitel under 2006. Tabell 7.3 Anslag finansierade med EU-medel

Miljoner kronor

Utfall

Utgiftsområde

Anslag

Anslagsnamn

2005

08

12:7

Från EU-budgeten finansierade

insatser för asylsökande och

flyktingar

12

13

22:6

Europeiska socialfonden m.m. för

perioden 20002006

1 277 1

19

33:5

Europeiska regionala utveck-

lingsfonden perioden 20002006

1 306

22

36:5

Från EG-budgeten finansierade

stöd till Transeuropeiska nätverk

300

23

41:4

Från EG-budgeten finansierade

medel för skogsskadeövervakning

23

43:5

Arealersättning och djurbidrag

m.m.

6 487

23

43:6

Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

1 423

23

43:10

Från EG-budgeten finansierade

strukturstöd till fisket m.m.

89

23

43:15

Jordbruks- och livsmedelsstati-

stik finansierad från EG-budge-

ten

7

23

44:2

Från EG-budgeten finansierade

åtgärder för landsbygdens miljö

och struktur

2 419

Summa

13 320

1 Den del av anslaget som finansieras med EU-medel.

Nedan redogörs för fyra betydande anslag knutna till EU:s jordbruksfond och struktur- fonder. Anslag finansierade av EG:s jordbruksfond Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. Arealersättning utgör den största andelen av direktstöden till jordbruket. Arealersättning lämnas i hela landet med vissa undantag och kan sökas av alla jordbrukare som uppfyller de i regelverken angivna kriterierna. Arealersättning ersätts 2006 av gårdsstöd. Djurbidrag syftar till att kompensera jordbrukaren för sänkta kött- Skr. 2005/06:101 priser. Stöden är indelade i olika grupper beroende på djurslag och beräknas på en viss foderareal relaterad till antal djur i besättningen. Anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lagring, övrig interven- tion, exportbidrag och stöd till biodling m.m. Med intervention avses i detta sammanhang EG:s regleringar som påverkar utbudet av och efterfrågan på animalie- och vegetabilieprodukter samt frukt och grönt och där interventions- reglerna syftar till att stödja vissa prisnivåer. Intervention sker genom offentlig lagring (uppköp, lagring och försäljning av produkter för EG:s räkning), privat lagring, marknads- föringsstöd samt stöd och bidrag till produktion och konsumtion. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris vid export till tredje land. Anslag finansierade av EG:s strukturfonder Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006

Europeiska socialfonden har funnits och verkat i Europa i över 40 år. Europeiska socialfonden är EU:s främsta verktyg för att förverkliga den europeiska sysselsättningsstrategin. Anslaget skall finansiera projekt som är inriktade på åtgärder som underlättar möjligheterna att få arbete, skapar lika förutsättningar för arbets- kraften och medverkar till kompetensutveckling. Anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006

Europeiska regionala utvecklingsfonden skapa- des 1975 och är det viktigaste instrumentet för gemenskapens regionalpolitik. Målet med fon- den och anslaget är att bidra till att avhjälpa regi- onal obalans genom att delta i utvecklingen och strukturanpassningen av regioner som utvecklas långsammare och i omstruktureringen av indu- striregioner på tillbakagång. 199

8 Revisionsfrågor Skr. 2005/06:101 8 Revisionsfrågor Riksrevisionen bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredo- visningar. I avsnitt 8.1 redovisas revisionsberättelser med invändning avseende 2005. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2007 med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. I budgetpropositionen för 2007 avser regeringen även att redovisa och kommentera Riksrevisionens gransknings- rapporter som lämnats av effektivitetsrevisionen. Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) svarar för den externa revisionen av EU:s budget. Revisionsrättens granskar unionens samtliga utgifter och inkomster och prövar om den ekonomiska förvaltningen varit sund. I avsnitt 8.2 redovisas rättens väsentligaste i- akttagelser från granskningen av budgetåret 2004.

8.1

Revisionsberättelse med invändning

Nedan lämnas en redovisning av de invändningar Riksrevisionen lämnat i 16 revisionsberättelser avseende räkenskapsåret 2005. Antalet invänd- ningar 2004 var 12. Arbetslivsinstitutet Riksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. anslagspost 1 inom utgiftsområde 14 Arbetsliv, har utan regeringens medgivande överskridits med 1,2 miljoner kronor. Arbetslivsinstitutet har inte informerat regeringen om det befarade överskridandet i enlighet med 15 § anslagsförordningen (1996:1189). Brottsoffermyndigheten Riksrevisionen har följande invändning. De fordringar som uppstår till följd av regress- verksamheten redovisas inte i balansräkningen. Denna fordran uppgår sannolikt till ett väsentligt belopp i förhållande till balansräkningens om- slutning. Riksrevisionen anser att balansräk- ningen inte är i allt väsentligt rättvisande. Fiskeriverket Riksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Fiskeriverket har gjort åtaganden för kommande år med totalt 113 miljoner kronor avseende anslagen 43:9 Strukturstöd till fisket m.m. och 43:10 Från EG- budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. utöver det utgående överföringsbeloppet. Fiskeriverket har överskridit sina befogenheter eftersom verket inte har tilldelats något särskilt bemyndigande i enlighet med 20 § anslagsför- ordningen (1996:1189). Forum för levande historia Riksrevisionen har följande invändning. Myndig- heten har på grund av bristande rutiner för kvalitetssäkring vid upprättande av årsredo- visningen inte redovisat all verksamhet som de ansvarar för, vilket de är skyldiga till enligt 1 kap 4 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Effekten av detta är att balansposterna Kassa, postgiro och bank samt Övriga skulder är för lågt redovisade med 203 Skr. 2005/06:101 2,3 miljoner kronor vardera, och därmed ger inte årsredovisningen en rättvisande bild. Högskolan på Gotland Riksrevisionen har följande invändningar. Till- gångsposten upplupna bidragsintäkter är redo- visad till ett för högt belopp om 0,9 miljoner kronor, vilket har till följd att årets kapital- förändring är för högt redovisad med mot- svarande belopp. Skuldposten skulder till andra myndigheter är redovisad till ett för högt belopp om 2,6 miljoner kronor, vilket har till följd att årets kapital- förändring är för lågt redovisad med mot- svarande belopp. Sammantaget har ovannämnda brister i redo- visningen medfört att årets kapitalförändring (resultatet) är för lågt redovisad med ca 1,8 miljoner kronor. Institutet för rymdfysik Riksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Institutet för rymdfysik (IRF) tar ut avgifter och andra ersättningar på sätt som inte medges i 4 § avgiftsförordningen. Myndigheten har inte skriftligen begärt regeringens tillstånd för detta. Av skrivningar i regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut rörande IRF:s deltagande i utbildning vid universitet och högskolor har myndigheten dragit slutsatsen att regeringen har givit ett sådant tillstånd. Riksrevisionen delar inte myndighetens bedömning utan anser att myndigheten överträtt sina befogenheter genom att ha bedrivit avgifts- finansierad verksamhet utan regeringens till- stånd. Kungliga Musikhögskolan i Stockholm Riksrevisionen lämnar följande invändning mot ledningens förvaltning. Kungliga Musikhög- skolan i Stockholm (KMH) har överträtt 3 § avgiftsförordningen (1992:191) eftersom KMH bedrivit sådan avgiftsfinansierad verksamhet som kräver tillstånd av regeringen utan att detta inhämtats. Förhållandet som avser KMH:s café- verksamhet påpekades även i revisions- berättelsen för räkenskapsåret 2004. KMH skrev den 21 juni 2005 till regeringen och begärde tillstånd för att ta upp och disponera avgifter för caféverksamheten. Skrivelsen har ej besvarats av regeringen, sålunda bedrivs verksamheten fortfarande utan tillstånd. Länsstyrelsen i Gävleborgs län Riksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Enligt 9 § förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokal- försörjning får statliga myndigheter ingå hyres- och arrendeavtal av ekonomisk betydelse och som har längre löptid än sex år endast efter medgivande av regeringen. Länsstyrelsen har, utan att inhämta regeringens medgivande, tecknat ett nyttjanderättsavtal med en upp- låtelsetid om 49 år med Sandvikens kommun gällande en byggnad i Gysinge. Riksrevisionen bedömer att Länstyrelsen i Gävleborgs län förfarande strider mot den nämnda förord- ningen. Länsstyrelsen i Jämtlands län Riksrevisionen har följande invändning. Balans- posten övriga fordringar har redovisats med ett belopp som är 63 miljoner kronor för högt. Den interna kontrollen har inte fångat upp att under- laget till en bokförd post avseende rekvisition av medel från Europeiska Socialfonden vid bokslutstidpunkten inte längre motsvarade en balansgill fordran. Det bokförda beloppet har påverkat redovisade intäkter i resultaträkningens uppbördsavsnitt i motsvarande grad. Riksrevi- sionen anser att balansräkningen därmed inte ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen och att resultaträkningen inte ger en rättvisande bild av årets kapitalförändring. Länsstyrelsen i Kronobergs län Riksrevisionen har följande invändning. Läns- styrelsen har, som en följd av ledningens bristande interna styrning och kontroll, över- skridit anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19, med 0,5 miljoner kronor. Vidare har länsstyrelsen belastat anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. anslagspost 6 Kronobergs län inom utgiftsområde 18, med 1,8 miljoner kronor avseende utgifter som skall finansieras med bidrag, dvs. andra medel än anslag. Detta har medfört att länsstyrelsen har redovisat utgående överföringsbelopp med 0,7 miljoner kronor istället för 2,5 miljoner kronor. Riks- revisionen bedömer att redovisningen därmed inte ger en rättvisande bild av det utgående överföringsbeloppet. 204

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

Riksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Myndigheten för Sveriges nätuniversitet (MNU) har överskridit sina befogenheter genom att besluta om bidrag för 

20062007

 utan att ha tilldelats något särskilt bemyndigande i enlighet med 20 § anslags- förordningen (1996:1189).

Rymdstyrelsen

Riksrevisionen har följande invändning mot led- ningens förvaltning. Rymdstyrelsen har väsent- igen överträtt sina befogenheter genom att, med betydande belopp vid två tillfällen under året, betala avgiften till European Space Agency (ESA) avsevärt senare än fastställda betalnings- tidpunkter. Avgiften till ESA avser ett inter- nationellt åtagande för Sverige.

Skr. 2005/06:101 redovisning av intäkter och kostnader per verksamhetsgren. Verket för näringslivsutveckling Riksrevisionen har följande invändning mot ledningens förvaltning. Verket för näringslivs- utveckling (NUTEK) har i strid med anslags- förordningens regler inte belastat anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder anslagsposten 22 delpost 1, med utgifter hänförliga till räkenskapsåret 2005. En korrekt belastning hade medfört ett överskridande med 3 miljoner kronor av det disponibla belopp som regeringen beslutat för anslaget. Riksrevisionen bedömer att redovisningsfelet inte är väsentligt, medan överträdelsen av befogenheten är väsentlig.

Statens konstråd

8.2

Revision av EU-medel

Riksrevisionen har följande att invända mot

ledningens förvaltning. Statens konstråd (SKR)

Revisionsrättens uppdrag är att göra en

har överträtt sina befogenheter genom att ingå

oberoende granskning av hur Europeiska unio-

åtaganden till ett högre belopp än de 7 miljoner

nens medel uppbärs och används, och på så sätt

kronor regeringen beslutat som bemyndigande-

bedöma hur de europeiska institutionerna full-

ram för anslag 28:15 Konstnärlig gestaltning av

gör sina uppgifter i samband med detta. Revi-

den gemensamma miljön anslagspost 1 för 2005.

sionsrätten undersöker om de ekonomiska

SKR har överskridit bemyndiganderamen med

transaktionerna har bokförts korrekt, genom-

3,8 miljoner kronor.

förts lagligt och korrekt och förvaltats på ett

Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar

ekonomiskt, effektivt och ändamålsenligt sätt.

Syftet med rättens arbete är att bidra till att för-

Riksrevisionen har följande invändning mot

bättra den ekonomiska förvaltningen av unio-

ledningens förvaltning. Årsredovisningen kom

nens medel på alla nivåer. Rättens gransknings-

in till regeringen den 1 mars 2006. Enligt 2 kap. 1

mandat omfattar alla organ som förvaltar eller

§ förordning (2000:605) om årsredovisning och

mottar EU-medel. Detta innebär att revisions-

budgetunderlag skall myndigheten senast den 22

rätten inte bara granskar EU:s institutioner, utan

februari lämna en årsredovisning till regeringen.

även medel som administreras på nationell, regi-

Årsredovisningen för Statens nämnd för arbets-

onal och lokal nivå.

tagares uppfinningar har därmed lämnats för

Revisionsrättens arbete resulterar i olika typer

sent.

av rapporter. Varje år i november månad lämnar

Statens veterinärmedicinska anstalt

revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller

iakttagelser om Europeiska unionens budgetge-

Riksrevisionen har följande invändning mot

nomförande. Årsrapporten innehåller även en

ledningens förvaltning. Statens veterinär-

revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas

medicinska anstalts (SVA) interna styrning och

tillförlitlighet för året i fråga och de underlig-

kontroll uppvisar väsentliga brister som

gande transaktionernas laglighet och korrekthet.

sammantaget gör att Riksrevisionen bedömer att

I årsrapporten sammanfattas även rättens

myndigheten inte uppfyller kraven enligt sin

granskningar under föregående budgetår, sektor

instruktion och därmed verksförordningens 7 §

för sektor, samt för institutionernas egna admi-

6. Bristerna i den interna styrningen och

nistration.

kontrollen avser bl.a. rutiner för hantering av

Revisionsrätten kan när som helst framföra

befarat anslagsöverskridande,

prissättning i

synpunkter i vissa frågor, som främst publiceras i

avgiftsbelagd verksamhet samt

fördelning och

form av

särskilda rapporter. Vid sidan av sin

205 Skr. 2005/06:101 granskningsuppgift kan EU:s övriga institutio- ner begära yttranden från revisionsrätten i vissa frågor, främst över förslag till EU-lagstiftning med finansiellt innehåll. Revisionsrätten har inga rättsliga befogenheter och följaktligen är varken dess rapporter eller yttranden juridiskt bindande. Revisionsrättens årsrapport, inklusive revi- sionsförklaring och specialrapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommen- dation till Europaparlamentet om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten. Vidare utgör års- rapporten ett viktigt underlag för Europa- parlamentet som slutligen beslutar om ansvarsfriheten. Årsrapporten bereds av rådets budgetkom- mitté innan beslut tas i Ekonomi- och finansmi- nisterrådet (Ekofinrådet) om huruvida ansvars- frihet bör beviljas för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som rätten identifierat. Förslaget från Ekofinrådet är att rekommen- dera Europaparlamentet att bevilja kommissio- nen ansvarsfrihet för budgetåret 2004. Orsakerna till att en försäkran inte kan lämnas för samtliga sektorer beror främst på omfattande brister i kontrollsystemen som resulterat i för många fel i underliggande transaktioner. Det finns dock ingen information om att det skulle röra sig om bedrägerier. Påpekade brister rör framför allt jordbruks- och regionalstöden, medel som förvaltas och förbrukas i medlemsstaterna och som utgör om- kring 80 procent av EU:s budget. Det är därför viktigt att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna intensifierar sitt arbete med att stärka förvaltnings- och kontrollsystemen. Rätten välkomnar den färdplan till en integrerad ram för den interna kontrollen som kommissionen presenterade under 2005. Rätten understryker betydelsen av att sträva mot en ef- fektiv internkontroll inom gemenskapen. Rätten kan för första gången rapportera att kommissionens och medlemsstaternas ansträng- ningar för att införa det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), som täcker 59 procent av jordbruksutgifterna, har haft en positiv effekt. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gjort framsteg när det gäller att reformera sitt system för intern kontroll, samt att detta har haft en positiv effekt på laglighet och korrekthet

8.2.1

Väsentliga iakttagelser under 2004 vad gäller kommissionens interna förvaltning.

Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport för 2004 som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsrätten anser att räkenskaperna för 2004 i princip ger en tillförlitlig bild av budget- årets inkomster och utgifter, liksom av gemen- skapens finansiella ställning. Liksom tidigare år gör revisionsrätten ett antal reservationer bl.a. gällande kommissionens redovisningssystem. Kommissionen anses dock ha gjort betydande framsteg när det gäller att införa en periodiserad redovisning för budgetåret 2005. Detta är ett viktigt steg i att ytterligare förbättra tillförlitlig- heten i kommissionens räkenskaper. Revisionsrätten anser att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta när det gäller egna medel, åtaganden, administrativa ut- gifter och strategi inför anslutningen. En försäk- ran har dock inte lämnats för den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgärder.

8.2.2

Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens iakttagelser

I propositionen om budgeteffekter av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen m.m. prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67, som riksdagen ställt sig bakom, slås fast att Sverige skall verka för en effektiv och åter- hållsam EU-budgetpolitik och för att närhets- principen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. 206 Kommissionen ansvarar, i samarbete med med- lemsstaterna, för genomförandet av budgeten och följaktligen för att utarbeta och genomföra effektiva kontrollsystem som säkerställer att den ekonomiska förvaltningen är sund. Sverige fäster stor vikt vid rättens iakttagelser och behovet av att kommissionen tillsammans med medlems- staterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de bris- ter som rätten uppdagat. Sverige kommenteras i mycket begränsad om- fattning i årsrapporten. I de fall Sverige om- nämns rör det bl.a. egna medel, där det rör frågor av mer teknisk karaktär avseende B-räkenskaper (osäkra fordringar), samt strukturfonderna där brister konstaterats i förvaltnings- och kontroll- systemen.

8.2.3

Revisionsrättens iakttagelser för 2004 gällande Sverige

I det följande redogörs närmare för revisions- rättens väsentligaste iakttagelser som har an- knytning till svenska förhållanden. Egna medel (EU-budgetens inkomster) Revisionsrätten har granskat redovisningen av traditionella egna medel vid kommissionen och i medlemsstaterna, samt analyserat flödet av tullar. Liksom tidigare år konstaterar revisionsrätten och kommissionen systematiska problem med B-räkenskaperna (osäkra fordringar), såsom förseningar i införandet av poster, felaktiga poster, utelämnanden och felaktiga annul- leringar, i flera medlemsstater, däribland Sverige. Kommissionen har svarat att man har tagit upp dessa punkter med de aktuella medlemssta- terna för att få felen förklarade och rättade. Kommissionen kommer även att fortsätta att koncentrera sig på medlemsstaternas förvaltning av B-räkenskaperna i sina egna inspektioner av de traditionella egna medlen. Iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport baseras på den kontroll kommissionen gjorde av bl.a. B-räkenskaperna i Sverige i juni 2004. Av kommissionens rapport avseende detta kontroll- besök framgår att granskningen av ärendena visade att B-räkenskaperna generellt hade förts på ett tillfredsställande sätt. Kontrollen resulterade i att sammanlagt två avvikelser nämns i kontrollrapporten. Den ena avvikelsen avsåg ett belopp som här- rörde från en icke avslutad tranistering. Beloppet Skr. 2005/06:101 avfördes från B-räkenskaperna av Tullverket i april 2002 sedan bevis inkommit om att varorna redan hade förtullats i en annan medlemsstat. Det andra fallet utgör enligt Tullverket egent- ligen inte någon avvikelse. Strukturfonder Under 2004 granskade revisionsrätten hur för- valtnings- och kontrollsystemen fungerade i 10 medlemsstater. I Sverige valdes insatsområde 2, benämnd Växtkraft, inom programmet Mål 1 Södra Skogslänen. Ansvarig förvaltnings- och utbetalande myndighet är Länsstyrelsen i Jämtlands län. Enligt kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträf- fande förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljas inom ramen för strukturfon- derna skall den utbetalande myndighet som attesterar utgiftsdeklarationer till kommissionen vara verksamhetsmässigt fristående från de avdelningar som godkänner ansökningar om utbetalning. Enligt rättens iakttagelser framgår att den för- valtningschef vid betalnings- och bokföringsen- heten som attesterar utgifts- och betalningsde- klarationen är att betrakta som fristående från förvaltningsmyndigheten. Däremot anser revi- sionsrätten att de granskningar som utgör grund för attesteringen utförs av en enhet som tillhör förvaltningsmyndigheten. Därmed går det inte att garantera att den utbetalande myndigheten är fristående från den avdelning som godkänner betalningsansökningarna. Sverige delar revisions- rättens bedömning och förvaltningsmyndig- heten har tagit fram ett förslag till förändring av rutinerna för den granskning som ligger till grund för attesteringen av utgiftsdeklara- tionerna. Arbetet och fördelningen av arbets- uppgifter omorganiserades under 2005. Av artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 framgår att förvaltnings- och kontrollsystem skall omfatta förfaranden för att kontrollera att medfinansierade varor och tjänster har levererats och att det rör sig om faktiska utgifter. Förfarandena skall kräva att kontroller av enskilda insatser på platsen registreras. Registren skall innehålla uppgift om det utförda arbetet, resultatet av kontrollerna och de åtgärder som vidtagits i fråga om avvikelser. Om någon fysisk eller administrativ kontroll inte är uttömmande utan genomförts på 207 Skr. 2005/06:101 grundval av ett urval av insatser, skall registren identifiera utvalda insatser och beskriva urvalsmetoden. Revisionsrätten anser att förvaltningskontrol- lerna inte omfattar kontroll av att varor och tjänster faktiskt har levererats och utgifterna effektuerats. Sverige anser att den modell för artikel 4 kon- troller som valts ger ansvariga myndigheter en rimlig försäkran av att tjänsterna faktiskt har le- vererats och att utgifterna har effektuerats. Sve- rige anser vidare att kontrollinsatsen måste stå i proportion till storleken på stödet. Sverige delar dock revisionsrättens uppfattning att vissa typer av projekt kräver fysiska kontroller för att ge en rimlig försäkran av att varorna och tjänsterna har levererats och att utgifterna har effektuerats. Nya rutiner för uppföljning av fysiska kontroller av projekt har därför utarbetats under 2005. Enligt artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 skall de kontroller som genomförs innan en stödform avslutas omfatta åtminstone 5 procent av de totala stödberät- tigande utgifterna inom ett program. Revisionsrätten anser att kontroller enligt artikel 10 inte genomförts i tillräcklig utsträckning. Sverige anser, i likhet med revisionsrätten, att en större andel i det av revisionsrätten granskade projektet borde ha kontrollerats. Sverige vill dock understryka att förordningen inte ställer något krav på att kontroller för respektive fond skall uppgå till 5 procent vid en given tidpunkt. Jordbruk Inom ramen för revisionsförklaringen har revi- sionsrätten gjort några påpekanden som avser Sverige. Bland annat har avvikelser konstaterats i deklarationer av för stora odlingsarealer mellan ansökt och faktiskt uppmätt areal. Felaktig- heterna bedöms vara engångsföreteelser och svenska myndigheter har återkrävt beloppen i fråga. 208

9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över Skr. 2005/06:101 9 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna samt finansieringsanalysen i års- redovisningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar) som görs för statens konsoli- derade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i realiteten större. De olika av- gränsningsbegrepp som används för redo- visningar av statens ekonomi beskrivs närmare i bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Defini- tionen överensstämmer med definitionen av in- tresseföretag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndig- heterna även statliga bolag och finansinstitut, Riksbanken, Premiepensionsmyndigheten (PPM) och AP-fonderna. Även Allmänna arvs- fonden redovisas här med hänsyn till det väsent- liga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo- visningar, ger en uppfattning av den totala statliga bokförda förmögenheten.

9.1

Den statliga sektorns förmögenhet

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 9.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till minst 20 procent. Redovisningen av myndig- heternas tillgångar avseende ägarandelar i företag som är mindre än 20 procent utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. Från och med 2001 används kalenderårsuppgifter av- seende statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till minst 20 procent. Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisnings- principer skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 9.2 och 9.3. 211 Skr. 2005/06:101 Ålderspensionsreformen medförde under 1990- talet betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premie- pensionssystemet. Sedan 1999 skall AP-fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördel- ningsdel. Finansierings- och betalningsansvaret för förtids- och efterlevandepension flyttades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under ett antal år från AP-fonderna till statsbudgeten i enlighet med riksdagens beslut med anledning av propositionen AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19 rskr. 1999/2000:181). Hittills överförda belopp upp- går till 245 miljarder kronor. År 2004 och 2005 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut. Frågan om ytterligare överföringar hän- sköts till en kontrollstation 2004 med avsikten att det skulle ske en slutlig reglering den 1 januari 2005. Vid överläggningar mellan de fem partierna, i juni 2004 fastställdes att pensions- överenskommelsen ligger fast men att någon överföring inte skulle ske den 1 januari 2005. Riksdagen har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överförings- beloppet skall vidtas och när ett slutligt belopp i så fall skall föras över. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det under överblickbar tid fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensions- systemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs riksdagen i proposition. Tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Myndigheter

Summa tillgångar

783

793

817

864

925

Summa skulder

1 597

1 566

1 607

1 639

1 687

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

-814

-773

-790

-775

-762

Summa skulder och

kapital

783

793

817

864

925

Statliga bolag, banker och finansinstitut

Summa tillgångar

889

889

946

1 021

1 159

Summa skulder

719

706

746

770

886

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

170

183

200

251

273

Summa skulder och

kapital

889

889

946

1 021

1 159

Riksbanken

Summa tillgångar

236

201

186

183

209

Summa skulder

119

112

114

119

149

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

117

89

72

64

60

Summa skulder och

kapital

236

201

186

183

209

AP-fonderna

Summa tillgångar

574

494

582

655

780

Summa skulder

9

7

5

9

11

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

565

487

577

646

769

Summa skulder och

kapital

574

494

582

655

780

Premiepensionsmyndigheten

Summa tillgångar

108

105

140

170

240

Summa skulder

2

2

2

2

2

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

106

103

138

168

238

Summa skulder och

kapital

108

105

140

170

240

Allmänna arvsfonden

Summa tillgångar

1

1

1

1

1

Summa skulder

1

1

1

1

1

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

0

0

0

0

0

Summa skulder och

kapital

1

1

1

1

1

212 Fortsättning på tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital

2001

2002

2003

2004

2005

Den statliga sektorn totalt

Summa tillgångar

2 307

2 206

2 366

2 571

2 934

Summa skulder

2 324

2 297

2 367

2 435

2 628

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

-17

-91

-1

136

306

Summa skulder

och kapital

2 307

2 206

2 366

2 571

2 934

Vid utgången av 2005 var den statliga sektorns samlade tillgångar 2 934 miljarder kronor efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna under 2005 med 363 miljarder kronor. De samlade skulderna uppgick till 2 628 miljarder kronor 2005, vilket motsvarar en ökning med 193 miljarder kronor. Till följd av en gynnsam utveckling på aktie- marknaden ökade AP-fondernas tillgångar med 125 miljarder kronor och AP-fondernas egna kapital med 123 miljarder kronor. AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2005 till 769 miljarder kronor. PPM:s tillgångar ökade med 70 miljarder kronor och det egna kapitalet uppgick vid utgången av 2005 till 238 miljarder kronor. Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 159 miljarder kronor, en ökning med 138 miljarder kronor. Motsvarande skulder ökade med 116 miljarder kronor till sammanlagt 886 miljarder kronor. De största förändringarna är hänförliga till Svensk Exportkredit AB och Vattenfall AB där tillgångarna ökade med cirka 45 miljarder kronor vardera samt Sveriges Bostadsfinansierings- aktiebolag SBAB som ökade sina tillgångar med cirka 27 miljarder kronor. Sammantaget uppgick statens egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skul- dernas bokförda värde, efter elimineringar till 306 miljarder kronor. Ökningen med 170 miljarder kronor jämfört med 2004 beror främst på att AP-fonderna och PPM ökade det egna kapitalet. Bland de statliga bolagen ökade

Vattenfall

AB

det egna

kapitalet

med

5,1 miljarder

och

Akademiska

Hus AB

med

5,8 miljarder kronor.

Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4 Resultaträkning, balansräkning och finansie- ringsanalys. Skr. 2005/06:101 Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Regerings- kansliet (not 25 till balansräkningen, Andelar i dotter- och intresseföretag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom Riksbankens grundfond, redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 9.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. Tabell 9.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag) Miljoner kronor

2001

2002

2003

2004

2005

Regerings-

kansliet

159 317

178 687

196 065

216 504

270 189

Riksbankens

grundfond

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

Riksbanken

293

58

0

61

61

Affärsverk

Luftfarts-

240

181

156

150

153

verket

Svenska

166

323

324

351

415

kraftnät

Övriga

myndigheter

63

59

60

63

57

Summa

161 079

180 308

197 605

218 129

271 875

Elimineringar gentemot Riksgäldskontoret Premiepensionsmyndigheten (PPM) redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgälds- kontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respek- tive skulder för den statliga sektorn. Även AP- fondernas innehav av statspapper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Stats- pappren utgörs av statsobligationer och tidigare år till en mindre del av statsskuldsväxlar. Riks- banken har från utgången av 2001 inte kvar några statspapper eftersom den extra utdelningen till staten 2001 främst utgjordes av statsobligationer. 213 Skr. 2005/06:101 Tabell 9.3 Eliminering avseende AP-fondernas och PPM:s innehav av statspapper samt PPM:s övriga tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret Miljoner kronor

2001

2002

2003

2004

2005

AP-fonderna

80 832

51 711

61 277

59 579

60 597

PPM

42 503

45 481

46 361

45 626

47 168

Summa

123 335

97 192

107 638

105 205

107 765

9.2

AP-fonderna

 och Premiepensionsmyndigheten

AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes i januari 1999 och den 1 maj 2000 omorga- niserades AP-fonderna. Den 1 januari 2001 fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses. Sjätte AP-fonden har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensions- medlen i Premiesparfonden. Såväl Premiespar- fonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verk- samhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 9.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP- fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. I denna sammanställning av den statliga sektorn redovisas även det fonderade kapitalet i premiepensionssystemet på samma sätt som AP-fondernas tillgångar. De redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital i den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder, tabell 9.1. Även i nationalräkenskaperna (NR) ingår sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. EU:s statistikorgan Eurostat beslutade 1997 att hela det reformerade svenska pensions- systemet skulle klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Detta beslut har nu ändrats av Euro- stat till att avgiftsbestämda fonderade pen- sionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. För medlemsländer som för närvarande klassificerar sådana allmänna pensionssystem i den offentliga sektorn har Eurostat medgett en övergångstid att ändra redovisningen till mars 2007. Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive Fjärde AP-fonden. De för- valtar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna.

Tabell 9.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2005 (marknadsvärde) Miljoner kronor

Tillgångar

Skulder

Fondkapital

Första AP-fonden

191 021

3 758

187 263

Andra AP-fonden

191 879

1 286

190 593

Tredje AP-fonden

193 312

1 362

191 950

Fjärde AP-fonden

183 733

3 635

180 098

Sjätte AP-fonden

15 914

788

15 126

Sjunde AP-fonden

45

195

-150

Första AP-fondens

avvecklingsfond

3 689

1

3 688

Fjärde AP-fondens

avvecklingsfond

472

0

472

Summa

780 065

11 025

769 040

AP-fondernas sammanlagda resultat för 2005 är 114 miljarder kronor. Fondkapitalet påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och administrationsersättningar till Försäkrings- kassan samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto tillfört kapital på totalt 9 miljarder kronor. 214 I den konsoliderade balansräkningen för staten redovisas Avsättningar för pensioner och lik- nande förpliktelser. Avsättningarna avser den beräknade pensionsskulden för statligt anställd personals avtalspension. Flertalet myndigheter betalar pensionspremier till Statens pensionsverk som skuldför den beräknade pensionsavsätt- ningen. Några myndigheter gör egna pensions- avsättningar (se not 42 till balansräkningen, Avsättningar för pensioner och liknande för- pliktelser). I den konsoliderade resultaträkningen redo- visas ålderspensioner som transferering. Skill- naden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner redovisas som nettoöverföring till ålderspensionssystemet under transfereringar (se även not 4 till resultaträkningen, Trans- fereringar). Åtaganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP- fonderna. Åtaganden i premiepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning, men inte i sammanställningen i tabell 9.1 där PPM:s fonderade kapital hanteras på samma sätt som AP-fondernas och redovisas som Netto- förmögenhet/Eget kapital. På samma sätt redovisas även skulder avseende ej fastställda avgiftsmedel som Nettoförmögenhet/Eget kapital. Enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension samt förordningen (2002:135) om årlig redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemet finansiella ställning och utveckling skall närmast berörda myndigheter från och med 2002 göra en årlig redovisning av ålderspensionssystemets ekonomiska ställning och utveckling. Den samlade redovisningen av ålderspensionssystemet för 2005 sammanfattas i avsnitt 9.5 Pensionssystemets årsredovisning. I det avsnittet redovisas avgiftstillgång och pensionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. I avsnitt 5.4.31, återfinns information om utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

9.3

Statliga bolag, banker och finansinstitut

I tabell 9.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till minst 20 procent. Skr. 2005/06:101 Ägande i företag där statens andel är mindre än 20 procent ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sammanställning av nyckeltal avseende kalender- året 2005 för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto och de summerar, efter elimineringar, till beloppen i sammanställningen över statliga sektorns för- mögenhet (tabell 9.1). I tabell 9.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2005 kommer att presenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger mer än 20 procent av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till 271 miljarder kronor. De sex största företagen är Vattenfall AB, TeliaSonera AB, Akademiska Hus AB, Civitas Holding AB (Vasakronan), Sveaskog Holding AB och LKAB som tillsammans svarar för 76 procent av det bokförda värdet. Enbart Vattenfall AB och TeliaSonera AB motsvarar 50 procent av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruk- tureringar, bolagens resultat m.m. Som en följd av att flertalet stora statliga bolag under 2005 har tillämpat nya redovisningsprinciper enligt de internationella reglerna IFRS (se även avsnitt 4.4.5 Ändrade redovisningsprinciper samt ändringar av jämförelsetal), har även uppgifterna för 2004 justerats för att få jämförbara värden.

Tillgångssumman har

därmed höjts

med

64 miljarder kronor.

För skulderna

uppgår

höjningen till 34 miljarder kronor och för det egna kapitalet redovisas en höjning med 30 miljarder kronor. Uppgifterna för åren 2001 2003 har inte justerats och är alltså i enlighet med tidigare gällande redovisningsprinciper. Svensk Exportkredit AB:s tillgångar och skulder har båda ökat med 45 miljarder kronor. Skulden för emitterade värdepapper har ökat med 48 miljarder kronor, vilket bland till- gångarna främst motsvaras av en ökning av obli- gationer och andra värdepapper med 32 miljarder kronor och en ökning av utlåning till allmänhet och kreditinstitut med 11 miljarder kronor. Orsaken till förändringen är ökade transak- tionsvolymer och valutakurseffekter av en svagare svensk krona. 215 Skr. 2005/06:101 Vattenfall AB:s tillgångar har ökat med 45 miljarder kronor till 330 miljarder kronor samtidigt som skulderna ökat med 40 miljarder kronor. Förändringen beror delvis på inves- teringar i anläggningstillgångar som medfört en ökning med 21,1 miljarder kronor och ökningen av kundfordringar och andra fordringar med 17,2 miljarder kronor. Bland annat har 35 procent av danska energibolaget Elsam A/S förvärvats för 10,4 miljarder kronor. Skuld- förändringen förklaras främst av ökningen av leverantörsskulder och andra skulder med 22,5 miljarder kronor samt upplupna kostnader och förutbetalda intäkter med 7,4 miljarder kronor. Vattenfall AB har genomfört en emission av hybridkapital (räntebärande skulder med egenskaper liknande eget kapital) på 9,2 miljarder kronor samtidigt som andra ränte- bärande långfristiga skulder amorterats ned med 4,3 miljarder kronor. Eget kapital har ökat med 5,1 miljarder kronor. Ökningen är främst hän- förbar till att årets resultat på 19,2 miljarder kronor minskat med en utdelning till staten på 5,6 miljarder kronor samt poster som redovisas direkt som minskning av eget kapital vid sidan av resultaträkningen på 8,4 miljarder kronor. Resul- tatförbättringen uppgår till 10,3 miljarder kronor och förklaras av en ökad volym på produktionen av vattenkraft, högre elmarknadspriser och lön- sammare terminsaffärer avseende elproduktion. De totala tillgångarna i TeliaSonera AB uppgick till 204 miljarder kronor, varav statens andel är 92 miljarder kronor, vilket är en ökning med 4,9 miljarder kronor från föregående år. Ökningen avser immateriella och finansiella anläggningstillgångar. Statens andel av skulderna har ökat med 2,4 miljarder kronor, främst orsa- kat av ökad långfristig upplåning. TeliaSonera AB redovisade ett nettoresultat på 11,7 miljarder kronor, varav 5,3 miljarder kronor ökat statens andel av eget kapital. Valutakursdifferenser har

ökat statens

andel

av

eget

kapital

med

4,0 miljarder kronor.

Återköp

av

aktier

och

utdelning har

minskat

statens

andel

med

7,2 miljarder kronor.

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB har ökat sina tillgångar med 26,7 miljarder kronor, vilket främst förklaras av ökad utlåning till allmänheten. Skulderna har ökat med 26,4 miljarder kronor, mest i form av emitterade värdepapper. Statens Väg- och Baninvest har minskat både tillgångar och skulder med 8,5 miljarder kronor. Det är utlåning till Vägverket för vägprojekt i Stockholms- och Göteborgsregionen och mot- svarande upplåning som överförts till Riksgälds- kontoret. Kvarvarande tillgångar avser främst pågående nyanläggning för Botniabanan.

9.4

Riksbanken

Riksbankens

tillgångar

har ökat

med

25,8 miljarder

kronor

och skulderna

med

29,2 miljarder kronor under året. Tillgångar ingå- ende i valutareserven och guldreserven har ökat i värde under året, främst som ett resultat av kronans försvagning mot ingående valutor, men även av stigande guldpris och ränteförändringar. Skuldernas ökning förklaras främst av oreali- serade vinster och förluster som ökat med 22,2 miljarder kronor. Det egna kapitalet har minskat med 3,4 miljarder kronor. Minskningen av det egna kapitalet beror främst på en utdelning av 6,7 miljarder kronor till staten. Årets resultat på 3,3 miljarder kronor har på- verkat det egna kapitalet positivt.

9.5

Pensionssystemets årsredovisning

Försäkringskassan har i uppdrag att varje år göra en redovisning av det inkomstgrundande ålders- pensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålders- pensionen omfattar inkomst- och tilläggs- pensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepension. Den första redovisningen avsåg 2001. Ett mål med redovisningen är att infor- mera om de förlopp demografiska, ekono- miska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt på- verkar, eller kan komma att påverka, pen- sionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till vedertagna redovisnings- principer för försäkringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hän- visas till Försäkringskassans publikation Pensionssystemets Årsredovisning 2005. 216 Redovisningsprinciper Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premie- pensionen konsoliderats. I koncernbokslutet har PPM:s redovisning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprättade årsredovisningen. På motsvarande sätt som gäller för premiepensions- systemet finns inom inkomstpensionssystemet en pensionsskuld till aktiva och till pensionerade. Systemet omfattar även tillgångar, men till skillnad från premiepensionssystemet är dessa till största delen inte fonderade. I inkomstpensionssystemet finansieras ut- gifterna huvudsakligen av de löpande avgifts- inkomsterna. Avgiftsflödet är således systemets mest väsentliga tillgång en s.k. avgiftstillgång. Avgiftstillgången motsvarar den pensionsskuld avgiftsflödet kan finansiera, givet mätperiodens ekonomiska och demografiska förhållanden. Avgiftstillgångens värdeförändring bestäms av antalet förvärvsarbetande, inkomsttillväxten per person och systemets omsättningstid. Det fonderade kapitalet utgörs av buffert- fonderna inom fördelningssystemet (Första Fjärde samt Sjätte APfonden), premiepensions- fonderna (försäkringstillgångar) och den till- fälliga förvaltningen av preliminära avgiftsmedel i Riksgäldskontoret (s.k. övriga tillgångar). Den faktiska pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderingstillfället enda undantaget från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva av- seende intjänade ATP-poäng. ATP-skulden till aktiva utgör cirka 16 procent av den totala pensionsskulden. Andelen sjunker snabbt fram- över. År 2017 är det sista år som ATP-poäng kan tjänas in. Pensionsavgifter tas ut med 18,5 procent av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m., varav 16 procentenheter tillförs fördelningssystemet och 2,5 procentenheter premiepensionssystemet. Skr. 2005/06:101 Tabell 9.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning Miljoner kronor

Föränd-

2005

2004

ring

Förändring av fonderade tillgångar

Pensionsavgifter

203 176

193 955

9 221

Pensionsutbetalningar

-169 232

-164 804

-4 428

Avkastning på fonderat

kapital

159 383 1

74 143

85 238

Administrationskostnader

-2 319

-3 021

702

Summa förändring av

tillgångar (a)

191 008

100 275

90 733

Förändring av avgiftstillgång

Värdet av förändringen i

avgiftsinkomst

163 453

141 518

21 935

Värdet av förändringen i

omsättningstid

-49 367

0

-49 367

Summa förändring av

avgiftstillgång (b)

114 086

141 518

-27 432

Förändring av

pensionsskuld 2

Nya pensionsrätter och

ATP-poäng

-213 180

-267 234

54 054

Pensionsutbetalningar

169 176

162 825

6 351

Indexering/värdeförändring

-206 585

-170 597

-35 988

Värdet av förändring i

medellivslängd m.m.

-36 519

-17 614

-18 905

Uppkomna arvsvinster/

dödsfallskapital

9 150

8 048

1 102

Fördelade arvsvinster

-9 542

-8 481

-1 061

Avdrag för

administrationskostnader

2 073

2 280

-207

Summa förändring av

pensionsskuld (c)

-285 427

-290 773

5 346

Årets resultat (a)+(b)+(c)

19 667 3

-48 980

68 647

1

Varav avkastning 

FörstaFjärde och Sjätte AP-fonden 114 598 miljoner kronor.

2

Negativ post innebär att pensionsskulden ökar, positiv post innebär att pensionsskulden minskar, med angivet belopp.

3

Varav inkomstpensionssystemet 19 610 miljoner kronor.

217 Skr. 2005/06:101 Tabell 9.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning Miljoner kronor

31/12 2005

31/12 2004

Förändring

Tillgångar

FörstaFjärde och

Sjätte AP-fonden

769 190

646 200

122 991 1

Försäkrings-

tillgångar

193 077

125 118

67 959

Övriga tillgångar

47 410

45 378

2 032

Avgiftstillgång

5 720 678

5 606 592

114 086 2

Summa tillgångar

6 730 355 3

6 423 288

307 067 4

Skulder och

överskott

Balanserat över-

/underskott

7 104

56 085

-48 981

Årets resultat

19 667

- 48 980

68 647

Summa över-

/underskott

26 770 5,6

7 104 7

19 666

Pensionsskuld

6 654 553

6 369 129

285 424 8

Övriga skulder

49 032

47 055

1 977

Summa skulder och

överskott

6 730 355

6 423 288

307 067

1

Avrundningskorrigering med 1 miljon kronor.

2

Avser inkomstpensionssystemet.

3

Varav inkomstpensionssystemet (Avgiftstillgång och 

FörstaFjärde och Sjätte AP-fonden) 6 489 868 miljoner kronor.

4

Varav inkomstpensionssystemet 237 077 miljoner kronor.

5

Avrundningskorrigering med 1 miljon kronor.

6

Varav inkomstpensionssystemet 28 392 miljoner kronor

7

Avrundningskorrigering med 1 miljon kronor.

8

Varav inkomstpensionssystemet 217 467 miljoner kronor.

I tabellerna 9.5 och 9.6 redovisas resultat- och balansräkning för ålderspensionssystemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i miljoner kronor. Ålderspensionssystemets balansomslutning för 2005 är 6 730 miljarder kronor. Buffert- fonden, dvs. Första, Andra, Tredje, Fjärde och Sjätte AP-fonden, utgör ca 12 procent av till- gångarna. Buffertfonden ökade med sammanlagt 123 miljarder kronor. Avkastningen svarade för drygt 114 miljarder kronor. Det motsvarar en kapitalvägd avkastning på 17,4 procent. Pensionsavgifterna översteg pensionsutbetal- ningarna, vilket, efter avdrag för administrations- kostnader, bidrog till en fondökning med drygt 8 miljarder kronor. Sammantaget ökade inkomstpensionssyste- mets tillgångar med 237 miljarder kronor. Ökningen på skuldsidan motsvarar 217 miljarder kronor. Pensionsskulden har påverkats av index- eringen med 162 miljarder kronor. Den genom- snittliga utbetalningstiden har ökat, vilket ökat skulden med 37 miljarder kronor. Resterande del av ökningen förklaras av att nyintjänade pensionsrätter, inklusive vissa justeringar, översteg årets pensionsutbetalningar. Premiepensionssystemet är ett fondbaserat system där pensionsspararna själva väljer placering för sina premiepensionspengar. Förändringar i fondandelarnas priser påverkar direkt och lika mycket pensionsspararens till- gång i systemet. Därför ska fondverksamhetens resultat i princip alltid vara noll kronor. Inom premie- pensionssystemet finns även en traditionell försäkring. Resultatet för denna kommer att växa i takt med att kapitalet växer och redovisas som en särskild del av det egna kapitalet. Under uppbyggnadsskedet och fram till 2018 finan- sieras PPM genom en kombination av avgifts- uttag och räntekontokredit för rörelsekapital- behov samt låneramar hos Riksgäldskontoret. Avgiftsuttaget baserades på den prognostiserade kostnadsnivån för 2005 och medför ett tillfälligt positivt resultat. Årets resultat har beräknats till 57 miljoner kronor. De fonderade premiepensionstillgångarna har under året ökat med 68 miljarder kronor, varav 23 miljarder kronor avser nya pensionsrätter och 45 miljarder kronor avser värdeökning. 218

10 Sponsring m.m. Skr. 2005/06:101 10 Sponsring m.m.

10.1

Riksdagens tillkännagivande och tjänster till statliga myndigheter Under hösten 2000 och våren 2001 genomförde Riksdagens revisorer en granskning av före- komsten av och formerna för sponsring av statliga myndigheter (Sponsring av statliga myndigheter [Rapport 2000/01:13]). I rapporten påtalade revisorerna bl.a. behovet av tydligare riktlinjer för sponsring som finansieringsform inom statsförvaltningen. Riksdagen tillkännagav (bet. 2001/02:KU19, rskr. 2001/02:176) våren 2002 för regeringen att

1.

regeringen bör ta ställning till vilka myndigheter eller vilka verksamheter som får finansieras med sponsring,

2.

regeringen bör ta initiativ till att se över lagen om offentlig upphandling i syfte att klargöra hur den skall tillämpas i fråga om sponsring i form av varor och tjänster, och att

3.

det krävs en klar definition av begreppet sponsring för att klargöra hur finan- sieringsformen skall hanteras inom stats- förvaltningen.

I februari 2003 beslutade regeringen att ge uppdrag till Högskoleverket, Statskontoret respektive Nämnden för offentlig upphandling (NOU) att utreda olika aspekter av sponsring av statliga myndigheter (dnr Fi2002/1153). Högskoleverket kartlade förekomsten av sponsring vid universitet och högskolor (reg.nr. 12-897-03), Statskontoret lämnade bl.a. förslag på definition av begreppet sponsring (dnr 2003/80-5) och NOU klargjorde under vilka förutsättningar lagen (1992:1528) om offentlig upphandling är tillämplig vid sponsring av varor

(2003/0039-28).

10.2

Myndigheter eller verksamheter som får finansieras med sponsring

Regeringen anser att avgörandet om huruvida en viss myndighet kan ta emot sponsring 8 bör ligga på myndigheten själv. Det bör inte vara regeringens uppgift att i varje enskilt fall besluta att en viss myndighet eller verksamhet skall få ta emot denna typ av medel. Regeringen avser dock reglera under vilka omständigheter myndig- heterna får göra detta. Regeringen utvecklar hur detta skall ske i avsnitt 10.4 Begreppet sponsring. Av 1 kap. 9 § regeringsformen framgår att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet bl.a. skall iaktta saklighet och opartiskhet. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på att myndigheterna har ett stort mått av självständighet. Det ligger i myndigheternas eget intresse att inte skada sitt anseende genom att ingå olämpliga avtal (jfr bet. 1999/2000:KrU9). Myndigheterna bör dock inta en restriktiv hållning till att finansiera verksamhet genom

8 Med sponsring brukar man avse en överenskommelse varigenom en sponsor tillhandahåller den sponsrade parten kontanta medel, varor eller tjänster i utbyte mot exponering av ett företagsnamn eller varumärke och eventuellt andra förmåner. Som framgår av avsnittet Begreppet sponsring nedan är det dock inte lämpligt att i förordning använda begreppet sponsring. 221 Skr 2005/06:101 sponsring mot bakgrund av kravet på att allmänheten skall kunna ha förtroende för svensk statsförvaltning samt att sponsring kan vara en osäker finansieringsform. Förtroendet för svensk statsförvaltning En grundläggande princip för all offentlig förvaltning är att inriktningen och omfattningen av den offentliga verksamheten bestäms av behöriga politiska organ, samt att dessa organ ställer erforderliga resurser till förfogande. Misstankar om jävsliknande beroendeför- hållanden mellan sponsorn och myndigheten kan komma att äventyra allmänhetens förtro- ende för myndighetens verksamhet. Även ett begränsat sponsringssamarbete kan äventyra en myndighets trovärdighet då samarbetets om- fattning och förutsättningar inte kan antas vara kända för allmänheten. Vid samarbete med en sponsor är det alltså viktigt att myndigheten gör en bedömning av hur detta är ägnat att uppfattas av allmänheten. Sponsringen får inte skada myndighetens anseende och förtroende eller stå i strid med övergripande beslut, politiska prioriteringar och mål för myndighetens verksamhet. Det får inte heller finnas någon intressekonflikt mellan myndigheten och sponsorn. För att säkerställa att förtroendet för statsförvaltningen bibehålls bör de myndigheter som tar emot sponsring utforma övergripande riktlinjer som anger syftet med sponsringen och vilka effekter som eftersträvas. Riktlinjerna bör även omfatta samarbetet med sponsorerna och hur sponsringen skall hanteras inom myndig- heten. Myndigheten bör också utveckla rutiner för uppföljning av verksamheten i syfte att avgöra om den utgör ett effektivt resurstillskott. Sponsring kan vara en osäker finansieringsform Vikande konjunkturer eller förändringar av affärsverksamheten hos en viktig sponsor kan drastiskt förändra finansieringsförutsättningarna för en viss myndighet. Sponsring bör därför endast användas för att finansiera ändamål och verksamheter som inte skulle ha genomförts inom myndigheternas ordinarie budget. Exempel på sådant som kan finansieras med sponsring är utställningar, forskningsprojekt och konferenser. Verksam- heten skall dock rymmas inom ramen för regeringens uppdrag till myndigheten. Därmed är det viktigt att myndigheterna är uppmärksamma på att inte bygga upp fasta kostnader i samband med sponsringssamarbeten. Det är med andra ord viktigt att myndigheten inte dimensionerar sin normala verksamhet så att den förutsätter denna typ av medel. Samtidigt bör inte mer långsiktiga finansieringslösningar uteslutas. Myndigheten bör även vara uppmärksam på att sponsringen tar resurser i anspråk. För de myndigheter som har fortlöpande sponsrings- verksamhet krävs resurser för att söka efter sponsorer, för att tillhandahålla de förpliktelser myndigheten åtagit sig enligt avtal och för att i övrigt administrera och följa upp verksamheten.

10.3

Lagen om offentlig upphandling

Nämnden för offentlig upphandling (NOU) har på regeringens uppdrag klargjort under vilka förutsättningar lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (LOU) är tillämplig vid sponsring av varor och tjänster till statliga myndigheter (dnr Fi 2002/1153). NOU gör i sin rapport Lagen om offentlig upphandling och sponsring (2003/0039-28) bedömningen att den upphandlande enheten i varje enskilt fall måste bedöma vilken typ av avtal som faktiskt är för handen för att kunna avgöra om avtalet skall upphandlas enligt LOU. Ett avtal måste innehålla ömsesidigt förplik- tande ekonomiska villkor och avse en upp- handlande enhets köp, leasing eller hyrköp för att omfattas av reglerna i LOU. Upphandlings- skyldigheten inträder då sponsorn bidrar med varor eller tjänster till en upphandlande enhet och i gengäld av enheten erhåller varor eller tjänster, s.k. barteravtal, eller kontanta medel. Är avtalet om leverans av varor eller tjänster utan förpliktelser för den upphandlande enheten, utgör varorna eller tjänsterna gåva, vilken inte omfattas av reglerna i LOU. Att en upphand- lande enhet endast åtar sig att upplysa om att en leverantör sponsrat den upphandlande enheten med varor eller tjänster, innebär normalt inte att avtalet innehåller förpliktelser för enheten. Sponsring med endast kontanta medel kan aldrig omfattas av reglerna i LOU. Är avtalet utan förpliktelser för den upphandlande enheten utgör de kontanta medlen gåva. Avtal om gåvor behöver inte upphandlas enligt LOU, eftersom sådana avtal inte innehåller ömsesidigt förpliktande ekonomiska villkor. Med för- 222 pliktelser för den upphandlande enheten att till- handahålla varor eller tjänster innebär avtalet i juridisk mening en försäljning från den upphandlande enheten, vilket inte omfattas av reglerna i LOU.

10.4

Begreppet sponsring

Begreppet sponsring är svårdefinierat. De sponsringsavtal som förekommer är av skiftande slag och innefattar element av gåva, köp och byte. Eftersom kravet om motprestation även anses omfatta indirekta motprestationer har regeringen funnit att gränsdragningen mot gåvor är komplicerad, och att det bl.a. därför inte bör införas särreglering om avdragsrätt för sponsring i skattelagstiftningen (skr. 2003/04:175). Riksdagen ställde sig bakom detta ställ- ningstagande (bet. 2004/05:SKU6, rskr. 2004/05:20). Samma problem gör sig gällande då myndigheter tar emot sponsring. Tidigare föreslagna definitioner är inte heller användbara för att bestämma om ett sponsringsavtal omfattas av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (LOU) eller inte (se ovan). För statliga myndigheter utgör även avgränsningen mot avgifter ett problem. Såväl beträffande sponsring som vid uttag av avgifter tillhandahåller myndigheten varor och/eller tjänster mot någon form av kompensation. Det är av dessa skäl inte lämpligt att i förordning använda begreppet sponsring. Regeringen avser däremot att senare i år, genom en ändring av kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188), reglera myndigheternas möjligheter att finansiera sin verksamhet med andra icke statliga medel än donationer och bidrag enligt donationsförordningen (1998:140) och avgifter enligt avgiftsförordningen (1992:191). Genom kapitalförsörjningsförordningen och dess föreskrifter kommer det att framgå att endast om intäkten är tillfällig eller av mindre omfattning, inte rubbar förtroendet för myndighetens opartiskhet i myndighetsut- övningen eller annars skadar myndighetens anseende, och om myndigheten har beslutat riktlinjer för finansieringsformen får myndig- heterna ta emot denna typ av finansiering. Om Skr. 2005/06:101 särskilda skäl finns kan regeringen besluta om undantag från att intäkten endast får vara tillfällig eller av mindre omfattning, under förutsättning att myndighetens fasta kostnader inte ökar. Det har hittills saknats heltäckande och tydliga riktlinjer och regler för hur sponsring och vissa andra medel skall hanteras och redovisas. Genom ovanstående hantering täcker regeringen in alla icke statliga medel som i dag inte regleras på annat sätt såsom sponsring, ersättningar för rättegångskostnader, skade- stånd, övriga kostnadsersättningar m.m. Ekonomistyrningsverket kommer att ge ut föreskrifter och lämna annat stöd för att under- lätta tillämpningen av ändringen i kapital- försörjningsförordningen. Donationer och bidrag enligt donations- förordningen, exempelvis forskningsbidrag till universitet och högskolor, berörs inte av den tilltänkta regleringen. Inte heller omfattas avgifter enligt avgiftsförordningen.

10.5

Sammanfattning

Mot bakgrund av riksdagens tillkännagivande anför regeringen sammanfattningsvis följande.

1.

Regeringen anser att avgörandet om huruvida en viss myndighet kan ta emot sponsring bör ligga på myndigheten själv. Det bör inte vara regeringens uppgift att i varje enskilt fall besluta att en viss myndighet eller verksamhet skall få ta emot denna typ av medel.

2.

Regeringen har sett till att LOU setts över genom regeringsuppdraget till NOU. NOU gör

i

sin rapport bl.a. bedömningen att den upphandlande enheten i varje enskilt fall måste bedöma vilken typ av avtal som faktiskt är för handen för att kunna avgöra om avtalet skall upphandlas enligt LOU.

3.

Regeringen anser inte att det är lämpligt att

i

förordning definiera begreppet sponsring. Regeringen avser däremot att senare i år, genom en ändring av kapitalförsörjningsförordningen, reglera myndigheternas möjligheter att finansiera sin verksamhet med andra icke statliga medel än donationer och bidrag enligt donations- förordningen och avgifter enligt avgiftsför- ordningen.

223

Bilaga 1 Bilaga 1: Ordlista Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Bilaga 1: Ordlista Anläggningstillgång Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Det är avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången skall klassificeras som an- läggningstillgång eller omsättningstillgång. Med stadigvarande avses, vad gäller maskiner, inventarier m.m., att tillgångens ekonomiska livslängd uppgår till lägst tre år. Anläggnings- tillgångar delas upp i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. Anskaffningsvärde Utgiften för en tillgångs förvärv eller tillverk- ning. Anskaffningsvärdet skall inkludera samtliga kostnader för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med anskaffningen. Anslag Utgiftspost på statsbudgeten som riksdagen fattar beslut om. Riksdagens anslagsbeslut in- nebär att regeringen bemyndigas att under viss tid och under vissa villkor använda anvisade medel till de av riksdagen angivna ändamålen. Anslaget anvisas av riksdagen till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Anslag kan av regeringen un- derindelas i anslagsposter och delposter. Anslagsbehållningar Ej utnyttjade anslagsmedel på reservations- och ramanslag vid budgetårets slut utgör utgående anslagsbehållning, sedan hänsyn tagits till eventuell begränsning i möjligheten att an- slagsspara. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statsbudgeten för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel från tidigare år, s.k. ingående an- slagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom på tilläggsbudget anvisade eller minskade medel, dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. Den utgående anslagsbehållningen påverkas även av regeringsbeslut om medgivna överskridanden. I budgetpropositionen och vårpropositionen görs för de kommande åren en prognos över nettot av förbrukning av anslagssparande, utnyttjande av anslagskrediter samt anslagssparande. Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Anslagskredit Anslagskredit förekommer i samband med ramanslag. Se vidare ramanslag . Anslagssparande Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande bud- getår. Se vidare ramanslag . Anslagstyp

Det kan förekomma tre typer av anslag i stats- budgeten. Se vidare anslag, ramanslag, reserva- tionsanslag respektive obetecknat anslag . På 2005 års statsbudget fanns ett 

30-tal

 obetecknade anslag, men däremot inga reservationsanslag. Den stora majoriteten anslag är ramanslag.

Ansvarsförbindelser Förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att de- ras storlek inte kan beräknas med tillräcklig till- förlitlighet. Det kan också vara möjliga förplik- telser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. Ansvarsförbindelser redovisas inom linjen i (i anslutning till) balansräkningen, dvs. de tas inte med i balansräkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten. 3 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Avgift Ersättning som betalas för en direkt motpre- station. Avräkning med statsverket En post i statliga myndigheters balansräkning som omfattar de ekonomiska relationer som myndigheterna har med statsverket. Posten utgör ett saldo mellan hur mycket myndighe- terna har redovisat mot anslag och inkomsttitlar respektive statsverkets checkräkning. Avräkning mot statsbudgeten Myndigheternas redovisning mot anslag och inkomsttitlar, dvs. de utgifter myndigheterna har redovisat mot anslag respektive de inkomster de har redovisat mot inkomsttitel. Avräkning mot statsverkets checkräkning Myndigheternas betalningar från/till statsverkets checkräkning, dvs. hur mycket medel myndig- heterna har tagit i anspråk respektive tillfört statsverkets checkräkning. Avsättning Post på balansräkningens skuldsida för för- pliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de skall infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra med avseende på såväl belopp som tidpunkt för infriande. Balansomslutning Summan på vardera sidan av en balansräkning. Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Balansräkning Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och kapital. Beredskapstillgång Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt bered- skapsändamål kan utgöras av t.ex. läkemedel och räddningsutrustning. Bidrag Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. I statlig redovisning samman- faller begreppet vanligen med transfereringar. Bokföringsmässiga grunder Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod dit de hör. Avgörande är när prestationen utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den faktureras eller regleras likvidmässigt. Bokfört värde Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från t.ex. marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Bokfört värde benämns i vissa sammanhang som redovisat värde. Bruttobudgetering Budgeteringsmetod som innebär att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas var för sig på statsbudgetens inkomst- och utgiftssida även om samma ändamål avses. Motsatsen är nettobudgetering vilket innebär att endast skillnaden mellan inkomster och utgifter tas upp på inkomst- eller utgiftssidan. Motivet till att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto, är att det skall ge ökad transparens, dvs. en tydligare bild av statens ekonomi och underlätta förståelsen av statsbudgeten. 4 Bruttonationalinkomst (BNI) Bruttonationalprodukten justerad för faktor- inkomster, t.ex. löner till och från utlandet. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land under ett år. Bruttoredovisning Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller till- gångar och skulder redovisas var för sig, dvs. ej kvittas mot varandra. Motsatsen är nettoredo- visning vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. de kvittas mot varandra. När det gäller principerna för statsbudgeten i detta avseende används begreppet bruttobudgetering. Budgeteringsmarginal Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statsbudgeten och ålderspensionsssystemet. Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. Under den period som utgiftstaket omfattar, kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeförändringar. Utgiftstaket är nominellt och skall inte ändras till följd av förändrade tillväxtförutsättningar. Budgetsaldo Budgetsaldot är lika med statsbudgetens in- komster minus statsbudgetens utgifter inklusive Riksgäldskontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Budgetsaldot är, sedan 1997, per definition lika med statens lå- nebehov med omvänt tecken. Se även statens lånebehov . Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Budgetunderskott Ett negativt saldo i statsbudgeten, dvs. utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov. Börsvärde Det värde som aktier och andra värdepapper värderas till på t.ex. Stockholmsbörsen.

CSA-avtal

En metod för att reducera kreditrisker (Credit Support Annex). CSA-avtal innebär att mot- parterna överför säkerheter i form av kontanter eller värdepapper när marknadsvärdet på en swap (se vidare skuldbytesavtal ) ändras. När valutaupplåning skapas via swappar uppstår kreditrisker, då den fasta räntan som Riks- gäldskontoret (RGK) mottar i ränteswappen betalas av ett privat företag. Om räntorna faller stiger marknadsvärdet på swappen, vilket leder till en fordran på motparten. För att reducera kreditrisker använder RGK CSA-avtal.

Dagslån Lån som tas på dagslånemarknaden, från den ena dagen till den andra, för att täcka en tillfällig brist på pengar, dvs. pengar över natten. Derivatinstrument Ett samlingsnamn för ett flertal olika finansiella instrument som bl.a. används av Riks- gäldskontoret för att hantera kurs- och ränte- risker avseende statsskulden. Vanliga derivat- instrument är optioner, terminer och skuld- bytesavtal (eng. swaps). Effektivitetsrevision Den del av Riksrevisionens revision som in- nefattar granskning av statliga åtaganden, myndigheter och verksamheter från effektivi- tetssynpunkt. Granskningen skall främja ett 5 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 effektivt verkställande av politiska beslut och effektivt användande av skattemedel. Eget kapital Skillnaden mellan det bokförda värdet av till- gångarna och skulderna i en balansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapitalbehållningen. Det egna kapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg för vinster och avdrag för förluster som stannat i företaget. Ekonomisk händelse Alla förändringar i storleken och sammansätt- ningen av statens/myndighetens tillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror på statens/myndighetens ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kan jämföras med be- greppet affärshändelse som används i närings- livet. Eliminering Ett moment i upprättandet av en konsoliderad redovisning/koncernredovisning. I statens års- redovisning innebär eliminering att fordringar och skulder samt transaktioner mellan myn- digheter och affärsverk liksom därmed sam- manhängande orealiserade vinster tas bort, för att ge en rättvisande bild av statens resultat och ekonomiska ställning. Finansiell anläggningstillgång Grupp av anläggningstillgångar som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar och obligationer där syftet med innehavet är varaktigt. Finansiellt sparande Skillnaden mellan reala inkomster och reala utgifter för respektive sektor i nationalräken- skapssystemet. Den offentliga sektorns finan- siella sparande, dvs. sparandet för staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, är ett viktigt mått i den ekonomiska politiken. Finansieringsanalys Dokument i årsredovisningen som visar tillförda och använda medel i verksamheten. I statens årsredovisning visas hur statens likvida ställning på total nivå, dvs. den s.k. netto- upplåningen, har förändrats under året, fördelat på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Fordringar Post på balansräkningens tillgångssida. Ford- ringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller inom ett år. Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller efter mer än ett år. Futures Terminskontrakt med daglig resultatavräkning av vinster och förluster. Termin är ett finansiellt instrument baserat på avtal mellan två parter om köp och försäljning av en tillgång. Se vidare derivatinstrument.

Förutbetald intäkt Fakturering eller inbetalning, som bokförts under året, men som avser varor eller tjänster som ännu inte levererats till kunden. Beloppet bokförs som skuld i bokslutet för att intäkts- bokföras kommande år när prestation utförs. Förutbetald kostnad Utgifter som blivit fakturerade och bokförts under året men som avser kommande år. Ex- empel är hyror som ofta betalas kvartalsvis i förväg. Sådana utgifter tas upp som fordrings- poster i bokslutet för att kostnadsbokföras först när prestation utförs. 6 God redovisningssed Begrepp som inom staten kan beskrivas på följande sätt: Lagar, förordningar, övriga re- geringsbeslut samt av ESV utfärdade föreskrifter och allmänna råd ger uttryck för god redovisningssed i staten. En förutsättning för att ovanstående beslut och regler kan anses uttrycka god redovisningssed är att dessa är generella och långsiktiga för myndigheterna. Redovis- ningsreglerna är på vissa punkter allmänt hållna och myndigheterna måste göra en utfyllande tolkning. En sådan utfyllande tolkning bör lämpligen ha en förankring i faktisk förekommande redovisning och alltså ge uttryck för en redovisningssed hos myndigheterna. Denna redovisningssed bör vara förenlig med syftet med redovisningsreglerna och grundläggande redovisningsprinciper. Bokfö- ringsskyldigheten inom staten skall fullgöras på ett sätt som överensstämmer med god re- dovisningssed. Immateriell anläggningstillgång Anläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifter för utveckling samt licenser för dataprogram och liknande rättigheter som tas upp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i ba- lansräkningen. En förutsättning för att aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli av väsentligt värde för verksamheten under kommande år. Inbetalning Ekonomisk händelse som avser själva betal- ningstransaktionen, dvs. när ersättning erhålls. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst. Indragning Åtgärd enligt 8 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten, enligt vilken regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständighe- ter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra skäl. I lagen och i anslagsförordningen Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 (1996:1189) finns ytterligare regler om indragningar. Inkomst En ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförs myndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse flera redovisningsperioder och behöver inte öka myndighetens/statens nettoförmögenhet. Be- greppet har betydelse främst i samband med redovisning på statsbudgeten. Inkomsttitel Post på statsbudgetens inkomstsida där myn- digheten redovisar inkomster som den inte själv får disponera. Normalt rör det sig om sådana statsinkomster som inte är specialdestinerade för en viss verksamhet utan kan finansiera vilka utgifter som helst. Inleverans (I statlig redovisning) att mot inkomsttitel och/eller till statens checkräkning redovisa re- spektive betala medel som inte får behållas av myndigheten. Vanligen innebär det inbetalning av skatter, överskott från verksamheten, of- fentligrättsliga avgifter eller andra medel. Interna mellanhavanden Transaktioner och andra poster (fordringar, skulder m.m.) inom t.ex. en koncern. I årsredo- visningen för staten avses transaktioner och andra poster mellan de myndigheter m.fl. som ingår i den beslutade avgränsningen av staten. Intäkt Det bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller servicepotential som uppstår i den ordinarie verksamheten under en period och som ökar myndighetens/statens nettoförmögenhet. I relation till begreppet inkomst kan intäkt ses som inkomsten hänförd till den tidsperiod under 7 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 vilken den har upparbetats eller blivit intjänad, dvs. periodiserad inkomst. Invärdering Att i balansräkningen värdera och redovisa till- gångar och skulder som tidigare inte tagits upp. Termen används även i bemärkelsen att invär- dera äldre garantier i den nya garantimodellen. Kapitalandelsmetoden En av flera metoder för att konsolidera dotter- och intresseföretag. Inom staten konsolideras såväl dotter- som intresseföretag enligt kapital- andelsmetoden. Metoden innebär att andelarnas redovisade värde ökas respektive minskas i samma grad som det egna kapitalet i dotter- re- spektive intresseföretaget ändras. Ök- ningen/minskningen redovisas som en in- täkt/kostnad i resultaträkningen under raden resultat från andelar i dotter- och intresseföretag hos innehavaren av andelarna. Kassamässig avräkning Avräkningsprincip som innebär att redovis- ning/avräkning mot statsbudgetens anslag och inkomsttitlar görs vid betalningstillfället. Kassamässig korrigering Skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan an- slag och inkomsttitlar på statsbudgeten och å andra sidan saldot mellan ut- och inbetalningar på statsverkets checkräkning. Anslag avräknas utgiftsmässigt, utom vad gäller transfereringsanslag. Detta kan leda till kassamässiga korrigeringar mellan månader och år, om tidpunkten för avräkning av anslag inte sammanfaller med betalningstidpunkten. För an- slag kopplade till ett räntekonto, vilket gäller de flesta förvaltningsanslag, uppstår korrigeringen som skillnaden mellan anslagsbelastningen och utbetalning av medel från SCR till myndigheter- nas räntekonton, som ligger under Riksgälds- kontorets checkräkning (RCR). Utbetalningar för verksamheten görs sedan från räntekontot, vilket redovisas helt kassamässigt mot statsbud- geten (Riksgäldskontorets nettoutlåning) och inte ger upphov till någon kassamässig korriger- ing. Vidare förekommer transaktioner över stats- verkets checkräkning som inte har sin motsva- righet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa, vilket leder till kassamässiga korrigeringsposter. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen räk- nas fram residualt (som en restpost), men vissa delposter kan urskiljas och även prognostiseras. Konsoliderad bruttoskuld De samlade skulderna i staten, landstingen, kom- munerna samt AP-fonderna, minskade med de fordringar de olika delarna i den offentliga sek- torn har på varandra. Konsolidering Att upprätta en koncernredovisning. Koncern- balansräkning, koncernresultaträkning och noter skall upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av ställningen och resultatet hos de företag (i årsredovisningen för staten: myndigheter) som omfattas av koncernredovis- ningen, betraktade som en enhet. Konsolide- ringen innebär att lägga samman de ingående enheterna och eliminera mellanhavanden mellan enheterna. Konvergenskrav De krav som en medlemsstat i EU måste uppfylla för att bli medlem i tredje etappen av den ekono- miska och monetära union (EMU), dvs. EU:s valutaunion, som startade 1/1 1999. Kostnad Minskning av ekonomiska fördelar eller service- potential under en period i form av förbrukning av tillgångar eller skuldsättning som påverkar myndighetens/statens nettoförmögenhet. I rela- tion till begreppet utgift är kostnaden värdet av de resurser som förbrukas, eller utgiften hänförd till denna period, dvs. periodiserad utgift. 8 Löptid Den period under vilken en skuldförbindelse gäller. Medgivet överskridande Rättighet att överskrida ett tilldelat anslag. Med- givet överskridande förekommer i samband med ramanslag. Se vidare ramanslag . Nettoförmögenhet Skillnaden mellan statens tillgångar och skulder. Om statens skulder är större än tillgångarna in- nebär det att nettoförmögenheten är negativ. I näringslivet motsvaras nettoförmögenheten av eget kapital. Nettokostnad för statsskulden Kostnad för förvaltning av statsskulden, enligt Riksgäldskontorets definition. I nettokostnad för statskulden ingår finansiella kostnader och intäkter i Riksgäldskontorets in- och utlånings- verksamhet. Nettoskuldsättning Nettot av räntebärande avsättningar och skulder minus finansiella (räntebärande) tillgångar inklu- sive likvida medel. Obetecknat anslag Anslagstyp som innebär att beloppet inte får överskridas och att outnyttjade medel inte får användas under kommande budgetår. Anslags- typen används främst då det redan när anslaget beviljas står klart hur stort belopp som kommer att betalas ut, t.ex. för specificerade bidrag. Omsättning Ett företags totala försäljning under en viss pe- riod (exklusive moms). I staten avses vanligen de totala intäkterna från skatter (på myndighetsni- Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 vån anslag), försäljning, bidrag och andra intäk- ter. Omsättningstillgång Tillgång (i balansräkningen) som inte är anlägg- ningstillgång, dvs. som inte är avsedd för stadig- varande bruk eller innehav. Optoverksamhet Infrastruktur för tele- och datakommunikation. Periodavgränsningspost Skuld- eller fordringspost som är nödvändig för att åstadkomma en riktig periodisering av ut- gifter eller inkomster vid avslutningen av en re- dovisningsperiod. I årsredovisningen för staten består periodavgränsningsposterna av upplupna och förutbetalda kostnader respektive intäkter samt oförbrukade bidrag. Dessa poster gör det möjligt att bestämma räkenskapsårets intäkter och kostnader. Periodisering Fördelning av utgifter och inkomster till den pe- riod då resursen förbrukats (kostnad) eller då prestationen utförts (intäkt). Politikområde En indelningsgrund för statens verksamhet i den statliga budgetprocessen. Statens verksamhet delas f.n. in i 48 politikområden. Indelningen i politikområden är verksamhetsorienterad. Till skillnad från utgiftsområdesindelningen ingår även icke anslagsfinansierad verksamhet i poli- tikområdena. Premieobligation Typ av obligation utgiven av staten (Riksgälds- kontoret). Den utgör en kombination av en ob- ligation och en lottsedel och ränta betalas ut i form av vinster. 9 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Primärt budgetsaldo Statsbudgetens saldo exklusive statsskuldräntor. Ramanslag Anslagstyp som innebär att kvarvarande medel får överföras till påföljande år som anslagsspa- rande och att anslaget får överskridas, genom ut- nyttjande av anslagskredit. Storleken på tillåtet anslagssparande och anslagskredit är begränsad genom generella regler och särskilda beslut. Realekonomiska termer Begreppsapparat för att beskriva och analysera exempelvis den statliga resursförbrukningen. Redovisning i realekonomiska termer innebär att resursförbrukningen delas in i t.ex. transfere- ringar, investeringar och konsumtion. Den real- ekonomiska informationen är en del av informa- tionen i de statliga inrapporteringskoderna (S- koderna) och ligger till grund för t.ex. upprät- tandet av nationalräkenskaperna. Realränteobligation En inflationsskyddad obligation som ges ut av staten (Riksgäldskontoret). Värdeutvecklingen är knuten till konsumentprisindex. Refinansieringsrisk Avser risken för högre upplåningskostnader när lån förfaller och skall förnyas vid ett ofördelak- tigt ränteläge. Regressrätt Rätt för den som erlagt ett belopp att kräva detta av annan, som ytterst skall stå för betalningen. Exempel: borgensmans rätt att av huvudgäldenä- ren utfå vad han betalat. Reservationsanslag Anslagstyp som innebär att beloppet inte får överskridas, men där outnyttjade medel, utgå- ende reservation, får föras över till nästa bud- getår, s.k. ingående reservation. Reservationen får användas av myndigheten högst två år efter det att anslaget senast var uppfört på statsbud- geten. Regeringen har dispositionsrätt ytterligare ett år. Om myndigheten behöver använda reser- vationen under ett tredje år måste regeringens medgivande inhämtas. F.n. finns inga reserva- tionsanslag på statsbudgeten. Resultat före och efter skatt Ett företags resultat innan avdrag gjorts för skatt respektive efter det att skatt på eventuell vinst dragits av. Resultaträkning Dokument i årsredovisningen som i samman- drag visar räkenskapsårets samtliga intäkter och kostnader. I resultaträkningen kan man utläsa vilken typ av intäkter och kostnader som före- kommit under räkenskapsåret. Genom att in- täkter och kostnader summeras visar resultat- räkningen hur verksamheten har förändrat kapi- talet, vilket i årsredovisningen för staten kom- mer fram i posten årets över- eller underskott. Revisionsberättelse med invändning Revisionsberättelse med invändning lämnas om Riksrevisionen funnit väsentliga fel i en årsredo- visning, underliggande redovisning eller ledning- ens förvaltning. En revisionsberättelse med in- vändning, åtföljs alltid av en revisionsrapport. Revisionsberättelse med upplysning Revisionsberättelse med upplysning lämnas om Riksrevisionen anser att mottagaren behöver få information om väsentliga uppgifter. Upplys- ningen skall inte innehålla sådan information att den kan tolkas som en invändning. 10 Räkenskapsår Den period som en årsredovisning omfattar vil- ken normalt utgörs av 12 månader. Statens rä- kenskapsår sammanfaller med kalenderår. Räntabilitet på eget kapital Ett företags avkastning på det kapital ägarna sat- sat. Rättvisande bild Årsredovisningens delar skall ge en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostna- der, intäkter och den ekonomiska ställningen. I normalfallet förutsätts att information som läm- nas med tillämpning av god redovisningssed också ger en rättvisande bild. I speciella fall kan det behövas tilläggsupplysningar för att ge en rättvisande bild. Rörelseresultat Det resultat (i ett företag) som kan utläsas ur re- sultaträkningen innan hänsyn tagits till finansi- ella poster, extraordinära poster samt boksluts- dispositioner och skatt. Skuld En befintlig förpliktelse som härrör från inträf- fade händelser och vars reglering förväntas leda till ett utflöde av resurser. Skulderna i statens balansräkning visar statens förpliktelser mot andra. Skulder är i princip säkra till sitt belopp och tidpunkten för infriande, till skillnad från poster som redovisas som avsättningar. Skuldbytesavtal (eng. swaps) Ett derivatinstrument som används av Riks- gäldskontoret (RGK) för upplåningen i utländsk valuta. Swapptransaktionerna innebär att RGK byter kronor mot utländsk valuta och under swappavtalets löptid erhåller fast ränta i kronor och betalar rörlig ränta i utländsk valuta (kron/valutaswappar). Upplåning via swapp- Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 marknaden är kostnadseffektiv och resulterar också i större emissionsvolymer i kronor, vilket främjar likviditeten i den svenska statspappers- marknaden. Se även derivatinstrument.

Soliditet Ett företags betalningsförmåga på lång sikt. Soli- diteten brukar beräknas som den del av företa- gets tillgångar som är finansierad med eget kapi- tal, och således inte motsvaras av skulder. Statens lånebehov

Statens behov av att låna pengar under en viss period. Summan av alla kassaflöden till och från staten kallas nettolånebehov . Nettolånebehovet överensstämmer med statsbudgetens saldo (med omvänt tecken). Detta åstadkoms genom att en kassamässig korrigeringspost och Riksgälds- kontorets nettoutlåning ingår i statsbudgeten. Se kassamässig korrigering .

Staten måste även låna för att betala tillbaka lån som löper ut. Summan av nettolånebehovet och förfallande lån kallas bruttolånebehov . Statens nettoupplåning Statsskulden (exklusive orealiserade valutakurs- förändringar) och statens övriga upplåning. Vär- deförändringar hänförbara till statsskulden ingår med andra ord inte i detta begrepp. Ett negativt saldo innebär att staten har gjort en nettoamor- tering. Saldoraden i finansieringsanalysen i årsre- dovisningen för staten visar förändringen av statens nettoupplåning under året. Statliga affärsverk Typ av myndigheter under regeringen med af- färsdrivande verksamhet och större ekonomisk rörelsefrihet än vanliga statliga myndigheter. 2005 fanns fyra affärsverk: Luftfartsverket, Sjö- fartsverket, Svenska kraftnät samt Statens järn- vägar (begränsad verksamhet sedan huvuddelen av SJ övergått i bolagsform). 11 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Statliga bolag I årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de företag där statens ägande uppgår till minst 20 procent i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av bl.a. aktiebolagslagen. Statliga kreditgarantier Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. En kreditgaranti är kopplad till en viss kredit. Statlig sektor I årsredovisningen för staten all den verksamhet som staten har väsentligt inflytande över (vilket är mer än det som ingår i den konsoliderade ba- lansräkningen, resultaträkningen och finansie- ringsanalysen). Väsentligt inflytande har här de- finierats som att staten skall ha en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. I statlig sektor ingår statliga myn- digheter inklusive affärsverk Premiepensions- myndigheten och AP-fonderna, statliga bolag, samt Riksbanken. När det gäller tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet. Allmänna arvsfonden redovisas inom statlig sektor med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Statsbudgeten En plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår. Statsbudgeten be- står av anslag, inkomsttitlar, samt Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig kor- rigeringspost vilket sammantaget ger statens lå- nebehov. Riksdagen fastställer budgeten och an- visar medel till regeringens förfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statsbud- geten och dess saldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas och minskas på tilläggsbudget under löpande bud- getår i samband med riksdagens beslut avseende den ekonomiska vårpropositionen eller budget- propositionen. Statsbudgetens saldo Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter, vilket överensstämmer med statens lå- nebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativt föreligger ett budgetun- derskott och därmed ett statligt lånebehov vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Förutom av stats- budgetens saldo påverkas statsskulden av oreali- serade valutakursförändringar, tillfälliga placer- ingar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Statsbudgetens utfall Utfallet på de inkomsttitlar och anslag som ingår i statsbudgeten. Statsobligation Ett av Riksgäldskontoret utfärdat obligationslån på vanligen 2-17 års löptid. Räntan på statsobli- gationer är fast, vilket innebär att den inte ändras oavsett vad som händer på räntemarknaden. Den femåriga statsobligationsräntan styr i stor ut- sträckning bostadslånens fasta ränta. Ibland an- vänds begreppet nominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer. Statsredovisningen Den centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen). Informationen an- vänds för att kunna planera, följa upp och styra den statliga verksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen för staten inklusive statsbudgetens utfall, men även för statistik om statens finanser och budgetprogno- ser. 12 Statsskulden Summan av samtliga lån som tagits av Riksgälds- kontoret (RGK) för statens räkning. RGK för- valtar statsskulden. Upplåningen på den svenska marknaden sker främst i form av statsobligatio- ner, statsskuldväxlar, premieobligationer och re- alränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). Även upplåning via stats- skuldväxlar i utländsk valuta (commercial pa- pers) och direkt på utländska kapitalmarknaden förekommer. Statsskuldsränta Räntan på statsskulden. Räntorna på statsskul- den redovisas i stort sett kassamässigt på stats- budgeten. Förutom anslagsavräkningen redovi- sas räntekostnader enligt god redovisningssed i resultaträkningen i Årsredovisningen för staten. Skillnader uppstår mellan dessa redovisnings- metoder beroende på bl.a. orealiserade räntor, valutaförändringar och kursdifferenser. Statsskuldväxel En av staten, genom Riksgäldskontoret, utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller tolv månader. Det finns dock även kor- tare löptider. Takbegränsade utgifter Summan av alla utgifter inom det fastställda ut- giftstaket. De takbegränsade utgifterna omfattar dels utgifterna på statsbudgeten (utgiftsområde 1-25 samt 27) exklusive statsskuldräntor (ut- giftsområde 26), dels utgifterna för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbru- kade anslagsmedel vilket innebär att myndighe- ternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslagskrediter ingår. Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Tilldelade medel Summan av ingående anslagsbehållningar, stats- budget, tilläggsbudget, indragningar och omför- delningar. Se vidare anslagsbehållningar . Tillgång En resurs som kontrolleras av en redovisnings- enhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential i framtiden. Tillgängliga medel

Summan av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel och anslagskredit .

Tilläggsbudget Kompletterande budget som riksdagen beslutar om som tillägg till statsbudgeten. Anslagsmedel kan anvisas eller minskas genom tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med riksda- gens beslut om den ekonomiska vårpropositio- nen eller budgetpropositionen. Även inkomst- titlarnas beräknade belopp kan förändras på tilläggsbudget. Se vidare statsbudget . Transferering Omfördelningstransaktioner som oftast känne- tecknas av att ingen direkt motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetal- ningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten. Underliggande saldo Statsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som skall klassificeras som tillfälliga eller extra- ordinära. Därför är det väsentligt att samtliga så- dana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. 13 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Uppbörd I allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används beteckningen upp- börd på de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera. De skall redovisas mot (inlevereras till) en inkomst- titel på statsbudgeten. Upplupen intäkt Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats under året, men ännu inte fakt- urerats före ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultaträk- ningen med motposten upplupen intäkt i balans- räkningen. Upplupen kostnad Kostnad för t.ex. varor och tjänster som motta- gits under redovisningsperioden, men där fak- tura inte erhållits senast ett visst datum i sam- band med årets slut. Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultaträkningen med mot- posten upplupna kostnader i balansräkningen. Utbetalning Ekonomisk händelse som avser själva betal- ningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Utdelning Den del av ett företags vinst som utdelas till ägarna. Utgift Ekonomisk händelse genom vilken ett värde av ekonomisk natur lämnar myndigheten, vanligast i form av det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas. Utgiften uppstår vid anskaff- ningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. Till skillnad mot kostnad kan en utgift avse flera redovisningsperioder och behö- ver inte minska myndighetens/statens nettoför- mögenhet. Begreppet har betydelse främst i samband med redovisning mot statsbudgeten. Utgiftsområde En indelningsgrund för anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten finns 27 utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av riksdagen. Varje anslag på statsbudgeten ingår i ett utgiftsområde. Utgiftsramar Ramar för statsbudgetens utgiftsområden inom den sedan hösten 1996 tillämpade s.k. rambe- slutsmodellen, vilket är en uppifrån- och ned- metod för budgetering. Den innebär att riksda- gen i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. Utgiftstak för staten En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år som fastställs några år i förväg av riksdagen. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegrän- sade utgifterna utgör en budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella ter- mer och tar hänsyn till en viss beräknad prisut- veckling under perioden. Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga ut- giftstaket och de beräknade kommunala utgif- terna med avdrag för interna transaktioner mel- lan staten, kommunsektorn och ålderspensions- systemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av riksdagen som taket för de statliga utgifterna. 14 Skr. 2005/06:101 BILAGA 1 Valutareserv De tillgångar i utländsk valuta som omedelbart kan disponeras för betalningar till utlandet. Sve- riges valutareserv förvaltas av Sveriges Riksbank. Valutarisk Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balans- räkningen i noten till rubriken Nettoförmögen- het. Årlig revision Riksrevisionens granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att be- döma om redovisningen är tillförlitlig och räken- skaperna rättvisande. Granskningen görs även av om ledningens förvaltning står i överrensstäm- melse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. Riksrevisionen lämnar varje år revisionsberättelser avseende myndigheterna till regeringen och revisionsberättelse avseende års- redovisningen för staten till riksdagen. Återanskaffningsvärde Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. 15

Bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Skr. 2005/06:101 BILAGA 2 Bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Innehållsförteckning

Statliga myndigheter

3

Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal

7 .

3

1.1

Statliga myndigheter m.m.

I de konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen ingår: samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premie- pensionsmyndigheten, fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas inte upp separat i denna bilaga utan redovisas i kapitel 4, not 41, Fonder) och Riksbankens grundfond. De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall 2005. A Affärsverket svenska kraftnät Allmänna reklamationsnämnden Arbetsdomstolen Arbetsgivarverket Arbetslivsinstitutet Arbetsmarknadsverket Arbetsmiljöverket Arkitekturmuseet B Banverket Barnombudsmannen Blekinge tekniska högskola Bokföringsnämnden Bolagsverket Boverket Brottsförebyggande rådet Brottsoffermyndigheten C Centrala etikprövningsnämnden Centrala studiestödsnämnden Skr. 2005/06:101 BILAGA 2 D Danshögskolan Datainspektionen Djurskyddsmyndigheten Domstolsverket Dramatiska institutet E Ekobrottsmyndigheten Ekonomistyrningsverket Elsäkerhetsverket Expertgruppen för EU-frågor

Exportkreditnämnden F Fastighetsmäklarnämnden Finansinspektionen Fiskeriverket Folke Bernadotteakademin Forskningsrådet för arbetsliv och socialveten- skap Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Fortifikationsverket Forum för Levande historia Försvarets materielverk Försvarets radioanstalt Försvarshögskolan Försvarsmakten Försäkringskassan (tidigare Riksförsäkringsver- ket med de allmänna försäkringskassorna till 2004-12-31)

G Gentekniknämnden Glesbygdsverket Granskningsnämnden för radio och TV Gymnastik och Idrottshögskolan (tidigare Idrottshögskolan i Stockholm till 2005-10-01) Göteborgs universitet H Handelsflottans kultur- och fritidsråd Handikappombudsmannen 5 Skr. 2005/06:101 BILAGA 2 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd Högskolan Dalarna Högskolan i Borås Högskolan i Gävle Högskolan i Halmstad Högskolan i Kalmar Högskolan i Skövde Högskolan i Trollhättan/Uddevalla (namn- ändring 2006-01-01 till Högskolan Väst) Högskolan Kristianstad Högskolan på Gotland Högskoleverket I Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för strategiska produkter Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvär- dering Institutet för psykosocial medicin Institutet för rymdfysik Institutet för tillväxtpolitiska studier Insättningsgarantinämnden Integrationsverket Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet J Justitiekanslern Jämställdhetsombudsmannen Järnvägsstyrelsen K Kammarkollegiet Karlstads universitet Karolinska institutet Kemikalieinspektionen Kommerskollegium Konjunkturinstitutet Konkurrensverket Konstfack Konstnärsnämnden Konsumentverket Kriminalvårdsstyrelsen (namnändring 2006-01-01 till Kriminalvården) Krisberedskapsmyndigheten Kungliga Biblioteket Kungl. Konsthögskolan Kungl. Musikhögskolan i Stockholm Kungl. Tekniska högskolan Kungliga slottsstaten Kustbevakningen Kärnavfallsfondens styrelse L Lantmäteriverket Linköpings universitet Livrustkammaren/Skoklosters slott/ Hallwylska museet Livsmedelsekonomiska institutet Livsmedelsverket Lotteriinspektionen Luftfartsstyrelsen (ny myndighet 2005-01-01) Luftfartsverket, affärsverk Luleå tekniska universitet Lunds universitet Läkemedelsförmånsnämnden Läkemedelsverket Länsstyrelsen i Blekinge län Länsstyrelsen i Dalarnas län Länsstyrelsen i Gotlands län Länsstyrelsen i Gävleborgs län Länsstyrelsen i Hallands län Länsstyrelsen i Jämtlands län Länsstyrelsen i Jönköpings län Länsstyrelsen i Kalmar län Länsstyrelsen i Kronobergs län Länsstyrelsen i Norrbottens län Länsstyrelsen i Skåne län Länsstyrelsen i Stockholms län Länsstyrelsen i Södermanlands län Länsstyrelsen i Uppsala län Länsstyrelsen i Värmlands län Länsstyrelsen i Västerbottens län Länsstyrelsen i Västernorrlands län Länsstyrelsen i Västmanlands län Länsstyrelsen i Västra Götalands län Länsstyrelsen i Örebro län Länsstyrelsen i Östergötlands län Lärarhögskolan i Stockholm M Malmö högskola Marknadsdomstolen Medlingsinstitutet Migrationsverket Mittuniversitetet 6 Moderna Museet Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (ny myndighet 2005-01-01 samtidigt som Statens nämnd för internationella adoptions- frågor lades ned) Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Myndigheten för Sveriges nätuniversitet (namn- ändring 2006-01-01 till Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning) Myndigheten för utländska investeringar i Sverige Mälardalens högskola N Nationalmuseum med prins Eugens Walde- marsudde Nationellt centrum för flexibelt lärande Naturhistoriska riksmuseet Naturvårdsverket Nordiska Afrikainstitutet Nämnden för offentlig upphandling O Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Operahögskolan i Stockholm P Patent- och registreringsverket Patentbesvärsrätten Polarforskningssekretariatet Post- och telestyrelsen Presstödsnämnden R Radio- och TV-verket Regeringskansliet Regionala etikprövningsnämnden i Göteborg Regionala etikprövningsnämnden i Linköping Regionala etikprövningsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] Regionala etikprövningsnämnden i Stockholm Regionala etikprövningsnämnden i Umeå Regionala etikprövningsnämnden i Uppsala Skr. 2005/06:101 BILAGA 2 Revisorsnämnden Riksantikvarieämbetet Riksarkivet Riksbankens grundfond Riksdagens ombudsmän, JO Riksdagsförvaltningen Riksgäldskontoret Rikspolisstyrelsen ( hela polisorganisationen in- går) Riksrevisionen Rikstrafiken Riksutställningar Rymdstyrelsen Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (upphörde 2005-12-31) Rättsmedicinalverket S Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossam- fund Sameskolstyrelsen Sametinget Sjöfartsverket, affärsverk Skatteverket Skogsstyrelsen (hela Skogsvårdsorganisationen ingår) Smittskyddsinstitutet Socialstyrelsen Specialpedagogiska institutet Specialskolemyndigheten Språk- och folkminnesinstitutet Statens beredning för medicinsk utvärdering Statens biografbyrå Statens bostadskreditnämnd Statens bostadsnämnd (myndigheten upphörde 2005-12-31 och uppgick i Statens Bostads- kreditnämnd) Statens energimyndighet Statens fastighetsverk Statens folkhälsoinstitut Statens försvarshistoriska museer Statens geotekniska institut Statens haverikommission Statens historiska museer Statens institut för ekologisk hållbarhet (myndigheten upphörde 2004-12-31)

Statens institut för kommunikationsanalys Statens institut för särskilt utbildningsstöd Statens institutionsstyrelse Statens jordbruksverk 7 Skr. 2005/06:101 BILAGA 2

Statens järnvägar, affärsverk

U

Statens konstråd

Statens kulturråd

Umeå universitet

Statens kvalitets- och kompetensråd (myndig-

Ungdomsstyrelsen

heten upphörde 2005-12-31 och verksamheten

Uppsala universitet

övergick till den nya myndigheten Verket för

Utlänningsnämnden

förvaltningsutveckling)

Statens kärnkraftinspektion

Å

Statens ljud- och bildarkiv

Statens maritima museer

Statens museer för världskultur

Åklagarmyndigheten (tidigare Riksåklagaren till

Statens musiksamlingar

2004-12-31)

Statens pensionsverk

Statens räddningsverk

V

Statens skolverk

Statens strålskyddsinstitut

Valideringsdelegationen

Statens utsädeskontroll (myndigheten upphörde

2005-12-31, och uppgick i Statens jordbruks-

Valmyndigheten

verk)

Verket för högskoleservice

Statens VA-nämnd

Verket för innovationssystem

Statens veterinärmedicinska anstalt

Verket för näringslivsutveckling

Statens väg- och transportforskningsinstitut

Vetenskapsrådet

Statens växtsortnämnd (myndigheten upphörde

Vägverket

2005-12-31, och uppgick i Statens jordbruks-

Växjö universitet

verk)

Statistiska centralbyrån

Ö

Statskontoret

Stockholms universitet

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

Örebro universitet

Styrelsen för internationellt utvecklingssam-

Överklagandenämnden för studiestöd

arbete

Styrelsen för psykologiskt försvar

Svenska institutet

Svenskt biografiskt lexikon

Sveriges geologiska undersökning

Sveriges lantbruksuniversitet

Sveriges meteorologiska och hydrologiska insti-

tut

Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfatt-

ning)

Södertörns högskola

T

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

Teaterhögskolan i Stockholm

Totalförsvarets forskningsinstitut

Totalförsvarets pliktverk

Tullverket

Turistdelegationen (myndigheten upphörde

2005-12-31)

8

1.2

Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal

Affärsverk och infrastruktur Affärsverket svenska kraftnät Banverket Luftfartsverket Sjöfartsverket Statens järnvägar Vägverket Arbetsliv, omsorg och utbildning Arbetsmarknadsstyrelsen Barnombudsmannen Försäkringskassan Handikappombudsmannen Högskoleverket Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Integrationsverket Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet Läkemedelsförmånsnämnden Läkemedelsverket Medlingsinstitutet Migrationsverket Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Nationellt centrum för flexibelt lärande Presstödsnämnden/Taltidningsnämnden Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige Sameskolstyrelsen Socialstyrelsen Specialpedagogiska institutet Specialskolemyndigheten Statens beredning för medicinsk utvärdering Statens folkhälsoinstitut Statens institut för särskilt utbildningsstöd Statens institutionsstyrelse Statens skolverk Ungdomsstyrelsen Valideringsdelegationen Verket för högskoleservice Skr. 2005/06:101 BILAGA 2 Ekonomi Bokföringsnämnden Centrala studiestödsnämnden Ekonomistyrningsverket Exportkreditnämnden Fastighetsmäklarnämnden Finansinspektionen Insättningsgarantinämnden Kammarkollegiet Konjunkturinstitutet Konkurrensverket Konsumentverket Myndigheten för utländska investeringar i Sverige Revisorsnämnden Riksgäldskontoret Skatteverket Statens bostadskreditnämnd Statens bostadsnämnd Tullverket Turistdelegationen Verket för näringslivsutveckling Försvarsmakten Försvarsmakten Högkvarteret (tillhör sektorn Rättsmyndigheter men särredovisas här) Kultur Arkitekturmuseet Forum för levande historia Granskningsnämnden för radio och TV Handelsflottans kultur- och fritidsråd Konstnärsnämnden Kungliga Biblioteket Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet Moderna museet Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemars- udde Naturhistoriska riksmuseet Radio- och TV-verket Riksantikvarieämbetet Riksarkivet Riksutställningar Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossam- fund Sametinget Språk- och folkminnesinstitutet 9 Skr. 2005/06:101 BILAGA 2

Statens biografbyrå

Totalförsvarets pliktverk

Statens försvarshistoriska museer

Valmyndigheten

Statens historiska museer

Statens konstråd

Miljö, teknik och jordbruk

Statens kulturråd

Statens ljud- och bildarkiv

Arbetsmiljöverket

Statens maritima museer

Statens museer för världskultur

Boverket

Statens musiksamlingar

Djurskyddsmyndigheten

Svenskt biografiskt lexikon

Elsäkerhetsverket

Sveriges författarfond

Fiskeriverket

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

Gentekniknämnden

Zornsamlingarna

Inspektionen för strategiska produkter

Kemikalieinspektionen

Länsstyrelser, regeringskansli och

Kustbevakningen

Livsmedelsekonomiska institutet

stabsmyndigheter

Livsmedelsverket

Naturvårdsverket

Arbetsgivarverket

Rikstrafiken

Folke Bernadotteakademin

Rymdstyrelsen

Glesbygdsverket

Statens energimyndighet

Kommerskollegium

Statens haverikommission

Krisberedskapsmyndigheten

Statens institut för kommunikationsanalys

Länsstyrelsen i Blekinge län

Statens jordbruksverk

Länsstyrelsen i Dalarnas län

Statens kärnkraftinspektion

Länsstyrelsen i Gotlands län

Statens räddningsverk

Länsstyrelsen i Gävleborgs län

Statens strålskyddsinstitut

Länsstyrelsen i Hallands län

Statens växtsortnämnd

Länsstyrelsen i Jämtlands län

Sveriges geologiska undersökning

Länsstyrelsen i Jönköpings län

Länsstyrelsen i Kalmar län

Rättsmyndigheter

Länsstyrelsen i Kronobergs län

Länsstyrelsen i Norrbottens län

Allmänna reklamationsnämnden

Länsstyrelsen i Skåne län

Länsstyrelsen i Stockholms län

Arbetsdomstolen

Länsstyrelsen i Södermanlands län

Brottsförebyggande rådet

Länsstyrelsen i Uppsala län

Brottsoffermyndigheten

Länsstyrelsen i Värmlands län

Datainspektionen

Länsstyrelsen i Västerbottens län

Domstolsverket

Länsstyrelsen i Västernorrlands län

Ekobrottsmyndigheten

Länsstyrelsen i Västmanlands län

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Justitiekanslern

Länsstyrelsen i Örebro län

Jämställdhetsombudsmannen

Länsstyrelsen i Östergötlands län

Kriminalvårdsstyrelsen

Nordiska afrikainstitutet

Lotteriinspektionen

Nämnden för offentlig upphandling

Marknadsdomstolen

Regeringskansliet

Ombudsmannen mot diskriminering på grund

Statens kvalitets- och kompetensråd

av sexuell läggning

Statskontoret

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

Styrelsen för internationellt utvecklingssam-

Patentbesvärsrätten

arbete

Rikspolisstyrelsen

Styrelsen för psykologiskt försvar

Rättsmedicinalverket

Svenska institutet

Statens VA-nämnd

10 Utlänningsnämnden Åklagarmyndigheten Överklagandenämnden för studiestöd Universitet, högskolor och forskning Arbetslivsinstitutet Blekinge tekniska högskola Danshögskolan Dramatiska institutet Expertgruppen för EU-frågor - Svenska institutet för europapolitiska studier Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Försvarshögskolan Göteborgs universitet Högskolan Dalarna Högskolan i Borås Högskolan i Gävle Högskolan i Halmstad Högskolan i Kalmar Högskolan i Skövde Högskolan i Trollhättan/Uddevalla Högskolan Kristianstad Högskolan på Gotland Idrottshögskolan i Stockholm Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärde- ring Institutet för psykosocial medicin Institutet för rymdfysik Institutet för tillväxtpolitiska studier Karlstads universitet Karolinska institutet Konstfack Kungl. Konsthögskolan Kungl. Tekniska högskolan Kungl. Musikhögskolan i Stockholm Linköpings universitet Luleå tekniska universitet Lunds universitet Lärarhögskolan i Stockholm Malmö högskola Mittuniversitetet Myndigheten för Sveriges nätuniversitet Mälardalens högskola Operahögskolan i Stockholm Polarforskningssekretariatet Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Smittskyddsinstitutet Skr. 2005/06:101 BILAGA 2 Stockholms universitet Sveriges lantbruksuniversitet Södertörns högskola Teaterhögskolan i Stockholm Umeå universitet Uppsala universitet Verket för innovationssystem Vetenskapsrådet Växjö universitet Örebro universitet Uppdragsmyndigheter Bolagsverket Fortifikationsverket Försvarets materielverk Järnvägsstyrelsen Lantmäteriverket Luftfartsstyrelsen Patent- och registreringsverket Post- och telestyrelsen Skogsstyrelsen Statens fastighetsverk Statens geotekniska institut Statens pensionsverk Statens utsädeskontroll Statens veterinärmedicinska anstalt Statens väg- och transportforskningsinstitut Statistiska centralbyrån Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Sveriges meteorologiska och hydrologiska insti- tut Totalförsvarets forskningsinstitut 11

Bilaga 3 Statliga bolag Skr. 2005/06:101 BILAGA 3 Bilaga 3 Statliga bolag Innehållsförteckning Statliga bolag, banker och finansinstitut5 3 Skr. 2005/06:101 BILAGA 3 Tabellförteckning

1:

Nyckeltal för statliga bolag 20056

2:

Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (9.1).9

4 Statliga bolag, banker och finansinstitut Tabellen baseras på respektive bolags årsbokslut som inrapporterats till Regeringskansliet för framställande av årsrapport för företag med statligt ägande. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Avkastning på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuldsättning avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning är dock statens andel, liksom kolumnen med börsvärden. Soliditeten har inte beräknats för företag inom bank- och finanssektorn då det inte är ett relevant nyckeltal. Räntabiliteten på eget kapital har utelämnats för Svenska spel AB eftersom nyckeltalet inte är rättvisande. Skr. 2005/06:101 BILAGA 3 I tabellen ingår även Svenska Skeppshypo- tekskassan som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel. Skeppshypotekskassan inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i Nordea AB och OMX AB är mindre än 20 procent och dessa ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statliga bolag. Den del av Svenska Spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser (1 150 miljoner kronor) har omklassificerats som skuld vid samman- ställningen av den statliga sektorn. Zenit Shipping AB och SAKAB är avvecklingsbolag (under omstrukturering) och kommer att avvecklas under 2006. 5 Skr. 2005/06:101 BILAGA 3 Statliga bolag 2005 Miljoner kronor

Bolag

Dep

Statens

Omsättning

Rörelse-

Resultat

Summa eget

Totala

Avkastning

Soliditet

Nettoskuld-

Bokfört värde

Beslutad

Föreslagen

Börsvärde 31

Antal

ägar-

1 januari-31

resultat

efter skatt 1 *

kapital

tillgångar

på eget

sättning

2005-12-31

utdelning

utdelning

december

anställda

andel, %

december

2005

2005-12-31*

2005-12-31

kapital

2004**

2005**

2005***

A-banan Projekt AB

N

100,0

66

0

0

10

2 040

0%

1%

-11

10

0

0

-

2

Akademiska Hus AB

N

100,0

4 533

9 917

6 654

22 455

50 151

34%

45%

16 841

22 455

394

660

-

446

ALMI Företagspartner AB

N

100,0

501

-21

-24

4 037

4 614

neg

91%

-4 469

4 037

0

0

-

448

Apoteket AB

S

100,0

35 458

292

201

2 632

9 815

8%

27%

1 797

2 632

100

70

-

10 914

Bostadsgaranti, AB

N

50,0

37

-15

38

150

671

27%

22%

-500

75

0

0

-

10

Civitas Holding AB

(Vasakronan AB)

N

100,0

2 689

1 691

1681

18 524

37 112

9%

50%

9 035

18 524

165

254

-

374

Dom Shvetsii, A/O

N

36,0

18

13

3

7

100

90%

7%

i.u.

3

0

0

-

i.u.

Förvaltningsaktiebolaget

Stattum

N

100,0

0

0

7

567

568

1%

100%

-567

567

0

i.u.

-

0

Green Cargo AB

N

100,0

5 835

215

351

1 358

3 921

40%

35%

464

1 358

0

0

-

3 187

Göta Kanalbolag, AB

N

100,0

46

-1

0

41

49

0%

84%

-12

40

0

0

-

49

Imego AB

U

100,0

43

-8

-8

34

38

neg

90%

-18

35

0

0

-

38

Ireco Holding AB

N

55,0

237

-1

4

121

323

4%

38%

-170

67

0

0

-

225

Kasernen Fastighets AB

N

100,0

27

18

8

112

159

7%

71%

31

110

4

5

-

3

Kungliga Dramatiska

Teatern AB

U

100,0

235

3

4

27

82

13%

40%

-54

34

0

0

-

324

Kungliga Operan AB

U

100,0

408

-4

-4

9

95

neg

9%

-45

9

0

0

-

568

Lernia AB

N

100,0

1 760

95

109

375

634

34%

59%

-104

375

0

25

-

2 652

LFV Holding AB

N

100,0

228

17

8

153

238

5%

67%

-91

153

-

-

-

161

LKAB

N

100,0

14 337

6 109

4 546

14 802

20 812

37%

71%

-7 340

14 802

520

1 500

-

3 563

Nordea AB****

N

19,9

61 046

23 308

21 073

121 279

3 056 384

18%

-

i.u.

4 419

1 318

1 685

42 537

28 925

Nordiska Investeringsbanken

NIB****

FI

36,7

1 793

1 535

1 535

18 266

170 666

9%

-

-17 068

6 742

201

201

-

151

Nord Pool ASA*****

M

50,0

320

64

50

605

842

8%

72%

-561

302

11

13

-

71

Norrland Center AB

N

33,3

6

0

0

15

18

0%

85%

0

5

0

0

-

4

OMX AB

N

6,8

3 136

910

543

4 749

10 612

12%

57%

573

883

0

52

883

1 370

Posten AB

N

100,0

25 277

1 281

1 475

5 060

15 552

34%

33%

-3 123

5 060

150

175

-

33 520

6

Skr. 2005/06:101 BILAGA 3

Bolag

Dep

Statens

Omsättning

Rörelse-

Resultat

Summa eget

Totala

Avkastning

Soliditet

Nettoskuld-

Bokfört värde

Beslutad

Föreslagen

Börsvärde 31

Antal

ägar-

1 januari-31

resultat

efter skatt 1 *

kapital

tillgångar

på eget

sättning

2005-12-31

utdelning

utdelning

december

anställda

andel, %

december

2005

2005-12-31* 2005-12-31

kapital

2004**

2005**

2005***

Samhall AB

N

100,0

7 458

43

81

917

2 556

9%

36%

-1 568

917

0

0

-

20 320

SAS AB

N

21,4

61 887

1 373

255

11 504

58 016

2%

21%

5 865

2 462

0

0

3 684

32 363

SJ AB

N

100,0

5 744

666

1 203

2 989

9 427

50%

32%

2 779

2 989

0

0

-

3 153

SOS Alarm Sverige AB

N

50,0

648

1

1

161

311

0%

52%

-29

80

2

2

-

864

Specialfastigheter Sverige AB

N

100,0

1 128

396

133

1 454

6 628

10%

22%

4 437

1 454

25

67

-

104

Statens bostadsomvandling

AB

M

100,0

4

-9

4

556

580

1%

96%

-566

556

0

0

-

2

Statens Väg- och baninvest

AB

N

100,0

100

0

0

18

8 710

1%

0,2%

7 777

18

0

0

-

117

Sveaskog Förvaltnings AB

N

100,0

6 155

871

616

16 275

37 957

3%

5%

6 916

16 275

355

355

-

1 116

SVEDAB

N

100,0

721

274

-359

-581

18 639

neg

neg

15 471

15

0

0

-

84

Swedcarrier, AB

N

100,0

2 737

460

419

1 945

8 024

13%

24%

5 205

1 972

0

0

-

2 002

Swedesurvey AB

M

100,0

85

1

1

38

64

2%

66%

-25

42

0

0

-

25

Swedfund International AB

UD

100,0

156

73

54

1 119

1 471

6%

81%

-1 216

1 190

0

i.u.

-

18

Svensk Bilprovning, AB

N

52,0

1 507

107

72

626

1 349

12%

46%

-158

326

2

3

-

2 020

Svensk Exportkredit, AB

UD

100,0

6 347

498

347

3 739

207 493

10%

2%

-1 019

3 739

0

0

-

147

Svensk Kontantförsörjning AB

Riksb

100,0

2

-8

-8

60

75

neg

80%

i.u.

61

0

i.u.

-

i.u.

Svenska Kraftnät Gas-

turbiner AB

M

100,0

66

24

14

37

227

47%

16%

167

37

0

0

-

-

Svenska Miljöstyrnings-

rådet, AB

M

85,0

6

0

0

3

4

16%

80%

-3

2

0

0

-

5

Svenska Rymdaktiebolaget

N

100,0

422

-4

-14

434

582

neg

75%

-334

434

40

30

-

358

Svenska

Skeppshypotekskassan

N

100,0

249

56

56

1 195

6 654

5%

18%

-1 171

-

0

0

-

8

AB Svenska Spel

FI

100,0

19 827

4 525

4 569

4 569

6 713

-

68%

-3 488

0

3 635

3 419

-

1 709

SwePol Link AB

N

51,0

231

31

-5

100

1 972

neg

5%

1 405

51

0

0

-

2

Sveriges Bostads-

finansieringsaktiebolag, SBAB

N

100,0

5 469

666

471

5 600

161 828

9%

4%

-9 579

5 600

139

131

-

421

Sveriges Provnings- och

forskningsinstitut, SP, AB

N

100,0

668

31

24

324

581

8%

56%

-99

324

0

0

-

717

7

Skr. 2005/06:101 BILAGA 3

Bolag

Dep

Statens

Omsättning

Rörelse-

Resultat

Summa eget

Totala

Avkastning

Soliditet

Nettoskuld-

Bokfört värde

Beslutad

Föreslagen

Börsvärde 31

Antal

ägar-

1 januari-31

resultat

efter skatt 1 *

kapital

tillgångar

på eget

sättning

2005-12-31

utdelning

utdelning

december

anställda

andel, %

december

2005

2005-12-31*

2005-12-31

kapital

2004**

2005**

2005***

Sveriges Rese- och

Turistråd AB

N

50,0

130

3

3

18

37

18%

49%

-21

9

0

0

-

50

SweRoad AB

N

100,0

65

2

2

35

62

5%

63%

-38

37

5

2

-

42

Systembolaget AB

S

100,0

18 083

513

330

1 989

5 185

19%

38%

-2 972

1 989

90

330

-

4 397

TeliaSonera AB

N

45,3

87 661

17 549

11 697

127 049

203 775

9%

67%

5 322

57 553

2 542

7 118

86 832

27 403

Teracom AB

N

100,0

2 733

360

244

1 542

3 601

17%

45%

-232

1 542

0

150

-

697

Vasallen AB

N

100,0

369

150

152

2 080

2 381

7%

87%

-1 272

2 080

96

76

-

82

Vattenfall AB

N

100,0

129 158

27 571

19 235

78 122

330 421

26%

27%

85 284

78 122

5 600

5 800

-

32 231

Venantius AB

N

100,0

708

523

474

7 187

12 047

7%

60%

-7 272

7 187

643

3 000

-

31

Vogsenåsen A/S

U

100,0

53

0

0

10

16

0%

64%

-1

11

0

0

-

51

V

Zenit Shipping AB

N

100,0

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

5

i.u.

i.u.

-

i.u.

Summa

528 453

109 234

79 826

492 825

4 500 108

105 597

276 158

16 437

25 723

133 936

219 907

¹ Uppgifterna i denna kolumn överensstämmer, med något enstaka undantag och efter hänsyn till ägarandelen, med uppgifterna i not 10 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag. I de fall det kan misstämma beror avvikelsen på att uppgifterna i denna tabell är de senast redovisade siffrorna från företaget (avser 4:e kvartalet) medan uppgifterna som ligger till grund för not 10 i något fall kan avse företagets 3:e kvartalsredovisning p.g.a. 4:e kvartalets uppgifter inte fanns tillgängliga vid det tillfälle då kap 4 utarbetades.

*

= Uppgifterna för resultat efter skatt respektive eget kapital avser del hänförlig till aktieägare i moderbolaget

**

= Avser endast statens andel av utdelningen

***= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav

****

= omräkningskurs euro 9,2874/ 9,3884

*****=omräkningskurs NOK 1,160089/1,176000

*****

= Svenska Skeppshypotekskassan och del av Svenska Spel AB m.m. 0 = utfall avrundat till noll

i.u. = ingen uppgift - = inget utfall neg = negativt utfall Ansvarigt departement/myndighet FI = Finansdepartementet U = Utbildnings- och kulturdepartementet M = Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet N = Näringsdepartementet S = Socialdepartementet UD = Utrikesdepartementet Riksb = Riksbanken 8 Skr. 2005/06:101 BILAGA 3 Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (9.1) Miljoner kronor

Bolag

Dep

Statens

Omsättning

Rörelse-

Resultat

Summa eget

Totala

Avkastning

Soliditet Nettoskuld-

Bokfört värde

Beslutad

Föreslagen

Börsvärde 31

Antal

ägar-

1 januari-31

resultat

efter skatt

kapital

tillgångar

på eget

sättning

2005-12-31

utdelning

utdelning

december

anställda

andel, %

december

2005

2005-12-31

2005-12-31

kapital

2004*

2005*

2005**

Eliminering av

innehav mindre

än 20%

-21 616

-126 028

-3 066 996

-5 302

-

-

Eliminering av

övriga delägares

andel i dotter- och

intressebolag

-7 652

-90 984

-267 802

-

-

Eliminering av

övrigt*****

-4 572

-2 345

-6 654

-

-

Summa statliga

sektorns andel 1

45 986

273 468

1 158 656

270 856

16 437

25 723

133 936

*

= Avser endast statens andel av utdelningen

**

= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav

*****= Svenska Skeppshypotekshypotekskassan och del av Svenska Spel AB

1 Slutsumman för summa eget kapital samt bokfört värde överensstämmer inte med balansposten Andelar i dotter- och intresseföretag i balansräkningen p.g.a. ett antal justeringsposter 9

Bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 Bilaga 4 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Innehållsförteckning

1.1

Olika avgränsningar av staten

5

1.2

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten

5

1.3

Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen

7

3 Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 Tabellförteckning

Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten.................................................

6

4

1.1

Olika avgränsningar av staten

Statens ekonomiska utfall redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mel- lan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Beroende på utgångspunkt kan en enskild eko- nomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redo- visningarna. I detta kapitel redovisas en fördju- pad beskrivning av skillnaderna mellan resultat- räkningen och statsbudgeten. Den särskilda sammanställningen av verksam- heter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statsbudgeten (se kapitel 9). Sammanställningen inkluderar även statliga bolag, banker och finansinstitut samt Premie- pensionsmyndigheten (PPM), AP-fonderna och Riksbanken. Syftet med den redovisningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt infly- tande och samtidigt en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenska- perna (NR) som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekono- min. NR:s avgränsning av staten utgår från defi- nitioner etc. som följer rekommendationer från Förenta Nationerna samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och re- gionalräkenskapssystemet i gemenskapen. NR:s avgränsning skiljer sig från de ovan nämnda bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgräns- ning av staten. Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 ligger utanför statsbudgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov (se nedan). Detsamma gäller affärsverkens verksamheter. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budget- lagen), dvs. redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt) eller av utgifter och inkomster. I resultaträkningen sker redovisningen enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. redovisning av intäkter och kostnader. Avseende strukturen har statsbudgeten en ändamålsstruktur där indelningen är utgifts- områden och anslag respektive politikområden. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter under året. Balans- räkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per den 31 december. Som framgår av beskrivningarna i följande avsnitt påverkas ibland endast balansräkningen av vissa händelser i statsbudgeten medan resultaträk- ningen är oförändrad. I tabellen nedan ges exempel på både skillnader och likheter. Redovisningsprinciperna för resultaträkningen beskrivs i kapitel 4.

1.2

Skillnader mellan resultat- räkningen och statsbudgeten

Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men till helt övervägande del 5 Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 Tabell 1.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Resultaträkningen

Statsbudgeten

Skatt

Intäkt

Inbetalning

Offentligrättsliga avgifter

Intäkt

Inkomst

som redovisas på inkomst-

titel

Avgift av tillfällig natur

Intäkt

Utgiftsreduktion

eller mindre omfattning

på anslag

Övriga avgifter

Intäkt

Ingen påverkan

på anslag eller

inkomsttitlar

Erhållna bidrag som

Intäkt

Ingen påverkan

används i verksamheten

på anslag eller

inkomsttitlar

Transferering

Kostnad

Utbetalning

(lämnat bidrag m.m.)

Avsättningar för framtida

Kostnad (intäkt)

Ingen påverkan

åtaganden

Löner, varor, tjänster m.m.

Kostnad

Utgift

Andel av företags

Intäkt/kostnad

Inkomst vid

vinst/förlust

enligt kapital-

utdelning

andelsmetoden

Orealiserad valutavinst/

Intäkt/kostnad

Ingen påverkan

-förlust och upplupen ränta

Skatter Skatter redovisas i princip med intäkter i resultaträkningen. I resultaträkning och balans- räkning tas underskott på skattekonto (debi- terade, obetalda belopp) upp som fordran och intäkt, och överskott på skattekonto (odebi- terade, betalda belopp) upp som skuld utan att påverka intäkterna, vilket innebär en begränsad periodisering. Dessutom justeras intäkterna för befarade förluster. Fullständig periodisering, i meningen att skatterna redovisas det år de är hänförliga till, görs inte. Avsikten är dock att göra sådan fullständig periodisering fr.o.m. 2006, se beskrivning under avsnitt 4.4 Redovis- ningsprinciper och tilläggsupplysningar i kapitel 4. På statsbudgeten redovisas debiterade belopp (enligt beslut eller deklaration) på de olika inkomsttitlarna, medan en särskild inkomsthuvudgrupp innehåller justeringsposter, s.k. betalningsdifferenser, så att de totala inkomsterna av skatter på statsbudgeten blir kassamässiga. Även på statsbudgeten görs förändringar fr.o.m. 2006, så att redovisningen på enskilda inkomsttitlar blir periodiserad, medan summa skatter med hjälp av korrigeringsposter kommer att redovisas kassa- mässigt liksom tidigare. I kapitel 5 Statsbudgetens utfall, ingår redan för 2005 en redovisning av prognostiserat utfall för statens periodiserade skatteintäkter, vilket innebär att skatterna hänförs till ett specifikt inkomstår. Avgifter och bidrag I resultat- och balansräkningen redovisas i princip statens samtliga avgifter och bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endast utgifter som avser årets förbrukning redovisas som kostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som berörd myndighet inte får behålla, vanligen avser detta offentligrättsliga avgifter. Därutöver redovisas vanligen de avgiftsinkomster som myndigheter får ta ut enligt 4 § avgifts- förordningen (1992:191), dvs. avgifter av tillfällig natur eller av mindre värde, som en utgifts- reduktion på anslaget. Övriga avgifter är sådana från offentligrättslig verksamhet och från uppdragsverksamhet som myndigheten får behålla. Dessa avgifter, liksom bidrag som myndigheten får behålla samt kostnader i den verksamhet som finansieras med dessa medel, redovisas som intäkt/kostnad i resultaträkningen medan de vanligen inte har någon påverkan på utfallet på enskilda anslag och inkomsttitlar på statsbudgeten. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet påverkar dock saldot på myndigheternas ränte- konton i Riksgäldskontoret och därmed Riks- gäldskontorets nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov. Transfereringar Transfereringar redovisas på statsbudgeten när betalning sker (kassamässigt). I resultaträkning- en redovisas de i princip enligt bokförings- mässiga grunder. Vanligen är det dock inte aktuellt med periodiseringar, utan kostnad och utbetalning i de flesta fall anses sammanfalla. Periodiseringar görs i fall där en kostnad tydligt är hänförbar till ett visst år. Exempel på detta är Sveriges avgift till Europeiska unionen. 6 Avsättning för framtida åtaganden I resultaträkningen redovisas förändringen av avsättningar för åtaganden som leder till utgifter i framtiden som kostnad, medan statsbudgeten belastas normalt först när utgiften uppstår, dvs. i praktiken vanligen när betalning sker. Löner, varor och tjänster m.m. Löner, varor och tjänster och andra driftkostnader redovisas utgiftsmässigt, dvs. vid anskaffningstillfället, på statsbudgeten, medan endast utgifter för förbrukning under året redovisas som kostnad i resultaträkningen. Andel av företags vinst/förlust Andelar i dotter- och intresseföretag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket innebär att statens andel av företagens vinster/förluster redovisas som en intäkt/- kostnad i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas en inkomst först när staten erhåller utdelning från ett företag. Orealiserad vinst/förlust och upplupen räntekostnad Räntor på statsskulden redovisas på olika sätt på statsbudgeten och i resultaträkningen. Orealiserade förluster och upplupna ränte- kostnader för nollkupongobligationer påverkar exempelvis resultaträkningen men inte stats- budgeten. Korrigeringsposter på statsbudgeten För att komma fram till statsbudgetens saldo som motsvarar statens lånebehov, har två poster införts på statsbudgeten som inte har någon motsvarighet i resultaträkningen: Riksgälds- kontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. Riksgäldskontoret lånar bl.a. ut medel till statliga investeringar som inte Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 finansieras via anslag. Dessutom placerar myndigheter överskottslikviditet i Riksgälds- kontoret. Nettobetalningsströmmarna från denna verksamhet redovisas på en egen rad på statsbudgeten som benämns Riksgäldskontorets nettoutlåning. Den kassamässiga korrigeringen utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av utfallet på statsbudgetens anslag och inkomst- titlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning. Eliminering av interna mellanhavanden När resultat- och balansräkningen konsolideras elimineras samtliga interna transaktioner inom staten. Ett exempel är att i inkomsterna på statsbudgeten ingår sociala avgifter för statens anställda och anslagen belastas med motsvarande utgifter. Det medför att den del av sociala avgifter som inte överförs till AP-fonderna är bruttoredovisad på statsbudgeten men är eliminerad i resultaträkningen. Ett annat exempel gäller redovisningen av statens lokalkostnader, som skiljer sig åt mellan statsbudgeten och resultaträkningen. Interna hyresintäkter hos Fortifikationsverket och Statens fastighetsverk elimineras mot myndigheters lokalkostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten belastas anslagen med internt fakturerade hyror. Detsamma gäller andra avgifter för köp och försäljning mellan myndigheterna. Statsbudgetens anslag belastas med intern fakturering, men i resultaträkningen elimineras dessa kostnader liksom motsvarande intäkter.

1.3

Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen

Av föregående avsnitt framgår att det finns väsentliga skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten och att det därför inte är möjligt att på ett heltäckande sätt skapa jämförelse mellan enskilda rader i statsbudgetens utfall respektive i resultaträkningen eller i finansieringsanalysen. Eftersom det finns ett samband mellan utgifter/inkomster, kostnader/intäkter och betalningar är det möjligt att utifrån 7 Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 resultaträkningen via finansieringsanalysens saldo (nettoamortering av statens lån) komma fram till statsbudgetens saldo. Med hjälp av nedanstående tabell är det möjligt att förklara sambanden mellan resultaträkningens saldo, finansieringsanalysens saldo och statsbudgetens saldo (statens lånebehov). För att komma från resultaträkningens saldo till statsbudgetens saldo måste flera justeringar göras. Dessa kan grupperas i justeringar för transaktioner i resultaträkningen som ej medför betalningar, justeringar för förändringar av fordringar och skulder i balansräkningen, övriga transaktioner som påverkar betalningar samt justeringar hänförbara till statsskulden. Tabell 1.2 Samband mellan resultaträkningens under-/överskott och statsbudgetens saldo 2005 Miljoner kronor

Resultaträkningens under-/överskott

20 162

Justeringar för poster som

inte medför betalningar

15 456

Orealiserade valutakursförändringar

(not 11 till BR)

29 578

Avskrivningar och nedskrivningar m.m.

inkl. nedskrivning av studielån

(summan av not 9 till RR och del av

not 56-57 till FA)

28 124

Avsättningar och fondering m.m.

(förändring i BR mellan 2004 och 2005

i not 41-43 samt del av not 56-57 till

FA)

2 450

Resultatandelar (not 10 till RR)

-45 986

Realisationsvinster/förluster

(del av not 57 till FA)

1 290

Justering för förändring av

fordringar och skulder

-25 864

Skatter och transfereringar (del av not

34 och del av not 46 till BR, motsv.

info i not 54 och 56 till FA)

11 873

Statsskuldförvaltningen (not 63 till FA)

1 448

Övriga förändringar (not 58

samt del av not 62 till FA)

-39 185

Övriga transaktioner som

påverkar betalningar

-28 667

Investeringar (not 59 till FA)

-40 280

Försäljningsinkomster hänförbara till

anläggningstillgångar (enl. FA)

5 627

Nettoutlåning (enl. FA spec.

i not 60 till FA)

-5 487

Utdelningar från statliga bolag

(not 55 till FA)

11 473

Nettoökning av statens lån

(=Finansieringsanalysens saldo)

-18 913

Justeringar hänförbara

till statsskulden

32 967

Förändring av Riksgäldskontorets

kortfristiga placeringar,

21 935

Skuldskötselåtgärder, förändring av

myndigheters innehav av

statsobligationer samt övriga poster

11 032

Statsbudgetens saldo

14 054

Anm. RR = Resultaträkningen BR = Balansräkningen FA = Finansieringsanalysen Justeringar för transaktioner som inte medför betalningar I resultaträkningen ingår vissa poster som inte medför betalningar, t.ex. avskrivningar och orealiserade valutakursförändringar, som måste tas bort för att komma fram till statsbudgetens saldo. Av de orealiserade valutakurs- förändringarna på 29,6 miljarder kronor var 21,7 miljarder kronor hänförbara direkt till statsskulden och 7,9 miljarder kronor till skuldskötselinstrument och terminskontrakt. Avskrivningar, avsättningar och förändring av fonder medför inte några betalningar och påverkar således inte statsbudgetens saldo. Detsamma gäller för resultatandelar i dotter- och intresseföretag och realisationsvinster/förluster. Justeringar av förändringar av skulder och fordringar Förändringar av skulder och fordringar påverkade statsbudgetens saldo med 25,9 miljarder kronor, varav 1,4 miljarder kronor är hänförbara till förutbetalda och upplupna poster kopplade till statsskulden och 11,9 miljarder kronor var hänförbara till fordringar och skulder som rör skatter och transfereringar. Statens betalningsnetto har sammantaget påverkats negativt av förändringar av skulder och fordringar. Mer information om orsakerna till förändringar av skulder och fordringar ges i balansräkningen och i finansieringsanalysen. 8 Skr. 2005/06:101 BILAGA 4 Övriga transaktioner som påverkar betalningar Några transaktioner som medför betalningar, exempelvis investeringar, statens utlåning och utdelningar på statens aktier, redovisas i balansräkningen men inte i resultaträkningen och måste således läggas till resultaträkningens saldo för att komma fram till statsbudgetens saldo. Investeringar i anläggningstillgångar uppgick till 40,3 miljarder kronor under året. Statens nettoupplåning Nettoökningen av statens lån, dvs. statens nettoupplåning under året, uppgick till 18,9 miljarder kronor. Denna post är identisk i absoluta tal med saldot i finansieringsanalysen statens nettoupplåning. Justeringar som är hänförbara till Statsskulden Statens nettoupplåning var 33 miljarder högre än statsbudgetens saldo. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och statsbudgetens saldo beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar statsbudgetens saldo. Det gäller t.ex. förändringar under året av Riksgäldskontorets fordringar och skulder som är hänförbara till statsskuldsförvaltningen. Å andra sidan finns det transaktioner som påverkar statsbudgetens saldo men som påverkar statsskulden först efter- följande perioder, exempelvis Riksgäldskontorets kortsiktiga placeringar på marknaden av betalningsöverskott på statverkets checkräkning. Kärnavfallsfondens och Insättningsgaranti- nämndens köp och försäljningar av statspapper påverkar statsverkets checkräkning, men elimi- neras i årsredovisningen för staten. Därför måste även ett netto av dessa läggas till för att komma till lånebehovet. 9

Bilaga 5 Specifikation statsbudgetens inkomster för budgetåret 2005 Tusental kronor

Statsbudget

Utfall

Utfall

Nettoinkomst/

Skillnad mot

Inkomsttitel

Inkomster

Utgifter

nettoutgift

statsbudget

1000

Skatter m.m.

640 142 916

1 749 627 928

1 067 359 944

682 267 983

42 125 067

1100

Skatt på inkomst

55 807 237

613 613 604

528 356 432

85 257 172

29 449 935

1111

Fysiska personers inkomstskatt, netto

-15 101 859

511 230 821

528 356 432

-17 125 611

-2 023 752

1121

Juridiska personers inkomstskatt, netto

65 988 580

95 832 863

95 832 863

29 844 283

1123

Beskattning av tjänstegruppliv

1 416 673

1 036 598

1 036 598

-380 075

1131

Ofördelbara inkomstskatter

183 467

1 492 132

1 492 132

1 308 665

1141

Kupongskatt

2 061 473

2 818 887

2 818 887

757 414

1144

Lotteriskatt

1 258 903

1 202 303

1 202 303

-56 600

1200

Socialavgifter och löneskatter

276 409 775

810 419 009

539 003 512

271 415 497

-4 994 278

1212

Efterlevandepensionsavgift

18 296 796

18 164 112

18 164 112

-132 684

1221

Sjukförsäkringsavgift

109 023 623

108 961 301

108 961 301

-62 322

1222

Föräldraförsäkringsavgift

23 679 152

23 503 666

23 503 666

-175 486

1251

Ålderspensionsavgift, netto

11 855 347

139 374 263

127 710 742

11 663 521

-191 826

1253

Arbetsskadeavgift

7 318 914

7 265 888

7 265 888

-53 026

1254

Arbetsmarknadsavgift

42 168 950

39 808 552

39 808 552

-2 360 398

1262

Allmän pensionsavgift, netto

74 762 327

74 762 327

1281

Allmän löneavgift

33 200 127

32 917 891

32 917 891

-282 236

1291

Särskild löneskatt

28 566 091

27 750 394

27 750 394

-815 697

1295

Särskild sjukförsäkringsavgift

2 300 775

1 380 171

1 380 171

-920 604

1299

Avräkning socialavgifter

336 530 444

336 530 444

0

0

1300

Skatt på egendom

37 672 312

37 780 343

37 780 343

108 031

1312

Fastighetsskatt

24 592 309

23 963 725

23 963 725

-628 584

1321

Fysiska personers förmögenhetsskatt

4 784 701

4 766 677

4 766 677

-18 024

1322

Juridiska personers förmögenhetsskatt

118 241

130 262

130 262

12 021

1331

Arvsskatt

841 994

869 562

869 562

27 568

1332

Gåvoskatt

222 520

222 520

222 520

1341

Stämpelskatt

7 335 067

7 827 597

7 827 597

492 530

1400

Skatt på varor och tjänster

325 983 980

335 883 564

335 883 564

9 899 584

1411

Mervärdesskatt, netto

222 927 848

228 467 921

228 467 921

5 540 073

1423

Försäljningsskatt på motorfordon

2 148

2 148

2 148

1424

Tobaksskatt

8 419 471

8 056 475

8 056 475

-362 996

1425

Alkoholskatt

10 835 748

10 064 259

10 064 259

-771 489

1428

Energiskatt

65 131 615

69 519 673

69 519 673

4 388 058

1431

Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk

1 863 092

1 803 541

1 803 541

-59 551

1435

Särskild skatt mot försurning

51 637

55 275

55 275

3 638

1436

Skatt på avfall

700 304

635 146

635 146

-65 158

1437

Skatt på bekämpnings- och gödselmedel.

320 680

405 684

405 684

85 004

1452

Skatt på annonser och reklam

951 491

875 203

875 203

-76 288

1454

Skatt på spel

33 204

29 525

29 525

-3 679

1461

Fordonsskatt

9 391 857

10 297 321

10 297 321

905 464

1462

Vägavgifter

630 314

722 146

722 146

91 832

1463

Trängselskatt

455 000

-455 000

1471

Tullmedel

3 769 547

4 307 361

4 307 361

537 814

1472

Övriga skatter m.m. på import

2 601

1 640

1 640

-961

1473

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

283 583

339 818

339 818

56 235

1481

Övriga skatter på varor och tjänster

215 988

300 428

300 428

84 440

1500

Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt

-33 452 750

-32 713 905

-32 713 905

738 845

1512

Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och

landsting

-35 052 750

-34 246 474

-34 246 474

806 276

1513

Utjämningsavgift för LSS-kostnader

1 600 000

1 532 569

1 532 569

-67 431

1600

Betalningsdifferenser, skattekonto

-6 511 298

334 509

334 509

6 845 807

1611

Betalningsdifferenser, anstånd, netto

-197 002

-221 842

-221 842

-24 840

1621

Uppbördsförluster, netto, fysiska personers inkomstskatt

-2 020 620

-2 407 071

-2 407 071

-386 451

1622

Uppbördsförluster, netto, juridiska personers inkomstskatt

-648 665

-836 316

-836 316

-187 651

1623

Uppbördsförluster, netto, arbetsgivaravgifter

-1 031 996

-1 129 787

-1 129 787

-97 791

1624

Uppbördsförluster, netto, mervärdesskatt

-1 591 366

-1 807 204

-1 807 204

-215 838

1625

Uppbördsförluster, netto, räntor m.m.

-1 085 573

-1 422 498

-1 422 498

-336 925

1631

Betalningsdifferenser, övriga

63 924

8 159 228

8 159 228

8 095 304

1691

Betalningsdifferenser, skattemyndigheterna, netto

0

0

0

1692

Indrivna medel, kronofogdemyndigheterna, netto

0

0

0

Tusental kronor

Statsbudget

Utfall

Utfall

Nettoinkomst/

Skillnad mot

Inkomsttitel

Inkomster

Utgifter

nettoutgift

statsbudget

1700

Nedsättning av skatter

-15 766 340

-15 689 196

-15 689 196

77 144

1711

Nedsättning, anställningsstöd

-2 754 000

-3 153 482

-3 153 482

-399 482

1712

Nedsättning, investering i källsorteringslokaler

-267 000

-1 774

-1 774

265 226

1713

Nedsättning, bredbandsinstallation

-100 000

-521 752

-521 752

-421 752

1714

Nedsättning, stöd till sjöfart

-1 631 007

-1 698 709

-1 698 709

-67 702

1715

Nedsättning, reparation och ombyggnad offentliga lokaler

-1 333 333

-629

-629

1 332 704

1716

Nedsättning, sysselsättningsstöd till kommuner och

landsting

-7 500 000

-8 775 876

-8 775 876

-1 275 876

1717

Nedsättning, skattelättnad för vissa byggtjänster

-946 000

-348 653

-348 653

597 347

1718

Nedsättning, stöd till anställning av långtidssjukskrivna

1719

Nedsättning, stöd till skyddat arbete hos offentlig

arbetsgivare

-785 000

-738 321

-738 321

46 679

1721

Nedsättning, utbildning av personal i vård och äldreomsorg

-450 000

-450 000

-450 000

0

2000

Inkomster av statens verksamhet

35 426 032

33 184 561

33 184 561

-2 241 471

2100

Rörelseöverskott

10 145 400

10 853 212

10 853 212

707 812

2114

Luftfartsverkets inlevererade överskott

5 000

29 595

29 595

24 595

2116

Affärsverket Svenska Kraftnäts inlevererade utdelning och

325 000

337 000

337 000

12 000

inleverans av motsvarighet till statlig skatt

20 400

28 667

28 667

8 267

2118

Sjöfartsverkets inlevererade överskott

2124

Inlevererat överskott av Riksgäldskontorets

20 000

9 128

9 128

-10 872

garantiverksamhet

2126

Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit

75 000

114 349

114 349

39 349

2131

Riksbankens inlevererade överskott

6 300 000

6 700 000

6 700 000

400 000

2153

Inlevererat överskott från AB Svenska Spel

3 400 000

3 634 473

3 634 473

234 473

2200

Överskott av statens fastighetsförvaltning

383 000

322 761

322 761

-60 239

2215

Överskott av Statens fastighetsverks verksamhet

383 000

322 761

322 761

-60 239

2300

Ränteinkomster

5 556 900

5 754 814

5 754 814

197 914

2314

Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen

1 500

776

776

-724

2316

Ränteinkomster på vattenkraftslån

5

5

5

2321

Ränteinkomster på skogsvägslån

2322

Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet

4 000

-685

-685

-4 685

2323

Räntor på övriga näringslån, Statens jordbruksverk

100

21

21

-79

2324

Ränteinkomster på lokaliseringslån

3 000

1 361

1 361

-1 639

2341

Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och

3

3

3

garantilån för studera

2342

Ränteinkomster på allmänna studielån

50 000

60 678

60 678

10 678

2343

Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988

4 135 000

4 325 555

4 325 555

190 555

2391

Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets

300

138

138

-162

rationalisering

500

5

5

-495

2392

Räntor på intressemedel

2394

Övriga ränteinkomster

50 000

25 240

25 240

-24 760

2397

Räntor på skattekonton m.m., netto

1 312 500

1 341 716

1 341 716

29 216

2400

Aktieutdelning

9 850 722

12 143 444

12 143 444

2 292 722

2411

Inkomster av statens aktier

9 850 722

12 143 444

12 143 444

2 292 722

2500

Offentligrättsliga avgifter

6 551 510

6 658 605

6 658 605

107 095

2511

Expeditions- och ansökningsavgifter

470 000

578 132

578 132

108 132

2519

Koncessionsavgift på televisionens område

368 000

331 400

331 400

-36 600

2521

Avgifter till Granskningsnämnden

6 658

6 489

6 489

-169

2522

Avgifter för granskning av filmer och videogram

9 400

10 583

10 583

1 183

2525

Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor

3 185 000

3 102 069

3 102 069

-82 931

2526

Utjämningsavgift från arbetslöshetskassor

77 000

77 644

77 644

644

2527

Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning

24 800

24 009

24 009

-791

2528

Avgifter vid bergsstaten

8 500

8 244

8 244

-256

2529

Avgifter vid patent- och registreringsväsendet

76 898

62 652

62 652

-14 246

2531

Avgifter för registrering i förenings- m.fl. register

1 200

1 712

1 712

512

2532

Avgifter vid kronofogdemyndigheterna

925 000

971 243

971 243

46 243

2534

Avgifter för körkort och motorfordon

21 000

33 094

33 094

12 094

2535

Avgifter för statliga garantier

1 000

20

20

-980

2536

Lotteriavgifter

28 000

30 627

30 627

2 627

2537

Miljöskyddsavgift

90 000

104 481

104 481

14 481

2539

Täktavgift

11 000

17 057

17 057

6 057

2541

Avgifter vid Tullverket

16 000

13 453

13 453

-2 547

2542

Patientavgifter vid tandläkarutbildningen

4 000

6 595

6 595

2 595

2543

Avgifter för Kemikalieinspektionen

62 900

65 845

65 845

2 945

2544

Avgifter för Statens folkhälsoinstituts verksamhet

4 000

3 114

3 114

-886

Tusental kronor

Statsbudget

Utfall

Utfall

Nettoinkomst/

Skillnad mot

Inkomsttitel

Inkomster

Utgifter

nettoutgift

statsbudget

2546

Lokalradioavgifter

126 000

123 214

123 214

-2 786

2548

Avgifter för Finansinspektionens verksamhet

175 000

176 404

176 404

1 404

2551

Avgifter från kärnkraftverken

244 768

263 674

263 674

18 906

2552

Övriga offentligrättsliga avgifter

317 800

374 244

374 244

56 444

2553

Registreringsavgift till Fastighetsmäklarnämnden

8 900

9 693

9 693

793

2554

Avgifter för telekommunikation

100 000

93 283

93 283

-6 717

2557

Avgifter vid statens internbank i Riksgäldskontoret

20 300

6 660

6 660

-13 640

2558

Avgifter för årlig revision

110 386

120 885

120 885

10 499

2559

Avgifter för etikprövning av forskning

40 000

20 496

20 496

-19 504

2561

Efterbevaknings- och tillsynsavgifter

18 000

21 589

21 589

3 589

2600

Försäljningsinkomster

290 000

139 130

139 130

-150 870

2624

Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter

50 000

57 994

57 994

7 994

2625

Utförsäljning av beredskapslager

3

3

3

2627

Offentlig lagring, försäljningsintäkter

240 000

81 132

81 132

-158 868

2700

Böter m.m.

2 233 500

2 091 064

2 091 064

-142 436

2711

Restavgifter och dröjsmålsavgifter

80 000

118 126

118 126

38 126

2712

Bötesmedel

482 000

494 990

494 990

12 990

2713

Vattenföroreningsavgifter m.m.

1 500

1 016

1 016

-484

2714

Sanktionsavgifter m.m.

140 000

129 722

129 722

-10 278

2715

Skattetillägg

1 300 000

1 073 878

1 073 878

-226 122

2716

Förseningsavgifter

230 000

273 333

273 333

43 333

2800

Övriga inkomster av statens verksamhet

415 000

-4 778 468

-4 778 468

-5 193 468

2811

Övriga inkomster av statens verksamhet

415 000

-4 778 468

-4 778 468

-5 193 468

3000

Inkomster av försåld egendom

15 000 000

6 688 778

6 688 778

-8 311 222

3100

Inkomster av försålda byggnader och maskiner

180 953

180 953

180 953

3125

Fortifikationsverkets försäljning av fastigheter

180 953

180 953

180 953

3200

Övriga inkomster av markförsäljning

3211

Övriga inkomster av markförsäljning

3300

Övriga inkomster av försåld egendom

15 000 000

6 507 826

6 507 826

-8 492 174

3311

Inkomster av statens gruvegendom

3312

Övriga inkomster av försåld egendom

15 000 000

6 507 826

6 507 826

-8 492 174

4000

Återbetalning av lån

2 387 446

2 303 455

2 303 455

-83 991

4100

Återbetalning av näringslån

92 100

86 914

86 914

-5 186

4123

Återbetalning av lån till fiskerinäringen

11 000

9 013

9 013

-1 987

4131

Återbetalning av vattenkraftslån

33

33

33

4132

Återbetalning av lån avseende såddfinansiering

10 000

5 121

5 121

-4 879

4135

Återbetalning av skogsvägslån

4136

Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet

35 100

34 414

34 414

-686

4137

Återbetalning av övriga näringslån, Statens jordbruksverk

171

171

171

4138

Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier

36 000

38 161

38 161

2 161

4139

Återbetalning av lokaliseringslån

4300

Återbetalning av studielån

2 206 400

2 117 744

2 117 744

-88 656

4311

Återbetalning av statens lån för universitetsstudier

6

6

6

4312

Återbetalning av allmänna studielån

400

610

610

210

4313

Återbetalning av studiemedel

2 206 000

2 117 128

2 117 128

-88 872

4500

Återbetalning av övriga lån

88 946

98 797

98 797

9 851

4516

Återbetalning av utgivna startlån och bidrag

48

48

48

4517

Återbetalning från Portugalfonden

4525

Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor

50 000

56 304

56 304

6 304

4526

Återbetalning av övriga lån

38 946

42 445

42 445

3 499

5000

Kalkylmässiga inkomster

7 559 200

8 787 972

8 787 972

1 228 772

Tusental kronor

Statsbudget

Utfall

Utfall

Nettoinkomst/

Skillnad mot

Inkomsttitel

Inkomster

Utgifter

nettoutgift

statsbudget

5100

Avskrivningar och amorteringar

572 200

1 246 307

1 246 307

674 107

5121

Amortering på statskapital

563 000

1 241 952

1 241 952

678 952

5131

Uppdragsmyndigheters m.fl. komplementkostnader

9 200

4 355

4 355

-4 845

5200

Statliga pensionsavgifter

6 987 000

7 541 665

7 541 665

554 665

5211

Statliga pensionsavgifter

6 987 000

7 541 665

7 541 665

554 665

6000

Bidrag m.m. från EU

11 770 867

12 592 364

12 592 364

821 497

6100

Bidrag från EG:s jordbruksfond

8 464 369

8 946 315

8 946 315

481 946

6111

Arealbidrag

4 097 365

4 058 349

4 058 349

-39 016

6112

Kompletterande åtgärder perioden 1995-1999

3 000

3 172

3 172

172

6113

Övriga interventioner

388 516

263 315

263 315

-125 201

6114

Exportbidrag

440 824

675 444

675 444

234 620

6115

Djurbidrag

1 397 034

1 939 814

1 939 814

542 780

6116

Offentlig lagring

160 000

254 424

254 424

94 424

6117

Miljö-, struktur- och regionala åtgärder perioden 2000-2006

1 820 630

1 580 404

1 580 404

-240 226

6119

Övriga bidrag från EG:s jordbruksfonds garantisektion

6 000

7 098

7 098

1 098

6121

EG-finansierade struktur- och regionalstöd till

jordbrukssektorn m.m 1995-1999

840

840

840

6122

EG-finansierad struktur- och regionalstöd till

jordbrukssektorn m.m. 2000-2006

151 000

163 455

163 455

12 455

6200

Bidrag från EG:s fiskefond

94 000

109 240

109 240

15 240

6211

Bidrag från EG:s fiskefond perioden 1995-1999

6212

Bidrag från EG:s fiskefond perioden 2000-2006

94 000

109 240

109 240

15 240

6300

Bidrag från EG:s regionalfond

1 582 833

1 380 638

1 380 638

-202 195

6311

Bidrag från EG:s regionalfond perioden 1995-1999

25 058

25 058

25 058

6312

Bidrag från EG:s regionalfond perioden 2000-2006

1 582 833

1 355 580

1 355 580

-227 253

6400

Bidrag från EG:s socialfond

1 421 665

1 848 425

1 848 425

426 760

6411

Bidrag från EG:s socialfond perioden 1995-1999

-25 058

-25 058

-25 058

6412

Bidrag från EG:s socialfond perioden 2000-2006

1 421 665

1 873 483

1 873 483

451 818

6500

Bidrag till transeuropeiska nätverk

200 000

300 366

300 366

100 366

6511

Bidrag till transeuropeiska nätverk

200 000

300 366

300 366

100 366

6900

Övriga bidrag från EG

8 000

7 381

7 381

-619

6911

Övriga bidrag från EG

8 000

7 381

7 381

-619

Summa statsbudgetens inkomster

712 286 461

1 813 185 058

1 067 359 944

745 825 114

33 538 653

Bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter m.m. för budgetåret 2005 Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

UO 01 Rikets styrelse

963 261

7 840 222

-68 275

-52 286

8 682 922

7 672 829

-167 393

-99 118

-1 010 093

-1 053 316

43 223

1 010 093

PO 27 Mediepolitik

63 101

665 057

-3 990

724 168

656 512

-8 545

-8 545

-67 657

-67 657

67 657

1

Presstödsnämnden och Taltidningsnämnden, a

358

6 317

-38

6 637

5 600

-717

-717

-1 036

-1 036

1 036

2

Presstöd, a

47 061

485 029

-2 910

529 180

505 222

20 193

20 193

-23 958

-23 958

23 958

3

Stöd till radio- och kassettidningar, a

15 713

152 300

-914

167 099

125 513

-26 787

-26 787

-41 586

-41 586

41 586

4

Radio- och TV-verket, a

-97

11 709

-70

11 542

11 080

-629

-629

-462

-462

462

5

Granskningsnämnden för radio och TV, a

67

9 702

-58

9 711

9 096

-606

-606

-614

-614

614

PO 45 Samepolitik

381

22 029

-132

22 278

22 589

560

560

311

0

311

-311

1

Sametinget, a

381

22 029

-132

22 278

22 589

560

560

311

0

311

-311

PO 46 Demokrati

79 437

82 190

1 425

-493

162 559

80 649

-1 541

-2 966

-81 910

-82 456

546

81 910

1

Allmänna val och demokrati, a

73 030

18 200

-109

91 121

17 876

-324

-324

-73 245

-73 245

73 245

2

Justitiekanslern, a

898

18 311

1 425

-110

20 524

19 661

1 350

-75

-863

-1 409

546

863

3

Datainspektionen, a

2 445

31 117

-187

33 375

29 450

-1 667

-1 667

-3 924

-3 924

3 924

4

Svensk författningssamling, a

179

850

-5

1 024

762

-88

-88

-261

-261

261

5

Valmyndigheten, a

2 886

13 712

-82

16 516

12 900

-812

-812

-3 616

-3 616

3 616

PO 90 Anslag som inte ingår i något politikområde

820 341

7 070 946

-69 700

-47 671

7 773 916

6 913 079

-157 867

-88 167

-860 838

-903 204

42 366

860 838

1

Kungliga hov- och slottsstaten, a

96 162

-577

95 585

95 585

-577

-577

0

0

0

2

Riksdagens ledamöter och partier m.m., a

22 350

725 298

747 648

703 194

-22 104

-22 104

-44 454

-66 213

21 759

44 454

3

Riksdagens förvaltningskostnader, a

60 554

569 607

-14 400

615 761

554 570

-15 037

-15 037

-61 191

-78 279

17 088

61 191

4

Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, a

6 859

60 578

67 437

56 715

-3 863

-3 863

-10 723

-12 540

1 817

10 723

5

Regeringskansliet m.m., a

736 020

5 436 198

-69 700

-32 617

6 069 901

5 325 720

-110 478

-40 778

-744 181

-744 181

744 181

6

Stöd till politiska partier, a

-5 478

170 200

164 722

164 613

-5 587

-5 587

-109

-1 811

1 702

109

7

Expertgruppen för EU-frågor, a

37

12 903

-77

12 863

12 682

-221

-221

-180

-180

180

UO 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning

354 981

11 432 140

-176 190

-67 168

11 543 763

10 971 835

-460 305

-284 115

-571 928

-992 272

420 344

571 928

PO 01 Effektiv statsförvaltning

310 855

8 945 943

-17 527

-39 535

9 199 736

8 938 486

-7 457

10 070

-261 250

-673 250

412 000

261 250

1

Konjunkturinstitutet, a

40

47 325

-284

47 081

45 533

-1 792

-1 792

-1 548

-1 548

1 548

2

Ekonomistyrningsverket, a

11 752

95 849

-575

107 026

93 150

-2 699

-2 699

-13 875

-13 875

13 875

3

Statskontoret, a

1 645

89 652

-1 783

89 514

85 979

-3 673

-3 673

-3 534

-4 534

1 000

3 534

4

Täckning av merkostnader för lokaler, a

4 245

425

-3

4 667

574

149

149

-4 093

-4 093

4 093

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

5

Statistiska centralbyrån, a

17 542

437 433

-500

-2 625

451 850

429 441

-7 992

-7 492

-22 409

-22 409

22 409

6

Kammarkollegiet, a

4 855

29 667

1 825

-178

36 169

25 925

-3 742

-5 567

-10 245

-10 245

10 245

7

Nämnden för offentlig upphandling, a

316

8 375

-50

8 641

7 599

-776

-776

-1 042

-1 042

1 042

8

Statens kvalitets- och kompetensråd, a

5

12 661

-76

12 590

11 837

-824

-824

-753

-753

753

9

Ekonomiska rådet, a

998

2 098

-13

3 083

1 334

-764

-764

-1 749

-1 749

1 749

10

Arbetsgivarpolitiska frågor, a

1 038

2 458

-110

3 386

2 205

-253

-253

-1 181

-1 181

1 181

11

Statliga tjänstepensioner m.m., a

3 845

8 220 000

-28 852

-7 909

8 187 085

8 209 178

-10 822

18 030

22 093

-388 907

411 000

-22 093

12

Statliga kompetensöverföringsjobb, a

10 000

10 000

408

408

-9 592

-9 592

-9 592

9 592

1998 14D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området, a

17 795

17 795

8 583

8 583

8 583

-9 212

-9 212

9 212

2003 020106 Folk- och bostadsstatistik, a

215 200

215 200

12 972

12 972

12 972

-202 227

-202 227

202 227

2003 020111 Utvecklingsarbete, a

0

0

0

0

0

2003 020114 Riksrevisionsverket, a

13 513

-13 513

2003 020115 Riksrevisionsverket: Avvecklingskostnader, a

12 416

-12 416

2004 020112 Utveckling av 24-timmarsmyndigheten, a

5 650

5 650

3 767

3 767

3 767

-1 883

-1 883

1 883

PO 02 Finansiella system och tillsyn

21 588

518 048

-1 500

-3 765

534 371

501 148

-16 900

-15 400

-33 223

-33 223

33 223

1

Finansinspektionen, a

-782

178 401

-1 500

-1 070

175 049

164 147

-14 254

-12 754

-10 902

-10 902

10 902

2

Insättningsgarantinämnden, a

1 909

7 518

-45

9 382

7 435

-83

-83

-1 947

-1 947

1 947

3

Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader, a

17 204

265 576

-1 593

281 187

262 942

-2 634

-2 634

-18 245

-18 245

18 245

4

Bokföringsnämnden, a

1 303

8 153

-49

9 407

7 620

-533

-533

-1 787

-1 787

1 787

5

Insatser i internationella finansiella institutioner, a

1 954

56 000

57 954

57 612

1 612

1 612

-342

-342

342

6

Avsättning för garantiverksamhet, a

1 400

-8

1 392

1 392

-8

-8

0

0

7

Finansmarknadsrådet, a

1 000

-1 000

-1 000

-1 000

PO 90 Anslag som inte ingår i något politikområde

22 538

1 968 149

-157 163

-23 868

1 809 656

1 532 200

-435 949

-278 786

-277 456

-285 800

8 344

277 456

1

Riksrevisionen, a

21 800

278 149

-13 728

286 221

266 928

-11 221

-11 221

-19 293

-27 637

8 344

19 293

2

Försök med trängselskatt i Stockholm, a

1 690 000

-157 163

-10 140

1 522 697

1 264 534

-425 466

-268 303

-258 163

-258 163

258 163

2003 0293 Riksdagens revisorer: Avvecklingskostnader, a

738

738

738

738

738

UO 03 Skatt, tull och exekution

122 051

8 803 944

1 631

-44 939

8 882 687

8 572 390

-231 554

-233 185

-310 297

-330 297

20 000

310 297

PO 03 Skatt, tull och exekution

122 051

8 803 944

1 631

-44 939

8 882 687

8 572 390

-231 554

-233 185

-310 297

-330 297

20 000

310 297

1

Skatteverket, a

108 294

5 928 079

-38 369

-35 813

5 962 191

5 766 731

-161 348

-122 979

-195 460

-195 460

195 460

2

Kronofogdemyndigheterna, a

10 599

1 520 943

40 000

-9 126

1 562 416

1 465 494

-55 449

-95 449

-96 922

-96 922

96 922

3

Tullverket, a

3 158

1 354 922

1 358 080

1 340 165

-14 757

-14 757

-17 915

-37 915

20 000

17 915

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

UO 04 Rättsväsendet

-140 305

27 296 871

665 075

-128 682

27 692 959

27 024 956

-271 915

-936 990

-668 003

-1 269 798

601 795

668 003

PO 04 Rättsväsendet

-140 305

27 296 871

665 075

-128 682

27 692 959

27 024 956

-271 915

-936 990

-668 003

-1 269 798

601 795

668 003

1

Polisorganisationen, a

378 880

14 960 135

-89 761

15 249 254

14 629 076

-331 059

-331 059

-620 179

-620 179

620 179

2

Säkerhetspolisen, a

3 973

644 975

-4 335

644 613

637 124

-7 851

-7 851

-7 489

-7 489

7 489

3

Åklagarorganisationen, a

15 769

848 935

-5 094

859 610

829 873

-19 062

-19 062

-29 737

-29 737

29 737

4

Ekobrottsmyndigheten, a

-451

342 198

1 500

-2 053

341 194

336 755

-5 443

-6 943

-4 439

-4 439

4 439

5

Domstolsväsendet m.m., a

-63 594

4 046 980

185 000

-24 829

4 143 557

3 856 386

-190 594

-375 594

-287 171

-287 171

287 171

6

Kriminalvården, a

-419 866

4 990 693

400 000

4 970 827

5 217 942

227 249

-172 751

247 115

-251 885

499 000

-247 115

7

Brottsförebyggande rådet, a

2 165

59 550

-357

61 358

57 628

-1 922

-1 922

-3 730

-3 730

3 730

8

Rättsmedicinalverket, a

-47

228 571

-1 371

227 153

221 412

-7 159

-7 159

-5 741

-5 741

5 741

9

Gentekniknämnden, a

139

3 796

-23

3 912

3 007

-789

-789

-904

-904

904

10

Brottsoffermyndigheten, a

2 273

27 012

-162

29 123

25 870

-1 142

-1 142

-3 253

-3 253

3 253

11

Ersättning för skador på grund av brott, a

-5 836

83 978

15 000

-504

92 638

74 378

-9 600

-24 600

-18 260

-18 260

18 260

12

Rättshjälpskostnader m.m., a

-55 890

1 027 957

53 575

1 025 642

1 094 319

66 362

12 787

68 677

-34 118

102 795

-68 677

13

Kostnader för vissa skaderegleringar m.m., a

1 208

21 291

10 000

-128

32 371

30 864

9 573

-427

-1 507

-1 507

1 507

14

Avgifter till vissa internationella sammanslutningar, a

949

3 600

-22

4 527

3 840

240

240

-687

-687

687

15

Bidrag till brottsförebyggande arbete, a

24

7 200

-43

7 181

6 481

-719

-719

-699

-699

699

UO 05 Internationell samverkan

129 200

1 239 582

140 000

-2 130

1 506 652

1 364 927

125 345

-14 655

-141 725

-182 791

41 066

141 725

PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik

129 200

1 239 582

140 000

-2 130

1 506 652

1 364 927

125 345

-14 655

-141 725

-182 791

41 066

141 725

1

Bidrag till vissa internationella organisationer, a

73 934

884 450

-12 800

0

945 584

902 906

18 456

31 256

-42 678

-68 744

26 066

42 678

2

Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, a

46 654

130 451

-783

176 322

97 606

-32 845

-32 845

-78 716

-78 716

78 716

3

Nordiskt samarbete, a

68

21 122

2 800

-127

23 863

22 553

1 431

-1 369

-1 310

-1 310

1 310

4

Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet, a

2 163

4 000

150 000

-24

156 139

160 684

156 684

6 684

4 545

-10 455

15 000

-4 545

5

Inspektionen för strategiska produkter, a

3 017

24 370

-146

27 241

21 400

-2 970

-2 970

-5 840

-5 840

5 840

6

Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning, a

811

29 240

-175

29 876

28 155

-1 085

-1 085

-1 721

-1 721

1 721

7

Bidrag till Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRI), o

26 727

-160

26 567

26 567

-160

-160

0

0

8

Bidrag till Utrikespolitiska institutet (UI), o

12 177

-73

12 104

12 104

-73

-73

0

0

9

Svenska institutet, a

6

75 298

-452

74 852

74 846

-452

-452

-6

-6

6

10

Information om Sverige i utlandet, a

2 268

9 747

-58

11 957

10 547

800

800

-1 410

-1 410

1 410

11

Samarbete inom Östersjöregionen, a

22 000

-132

21 868

7 559

-14 441

-14 441

-14 309

-14 309

14 309

2003 050504 Nordiska ministerrådet, a

109

109

-109

-109

109

2003 050509 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området, a

7

7

-7

-7

7

2003 050510 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, a

122

122

-122

-122

122

2003 050514 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse, a

16

16

-16

-16

16

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

2003 050516 Europainformation m.m., a

25

25

-25

-25

25

UO 06 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

3 547 745

44 146 606

-91 300

-161 911

47 441 140

43 591 180

-555 426

-464 126

-3 849 960

-4 151 960

302 000

3 849 960

PO 06 Totalförsvar

3 213 336

40 654 396

20 700

-139 658

43 748 774

40 634 535

-19 861

-40 561

-3 114 239

-3 414 239

300 000

3 114 239

1

Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., a

450 792

22 125 249

-132 751

22 443 290

21 166 703

-958 546

-958 546

-1 276 587

-1 576 587

300 000

1 276 587

2

Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling, a

2 699 808

17 391 059

7 500

20 098 367

18 349 554

958 495

950 995

-1 748 813

-1 748 813

1 748 813

3

Krisberedskapsmyndigheten, a

24 026

144 649

-8 000

-868

159 807

134 218

-10 431

-2 431

-25 590

-25 590

25 590

4

Styrelsen för psykologiskt försvar, a

2 742

17 467

21 200

-105

41 304

34 980

17 513

-3 687

-6 323

-6 323

6 323

5

Totalförsvarets pliktverk, a

14 807

248 049

-1 488

261 368

229 200

-18 849

-18 849

-32 168

-32 168

32 168

6

Försvarshögskolan, a

3 121

30 596

-184

33 533

29 816

-780

-780

-3 717

-3 717

3 717

7

Försvarets radioanstalt, a

9 310

424 764

-2 549

431 525

420 379

-4 385

-4 385

-11 146

-11 146

11 146

8

Totalförsvarets forskningsinstitut, a

7 507

189 759

-1 139

196 127

188 619

-1 140

-1 140

-7 508

-7 508

7 508

9

Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret, o

75 665

-454

75 211

75 211

-454

-454

0

0

10

Nämnder m.m., a

67

7 139

7 206

5 698

-1 441

-1 441

-1 508

-1 508

1 508

2002 060603 Funktionen Civil ledning, a

1 036

1 036

157

157

157

-880

-880

880

2002 060609 Funktionen Telekommunikationer m.m., a

120

-120

PO 07 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar

334 409

3 492 210

-112 000

-22 253

3 692 366

2 956 645

-535 565

-423 565

-735 721

-737 721

2 000

735 721

1

Kustbevakningen, a

38 419

641 875

-3 851

676 443

630 791

-11 084

-11 084

-45 652

-45 652

45 652

2

Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor, a

40

25 000

-150

24 890

24 850

-150

-150

-40

-40

40

3

Ersättning för räddningstjänst m.m., a

592

20 000

-120

20 472

21 823

1 823

1 823

1 351

-649

2 000

-1 351

4

Samhällets skydd mot olyckor, a

31 419

734 901

-4 409

761 911

728 197

-6 704

-6 704

-33 715

-33 715

33 715

5

Krisberedskap, a

263 939

1 747 434

-112 000

-11 785

1 887 588

1 550 984

-196 450

-84 450

-336 604

-336 604

336 604

6

Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet, a

323 000

-1 938

321 062

-323 000

-323 000

-321 062

-321 062

321 062

UO 07 Internationellt bistånd

2 807 421

22 417 678

-200 000

-13 428

25 011 671

22 260 140

-157 538

42 462

-2 751 530

-2 752 910

1 380

2 751 530

PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete

2 755 731

22 417 678

-200 000

-13 428

24 959 981

22 208 690

-208 988

-8 988

-2 751 291

-2 752 671

1 380

2 751 291

1

Biståndsverksamhet, a

2 360 026

21 732 194

-184 449

23 907 771

21 558 576

-173 618

10 831

-2 349 195

-2 349 195

2 349 195

2

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida), a

25 831

589 970

615 801

583 809

-6 161

-6 161

-31 992

-31 992

31 992

3

Nordiska Afrikainstitutet, a

13 514

13 514

13 514

4

Folke Bernadotteakademin, a

5 551

25 000

-5 551

25 000

20 871

-4 129

1 422

-4 129

-4 129

4 129

5

Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier, a

349 700

1 000

-6

350 694

-1 000

-1 000

-350 694

-350 694

350 694

6

Riksrevisionen:Internationella uppdrag, a

14 622

46 000

-13 422

47 200

31 919

-14 081

-14 081

-15 281

-16 661

1 380

15 281

7

Institutet för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete, a

10 000

-10 000

-10 000

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 09 Samarbete med Central- och Östeuropa

51 690

51 690

51 451

51 451

51 451

-239

-239

239

2003 070901 Samarbete med Central- och Östeuropa, a

51 690

51 690

51 451

51 451

51 451

-239

-239

239

UO 08 Invandrare och flyktingar

64 425

6 933 423

387 070

-107 948

7 276 970

6 918 378

-15 045

-402 115

-358 592

-925 090

566 498

358 592

PO 10 Integrationspolitik

48 123

2 111 672

-65 251

2 094 543

1 958 035

-153 637

-153 637

-136 509

-324 007

187 498

136 509

1

Integrationsverket, a

119

89 908

90 027

87 658

-2 250

-2 250

-2 370

-2 370

2 370

2

Integrationsåtgärder, a

11 038

103 742

-1 161

113 619

96 402

-7 340

-7 340

-17 217

-17 217

17 217

3

Kommunersättningar vid flyktingmottagande, a

31 592

1 874 975

-63 833

1 842 733

1 735 959

-139 016

-139 016

-106 775

-294 273

187 498

106 775

4

Hemutrustningslån, a

5 803

18 631

-111

24 323

14 345

-4 286

-4 286

-9 978

-9 978

9 978

5

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, a

-429

24 416

-146

23 841

23 671

-745

-745

-170

-170

170

PO 11 Storstadspolitik

290 088

290 088

143 453

143 453

143 453

-146 635

-146 635

146 635

2004 081101 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, a

290 088

290 088

143 453

143 453

143 453

-146 635

-146 635

146 635

PO 12 Migrationspolitik

-273 942

4 811 251

387 070

-42 634

4 881 745

4 806 469

-4 782

-391 852

-75 276

-454 276

379 000

75 276

1

Migrationsverket, a

-8 957

642 505

60 000

693 548

667 654

25 149

-34 851

-25 894

-65 894

40 000

25 894

2

Mottagande av asylsökande, a

-351 469

3 296 162

257 000

3 201 693

3 419 056

122 894

-134 106

217 363

-92 637

310 000

-217 363

3

Migrationspolitiska åtgärder, a

43 350

289 809

-42 634

290 525

193 272

-96 537

-96 537

-97 253

-97 253

97 253

4

Utlänningsnämnden, a

1 499

149 792

25 000

176 291

174 158

24 366

-634

-2 133

-16 133

14 000

2 133

5

Offentligt biträde i utlänningsärenden, a

-6 771

177 027

36 000

206 256

163 448

-13 579

-49 579

-42 807

-57 807

15 000

42 807

6

Utresor för avvisade och utvisade, a

7 839

225 556

9 070

242 465

176 830

-48 726

-57 796

-65 635

-65 635

65 635

7

Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökanse och flyktingar, a

40 568

30 400

70 968

12 051

-18 349

-18 349

-58 916

-58 916

58 916

PO 47 Minoritetspolitik

157

10 500

-63

10 594

10 421

-79

-79

-172

-172

172

1

Åtgärder för nationella minoriteter, a

157

10 500

-63

10 594

10 421

-79

-79

-172

-172

172

UO 09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

1 686 334

39 817 525

116 000

-1 610 854

40 009 005

38 473 152

-1 344 373

-1 460 373

-1 535 853

-2 254 150

718 297

1 535 845

PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik

1 622 414

25 003 318

27 500

-1 543 965

25 109 267

23 882 400

-1 120 918

-1 148 418

-1 226 867

-1 341 814

114 947

1 226 867

1

Tandvårdsförmåner m.m., a

1 555 474

3 498 000

-1 535 474

3 518 000

2 438 426

-1 059 574

-1 059 574

-1 079 574

-1 184 514

104 940

1 079 574

2

Bidrag för läkemedelsförmånerna, a

13

19 767 000

-13

19 767 000

19 767 000

0

0

3

Bidrag till hälso- och sjukvård, a

17 044

269 199

2 500

288 743

260 002

-9 197

-11 697

-28 742

-28 742

28 742

4

Statens beredning för medicinsk utvärdering, a

32

40 691

-244

40 479

39 391

-1 300

-1 300

-1 088

-1 088

1 088

5

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, a

430

26 394

26 824

26 568

174

174

-256

-506

250

256

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

6

Socialstyrelsen, a

11 019

492 096

-2 953

500 162

476 596

-15 500

-15 500

-23 566

-23 566

23 566

7

Läkemedelsförmånsnämnden, a

7 238

59 703

-358

66 583

52 052

-7 651

-7 651

-14 531

-14 531

14 531

8

Sjukvård i internationella förhållanden, a

-12 961

325 235

25 000

337 274

317 484

-7 751

-32 751

-19 790

-29 547

9 757

19 790

9

Ersättning till talidomidskadade i vissa fall m.m., a

35 000

25 000

-1 923

58 077

52 000

27 000

27 000

-6 077

-6 077

6 077

10

Bidrag till psykiatri och social psykiatri, a

500 000

-3 000

497 000

452 357

-47 643

-47 643

-44 643

-44 643

44 643

2001 091306 Ersättning till steriliserade i vissa fall, a

9 125

9 125

525

525

525

-8 600

-8 600

8 600

PO 14 Folkhälsa

66 191

787 880

-4 055

850 016

754 675

-33 205

-33 205

-95 341

-95 341

95 341

1

Insatser mot aids, a

-373

64 122

-385

63 364

62 263

-1 859

-1 859

-1 101

-1 101

1 101

2

Bidrag till WHO, a

7 389

34 371

-320

41 440

30 396

-3 975

-3 975

-11 044

-11 044

11 044

3

Bidrag till Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap, a

1 426

18 161

-108

19 479

17 811

-350

-350

-1 668

-1 668

1 668

4

Statens folkhälsoinstitut, a

50 323

130 786

181 109

134 949

4 163

4 163

-46 160

-46 160

46 160

5

Smittskyddsinstitutet, a

-8

181 005

-1 086

179 911

178 974

-2 031

-2 031

-937

-937

937

6

Institutet för psykosocial medicin, a

48

15 201

-91

15 158

14 902

-299

-299

-255

-255

255

7

Folkhälsopolitiska åtgärder, a

46

78 054

-468

77 632

76 944

-1 110

-1 110

-688

-688

688

8

Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder, a

6 967

265 750

-1 594

271 123

238 423

-27 327

-27 327

-32 700

-32 700

32 700

9

Alkoholsortimentsnämnden, a

375

430

-3

802

14

-416

-416

-788

-788

788

PO 15 Barnpolitik

151

34 712

-107

34 756

33 026

-1 686

-1 686

-1 730

-1 730

1 730

1

Barnombudsmannen, a

-16

16 948

16 932

16 455

-493

-493

-477

-477

477

2

Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, a

167

11 264

-68

11 363

10 384

-880

-880

-979

-979

979

3

Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Sverige, a

6 500

-39

6 461

6 188

-312

-312

-273

-273

273

PO 16 Handikappolitik

505

12 644 186

88 500

-54 913

12 678 278

12 524 788

-119 398

-207 898

-153 490

-743 840

590 350

153 482

1

Personligt ombud, a

53 504

90 000

-50 540

92 964

88 969

-1 031

-1 031

-3 996

-3 996

3 996

2

Vissa statsbidrag inom handikappområdet, a

1 319

275 000

-1 650

274 669

273 350

-1 650

-1 650

-1 319

-1 319

1 319

3

Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd, a

0

171 794

-1 031

170 763

170 763

-1 031

-1 031

0

0

0

4

Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder, o

82 394

3 500

-494

85 400

85 400

3 006

-494

0

0

5

Bidrag till handikapporganisationer, o

164 648

-988

163 660

163 652

-996

-996

-8

-8

6

Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation, a

6 591

17 113

-103

23 601

13 501

-3 612

-3 612

-10 100

-10 100

10 100

7

Bilstöd till handikappade, a

-6 130

256 000

85 000

334 870

346 953

90 953

5 953

12 083

-717

12 800

-12 083

8

Kostnader för statlig assistansersättning, a

-54 902

11 551 000

11 496 098

11 347 829

-203 171

-203 171

-148 269

-725 819

577 550

148 269

9

Statens institut för särskilt utbildningsstöd, a

604

17 816

-107

18 313

16 515

-1 301

-1 301

-1 798

-1 798

1 798

10

Handikappombudsmannen, a

-482

18 421

17 939

17 856

-565

-565

-83

-83

83

PO 17 Äldrepolitik

4 128

51 446

-309

55 265

50 877

-569

-569

-4 388

-4 388

4 388

1

Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, a

4 128

51 446

-309

55 265

50 877

-569

-569

-4 388

-4 388

4 388

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 18 Socialtjänstpolitik

-7 188

981 602

-5 619

968 795

919 998

-61 604

-61 604

-48 797

-61 797

13 000

48 797

1

Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m., a

5 383

216 878

-1 031

221 230

160 693

-56 185

-56 185

-60 537

-60 537

60 537

2

Statens institutionsstyrelse, a

-12 699

754 724

-4 528

737 497

749 634

-5 090

-5 090

12 137

-863

13 000

-12 137

3

Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa, a

128

10 000

-60

10 068

9 670

-330

-330

-398

-398

398

PO 26 Forskningspolitik

132

314 381

-1 886

312 627

307 387

-6 994

-6 994

-5 240

-5 240

5 240

1

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning, a

-120

23 150

-139

22 891

21 051

-2 099

-2 099

-1 840

-1 840

1 840

2

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning, a

252

291 231

-1 747

289 736

286 336

-4 895

-4 895

-3 400

-3 400

3 400

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

-509 375

129 691 062

121 352

-555 015

128 748 023

127 049 423

-2 641 639

-2 762 991

-1 698 600

-6 985 576

5 286 976

1 698 600

PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga

-509 375

129 691 062

121 352

-555 015

128 748 023

127 049 423

-2 641 639

-2 762 991

-1 698 600

-6 985 576

5 286 976

1 698 600

1

Sjukpenning och rehabilitering m.m., a

-962 621

41 370 263

-39 066

40 368 576

39 051 146

-2 319 117

-2 319 117

-1 317 430

-3 198 744

1 881 314

1 317 430

2

Aktivitets- och sjukersättningar m.m., a

353 255

73 534 667

-354 341

73 533 581

73 490 197

-44 470

-44 470

-43 384

-3 087 232

3 043 848

43 384

3

Handikappersättningar, a

-15 959

1 203 000

1 187 041

1 173 021

-29 979

-29 979

-14 019

-74 169

60 150

14 019

4

Arbetsskadeersättningar m.m., a

117 748

6 362 059

-117 748

6 362 059

6 225 900

-136 159

-136 159

-136 159

-434 758

298 599

136 159

5

Ersättning för kroppsskador, a

724

61 675

-724

61 675

57 793

-3 882

-3 882

-3 882

-6 947

3 065

3 882

6

Försäkringskassan, a

7 159 398

121 352

-43 136

7 237 614

7 053 888

-105 510

-226 862

-183 726

-183 726

183 726

2003 101905 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning, a

0

0

0

0

0

2004 101906 Riksförsäkringsverket, a

-18 677

-18 677

-18 677

-18 677

-18 677

2004 101907 Allmänna försäkringskassor, a

16 155

16 155

16 155

16 155

16 155

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

-985 982

46 413 203

-102 512

45 324 709

46 120 226

-292 977

-292 977

795 517

-1 525 143

2 320 660

-795 517

PO 20 Ekonomisk äldrepolitik

-985 982

46 413 203

-102 512

45 324 709

46 120 226

-292 977

-292 977

795 517

-1 525 143

2 320 660

-795 517

1

Garantipension till ålderspension, a

-282 258

22 541 203

22 258 945

22 448 579

-92 624

-92 624

189 634

-937 426

1 127 060

-189 634

2

Efterlevandepensioner till vuxna, a

-320 119

15 734 000

15 413 881

15 855 531

121 531

121 531

441 650

-345 050

786 700

-441 650

3

Bostadstillägg till pensionärer, a

-486 116

7 522 000

7 035 884

7 332 883

-189 117

-189 117

296 999

-79 101

376 100

-296 999

4

Äldreförsörjningsstöd, a

102 512

616 000

-102 512

616 000

483 234

-132 766

-132 766

-132 766

-163 566

30 800

132 766

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

-137 347

56 356 834

800 000

-405 189

56 614 298

55 466 718

-890 116

-1 690 116

-1 147 580

-3 638 962

2 491 382

1 147 580

PO 21 Ekonomisk familjepolitik

-137 347

56 356 834

800 000

-405 189

56 614 298

55 466 718

-890 116

-1 690 116

-1 147 580

-3 638 962

2 491 382

1 147 580

1

Allmänna barnbidrag, a

4 742

20 842 000

800 000

-4 742

21 642 000

21 457 662

615 662

-184 338

-184 338

-1 226 438

1 042 100

184 338

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

2

Föräldraförsäkring, a

-265 952

25 560 734

-222 415

25 072 367

24 127 161

-1 433 573

-1 433 573

-945 206

-2 110 745

1 165 539

945 206

3

Underhållsstöd, a

101 548

1 933 000

-101 548

1 933 000

1 935 216

2 216

2 216

2 216

-94 434

96 650

-2 216

4

Bidrag till kostnader för internationella adoptioner, a

1 068

36 000

-216

36 852

39 020

3 020

3 020

2 168

-1 410

3 578

-2 168

5

Barnpension och efterlevandestöd för barn, a

-55 020

1 043 900

988 880

1 047 605

3 705

3 705

58 725

-4 775

63 500

-58 725

6

Vårdbidrag för funktionshindrade barn, a

76 267

2 622 200

-76 267

2 622 200

2 541 055

-81 145

-81 145

-81 145

-201 160

120 015

81 145

7

Pensionsrätt för barnår, a

4 319 000

4 319 000

4 319 000

UO 13 Arbetsmarknad

2 293 682

69 313 416

-153 585

-1 520 596

69 932 917

69 567 979

254 563

408 148

-364 938

-3 311 429

2 946 491

364 938

PO 22 Arbetsmarknadspolitik

2 293 682

69 313 416

-153 585

-1 520 596

69 932 917

69 567 979

254 563

408 148

-364 938

-3 311 429

2 946 491

364 938

1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, a

54 384

4 811 484

-29 158

4 836 710

4 593 010

-218 474

-218 474

-243 700

-243 700

243 700

2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, a

440 575

45 763 000

-744 482

45 459 093

46 918 007

1 155 007

1 155 007

1 458 914

-815 157

2 274 071

-1 458 914

3

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader, a

299 095

4 540 191

146 415

-298 147

4 687 554

4 513 091

-27 100

-173 515

-174 463

-397 699

223 236

174 463

4

Särskilda insatser för arbetshandikappade, a

426 856

6 790 384

-426 856

6 790 384

6 661 612

-128 772

-128 772

-128 772

-468 291

339 519

128 772

5

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige, a

102

99 033

-594

98 541

97 807

-1 226

-1 226

-734

-734

734

6

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006, a

1 041 677

1 538 000

2 579 677

1 528 972

-9 028

-9 028

-1 050 705

-1 050 705

1 050 705

7

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering, a

256

21 660

-130

21 786

20 701

-959

-959

-1 085

-1 085

1 085

8

Bidrag till administration av grundbeloppet, a

167

48 141

0

48 308

48 308

167

167

0

0

9

Bidrag till Samhall AB, a

4 245 419

4 245 419

4 245 419

10

Bidrag till Stiftelsen Utbildning Nordkalotten, o

7 750

-47

7 703

7 703

-47

-47

0

0

11

Bidrag till lönegarantiersättning, a

20 871

1 396 653

-300 000

-20 871

1 096 653

888 091

-508 562

-208 562

-208 562

-318 227

109 665

208 562

12

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, a

9 698

51 701

-310

61 089

45 257

-6 444

-6 444

-15 832

-15 832

15 832

UO 14 Arbetsliv

95 622

1 193 970

-16 302

1 273 290

1 152 522

-41 448

-41 448

-120 767

-122 919

2 152

120 767

PO 23 Arbetslivspolitik

83 370

1 160 357

-2 000

-16 232

1 225 495

1 117 331

-43 026

-41 026

-108 164

-110 316

2 152

108 164

1

Arbetsmiljöverket, a

34 722

648 862

-2 000

-5 617

675 967

635 781

-13 081

-11 081

-40 185

-40 185

40 185

2

Arbetslivsinstitutet, a

47 141

360 771

-8 940

398 972

332 894

-27 877

-27 877

-66 078

-66 078

66 078

3

Särskilda utbildningsinsatser m.m, a

44 650

-268

44 382

45 596

946

946

1 214

1 214

-1 214

4

Arbetsdomstolen, a

1 114

25 282

-152

26 244

23 397

-1 885

-1 885

-2 847

-2 847

2 847

5

Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar, a

30

73

-30

73

54

-19

-19

-19

-19

19

6

Internationella arbetsorganisationen (ILO), a

927

23 022

-927

23 022

22 987

-35

-35

-35

-2 187

2 152

35

7

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), a

-20

8 057

8 037

7 778

-279

-279

-259

-259

259

8

Medlingsinstitutet, a

-544

49 640

-298

48 798

48 844

-796

-796

46

46

-46

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 24 Jämställdhetspolitik

12 252

33 613

2 000

-70

47 795

35 191

1 578

-422

-12 604

-12 604

12 604

1

Jämställdhetsombudsmannen, a

22

21 907

2 000

23 929

23 816

1 909

-91

-113

-113

113

2

Särskilda jämställdhetsåtgärder, a

12 230

7 706

-46

19 890

8 514

808

808

-11 375

-11 375

11 375

3

Delegationen för stöd till jämnställdhetsintegrering, a

4 000

-24

3 976

2 861

-1 139

-1 139

-1 115

-1 115

1 115

UO 15 Studiestöd

1 098 919

20 995 726

-147 790

-890 498

1 099

21 057 456

19 779 368

-1 216 358

-1 068 568

-1 278 088

-2 167 363

889 275

1 278 088

PO 25 Utbildningspolitik

1 098 919

20 995 726

-147 790

-890 498

1 099

21 057 456

19 779 368

-1 216 358

-1 068 568

-1 278 088

-2 167 363

889 275

1 278 088

1

Studiehjälp m.m., a

-1 343

3 289 922

3 288 579

3 303 975

14 053

14 053

15 397

-149 099

164 496

-15 397

2

Studiemedel m.m., a

862 717

10 402 918

-147 790

-866 820

10 251 025

9 186 853

-1 216 065

-1 068 275

-1 064 171

-1 510 061

445 890

1 064 171

3

Studiemedelsräntor m.m., a

159 422

5 343 723

5 503 145

5 711 321

367 598

367 598

208 176

-59 064

267 240

-208 176

4

Rekryteringsbidrag, a

58 976

1 805 811

-22 067

1 842 720

1 435 566

-370 245

-370 245

-407 154

-415 303

8 149

407 154

5

Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, a

18 030

61 520

-369

79 181

47 044

-14 476

-14 476

-32 137

-32 137

32 137

6

Bidrag till vissa studiesociala ändamål, a

-986

28 073

1 099

28 186

31 186

3 113

3 113

3 000

0

3 000

-3 000

7

Bidrag till vissa organisationer m.m., a

1 145

63 759

-383

64 521

63 389

-370

-370

-1 132

-1 632

500

1 132

2003 152505 Vuxenstudiestöd m.m., a

958

-858

100

33

33

33

-67

-67

67

UO 16 Utbildning och universitetsforskning

1 219 203

43 867 639

144 875

-275 452

44 956 265

43 695 045

-172 594

-317 469

-1 261 220

-1 266 085

4 865

1 259 412

PO 11 Storstadspolitik

75 901

75 901

64 746

64 746

64 746

-11 155

-11 155

11 155

2002 161101 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna, a

75 901

75 901

64 746

64 746

64 746

-11 155

-11 155

11 155

PO 25 Utbildningspolitik

1 138 220

40 465 571

224 875

-239 873

41 588 793

40 367 276

-98 295

-323 170

-1 221 517

-1 226 382

4 865

1 219 710

1

Statens skolverk, a

24 306

298 208

-1 789

320 725

304 772

6 564

6 564

-15 953

-15 953

15 953

2

Myndigheten för skolutveckling, a

1 331

96 278

97 609

96 373

95

95

-1 237

-1 237

1 237

3

Utveckling av skolväsende och barnomsorg, a

78 717

208 841

-681

286 878

265 522

56 681

56 681

-21 356

-21 356

21 356

4

Specialpedagogiska institutet, a

1 475

350 157

-3 574

348 058

327 541

-22 616

-22 616

-20 518

-20 518

20 518

5

Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder, a

1 004

23 338

-140

24 202

18 143

-5 195

-5 195

-6 059

-6 059

6 059

6

Specialskolemyndigheten, a

3 068

245 569

248 637

243 945

-1 624

-1 624

-4 692

-4 692

4 692

7

Särskilda insatser på skolområdet, a

3 911

281 353

-1 688

283 576

278 898

-2 455

-2 455

-4 679

-4 679

4 679

8

Sameskolstyrelsen, a

2 526

32 816

35 342

32 230

-586

-586

-3 113

-3 113

3 113

9

Maxtaxa i barnomsorgen m.m., a

935

3 660 000

3 660 935

3 659 541

-459

-459

-1 394

-1 394

1 394

10

Bidrag till personalförstärkningar i förskola, a

1 000 000

1 000 000

664 842

-335 158

-335 158

-335 158

-335 158

335 158

11

Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem, a

111 713

1 500 000

-111 713

1 500 000

1 438 465

-61 535

-61 535

-61 535

-61 535

61 535

12

Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola, a

-1 922

133 522

-801

130 799

134 364

842

842

3 564

-418

3 982

-3 564

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

13

Bidrag till svensk undervisning i utlandet, a

11 861

92 796

-2 385

102 272

79 193

-13 603

-13 603

-23 079

-23 079

23 079

14

Nationellt centrum för flexibelt lärande, a

-6 209

99 015

-594

92 212

89 829

-9 186

-9 186

-2 383

-2 383

2 383

15

Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning, a

20 130

157 262

-944

176 448

154 030

-3 232

-3 232

-22 417

-22 417

22 417

16

Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet, o

50 000

-300

49 700

47 892

-2 108

-2 108

-1 808

-1 808

17

Statligt stöd för utbildning av vuxna, a

465 153

1 916 797

-11 501

2 370 449

2 349 365

432 568

432 568

-21 085

-21 085

21 085

18

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, a

-339

18 905

-113

18 453

17 927

-978

-978

-526

-526

526

19

Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, a

36 196

793 181

30 000

-36 196

823 181

783 147

-10 034

-40 034

-40 034

-40 034

40 034

20

Valideringsdelegationen, a

6 994

15 261

-92

22 163

14 619

-642

-642

-7 544

-7 544

7 544

21

Utveckling av påbyggnadsutbildningar, a

125 000

-750

124 250

109 450

-15 550

-15 550

-14 800

-14 800

14 800

22

Uppsala universitet: Grundutbildning, a

40 134

1 137 310

1 177 444

1 177 444

40 134

40 134

23

Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning, a

1 185 950

1 185 950

1 178 834

-7 116

-7 116

-7 116

-7 116

7 116

24

Lunds universitet: Grundutbildning, a

1 465 988

11 200

1 477 188

1 477 188

11 200

0

0

0

25

Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning, a

1 204 255

1 204 255

1 197 029

-7 226

-7 226

-7 226

-7 226

7 226

26

Göteborgs universitet: Grundutbildning, a

1 418 138

21 606

1 439 744

1 439 744

21 606

0

0

0

27

Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning, a

981 022

981 022

975 136

-5 886

-5 886

-5 886

-5 886

5 886

28

Stockholms universitet: Grundutbildning, a

902 304

14 350

916 654

916 654

14 350

0

0

0

29

Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning, a

1 003 274

1 003 274

997 254

-6 020

-6 020

-6 020

-6 020

6 020

30

Umeå universitet: Grundutbildning, a

89 345

1 020 911

1 110 256

1 047 133

26 222

26 222

-63 123

-63 123

63 123

31

Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning, a

687 409

687 409

683 285

-4 124

-4 124

-4 124

-4 124

4 124

32

Linköpings universitet: Grundutbildning, a

1 100 417

16 100

1 116 517

1 116 517

16 100

0

0

0

0

33

Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning, a

478 087

478 087

475 218

-2 869

-2 869

-2 869

-2 869

2 869

34

Karolinska institutet: Grundutbildning, a

550 091

7 437

557 528

557 528

7 437

0

0

0

35

Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning, a

768 480

768 480

763 869

-4 611

-4 611

-4 611

-4 611

4 611

36

Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning, a

86 312

892 955

979 267

883 042

-9 913

-9 913

-96 225

-96 225

96 225

37

Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning, a

659 624

659 624

655 666

-3 958

-3 958

-3 958

-3 958

3 958

38

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning, a

19 422

564 425

583 847

565 322

897

897

-18 525

-18 525

18 525

39

Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning, a

245 045

7 000

252 045

250 575

5 530

-1 470

-1 470

-1 470

1 470

40

Karlstads universitet: Grundutbildning, a

451 910

451 910

451 910

41

Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning, a

147 188

5 000

152 188

151 305

4 117

-883

-883

-883

883

42

Växjö universitet: Grundutbildning, a

378 673

7 707

386 380

386 380

7 707

0

0

0

43

Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning, a

143 246

143 246

142 387

-859

-859

-859

-859

859

44

Örebro universitet: Grundutbildning, a

523 689

7 350

531 039

531 039

7 350

0

0

0

45

Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning, a

159 594

159 594

158 636

-958

-958

-958

-958

958

46

Mittuniversitetet: Grundutbildning, a

14 283

466 675

480 958

479 823

13 148

13 148

-1 135

-1 135

1 135

47

Mittuniversitetet: Forskning och forskarutbildning, a

133 226

30 000

163 226

162 427

29 201

-799

-799

-799

799

48

Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning, a

29 853

202 930

-9 770

223 013

200 413

-2 517

-2 517

-22 600

-22 600

22 600

49

Blekinge tekniska högskola: Forskning och forskarutbildning, a

63 956

63 956

63 572

-384

-384

-384

-384

384

50

Malmö högskola: Grundutbildning, a

0

669 147

11 900

681 047

681 047

11 900

0

0

0

0

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

51

Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning, a

74 993

74 993

74 543

-450

-450

-450

-450

450

52

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning, a

372 573

10 500

383 073

383 073

10 500

53

Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning, a

64 895

64 895

64 506

-389

-389

-389

-389

389

54

Mälardalens högskola: Grundutbildning, a

10 436

517 594

528 030

525 762

8 168

8 168

-2 268

-2 268

2 268

55

Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning, a

46 045

46 045

45 769

-276

-276

-276

-276

276

56

Danshögskolan: Grundutbildning, a

35 123

35 123

35 123

57

Dramatiska institutet: Grundutbildning, a

76 505

76 505

76 505

58

Högskolan i Borås: Grundutbildning, a

327 411

6 650

334 061

334 061

6 650

0

0

0

59

Högskolan Dalarna: Grundutbildning, a

14 329

320 824

335 153

299 868

-20 956

-20 956

-35 285

-35 285

35 285

60

Högskolan på Gotland: Grundutbildning, a

5 132

91 918

97 050

97 050

5 132

5 132

0

0

0

61

Högskolan i Gävle: Grundutbildning, a

334 567

334 567

334 567

62

Högskolan i Halmstad: Grundutbildning, a

261 026

261 026

261 026

63

Högskolan Kristianstad: Grundutbildning, a

291 191

291 191

291 191

64

Högskolan i Skövde: Grundutbildning, a

246 204

1 050

247 254

247 254

1 050

0

0

0

0

65

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning, a

246 684

246 684

246 684

66

Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning, a

44 776

44 776

44 776

67

Konstfack: Grundutbildning, a

119 399

119 399

119 399

68

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning, a

54 622

54 622

54 622

69

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning, a

124 913

124 913

124 913

70

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning, a

397 793

3 675

401 468

401 468

3 675

0

0

0

71

Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning, a

16 849

16 849

16 849

72

Södertörns högskola: Grundutbildning, a

251 382

251 382

251 382

73

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning, a

27 116

27 116

27 116

74

Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m., a

57 939

2 006 836

5 600

-49 887

2 020 488

1 892 426

-114 410

-120 010

-128 062

-128 062

128 062

75

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., a

7 837

287 228

19 750

-1 874

312 941

263 583

-23 645

-43 395

-49 358

-49 358

49 358

76

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, a

347 644

8 000

355 644

353 558

5 914

-2 086

-2 086

-2 086

2 086

77

Ersättningar för klinisk utbildning och forskning, a

1 934 671

1 934 671

1 934 671

78

Högskoleverket, a

4 091

187 915

-1 127

190 879

184 281

-3 634

-3 634

-6 598

-6 598

6 598

79

Verket för högskoleservice, a

14 225

-85

14 140

14 140

-85

-85

0

0

0

80

Centrala studiestödsnämnden m.m., a

-14 847

505 470

-3 033

487 590

368 295

-137 175

-137 175

-119 295

-119 295

119 295

81

Överklagandenämnden för studiestöd, a

187

10 824

-65

10 946

9 924

-900

-900

-1 023

-1 023

1 023

82

Internationella programkontoret för utbildningsområdet, a

94

43 514

2 600

-261

45 947

46 503

2 989

389

556

-327

883

-556

83

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet, a

14

32 028

-192

31 850

31 587

-441

-441

-262

-262

262

84

Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m., a

8 732

34 808

-209

43 331

25 332

-9 476

-9 476

-17 999

-17 999

17 999

85

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område m.m., a

4 037

11 787

-2 600

-71

13 153

9 005

-2 782

-182

-4 148

-4 148

4 148

2002 162504 Program för IT i skolan, a

38

-38

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 26 Forskningspolitik

5 083

3 402 068

-80 000

-35 579

3 291 572

3 263 024

-139 044

-59 044

-28 548

-28 548

28 548

1

Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation, a

-18 764

2 522 807

20 000

-15 137

2 508 906

2 507 385

-15 422

-35 422

-1 521

-1 521

1 521

2

Vetenskapsrådet: Förvaltning, a

11

105 089

-631

104 469

103 518

-1 571

-1 571

-951

-951

951

3

Rymdforskning, a

-2 395

156 274

-938

152 941

152 917

-3 357

-3 357

-25

-25

25

4

Institutet för rymdfysik, a

44 423

-267

44 156

44 156

-267

-267

0

0

5

Kungl. biblioteket, a

-499

236 891

-1 421

234 971

230 683

-6 208

-6 208

-4 287

-4 287

4 287

6

Polarforskningssekretariatet, a

5 357

25 355

-152

30 560

30 140

4 785

4 785

-420

-420

420

7

Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, a

1 407

15 225

16 632

12 926

-2 299

-2 299

-3 706

-3 706

3 706

8

Sunet, a

39 647

-238

39 409

39 409

-238

-238

0

0

9

Centrala Etikprövningsnämnden, a

1 681

4 182

-25

5 838

3 568

-614

-614

-2 270

-2 270

2 270

10

Regionala etikprövningsnämnder, a

15 257

40 705

-15 501

40 461

25 899

-14 806

-14 806

-14 562

-14 562

14 562

11

Särskilda utgifter för forskningsändamål, a

3 028

211 470

-100 000

-1 269

113 229

112 422

-99 048

952

-806

-806

806

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

88 652

8 956 525

113 902

-37 928

9 121 151

8 967 719

11 194

-102 708

-153 433

-166 608

13 175

149 997

PO 02 Finansiella system och tillsyn

6 172

42 212

-253

48 131

38 064

-4 148

-4 148

-10 068

-10 068

10 068

1

Lotteriinspektionen, a

6 172

42 212

-253

48 131

38 064

-4 148

-4 148

-10 068

-10 068

10 068

PO 25 Utbildningspolitik

2 724 300

5 533

-535

2 729 298

2 726 399

2 099

-3 434

-2 899

-2 899

1

Bidrag till folkbildningen, o

2 635 231

1 428

2 636 659

2 636 659

1 428

0

0

0

2

Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen, o

78 965

-474

78 491

75 592

-3 373

-3 373

-2 899

-2 899

3

Bidrag till kontakttolkutbildning, o

10 104

4 105

-61

14 148

14 148

4 044

-61

0

0

PO 26 Forskningspolitik

5

40 664

-244

40 425

40 141

-523

-523

-285

-285

285

1

Statens ljud- och bildarkiv, a

5

40 664

-244

40 425

40 141

-523

-523

-285

-285

285

PO 27 Mediepolitik

77

33 294

-199

33 172

32 836

-458

-458

-336

-336

336

1

Statens biografbyrå, a

19

10 145

-61

10 103

9 874

-271

-271

-228

-228

228

2

Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland, o

20 556

-123

20 433

20 433

-123

-123

0

0

3

Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete, a

58

821

-4

875

768

-53

-53

-107

-107

107

4

Forskning och dokumentation om medieutvecklingen, o

1 772

-11

1 761

1 761

-11

-11

0

0

PO 28 Kulturpolitik

42 519

5 512 268

108 369

-33 075

5 630 081

5 536 634

24 366

-84 003

-93 447

-106 622

13 175

93 128

1

Statens kulturråd, a

-853

46 137

-277

45 007

45 098

-1 039

-1 039

91

-909

1 000

-91

2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, a

1 073

197 991

110 000

-1 188

307 876

305 232

107 241

-2 759

-2 644

-2 644

2 644

3

Nationella uppdrag, a

8 000

-48

7 952

7 952

-48

-48

0

0

4

Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel, o

148 369

-890

147 479

147 479

-890

-890

0

0

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

5

Bidrag till Operan, Dramaten, Riksteatern, Dansens Hus och Svenska rikskonserter, o

861 716

-5 170

856 546

856 546

-5 170

-5 170

0

0

6

Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, o

742 152

-4 453

737 699

737 610

-4 542

-4 542

-89

-89

7

Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål, a

8 320

138 828

-833

146 315

138 372

-456

-456

-7 943

-7 943

7 943

8

Bidrag till biblioteksverksamhet, o

45 979

-276

45 703

45 509

-470

-470

-194

-194

9

Litteraturstöd, a

1 046

100 917

-606

101 357

99 325

-1 592

-1 592

-2 031

-2 031

2 031

10

Stöd till kulturtidskrifter, a

61

22 650

-136

22 575

22 239

-411

-411

-336

-336

336

11

Talboks- och punktskriftsbiblioteket, a

1 122

68 284

-410

68 996

65 563

-2 721

-2 721

-3 433

-3 433

3 433

12

Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur, o

15 449

-93

15 356

15 356

-93

-93

0

0

13

Bidrag till Svenska språknämnden och Sverigefinska språknämnden, o

5 623

-34

5 589

5 589

-34

-34

0

0

14

Statens konstråd, a

0

7 267

-44

7 223

7 467

200

200

244

-56

300

-244

15

Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön, a

-1 795

40 438

-243

38 400

28 356

-12 082

-12 082

-10 044

-10 044

10 044

16

Nämnden för hemslöjdsfrågor, a

1

1 879

-11

1 869

1 839

-40

-40

-30

-30

30

17

Främjande av hemslöjden, a

0

20 381

-122

20 259

20 061

-320

-320

-198

-198

198

18

Bidrag till bild- och formområdet, a

0

27 958

-168

27 790

27 654

-304

-304

-136

-136

136

19

Konstnärsnämnden, a

63

14 015

-84

13 994

12 929

-1 086

-1 086

-1 065

-1 065

1 065

20

Ersättningar och bidrag till konstnärer, a

2 152

290 149

-1 741

290 560

286 998

-3 151

-3 151

-3 562

-3 562

3 562

21

Riksarkivet och landsarkiven, a

-120

306 305

-1 838

304 347

295 461

-10 844

-10 844

-8 886

-8 886

8 886

22

Bidrag till regional arkivverksamhet, o

5 942

-36

5 906

5 870

-72

-72

-36

-36

23

Språk- och folkminnesinstitutet, a

127

29 797

-179

29 745

28 621

-1 176

-1 176

-1 124

-1 124

1 124

24

Svenskt biografiskt lexikon, a

4

4 289

-26

4 267

4 202

-87

-87

-65

-65

65

25

Riksantikvarieämbetet, a

7 824

192 703

-1 156

199 371

189 460

-3 243

-3 243

-9 911

-9 911

9 911

26

Bidrag till kulturmiljövård, a

-366

259 359

-1 556

257 437

249 125

-10 234

-10 234

-8 312

-8 312

8 312

27

Kyrkoantikvarisk ersättning, a

200 000

200 000

200 000

28

Centrala museer: Myndigheter, a

6 095

865 631

-5 194

866 532

858 743

-6 888

-6 888

-7 789

-19 364

11 575

7 789

29

Centrala museer: Stiftelser, o

219 361

-1 316

218 045

218 045

-1 316

-1 316

0

0

30

Bidrag till regionala museer, o

150 007

-900

149 107

149 107

-900

-900

0

0

31

Bidrag till vissa museer, o

51 740

-310

51 430

51 430

-310

-310

0

0

32

Stöd till icke-statliga kulturlokaler, a

17 335

10 000

-60

27 275

6 708

-3 292

-3 292

-20 567

-20 567

20 567

33

Riksutställningar, a

-324

45 185

-271

44 590

44 120

-1 065

-1 065

-471

-471

471

34

Forum för levande historia, a

650

42 199

-253

42 596

41 933

-266

-266

-664

-664

664

35

Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål, a

72

80

152

1

-79

-79

-151

-151

151

36

Filmstöd, a

2

235 738

-1 414

234 326

234 320

-1 418

-1 418

-7

-7

7

37

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet, a

-48

35 358

-1 412

33 898

30 748

-4 610

-4 610

-3 151

-3 151

3 151

38

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund, a

76

3 642

-22

3 696

3 809

167

167

113

-187

300

-113

39

Stöd till trossamfund, a

1

50 750

-1 631

-305

48 815

47 759

-2 991

-1 360

-1 056

-1 056

1 056

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 29 Ungdomspolitik

869

108 115

-648

108 336

106 022

-2 093

-2 093

-2 314

-2 314

2 314

1

Ungdomsstyrelsen, a

60

19 226

-115

19 171

18 599

-627

-627

-571

-571

571

2

Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet, a

810

88 889

-533

89 166

87 423

-1 466

-1 466

-1 743

-1 743

1 743

PO 30 Folkrörelsepolitik

39 010

495 672

-2 974

531 708

487 623

-8 049

-8 049

-44 085

-44 085

43 867

1

Stöd till idrotten, a

3 582

448 240

-2 689

449 133

445 345

-2 895

-2 895

-3 788

-3 788

3 788

2

Bidrag till allmänna samlingslokaler, a

35 428

29 000

-174

64 254

24 175

-4 825

-4 825

-40 079

-40 079

40 079

3

Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, o

3 432

-21

3 411

3 411

-21

-21

0

0

4

Stöd till friluftsorganisationer, o

15 000

-90

14 910

14 693

-308

-308

-218

-218

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

2 576 336

9 139 412

36 400

-138 110

11 614 038

8 736 971

-402 441

-438 841

-2 877 068

-3 180 138

303 070

2 877 067

PO 21 Ekonomisk familjepolitik

-116 796

3 507 000

3 390 204

3 604 679

97 679

97 679

214 476

-31 014

245 490

-214 476

1

Bostadsbidrag, a

-116 796

3 507 000

3 390 204

3 604 679

97 679

97 679

214 476

-31 014

245 490

-214 476

PO 31 Bostadspolitik

1 346 601

3 427 494

-124 745

4 649 350

2 879 766

-547 728

-547 728

-1 769 584

-1 823 164

53 580

1 769 584

1

Boverket, a

4 689

165 030

-1 073

168 646

158 726

-6 304

-6 304

-9 920

-9 920

9 920

2

Räntebidrag m.m., a

49 281

1 786 000

-49 281

1 786 000

1 603 444

-182 556

-182 556

-182 556

-236 136

53 580

182 556

3

Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader, a

3 827

13 501

-431

16 897

10 690

-2 811

-2 811

-6 206

-6 206

6 206

4

Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet, a

83 334

200 000

-43 200

240 134

156 800

-43 200

-43 200

-83 334

-83 334

83 334

5

Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador, a

20 257

32 800

-197

52 860

17 823

-14 977

-14 977

-35 037

-35 037

35 037

6

Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, a

25 974

33 000

-198

58 776

20 222

-12 778

-12 778

-38 554

-38 554

38 554

7

Statens geotekniska institut, a

612

29 889

-179

30 322

29 329

-560

-560

-993

-993

993

8

Lantmäteriverket, a

2 158

343 679

-2 062

343 775

329 631

-14 048

-14 048

-14 144

-14 144

14 144

9

Statens va-nämnd, a

412

7 826

-47

8 191

7 338

-488

-488

-853

-853

853

10

Byggkostnadsforum m.m., a

80 467

25 000

-150

105 317

50 375

25 375

25 375

-54 942

-54 942

54 942

11

Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder, a

755 164

600 000

-3 600

1 351 564

375 485

-224 515

-224 515

-976 079

-976 079

976 079

12

Statens bostadsnämnd, a

3 943

7 769

-1 047

10 665

4 770

-2 999

-2 999

-5 895

-5 895

5 895

13

Omstrukturering av kommunala bostadsföretag, a

151 206

152 500

-22 915

280 792

80 698

-71 802

-71 802

-200 093

-200 093

200 093

14

Bidrag till installation av hissar, a

516

29 000

-174

29 342

9 726

-19 274

-19 274

-19 616

-19 616

19 616

15

Ungdomsbostadssamordnare, a

1 500

-9

1 491

1 254

-246

-246

-237

-237

237

2000 18A11 Internationellt samarbete, a

182

-182

2003 183107 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter, a

164 579

164 579

23 457

23 457

23 457

-141 122

-141 122

141 122

PO 32 Regional samhällsorganisation

-731

2 204 918

36 400

-13 229

2 227 358

2 189 771

-15 147

-51 547

-37 587

-41 587

4 000

37 586

1

Länsstyrelserna m.m., a

-731

2 168 221

36 400

-13 009

2 190 881

2 153 295

-14 926

-51 326

-37 586

-41 586

4 000

37 586

2

Kommunala samverkansorgan m.m., o

36 697

-220

36 477

36 476

-221

-221

-1

-1

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 34 Miljöpolitik

1 347 263

-136

1 347 126

62 754

62 754

62 754

-1 284 372

-1 284 372

1 284 372

2003 183401 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, a

1 347 126

1 347 126

62 754

62 754

62 754

-1 284 372

-1 284 372

1 284 372

2004 183401 Statens institut för ekologisk hållbarhet, a

136

-136

UO 19 Regional utveckling

174 230

3 496 768

200 000

-11 530

3 859 468

3 285 538

-211 230

-411 230

-573 930

-609 316

35 386

573 930

PO 33 Regional utvecklingspolitik

174 230

3 496 768

200 000

-11 530

3 859 468

3 285 538

-211 230

-411 230

-573 930

-609 316

35 386

573 930

1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder, a

118 316

1 499 835

-9 149

1 609 002

1 475 645

-24 190

-24 190

-133 356

-133 356

133 356

2

Landsbygdslån, a

15 186

15 000

-90

30 096

6 688

-8 313

-8 313

-23 408

-23 408

23 408

3

Transportbidrag, a

-14 745

356 000

-2 136

339 119

374 365

18 365

18 365

35 246

-140

35 386

-35 246

4

Glesbygdsverket, a

119

25 933

-155

25 897

25 436

-497

-497

-461

-461

461

5

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006, a

47 418

1 600 000

1 647 418

1 305 782

-294 218

-294 218

-341 635

-341 635

341 635

6

Insatser med anledning av försvarsomställningen, a

200 000

200 000

95 210

95 210

-104 790

-104 790

-104 790

104 790

2001 193309 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner, a

938

938

938

938

938

2002 193307 Särskilda regionala utvecklingsprogram, a

7 000

7 000

1 475

1 475

1 475

-5 525

-5 525

5 525

UO 20 Allmän miljö- och naturvård

1 202 044

3 994 805

-10 000

-11 714

5 175 135

4 254 207

259 402

269 402

-920 928

-922 928

2 000

920 928

PO 26 Forskningspolitik

14 070

341 392

5 000

-2 048

358 414

353 023

11 631

6 631

-5 390

-5 390

5 390

1

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, a

4 205

42 206

-253

46 158

44 816

2 610

2 610

-1 343

-1 343

1 343

2

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning, a

9 864

299 186

5 000

-1 795

312 255

308 208

9 022

4 022

-4 047

-4 047

4 047

PO 34 Miljöpolitik

1 187 974

3 653 413

-15 000

-9 666

4 816 721

3 901 184

247 771

262 771

-915 537

-917 537

2 000

915 537

1

Naturvårdsverket, a

9 837

326 921

336 758

316 413

-10 508

-10 508

-20 345

-20 345

20 345

2

Miljöövervakning m.m., a

994

222 994

-1 492

222 496

221 219

-1 775

-1 775

-1 277

-1 277

1 277

3

Åtgärder för biologisk mångfald, a

445 597

1 691 197

-15 000

2 121 794

2 017 950

326 753

341 753

-103 844

-103 844

103 844

4

Sanering och återställning av förorenade områden, a

1 131

543 850

-3 263

541 718

439 223

-104 627

-104 627

-102 495

-102 495

102 495

5

Miljöforskning, a

68

85 227

-511

84 784

83 849

-1 378

-1 378

-935

-935

935

6

Kemikalieinspektionen, a

-1 710

111 920

-672

109 538

108 191

-3 729

-3 729

-1 346

-3 346

2 000

1 346

7

Internationellt miljösamarbete, a

161

73 434

-441

73 154

72 445

-989

-989

-709

-709

709

8

Stockholms internationella miljöinstitut, o

12 000

-72

11 928

11 928

-72

-72

0

0

9

Statens strålskyddsinstitut, a

-3 067

106 333

-638

102 628

102 392

-3 941

-3 941

-236

-236

236

10

Statens kärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader, a

6 679

96 811

-581

102 909

93 469

-3 342

-3 342

-9 439

-9 439

9 439

11

Statens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning, a

835

72 728

-436

73 127

71 413

-1 315

-1 315

-1 714

-1 714

1 714

12

Bidrag till Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut m.m., a

4 316

259 998

-1 560

262 754

248 136

-11 862

-11 862

-14 618

-14 618

14 618

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

13

Stöd till klimatinvesteringar, a

723 069

50 000

773 069

114 555

64 555

64 555

-658 514

-658 514

658 514

2003 203413 Information om klimatfrågor, a

64

64

-64

-64

64

UO 21 Energi

1 035 162

1 396 435

500

-2 275

2 429 822

1 396 238

-197

-697

-1 033 584

-1 043 101

9 517

1 033 584

PO 35 Energipolitik

1 035 162

1 396 435

500

-2 275

2 429 822

1 396 238

-197

-697

-1 033 584

-1 043 101

9 517

1 033 584

1

Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader, a

485

188 205

1 000

-1 129

188 561

183 475

-4 730

-5 730

-5 086

-5 086

5 086

2

Insatser för effektivare energianvändning, a

34 129

166 000

200 129

157 288

-8 712

-8 712

-42 841

-42 841

42 841

3

Teknikupphandling och marknadsintroduktion, a

80 090

85 000

165 090

68 239

-16 761

-16 761

-96 852

-96 852

96 852

4

Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft, a

56 428

100 000

-600

155 828

53 624

-46 376

-46 376

-102 204

-102 204

102 204

5

Energiforskning, a

169 708

440 000

609 708

408 907

-31 093

-31 093

-200 801

-200 801

200 801

6

Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser, a

18 680

20 000

-500

38 180

37 928

17 928

18 428

-252

-252

252

7

Statlig prisgaranti elcertifikat, a

100 000

80 000

-480

179 520

-80 000

-80 000

-179 520

-179 520

179 520

8

Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Barsebäcksverket, a

11 939

317 230

329 169

229 924

-87 306

-87 306

-99 244

-108 761

9 517

99 244

2002 213502 Bidrag för att minska elanvändning, a

85 356

85 356

39 428

39 428

39 428

-45 929

-45 929

45 929

2002 213503 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor, a

11 121

11 121

-11 121

-11 121

11 121

2002 213504 Åtgärder för effektivare energianvändning, a

38

-38

2003 213509 Skydd för småskalig elproduktion, a

28

-28

2004 213506 Energiteknikstöd, a

93 364

93 364

52 883

52 883

52 883

-40 481

-40 481

40 481

2004 213507 Introduktion av ny energiteknik, a

373 796

373 796

164 542

164 542

164 542

-209 253

-209 253

209 253

UO 22 Kommunikationer

1 100 001

31 666 492

-13 823

-175 149

32 577 521

31 833 017

166 525

180 348

-744 503

-4 359 970

3 615 467

744 017

PO 36 Transportpolitik

46 783

30 962 096

-13 823

-174 186

30 820 870

30 830 052

-132 044

-118 221

9 182

-3 606 285

3 615 467

-9 668

1

Vägverket: Administration, a

72 218

939 219

1 011 437

975 243

36 024

36 024

-36 194

-36 194

36 194

2

Väghållning och statsbidrag, a

-242 992

16 607 522

108 177

-99 693

16 373 014

16 953 889

346 367

238 190

580 875

-1 868 308

2 449 183

-580 875

3

Banverket: Administration, a

53 446

771 897

-4 631

820 712

740 745

-31 152

-31 152

-79 967

-79 967

79 967

4

Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter, a

16 128

11 196 512

-219 000

-67 179

10 926 461

10 652 102

-544 410

-325 410

-274 360

-1 358 344

1 083 984

274 360

5

Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk, a

153 754

250 000

-1 500

402 254

300 366

50 366

50 366

-101 888

-101 888

101 888

6

Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m., o

71 000

-426

70 574

70 574

-426

-426

0

0

7

Ersättning till viss kanaltrafik m.m., o

62 660

-3 000

-375

59 285

59 285

-3 375

-375

8

Sjöfartsregistret, a

500

5 786

-34

6 252

5 752

-34

-34

-500

-500

500

9

Rederinämnden: Administration, a

1 446

1 425

-8

2 863

1 008

-417

-417

-1 855

-1 855

1 855

10

Driftbidrag till icke statliga flygplatser, o

81 100

81 100

80 614

-486

-486

-486

-486

11

Rikstrafiken: Administration, a

511

19 702

-118

20 095

17 833

-1 869

-1 869

-2 261

-2 261

2 261

12

Rikstrafiken: Trafikupphandling, a

-43 650

823 000

100 000

879 350

848 747

25 747

-74 253

-30 603

-112 903

82 300

30 603

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

13

Viss internationell verksamhet, a

2 684

2 500

-15

5 169

1 824

-676

-676

-3 345

-3 345

3 345

14

Statens väg- och transportforskningsinstitut, a

34 600

-207

34 393

33 362

-1 238

-1 238

-1 031

-1 031

1 031

15

Statens institut för kommunikationsanalys, a

3 269

53 173

56 442

48 023

-5 150

-5 150

-8 420

-8 420

8 420

16

Järnvägsstyrelsen, a

3 105

42 000

45 105

39 004

-2 996

-2 996

-6 100

-6 100

6 100

2003 223605 Ersättning till Statens järnvägar för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier

m.m., a

26 366

26 366

1 682

1 682

1 682

-24 684

-24 684

24 684

PO 37 IT, elektronisk kommunikation och post

1 053 218

704 396

-963

1 756 651

1 002 965

298 569

298 569

-753 685

-753 685

753 685

1

Post- och telestyrelsen: Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter, a

4 296

14 662

-88

18 870

14 225

-437

-437

-4 646

-4 646

4 646

2

Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade, a

120 589

122 484

-735

242 338

115 640

-6 844

-6 844

-126 698

-126 698

126 698

3

Ersättning till Posten AB (publ) för grundläggande kassaservice, a

400 000

400 000

400 000

4

Ersättning till SOS Alarm Sverige AB för alarmeringstjänst enligt avtal, a

144 000

144 000

144 000

5

Informationsteknik: Telekommunikation m.m., a

2 789

23 250

-140

25 899

21 972

-1 278

-1 278

-3 927

-3 927

3 927

2004 223706 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet, a

181 002

181 002

46 310

46 310

46 310

-134 691

-134 691

134 691

2004 223707 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m., a

744 542

744 542

260 819

260 819

260 819

-483 723

-483 723

483 723

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

3 934 040

14 655 991

162 600

-566 445

18 186 187

17 408 335

2 752 344

2 589 744

-777 852

-1 631 392

853 540

777 852

PO 25 Utbildningspolitik

1 356 200

-8 137

1 348 063

1 348 063

-8 137

-8 137

0

0

1

Sveriges lantbruksuniversitet, a

1 356 200

-8 137

1 348 063

1 348 063

-8 137

-8 137

0

0

PO 26 Forskningspolitik

5 655

232 943

5 000

-1 398

242 200

235 589

2 646

-2 354

-6 610

-6 610

6 610

1

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning,

a

5 655

231 759

5 000

-1 391

241 023

234 412

2 653

-2 347

-6 610

-6 610

6 610

2

Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien, o

1 184

-7

1 177

1 177

-7

-7

0

0

PO 41 Skogspolitik

35 366

544 539

148 000

-3 266

724 639

579 936

35 397

-112 603

-144 703

-144 703

144 703

1

Skogsvårdsorganisationen, a

-788

315 934

-1 895

313 251

303 119

-12 815

-12 815

-10 132

-10 132

10 132

2

Insatser för skogsbruket, a

30 487

221 200

148 000

-1 327

398 360

275 445

54 245

-93 755

-122 915

-122 915

122 915

3

Internationellt skogssamarbete, a

760

1 405

-8

2 157

1 081

-324

-324

-1 075

-1 075

1 075

4

Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning, a

4 906

6 000

-36

10 870

290

-5 710

-5 710

-10 580

-10 580

10 580

PO 42 Djurpolitik

46 899

508 521

-5 919

549 500

510 669

2 148

2 148

-38 831

-39 081

250

38 831

1

Statens veterinärmedicinska anstalt, a

-1 448

99 735

-598

97 689

96 687

-3 048

-3 048

-1 002

-1 252

250

1 002

2

Bidrag till distriktsveterinärorganisationen, o

94 715

-568

94 147

94 147

-568

-568

0

0

3

Djurhälsovård, a

55

14 797

-89

14 763

14 716

-81

-81

-47

-47

47

4

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, a

24 293

125 100

-751

148 642

132 103

7 003

7 003

-16 538

-16 538

16 538

5

Ersättningar för viltskador m.m, a

9 714

87 500

-525

96 689

86 909

-591

-591

-9 780

-9 780

9 780

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

6

Djurskyddsmyndigheten, a

14 551

86 674

-3 388

97 837

86 373

-301

-301

-11 464

-11 464

11 464

2003 234204 Centrala försöksdjursnämnden, a

-266

-266

-266

-266

-266

PO 43 Livsmedelspolitik

1 301 494

7 852 791

9 600

-532 212

8 631 672

8 852 154

999 363

989 763

220 481

-481 489

701 970

-220 481

1

Statens jordbruksverk, a

17 056

308 346

9 600

-1 850

333 152

333 109

24 763

15 163

-43

-10 043

10 000

43

2

Statens utsädeskontroll, a

2

841

-5

838

830

-11

-11

-8

-8

8

3

Statens växtsortnämnd, a

243

2 219

-13

2 449

2 025

-194

-194

-423

-423

423

4

Bekämpande av växtsjukdomar, a

33

2 578

-15

2 596

2 563

-15

-15

-33

-33

33

5

Arealersättning och djurbidrag m.m., a

455 321

5 557 400

-9 321

6 003 400

6 487 476

930 076

930 076

484 076

-71 664

555 740

-484 076

6

Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter, a

506 540

1 416 000

-515 036

1 407 504

1 422 889

6 889

6 889

15 385

-115 615

131 000

-15 385

7

Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m., a

64 838

79 415

-476

143 777

114 801

35 386

35 386

-28 977

-28 977

28 977

8

Fiskeriverket, a

1 358

101 158

-607

101 909

98 594

-2 564

-2 564

-3 316

-5 546

2 230

3 316

9

Strukturstöd till fisket m.m., a

44 001

28 390

-170

72 221

29 759

1 369

1 369

-42 462

-42 462

42 462

10

Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m., a

206 684

80 000

286 684

89 212

9 212

9 212

-197 472

-197 472

197 472

11

Fiskevård, a

3 060

28 000

-3 228

27 832

28 838

838

838

1 006

-1 494

2 500

-1 006

12

Livsmedelsverket, a

-290

156 586

-940

155 356

153 128

-3 458

-3 458

-2 228

-2 228

2 228

13

Livsmedelsekonomiska institutet, a

439

9 977

-60

10 356

9 528

-449

-449

-828

-828

828

14

Livsmedelsstatistik, a

1 074

22 392

-134

23 332

21 469

-923

-923

-1 863

-1 863

1 863

15

Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten, a

900

7 400

-44

8 256

7 356

-44

-44

-900

-900

900

16

Åtgärder inom livsmedelsområdet, a

293

15 000

-90

15 203

15 401

401

401

198

-302

500

-198

17

Bidrag till vissa internationella organisationer m.m., a

-59

37 089

-223

36 807

35 176

-1 913

-1 913

-1 631

-1 631

1 631

PO 44 Landsbygdspolitik

2 531 561

4 113 997

-15 230

6 630 328

5 833 939

1 719 942

1 719 942

-796 389

-947 709

151 320

796 389

1

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, a

1 538 067

2 223 000

-13 338

3 747 729

3 104 270

881 270

881 270

-643 459

-643 459

643 459

2

Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, a

992 550

1 575 558

2 568 108

2 419 144

843 586

843 586

-148 963

-300 283

151 320

148 963

3

Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, a

1 349

11 901

-71

13 179

11 067

-834

-834

-2 112

-2 112

2 112

4

Stöd till jordbrukets rationalisering m.m., a

0

3 000

-18

2 982

2 982

-18

-18

0

0

0

5

Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m., a

46

1 538

-9

1 575

1 529

-9

-9

-46

-46

46

6

Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m., a

-1 262

269 000

-1 614

266 124

265 869

-3 131

-3 131

-255

-255

255

7

Ekologisk produktion, a

811

30 000

-180

30 631

29 078

-922

-922

-1 554

-1 554

1 554

PO 45 Samepolitik

13 067

47 000

-282

59 785

47 986

986

986

-11 799

-11 799

11 799

1

Främjande av rennäringen m.m., a

10 308

47 000

-282

57 026

45 905

-1 095

-1 095

-11 121

-11 121

11 121

2004 234502 Informationssatsning om samerna, a

2 759

2 759

2 081

2 081

2 081

-678

-678

678

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

UO 24 Näringsliv

277 216

3 891 377

-4 514

-22 731

4 141 348

3 775 306

-116 071

-111 557

-366 043

-378 910

12 867

366 043

PO 26 Forskningspolitik

15 835

1 237 975

20 000

-8 471

1 265 339

1 260 848

22 873

2 873

-4 491

-4 491

4 491

1

Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader, a

-1 431

115 909

-695

113 783

112 581

-3 328

-3 328

-1 202

-1 202

1 202

2

Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, a

17 265

1 122 066

20 000

-7 776

1 151 555

1 148 266

26 200

6 200

-3 289

-3 289

3 289

PO 38 Näringspolitik

105 973

1 992 099

-22 514

-5 361

2 070 197

1 848 220

-143 879

-121 365

-221 977

-232 855

10 878

221 977

1

Verket för Näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader, a

-1 136

218 811

217 675

196 594

-22 217

-22 217

-21 081

-24 336

3 255

21 081

2

Näringslivsutveckling m.m., a

61 103

275 562

-27 514

-1 653

307 498

190 324

-85 238

-57 724

-117 174

-117 174

117 174

3

Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader, a

2 103

72 233

74 336

72 100

-133

-133

-2 236

-9 459

7 223

2 236

4

Turistfrämjande, a

-64

101 403

-608

100 731

100 514

-889

-889

-217

-217

217

5

Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m., a

2 220

174 313

-1 046

175 487

169 289

-5 024

-5 024

-6 198

-6 198

6 198

6

Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning, a

5 263

-32

5 231

5 231

-32

-32

0

0

7

Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m., a

21 406

22 000

-132

43 274

22 289

289

289

-20 985

-20 985

20 985

8

Patentbesvärsrätten, a

502

16 467

-99

16 870

16 240

-227

-227

-631

-631

631

9

Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer, a

721

8 000

-48

8 673

8 857

857

857

185

-215

400

-185

10

Upprätthållande av nationell metrologi m.m., a

35

27 586

700

-166

28 155

28 119

533

-167

-36

-36

36

11

Elsäkerhetsverket, a

3 532

41 423

44 955

38 985

-2 438

-2 438

-5 970

-5 970

5 970

12

Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m., a

71 383

-428

70 955

70 955

-428

-428

0

0

13

Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader, a

81

22 610

-136

22 555

22 011

-599

-599

-543

-543

543

14

Rymdverksamhet, a

-4 530

791 871

7 500

794 841

792 537

666

-6 834

-2 304

-2 304

2 304

15

Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien, o

5 359

-32

5 327

5 327

-32

-32

0

0

16

Konkurrensverket, a

-380

83 650

-502

82 768

81 989

-1 661

-1 661

-778

-778

778

17

Konkurrensforskning, a

0

6 646

-1 500

-40

5 106

4 253

-2 393

-893

-853

-853

853

18

Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen, o

15 000

-90

14 910

14 910

-90

-90

0

0

19

Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m., a

18 692

25 000

-1 700

-150

41 842

4 246

-20 754

-19 054

-37 596

-37 596

37 596

20

Kapitalinsatser i statliga bolag, a

1 000

1 000

2 000

-2 615

-3 615

-3 615

-4 615

-4 615

4 615

21

Avgifter till vissa internationella organisationer, a

530

6 519

-39

7 010

6 065

-454

-454

-945

-945

945

2004 243818 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m., a

160

-160

PO 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

151 379

490 088

-2 000

-8 619

630 847

499 438

9 350

11 350

-131 409

-133 398

1 989

131 409

1

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet, a

217

20 070

1 000

21 287

20 792

722

-278

-495

-495

495

2

Kommerskollegium, a

-195

66 305

66 110

65 056

-1 249

-1 249

-1 055

-3 044

1 989

1 055

3

Exportfrämjande verksamhet, a

37 109

319 956

-3 000

-7 349

346 715

309 036

-10 920

-7 920

-37 680

-37 680

37 680

4

Investeringsfrämjande, a

2 327

68 247

-307

70 267

69 930

1 683

1 683

-337

-337

337

5

Avgifter till internationella handelsorganisationer, a

963

15 510

-963

15 510

15 225

-285

-285

-285

-285

285

2003 243906 Näringslivsutveckling i Östersjöregionen, a

110 814

110 814

19 401

19 401

19 401

-91 413

-91 413

91 413

2004 243904 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning, a

144

144

-144

-144

144

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

PO 40 Konsumentpolitik

4 030

171 215

-280

174 965

166 800

-4 415

-4 415

-8 165

-8 165

8 165

1

Marknadsdomstolen, a

856

9 065

-54

9 867

8 589

-476

-476

-1 278

-1 278

1 278

2

Konsumentverket, a

216

106 818

107 034

103 304

-3 514

-3 514

-3 730

-3 730

3 730

3

Allmänna reklamationsnämnden, a

1 316

23 825

-143

24 998

22 970

-855

-855

-2 028

-2 028

2 028

4

Fastighetsmäklarnämnden, a

1 541

9 482

-57

10 966

10 081

599

599

-884

-884

884

5

Åtgärder på konsumentområdet, a

101

17 625

17 726

17 481

-144

-144

-245

-245

245

6

Bidrag till miljömärkning av produkter, o

4 400

-26

4 374

4 374

-26

-26

0

0

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

440 755

57 468 750

-32 850

-99 629

57 777 026

57 325 102

-143 648

-110 798

-451 924

-456 518

4 594

451 823

PO 48 Allmänna bidrag till kommuner

440 755

57 468 750

-32 850

-99 629

57 777 026

57 325 102

-143 648

-110 798

-451 924

-456 518

4 594

451 823

1

Kommunalekonomisk utjämning, a

55 198 000

-824

55 197 176

55 201 770

3 770

3 770

4 594

0

4 594

-4 594

2

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, a

345 918

670 050

-200 000

-3 969

811 999

355 582

-314 468

-114 468

-456 417

-456 417

456 417

3

Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader, o

1 600 000

167 150

1 767 150

1 767 150

167 150

0

0

0

4

Bidrag till Rådet för kommunal redovisning, o

700

700

600

-100

-100

-100

-100

2004 254801 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, a

94 836

-94 836

2004 254805 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, a

0

0

0

0

0

UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

9 280

38 770 000

-9 280

38 770 000

32 657 383

-6 112 617

-6 112 617

-6 112 616

-7 275 716

1 163 100

6 112 616

PO 92 Statsskuldsräntor m.m.

9 280

38 770 000

-9 280

38 770 000

32 657 383

-6 112 617

-6 112 617

-6 112 616

-7 275 716

1 163 100

6 112 616

1

Räntor på statsskulden, a

0

38 600 000

38 600 000

32 560 801

-6 039 199

-6 039 199

-6 039 199

-7 197 199

1 158 000

6 039 199

2

Oförutsedda utgifter, a

9 280

10 000

-9 280

10 000

1 635

-8 365

-8 365

-8 365

-8 665

300

8 365

3

Riksgäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning, a

0

160 000

160 000

94 947

-65 053

-65 053

-65 052

-69 852

4 800

65 052

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

2 137 852

26 802 000

-2 067 773

26 872 079

25 635 130

-1 166 870

-1 166 870

-1 236 948

-3 903 862

2 666 914

1 236 948

PO 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen

2 137 852

26 802 000

-2 067 773

26 872 079

25 635 130

-1 166 870

-1 166 870

-1 236 948

-3 903 862

2 666 914

1 236 948

1

Avgiften till Europeiska gemenskapen, a

2 137 852

26 802 000

-2 067 773

26 872 079

25 635 130

-1 166 870

-1 166 870

-1 236 948

-3 903 862

2 666 914

1 236 948

(A) Summa utgiftsområden (=UO 1-27)

25 585 404

737 998 396

1 991 078

-9 097 476

1 099

756 478 501

724 956 015

-13 042 381

-15 033 459

-31 522 487

-56 858 521

25 336 034

31 516 649

Tusental kronor

Anslagstyp:

a = ramanslag

Ingående

Utgående

o = obetecknat anslag

ramöverförings-

Medgivna

Totalt

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Skillnad mot

Anslags-

ramöverförings-

belopp

Statsbudget

Tilläggsbudget

Indragning

överskridanden

tilldelade medel

Utfall

statsbudget

anvisade medel

tilldelade medel

tillgängliga medel

kredit

belopp

(IB)

(SB)

(TB)

(ID)

(MÖ)

(IB+SB+TB+ID+MÖ)

(SB+TB)

1)

(B)

Minskning av anslagsbehållningar

0

(C) Summa utgifter (=A+B)

25 585 404

737 998 396

1 991 078

-9 097 476

1 099

756 478 501

724 956 015

-13 042 381

-15 033 459

-31 522 487

-56 858 521

25 336 034

31 516 649

(D) Summa utgifter exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

25 576 124

699 228 396

1 991 078

-9 088 195

1 099

717 708 502

692 298 631

-6 929 765

-8 920 843

-25 409 871

-49 582 805

24 172 934

25 404 032

(E) Kassamässig korrigering

-1 891 000

-1 891 000

-3 269 156

-1 378 156

-1 378 156

-1 378 156

-1 378 156

(F) Riksgäldskontorets nettoutlåning

14 621 000

14 621 000

10 084 423

-4 536 577

-4 536 577

-4 536 577

-4 536 577

(G) Summa statsbudgetens utgifter m.m. (=C+E+F)

25 585 404

750 728 396

1 991 078

-9 097 476

1 099

769 208 501

731 771 282

-18 957 114

-20 948 192

-37 437 219

-62 773 253

25 336 034

31 516 649

(H) Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

170 552 000

172 033 175

1 481 175

(I) Takbegränsade utgifter (=D+H)

869 780 396

864 331 806

-5 448 590

(J) Marginal till utgiftstaket

219 604

5 668 194

5 448 590

(K) Utgiftstak för staten (=I+J)

870 000 000

870 000 000

1)

Inklusive anslagskredit