Regeringens skrivelse 1990/91:164

med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1990

Skr. 1990/91

164

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade uldrag ur regerings­protokollet den 18 april 1991 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhel år 1990.

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Finansdepartementet

Skr. 1990/91; 164

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlräde den 18 april 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1990

Förstatredje fondstyrelserna, fjärde och femte fondstyrelserna samt för­stafemte löntagarfondstyrelserna har överlämnat sina årsredovisningar för 1990 till regeringen. Vidare har den av första tredje fondstyrelserna gemensamt upprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet 1990 överlämnats till regeringen. Slutligen har de av riksrevisionsverket och riksförsäkringsverket avgivna utlåtandena över fiärde och femte fondslyrelsenas saml löntagarfondslyrelsernas förvaltning av medel över­lämnats till regeringen. De överlämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna I 11.

Jag avser att, efter en redogörelse för AP-fondens utveckling 1990 och riksrevisionsverkets samt riksförsäkringsverkets utlåtanden, kommentera innhållet i dessa.

AP-fondens utveckling 1990

Vid slutet av 1990 uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehåll­ningen inom hela AP-fonden till 426,1 miljarder kronor. Det är en ökning med 38,8 miljarder kronor eller 10,0% jämfört med år 1989. Del reala resultatet blev emellertid till följd av fallande aktiekurser negativt, 1,6 miljarder kronor motsvarande 0,4% av hela fondkapitalet. Beräkningen av det reala resultatet har gjorts med användning av konsumentprisindex, som ökade med 10,9% under 1990. Vid bedömningen av det reala resulta­tet bör hänsyn las lill all konsumentprisindex höjts upp till följd av skallereformen och att den underliggande inflationen var lägre än den som mäts med konsumentprisindex. Vid ulgången av 1990 uppgick de över åren ackumulerade resultaten lill 69,3 miljarder kronor.

Totalavkastningen för de tre försia fondstyrelserna uppgick lill 45,4 miljarder kronor eller 14,0%, varav 38,4 miljarder kronor var resultatet av fondförvaltningen och 7,0 miljarder kronor var orealiserade vinster. Det marknadsvärderade fondkapitalels ökning i dessa fondstyrelser uppgick lill 46,3 miljarder kronor (1989: 23,8 miljarder kronor). Övriga fondstyrel­sers marknadsvärderade fondkapital sjönk  med  7,5  miljarder kronor

(1989: ökning med 12,5 miljarder kronor). Vid utgången av 1990 uppgick    Skr. 1990/91:164 AP-fondernas totala marknadsvärderade placeringar lill 408,6 miljarder kronor varav 76% var placerat i obligationer m. m. Andelen aktier m. m. uppgick till åtta procent och andelen fastigheter till två procent.

Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade under år 1990 med 11,9% till 77,4 miljarder kronor. Under året höjdes ATP-avgiften med två procent­enheter till 13%, vilket medförde att löpande avgiftsinkomster till skillnad från under tidigare år nära nog kom alt täcka löpande pensionsutbetal­ningar.

Riksrevisionsverkets utlåtande

Riksrevisionsverket (RRV) konstaterar i sitt utlåtande att såväl fjärde och femte fondstyrelserna som lönlagarfondslyrelserna uppvisar elt realt un­derskott för år 1990. Del bokföringsmässiga resultatet för dessa fondstyrel­ser täcker väl återföringskravet till första tredje fondstyrelserna. Del reala fondkapitalet har påverkats av lägre marknadsvärden för aklierna i portföljen. RRV har belyst löntagarfondslyrelsernas avkastning sedan hän­syn tagits till risken med placeringaraa och har därvid kunnal konstatera att inle någon av lönlagarfondslyrelserna kan klassificeras som högrisk­fond. Enligt RRV är delta naturligt då alla fondstyrelser har en viss del likvida medel, vilket jämnar ut svängningarna i förhållande till marknads­portföljen. Ingen av löntagarfondstyrelserna har enligt RRVs uppfattning med hänsyn lill riskexponeringen på en signifikant nivå erhållit en avkast­ning som avviker från index.

RRV har särskilt granskat fondstyrelsernas likviditetsförvaltning. Enligt RRV bör samtliga fondstyrelser, som elt komplement till regleringen i 39 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) fastställa ramar dels för fondstyrelsernas placeringar i likvida medel för de typer av instrument som fonden skall kunna placera i och hur kravet på låg riskexponering skall tillgodoses i form av krav på emittenler, garantier/ra-ting och löptider dels för hur stora placeringar som får göras i ett enskilt instrument.

RRV har i tidigare utlåtande framhållit att löntagarfondstyrelserna bor­de utveckla en policy för hur det långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgo­doses efter år 1990, då några nya medel inte kommer all tilldelas löntagar­fondstyrelserna. Samtliga lönlagarfondstyrelser, med undantag för Mel­lansvenska löntagarfonden, har rekvirerat tilldelade medel. RRV anser nu att samtliga fondstyrelser aktivt bör planera för hur det långsikliga likvidi­tetsbehovet skall tillgodoses.

RRV har i sill utlåtande vidare framhållit betydelsen av utvecklingen av

en gemensam ekonomisk struktur. I dag görs sammanställningar av fond­

styrelsernas årsredovisningar av såväl RFV och RRV som kansliet för

första tredje fondstyrelserna. För all undanröja befintligt dubbelarbete

bör enligt RRVs mening första tredje fondstyrelsernas kansli samman­

ställa all gemensam ekonomisk information från fondstyrelserna, vilken

snarast bör delges RFV och RRV till stöd för gransknings- och analysarbe­

tet. Enligt RRVs mening föreligger vidare ett behov av likformig årsredo-

5

visning. De grundläggande uppställningarna för balansr och resultalräk-   Skr. 1990/91; 164 ningar såväl bokföringsmässigl som realt bör utformas på ett enhetligt säll.

RRV föreslår slutligen att en nämnd inrättas som ges i upgift att ha ett löpande ansvar för tillsyn av kvaliteten i fondstyrelsernas förvaltning, att verka för att fondstyrelsernas redovisning av verksamheten blir likalydan­de och därmed jämförbara samt att slå lill fondstyrelsernas förfogande som rådgivande organ för tolkning av placeringar i förhållande lill APR. Inrättandet av en sådan nämnd borde enligt RRV innebära att omfattning­en av nuvarande granskning/utvärdering av fondstyrelserna begränsas.

RRV har dessutom följt upp tidigare utlåtanden. RRV har funnit att den av RRV föreslagna översynen av fondstyrelsernas placeringsreglemente har genomförts inom finansdepartementet. Den redovisas i promemorian "En teknisk översyn av AP-fondens reglemente" (Ds 1990:90). RRV konstaterar att om statsmakterna tillstyrker förslagel i promemorian blir bl.a. placeringar i investmentbolag som placerar utomlands och handel med alla former av optioner tillåtna. RRV konstaterar i detta samman­hang all andra löntagarfondstyrelsen under 1990 engagerat sig i del ombil­dade onoterade företagel Komponenlulveckling AB. RRV anser att detta fall är att jämföra med "Helikon-fallet", vilkel RRV kommenterade i föregående års utlåtande.

1 fråga om löntagarfondslyrelseraas företagaransvar i onolerade bolag konstaterar RRV all tredje löntagarfondslyrelsens företagaransvar i förela­get KMG System AB har upphört, medan andra löntagarfondslyrelsen bör reducera sill innehav i företaget Komponenlulveckling AB.

RRV framför slutligen synpunkter på omsättningshastigheten och lång­siklighelen i fondstyrelsernas placeringar. Placeringaraas omsättningshas­tighet ger enligt RRV inte några indikationer på att kravel på långsiktighet inte har tillgodosetts.

Riksförsäkringsverkets utlåtande

Resultaten av riksförsäkringsverkets (RFV) utvärdering har inte gett RFV anledning att framföra några särskilda anmärkningar mot fondemas resul­tat eller placeringar av de förvaltade medlen under 1990. RFV konstaterar i sitt ullålande bl. a. att löntagarfondslyrelseraas medelsram enligt nuva­rande lagstiftning inte utökas efler år 1990. Enligt RFV hade varje lönla-garfondstyrelse, med undantag för fiärde löntagarfondslyrelsen, vid ut­gången av år 1990 rekvirerat det fulla rambeloppet, som är 3452 milj. kr. Löntagarfondstyrelsernas uppbyggnadsperiod kan därmed enligt RFV i princip anses vara avslutad.

Beträffande fondernas resultat konstaterar RFV atl den negativa börsut­

vecklingen under år 1990 återspeglas i fondemas reala resultaträkningar.

RFV nolerar därvid att samtliga granskade fondstyrelser för år 1990 upp­

visade ett underskott i förhållande till resultatkrav, dvs. värdesäkring av

grundkapitalels köpkraft och överföring av tre procents real avkastning till

försia-tredje fondstyrelserna. Enligt RFV är del endast Qärde löntagar­

fondstyrelsen som, sett över hela verksamhetsperioden 19841990, har

ett överskott i förhållande till resultatkrav. Detta förklaras enligt RFV av

°

att Qärde löntagarfondstyrelsen har vall ell rekvisitionsmönsler som varit. Skr. 1990/91:164 i jämförelse med övriga löntagarfondstyrelsers, bäitre anpassat till den allmänna börsutvecklingen under denna period. Sammantaget var lönta­garfondstyrelsernas underskott i förhållande till resultatkrav för denna verksamhetsperiod enligt RFVs konstaterande 1,4 miljarder kronor. Fjär­de fondstyrelsen har däremot enligt RFV, sett över hela sin verksamhets­period, överträffat resultatkravet med ca 12,3 miljarder kronor. Femte fondstyrelsens ackumulerade underskoll i förhållande lill resultatkravet var vid utgången av år 1990 enligt RFV ca 0,5 miljarder kronor.

RFV har vidare följt upp tidigare utlåtanden. Därvid har RFV funnit all de skiljaktigheler som vid utgången av år 1989 konstaterats beträffande de av lönlagarfondslyrelserna tillämpade redovisningsprinciperna, har åtgär­dats under år 1990.

Avslutningsvis nolerar RFV alt andelen rösträttsöverlåtelser till lokala fackliga organisationer i bolag, i vilka fonderaa äger aklier, år 1990 över­steg 90% av vad lönlagarfondslyrelserna får överiåla, med undanlag för Qärde löntagarfondslyrelsen, som hade en andel på 72% år 1990. Enligt RFV har Qärde löntagarfondstyrelsen de två senaste åren haft en lägre andel än övriga lönlagarfondstyrelser.

Egna kommentarer

Jag vill i anledning av RRVs och RFVs utlåtanden göra följande kommen­tarer.

Frågan om enhetliga redovisningsprinciper har diskuterats sedan början av 1986. Jag konstaterar med tillfredsställelse att de skiljaktigheler vad gäller de av löntagarfondstyrelserna tillämpade redovisningsprinciperna som återstod vid utgången av 1989 nu åtgärdats under 1990. Enligt RRVs mening föreligger emellertid ett behov även av en likformig årsredovis­ning. Jag återkommer lill denna fråga.

Jag konslalerar vidare all andelen röslrätlsöveriålelser till de lokala fackliga organisationema under 1990 översteg 90% för de flesta lönlagar­fondslyrelserna.

De av RRV under föregående år framförda synpunkterna vad gäller bl.a. fondstyrelsernas placeringsregler, har varit föremål för behandling inom finansdepartementet i promemorian "En teknisk översyn av AP-fondens reglemente" (Ds 1990:90). I dag beslular även regeringen att genom en proposition (prop. 1990/91:186) föreslå riksdagen att anta vissa ändringar i fondstyrelsernas placeringsbeslämmelser. Genom dessa förslag ges samtliga fondstyrelser möjlighet att handla med optioner, terminer m.m. Vidare får löntagarfondstyrelseraa räll att i begränsad omfattning förvärva aklier i ulländska bolag. Slutligen får Qärde och femte fondstyrel­serna samt lönlagarfondslyrelserna möjlighet atl placera likvida medel i räntebärande värdepapper som är utställda i utländsk valuta.

Inom finansdepartementet har vidare utarbetats promemoria "AP-fon­

dens förvaltning - en översyn" (Ds 1991:14), i vilken föreslås en helt ny

lagstiftning för förvaltningen av allmänna pensionsfonden. Delta förslag

innebär en reformering av AP-fondens organisation, placeringsbestämmel-

7

ser saml revision och granskning av förvaltningen. Promemorian är för    Skr. 1990/91: 164 närvarande föremål för remissbehandling.

Jag anser att de nu redovisade synpunkterna från främst RRVs sida, bl.a. beträffande frågan om likformig årsredovisning, bör behandlas i samband med den slutliga beredningen av den senare promemorian.

Vad RRV och RFV i övrigt behandlat i sina utlåtanden är av den karaktären att några yllerligare kommentarer från min sida inte erfordras.

Förändringar i AP-fondens verksamhet 1990 m.m.

Den I februari 1991 trädde den nya insiderlagen i kraft (prop. 1990/91:42, NU 15, rskr. 84, SFS 1990:1342). Den nya lagstiftningen innebären utvid­gning av förbudet mot insiderhandel. På gmnd av den allmänna förbuds­bestämmelsens utformning kommer även personer som på gmnd av an­ställning, uppdrag eller annan befattning hos en fondstyrelse har lillgång lill inte offentliggjord kurspåverkande informalion, all omfattas av in­siderlagen. Det allmänna förbudet mol insiderhandel har komplelleras med krav på anmälningsskyldighet, som även skall tillämpas på allmänna pensionsfondens fondstyrelser. I APR har lagils in en ny paragraf (SFS 1990:1355) som föreskriver alt ledamöler och suppleanter i fondstyrelser­na samt de arbetstagare och uppdragstagare hos slyrelsen som styrelsen besiämmer skriftligen skall anmäla sill innehav och ändring i innehavet av fondpapper som anges i 2 § insiderlagen (1990:1342).

Fastställande av balansräkning

Regeringen har tidigare denna dag fastställt balansräkningarna för första-femte fondstyrelserna och första femte löntagarfondstyrelserna.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas årsredovisning­ar, sammanställningen över delfondernas verksamhet samt RRVs och RFVs utlåtanden till riksdagen.

Beslut

Regeringen beslular i enlighet med föredragandens hemställan.

Första, andra och tredje fondstyrelserna

ÅRSREDOVISNING I99O

VERKSTÄLLANDE DIREKTORENS ÖVERSIKT

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Under 1990 har väsentliga förändringar in­träffat såväl i de yttre förutsättningarna och Villkoren tör fondens verksamhet som i dess placeringspolitik och inre arbete.

Utvecklingen mol en bättre fungerande kre­ ditmarknad i Sverige har fortsatt. Avregle­ringen och liberaliseringen i förhållande till utlandet har visserligen lett till en betydligt ökad rörlighet med klart ökade krav på  de olika parter som agerar pa marknaden, men har samtidigt lett till en effektiv finansiering av kapi­ talbehoven inom t.e.x. bostads­byggandet och näringslivet.

Den störning i markna­dens funktionssätt som orsakades genom om­sättningsskatten har nu avlägsnats genom dess upphävande under året.

En för fonden specifik konsekvens av denna utveckling på kredit­marknaden har varit att de tidigare så bety­delsefulla återlänen från fonden nu nästan helt försvunnit och reverslänen gått kraftigt tillbaka. Återlånen, vilka som mest uppgick till 13 mdkr 1982 har nu sjunkit till drygt 500 mkr. Detta har i sin tur inneburit att fonden 1 motsvarande man kunnat öka sina place­ringar på de nu marknadsmässigt fungerande marknaderna för stats- och bostadsobliga-tioner.

En för fonden viktig förändring inträffade under 1990 i och med att folkpensionsavgif-len sänktes med två procentenheter och av­giften till ATP höjdes i motsvarande mån. Detta har inneburit att avgiftsinkomsterna i stort sett räckt till för att betala de under året utgående pensionerna. Endasten ringadel av fondens avkastning har behövt tas i anspråk för finansiering av dessa. Praktiskt taget hela

fondavkastningen har därför kunnat återin­vesterats.

Året 1990 skiljer sig i detta avseende från vad

som nästan etablerats som en regel under

1980-talet - nämligen att avkastningen från

AP-fonden bidragit med en allt större del av

kostnaderna för de utgående pensionerna -

under senare år med inemot en femtedel. Om

inte denna avkastning hade funnits att

tillgå hade avgiftsuttaget behövt göras

ett par procentenheter högre än vad

som nu faktiskt blivit fallet.

1990 års förhållande kommer emel­lertid sannolikt inte att bli beståen­de för framtiden. Det växande antalet pensionärer och den alltför låga tillväxten i den svenska ekonomin gör att ett avgiftsuttag på nuvaran­de 13 procent enligt nu gällande      regelsystem inte kommer att förslå för de framtida pensionerna.

Året 1990 kommer alltså att i detta avseende vara ett undantag. Redan inom ett fåtal år kommer fondavkastningen att i betydande utsträckning på nytt få tas i anspråk för fi­nansieringen av pensionsutbetalningarna. På samma sätt som gällt under 1980-talet kom­mer därvid fondens verksamhet och avkast­ ning att leda till ett lägre uttag av avgifter än vad som annorledes skulle bh fallet.

Det är mot denna bakgrund värdefullt att fondens placeringsmöjligheler har breddats till att nu även inkludera såväl fastigheter som direktlån till företag. Fonden har också fått möjlighet till placeringar i utländska vär­depapper - en möjlighet som det dock i nu rådande läge inte varit aktuellt att utnyttja.

Genom dessa olika förändringar har fondens placeringsmöjligheter närmat sig de som gäl-

10

ler för försäkringsbolagen. De pensionsåta­ganden som ligger i nuvarande ATP-system är i allt väsentligt ett realt åtagande i den me­ningen att de avspeglar reallönernas utveck­ling upp till pcnsionstillfället samt att de där­efter är realvärdesäkrade. Ett fondsystem som skall bidraga till finansieringen av dessa pensionsåtaganden bör därför också vara uppbyggt med målet att ge en real avkastning som står i paritet med det krav som ställs från strukturen i pensionsåtagandena. De tidiga­re, mera begränsade ptacermgsmöjligheterna var i huvudsak nominella, vilket innebar att i tider då realräntan var låg eller - vilket också inträffat - var negativ, så har fondens bety­delse som finansieringskälla för de utgående pensionerna minskat med därav följande högre tryck på avgiftssidan.

De nya placeringsmöjligheterna - då i första hand möjligheten till placeringar i fastigheter - skapar förutsättningar för att fondens av­kastning får denna anknytning till realvärden som är önskvärd med hänsyn till pensions­åtagandena.

Dessa nya möjligheter öppnas emellertid vid en tidpunkt då den under 80-talet starkt upp-åtriktade utvecklingen på fastighetsmarkna­den brutits och ersatts med en i varje fall un­der året vikande utveckling. Även om argu­mentet har ett starkt drag av efterklokhet i sig kan det dock konstateras att fondförmö­genheten med stor sannolikhet skulle varit betydligt större om dessa möjligheter öpp­nats vid ett tidigare tillfälle.

Nu skedde detta vid en tidpunkt då upp­gången började plana ut. Därefter har mark­naden inte bara stagnerat utan i varje fall för en del fastighetskaiegorier faktiskt börjat vi­ka.

Utvecklingen pä räntemarknaden har inne­burit att fonden under en följd av år kunnat uppnå en tillfredsställande avkastning på si­na nominella placeringar i räntepapper. Det­ta relativt sett höga ränteläge i Sverige är emellertid delvis en följd av obalanser i den

svenska ekonomin - med stora och växande underskott I utrikeshandeln. En sådan situa­tion kan inte bli bestående på längre sikt. Re­sultatet skulle I så fall bli en accelererande in­flation och en stagnerande eller till och med tillbakagående BNP-utveckling. Visserligen måste den grundläggande målsättningen för fondens placeringsverksamhet vara alt den skall bedriva en avkastningsmaximerande placeringspolitik. Men det är viktigt att den­na avkastningspolitik inte endast styrs av kortsiktiga vinstmöjligheter utan även tillgo­doser kravet på en långsiktigt uthållig av­kastning med låg risk. Den vikande utveck­lingen på fastighetsmarknaden har lett till att den totala avkastningen för dessa placeringar under 1990 varit negativ till följd av de värde­minskningar som skett på fastigheterna. På längre sikt innehåller emellertid fondens fas­tighetskapital betydande förtjänstmöjlighe-ter genom att huvuddelen av fastigheterna är belägna I expansiva orter och med högkvali­tativa belägenheter.

Det säger sig självt att de nya placeringsmöj­ligheterna reducerat den relativa betydelsen av fondens placeringar på obligationsmark­naden. Men genom att fondens totala place­ringar under året 1990 ökat har likväl fonden bibehållit sin roll som den störste placeraren på den svenska obligationsmarknaden. Det höga ränteläget har lett till att direktavkast­ningen även för fondens vidkommande varit betydande. Den räntesänkning som skedde på den svenska marknaden under senare de­len av 1990 ledde till en värdeökning på obli­gationsstocken som förde upp den totala av­kastningen på den räntebärande delen av portföljen till 14,5 procent. Denna ligger klart över vad som gällt under senare år.

Den vikande utvecklingen på fastighets­marknaden och därmed även på fondens fas­tighetskapital medför att denna något drar ner den totala avkastningen på hela fondka­pitalet. Denna blir dock för helåret 1990 så hög som 14 procent. I belopp räknat och in­klusive icke realiserade värdestegringsvins-

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

11

ter uppgår den totala avkastningen till 45,6 mdkr, varav 40,4 mdkr utgör den direkta av­kastningen.

Ett av de större problemen i den svenska ekonomins ulveckling på längre sikt är det alltför låga sparandet. Detta gäller såväl hus­hållen som staten och kommunerna. Till­sammans med det negativa och snabbi vikan­de finansiella sparandet inom företagssek­torn har detta lett till ett under året ökande underskott i bytesbalansen. Den enda sektor som under 1990 bidragit med ett positivt och ökat finansiellt sparande i den svenska eko­nomin är socialförsäkringssektorn och då främst AP-fonden.

Vid sidan av den självklara roll som fonden spelar vid finansieringen av pensionerna har fonden en viktig samhällsekonomisk uppgift som motvikt mot de finansiella underskotts­sektorerna. Så som de samhällsekonomiska perspektiven nu avtecknar sig kommer den­na roll sannolikt att växa i betydelse under åren framöver.

Jag har därför all anledning understryka det som min företrädare framhöll i sin översikt i Ijolårcts årsredovisning för fonden nämligen att fonden långsiktigt skall bestå och att fondförvaltning och avgiftsuttag skall ske med detta mål i sikte.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Stockholm i februari 1991

Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

12

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

KREDITMARKNADEN

Utvecklingen på den svenska kreditmarkna­den har under 1990 karakteriserats av en be­tydande åtstramning. Denna har kommit till uttryck i ett högl ränteläge och en under året successivt avtagande ökningstakt fÖr pen-nmgmängden och fÖr kreditinstitutens utlå­ning på den inhemska marknaden.

Ränteutvecklingen

Den korta räntan (SSVX, 6 månader) har så gott som hela året legat Över nivån från slutet av 1989. Höga räntetoppar registrerades vid den penningpolitiska åtstramningen februa­ri-mars och i samband med valutaoron un­der hösten, se diagram 1. Månaderna okto­ber-november uppgick räntedifferensen mot ett genomsnitt av eurodollar och euro D-mark till drygt sex procentenheter, jämför diagram 2. Differensen mot korgräntan har under större delen av året bl.a. hållits nere av en relativt hög ränta i Storbritannien men

uppgick mot slutet av 1990 till c:a fyra pro­centenheter. Under 1989 var skillnaden inte mer än drygt två procentenheter. Utveck­lingen har avsevärt ökat vinstmöjligheterna på räntearbitrage.

Räntedifferensen och dess variationer beror till stor del på förtroendet för den svenska kronan som i sin tur hänger samman med i första hand utvecklingen av betalningarna med utlandet. Den första större oron med åt­följande valutautflöden uppstod under feb­ruari i samband med bankkonflikten och re­geringskrisen. En penningpolitisk åtstram­ning från riksbanken medförde att räntan tör sexmånaders staisskuldväxlar i slutet av feb­ruari steg med ett par procentenheter. Den internationella utvecklingen i kombination med fortsatt negativa indikationer på den ekonomiska utvecklingen i Sverige medför­de att en förnyad oro uppstod under septem­ber och oktober. Placerarna reagerade emel­lertid positivt på den vidtagna penningpoli­tiska  åtstramningen  och   det  efterföljande

Diagram 1. Räntan på 6-mänaders statsskuldväxlar, mänadsgenomsnitt

13

Diagram 2. Räntedifferensen, statsskuldväxlar minus eurodollar. D-mark resp, korgränta

Skr. 1990/91:164 

Bilaga 1

krispaketet från regeringen. Marknadsrän­torna föll under slutet av året och noterades vid utgången av (990 till 14 procent för sex­månaders statsskuldväxlar.

Obligationsräntan följde delvis med den korta räntan i dess uppgång på våren 1990 men reagerade snarare i motsatt riktning i

oktober. I stort sett har den långa räntan va­rierat kring den nivå som uppnåddes mot slutet av 1989. Vid utgången av året låg dock obligationsräntan under nivån ultimo de­cember 1989 för löptider Över tre år. Dia­gram 3 visar avkastningskurvan ultimo de­cember 1989, ultimo juni och ultimo decem­ber 1990. Jämfört med 1989 har under 1990

Diagram 3. Avkastningskurvan

14

kurvan blivit mycket brantare. Effektiva av­kastningen på korta papper ligger avsevärt högre än för långa.

Obligationsräntan är i hög grad avhängig in­flationsförväntningarna. Utomlands kan den pågående dragningen uppåt av obligations­räntorna ses som ett utslag av stigande infla­tionsrädsla och ett realt sett omfattande ka­pitalbehov inte minst i samband med Tysk­lands enande. I Japan fortsatte penningpoli­tiken att stramas åt under 1990. De japanska myndigheterna har klargjort att man inte kommer att lätta på penningpolitiken så länge inflationstrycket består. En sådan ut­ veckling försvårar för andra länder att finan­siera sina kapitalbehov med japansk utlå­ning. Inte minst gäller deiia finansieringen av det amerikanska budgetunderskottet.

Skillnaden mellan bo.stadsobligaiions-och statsobligationsräntan har tenderat att öka. Vid mitten av 1989 var denna difierens om­kring 0,3 vid årsskiftet 0,5 och hade i novem­ber och december stigit till omkring 1 pro­centenhet. Detta kan ses som en anpassning till avkastningsrelationerna på internationel-

la marknader och som en ctfeki av att kraven på kapitaltäckmng för placeringar i bostads­obligationer under 1990 skärpts för banker och andra kTcditinstiiut.

Penningmängd och kreditgivning

Uppgången i den korta räntan är bara en av flera indikationer på en åtstramad kredit­marknad. Ett allmänt uttryck för denna ut­veckling är förändringarna i penningmäng­den, 1 diagram 4 definierad som summan av allmänhetens banktillgodohavanden (SEK), innehav av bankcertifikat, sedlar och mynt (M3). Penningmängdens ökningstakt mätt med procentuella 12-månadersförändringar har sjunkit under loppet av 1990. Mätt över perioden november 1989-november 1990 var penningmängdens ökning 6,1 procent. Under samma period steg konsumentpriser­na med 11,5 procent. Mätt med den reala penningmängden hade likviditeten i ekono­min sålunda minskat med drygt 5 procenten­heter.

Penningmängden påverkas i princip av tre olika faktorer: statens budget, förändringar i

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Diagram 4. Pennitigmängden, 12-månaders procentförändringar

15

riksbankens valutareserv samt bankernas ut­låning till allmänheten. Statens budget har under 1990 visat överskott vilket haft en kontraktiv llkvldltetseffekt. Å andra sidan har ett nettoinflöde av valuta 1 form av en ök­ning av riksbankens valutareserv gett en un­gefärlig balanserande påspädning av likvidi­teten. I huvudsak har penningmängdens ök­ning motsvarats av bankernas utlåning i svenska kronor till allmänheten. Över tolv-månadersperloden december 1989-decem-ber 1990 var Ökningstakten bara 4,1 procent att jämföra med 10,3 procent motsvarande perlod 1988-1989. Dämpningen kan ses som en reflex inte bara av bankernas ökade åter­hållsamhet med sin kreditgivning utan även av en med konjunkturförändringen och skatteomläggningen sammanhängande för­svagning av kreditefterfrågan.

Samtidigt som bankernas nettoutlåning 1 svenska kronor till allmänheten dämpats, har utlåningen i utländsk valuta ökat (se tabell 1).

Tai>eil 1. Bankernas nettoutlåning till svensk allmänhet, mdr

F

ö

r

ä

ndring  Utl

å

ningsstock

1989

1990       ultimo 1990

I svenska kr.    45,)          20,0            504,9

lutl.valuta

114,7

110,1

406,6

Under 1990 var nettoutlåningen 1 SEK 20 mdkr mot 45 mdkr 1989. Lånen 1 utländsk valuta var under 1990 drygt fem gånger stör­re än utlåningen i SEK m.a.o. ungelär lika stor som under 1989. Huvuddelen av utlå­ningen 1 utländsk valuta är kortfristiga före­tagskrediter. Det höga svenska ränteläget har möjliggjort arbitrage varvid valutalånen an­vänds till placeringar i t.ex. statsskuldväxlar. Stocken bankkrediter I utländsk valuta mot­svarar 80 procent av stocken 1 svenska kro­nor.

I motsats till bankerna har bostadsinstituten hållit uppe sin utlåning, som under 1990 t.o.m. överskridit motsvarande belopp för 1989 (bostadsinstitutens utlåning är nästan helt och hållet 1 svenska kronor).

Tabell 2. Nettoutlåning i SEK från hostads-institut oeh finansbolag, mdkr

F

ö

r

ä

ndring         Utl

å

nings-

1989         1990            stocl

Bostads-

Institut            104           121,5            769,6

(1990-12-31)

Finansbolag 1,0 -14,4'      102,5

(1990-11-30)

' Januari-November

Finansbolagens utlåning 1 SEK stagnerade 1989 och minskade under 1990. Utlåningen I utländsk valuta har dock fortsatt att öka och uppgick januari-november till omkring 12 mdkr.

Antalet finansbolag har nästan halverats och uppgick i oktober 1990 till 181. Minskningen hänger 1 allt väsentligt samman med skärpt auktorisationsprövnlng. Bl.a. har kravet på eget kapital hö)ts avsevärt. Påfrestningarna har ökat genom den allmänna åtstramningen på kreditmarknaden. Under loppet av 1990 har finansbolagens soliditet kommit att be­traktas som så tveksam att inte bara finansie­ringen blivit successivt dyrare utan markna­den för deras upplåningsinstrument har praktiskt taget slutat att fungera.

Bakom finansbolagskrisen har legat snabbt fallande aktiekurser och fastighetspriser kombinerat med stigande räntor. Stora kre­ditförluster konstaterades under hösten 1 nå­gra av de större Icke bankägda finansbola­gen, vilka lämnat krediter med högt belånade fastigheter som säkerhet. Härigenom har he­la institutgruppens kreditvärdighet kommii att Ifrågasättas, vilket lett fram till den likvi­ditetskris som drabbat finansbolagen. 1 bot­ten ligger det törhållandet att penningmark­naden 1 sin prissättning inte adekvat speglat de riskskillnader som förelegat mellan olika låntagare. Under senare tid har marknaden fonsatt att fungera dåligt 1 den meningen att t.o.m. mycket solida företag hatt svårigheter att få kredit.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

16

Obligationsmarknaden och marknaden för korta papper

Upplåningen genom räntebärande papper har förskjutits från obligationer mot certifi­kat och växlar. Certitikatupplåningen har oknt från bostadsinstitut och fr;in företag. Staten har Ökat emissionen statsskuldväxlar och amorterat stocken nksobligationer lik­som även utlandsskulden. Det framgår av ta­bell 3 att mellan de där jämförda I2-måna-dersperioderna har den totala kortfristiga upplåningen nästan fördubblats.

Tabell J. Placeringar i obligationer, eertijikat och växlar, yndr

12 m

å

nader t.o.m. november 1989        1990 Banker:

9,3

4,2

1,0

-.7

8,1

-1,2

8,9

-2,8

4,2

-1.7

19,6

4,0

-1,3

0,5

-3,8

-2,1

35,6

20,0

25,7

80,6

-12,6

-2,3

30,8

42,9

42,6

82,5

-11.2

-10,8

94,1

65,7

Certifikat och v

ä

xlar Statsobligationer Bostadsobligationer
[REDACTED_EFTERNAMN]

ä

kringsinstitut: Certifikat och v

ä

xlar Statsobligationer Bostadsobligationer

AP-fonden:

Certifikat och v

ä

xlar Statsobligationer

Bostadsobligationer

Certifikat och v

ä

xlar

Statsobligationer

Bostadsobligationer

Totalt:

Certifikat och v

ä

xlar

Statsobligationer

Bostadsobligationer

Ultimo november 1990 var den utestående stocken bostadsobligationer 601 mdr medan utesiäcnde certifikat och växlar uppgick ull 270 mdr. I-()i-skjutningen moi kortfristig upplåning har minskat den åierst;iende rän- tcbindningsiiden för bosladsinstitutens lå-ncstock med omkring fem månader-till 2 år och 9 rnånader- bara från årsskiftet till ulti­mo september 1990. Därefter har emellertid elterlrågan på bundna lån ökat allteftersom

räntorna och därmed även ränteförväntning- arna törsk|utits' uppåt.

Totalt sett var bankernas innehav av räntebä­rande papper nästan oförändrat 1990. Ök­ningen av AP-fondens innehav avsåg i hu­vudsak bostadsobligationer. AP-fondens jämfört med den tidigare perioden relativt begränsade placeringar i räntebärande pap­per förklaras av belydande investeringar i fastigheter och partnerfinansiering. Totala placenngskapaciteten har i s)älva verket ökat. Försäkringsbolagens innehav av ränte­ bärande papper var oförändrat. Försäkrings­bolagen har efter valutaregleringens slopan­de successivt diversifierat sina balanser ge­nom förvärv av utländska aktier.

Under rubriken "övriga" i tabell 3 inrvm-mes de icke-finansiella företagen, utlandet och avkastningsfonderna. Som nämnts har ränteutvecklingen motiverat företagen att lå­na kort utomlands fÖr att placera i certifikat och statsskuldväxlar. Utlandet har efter va­lutamarknadens avreglering nettoköpt en betydande volym räntebärande svenska pap­per. Fram t.o.m. september 1990 uppgick nettoexporten till omkring 60 mdr. Avkast­ningsfondernas placeringar i certifikat och statspapper uppgår inte till mer an ett par procent av totala utestående stocken av dessa papper.

Det finansiella sparandet

Det I förhållande till utlandet höga ränteläget beror framförallt på de i Sverige stora och växande underskotten i bytesbalansen för varor, tjänster och transfereringar. Under­skotlen bygger successivt pa den svenska nettoskulden gentemot utlandet och ger ökad labilitet i betalningsströmmarna. De medför ock.så art bytesbalansen belastas med ett stigande negativt räntenetto. Detta upp­gick är 1989 till omkring 28 mdkr och beräk­nas 1990 ha uppgått till 45 mdkr.

Bytesbalansens underskott representerar ett negativt finansiellt sparande tör hela ekon-

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

2    Riksdagen 1990/91. I .saml. Nr 164

17

omin. Detta kan ses som summan av finan­siella under- och överskott i olika sektorer. Ett underskott motsvaras av nettoupplåning, ett överskott av nettoutlåning. Tabell 4 visar utvecklingen åren 1989 och 1990.

Tabell 4. Finansiellt sparande, mdr

1989

1990

Staten

37

30

Kommunerna

-5

-14

Socialf

ö

rs

ä

kringssektorn

32

46

Hush

å

ll

-29

-20

F

ö

retag

-68

-96

Totalt finansiellt sparande

-33

-54

Socialförsäkringssektorn d.v.s. 1 stort sett AP-fonden, ökade sitt finansiella sparande 1990 bl.a. till följd av att ATP-avgiften höj­des från 11 till 13%. Å andra sidan sänktes folkpensionsavgiften lika mycket, vilket för­sämrade ulfallel för staten. Kommunernas ökade underskott beror på ökad kommunal konsumtion. Sammanlagt var den offentliga sektorns tmansltlla sparande ungefär oför­ändrat. Den stora sparförsämrlngen ligger 1 företagssektorn och förklaras av försämrat vinstläge och ökande Investeringsutgifter för fast kapital och lagerökningar.

FASTIGHETSMARKNADEN

Den positiva värdeutvecklingen för svenska fastigheter under 1980-t.ilet dämpades mar­kant under 1990. Det gångna året bör Indelas 1 tre perioder för att beskriva fastighetsmark­nadens utveckling. 1 den första perloden, från årets början till sommaren, var markna­den 1 balans och marknadsvärdena följde i stort inflationen. Fastighetsmarknaden på­verkades negativt under nästa skede, från sommaren till senhösten, av omvärldshän­delser såsom Iraks invasion i Kuwait, av fi-nansbolagskrlsen och av kraftiga räntehöj­ningar. Under denna tid avstannade aktivite­ten på fastighetsmarknaden och värdeut­vecklingen var svår att bedöma. Den sista pe­rioden avseende årets två sista månader ka-

rakteriseras av ett relativt stort utbud med sänkta priser som följd. Det är dock endast ett begränsat antal fastighetsaftärer som indi­ kerar prisfallet. Det har funnits många säljare men mvcket få köpare.

Orsakerna till marknadsvärdeminskningen för fastigheter 1 Sverige var

det försämrade allmänekonomiska lägel

Kuwaitkrisen

det insiabila och höga ränteläget

minskad tillförsel av krediter till fastig­hetsmarknaden

hög belåningsgrad hos delar av markna­den

skattereformen

internationell riskspridning som mmskar intresset att förvärva fastigheter i Sverige.

Prisnedgången på fastigheter har varat under en begränsad tidsperiod varför det är svårt att ange en säker trendförändring. Utveck­lingen för fastighetsmarknaden 1 Sverige har under 1980-talet kännetecknats av en utjäm­ning uttryckt i minskade skiUnader i avkast­ningskrav för olika marknader. Denna trend har nu brutits. Fastighetsbestånd 1 perifera lägen har inte funnit köpare trots att priserna justerats nedät ett flertal gånger. Välbelägna fastigheter i expansiva orter har i ett begrän­sar anral utbjudits till försäljning. I dessa fall har 1 regel säljarens prisförväntning inte överensstämt med köpavens bud och iå av­slut har noterats. Marknadsvärdeminskning­en för sämre belägna fastigheter torde uppgå till mellan 10 och 30 procent medan minsk­ningen 1 expansiva orter varierar mellan O och 20 procent. Att notera är att börskurser­na för renodlade fastighetsbolag har fallet under 1990 med mellan 30 och 70 procent.

Omvärldsfaktorerna kommer också under början av 1990-talet att vara av stor betydelse för fastighetsmarknadens utveckling. Aktö­rer med ett mer kortsiktigt perspektiv kom­mer att stå tillbaka till förmån för mer lång­siktiga och 1 allmänhet professionella fastig­hetsförvaltare.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

FONDENS PLACERINGSKAPACITET

Under 1990 togs endast en begränsad del av fondens avkastning i anspråk for utbetalning av pensionsmedel. Den del av pensionerna som betalades med fondförvaltningens av­ kastning uppgick lill 1,7 mdkr, utgörande 2,2 procent av pensionsutbetalningarna. Motsvarande uppgifter for 1989 var 11,6 mdkr resp. 16,7 procent. Förändringen jäm­fört med föregående år förklaras främst av att avgiftsinkomsterna steg till följd av att ATP-avgiften höjdes till 13 % fr.o.m 1990.

f-ondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 386,8 mdkr vid årets utgång vilket är en ökning med 46,3 mdkr (1989: 11,3 mdkr). Figuren på sid 11 är avsedd att schematiskt åskådliggöra denna Ökning. I tabell 5 visas fondkapitalets förändring åren 1960-1990.

Enligt resultaträkningen uppgick årets resul­tat av fondförvaltningen till 38,4 mdkr (1989: 36,0 mdkr). Fondkapitalets mark­nadsvärde påverkas också av förändringen i ej realiserade vinster och förluster. För 1990 var denna förändring 70 mdkr (1989: -17,3 mdkr). Summan av årets resultat och oreali­serade värdeförändringar i portföljen, av­ kastningen, var således 45,4 mdkr (1989: 18,7 mdkr).

Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 13 % vilket är en höjning med 2 procent­enheter från 1989. Effekten av denna höjning på lönekostnaderna neutraliseras av en mot­svarande sänkning av folkpensionsavgiften.

Av den totala ATP-avgiften utgör 0,2 pro­centenhet en avgift som är avsedd att tillföras löntagarfonderna.

Under 1990 beräknas den utbetalda löne­summan ha ökat med nära 13 procent. Till­sammans med avgiftshöjningen har detta in­neburit en kraftig ökning av avgiftsinkoms­terna. De uppgick år 1990 tiil 75,7 mdkr vil­ket är en ökning med 31,3 procent (1989: 57,6 mdkr resp 17,4 procent).

Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfonderna som författningsmässigt reglerats fram till sluiåret 1990 har, framför­allt genom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlen skall i avvaktan på rekvisition av löntagarfonder­na förvaltas av försia-tredje fondstyrelserna. Vid utgången av 1990 förvaltade första-tred­je fondstyrelserna 10,8 mdkr av överskjutan­de löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med 2,3 mdkr jämfört med år 1989.

Kapitaltillförseln till löntagarfonderna av­slutades år 1990. Den medelsram som är fast­lagd begränsar löntagarfondernas rekvisition av medel till 17,3 mdkr. Av dessa medel åter­stod vid utgången av 1990 1,5 mdkr att rekvi­rera. Totalt har 26,8 mdkr influtit i vinstdel­ningsskatt och löntagarfondsavgift. På grund av eftersläpningar i uppbördssystemet inflyter ytterligare medel under åren 1991 och 1992.

Pensionsutgifterna i ATP-systemet ökade under 1990 med 11,9 procent till 77,4 mdkr (1989: 14,2 procent resp 69,2 mdkr). Basbe-

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Tabell 5. Fondkapitalets utveckling 1960-1990, (marknadsvärde, mdkr)

Avkastning

Avkastning fr

å

n delfonder

Avgifter

ö

verskjutande l

ö

ntagarfondsmedel

Pensionsutbetalningar

Administrationskostnader

Tillv

ä

xt i fondkapital (mdkr)

Procentuell f

ö

r

ä

ndring av fondkapitalet

Fondkapital (marknadsv

ä

rde)

1960

1970

1980

1985

1989

1990

0,0

2,0

10,4

22,9

18,7

45,4

-

-

-

0,1

0,6

0,8

0,5

6,1

22,2

34,5

57,6

75,7

-

-

-

-

4,0

2,3

-

-1,2

-19,0

2,1

-69,2

-77,4

-

-0,1

-0,2

-0,3

-0,5

-0,5

0,5

6,8

13,4

15,1

11,3

46,3

-

23

10

7

3,4

13,6

0,5

35,9

145,3

245,3

340,5

386,8

19

FONDKAPITAL OCH KAPITALFLÖDEN 1990 (Marknadsvärden, mdkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

20

Diagram 5. Löntagayjonderfias finansiermg, utbetalda medel och av I3 fondstyrelserna förvaltade medel, (ack.värden, mdkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

loppet, som reglerar värdesäkringen i pen­sionerna höjdes från 27.900 kr till 29.700 kr eller med 6,5 procent. För innevarande år har basbeloppet fastställts till 32.200 kr vilket är en ökning med 8,4 procent.

Utbetalningar av ATP-pensioner och där­med anspråken på fondens avkastning, kom­mer att återigen växa, trots avgiftshöjningen 1990. Orsakerna till denna ulveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sitt full-funktionsstadium utan såväl antalet ATP-pensionärer som deras genomsnittliga pen­sionspoäng fortsätter att öka. Andra bidra­gande orsaker aren högre genomsnittlig livs­längd och ökad förvärvsfrekvens bland kvin­nor.

För adfninistralionen av ATP-sysiemet (för­utom fondstyrelsernas interna verksamhet)

Tabell 6. AP-jondcns placeringar under 1989 och 1990, (mdkr)

Placeringar

- obligationer, f

ö

rlags- och reversl

å

n

- pennlngmarknadsplaceringar

-fastigheter m.m.

är ett flertal myndigheter och institutioner involverade. Riksförsäkringsverket är cen­tral förvaltningsmyndighet for socialförsäk­ringen inkl ATP och försäkringskassorna står för handläggning och utbetalningar av pensioner. Länsskattemyndighelen och lo­kal skattemyndighet svarar bl.a. för debite­ring, uppbörd och beräkning av pensions­grundande inkomst. Kronofogdemyndighe­ten svarar för indrivning samt statens löne-och pensionsverk och Kommunernas Pen­sionsanstalt samordnar pensionsberäkningar och utbetalningar. År 1990 har totalt 478 mkr utbetalats till dessa myndigheter.

Summan av de inflöden och utflöden som har redovisats ovan har inneburit nctioplace-rijigar år 1990 på 36,9 mdkr. Därutöver har under året amorteringar, förfall och inlösen i

Bruttoplacenngar

Nettoptaceringar

1989

1990

1989             1990

114,9

194,0

27,3              36,9

93,6

141,7

20,5              26,5

18,4

45,5

3,9                3,6

2,9

6,8

2,9                6,8

21

värdepappcrsportföljen samt omplaceringar I portföljsammansäitnmgen, som g)orts av placeringspolitiska skäl, uppgått till totalt 157 mdkr. Sammantaget innebar detta att bruttoplaceringarna uppgick till 194 mdkr vilket framgår av tabell 6.

PLACERINGSPOLITIKEN

Penning- och obligationsmarknaden

Aktiviteten inom affärsområde penning- och obligationsmarknad ingår som en integrerad del i den totala placeringsstrategin för samtli­ga räntebärande placeringar. Målsättningen är att för hela portföljen, vid varje tillfälle, ha en optimal kombination av ränterisk, kredit­risk och likviditet. De nettoplaceringar och portföljförändringar som görs i portföljen sker huvudsakligen på avistamarknaden. För att utjämna svängningar i fondens likviditet samt dra nytta av tillfälliga felprissättningar i marknaden används även terminsmarknaden som ett värdefullt komplement i portföljför­valtningen.

Ett inslag som karakteriserar den svenska räntebärande marknaden i ett internationellt perspektiv är att den består av få långsiktiga placerare som var och en har stora portföljer. Då marknaden har vant relativt liten i förhål­lande till dessa portföljer har behovel av en stor andel lätt omsättningsbara värdepapper varit litet. Detta har resulterat i att den rän­teskillnad, som marknaden har krävt för att lämna de mest likvida segmenten av markna­den, har varit begränsad. Härutöver har den svenska marknaden krävt ett lägre avkast­ningskrav för ökade kreditrisker än vad som varit normalt på den internationella markna­den.

Sedan avregleringen av valutamarknaden har dock utländska aktörer i allt högre grad på­verkat prissättningen på värdepapper emitte­rade i svenska kronor. Sålunda har avkast­ningskravet för olika delsegment av markna­den allt mer anpassats till de som råder på den internationella kapitalmarknaden, både vad gäller kreditrisk och likviditet. AP-fon­den, med en storleksmässigt dominerande ställning I marknaden, gynnas på lång sikt av

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Diagram 6. Skillnad i avkastningskrav mellan

bostadsobligationer och statsobligationer med förfall 1995,

(månadsgenomsmtt)

22

denna utveckling då ny- och omplaceringar i de illikvidarc segmenten av marknaden kan göras till relativt högre räntor än tidigare. Under 1990 har skillnaden i marknadsränta mellan l.ex. femåriga stats- och bostadsobli­ gationer ökat från 0,5 till c;a 1 procentenhet (se diagram 6). Detta ledde till en mindre po­sitiv värdeförändring i fondens innehav av t.e.x. bostadsobligationer än for motsvarande innehav av statsobligationer. På motsvaran­de sätt har ränteskillnaden meilan statsskuld­växlar och förctagscertifikat (Kl) Ökat från 0,20 till 0,45 procentenhet.

Under senare år har den nominella löptiden förkortats avsevärt på obligationsmarkna­den. Detta beror huvudsakligen pa att bo-stadsmstituten vid refinansiermgen av,sin ut­låning övergått från upplåning i form av tju­goånga lån med femårig räntebindningstid till upplåning med lån som återbetalas redan efter fem år. Under 1990 har också efterfrå­gan på krediter i bostadsinstituten i allt högre grad bestått av lån med kort räntebindnings­tid. Denna förändring leder till att omsätt­ningshastigheten på obligationsstockcn suc-

cessivt ökar. r'Ör AP-fondens del har således bruttoköpen av obligationer i marknaden ökat under senare år.

Under 1990 har placeringarna i bostadsobli­gationer svarat för den större delen av fon­dens nettoplaceringar. Vid slutet av året var bostadssektorns andel av de räntebärande placeringarna 58,8 procent (1989: 59,4 pro­cent). I nominella termer var innehavet av statspapper relativt oförändrat vilket innebär att statens andel av de räntebärande place­ringarna totalt sett har minskat något till 21,4 procent (1989: 22,4 procent). Storleken på fondens penningmarknadsportfölj har under året varierat och dess andel av poriföl|en var vid slutet av året 2,8 procent (1989: 1,9 pro­cent).

Direktlän

Reverslånestocken har minskat från 41,0 mdkr till 39,7 mdkr under 1990. Nedgången beror väsentligen på mellanhandsinstitutens (främst bostadsinstituten) övergång till kapi­talanskaffning   via   marknadspapper.   Även

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Diagram 7. Placeringamas fördelning på

låntagarkategorier ultimo december 1989 och 1990

(anskaffningsvärden, procent)

23

Diagram 8. Placeringamas fördelning efter

placeringsobjekt ultimo december 1989 och 1990

(anskaffningsvärden, procent)'

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

utlåningen till den offentliga sektorn (kom-

frågan från den offentliga såväl som från den

muner och landsting) fortsätter att minska.

privata föietagssfären har varit låg, i synner-

Konkurrens fran kommuncertifikat, andra

het i svenska kronor. Företagens upplåning i

aktörer och finansiering i utländsk valuta har

kortfristig   osäkrad   utlandsupplåning   har

påverkat utlåningen från fondens sida nega-

t.ex. under året ökat med närmare 200 mdkr

tivt.

vilket förklarar den br-stande efterfrågan på

Den traditionella målgruppen för fondens direktlånegivning utgörs av kommuner/ landsting samt kommunala bolag. Under de senaste åren har konkurrensen om utlåning till denna sektor förstärkts. Nya finansie­ringsalternativ i form av certifikat och upplå­ning i utländsk valuta har bidragit till att marginalerna pressats på denna marknad. För fondens del har detta inneburit minskad utlåning då andra placeringar medfört högre avkastning. Utlåning till kommutier och landsting har således minskat med närmare 1 mdkr under året och uppgår nu till 4,1 mdkr.

Utlåning mot revers till företag uppgår till 15,3 mdkr, vilket är en uppgång med 6,5 mdkr sedan förra årsskiftet. Till största delen består ökningen av den reversutlåning som skett 1 samband med de partnerfinansiermg-ar som genomförts under året. Kreditefter-

24

krediter 1 svenska kronor. Mot slutet av året kunde dock noteras ett omslag beträffande företagens kreditefterfrågan. Ett ökat Intres­se för lång upplåning i svenska kronor kunde skönjas mot bakgrund av certifikatmarkna-dens problem och ökad valutaoro.

AP-fondens Innehav av förlagslån har ökat med 7,1 mdkr och uppgår till 10,2 mdkr. Huvuddelen ligger Inom banksektorn. Ex­pansionen var förutsedd och är betmgad av ändrade kapitaltäckningsregler. Den s.k. Cooke-kommittén presenterade i |uli 1988 sina gemensamma kapitaltäckningsregler för internationellt verksamma banker. Bankin­spektionen har därefter meddelat föreskrif­ter som anpassar den svenska kapitalmark­naden till den internationella. Efter en över-gängsperiod skall kapitalkraven uppgå till 8 procent senast den 31 december 1992. Vid årsskiftet 1990/91 uppgick kravet till 7,25 procent.

Fonden har.under året medverkat 1 fyra part­ nerfinansieringar främst avseende vatten­krafttillgångar. En partnerfinansiering inne­bär att fastigheter överförs till ett av avtals­parterna ägt bolag. AP-fonden ger delägaren en rätt att vid senare tillfälle förvärva till­gångarna i bolaget. Under året genomfördes partnerfinansiering med SCA där Båkab sål­de krafttillgångar till ett värde av 5,1 mdkr, med ASEA till ett värde av 2,9 mdkr samt

med MoDo till ett värde av 450 mkr. Vidare finansierade fonden en partnerfinansiering via Svenskt Fastighetskapital AB där fastig­hetsförvärv från Statens Järnvägar uppgick till 1,8 mdkr. Sedan 1989 har fonden ett sam­arbete med Stockholm Energi AB varvid Svarthålsforsens kraftstation förvärvades för 850 mkr. Totalt har fonden placerat 11 mdkr 1 denna typ av tillgångar. För en förvaltare med AP-fondens placeringshorisont är den­na typ av reala placeringar av utomordentlig vikt.

Rejinansicringslånen uppgick vid årsskiftet till 549 mkr, en nedgång med 262 mkr under 1990. Villkoren på refinansleringslån är nu­mera marknadsanpassade, varför bankernas efterfrågan på denna finansieringskälla har upphört. Under året har inga nya lån utläm­nats.

AP-fondens fastighetsaktiviteter

Fondstyrelserna fick under 1988 möjlighet att förvärva fastigheter. Under 1989 påbörja­des uppbyggnaden av fastighetsinnehavet genom förvärv av det då börsnoterade fastig­hetsbolaget Anders Nisses AB och genom att gå in som delägare i det nybildade fastig­hetsbolaget Plelad Real Estate AB.

Beståndet i Anders Nisses AB utgjordes dels av fastigheter av ren förvaltningskaraktär, dels av ett antal utvecklingsprojekt. Hyrorna för de svenska objekten var vid årsskiftet drygt 300 mkr på årsbasis, varav objekt i Stor-Stockholm svarar för 78 procent. Yt-fördelningen är 74 procent kontor, 15 pro­cent hotell och 11 procent bostäder. Bestån­det 1 London består av ett kontorshus med hyresintäkter på 19 mkr och ett utvecklings­objekt, fastigheten Four Millbank, som kommer att färdigställas under 1991. Plelad Real Estate AB ägs av Volvo med 25 procent samt AP-fonden, Nordbankens pensionsstiftelse, SPP och WASA med var­dera 18,75 procent. Med undantag av de vid starten tillförda beståndet av Volvos kon­torsfastigheter i Sverige för 1.000 mkr kom-

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

25

mer bolagets fortsatta verksamhet att vara utlandsorienterad. Pleiad har under slutet av 1989 och under 1990 genomfört ett omfat­tande förvärv av fastigheter i utiandei på 4.500 mkr varav drygt 1.000 mkr i vardera Köpenhamn, Bryssel, Paris och resten i Västtyskland, London samt en mindre del i Oslo.

Fondstyrelserna har under 1990 träffat avtal om tre större fastighetsaffärer. I början av ju­ni förvärvades två av Betongindustris kon­torsfastigheter belägna på Kungsholmen i Stockholm samt i Sisjöområdet i Göteborg. Köpesumman var 560 mkr. Hyresintäkterna för 1991 beräknas bli 35 mkr.

I slutet av juni förvärvades merparten av Es-seltes fastighetsbestånd i Sverige för 3.450 mkr. Fastighetsbeståndet består av fem för­valtningsfastigheter och sju utvecklingsob­jekt. Samtliga förvaltningsobjekt är belägna i Stockholmsområdet och i samband med af­fären tecknades långa hyreskontrakt med säljaren. Hyresintäkterna för 1991 beräknas bli 120 mkr. Två av utvecklingsobjekten lig­ger centralt  i  Stockholm  ~ den  välkända

Norstedtsfastigheten på Riddarholmen 9.000 kvm och en fastighel på Gamla Broga­tan, på 5.000 kvm. Bägge dessa fastigheter skall evakueras och lotalrenoveras till mo­dern standard. Vidare ingår fem välbelägna tomter i Solna, Sollentuna, Järfälla, Nacka och Uppsala med en sammanlagd byggrätt på 300.000 kvm samt Wezäiafastigheien centralt belägen i Göteborg med en befintlig kontors- och industribyggnad på 27.000 kvm.

Under hösten 1990 träffades avtal med Nacka Strand Fastigheter AB om ett samgå­ende i Nacka Strandsprojektet. Nacka Strand är en sjötomt i Nacka kommun mitt­emot Blockhusudden på Djurgården. Där skall 182.000 kvm kontor, 66.000 kvm gara­ ge och 22.500 kvm bostäder uppföras etapp­vis under en femårsperiod. Köpesumman för hälften av denna byggrätt är 360 mkr.

Det totala marknadsvärdet på AP-fondens fastighetsinnehav är 8,2 mdkr. Fondens tota­la hyresintäkter, exkl. andelen i Pleiads hy­ror, beräknas för 1991 bh 455 mkr i Sverige och 50 mkr i England.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

26

PORTFÖLJAVKASTNING

Portföljavkastningen redovisas nedan enligt den modell som sedan några år tillbaka till-lämpas av de svenska försäkringsbolagen. Avkastningen delas här upp i två komponen­ter. Det gäller dels direktavkastning, dels värdeförändring.

Direktavkastningen är i de räntebärande pla-

ceringarna den periodiserade räntan. For fas­tighetsplaceringarna mäts i detta fall det s.k. driftnettot dvs skillnaden mellan fastighe­tens hyresintäkter och fastighetens löpande kostnader. Värdeförändringen består dels av realiserad, dels av orealiserad värdeföränd­ring. Vid en uppskattning av storleken på den orealiserade värdeförändringen i de rän­ tebärande portföljerna görs marknadsvärde-

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

Tabell 7. AP-fondens avkastning på placeringar 1987-1990, procentenheter

12,7

0,5

Obligationer

L

å

n

Fastigheter

Totai inki korta plac

1987

ö

ir.avk v

ä

rdet.

12,1       0,6

12,8       0,1

12,2

1988

total    dir.avl

ä

rdet.    total

12.7

11,8

2,8

14,6

12.8

12,6

-0,2

12,4

2,3

14,2

12,0

Obiigationer

L

ä

n

Fastigheter

Total inkl korta plac

1989

dir.avk. v

ä

rdet.

11,6     -6,4

12,5     -1,3

11,7

-5,6

1990

total   dir.avk. v

ä

rdet.     total

5.2          12,4   2,0     14,5

11,2         11,5   1,0     12,5

3,6    -10,9     -7,3

6,1         12,4    1,6     14,0

Tabells. AP-fondens avkastning pä placeringar 1990

Marltnadsvar

ö

e    Netto         Direkt

1989-12.31        1990-12-31  plac       avkastning

Varde-              Total     Avkastning

f

ö

r

ä

n

ö

nng        avkastning'     genomsnitt

Obligationer

L

ä

n ochparlnerfinans

Fastigheter

Kona placeringar

Total

' TotalavkastninE

Mkr

%

Mkr

%        Mkr       Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

1906-1990 %

274 206

84.0

309075

83,3   27 651   33663

12.4

5 533

2,0

39196

14,5

12.8

mg      41482

12,7

43 232

11.6     1353     4572

11.5

405

1.0

4 977

12.5

12.5

4 266

1.3

8183

2.2     4 622        230

3.6

-704

-10.9

-474

-7,3

-

6 496

2.0

10638

2.9     3 806     1898

-

-4

-

1894

-

-

326450

100

371128

100   37 432   40363

12.4

5230

1.6

45 593

14.0

12.6

direktavkastning +

v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

narknadsvarde (1989-12-31) -I- h

ä

lften av nettoplaceiingarna-h

ä

lften av direktavkastningen

1 tabellen ovan in.ir i obli;aiioricr 

ä

ven partial- och torl.ij;sl

å

n. Marknadsvardoi .ir j;cnomj;

å

cndL' ber

ä

knat efter b

ö

rskurserna vid respektive ar.s .shii.

I i

ä

neponloljen iny;ar AP-fcindcns dircktian, retinansieringslan, kapitalinarknadsrever.er .sann p.irincrlinansie-rinj;. Kapitalniarknadsrcvcrserna ar v

ä

rderade efter marknadsr

ä

ntorna l

ö

r motSVarandc illikvida pLn:erin;ar och partncrfinansicringarna ay upptagna till cii betiunii marknadsv

ä

rde. 1 

ö

vriga fall gallor anskaFtnmgsv.irdei. Drillsnettot, direktavkastning oeh nettoplaecnngar (k

ö

p - f

ö

rsal|nmg -i- mvestcringar) for fastigheter ay prelmii-n a ra.

1 korta plaeeringar mg

å

r penmngmarknadspiaeeringar och bankiillgotlohavanden. Di den metod for avkast­ningsber

ä

kning som har anv

ä

nds C] l

ä

mpar sig t

ö

r enskilda t illg

ä

ngsslag vilkas innehav varierar kr.ifngt under 

å

ret, har avkastningssiffran lor kona placeringar ej angivits separat.

27

ringen i största möjliga utsträckning på basis av officiella marknadskurser, t.ex. från Stockholms fondbörs. Fastigheterna har vär­derats till marknadsvärden utifrån två ana­lysmetoder, en cashflow och en intäkts/ kostnadskalkyl. Den förstnämnda bygger på en analys av framtida betalningsströmmar i fastigheten utifrån antaganden om hyresut­veckling, driftkostnadsutveckling och infla­tion. Intäkts/kostnadskalkylen är en kalkyl baserad på normaliserade intäkter och kosl­nader under ett år, där nettoavkastningen diskonteras pa oändlig tid. Räntekravet har härletts ur noterade priser på liknade fastig­heter försålda under senare år.

Under 1990 hade AP-fondens portfölj en to­talavkastning på 14,0 procent. Den avkast­ningen kan i sin tur delas upp i direktavkast­ningen 12,4 procent och värdeförändringen 1,6 procent. Avkastningen i den räntebäran­de delen av portföljen blev 14,5 procent och 1 fastighetsbeståndet-7,3 procent.

Under 1990 kunde omplaceringar i den rän­tebärande portföljen göras till ett i förhållan­de till tidigare år högre ränteläge. Detta re­ sulterade i att direktavkastningen ökade med 0,7 procentenhet till 12,4 procent. Under 1990 ändrades också yieldkurvan lutning så att marknadsräntorna steg för placeringar med kort löptid och sjönk för placeringar med lång löptid (se diagram 3). Den sam­mantagna effekten för AP-fonden, vars pla­ceringar huvudsakligen är långfristiga, blev cn positiv värdeförändring i portföljen med 2,0 procent. Totalavkastningen i den ränte­bärande portföljen blev härigenom 14,5 pro­cent.

AP-fondens fastighetsportfölj bedöms ha ett marknadsvärde av 8,2 mdkr vid årsskiftet 1990/91. Marknadsvärdet består av de en­skilda fastigheternas värde, förutom fondens aktieinnehav i fasiighetsaktieboliiget Pleiad och andelen i Globen KB, som är upptagna till bokförda värden.

Fastighetspriserna sjönk i slutet av 1990, vil­ket resulterade i en negativ värdeförändring på 10,9 procent för fastighetsportföljen. Di­rektavkastningen uppgick till endast 3,6 pro­cent för 1990. Det förklaras av att fastighets­innehavet inrymmer en stor andel projekt, ca 20 procent av värdet, som först om några år kommer att ge avkastning.

REDOVISNINGEN ÅR 1990

Redovisningsmetoder

Enligt de redovisningsprinciper som gäller för Allmänna Pensionsfonden skall fondens tillgångar tas upp rill anskaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och i redovis­ningen i övrigt. Från och med 1988 års bok­slut görs även en resultat- och balansräkning som är uppställd efter reala principer. Resul­tat- och balansräkningen efter reala principer presentera.s för de tre fondstyrelserna sam­mantagna.

En årsredovisning som inte beaktar värde­förändringar i portföljen kan också betraktas som ofullständig. I den reala redovisningen värderas således portföljen till marknadsvär­den på samtliga tillgångar där så är möjligt. Eftersom portföljvärdet snabbt kan ändras bör man emellertid inte fästa alltför stor vikt vid enskilda år, utan istället betrakta resultat­utvecklingen i eu längre perspektiv.

Nedan följer några definitioner på begrepp som återfinns såväl i den nominella som reala redovisningen.

GRUNDKAPITAL

Summan av avgifter, löntagarfondsmedel och "utdelning" från övriga delfonder, min­skad med utbetalningar, avseende pensioner, administrationsbidrag (till RFV m.fl.), över­föringar till löntagarfonderna, fjärde fond­styrelsen samt femte fondstyrelsen.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

28

FONDKAPITAL Nominell redovisning

Grundkapitalet enligt ovan ökat med acku­mulerade bokföringsmässiga överskott.'

Real redovisning

Grundkapitalet uppindexerat (åren 1960-1987 med respektive ars konsumentprisin­dextal) jämte ackumulerade reala Överskott.

Fr.o.m. 1988-01-01 uppindexeras grundka­pitalet månadsvis.

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN Nominell redovisning

Samtliga värdepapper upptages enligt regle­mentet till anskaffningsvärden.

Real redovisning

1 portföljen ingående obligationer, partialbe-vis och föriagsbevis, bostadssektorns kapi-talmarknadsreverser samt parinerfinansie-ring upptages till marknadsvärde/börsvär­de. Onoterade värdepapper upptages till an­skaffningsvärde.

Förändringen av det sammanlagda mark­nadsvärdet påverkar den reala resultaträk­ningen.

FASTIGHETER OCH FASTIGHETSBOLAG Under rubriken fastigheter redovisas direkt-ägda fastigheter och fastighetsaktiebolag där fonden har bestämmande inflytande.

Under rubriken aktier i fastighetsbolag re­dovisas delägda fastighetsaktiebolag.

De löpande inkomsterna och utgifterna på fastighetsinvesteringama redovisas i år ej di­rekt i Allmänna Pensionsfondens resultat­räkning eftersom dessa under räkenskapså-

T,nligt 26§ i reglementet ucgor otksä 1-3 fondstyrel­sernas sammanlagda fondkapital värderar till anskaff­ningsvärde per utgången av närmast förcg-acndc år cn restriktion for medelstilldelningen till fiardcoeh femte londstyrelscrna. De medel som stalls till förfogande lor vardera av dessa fondstyrelser t.ar högst uppgä till en procent av deua varde. Det motsvarar idag 4,0 mdkr

ret i sin helhet hänför sig till fondens hel- el­ler delägda fastighetsbolag och därför redo­visas i resp. bolags resultaträkning.

Där fonden äger fastigheter indirekt genom dotterbolag har värdet av aktierna i dotter­bolagen tagits upp 1 balansräkningarna, ej de enskilda fastigheternas värde.

ÖVRIGT

I den nominella redovisningen upptas samt­liga investeringar till anskaffningsvärden och i den reala redovisningen upptas investering­ar till marknadsvärde.

Förändringen av det sammanlagda mark­nadsvärdet påverkar den reala resultaträk­ningen.

Resultat 1990

Det bokföringsmässiga resultatet av förvalt­ningen av 1-3 fondstyrelsernas verksamhet (sid 28 övre delen) är baserat på anskaff­ningsvärden och påverkas inte av orealisera­de vinster och förluster. Det bokföringsmäs­siga resultatet blev 38.385 mkr (1989: 35.954 mkr).

Intäktsräntorna 40.370 mkr, var 11,2 pro­cent högre än föregående år. Uppgången för­klaras huvudsakligen av att den genomsnitt­liga portföljstorleken under året vant ca 25 mdkr högre än föregående år. Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga stat­sobligationer har år 1990 varit 13,6 procent, vilket är 2,3 procentenheter högre än under 1989. 1 posten ingår per balansdagen upplup­ na C) inbetalda räntor m.m. Dessa ökade från 15.076 mkr år 1989 till 17.374 mkr år 1990. Övriga intäkter ulgörs av avkastningen från småföretagsfonden pa drygt 4 mkr.

Nettot av realiserade kursskillnader vid avyttring av värdepapper har under år 1990 uppgått till -1.680 mkr (1989: -168 mkr).

Det reala resultatet innehåller också en post där det bokföringsmässiga resultatet korri­geras för inflationen. Nuvärdet av de medel

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

29

Diagram 9. Fondkapital till marknadsvärde och

ackumulerade reala överskott/underskott i procent av

fondkapitalet 1960-1990.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

som har tillförts fonden fram till och med 1989 års utgång jämte de medel som tillförts under 1990 (grundkapitalet) korrigeras med förändringen i konsumentprisindex.

Ar 1990 har denna avsättning för att bevara grundkapitalets köpkraft uppgått till 32,1 mdkr (1989: 18,4 mdkr).

Vid marknadsvärderingen per 1990-12-31 har tillgångarnas marknadsvärden ökat i för­hållande till anskaffningsvärdena med totalt 7,0 mdkr (1989:-17,3 mdkr) under året.

Årets reala resultat blev 13,2 mdkr (1989: 0,3 mdkr).

För en långsiktig placerare är det emellertid inte särskilt meningsfullt att tillmäta resulta­tet ett enskilt år någon större vikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan ut­läsas. De var 58,9 mdkr eller 14,8% av fond­kapitalet vid utgången av 1990 (1989: 45,7 mdkr resp. 13,4 %).

Diagram 9 utvisar att de ackumulerade resul-

taten först år 1986 (bortsett från tidigt 60-tal) var så stora att balans erhölls mot inflatio­nens urholkning av grundkapitalet. Under åren 1973-1980 urholkades fondkapitalet kraftigt av inflationen och de regler som på­verkade fondens placeringsmöjligheter. Man kan också konstatera att fr.o.m. år 1981 har de reala resultaten varit positiva de en­skilda åren. Det är de senaste årens goda re­sultat, främst beroende på de höga realrän­torna, som gjort att det sammanlagda fond­kapitalets realvärde har kunnat återställas och öka.

På sid 28 ff redovisas i tkr för första-tredje fondstyrelserna resultat- och balansräkning sammantagna nominellt och realt samt var för sig i löpande priser avseende räkenskap­såret 1990 med jämförelsetal för 1989.

ADMINISTRATION

Fondstyrelsernas nuvarande ledamöter och suppleanter, som förtecknats separat, är efter förslag av arbetsmarknadens parter och and­ra organisationer förordnade år 1990 av rege-

30

ringen till dess fondstyrelsernas balansräk­ningar fastställts under 1993. Ordföranden jämte två ledamöter i första fondstyrelsen ut­ses direkt av regeringen.

Revisorerna har förordnats intill fastställan­det av balansräkningen 1991.

De tre fondstyrelserna har sedan starten 1960 haft en gemensam administration.

Organisationen framgår av schema på sid 24.

I samband med fondens första fastighetsför­värv beslutade fondstvrelserna, såvida inte skattesituationen var klart ogynnsam, att in­lemma fastighetsverksamheten i AP-fondens egen organisation. Fastighetsverksamheten skall därmed ses som en integrerad del i fondstyrelsernas övriga porttöljförvaltning. Elt yllerligare skäl för denna integrering är den skattefrihet för löpande fastighetsin­komster som riksdagen beslöt i december 1990. Beslulel tillkom efter en framställning från fondstyrelserna. Därmed likställs skat­tebehandlingen av fondens fastighetsinnehav med livförsäkringsbolagens.

Sedan fondens tillkomst har också fondens ränteinkomster vant skattefria och därmed blir nu skattesituationen neutral mellan pla­ceringstillgångarna.

Den framlida inriktningen kommer därför att innebära en fortsatt strävan att föra över .fastigheter direki lill fondstyrelsernas ba­lansräkningar.

Även personalmässigt avses en integration ske genom att bl.a. samla så gott som all per-

sonal till gemensamma lokaler. Vidare avses en enhetlig personal- och lönepolitik bedri­vas.

Personalen vid fondstvrelsernas gemensam­ ma kansli har utöver verkställande direktö­ren utgjorts av 24 anställda (exkl. personal i Anders Nisses AB).

Fondstvrelsernas   administrationskostnader

uppgick till 48.227 tkr(1989: 31.329 tkr).

Den kraftiga ökningen i administrations­kostnader kan huvudsakligen förklaras av ADB-kosinadernas utveckling. Fonden har under 1990 köpt in en nv minidator tör 7,3 mkr som i sin helhet omkostnadsförts. Dess­utom har under 1990 installerats ett s.k. per­ sondatanät som I hårdvara har kostat 2,9 mkr. Sammanlaget uppgick ADB-kostna-derna till 20,2 mkr.

Etl väl utvecklat ADB-stöd är nödvändigt för att kunna bedriva verksamhelen effek­tivt. ADB-stödet är också ett konkurrens­medel som kräver att fonden bedriver ett stort utvecklingsarbete. Orsaken till ADB-kostnadens utveckling är flera bl.a. omvärl­dens krav, men generellt kan sägas att verk­samhelen och i den miljö den bedrivs är ADB-krävande.

1 löner och ersättningar har utbetalats följan­de belopp: Styrelser och verkställande

direktör

2.073 tkr

Revisorer och valvsdelegcrade

111 tkr

övriga befattningshavare

6.744 tkr

Pensioner och arbetsgivaravgifter

3.274 tkr

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

31

ORGANISATION

Skr. 1990/91: Bilaga 1

164

32

STYRELSE OCH REVISORER

Skr. 1990/91:164

FÖRSTA FONDSTYRELSEN

Bilaga 1

LEDAMÖTER Gösta[REDACTED_EFTERNAMN], Landshövding i Jönköpings Län (ordförande)

Karl Gustaf Scherman, Generaldirektör, Riksförsäkringsverket

Lars Ag, Generaldirektör, Byggnadsstyrelsen (fr.o.m. 1991-01-01)

Margot[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Kommunförbundet

Lars-Gerhard[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd

Gunnar Hofring, Förbundsordförande, Landstingsförbundet

Lilian Hindersson, Förbundssekreterare, Svenska Kommunalarbetareförbundet

Curt[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Statsanställdas Förbund

Olle Söderman, Förbundsordförande, Statstjänstemannaförbundet

SUPPLEANTER

Sture Korpi, Statssekreterare, Socialdepartementet

Ruth Kärnek, F.d. landstingsledamot

Olof[REDACTED_EFTERNAMN], F.d. generaldirektör, Statens löne- och pensionsverk (t.o.m. 1990-12-31)

Peder Törnvall, Generaldirektör, Statens löne- och pensionsverk (fr.o.m. 1991-01-01)

Nils Yngvesson, Kommunalråd

Margita[REDACTED_EFTERNAMN], Adjunkt

Walter Slunge, F.d. förbundsdirektör. Landstingsförbundet

Margareta[REDACTED_EFTERNAMN], Sekreterare, Landsorganisationen i Sverige

Alf[REDACTED_EFTERNAMN], Förhandlingschef, Statsanställdas Förbund

Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN], Ordförande, Sveriges Akademikers Centralorganisation

REVISORER

Bengt Holmström, Auktoriserad revisor, (ordförande)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

Kjell-Åke Henstrand, Landstingsledamot

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Adm.chef, Sveriges Kommunaltjänstemannaförbund

VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (t.o.m. 1990-12-31) Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] (fr.o.m. 1991-01-01)

Första fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts av staten och kommuner och dem närstående institutioner och bolag.

Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter förslag från LO, TCO, SACO, Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet.

Regeringen utser förutom ordförande två ledamöter jämte två suppleanter.

33 3    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

STYRELSE OCH REVISORER

Skr. 1990/91:164

ANDRA FONDSTYRELSEN

Bilaga 1

LEDAMÖTER

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Landshövding i Uppsala Län (ordförande)

Lars-Gunnar Albåge, Direktör, Svenska Arbetsgivareföreningen

Ulf Laurin, Styrelseordförande, Svenska Arbetsgivareföreningen

Bo Rydin, Styrelseordförande, Svenska Cellulosa AB

Leif Lewin, Verkställande direktör. Kooperativa Förbundet

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Ordförande, Landsorganisationen i Sverige

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonom, Landsorganisationen i Sverige

Bertil Whinberg, Förbundsordförande, Svenska Byggnadsarbetareförbundet (t 1991-01-24)

Inge Granqvist, Förbundsordförande, Svenska Industritjänstemannaförbundet

SUPPLEANTER

Sune[REDACTED_EFTERNAMN], Avd.chef. Statens industriverk

Nils Holgerson, F.d. styrelseledamot, Svenska Arbetsgivareföreningen

Birger[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Arbetsgivareföreningen

Ivan Juto, F.d. styrelseledamot. Svenska Arbetsgivareföreningen

Rolf Trodin, Verkställande direktör, HSB:s Riksförbund

Göran Wiström, Arbetsmarknadssekreterare, Svenska Metallindustriarbetareförbundet

Bert-Ove[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Fastighetsanställdas Förbund

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Skogsarbetareförbundet

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Handelstjänstemannaförbundet

REVISORER

Bengt Holmström, Auktoriserad revisor (ordförande)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

August Trolle-Löwen, Civilekonom
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Landsorganisationen i Sverige

VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (t.o.m. 1990-12-31)-Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] (fr.o.m. 1991-01-01)

Andra fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagtj'av enskilda större arbersgivare.

Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter förslag från SAF, LO, KF och TCO.

Regeringen utser ordförande.

34

STYRELSE OCH REVISORER

Skr. 1990/91:164

TREDJE FONDSTYRELSEN

Bilaga 1

LEDAMÖTER

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN], Landshövding i Östergötlands Län (ordförande)

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Vice styrelseordförande. Svenska Arbetsgivareföreningen

Gustaf Piehl, Ordförande, Småföretagens Riksorganisation

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Lantbrukarnas Riksförbund

Erik-V Ramberg, Förbundsordförande, Sveriges Köpmannaförbund

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Målareförbundet

Bengt Lloyd, Förbundsordförande, Handelsanställdas Förhund

Seine Svensk, Förbundsordförande, Hotell- och Restauranganställdas Förbund

Sture[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Sveriges Kommunaltjänstemannaförbund

SUPPLEANTER

Gustav[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Riksförsäkringsverket

Åke[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseordförande, Kooperativa Förbundet

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Andre vice ordförande. Småföretagens Riksorganisation

Sten[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomidirektör, Lantbrukarnas Riksförbund

E.O.[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör, Sveriges Köpmannaförbund

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Pappersindustriarbetareförbundet

Ingvar Åsen, Förbundsordförande, Svenska Transportarbetareförbundet

Börje[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Försäkringsanställdas förbund

Elsa Hörling, Andre vice ordförande, Sveriges Akademikers Centralorganisation

REVISORER

Bengt Holmström, Auktoriserad revisor (ordförande)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

Hugo Orup, Styrelseledamot, Sveriges Köpmannaförbund
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Landsorganisationen i Sverige

VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (t.o.m. 1990-12-31) Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] (fr.o.m. 1991-01-01)

Tredje fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt egenavgifter.

Ledamöter och suppleanter i slyrelsen utses av regeringen efter förslag från SAF, LRF, LO, TCO, KF, SACO, Sveriges Köpmannaförbund och Småföretagens Riksorganisation.

Regeringen utser ordförande.

35

RESULTATRÄKNING, NOMINELL OCH REAL 

FÖRSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Prop. 1990/91:164 Bilaga 1

RESULTATRAKNING

1990

INTAKTER

Int

ä

ktsr

ä

ntor Obligationer Partialbevis F

ö

rlagsbevis Reverser

Refinansleringsl

å

n Penningmarknadaplaceringar 

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskiflnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

SUMMA INTAKTER

KOSTNADER

Kostnadsr

ä

ntor Ink

ö

pskostnader Administrationskostnader Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

SUMMA KOSTNADER

Arets

RESULTAT

REALT RESULTAT

Nettoresultat enligt ovan

Ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

rtuster

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

Arets reala resultat

32854801

30275558

936

1231

807133

296125

4497862

5071 874

74571

113224

2000943

394978

134120

149490

40370366

36302480

4213

4029

416772

471 760

40791351

36778269

236595

131733

24994

21458

48227

31329

2096583

640103

2406399

824623

38384952

35953646

38384952        35953646

6965311      -17285494

-32145493      -18381403

286749

13204770

36

BALANSRÄKNING, NOMINELL OCH REAL 

FÖRSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

BALANSRAKNING PER31.12(Tkr)

1990

Bokf. v.       Markn. v.

1989

Bokf. v.       farkn. v.

tillgAngar

Banktlllgodofiavanden Penningmarknadsplaceringar R

ä

ntefordringar m m Fordran 

å

 delfondema V

ä

rdepapper:

Obligationer

Partialbevis

F

ö

riagsbevis

Reverser

Refinansleringsl

å

n Fastigfieter Aktier i fastigf)etsbolag Aktier i partnerf Inansieringsbolag Aktier i PMC

SUMMA TILLG

Å

NGAR

235481

9939977

17374070

823573

298732108

9365

10333131

39728374

549082

5767820

350500

2954605

16500

604140

5765 788

15076352

614580

287935036

14850

3077182

40868502

811313

2 568445

150000

132110

16500

604140

5 765788

15076352

614580

271140540

12486

3053196

40539054

811313

2568445

150000

132110

16500

235481

9939977

17374070

823573

308443133

11138

10224286

39731631

549082

6416087

350500

2884110

16500

396999568  386814586  357634798  340484504

SKULDER

R

ä

nteskulder 

Ö

vriga skulder

FONDKAPrTAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg. 

å

r

Tillskjutet grundkapital (varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel) Ackumulerat 

ö

verskott Indexuppr

ä

knat grundkapital Ackumulerat realt resultat

Summa fondkapital f

ö

reg. 

å

r

Innevarande 

å

r

Avgifter

./. pensionsmedel

./.administrationsbidrag

Vinstdelningsskatt

L

ö

ntagaif ondsavgifter

J. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital Indexuppr

ä

knat gmndkapltal 

ö

verf

ö

ring fr

å

n delfondema Arets bokf

ö

rda resultat Arets reala resultat

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r

Summa fondkapital totalt

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPrrAL

-

-

2528

2528

23889

23 889

5194

5194

38118488

43 706026

1         (8456631)

(4465609)

319508589

285376158

294803787

283831139

45672995

45386246

357627077

340476782

329082184

329217385

75688417

57624927

-77406049

-69178217

-    478248

-    461066

(-2195880)

(-12014356)

3873845

5333730

1238287

1089292

-2 776175

-2432000

(2335957)

(3991022)

140077

-6023334

32285572

10358068

823573

823 573

614580

614580

38384952

35953646

13204 770

286749

39348602

46313915

28544892

11259397

396975679

386790697

357627076

340476782

396999568

386814566

357634798

340484504

37

RESULTATRAKNING 

FÖRSTA FONDSTYRELSEN

Första fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av staten, kommuner och dem närstående institutioner och bolag.

De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskild spe­cificerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bok­förts till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1990 framgår av nedanstående resultaträkning och balansräkning.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

1989

RESULTATRAKNING (Tkr)

INTAKTER

Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

10297995

Partialbevis

131

F

ö

rlagsbevis

215560

Reverser

1734039

Refinansleringsl

å

n

5057

Penningmarknadsplaceringar

457972

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

37380

12748134

11620719

ö

vriga int

ä

kter

1404

1326

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

164 043

169853

SUMMA INTAKTER

12913581

11791898

KOSTNADER

Kostnadsr

ä

ntor

62197

42 394

Ink

ö

pskostnader

7 748

6589

Administrationskostnader

17342

11792

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

652 553

149854

SUMMA KOSTNADER

739840

210629

Arets

RESULTAT

12173741

11581269

38

BALANSR

Ä

KNING

Skr. 1990/91

F

Ö

RSTA FONDSTYRELSEN

Bilaga 1

BALANSRAKNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

38 788

129591

Penningmarknadsplaceringar

2232191

1533641

R

ä

ntefordringar m m

,

5259926

4554 709

Fordran 

å

 delfondema

270543

202036

V

ä

rdepapper:

Obligationer

98245916

Partialbevis

1485

F

ö

rlagsbevis

2 866929

Reverser

14397019

Refinansleringsl

å

n

38052

115549401

106255320

Fastigheter

1924 783

770554

Aktier i fastighetsbolag

105150

45000

Aktier i partnerfinansieringsbolag

865233

39633

Aktier i PMC

5250

5250

SUMMA TILLG

Å

NGAR

126251265

113535734

SKULDER

R

ä

nteskulder

-

953

Ö

vriga skulder

6517

1466

FONDKAPITAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet grundkapital

9311140

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

(2847920)

Ackumulerat 

ö

verskott

104222175

113533315

105947 748

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

Innevarande 

å

r

Avgifter

27513044

./. pensionsmedel

-27866178

./. administrationsbidrag

-     172169

-    525303

Vinstdelningsskatt

1 291 282

L

ö

ntagarf ondsavgift

445228

./. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

-    944058

792452

Summa tillskjutet grundkapital

267 149

-4197738

ö

verf

ö

ringar fr

å

n delfondema

270543

202036

Arets resultat

12173 741

11 581 269

(

ö

kning fondkapital innevarande 

å

r)

(12711433)

(7 585 567)

SUMMASKULDER OCH FONDKAPITAL

126251265

113535734

NOT

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avs. köp

2 347680

avs. f

ö

rs

ä

ljn.       35900

164

Kari Gustaf Scherman

Lars-Gerhard[REDACTED_EFTERNAMN]

Curt[REDACTED_EFTERNAMN]

Stockholm den 7 februari 1991

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.)

LarsAg

Gunnar Hofring

Olle S

ö

derman

Margot[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

Lilian Hindersson

Cari Johan

Å

berg (verkst. dir.)

39

RESULTATRAKNING 

ANDRA FONDSTYRELSEN

Andra fondstyrelsen tillf

ö

rs avgifter, som erlagts av enskilda st

ö

rre arbetsgivare. Med st

ö

rre arbetsgivare avses arbetsgivare vilkas l

ö

nesumma (avgiftsunderlag) 

ö

verstiger 225 basbelopp, f

ö

r 1990 ca 6,7 mkr.

De f

ö

rvaltade medlen har placerats p

å

 s

ä

tt som framg

å

r av balansr

ä

kningen och s

ä

rskild spe­cificerad uppst

ä

llning 

ö

ver obligations-, partial- och f

ö

rlagsl

å

n, vilka enligt reglementet bok­f

ö

rts till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

å

rets f

ö

rvaltning samt delfondens tillg

å

ngar och skulder per den 31/12 1990 framg

å

r av nedanst

å

ende resultatr

ä

kning och balansr

ä

kning.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

RESULTATRAKNING (Tkr)

1990

INT

Ä

KTER

Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

16360 727

Partialbevis

352

F

ö

riagsbevis

373187

Reverser

2015478

Refinansleringsl

å

n

65927

Penningmarknadsplaceringar

1068662

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

60050

19944383 1406

17966668

ö

vriga int

ä

kter

1401

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

195531

226174

SUMMA INTAKTER

20141320

18194243

KOSTNADER

Kostnadsr

ä

ntor

66679

63819

Ink

ö

pskostnader

12 620

10076

Administrationskostnader

17537

12 070

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

1032037

327580

SUMMA KOSTNADER

1128673

413545

Arets

RESULTAT

19012447

17780698

40

BALANSRAKNING 

ANDRA FONDSTYRELSEN

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

BALANSRAKNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden Penningmarknadsplaceringar R

ä

ntefordringar m m Fordran 

ä

 delfonderna V

ä

rdepapper:

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansleringsl

å

n

121129         272543

6289660       3 502454

8 750992      7622369

314 059       232 561

153145557

4010

4 718009

18525470

484 683       176877 729

164 840941

Fastigheter

Aktier i fastighetsbolag

Aktier i partnerfinansieringsbolag

Aktier i PMC

SUMMA tillgAngar

3208047        1284119

175 250          75000

1442 055          66055

8250             8250

197187171 177904 292

SKULDER

R

ä

nteskulder 

Ö

vriga skulder

12 822

1 144 1266

FONDKAPITAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

21072128

(2859 859)

156829 754

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

177901882

163 840562

Innevarande 

å

r

Avgifter

./. pensionsmedel

./. administrationsbidrag

27 571158 -28253208 -     174 560

Vinstdelningsskatt

L

ö

ntagartondsavgitt

./. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

-      856610

 1 291 282

453347

-      942058

Summatillskjutetgrundkapital 

Ö

verf

ö

ringar fr

ä

n delfonderna Arets resultat (

Ö

kning fondkapital innevarande 

ä

r)

802 571

-54 039

314 059

19012447

(19272 467)

-3951939

232 561

17 780698

(14061320)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

NOT

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avs. k

ö

p          4 170 664

avs. f

ö

rs

ä

ljn.      693591

197187171       177904292

Lars-Gunnar Alb

å

ge

Leif Lewin

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Stockholm den 13 februari 1991

Hans Als

é

n (ordf.)

Ulf Laurin

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Inge Granqvist

Bo Rydin

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Carl Johan

Å

berg (verkst. dir.)

41

RESULTATRAKNING

TREDJE FONDSTYRELSEN

Tredje fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt sk egenavgifter. Med mindre arbetsgivare avses arbetsgivare, vilkas lönesumma (avgiftsunder­lag) högst uppgår till 225 basbelopp, för 1990 ca 6,7 mkr. De överförda egenavgifterna upp­går till kr 4.560.677.846:- (f.å. 3.700:528.217:-).

De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskild spe­cificerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bok­förts till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1990 framgår av nedanstående resultaträkning och balansräkning.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

1990

1989

RESULTATRAKNING fTkr)

INT

Ä

KTER

Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

6196079

Partialbevis

454

F

ö

rlagsbevis

218386

Reverser

748345

Refinansleringsl

å

n

3587

Penningmarknadsplaceringar

474309

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

36690

7677850 1403

6 715093

Ö

vriga int

ä

kter

1301

Kursskillnader vid avyttnng av v

ä

rdepapper

57197

75 733

SUMMA INTAKTER

_ 

7736450

6792127

KOSTNADER

Kostnadsr

ä

ntor

107719

25 520

Ink

ö

pskostnader

4626

4 792

Administrationskostnader

13348

7467

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

411993

162669

SUMMA KOSTNADER

537686

200448

Arets 

RESULTAT

7198764

8591679

42

BALANSRAKNING 

TREDJE FONDSTYRELSEN

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

BALANSRAKNING PER31.12(Tkr)

tillgAngar

Banktillgodohavanden

75564

202007

Penningmarttnadsplaceringar

1418127

729693

R

ä

ntefordringar mm

3363152

2899275

Fordran 

å

 delfondema

238970

179983

V

ä

rdepapper-

Obligationer

57051660

Partialbevis

5643

F

ö

rtagsbevis

2639347

Reverser

6809142

Refinansleringsl

å

n

26348

66532140

61610621

Fastigheter

1 283257

513771

Aktier i fastighetsbolag

70100

30000

Aktier i partnerfinansieringsbolag

576822

26422

Aktier i PMC

3000

3000

SUMMA tillgAngar

73561132

66194772

SKULDER

R

ä

nteskulder

-

431

Ö

vriga skulder

4550

2 462

FONDKAPrTAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet gmndkapltal

7 735220

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

(2748852)

Ackumulerat 

ö

verskott

58456660

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

66191880

59293874

Innevarande 

å

r

Avgifter

20604215

./. pensionsmedel

-21286664

J. administrationsbidrag

-       131518

-       813967

Vinstdelningsskatt

1 291 282

L

ö

ntagarfondsavgift

339711

J. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

-    890058 740935

Summa tillskjutet grundkapital

-73032

126343

Ö

verf

ö

ringar tr

ä

n delfonderna

238970

179983

Arets resultat

7198764

6591679

(

ö

kning fondkapital Innevarande 

å

r)

(7364702)

(6898005)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

73561132

66194772

NOT

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avs. k

ö

p      438559

avs. f

ö

rs

ä

ljn. 22 440

Kari-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik-V. Ramberg

Seine Svensk

Stockholm den 11 februari 1991

Rolf Wirt

é

n (ordf.)

Gustaf Piehl

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture[REDACTED_EFTERNAMN]

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt Uoyd

Cari Johan

Å

berg (verttst. dir.)

43

REVISIONSBERÄTTELSER

Skr. 1990/91:164

Bilaga 1

FÖRSTA FONDSTYRELSEN Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pen­sionsfondens första fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1990.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra hand­lingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de tillgångar som fondstyrelsen förvaltar samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamnia upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 20 februari 1991

Bengt Holmström (ordf.)    Stig[REDACTED_EFTERNAMN]    Kjell-Åke Henstrand    Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDRA FONDSTYRELSEN Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pen­sionsfondens andra fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1990.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra hand­lingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de tillgångar som fondstyrelsen förvaltar samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 20 februari 1991

Bengt Holmström (ordf.)    Stig[REDACTED_EFTERNAMN]    August Trolle-Löwen   [REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

TREDJE FONDSTYRELSEN Undertecknade, som av regeringen förordnats att säsom revisorer granska Allmänna pen­sionsfondens tredje fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1990.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra hand­lingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de tillgångar som fondstyrelsen förvaltar samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 20 februari 1991

Bengt Holmström (ordf.)    Stig[REDACTED_EFTERNAMN]    Hugo Orup   [REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

44

STATISTISKA SAMMANST

Ä

LLNINGAR

Skr. 1990/91

F

Ö

RSTA,

ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Bilaga 1

BALANSRAKNINGAR

PER31.12IMKR

1960

1970

1980

1985

1989

1990

Obligationer

396,0

28198,9

114 526,8

190118,2

287935,0

308443,1

Partialbevis

-

121,0

110,2

53,1

14,8

11,1

F

ö

riagsbevis

15,2

1 145,8

1 989,8

2 780,1

3077,2

10224,3

Reverser

59,4

6355,1

30561.2

45591,1

40868,5

39731,6

Refinansleringsl

å

n

-

2438,6

11267,4

8458,0

811,3

549,1

Penningmaritnadsplaceringar

0,1

0,7

2,4

2657,0

6370,0

10175.5

Fastigheter

-

-

-

-

2568,4

6416,1

Aktier:

Fastighetsbolag

-

-

-

-

150,0

350,5

Partnerfinans.bolag

-

-

-

-

132,1

2884,1

PMC

-

-

-

-

16,5

16,5

R

ä

ntefordringar mm

9,1

738,3

5100,7

9766,0

15076,4

17374,1

Ö

vriga tillg

å

ngar

-

-

18,1

-

614,6

823,6

SUMMA tillgAngar

479,8

38968,4

163576,6

259423,5

357634,8

396999,6

Bankl

å

n

_

579,4

_

_

_

_

Ö

vriga skulder

1,5

1,1

23,5

9.0

7,7

23,9

Fondkapital

478,3

38417,9

163553,1

259414,5

357627,1

396975,7

SUMMA SKULDER

479,8

38998,4

163576,6

259423,5

3576343

396999,6

RESULTATR

Ä

KNINGAR

IMKR

1960

1970

1980

1985

1989

1990

Int

ä

ktsr

ä

ntor:

Obligationer

10,8

1617,3

9472,6

20276,3

30275,6

32854,8

Partialbevis

-

7,9

8,8

4,4

1,2

0,9

F

ö

riagsbevis

0,6

73,0

190,6

338,7

296.1

807,1

Reverser

1,0

372,6

2 789,7

5371,6

5071,9

4497,9

Refinansleringsl

å

n

-

178,8

1199.7

1133,7

113,2

74,6

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

0.8

9,7

67,4

766,0

395,0

2135,0

ö

vriga int

ä

kter, kurs-

skillnader m m

-

-

-

-

625,3

421,0

SUMMA INTAKTER

13,2

2259,3

13728,8

2/890,7

36778,3

40791,3

164

Kostnadsr

ä

ntor, ink

ö

pskost­nader och kursskillnader

Fondstyrelsemas admini­strationskostnader

SUMMA KOSTNADER

44,7

56,1

612,8

793,3

1,3

2358,2

0,5

1,3

6,2

12,8

31,3

48,2

13

46,0

62,3

625,6

824,6

2406,4

RESULTAT

13666,5       27265,1        35953,7       38364,9

45

TABELL 

I. 

PLACERINGARNAS FÖRDELNING EFTER

Pl.ACERINGSOBJEKT LJNDER ÄR 1990

(Nominella värden och totah .ivcn anskaffningsvärden, Mkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

F

ö

rsta

.t* Andra 

Tredje

Totalt

Totalt

fond-

»

-/pm**

fond-

nominella

anskaffn.

styrelsen

latymlsen'' >

styrelsen

v

ä

rden

v

ä

rden

Mkr

s",

»

Mto-','

Mkr

Mkr

Mkr

OBLIGATIONSL

Å

N'

9293

 ; ',9*0 ;

4808

24091

20504

Staten

1584

 ' IfM' '

1466

5013

3066

Landsting och kommuner

-305

; 1.-148;

-110

-563

-559

Kommunfinansierande institut

939

.;:78n

129

1855

1727

Bostadsfinansierande institut

7300

?-''8"336 *

4 048

19684

18224

F

ö

retag

-502

tV..-fl7/,.

-538

-2014

-2013

F

ö

retagsfinansierande institut

279

: i; =48 .t

-166

161

104

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

-2

,::.*-22l

-21

-45

5

F

Ö

RLAGSL

Å

N

2614

;';38oi ;

1402

7196

7147

Kommunfinansierande institut

-

'. - -i " ~'.-

-

-

-

Bostadsfinansierande institut

723.

'';

"?!;

132

1595

1595

F

ö

retag

131

' \ 

118

656

608

F

ö

retagsfinansierande institut

-75

h';.S

-37

-196

-196

Banker

1835

s-;2li7:-

1189

5141

5140

reverslAn

-1316

 t> - 

 1.1 ~-

-442

-1152

-1137

Landsting och kommuner

-992

'-'r57-

-7

-1056

-1018

Kommunfinansierande institut

-

*.I.-, -40*/

-50

-90

-91

Bostadsfinansierande institut

-1828

~ ;-1413 *

      -841

-4 082

-4 106

F

ö

retag

1848

:.''.',3334. 1

1332

6514

-6515

F

ö

retagsfinansierande institut

-344

', t-i2i8L;

-876

   -2 438

-2 437

Banker

-

-

-

-

refinansieringslAn

-19

-12

-263

-262

PENNINGMARKNADSPLACERINGAR-

745

t-

Ä

'

695

4529

3805

FASTIGHETSINVESTERINGAR M M

2040

., a 3ioii> -

1360

6800

6800

SUMMA

13357

'fiMoaayl

7811

41201

36854

Inllusive parliallan. Anslatlningsvafden.

TABELL 2. PLACERINGARNAS FORDELNING PÅ

LÅNTAGARGRUPPER UNDER ÄR 1990

(Anskaffningsvärden, Mkr)

FondI    i...Fonrf//I.    Fondlll

Totalt

Mkr

Staten

897

,i.t1135 i

1034

3 066

8

Kommuner

07

i- * '478.,. ?

-50

21

-

Bost

ä

der

5691

i '  7iD96i 

2960

15747

43

N

ä

ringsliv

3113

s 

 '334

Ö

»

998

7459

20

d

ä

rav industri mm

1794

\ * M22 :

553

3369

9

energi

1214

::;;24i2 

;

777

4403

12

lantbruk

104

; - ; ..

é

ei;

-332

-314

-1

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

-2

* ''\-p-->

-21

-45

-

Penmngmarknadspiaeeringar

608

t;2636 :.

562

3806

10

Fastighetsinvesteringar m m

2 040

''S

ä»

 ;

1360

6800

18

SUMMA

11940

-18071   '

6843

36854

100

46

TABELL 3. PLACERINGARNAS FORDELNING EFTER

PLACERINGSOBJEKT PER 31.12 1990

(Nominella värden och totalt även anskaffningsvärden, Mkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

F

ö

rsta

* 'Andra.

Tredje

Totalt

Totalt

fond-

 a f

ö

nil' -

fond-

nominella

anskaff-

styrelsen

styrelsen

styrelsen

v

ä

rden

ningsv

ä

rden

Mkr

*"- --mr, 

Mkr

Mkr

%

Mkr

%

OBLIGATIONSL

Å

N'

99916

1 155384'-'

58008

313308

82

308454

82

Staten

25422

.. .-42413 i

13 766

81601

21

78965

21

Landsting och kommuner

529

H ;642;

497

1668

-

1644

-

Kommunfinansierande

institut

2 128

 * *15M T.

812

4 539

1

4 359

1

Bostadsfinansierande

   *.   i   ,..

institut

66 714

'101902

»

38386

207 002

54

205142

54

F

ö

retag

3325

' "521

2 028

10601

3

10551

3

F

ö

retagsfinansierande

- 

 i r;

institut

1781

I 

ä

355(:

2 504

7 835

2

7 731

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

17

; '" 30- 

15

62

-

62

-

F

Ö

RLAGSL

Å

N

2881

': * 4749: i

2652

10282

3

10225

3

Kommunfinansierande

     i.     

«

   ..

institut

-

';::'

»

:

1

41

-

40

-

Bostadsfinansierande

.   - r.  Z 

X

institut

738

' ' * 764 -

254

1756

1

1 754

1

F

ö

retag

196

l*n

147

917

-

 868

-

F

ö

retagsfinansierande

-  -i*  i   ,:   t

institut

2

'-

-   '   AIO;

8

120

-

119

-

Banker

1945

;' sei;

2 242

7448

2

7444

2

reverslAn

14417

Ur

6807

39769

10

39732

10

Landsting och kommuner

3 693

':. 1 !3i5:.

12

4 020

1

4 057

1

Kommunfinansierande

   .  -

institut

250

,i'. 

X 

,' ,'-1;

-

250

-

250

-

Bostadsfinansierande

s . 

institut

3220

«

* sfe

é

"!

1972

10358

3

10284

3

F

ö

retag

6148

i i 7230 *

1903

15281

4

15280

4

F

ö

retagsfinansierande

.   ..    -v   *

institut

1106

: i 83':

2 920

9860

2

9861

2

Banker

'

»

**

«

refinansieringslAn

.;485*

26

549

PENNINGMARKNADS-PLACERINGAR"

2481

*    

ä

;     

-.     ;         .

»

 ;706C :

1665

11214

3

10175

3

fastighets­investeringar 

MM

2901

i i 4833,. :

1933

9667

2

9667

2

SUMMA

122634

* 191064

71091

384789

100

378802

100

' Inklusive partiail

å

n. Ansl

47

TABELL 4. PLACERINGARNAS FÖRDELNING PÄ

LÅNTAGARGRUPPER PER 31.12 1990

(Anskaffningsvärden, Mkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

FondI

i "qf)dfi%\%

Fond 1//

Totalt

Innehav

%

Innehav

%

Innehav

%

Staten

24 538

20

 t41iM-*22-*

13278

19

78966

21

Kommuner

6498

5

'

*2514,*-*ll

1302

2

10314

3

Bost

ä

der

70015

58

. i{

»

985!:*;S7;

40216

57

217216

57

N

ä

ringsliv

14481

12

'*'28.199. t *14'

11721

17

52401

14

d

ä

rav industri m m

8664

7

;:i4'934l?t|-

6446

9

30044

8

energi

4 506

4

!".800B*\'41-

2525

4

15119

4

lantbruk

1311

1

.-;.*3ElT7;'

»

.'

2 750

4

7 238

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

17

   ."30'' ,-

15

62

Pennlngmarknadsplaceringar

2 271

2

«

..

»

.64ii;.':3:.

1494

2

10176

3

Fastighetsinvesteringar m m

2 901

3

; -*4'833', 1-3.'

1933

3

9667

3

SUMMA

120721

100

"1MiS2'l6b*

69959

100

378802

100

TABELL 5. PLACERINGARNAS FÖRDELNING PÅ

LÅNTAGARGRUPPER UNDER RESPEKTIVE ÅR

(Anskaffningsvärden, Mkr)

1960

1970

1980

1985

1989

1990

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr    %

Mkr

%

Staten

135

29

739

11

6468

4i

5 754

30

-9 728 -36

3066

8

Kommuner

61

13

593

8

362

2

-156

-1

235      1

21

-

Bost

ä

der

173

37

3664

52

4247

27

14190

74

31710 116

15 747

43

N

ä

ringsliv

102

21

2026

29

4 807

30

-893

-5

-2 246    -8

7459

20

d

ä

rav industri m m

62

13

1515

22

3 576

23

-1394

-7

-959    -

3369

9

energi

25

5

337

5

682

4

-137

-1

-1036   -

4403

12

lantbruk

15

3

174

2

549

3

638

3

-251    -1

-314

-1

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

-

-

-3

-

-16

-

-22

-

-19      -

5

-

Pennlngmarknadsplaceringar

-

-

-18

-

1

-

296

2

4499    17

3806

10

Fastighetsinvesteringar m m

-

-

-

-

-

-

-

-

2867    10

6800

18

SUMMA

471

100

7001

100

15869

100

19169 100

27319 100

36854

100

48

TABELL 6

. PLACERINGARNAS F

Ö

RDELNING P

Å

Skr. 1990/91:164

L

Å

NTAGARGRUPPER PER 31.12 RESPEKTIVE 

Å

R (Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

Bilaga 1

1960             1970             1980             1985

1989

199C

1

Mkr

%      Mkr

%       Mkr

%      Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Staten

135

29    3320

9 34940

22 72 487

29

75899

22

78966

21

Kommuner

61

13    3978

10  11036

7  12 759

5

10291

3

10314

3

Bost

ä

der

173

37  18420

48 58280

37 96898

39

201 467

59

217216

57

N

ä

ringsliv

102

21   12 405

33 54036

34 64661

26

44 943

13

52401

14

d

ä

rav Industri m m

62

13    9352

25 41344

26 42 856

18

26674

8

30044

8

energi

25

5    1695

4    8212

5  13631

5

10717

3

15119

4

lantbmk

15

3    1358

4     4480

3    8174

3

7 552

2

7238

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

-

136

163

198

-

107

-

62

-

Penningmaritnadsplaceringar

-

1

3

-    2656

1

6370

2

10176

3

Fastighetsinvestering;

armm

-

-

-

-

-

2867

1

9667

2

SUMMA

471

100 38260 100158458 100249659 100

341944 100

378802 100

TABELL 7. TILLVÄXT 1 FONDKAPITAL UNDER

RESPEKTIVE ÅR

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

1980

1985

1989

Influtna avgifter

468

6100

22192

34494

57625

75688

Avkastning fr

å

n 

ö

vriga

fondstyrelser

-

-

53

116

614

824

Int

ä

ktsr

ä

ntor

13

2 259

13 729

27891

36302

40370

Pensionsutbetalningar

-

-1166

-19030

2116

-69178

-77 406

Kostnadsr

ä

ntor, kursskill-

nader mm

-1

-44

-56

-613

-318

-1937

Administrationskostnader

-2

-74

-243

-316

-492

-526

Reserverade l

ö

ntagartonds-

medel (f

ö

r

ä

ndring)

-

-

-

-17

3991

2 336

Tillv

ä

xt i fondkapital

478

7 075

16645

19439

28545

39349

Procentuella avgiftsuttag'

3

10

12

10

11,0

13,0

Basbelopp vid ing

å

ngen av

respektive 

å

r (kronor)

4000

6000

13900

21800

27900

29 700

Den genomsnittliga direkta

r

ä

ntan p

å

 de l

å

ngfristiga

placeringama (procent)

5,63

6,56

9,09

11,58

11,09

11,24

' Fr

å

n 1982 ber

ä

knas avgiftsuttaget p

ä

 hela l

ö

nesumman, vilket sankte uttaget med 2,8 procentenheter. Fr o m 1984 inkluderas f

ö

rh

ö

jd ATP-avgift om 0,2 procentenheter (f

ö

r l

ö

ntagarfondernas verksamhet).

4   Riicsdagen 1990/91. 1 saml Nr 164

49

TABELLS. VARDEPAPPERSPORTFÖLJEN

Skr.  1990/91:164

PER 31.12 RESPEKTIVE ÅR

Bilagal

1985

1986

1987

1989

1990

Innehav av obligationer, partialbevis

och f

ö

rlagsbevis:

Nominellt                                          193693,5     211450,8     232949,9     292301,7     323588,9

Anskaffningsv

ä

rde                              192951,4     211553,9     232267,7     291027,1      318677,9

larknadsv

ä

rde                                    178 860,3     204 866,4     226007,2     274205,7     309074,2

tabi;ll9.

Gl OCiRAIISK lORDELNING AV AP I ONDl.NS FASTIGHl-TSHESTÄND'.

fvlarknadsv

ä

rde 1990

lilkr

%

Norra Sverige

466

6

Storstockholm

6199

79

S

ö

dra Sverige

209

3

Utomlands

969

12

SUMMA

7843

100

varav bost

ä

der

175

2

kommersiella fastigheter

7668

98

Aktieinnehav 1 Pleiad

340

TOTALT

8183

' 

Ä

garandelen i Globen ar upptaget till bokf

ö

rt v

ä

rde.

50

KORTFATTADE FAKTA OM ALLMÄN TILLÄGGSPENSION

(ATP)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 1

ATP-POANG

Den pensionsgrundande inkomsten (PGI) redovisas på slutskattesedeln varje år. Den utgörs i princip av förvärvsinkomsten under    Förtidspensionens storlek beräknas på sam­året minskad med basbeloppet i januari. In-     jj  -f- ålderspension (med några

undantag).

Vid fullständig arbetsoförmåga är förtids­pensionen samma som ålderspensionen.

EFTERLEVANDEPENSION Omställningspension och hel särskild efter­levandepension utgör 40 % av den avlidnes egenpension eller, om barn med barnpension finns, 20%.

BARNPENSION

För barn under 18 år: 30% av den avlidnes beräknade eller verkliga ålders- eller förtids­pension. Detta gäller för första barnet. För varje ytterligare barn ökas procenttalet med 20.

FÖRSÄKRADE

Anställda och egna företagare i åldern 16-64 år (för per.-ioner födda 1911-1927 räknas även det 65 :e året).

BASBELOPP

Basbeloppet uttrycker den värdesäkring som ATP liksom flertalet sociala förmåner är uppbyggt pä. Basbeloppet fastställs numera för ett helt år i taget och visar förändringen i konsumentpriserna från oktober till oktober året innan. Basbeloppet respektive år regle­rar utbetalningen av ATP.

komster över 7,5 basbelopp räknas inte med i den pensiorisgrundande inkomsten ( = taket i ATP).

PGI

ATP-poäne =i;;- 

      °    basbelopp

Maximal ATP-poäng uppgår således till 6,5 för varje år. ATP-poängen registreras och sparas för var)e individ varje år.

ATP-BERÄKNING

ATP-pensionens storlek för år beräknas en­ligt följande:

Basbeloppet x 60% 

X 

medel-ATP-poäng'' 

X 

antal''"' är med ATP 3Ö~

'    Genomsnittet av de 15 högsta ATP-poangen. '' Hogsi JO år.

BASBELOPPETS STORLEK NÅGRA ÅR

1965

5 000

1970

6 000

1975

9 000

1980

13 900

1985

21800

1986

23 300

1987

24 100

1988

25 800

1989

27 900

1990

29 700

1991

32 200

ATP-ÄLDERSPENSION

Utgår normalt från den månad man fyller 65

år.

För att fä full ATP skall man arbetat 30 är (för de som är födda 1923 och tidigare gäller särskilda regler). Reduktion med 1/30 för varje felande år.

Av de 30 åren räknas de 15 bästa inkomstå­ren (= inkomst mellan 1 basbelopp och 7,5 basbelopp. Maximalt för år 1990:0,6 

X 

6,5 x 29.700= 115.800 kronor.

Förtida uttag av ålderspensionen kan göras tidigast från 60 års ålder. Reduktion med 0,5 % per "förtida" månad (livsvaraktig).

Uppskjutet uttag av ålderspensionen kan ske längst intill 70 år. Förhöjning med 0,7 % per uppskjuten månad.

Försäkringskassan har hand om uträkning och utbetalning av ATP.

SJUKBIDRAG/FÖRTIDSPENSION Varaktig arbetsoförmåga minst 50%  eller varaktig arbetslöshet efter 60 är: sjukbidrag/ förtidspension efter 1 å 2 år.

Fjärde fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING I99O

4 II      ..

n

        J

Skr. 1990/91:164

Allmanna Pensionsjonden

BHaga 2

Fjärde fondstyrelsen (Fjärde AP-fonden)

Fjärde AP-fonden ingär i allmänna pensionsfonden.

Allmänna pensionsfonden grundades 1960 efler beslutet att införa en allmän tilläggs­pensionering finansierad genom obligatoriska arbetsgivaravgifter.

Fjärde AP-fonden tillkom 1974 med uppgift att förvalta de medel som används för för­värv av aktier och liknande värdepapper.

Fjärde AP-fonden har genom riksdagsbeslut successivt tilldelats 2.350 mkr.

Från och med den I juli 1988 utgör den maximala tilldelningen ett belopp som motsva­rar 1% av det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som första, andra och tred­je AP-fondema förvaltar.

Fjärde AP-fonden skall årligen till första, andra och tredje AP-fonderna överföra en av­kastning beräknad till 3% på nuvärdet av förvaltade medel.

Fjärde AP-fondens ägarandel i varje enskilt börsnoterat företag får uppgå till högst 10% eller om företaget utgivit aktier med olika röstvärde till högst 10% av det totala rösttalet.

54

r\rk/\ 

J

Skr. 1990/91:164

19901 sammandrag

BHaga 2

Fondens grundkapital får from 1988-07-01 uppgå till högst 1% av första-tredje fond­styrelsemas tillgångar eller omkring 3.6 mdr vid årsskiftet 1990/91.

Fonden har under året rekvirerat 500 mkr varefter grundkapitalet uppgår till 3.500 mkr.

Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick vid årsskiftet till 19.5 mdr mot 23.7 mdr vid ingången av året.

Fonden köpte under 1990 värdepapper för 2.9 mdr och sålde värdepapper för 2.5 mdr.

I nyerriissioner placerades 292 mkr, varav 231 mkr i icke börsnoterade företag.

Fondens fem största engagemang var vid årsskiftet i ordningsföljd Astra,[REDACTED_EFTERNAMN], ASEA, Procordia och AGA, som med ett sammanlagt marknadsvärde på 8.1 mdr mot­svarade knappt 47% av portföljvärdet.

Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 168 mkr under 1990. Det totala investerade beloppet i onoterade företag uppgick till 795 mkr.

Resultatkravet kunde ej uppfyllas. Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden emellertid överträffat resultatkravet - att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en årlig utdelning på detta med 3% - med över 12 mdr.

Aktiekurserna sjönk under 1990 med 30%. Index för fondens portfölj sjönk med 23%. Totalavkastningen blev negativ, 19%.

55

VD-kommentar

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Eller åiiioi;ilcis exempellösa kursuppgång pä Slockholms Fondbörs, inleddes nittiotulei med en kraftig rekyl. Kur-ern;l sjönk med hela .30'/

Akiicplaccringar är lill sin nalur mer riskfyllda än place­ringar i I C.1 slalsobligalioner. Akliekapilalet i del enskil­da bolagel ulgör ju den bullen som lår bära bördan om bolagel ulvecklas negalivi. För della högre risklagande kräver akiieinvcMeraren en högre avkaslning. en riskpre­mie. Riskpremien varierar mellan olika förelag. Ju högre risklagandet upplevs av marknaden i del enskilda lallel. desKi högre slälls avkaslningskravel. Riskpremien inne­håller även en komponeni som inbegriper alla förelag, den s k marknadsrisken. Kursutvecklingen under ällio-lalei lår oss län all glömma dessa grundläggande lörhäl-landen. men i Ijol synliggjordes della. såväl vad gäller enskikla aklier. som akliemarknaden i sin helhet.

Sambandel mellan risk och avkaslning är närmare belysl inom ilen Iradilioiiella porlloljvalsleorin för vilken 1990 års nobel pri siagare i ekonomi belönades. Enkell ullrycki lär oss leorin all del är möjligl all reducera risken för en­skilda aklier genom alt inle placera "alla ägg i samma korg". Inluilivi är della läll all förslå även lör den som inle är bevantlrad i aklieaftarer. Porlföljleorin lör oss emellenid längre genom all visa all del är möjligl all öka avkasiningen i portföljen genom all öka risken. I ex ge­nom all lägga någol fler ägg i vissa korgar och tarre i an­dra. Om sådana beslul grundas på adekvat analys, bör del vara möjligl all över liden erhålla en högre avkaslning än vad s

1-järilc AP-loiulen har under sin verksamhetstid medvetet söki påverka ponlöljens avkaslning genom all koncentre­ra en övervilganile del av placeringarna lill ell begränsat anlal bolag. Siraiegin har visal sig lyckosam malt över en längre period. Däremol kan den högre koncenlralionen under enskilda år leda lill all del högre risklagandel "siraflär sig".

Rivk ärcn realiiei också på ränlemarknaderna. 1 etler-hand kan konslaleras all risklagandel. särskill pä före-lagscenilikalinarknaden. underskallals av marknadens akliiier. Doila har lell lill all en slor del av marknaden hlivii illikvid ineil en konlraklion i hela kredilsyslemei

som följd. För all bryta denna negativa Irend fordras en mer omfallande genomlysning av marknadens kredilta-gare. Delta skulle kunna ge en mer sofistikerad marknad, som genom differenlierade ränlor lar hänsyn lill riskni­vån i del enskilda fallel.

Under perioder av slora kurstfukluationer pä börsen är del läll atl förlora del längsikliga perspektivet. Della gäl­ler i säväl uppgångar som nedgångar. För en inslitution av Ijärde AP-tondens karaktär är portföljförvallningen en verksamhet med ullalal längsikliga mäl. En konsekvens av etl längt perspekliv är all resullalmälningen bör ske över en längre lidsperiod eftersom enskilda är ger en ofullständig bild av utvecklingen. Del kan diskuteras hur läng en sädan mälperiod bör vara och synpunkterna torde vara mänga. För en aklieförvallare. som agerar på nä­ringslivels riskkapilalmarknad. förefaller del nalurligi all denna lidsperiod inle bör undersliga t ex längden av en konjunkturcykel.

För att dessutom möjliggöra en effekliv portföljförvall­ning krävs all marknadsplal.sen är effekliv och pä ell rik­ligt säll avspeglar aktörernas preferenser. Mol denna bakgrund är del oroande alt omsällningshastighelen. dvs likvidiieien, pä Slockholms Fondbörs fortsäller atl falla. En likvid marknadsplats är av den allra största belydeLse tor en inslitution av fjärde AP-fondens storlek. För att illustrera problemet kan nämnas all omsällningen pä stockholmsbörsen under en genomsniulig dag under för­ra ärei motsvarade ca 1% av fondens ponfölj.

I ljuset av det ovan förda resonemanget om risker, läng­siklighel och den svenska aktiemarknadens bristande lik-vidilel. är del en naturlig ulveckling alt fonden i ökad ul­slräckning fåll möjlighei atl investera även I ulländska aklier. Denna utökade placeringsmöjlighet bör inle ses som ell hot i form av en ytterligare dränering av den svenska riskkapitalmarknaden. Aktiehandeln runt om i världen fortsätter all inlernalionaliseras och globaliseras. vilkel förhoppningsvis kommer atl ge positiva effekter även för mindre aktiemarknader som den svenska. Men stockholmsbörsen måsle i delta avseende ges möjlighet alt konkurrera pä lika villkor.

Den utveckling, som ligger bakom ovanstående reflek-lioner. har pä ell högsl påtagligt säll påverkat fjärde AP-fonden under det gångna verksamhelsårel. För en i hu­vudsak aklieförvaltande svensk inslitution redovLsas följ­aktligen etl utomordentligt svagt resultat i absoluta tal. Även om resultatet i relativa lermer är bällre. sä slammer ulfallel lill eftenanke och ödmjukhet.

56

Riskkapitalmarknaden 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

1990 blev kursm

ä

ssigt etl myckel h

ä

ndelserikt 

å

r f

ö

r Slockholms fondb

ö

rs. Diagram 1 visar ulvecklingen av Veckans Aff

ä

rers totalindex under 19X8 och 1989 saml av totalindex och index f

ö

r n

ä

gra av de vikligasie bran­scherna m

å

nadsvis 1990.

Totalindex sj

ö

nk under 

ä

rel med .300} (f

ö

reg

ä

ende 

å

r +24'7r). Kursulvecklingen var myckel v

ä

xlande under

ä

rels g

å

ng. Fram lill f

ö

rsia veckan i april hade kurserna sjunkit med W/r. Della kursfall 

å

lerh

ä

miadcs under de tre p

å

f

ö

ljande m

å

naderna och f

ö

rsia veckan i juli hade kurserna siigii med n

ä

rmare fi'/i sedan 

å

rels b

ö

rjan. D

ä

r­efter sj

ö

nk kursniv

å

n fram lill 

å

rskiflel med .V'/f under siundlals baissearladc f

ö

rh

å

llanden.

DIAGRAM 1

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING 1988-1990

10    20    30    40    50 1990 VECKA

10    20    30    40    50 1990 VECKA

10    20    30    40    50 1990 VECKA

/ER

KST

ADE

R

SK

OGS

IND

UST

RI

KE

MlSf

CIN[

)US"

rRi

Ö

VRIGA

1

\

.

"

)

J

, \

r

A

\

100             \j

"

J

r

r

\

A.

X

1

y

s

\

00        /

1

\

\

\

1

/

\

\

"vj

-

cn 1

"

v

v

1

TOTALlf

JDEX

1

TOTALINDE)! 

1       1

TOTALINDEX

1              >

TOTALINDEX

1        1        I

1988-1989

10    20    30    40    50 1990 VECKA

Den branschm

ä

ssiga kursulvecklingen under 

ä

rel var f

ö

r-v

ä

nansv

ä

ri homogen. Samtliga branscher ulom Kemisk Industri minskade silt b

ö

rsv

ä

rde under 

å

ret. Kemisk In­dustri, som 

ä

r 

ö

verrepresenterad i fondens ponf

ö

lj. blev 

å

rels b

ä

sla bransch med en kursstegring p

ä

 'S''/t.. S

ä

msi ulvecklades Faslighels- och byggf

ö

relag -48""/} och F

ö

r-vallningsbolag -41%. 

Ö

vriga branscher minskade sill b

ö

rsv

ä

rde med mellan .34% och 20%. Bland dessa ing

å

r de tv

ä

 andra f

ö

r fonden vikliga branscherna Verkst

ä

der och Skogsindustri, som visade kursnedg

ä

ngar p

ä

33% respeklive 24%.

F

ö

r enskilda aklier har utvecklingen varil mycket skif­tande. Del 

ä

r sv

å

rt all urskilja n

ä

gra generella tendenser. Anm

ä

rkningsv

ä

rt 

ä

r atl en s

å

 slor andel som 2/3 av del totala antalet noterade aktier p

ä

 A:l och A:ll-listorna ut­vecklats s

ä

mre 

ä

n totalindex. N

ä

rmare h

ä

lften av dessa bolag har halverats kursm

ä

ssigt under 

ä

rel. Endasl nio bolag kan p

å

visa en positiv kursutveckling. Av dessa 

ä

r bloll fem akliebolag svenska, d

ä

ribland kan n

ä

mnas l

ä­

kemedelsbolaget Astra och verkstadsf

ö

relaget[REDACTED_EFTERNAMN], vilka vid 

ä

rels utg

å

ng utgjorde fondens tv

å

 st

ö

rsta enga­gemang.

Den registrerade aklieoms

ä

llningen vid Slockholms Fondb

ö

rs (A:l och A:ll-lislorna) minskade fr

ä

n I I2.S mdr 1989 lill 93..") mdr 1990. D

ä

rmed sj

ö

nk aklieoms

ä

ll­ningen f

ö

r fj

ä

rde 

å

ret i rad. Eftersom oms

ä

ttningen inne-

h

ä

ller s

å

v

ä

l en pris- som en volymkomponenl. 

ä

r oms

ä

ll­ningshastighelen ell mer relevant m

å

n p

å

 aff

ä

rsakliviic. len. Onis

ä

llningshasligheien ber

ä

knas m

å

nadsvis av fondb

ö

rsen. Under 1990 registrerades en oms

ä

ilnings-hastighet p

å

 14%. j

ä

mf

ö

rt med \Wr f

ö

r 19X9. Aff

ä

rsakli-viielen - mall p

ä

 della s

ä

u - ligger d

ä

rmed p

å

 samma l

å

ga niv

ä

som under 19X0.

Den sammanlagda exporten och importen av svenska ak­lier var i slort sell of

ö

r

ä

ndrad 21.3 mdr (21.9 mdr). Vid en j

ä

mf

ö

relse av genomsniiiel av dessa k

ö

p och f

ö

rs

ä

lj­ningar med den i Sverige regislrerade oms

ä

llningen m

ä

rks all denna relation siigii lill drygl 11% (10'/ ). F

ö

r f

ö

rsta g

ä

ngen sedan 19X6 nelloexporlerades under hel

å

r-el svenska aklier lill ullandel. NeUoexporten uppgick lill manliga 1.2 mdr (-1.9 mdr).

J

ä

mf

ö

r man isl

ä

llel genomsniiiel av importen och expor­ten av ull

ä

ndska aklier med den i Sverige regislrerade oms

ä

llningen har denna relation mer 

ä

n f

ö

rdubblats och uppgick lill 60% (27% ). De sammanlagda k()pen och f

ö

r-' s

ä

ljningarna av ull

ä

ndska aklier n

å

dde enligi Riksban­kens sialisiik 112.3 mdr (60.3 mdr). H

ä

rav uppgick nel-loimporlen lill I9.X mdr (27.9 mdr). Nolerbart 

ä

r inle bara all ell avsev

ä

rt tl

ö

de svenskl kapital kanaliserades lill ull

ä

ndska riskkapilalmarknader. ulan 

ä

ven all mer 

ä

n 1/3 av den svenska akliehandeln under 

å

rel beslod av ul­l

ä

ndska aklier.

57

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Sedan gränshandeln lör räniebärande instrumenl liberali-serades i millen av 19X9 har kapilaMlödena över gränsen ökal avsevärt. Under 1990 kiiptes och säldes nominella värdepapper för saminanlagl 398,6 mdr {H5.5 mdr under andra halvåret 19X9). Härav svarade kronobligationer för 3.'i9.8 mdr (66.6 mdr). Nelioexporten av obligalioner lill ullandel 

Diagram 2 visar kursulvecklingen tor ell urval ulländska Nirser män i lokal valula från årsskifte lill årsskifte för 19X9 och 1990. Den dollarbaserade världsindexulveck-lingen under 1990. enligi lidskriflen Morgan Slanley Ca­pital Iniernalional (MSCl). återges ocksä i diagrammel. Börskurserna sjiink generelll under 1990. Av de börser siini MSCl lill jer utgjorde del enda undanlagel Hong Kong-h()rscn. som regislrerade en marginell uppgång. De sKirre Nirserna, som är represenlerade i fondens ak-lieportlolj - New York. Tokyo. London. Paris. Frankfurt och ZUrich - sjönk kursmässigi från årsskifte lill årsskifte ined mellan 6'/i och 39% i lokal valula.

DIAGRAM 2

KURSUTVECKLING UTLANDET

40%

1 1 Helér 1989 I 1 Helår 1990 \ Varldslndex 1990

()plit>nshandeln ökade någol jämfört med föregäende år. Omsällningen ökade mesi i handeln med indexoplioner. från 4.7 mdr lill 6.1 mdr. Handeln med slandardiserade akiieopiioner sleg från 4.,'i mdr lill 5.0 mdr. Del lolala marknadsvärdei pä de svenska börsbolagen minskade under årel med 219 mdr lill .S2.'i mdr. vilkel

motsvarade en värdering uppgående lill ca 90% av del justerade egna kapitalel. Under de senasle åren har före­lagens börsvärde i regel väseniligl överstigit värdel av det egna kapitalel. Del nuvarande förhällandet avspeglar marknadens ändrade förväntningar avseende bolagens resullalulveckling och leder, mol bakgrund av rådande konjunklurulsikter. inte aulomaliskl lill slutsatsen atl fö­relagen därmed är undervärderade. Kursulvecklingen pä den svenska akliemarknaden under 1990 kom atl bli den sämsta på myckel länge. Della in-iräffade efler två myckel slarka börsar, 1988 och 1989. dä lolalindex sleg med 5\'/c resp 24%. Börsförelagens vinster kulminerade under denna period efler en läng och myckel slark konjunkturuppgång i hela OECD-området. Konjunkiurlägei var vid ingången av 1990 fortfarande relativt gon. Stockholmsbörsen steg därför under försia halvåret, även om inledningen blev svag. bl a som en följd av osäkerhel kring den inhemska ekonomiska poli­tiken, som kulminerade under regeringskrisen i januari. Kursuppgången stöddes ocksä av den överföring av spar­medel som skedde från allemanssparande lill allemans­fonder.

Samtidigl fort.salte ell betydande utflöde av kapital lill ulländska börser. Ulländska aklier neiloköptes för ca 15 mdr under försia halvåret, vilkel således dämpade likvi-ditelsflödet lill stockholmsbörsen. Den viktigaste förklaringen lill den posiliva kursulveck­lingen under arets första hälft var kanske den kredilex-pansion som pägäll alltsedan kredilregleringen avskaffa­des. Värdetillväxten i aklier och fasligheter skapade be­låningsulrymme, vilkel i sin lur ledde lill en successivt ökad likvidisering av de ftnansiella marknadema. Efterhand blev signalerna alll lydligare all indusirikon-junkluren hade börjal manas av. Akliekurserna på börsen började falla efter atl ha näil sin kulmen i början av juli. Iraks invasion av Kuwait förstärkte farhågorna för en försämring av världskonjunkturen. Risken för höjda olje­priser, ökad inflation och försvagad tillväxt, gav snabbi genomslag pä aktiemarknaderna rum om i världen. För svenskt vidkommande ftck ulvecklingen dramaliska effekier. Den försvagade ekonomiska utvecklingen i lan­del utlöste bl a spekulationer om en svensk devalvering, vilkel tvingade upp räntenivån kraftigt. 1 kombination med fallande priser på fastigheter och aktier blev situa­tionen myckel snart svårhanterlig för flera aktörer pä kreditmarknaden. Följden har blivil en snabb kredilkon-Iraktion. vars verkningar fortfarande är belydande. Kursnedgängarna på Stockholms Fondbörs förstärktes under senhösten av svaga delärsrapporter och nedjusle-ringar av vinslprogno.ser. Vid årsskiftet hade totalindex minskal med 30% sedan årets början. Emissions- och introduklionsvolymen för officiellt note­rade förelag uppgick till .i.O mdr (4.1 mdr). Härav upp­gick nyemissionerna till 4.1 mdr (2.2 mdr). 4 (6) bolag inlroducerades pä A- och OTC-listoma till ett samman­lagt belopp av 0.9 mdr (1.9 mdr). Under 1990 tillfördes Slockholms Fondbörs 21 (9) nya bolag. 27 (16) bolag avfördes frän notering pä grund av uppköpserbjudanden m m. Anlalel OTC-nolerade bolag minskade med 8(1). sedan listan lillförts 2 (.">) bolag och 10 (6) bolag avförts frän notering.

58

Fonden 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Grundkapitalet

Fondens grundkapital beslår av de belopp som sedan 1974 successivi förts över frän första-tredje AP-fonderna lill Ijärde fondstyrelsens förvallning. De nu gällande reglerna för medelsöverföring lill fonden infördes den I juli 1988. Enligt dessa fär lill fondens för­vallning överföras medel som "får uppgå lill högsl 1% av del sammanlagda anskaffningsvärdet vid ulgången av närmasl föregäende kalenderår pä de medel som lörsia-Iredje fondstyrelserna (örvallar". Medelsramen har häri­genom under 1990 ökats med ca 300 mkr lill ca 3.600 mkr.

Fonden har under ärel rekvirera! yllerligare medel. 500 mkr. varefter grundkapilalel uppgår lill 3.500 mkr. Nuvärdet av grundkapitalet (dvs summan av de succes­siva lillskollen. uppräknade med konsumenlprisindex fram I o m december 1990) uppgår lill 6.974 mkr. Det uppindexerade grundkapilalel ulgör basen för reglemen­tets krav pä 3% direktavkastning lill försia-tredje AP-fonderna.

De medel som ställts lill fjärde fondstyrelsens förfogande har dels investerats i värdepapper (svenska noterade och onoterade värdepapper och - i begränsad omfattning, jfr sid 19-20 - utländska värdepapper), dels placerats i likvi­da medel.

Värdepappersportföljen

Förändringarna i fondens värdepappersportfölj under 1990 har .sammanfallals i följande tabell med jämförelse­tal lör 1989 (belopp i mkr);

svenska och 6 ulländska mäklare. Under 1990 har affä­rer, molsvarande mer än hälften av den svenska affärsvo­lymen, skell ulan anlilande av mäklare. Den höga ande­len förklaras främsl av uppköpserbjudanden i Incenlive och Pharmacia.

Män efter storleken av engagemangen i de enskilda svenska företagen (aktier och andra riskkapilalinslrumenl sammantagna; nolerade värdepapper lill marknadsvär­den, onolerade värdepapper lill bokförda värden) förde­lade sig värdepappersportföljen vid utgången av 1990 på följande säll;

Fondens placeringar är liksom lidigare koncentrerade lill slörre enskilda engagemang. Innehav på 500 mkr och däröver finns i 12 förelag och svarar för drygl 76% av

Engagemang     Antal        Totalt

mkr

företag     belopp       Procent

1000

4

7.207

41,6

500 

8

6.034

34,9

250 

2

607

3,5

100 

14

2.151

12,4

50 

11

696

4,0

10 

19

556

3,2

13

76

0,4

71

100,0

17.327

K

Ö

P

FÖRSÄLJNINGAR

NETTO-

PLACERINGAR

(marknadsvärden)      (likviditetseffekt)

1990

1989

1990

1989

1989

1990

SVENSKA VÄRDEPAPPER

noterade'

1 nyemissioner

61

100

-

-

61

100

i andrahandsmarknaden

2.381

3.088

2.468

1.801

-87

1.287

onoterade

1 nyemissioner

231

74

-

-

231

74

övrigt

12

21

10

56

2

-35

2.685

3.283

2.478

1.857

207

1.426

UTLANDSKA VÄRDEPAPPER

235

101

42

102

193

-1

TOTALT

2.920

3.384

2.520

1.959

400

1.425

(I ovanstående tabell liksom i några tabeller i del följande förekommer del ull en summa pä grund av avrundningar inlc överensstäm­mer med summan i delposlema.)

Fondens köp av värdepapper 1990 var 2.920 mkr d v s lägre än 1989 (3.384 mkr). Försäljningssumman var dä­remol högre 1990 än föregående är och uppgick lill 2.520 mkr (1.959 mkr). Fondens neltoköp av värdepap­per uppgick därmed till 400 mkr (1.425 mkr). Del lolala antalet värdepappersaffärer minskade frän ca 1.2.')0 lill ca 720. Del svenska courtaget minskade frän ca 15 mkr lill drygt 6 mkr. Fonden har gjort affärer med 19

' Börsnnterjde eller på annal sålt dagligen nolerade.

portföljvärdet. Inom gruppen 16 mest omsalla aklier på-börsens A;l-lisla återfinnes 9 av fondens invesleringar över .500 mkr med ell samlat värde pä drygl 10 miljarder eller drygt 61 % av fondens portföljvärde. Fördelningen på branscher (procent, marknadsvärden) av fondens svenska värdepappersporifölj framgår av tabel­len pä följande sida.

Placeringsinriklningen har under året varit i slort sett oförändrad. De siörsta förändringarna i portföljens sam­mansättning har skeu för branscherna Kemisk Industri,

59

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Branschfördelning i

%

Fondens portfölj

Marknaden-

Bransch

1990

1989

1988

1990

1989

1988

Verksläder

39

41

40

31

32

27

Kemisk industri

25

22

21

11

10

9

Skogsindustri

6

7

10

8

7

10

Faslighets- och

byggföretag

7

11

9

10

13

13

Handelsföretag

1

1

1

1

1

2

Rederier

0

-

-

1

1

0

Utvecklingsbolag

0

2

3

1

2

2

Förvallningsbolag    1

2

2

12

14

15

Banker

2

2

_

8

9

10

Övriga företag

18

12

14

16

11

12

100

100

100

100

100

100

Faslighels- och byggföretag saml Övriga förelag. Endast i del senare fallel är det fråga om reella förändringar i form av köp av aktier i Procordia. Efter fövärvet av Phar­macia har Procordias börsvärde ökat kraftigl, vilket på­verkat branschviklen för gruppen Övriga företag. Inom Kemisk Industri har Astra haft en myckel god relativ kursutveckling under året, vilket ytterligare har ökal branschens andel av portföljen. Motsatsen gäller för Faslighels- och byggförelag, en grupp som har haft en myckel ogynn.sam kursutveckling under 1990. Sanimansätlningen av fondens portfölj skiljer sig i några avseenden frän aktiemarknadens fördelning pä bran­scher. Fonden har totalt sett högre andelar aklier i bran­scher som representerar tillverkningsförelag (Verksläder, Kemisk Industri och Skogsindustri) med tillsammans 70% av portföljvärdet jämfört med drygt 50% för mark­naden. A andra sidan är andelen Förvallningsbolag i portföljen myckel låg jämfört med branschens marknads­andel. Andelen aklier i Fastighets- och byggföretag och Banker är (Kkså lägre än marknadens. Fondens portfölj av noterade värdepapper är i flera avse­enden (branschmässigl, anlal förelag) förhållandevis koncentrerad. Andra portföljer av samma storleksord­ning (1 ex hos de större försäkringsbolagen) uppvisar som regel en betydligl större spridning. Koncenlralionen är cn medveten strategi hos fonden. Om man valt rätl ak­lier ger en sådan portfölj etl bällre ulfall än en mer "in-dexneulral" portfölj. Å andra sidan innebär koncentratio­nen etl h()gre risklagande. Under 1990 har koncentratio­nen pä företag i relativa lermer givit etl gou ulfall.

Noterade värdepapper

Fondens omsältning av noterade svenska aklier låg under 1990 på en nivä som var 2% lägre än omsäuningen 1989. Affärsvolymens andel av den officiella börsomsättningen uppgick till 2.6% (2.1%). Marknadsvärdet av fondens portfölj utgjorde ca 3.2% (2.9%) av det totala börsvärdet. Omsättningshastigheten i fondens portfölj ligger säledes fortfarande under genomsniiiel för marknaden. Del btir päpekus alt etl fätal större affärer av engångska­raktär - ASEAs uppköp av Incenlive. Procordias uppköp av Pharmacia och försäljningen av Saab - svarar för mer

 Veckans AlTiirers hranschinilelninji

än halva affärsvolymen. Anmärkningsvärt är all de s k arbitrageaffärerna, främsl affärer mellan olika aktie­serier, minskat drastiskt under 1990. Deras andel av fon­den afFärsvolym uppgick till 14% (40%). 1 nyemissioner i noterade företag har fonden 1990 inves­terat 61 mkr (100 mkr).

Fondens fem siörsta engagemang vid årets slut. mätt ef­ler marknadsväret, utgjorde följande företag;

Astra
[REDACTED_EFTERNAMN]

ASEA

Procordia

AGA

(1)

(3)

(2)

(18)

(10)

2.968 mkr 1.575 mkr 1.519 mkr 1.145 mkr 892 mkr

8.099 mkr

De fem siörsta engagemangen svarade sammantaget för knappt 47% av portföljens marknadsvärde eller 7 %-en-heler mer än föregäende är. Nya engagemang bland de fem största är innehaven i Procordia och AGA. Aktiekur­serna för de båda senare företagen har utvecklals väsent­ligt bättre än marknaden. 1 fallel Procordia erhöll fonden betalning i Procordiaaktier i samband med budet pä Pharmacia. Härtill nettoköpte fonden Procordiaaktier, så­väl direki som indirekt, genom förvärv av Pharmacia. Procordia blev därmed fondens fjärde största innehav vid årels utgång.

Följande viktiga förändringar har under aret skett i fon­dens portfölj av noterade svenska värdepapper;

Nya förelag i portföljen är Argonaut, Nordbanken, Sl-FAB (nyteckning) samt Svedala (nyteckning).

Ett antal engagemang har avyttrats; Depenova (upp­köpserbjudande), Incenlive (uppköpserbjudande), Kramo, Pharmacia (uppköpserbjudande), Saab och Thorsman (uppköpserbjudande).

Större nettoköp av aktier har gjorts i Gambro. Procor­dia, Skånska och Volvo.

Större nettoförsäljningar av aktier har gjorts i Astra och Euroc.

1 övrigt hänvisas till värdepappersförteckningama pä sid 15-20. Här redovisas också uppgiftema om fondens ka­pital- och röslrätlsandelar i de enskilda företagen. Fondstyrelsen har regelmässigt sedan 1975 ("bolags-stämmoäret" för fondens första verksamhetsår 1974) överlätil en del av sin rösträtt vid bolagsstämmor i vissa företag till representanter för de anställda i dessa företag (fördelat lika pä LO- respektive TCO-anslutna). Grunden för rösträltsöverlåtelsen är en specialbestämmelse i aktie­bolagslagen. Under 1990 har röslräu överlåtits till de an­ställda i 17 noterade företag.

Aktiviteten pä marknaden för aktieoptioner har varit läg­re än under 1989. Fonden har liksom föregäende är i be­gränsad skala deltagit i denna marknad främst genom ut­ställande av köpoptioner. Fonden hade vid ärsskiftet inga positioner på optionsmarknaden. Frän och med 1 juli 1989 får fonden placera högst 10% av fondkapitalets bokförda värde i aktier i utländska bo­lag eller konvertibla skuldebrev utfärdade av utländska aktiebolag eller andelar i utländska aktiefonder. Den tidi­gare ramen uppgick till 1% av fondkapitalet. Med nu gällande bestämmelser kan drygt 1 mdr placeras i utlan­det.

60

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Under 1990 har fonden börjat bygga upp den ulländska portföljen enligi den nya placeringsramen. Därmed har portföljvärdet ökal från tidigare års nivåer pä 30-40 mkr till vid årels utgång drygl 200 mkr. De sammanlagda kö­pen av ulländska aktier har ökat frän 101 till 235 mkr och försäljningarna minskat frän 102 lill 42 mkr. Fondens aklieplaceringar uianför Sverige är inriktade mol slörre bolag i länder som är belydande ur ekono­miskt perspektiv och har fungerande kapitalmarknader. Med della avses, föruiom de i fondens portfölj lidigare representerade ländema - USA, Storbritannien och Japan - främsl länder i Kontinentaleuropa. Genom aklieplace­ringar pä börserna i Frankfurt. Paris och Zurich finns i fondens aktieportfölj placeringar pä lolall sex av de sju största aktiebörserna.

Följande tabell visar fördelningen pä respektive land 1990-12-31;

Fördelning till marknads-

Antal

Land

värden%

bolag

USA

48

14

England

Tyskland

Frankrike

23 10 8

16 5

3

Schweiz

7

2

Japan

4

8

100

48

mkr). 1 riskavsällningen ingår bedömd ränleförlusl. drygl 3 mkr, pä marknadsbevis ulfärdal av AB Finansor. På sidoma 21-22 lämnas korlfallade uppgifter om samtli­ga onolerade företag.

Likvida medel

Fondens likviditet uppgick vid årets slut lill 1.8X6 mkr. vilkel innebär en ökning under året med 566 mkr. Ök­ningen förklaras till största delen av rekvisitionen av yl­lerligare grundkapital på .500 mkr i november. Medelbe-loppei av likvida medel minskade med 73 mkr lill 1.478 mkr. Likvidilelsandelen, dvs likvida medel i förhållan­de lill fondens lolala tillgångar upptagna till marknads­värden, steg frän årsskifte till årsskifte frän 5.7% lill 9.7%.

Specialkonto, dagslån Företagscertifikat Statsskuldväxlar Obligationer

Medellöptiden för fondens portfölj har varierat mellan ca 120 dagar och ca 3.50 dagar (1989; 180-240 dagar). Placeringamas fördelning vid ärels slut framgår av föl­jande labell;

Procent

1990

1989

12

31

65

53

2

5

21

II

100

100

Det bör betonas alt den utländska aktieportföljen befin­ner sig i ell uppbyggnadsskede. Därför avspeglas ännu ej den avsedda längsikliga inriktningen i portföljen vad av­ser marknadernas relativa andelar och aktieinnehyvens relativa storlekar.

Onoterade värdepapper

Fonden har sedan 1980 placeral i icke nolerade förelag. Del inveslerade beloppet vid utgängen av 1990 var 795 mkr. Vid samma tillfälle föregäende år uppgick der, sam­manlagda investeringen lill 627 mkr. Fondens neuoenga-gemang har sålunda ökal med 168 mkr under årel. Fonden härefter beslut under hösten 1989 - inlrätl som 25 %-ägare i det nybildade fastighetsbolaget Plinius med inriktning på investeringar i Sverige. Övriga ägare är med lika kapitalandelar Apoteksbolagels pensionsstiflel-,se. SPP/AMF-Poch Vasahusei AB. Investeringen utgör för fondens del 158 mkr.

1 Liber, en förlagskoncem med huvudinriktning pä pro­duktion av läromedel, har inveslerals 36 mkr molsvaran­de 10% av kapitalel. Kapilallillskou har genomförts i Centrumlnvesl med 11 mkr och i Four Seasons Venlure Capital med 28 mkr.

Engagemangel i Bioinvenl har awecklals med förlust och aklierna i TeleSoft har sälls. Som nämndes i 1989 ärs redovisning fållades i januari 1990 beslul om all av­veckla SwedeChromes verksamhet. Avvecklingen är i slort seit avslutad och bolaget kommer an träda i frivillig likvidation i början av 1991.

Liksom föregående år har en individuell bedömning skeu av förlustrisker. Riskerna bedöms uppgä till 20 mkr (80

Den genomsniltiiga avkastningen pä likvida medel var under året 13.1% (11.5%). 1 reala lermer innebar della en avkaslning på 2.2%. (4.9%).

När Finansor AB insiällde beialningama i seplember innehade fonden ell konfrisligl marknadsbevis på 50 mkr i bolaget. Fondens inlerna instruktion medgav placering­ar upp lill .50 mkr i räntebärande värdepapper emitterade av förelag som Nordisk Rating klassat som K2. Om del föreslagna ackordet i Finansor AB accepteras av ford­ringsägarna och ackordel fullföljs planenligl, sä kommer fonden all ålerfå del fulla nominella beloppet på sin opri­oriterade fordran. Däremol kan uteblivna ränlor under älerbelalningsiiden uppskattas lill 3.2 mkr. Därför har della belopp reserverats i årels bokslul. Den inlerna in-slruktionen för placeringar av likvida medel har omarbe­tats och medger numera ej placeringar i räniebärande värdepapper emitterade av företag i klass K2; Under 1990 varierade marknadsräntorna betydligl mer än under 19X9. Från årsskifte lill årsskifte sleg korträn-lorna med en dryg procenlenhel medan långränlorna sjönk med en halv procenlenhel, Korträniorna regislrera­de ivä markanta loppar i februari resp oklober. Långrän­lorna kulminerade i mars och augusti. Bland orsakerna lill ränleoron kan nämnas osäkerhel om den ekonomiska politiken.

61

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Finansieringsanalys

I följande tabtfll ges en ftnansieringsanalys för fonden 1990 (belopp i mkr);

Tillförda medel

1990

1989

Aktieutdelningar

451

352

Konvertibelräntor

7

7

Räntor pä likvida medel

193

161

Minskning av fordringar

resp ökning av skulder

-

2

Ökning av grundkapitalet

500

650

Stimma tillförda medel

1.151

1.173

Använda medel

Neltoköp av värdepapper

400

1.425

Överföring till 1-3 AP-fondema

160

146

Förvaltningskostnader

11

10

Ökning av fordringar

resp minskning av skulder

14

1

Stimma anviiiulu medel

5H5

1.5H2

Förändring av likvida medel

+566

-Am

Bokföringsmässigt resultat

Enligi de redovisningsprinciper som gäller för Allmänna pensionsfonden skall fondens tillgångar las upp lill an­skaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och i redovisningen i iivrigl. Det betyder all del bokförings­mässiga ulfallel av verksamhelen (den övre delen av re-suluilräkningen på sid 12) inle har påverkals av orealise-ladc kiirsvinsier och kursförluster. Åktwiiklcliunfiiriut ökade med 2X% lill 451 mkr (352 mkr). Aklieuldelningarna molsvarar ca 2.1% (ca 2.0%) av marknadsvärdei på portföljen av nolerade aklier 1990-04-30.

RanlcmiiilicnKi. 200 mkr {varav 193 mkr på likvida medel), ökade jämlbrt med föregående år (16X mkr). l-(irvuliniii\iki»>tiiiidcyna (ikade med knappi I mkr. En uppdelning av förvallningskosinaderna på viktigare kosl-nadsskig ålerlinnes under avsnillel "Adminislralion" på Md I 

I. 

Fcirvaliningskoslnaderna motsvarade 1.0 promille (1.2 promille) av del genomsniilliga bokförda fondkapi-l;ilel under ård och 0.5 promille om lillgångarna värde­ras lill marknadsvärden.

Äiels verksanihel har givil ell rörelscre.siiltat (aklieuldel-ningar och räiiieinläkier minskade med förvaliningskosi-nadev) på 640 mkr (509 mkr).

Fiirsäljningarna av värdepapper under 1990 medförde iCiiliMilioinviiistcr på 1.574 mkr (844 mkr) och rcalisa-tiiiiisliirliislcr på 14 mkr (2X mkr). Realisalionsvinsier och icalisalioiisförlusler är inle "planerade" ulan upp-koiiimor successivi som ell resullal av affärsmässigl mo-liverade omphicermgar i den löpande verksamhelen. Fr o 111 1990 lillämpas den av Föreningen Aukiori.serade Revisorer rekommenderade genoinsnilismeloden vid be­räkning av realisalionsvinsier och realisaiionsförlusier. Tidigare år har fonden vid försäljningar av aktieinnehav med olika anskaffningsvärden på delposier tillämpai principen högsl in - försl ul. vilkel inneburit all realisa-lionsviiisierna minimerals och realisalionslörluslerna maximcials.

Som redan nämnls har 20 mkr avsatts för befarade för­luster på vissa onolerade förelag saml bedömd ränleför­lusl på ell marknadsbevis. Arets neilonedskrivningar uppgår lill 14 mkr

Fonden skall enligt sin reglemenle som direktavka.stnint; till första-tredje AP-fonderna överföra ell belopp mot­svarande 3% av realvärdet av grundkapilalel. Denna överföring uppgår för 1990 lill 196 mkr (160 mkr). Efler överföring blev del h sniä.s.sif;a netliiresid-talet föraret 1.990 mkr (1.126 mkr). Della belopp till­föres fondkapitalet.

Totalt nominellt resultat

Om årsredovisningen tören aklieförvaltande inslitution inie beaktar orealiserade värdeförändringar i aklieporl-följen måsle den sägas vara ofullständig och missvisan­de. Orealiserade kursvinster och kursförluster är i princip av samma karaklär som realisationsvinster och realisa-tionsföriusier. 1 och med all likviden av en försäljning re-invesieras i värdepapper är del realiserade resullalet un­derkastat samma kursrisker som de orealiserade kusrför-ändringarna. Del är hell klart att akliekurserna och där­med portföljvärdet kan ändras snabbi - valel av siickdag kan i hög grad påverka resullaiutfallet. Man bör därför inle fästa alll för stort avseende vid resultatet under etl enstaka år. Portföljförvallning är en verksamhel med långsikliga mål. och ulfallel måsle därför ses i eu längre perspekliv.

Pä grund av kursnedgången under årel har det icke reali­serade övervärdet i portföljen under 1990 minskat med 6.638 mkr. Motsvarande lal 1989 innebar en ökning av övervärdet med 4.358 mkr.

Del lolala nominella resullalet för 1990 blev därmed eu underskon på 4.453 mkr (överskoll 5.644 mkr).

Realt resultat

Resultaträkningen innehåller etl avsnitl där del lolala no­minella resultatet korrigeras för inflationen under ärel och relateras till reglemenlels krav på 3% real avkast­ning. Efler avsättning med 638 mkr (323 mkr) för beva­rande av grundkapitalets köpkraft blev det reala resulla­let ell underskott pä 5.091 mkr (överskon 5.321 mkr). Med hänsyn lägel lill kravel pä överföring lill försia-tredje AP-fonderna visade fonden etl underskott på 5.287 mkr (överskoll 5.160 mkr).

Ocksä del reala resuilalel bör ses i ell längre perspekliv. Man kan i diagram 3 konslalera an sell från fondens lill­komsi kom ackumulerade resultat och ackumulerade re­sultatkrav i balans 1981 (dvs under fondens åltonde verksamhetsår) och all del ackumulerade överskonet se­dan 1981 ökal med undanlag för 1984. 1987 och inneva­rande år. Vid del senasle årsskiftet översteg del samlade resuilalel molsvarande resultatkrav med drygl 12 miljar­der kronor.

Performance

Av inlresse är även all redovi.sa fondens verksamhel inte bara i absoluta lal och jämfört med resultatkraven, utan också i förhällande lill kursulvecklingen pä aktiemarkna­den.

Veckans Affärers lolalindex .sjönk under 1990 med 30%-. Ell index för fondens värdepappersportfölj visade en

62

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

DIAGRAM 3

RESULTAT OCH RESULTATKRAV 1974-1990

V

ä

nsterskala, staplar

Ärligt resultat t iöThållande lill resultatkrav

H

ö

gerskala, linje

Ackumulerat resullalöverskoll utöver resultatkrav sedan starten

nedgång med 23%. Om likvida medel inkluderas i port­följen har fonden haft en total negaliv avkaslning pä 19%.

Fondens överrepresenlalion i Kemi- och Verksladsindu­slrin hör lill de faklorer som främsl bidragit lill fondens relalivi index lillfredssiällande utveckling under '990.

Administration

Fondslyrelsens nuvarande ledamöler och suppleanter är förordnade av regeringen för liden fram lill dess fondens balansräkning för är 1990 faslslällis. Av de fjorton leda­mölerna (med lika mänga personliga suppleanter) ulses ordförande och vice ordförande ulan särskill förslag, två efler förslag av sammanslulningar som förelräder kom­munerna, ire efler lorslag av rikssammanslulningar av arbelsgivare, fem efler förslag av riks.sammansluiningar av arbelslagare och ivå efler förslag av rikssammanslul­ningar inom kooperalionen.

Anlalel anslällda vid fondens kansli var vid årels ulgång nio (sju).

De lolala förvaltningskostnaderna 11.302 ikr. fiirdelade sig pä följande säll (med jämförelselal lör 19X9);

1989

1990

Löner och ersällningar Slyrelse och verkslällande

I..35I

1.259

2.186

2.216

2.056

1.970

1.463

1.275

2.084

998

2.162

2.x 13

direktör Övriga anslällda

Övriga personalkostnader

Lokalkostnader

Informationskosinader

Övriga förvallningskosinader

10.531

Summa

11.302

SlockholnjH-lebtuari 199

Bertil Diifiiels

63

FörvaUningsberättelse

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

De av londslyrelsen förvallade medlen har placerats pä säll som framgär av balansräkningen och .särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav vid årsskiftet. Fondens reglemenle föreskriver au

tillgångarna skall bokföras lill anskaffningsvärden. Resultatet av ärels förvaltning saml fondens lillgängar och skulder per den 31 december 1990 framgår av följande resullaträkning saml balansräkning.

Resultaträkning, tkr

Bokföringsmässigt resultat

1990

1989

Aklieuldelningar

Ränleinläkler

Förvallningskosinader

451.170

200.428

11.302

351.786

168.212

10.531

Kiirrl.scrryiiiltut

640.296

509.467

Realisalionsvinsier

Realisationsförluster

Nedskrivning

1.573.513 -13.827 -14.485

844.150 -27.826 -39.662

Resultat Ii/re ö\rif()riii)> till första-tredje AP-fiinderna Överföring lill 1-3 AP-fonderna nol 1

2.IS5.497 -195.812

I.2H6.I29 -160.260

Bokföringsmässigl resultat                      '

1.989.685

1.125.869

Realt resultat

Resullal lore överföring lill 1-3 AP-fonderna enl ovan Förändring av ej realiserade vinster/förluster

2.185.497 -6.638.385

1.286.129 4.357.866

Niiniiiielll resultat iiiU ej realiserade viiisleiifiirltislcr Avsällning lör bevarande av grundkapilalels köpkraft not 1

-4.452.fiSli -638.187

5.643.995 -323.250

Realt lesiiltat inkl ej realiserade viiistcrtfihluster Överföring lill 1-3 AP-lönderna

-5.091.075 -195.812

5.320.745 -160.260

Vndersknttiöverskott iförhållande till resultatkrav

-5.286.887

S.160.48S

64

Balansräkning

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Balansräkningar, tkr

1990-12-31

1989-12-31

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads

värden

värden

värden

värden

Tillgångar

Banktillgodohavanden, slalsskuldväxlar.

förelag.scertiftkai och obligationer m m

1.885.677

1.885.677

1.319.665

1.319.665

Fondlikvider

17.640

17.640

-

-

Förulbelalda kostnader och upplupna intäkter

42.851

42.851

29.586

29.586

Aklier nol 2

10.374.925

17.407.367

8.473.811

22.124.411

Konvertibla skuldebrev, lån med opiionsräller nol 3

124.237

1.34.000

1.56.214

186.204

Summa tillgångar

12.445.330

19.487.535

9.979.277

23.659.868

Skulder och fondkapital

Skulder

Fondlikvider

1.459

1.459

-

-

Skuld lill 1-3 AP-fondema

195.811

195.811

160.260

160.260

Upplupna koslnader och förulbelalda inläkler

9.334

9.3.34

9.800

9.800

Övriga kortfristiga skulder

643

643

821

821

Riskreserv

20.000

20.000

80.000

80.0(K)

227.249

227.249

250.882

250.882

Fondkapital

Tillskjutel grundkapital

3..500.000

3.000.000

Uppindexeral grundkapital noi 1

6.973.862

5.835.675

Ackumuleral överskoll från

föregäende år

6.728.395

5.602.527

Ackumuleral överskon i förhållande

lill resullalkrav

17.573.311

12.412.826

Årels resullal

1.989.685

1.125.869

Årels resullal i förhållande

lill resultatkrav

-5.286.887

5.160.485

12.218.080

19.260.286

9.72X.396

23.408.9X6

Summa skulder och fondkapital

12.445.330

19.487.535

9.979.278

23.659.868

Slockholm 1991-02-14

Sören Mannheimer            Birgilia Johans.son-Hedberg           Lars

Eric[REDACTED_EFTERNAMN]

Gun[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans Werthén                     Nils Landqvist

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Guslav[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo Dockered                     Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Dan
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

Kurt Lanneberg                 Björn Ro.sengren

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Vår 

revisionsberaliel.se

har avgivits

Slockholm 1991-02-16

Pål Wingren                      Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösla Tele

slam

5   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

65

n    1    1    j.   1

v

Skr. 1990/91:164

Bokslutskommentarer

BHaga 2

Redovisnings- och värderingsprinciper.

Penningmarknadsinslrumenl bokförs till anskaffnings-

av värdepapper har genomsniusmeioden använls.

värde och ränia periodiseras.

Avsäuning lill riskreserv har skell efter individuell

Anskaffningsvärdet pä aklier och övriga värdepapper

prövning.

inkluderar courtage och värdepappersskalt. Vid beräk-

Av ärels resullal överföres 3% av del förvallade

ning av realisalionsvinsier och förluster vid försäljning

grundkapitalets nuvärde till 1-3 AP-fondema.

Noter till resultat och balansräkningar

Not 1 Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna.

Fjärde AP-fonden skall varje år överföra en avkastning på 3% av rekvireral kapitals nuvärde. Nuvärde! beräk­nas enligt konsumentprisindex förändring.

Hänsyn las lill den lid kapitalet disponerats. Konsumentprisindex för december 1990 uppgår till 213.9 Avsätt­ningen skall göras i den reala redovisningen molsvarande årels uppindexering av grundkapitalets nuvärde.

Belopp

Index

Beräknat      Tillgängligt

Avkast-

nuvärde       antal dagar

nings

90-12-31

krav

Ingående

Nuvärde I/I-I990 Rekvireral 22/1 1

5.835.675 500.000

198.2 214.1

6.474.330 499.532

6.335.675

6.973.862 -6.3.35.675

A vsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

638.187

360

194.230

38

1.582

195.812

Nol 2 Förteckning över aklier återfinns på sid 15-17 och 19.

Niil 3 Förteckning över konvertibla skuldebrev ålerfinns pä sid 18 och 20.

66

Revisionsberättelse

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Undertecknade, som av regeringen förordnals atl såsom revisorer granska Allmänna Pensionsfondens Ijärde fondstyrelses förvallning. får härmed avge revisionsbe­rättelse för är 1990.

Vi har granskal förvaltningsberättelsen, lagil del av rä­kenskaperna, prolokoll och andra handlingar, som läm­nar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondsiyrel.sens förvallning stående lillgångarna sami vidtagit de övriga granskningsålgärder vi ansett er­forderliga.

Räkenskaperna har detaljgranskals av Öhrlmes Reveko AB.

Vi finner ingen anledning lill erinran mot de värde­papperslransaklioner, som fonden turetagil under 199(1. eller mol de säll på vilkel desamma genonifiirts. Revisionen har icke gett anledning ull anmärkning be träffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upp­tagna resultat- och balansräkningurna. bokfiiringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens for-valtnmti.

Pål Wi/iireti

Stockholm den 16 februari 1990

.lottas Forssnian

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Tclestani

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Ledam

ö

ter

Suppleanter

S

ö

ren Mannheimer. jur kand. ordf

ö

rande

Nils Dexe. departementsr

å

d

Birgitta Johansson-Hedberg, direkt

ö

r, vice ordf

ö

rande

Monica[REDACTED_EFTERNAMN], borgarr

å

d

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN].f

ö

rbundsordf

ö

rande

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Gun[REDACTED_EFTERNAMN]. kommunalr

å

d

Kennart[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Hans Werth

é

n. lekn dr

Marcus Storch, direkt

ö

r

Nils Landqvist. docent

Lars Nabseth. professor

Ingemar Es.s

é

n, direkt

ö

r

Chrislopher Friis, direkt

ö

r

Guslav[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Kjell Olof[REDACTED_EFTERNAMN], ftnansdireki

ö

r

Bo Dockered. f

ö

rbundsordf

ö

rande

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]. LOs andre ordf

ö

rande

Valter[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rbundsordf

ö

rande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Ove[REDACTED_EFTERNAMN], l

ö

rbundsordl

ö

randc"

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

é

asson. f

ö

rbundsordf

ö

rande

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], utredningschef

Kurt Lanneberg. ekonomichef

Lisbeth[REDACTED_EFTERNAMN]. l;e vice ordf

ö

rande

Bj

ö

rn[REDACTED_EFTERNAMN], TCOs ordf

ö

rande

Sven[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rbundsdirekt

ö

r

Revisorer

P

å

l Wingren, aukt revisor, ordf

ö

rande

Jonas Forssman. direktor

G

ö

sta Telestam. direkt

ö

r

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen medverkar 

Ö

hr

ings Reveko AB

Kansli

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN].verkst

ä

llande direkt

ö

r

Lillenior Everlsson

Thomas Halvorsen, vice verksl

ä

llande direkt

ö

r

Arne L

öö

w

Gunnel Johans.son. kamrer

Stefan Malinstr

ö

m

Margareta Passad

Ulf Fahlgren

Pia[REDACTED_EFTERNAMN]

Allm

ä

nna Pensionsfonden, fj

ä

rde londslyrelsen

Bes

ö

ksadress; Drottninggatan 82 111

Postadress; Box 3069. 103 61 Slockholm

Telefon; 08-24 33 90. Telefa

x; 08-24 42 40

* Avled i januari 1991

67

Värdepappersinnehav per den 31 december 1990

Svenska v

ä

n

iepapper

Aktier, noterade

FnrLiiit;

AllKlI

F

ö

r

ä

ndringar

Marknadsv

ä

rde

aklie-

IV

roslcr

under 1990

1kr

kupiial

AGA

3.431.324

-1-43.900

892.039

7,2

8.6

A              2.294.540

B               1.1.16.7X4

Alla La val

3.X64.996

+40.400

715.024

6,6

4,5

A              1.294 224

B             2.570.772

Almcdahl B

225.054

26.106

3,7

1.4

Andersons B

847.872

-1-565.248

61.895

12,3

7,5

Arctina A

570.000

54.150

6.4

7,3

Argoii;iul

496.000

-1-496.000

16.995

0.9

0,5

A                  131.00(1

B                 365.000

ASEA

3.171.940

-558.000

1.519.463

4,9

3,9

A              1.892.840

B               1.279.100

As(ra

6.342.921

-506.000

2.967.925

7,0

6,9

A             5.213.432

B               1.129.489

Allas Copco

32X.924

.52.134

l.l

1,1

A                 246.693

B                    X2.23I

BPA B

440.40(1

35.232

3,5

0,5

Bahco B

438.135

-1.30.000

110.206

4,1

2.8
[REDACTED_EFTERNAMN] & Beving B

511.400

38.866

6.7

4,3

Betongbyggen B

123.000

5.904

2.1

0,8

Eken B

375.000

I8..375

6.4

3,9

Electrolux B

4.144.3.54

-HI5I.000

663.097

5,7

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] B

8.750.920

1-7.070.636

1.575.166

4,3

0,0

ESAB

.    457.876

72.723

5.3

4.5

A                  I37.X2()

B                 320.056

Esselte

1.351.638

-1-17.204

129.289

4.0

1.4

A                   47.XXX

B               1..303.7.50

Fiiroc A

1.665.750

-450.000

164.919

4.8

5.8

Finnveden B

156.710

9.403

2,9

1.7

Gaiiihro B

1.378.,500

-1-553.000

192.185

6.0

2,9

G;trphyttan Hesselman

330.000

42.900

7,5

7,5

Gtillsp

å

ng B

4.223.465

337.877

8,9

5.2

Haiidclsb;inken

1.232.552

-1-228.052

113.731

0,7

0.8

A             1.120.501

B                 112.051

"

Hennes 

ä

Maurii/ B

384.375

94.172

5,1

2,4

Inter Innovaiion

3X9.999

51,708

10,0

8.6

A                  31..173

B                 358.626

J M Bygg B

240.000

39.600

l.l

0.5

Mo och Domsj

ö

553.601

127.625

3,5

3,6

A                 253.318

B                  51.583

C                 24X.700

NCB A

11.250.000

14.625

1.6

2,0

Nordbanken

I5(),()()()

- 150,000

6.300

0,1

0,1

68

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

F

ö

retag

F

ö

r

ä

ndringar under 1990

Marknadsv

ä

rde      aktie-            r

ö

ster

ikr                        kaptlal

Nordstjeman

1,938.420

-1-205.200

120.232

4.5

5.5

A

1.775.020

B

163.400

Perstorp B

1.502.336

-I-174.400

269.044

7.1

3.4

Procordia

7.926.786

-1-5.537.347

1.144.598

3.0

1.4

A

1.890.974

B

6.035.812

SCA

8.774.556

-1-200.600

759.539

5.2

4.8

A

2.710.060

B

6 064.496

SE-Banken

4.266.400

-1-464.000

238.918

1.7

1.7

A

4.216.400

B

50.000

SSAB

1.420.433

+40.000

101.096

5,4

4.2

A

832.600

B

587.833

Sandblom & Stohne

315.000

6.930

5.7

3,0

Sandvik

3.078.321

695.701

5,7

5.6

A

2 352.253

B

726.068

Seco Tools

B

615.665

36.324

2,2

0.6

Siab

422.200

+ 161.100

46.442

2,5

1,6

A

177.600

B

244.600

Sifab B

277.400

+277.400

19.4.37

2.6

0,9

Sila

1.800.000

-200.000

72.162

5.1

4.3

A

716.200

B

1.083.800

Sk

å

nska

2.870.800

+237.200

806.542

4.6

3.1

A

35.000

B

2.835.800

SKF

3.534.276

+51.000

237.896

3,3

4.4

A

2.160.600

B

1.373.676

Stora

519.800

+ 122.900

129.950

0,9

0,5

A

214.900

B

304.900

Svedala

177.434

+ 177.434

15.796

1.4

1.4

Sydkraft A

6.220.200

789.965

5.2

7,7

Trelleborg

1.774.336

177.521

2,7

1.3

B

1.188 180

C

586.156

Wesiergyllen B

40.000

3.000

3,3

0,8

Volvo

3.076.501

+ 199.300

650.184

4.0

6,4

A

1.835.921

B

1.240.580

Totalt marknadsv

ä

rde Totalt anskaffningsv

ä

rde

16.471.060

9.421.108

' F

ö

r

ä

ndringarna anges netlo och ar i vissa tall resuilalel av liera olika lor

ä

ndnngar under 

ä

rel. l ex emission eller aklieupptlelnin i konihinalioii med 

kopoch t

ö

rsiiljning.

69

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Aktier, onoterade

"7, av

Forclay

Antal

Ftirandnngar

Anskaftningsvarde

aklie-

rosler

under 1990

Ikr

kapilul

Avesia Kraft pref 1

261.491

32.686

12.6

27.7

Bota

110.000

7.310

10.5

10.0

A                  100.000

B                   10.000

Cenlrumlnvesi

1.56.259

+42.615

35.801

25.0

19,0

A                    5.400

B                  146.587

C                    4.272

Enerek

2.000

500

22.2

20,0

A                     1..300

B                       700

Four Seasons VC

410.000

+55.000

122.750

33,8

28,4

A                  83.950

B                 326.0.50

Gruvkraft pref 1

41.500

5.188

9,5

22.2

Holmen Kraft pref 1

540.000

.54.000

45,2

22,4

Junkaravan pref 1

75.000

7.500

4,9

9,7

Liber A

700.000

+700.000

36.253

10,0

12,6

LjungbergGruppen B

80.000

8.052

2,6

0,3

NKR Gruppen B

8.184

8.500

16,1

5,8

N

ä

ringslivskredil A

366.666

+233.333

44.000

33,3

47,6

Plinius

249.999

+249.999

158.099

25,0

30,1

A                231.111

B                   IX.XX8

Refina

1.200

6.000

37,5

37,5

Robustus

375.000

46.250

25,0

35.4

A                255.000

B                 120.000

Spira Invesi A

208.333

25.000

5.0

5,1

SwedeChrome

1.379.012

-

14,5

14,5

Swedish Genelic

20.000

63.600

33,3

45,0

A                    16.980

B                      3.020

Uwelast

300

2.000

30.0

30,0

Visenlkraft pref 1

82.509

10.314

12,6

27,7

Alvkraft pref 1

500.000

50.000

15,9

28,8

Totalt anskaffningsvärde

723.803

70

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Övriga värdepapper, noterade

(konvertibla skuldebrev med optionsrätter)

Företag

Nominellt, ikr       F

ö

r

ä

ndring under 1990

Marknadsvärde, tkr

Alfa Laval A SCA

1.023 19.176

3.087 58.444

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

61.531 50.536

Övriga värdepapper, onoterade

(konvertibla skuWebrev)

Företag

Nominellt ikr

Förändring under 1990      Anskaffningsvärde tkr

Centrumlnvesl

Enerek

Four Seasons VCM

Gruvkraft

Holmen Kraft

Inter Innovation

Refina

17.680 500

26.000 6.670 6.000

10.000 4.000

+5.500

17.680 500

26.000 6.670 6.000

10.000 4.000

Totalt anskaffningsvärde

70.850

71

Utländska värdepapper

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Aktier

F()rclug

Anlal

Marknadsvärde. 1kr

CHF         Ciba-Geigy                                                                700

7.624

Banque Suisse

6.000

6.877

DEM        Asko Deul.sche Kaufltaus                                          800

2.855

Bayer

3.500

2.821

Deutsche Bank

3.500

7.820

Siemens                                                                  1.400

3.070

Veba

5.000

5.549

FRF         AirLiquide

11.000

7.604

CGE                                                                       8.000

4.787

Generale des Eaux                                                  2.000

4.690

GBP         Boots

70.843

2.450

British Petroleum

141.673

5.113

British Telecommunications

50.000

1.534

Cable & Wireless

100.000

4.819

Cookson

30.000

344

Glaxo

70.000

6.414

Grand Metropolitan

15.000

1.094

Hanson Trust

170.000

3.398

Land Securities

15.000

848

lndon & Scot Marine Oil

57.500

2.342

Redland

110.000

6.727

Smithkline Beecham

20.000

1.368

ThornEmi

100.000

7.315

TI Group

26.015

1.142

Trusthouse

30.000

794

Unilever

60.000

4.428

JPY          All Nippon Airways

25.000

1.342

Mitsubishi Estate

30.000

1.762

Mitsubishi Steel

30.000

1.523

Nisshin Steel Works

60.000

1.359

Nomura Wan-ani Fund

20.000

406

Sekiwa Real Eslate                                                 1.100

76

Toyo Corporation                                                    1.265

56

USD         Bank New York                                                     5.000

43

Bristol-Myers Squibb

31.000

11.854

Califomia Biotechnology

11.000

549

Detroit Edison

65.000

10.480

Eli Lilly

26.000

10.870

-     Fannie Mae

25.000

5.083

International Paper

30.000

9.161

Intel Corp

50.000

10.987

Philip Morris

47.000

13.882

Scott Paper

40.000

8.647

Texaco

20.000

6.906

ToysRUs

15.000

1.926

Walt Disney

17.500

10.138

Westinghouse

10.000

1.627

Totalt marknadsvärde

212.504

Totalt anskaffningsvärde

230.013

72

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Obligationer

Förelag

Nominellt

Marknadsvärde, tkr

JPY

Asahi Breweries

50.000

1.619

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

1.619 2.850

Sammanfaäning av värdepappersförtecknngama

Anskaffningsvärden, mkr

Marknadsvärden, mkr

Svenska aktier, noterade Svenska aktier, onoterade Utländska aklier Summa aktier

9.421 724 230

10.375

16.471 724 213

17.408

Övriga svenska värdepapper nolerade Övriga svenska värdepapper, onoterade Övriga ulländska värdepapper

50

71

3

61

71

Summa övriga värdepapper Summa värdepapper

124 10.499

134 17.542

73

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bola

Rngage-

Ägarandel/   Övriga större

mang,

rosträtts-      delägare

mkr

andel, %

VD/Fondens styrelserepr.

Kommentarer

Al Kiujihohiii

Avesta kraft ( + Visentkrart)

Holmen Kraft

Junkaravan

Centrumlnvest

Four Seasons

148.8

Venture Capital

(inkl FSVC Management AB)

36.0

Liber

12.6/27.7

Avesia AB

Folke K

ä

tlberg Thomas Halvorsen

9.5/22.2

Boliden         Och kon-

Per-Ame NiJsson

,_   ,, ,       , sortier (Trelleborg) 

Thomas Halvorsen

f

ö

rs

ä

krings-

45.2/22.4

Holmen         bolag.

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

'M

°

Do)   p-sr

Thomas Halvorsen

mfl.

4.9/9.7

MoDo

Lennan[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

15.9/28.8

V

ä

rmlandsenergi
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

(AGA)

Thomas Halvorsen

25.0/19.0

SPP/AMF-P.

Hakan[REDACTED_EFTERNAMN]

Folksam, llmari-

Benil[REDACTED_EFTERNAMN]

nen, Duba/Vectura,

anst

ä

llda

33.8/28.4

Alfa-Laval. SPP/

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN]

AMF-P. FSVC

Benil[REDACTED_EFTERNAMN]

Management AB

10.0/12.6

Procordia, Skandia,

Birgitta Johansson-

Skandinaviska F

ö

r-
[REDACTED_EFTERNAMN]

v

ä

rvskapital, Spira

Thomas Halvorsen

Invest, Custodia

Dessa bolag har övertagii vatten-krafttillgAngar frän de nämnda indusiriföreiagen. Bolagskonstruk-lion och kraftleveransavtaJ med resp industriföretag är sä konstrue­rade, atl fonden på sina preferens­aktie- och konvenibelinnchav får en real avkaslning av 3.5-5.5% per är.

Bolagel engagerar sig finansiellt i köpcentra och projekt för fömyelse av stadskärnor saml bedriver via dot­terbolag i Sverige, Norge och Fin­land konsultverksamhet pä dessa omräden

Ell av landets största venture capi-lalföretag med en blandad forelags- portfölj.

Förlagskoncem med stark slällning inom framför allt läromedel. Resullal av fusion mellan Liber och Esselte Förlag.

Ljungberg(iruppen       8 I

2.6/0.3

Familjen[REDACTED_EFTERNAMN]

SPP/AMF-P. WASA och Sirius

Ulf Holmlund

Bygg och fastighetsbolag.

NKR Gruppen                8.5

16.1/5.8

Ebbe Krook med

familj. Four Seasons VC

Ebbe Krook

Holdingbolag för möbel förelaget NKR

Gösla[REDACTED_EFTERNAMN]

Internaiional AB (med inriklning pä

inredningar for kontor och offentlig

miljö.

Naringslivskredit

44.0

NLK

33.3/47 6       Fortos (dotterbolag

Christer Jömeskog

till Volvo) och WASA       Benil[REDACTED_EFTERNAMN]

Kreditakliebolag för medel- och iängfristig kredilgivning till framför allt mindre och medelstora företag.

25.0/30.1       Apoieksbolageis pen-        Kenneth[REDACTED_EFTERNAMN]

sionssiifteise, SPP/

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

AMF-P, Vasahusei

Nybildat fastighetsbolag med inrikt­ning pä Sverige.

Refina Instruments      10.0

37.5/37.5       VD med familj

Johannes Baecklund Sten Wikander

Bolagel utvecklar, tillverkar och marknadsför röntgenfluorcscens-instrumcni för främst processkont­roll inom industrin.

25.0/35.4

Sparbankemas Förvaltnings AB, SPP/AMF-P. Folksam

Curt Linderoih Thomas Halvorsen

Bolagel äger andelar i främst ett stort antal regionala utvecklingsbolag. Uppgiften är att genom finansiell och industriell kompetens och ekonomis­ka resurser underiätta deras expan­sion.

Spira Invest

5.0/5.1

Lantbrukskoopera-

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

tionen och närstående,       Bertil[REDACTED_EFTERNAMN] Volvo, Procordia m fl.

Förvaltningsbolag med industriell inriktning, främst livsmedel och skog.

74

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage-      Ägarandel/    Övriga större

VD/Fondens

mang,

rösträtts-       delägare

styrelserepr.

mkr

andel, %

Kommentarer

Swedish Genetic       63.6

33.3/45.0      SIB invest, SPP/AMF-P Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Investment (SGI)

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Holdingbolag för bioteknikforetaget Karo Bio. Ytterligare kapitaltill-skoii om 50 mkr kommer att ges under januari 1991.

Svenska Bota

7.3

Läkemedel

10.5/10.0       Hagströmer Fondkom-     Bo[REDACTED_EFTERNAMN] mission, företags­ledningen, elt ston antal läkare

Marknadsföring av generiska läke­medel i endosförpackningar samt varde pappershandel.

Svenska Enerek

1.0

22.2/20.0       Pilen AB.

Anders Granqvist

företagsledningen

Stig Nordfelt

Bolaget tillverkar och marknadsför syslem forenergistym., larm. brandtarm och vaiiendetekiering i fastigheter.

Uwelast

2.0

30.0/30.0       Four Seasons VC,

Martin[REDACTED_EFTERNAMN]

företagels grundare

Lars-Olof
[REDACTED_EFTERNAMN]

Uwelast tillverkar formgjutna poly-uretaner för industriändamål (mem­bran till högtryckspressar, belägg­ning av valsar för pappersindustrin m m).

75

Fem år i siffror

Skr. 1990/91:164 Bilaga 2

(Mkr där ej annal anges)

1986

1987

1988

1989

1990

Grundkapilal vid ärels slut

2.150

2.350

2.350

3.000

3.500

do. uppindexeral med konsumentprisindex

4.172

4.588

4.862

5.836

6.974

Fondkapital vid årets slut, anskaffningsvärden

5.610

6.639

7.953

9.728

12.218

Fondkapital vid årets slut, marknadsvärden

12.126

11.526

17.275

23.409

19.260

Värdepappersportfölj vid årets slut.

anskaffningsvärden

4.734

5.554

6.395

8.6.30

10.499

Värdepappersporifölj vid årels slut.

marknadsvärden

11.250

10.441

15.718

22.311

17.541

Nettoplaceringar under året

235

208

-242

1.425

400

Realt resultat

3.512

-1.016

5.475

5.160

-5.287

Totalavkastning, %

-I-45

-7

-(-51

I-31

-19

Index för fondens portfölj, förändring, %

+47

-9

-1-54

+32

-23

Förändring av totalindex (Veckans Affärer), %

+51

+51

+24

-30

Definitioner

Grundkapitalet = summan av de medel som överförts till fjärde AP-londens förvaltning (molsvarar aktiekapitalet i etl aktiebolag).

Eftersom fondens reglemente ställer krav pä en real av­kastning räknas grundkapitalet vaiJe år upp med föiänd-rinaeii i konsumentprisindex till ett nnväide. Fondkapitalet = grundkapitalet + ackumulerade bokfö­ringsmässiga överskott (motsvarar aktiekapital + balan­serade vinstmedel i etl aktiebolag). Tillgångarna har då lagits upp till anskaffningsvärden. Om tillgängarna i stället tas upp till marknadsvärden ökas fondkapitalet med den "dolda reserven" i värdepap­persportföljen.

Nettoplaceringarna utgör skillnaden mellan totala köp och totala försäljningar av värdepapper. Försäljningarna har här räknats lill marknadsvärden. Nettoplaceringama anger dä hur myckel pengar som netto disponerats för köp resp frigjorts genom försäljningar. Realt resultat enligt reglementet - jfr resultaträkningen. Vid beräkningen av det reala resultatet har hela del ingå-

ende fondkapitalet räknats upp med konsumentprisindex. Totalavkastningen på fondförvaltningen har mätts på föl­jande säll: Aktieutdelningar + ränlor ± realisationsvinst-netto ± värdeändring i portföljen, allt ställt i relation till fondkapitalet till marknadsvärde vid ärels början och korrigerat för medelstillskoll under ärel. Inde.v för fondens porlfiilj mäter den årliga avkasiningen (exklusive utdelningar) pä fondens .samtliga svenska vär­depapper, justerat för köp och försäljningar.

76

Femte fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING I99O

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

Femte fondstyrelsen (Femte AP-fonden)

Femte AP-fonden ingär i allmänna pensions­fonden. Fondens uppgift är att förvalta medel, som används för att huvudsakligen förvärva ak­tier. Femte AP-fonden har samma inriktning och uppgifter som fjärde AP-fonden och är underkastad samma regelsystem.

Femte AP-fonden har möjlighet att erhälla högst 1 % av det sammanlagda anskaffnings­värdet för de medel som förstah-edje fondsty­relserna förvaltar.

Den femte fondstyrelsen inrattades år 1988. Kansliet upprättades i augusti 1989 och fonden har tilldelats 2.000 Mkr tom 1990. Femte AP-fonden skall till förstatredje fondstyrelserna varje är överfora en reell avkastning pä 3%. Hansyn tas till hur länge kapitalet har dispone­rats.

78

VDs kommentar

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

1990 har varit ett ovanligt händelserikt är med betydelsefulla inrikespolitiska händelser. Det har inneburit regeringskris och press pä den svenska valutan vilket i sin tur har inneburit en stramare ekonomisk politik med ett högt ränte-läge.

Även intemationellt har de politiska föränd­ringarna varit stora och snabba. I Östeuropa och Sovjet har det haft en sä stor omfattning att man kan tala om ett ekonomiskt systemsamman­brott. 1 mellanöstern har det labila laget blivit än mer allvarligt sedan Irak invaderat Kuwait med åtföljande motåtgärder frän FN.

Inom finansmarknaden har svärigheter uppstått såväl intemationellt som nationellt. Omfatt­ningen är svårbedömd. Effekten har dock blivit oro och pressade kurser.

Det förefaller som om detta har starkt påverkat världsekonomin. Den utdragna högkonjunktu­ren under 80-talet har ersatts av en Hd med vikande konjunkturer. Det är idag svårt att be­döma djupet och längden av en period med lägre ekonomisk aktivitet. Framför allt är det svårt att bedöma den utrikespolitiska utveck­lingen som innehåller bla kriget i mellanöstern och Sovjets inrikespolitiska utveckling. Sam­mantaget är det nu rimligt att räkna med en längre tid av lägre ekonomisk aktivitet. Förmod­ligen kommer ingen återhämtning i världskon­junkturen före år 1992.

Fonden började sin verksamhet när börsen stod som högst under 1989 och har därefter arbetat

på en fallande börs. Under 1990 föll börsen med 31%.

Femte AP-fonden har under verksamhetsåret 1990 fortsatt att efterhand bygga upp aktieport­följen med ungefär samma inriktning som un­der 1989. Fondens aktieköp har varit ungefär dubbelt sä storl under 1990 jämfört med föregå­ende år. Fonden var då aktiv enbart andra halv­året. Portföljen hade i slutet av 1990 ett mark­nadsvärde av 1.272 Mkr. Marknadsvärdet pä aktieinnehavet har minskat i varde med 388 Mkr i förhällande till anskaffningsvärdena un­der 1990. Avkastningskravet har kunnat täckas genom utdelningar och räntor.

Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

79

Värdepappersportföljen 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

1990 kan karaktäriseras som ett är dä grunden har lagts för femte AP-fondens uppbyggnad. Vid ingängen av 1990 hade fonden varit verk­sam endast ett halvt är och nnarknadsvardet pä portföljen låg dä på ett värde av 468.147 Kkr. Tillskjutet grundkapital uppgick till 500.000 Kkr. Under aret har ytterligare kapital tillförts och grundkapitalet uppgick 1990-12-31 till 2.000.000 Kkr. Aktieportföljen har successivt ökat i takt med tillskjutet grundkapital och an­skaffningsvärdet 1990-12-31 var 1.660.918 Kkr. Pä grund av den vikande akriemarknaden var marknadsvärdet 1.271.889 Kkr. För att möjlig­göra köp vid gynnsamma tillfällen har likvidite­ten hållits förhållandevis hög.

Under året har vissa försäljningar gjorts i sam­band med bytesaffärer iiiom olika aktieserier. Detta har tillfört fonden en realisationsvinst på netto 4.337 Kkr.

Aktieportföljen är i huvudsak koncentrerad till större svenska företag. En jämförelse med Vec­kans Affärers (VA) bransch fördel ning görs i figl, avseende enbart den svenska portföljen per 1990-12-31.

Fondens fem största engagemang av den totala portföljen till marknadsvärden per 1990-12-31 framgär av fig 2.

14 %Aga

Figur 2

Figur 1

1 sex företag har fonden uppnått en kapitalandel over 1 %. Nedanstående tabell visar andel kapi­tal och roster.

Foretag

%a

ndel

av

aktiekap

tal

roster

Bahco

3,3

2,2

Perstorp

2,7

1,3

AGA

1,5

1,8

Pharos

1,5

1,5

Export-Invest

1,4

0,6

Cardo

1,1

1,1

80

Värdepappersportföljen 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

Utländska vårdepapper

Fonden kan investera 10% av de medel, som styrelsen förvaltar, i utländska värdepapper. Två utländska företag är representerade i fon­dens portfölj, Hoffman La Roche och Hafslund Nycomed. Fonden har funnit dessa företag in­tressanta som komplettering till den svenska portföljen.

HOFFMAN LA ROCHE är en schweizisk kemi­koncern med en omsätb:iing under 1990 på ca 10,5 Mdr CHF. Hälften av tillverkningen utgör läkemedel, resterande är fördelat mellan vita-rniner, finkemi och diagnostika samt doft- och smakämnen. Under 1990 köptes majoriteten (60 %) av Genentech (USA), väridsledande i ut­vecklingen av biokemisk läkemedelsproduk­tion.

HAFSLUND NYCOMED är ett norskt bolag, som har sin största verksamhet inom läkemedel, konlrastmedelstillverkning och energi.

Läkemedelsverksamheten består av försäljning av läkemedel i Norden. Inom tillverkningen av röntgenkontrastmedel är pixxJuktionen av Om-nipaque den dominerande, bäde omsättnings-mässigt och vinstmässigt. Utveckling av nya kontrastmedel inom befintUga och nya använd­ningsområden utgör potentialen för fortsatt till­växt.

Hafslund Nycomed är Norges största privata energileveranlör.

Omsättningen 1990 i Hafslund Nycomed vän­tas bli ca 3,5 Mdr NOK.

6   Riksdagen 1990/91. I saml. Nr 164

Förvaltningsberättelse

Skr, 1990/91:164 Bilaga 3

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har pla­cerats på sätt som framgär av balansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav vid årsskiftet. Fondens reglemenle föreskriver att tillgångarna skall bokföras till anskaffningsvärden.

Bokföringsmässigt nettoresultat för år 1990 före överföring till förstatredje AP-fondstyrelsema visar ett överskott pä 57 Mkr. Det reala resulta­tet före överföring till förstatredje AP-fond­styrelsema visar ett underskott på 433 Mkr.

Resultatet av årets förvaltning samt fondens till­gångar och skulder 1990-12-31 i övrigt framgär av efterföljande resultaträkning samt balansräk­ning.

Antalet anställda vid fondens kansli har under 1990 varit fyra personer. 1 löner och ersättning­ar till styrelse och verkställande direktor har utgått sammanlagt 1.470 Kkr och till övriga an­ställda 759 Kkr.

Stockholm 1991-02-13

Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

Klas[REDACTED_EFTERNAMN]

Tore[REDACTED_EFTERNAMN]

Uno[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordförande

Vice ordf

Bill[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Hegelund

Ferolof[REDACTED_EFTERNAMN]

Egon[REDACTED_EFTERNAMN]

Jaan Kolk

Carl Langenskiöld

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders Milton

blemar Nordengpéh

/Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

Verkställande direktor

Vår revisionsberättelse har avgivits 1991-02-14.

Pål Wingten

Aukt revisor

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN]

Bankinspktor

Forbundslcassor

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN]

Kommunalråd

82

Skr. 1990/91:164

Resultaträkningar

enaga 3

1990

1989

1/7

-31/12

19.735

38.836

8.154

-  227

-  5

- 5.250

-2.694

-  327

- 144

52.767

5.311

4.961

1.429

-  624

_

57.104

6.740

- 40.961

-4.070

Bokföringsmässigt resultat Kkr

RÖRELSEN

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader (Not 1) Avskrivningar (Not 2) Rörelseresultat

Realisationsvinster Realisationsförluster Nettoresultat före överföring till 13 AP-fondstyrelsema

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema (Not 3)

Bokföringsmässigt nettoresultat

16.143

2.670

REALT RESULTAT

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fondstyrelsema Förändring av ej realiserade vinster/förluster Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft (Not 3) Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster före överföring till 13 AP-fondstytelsema

Överföring till 13 AP-fondstyrelsema Underskott i fitrhillande lill realt resoltatkrar

57.104

6.740

-387.588

-1.441

-330.484

5.299

-103.325

-5.019

433.809

280

- 40.961

-4.070

-474.770

-3.790

83

Balansräkningar

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

1990-12-31

1989-12-31

Bokf

Markn

Bokf

Markn

Kkr

värden

värden

värden

värden

TILLGÅNGAR

Omsällningslillgångur

Likvida medel och penningmarknads-

instrument

397.101

397.101

49.516

49.516

FOrutbetalda kostnader och upplupna

intäkter

4.142

4.142

883

883

401.243

401.243

50.399

50.399

AnlåggniTtgstillgängar

Aktier (Not 4)

1.660.918

1.271.889

469.588

468.147

Inventarier (Not 5)

881

881

1.011

1.011

1.661.799

1.272.770

470.599

469.158

Summa tillgångar

2.063.042

1.674.013

520.998

519.557

SKULDER OCH FONDKAPITAL Kortfristiga skuMer

Leverantörsskulder

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelsema

Övriga kortfristiga skulder

Fondltapilal

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ackumulerat överskott från föregäende är

Ackumulerat underskott i förhållande till

resultatkrav

Arets resultat

Arets underskott i förhållande till

resultatkrav

Summa skulder och fondkapital

61

61

163

163

489

489

665

665

40.961

40.961

4.070

4.070

2.718

2.718

13.430

13.430

44.229

44.229

18.328

18.328

2.000.000

500.000

2.108.344

505.019

2.670

3.790

16.143

2.670

-474.770 1.629.784

502.670 520.998

2.018.813 2.063.042

-3.790 501.229

1.674.013

519.557

Ställda panter Ansvarsförbindelser

INGA INGA

INGA INGA

84

Skr. 1990/91:164

Bokslutskommentarer

BHaga 3

REDOVISNINGS- OCH VÄRDERINGSPRINCIPER Penningmarknadsinstrument bokförs till anskaffningsvärde och ränta periodiseras.

Anskaffningsvärde pä aktier och övriga värdepapper inkluderar courtage och värdepappersskatt. Vid beräkning av realisationsvinster och -förluster vid försäljning av värdepapper h

Avskrivning pä maskiner och inventarier har gjorts enligt plan med 20% per är beräknat pä ursprungliga anskaffningsvärden.

Avskrivning på datorer har gjorts enligt plan med 33,33 % per år beräknat pä urspnmgliga anskaff­ningsvärden.

Av årets resultat överföres 3% av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till förstatredje AP-fondstyrelsema.

NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSRAKNINGAR

Kkr

Not 1   Föroaltrtingskostnader

Personal- och styrelsekostnader

3.328

Lokalkostnader

802

Administrationskostnader

264

Informationskosmader

313

Arvoden

533

Övriga kostnader

10

5.250

Not 2   Avskrivningar

Kontorsinventarier

184

DatauhTishiing

143

327

85

Bokslutskommentarer

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

Not 3   Överföring till 13 AP-fondsstyrelsema

Fondstyrelsema skall varje år överföra en avkastning pä 3 % av rekvirerat kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändring. Hänsyn tas till den tid kapitalet disponerats. Konsu-mentsprisindex för december 1990 uppgår till 213,9. Avsättning skall göras i den reala redovisningen motsvarande årets uppindexering av grundkapitalets nuvärde.

Rekv

Belopp

Index

Nuv

ä

rde

Antal

Avkast

Avs

ä

ttn

datum

901231

dagar

krav

900101'

505.019

192,8

560.288

360

16.809

55.269

900102

100.000

199,0

107.487

358

3.207

7.487

900123

200.000

199,0

214.974

337

6.037

14.974

900423

200.000

205,2

208.479

247

4.291

8.479

900523

200.000

206,4

207.267

217

3.748

7.267

900601

150.000

206,2

155.601

189

2.451

5.601

900823

150.000

209,6

153.077

127

1.620

3.077

901023

500.000

213,4

501,171

67

2.798

1.171

2.005.019

213,9

2.108.344

-2.005.019 103.325

40.961

103.325

Ingående nuvärde

Not 4   Aktier

återfmns pä sid 10 och 11

Not 5   Inventarier

Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar Bokfört restvärde

1.352

-471

881

86

Värdepappersinnehav 1990-12-31

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

Not 4   Aktier (Kkr)

Företag

Anskaffning- värde

Marknads­värde

%-andet av aktie­kapital        röster

Svenska värdepapper, aktier noterade

Aga

Abu

468.300

421.800

131.754

119.417

1,49

1,75

Aga

A fr

400

400

101

102

Aga

Bbu

172.000

143.300

43.842

41.280

Aga

Bfr

64.000

-59.500

15.517

17.280

Bahco

Bbu

299.000

261.100

82.526

74.750

3,30

2,24

Bahco

Bfr

51.300

23.100

15.354

13.030

Bilsped

Bbu

217.100

217.100

32.828

9.770

0,70

0,27

Cardo

bu

147.100

147.100

40.242

33.833

1,06

1,06

Cardo

fr

1.400

1.400

382

322

Custos

Abu

96.300

78.100

16.083

12.519

0,30

0,28

Custos

A fr

1.700

1.200

403

221

Custos

Bfr

41.100

41.100

4.733

4.521

Electrolux

Bfr

237.400

98.400

62.747

37.984

0,33

0,01
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bfr

164.500

164.500

28.224

29.610

0,08

0,00

Export-Invest

Abu

26.600

-5.000

2.268

2.128

1,43

0,58

Export-lnvesf

A fr

800

-7.100

67

61

Export-Invest

Bbu

197.900

163.800

16.253

13.853

Export-Invest

Bfr

60.900

39.200

5.467

3.898

Fabege

Bbu

15.000

15.000

1.369

630

0,09

0,05

Fabege

Bfr

10.000

10.000

911

400

Investor*

Abu

328.400

288.100

55.517

36.781

0,59

0,53

Investor*

A fr

43.500

33.700

7.204

4.872

Investor*

Bfr

103.550

76.250

19.345

11.080

Perstorp

Bbu

418.700

316.200

89.961

73.271

2,66

1,27

Perstorp

Bfr

143.850

136.250

27.601

25.174

Pharos

Abu

250.660

227.460

40.032

.36.346

1,48

1,48

Pharos

A fr

3.080

3.080

517

447

Providen tia*

Abu

209.600

152.000

27.797

14.882

0,42

0,38

Providentia*

A fr

27.850

26.350

3.693

2.033

Providentia*

Bfr

68.300

57.400

9.063

4.644

Sandvik

Abu

220.100

178.800

61.838

50.183

0,67

0,56

Sandvik

A fr

7.200

5.200

1.628

1.627

Sandvik

Bfr

136.450

131.150

28.418

30.838

SCA

Abu

194.500

194.500

22.289

17.505

0,46

0,37

 Fondemission

87

Skr. 1990/91:164

Värdepappersinnehav 1990-12-31     Biiaga3

%-andel

lav

Anskaffning-

Marknads-

akhe-

Foretag

Anlal

Forandr.

varde

varde

kapital

roster

SCA

Bbu

272.400

215.400

26.746

23.426

SCA

Bfr

327.900

205.900

36.953

27.871

SHB

Abu

57.000

57.000

5.062

5.244

0,04

0,04

Skånska

Bbu

285.100

155.400

125.080

80.683

0,49

0,30

Skånska

Bfr

22.400

11.900

10.269

6.272

SKF

Abu

121.000

121.000

16.934

8.228

0,80

0,25

SKF

Bbu

371.700

371.700

42.259

24.904

SKF

Bfr

366.700

366.700

53.396

24.202

Stora

Abu

60.700

2.800

20.926

15.175

0,25

0,20

Stora

A fr

33.500

0

10.989

8.375

Stora

Bfr

54.200

0

18.930

13.550

Sydkraft

Abu

887.900

719.500

121.903

114.539

0,83

1,21

Sydkraft

A fr

94.800

94.800

13.615

12.229

Volvo

Abu

19.463

19.463

9.172

4.184

0,37

0,15

Volvo

Bbu

170.600

95.600

67.163

33.267

Volvo

Bfr

99.600

25.900

42.768

20.518

Totalt

1,518.139      1.147.959

Övriga värdepapper noterade (konvertibla skuldebrev, teckningsoptioner)

Bilspedition

Konv

4.840.000     4.840.000

12.330

5.566

SCA

Opt

8.000

O

9.758

4.960

Totalt

22.088

10.526

Utländska värdepapper, aktier

Hafslund                   A fr

325.500        325.500

54.819

49.167

0,50

0,70

Roche Holding

3.880            3.880

65.872

64.237

0,00

0,00

Totalt

120.691

113.404

Totalt innehav

1.660.918

1.271.889

Under 1990 har eriagts

i courtage ca

4,3 Mkr

i oms skatt ca

12,5 Mkr

Revisionsberättelse

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

Undertecknade, som av regeringen förordnats att säsom revisiorer granska Allmänna Pen­ sionsfondens femte fondstyrelses förvaltning, fär härmed avge revisionsberättelse för år 1990.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra hand­lingar, som lämnar upplysning om fondstyrel­sens förvaltning, inventerat de under fondsty­relsens förvaltning stäende tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsätgärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har detaljgranskats av Öhrlings Reveko AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepappers transaktioner, som fonden företa­git under 1990, eller mot det sätt pä vilket de­samma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärk­ning beträffande förvaltrungsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräk­ningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm 1991-02-14

Pål Wingren

Aukt revisor

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Bankinspektör

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN]

Forbundskassor

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN]

Konununalrid

89

Styrelse, revisorer och personal

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

STYRELSE, ordinarie

Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Danderyd, f 1944

Direktör, BBT AB

Ordförande

Monica[REDACTED_EFTERNAMN], Nacka, f 1941 Förbundsdirektör, Landstingsförb Vice ordförande tom 90-03-15

Klas[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1952 Ordförande, Praduktivitetsdelegationen Vice ordförande from 90-04-19

Tore[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1943 Avtalssekreterare, LO

Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Lidingö, f 1939 Direktör, Procordia, tom 90-12-31

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], Sigtuna, f 1936 Förbundsordf, Sv Fabriks arb förb

Bill[REDACTED_EFTERNAMN], Järfälla, f 1945 Direktör, Sv Turistråd, from 91-01-01

Sven Hegelund, Stockholm, f 1947 Ekonom, LO

Bo Hjem, Stockholm, f 1930

Direktör, Sveriges Läkarförb, tom 90-02-15

Perolof[REDACTED_EFTERNAMN], Nässjö, f 1934 Kommunaträd, Nässjö kommun

Egon[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1940 VD, Vin & Sprit AB

Jaan Kolk, Stockholm, f 1950 Sekretariatschef, TCO

Carl Langenskiöld, Danderyd, f 1924 Direktör, Camegie

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Södertälje, f 1933 Kommunalråd, Södertälje kommun

Anders Milton, Uppsala, f 1947

VD, Sveriges Ukarförb, from 90-02-15

Ingemar Nordengren, Nacka, f 1934 Direktör, Konsumentföreningen Stockholm

Marika[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, f 1938 l:e vice ordf, SHSTF, tom 90-12-31

STYRELSE, suppleanter Birgitta Böhiin, Solna, f 1948 Direktör, Samhall

Göran Elgfelt, Täby, f 1932

f d Konunufialrid, Täby kommun

Carl[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1947 Ekon dr, Holen Network AB

Roger[REDACTED_EFTERNAMN], Upplands-Bro, f 1946 Ekonom, 5v Träind arb föib

Åke HiUman, Västerås, f 1942

Kommunalråd, Västerås konunun, tom 90-02-15

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1939 Boiganåd, Stockholms kommun, from 90-02-15

Lisa Keisu-Lennerlöf, Stockholm, f 1937 Psykolog, Kooperativa Förbundet

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Styrsö, f 1945 Förbundsordf, Sv Sjöfolksförb

Arne Lökken, Stockholm, 11939 Förbundsordf, Beklädnadsarb förb

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1928 Ambassadör, from 91-01-01

Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Huddinge, f 1950 Kanslichef, Sv Industritjänstemannaförb

Gunnar Skarell, Täby, f 1944 Departementsråd, Finansdep from 90-04-19

Ingemar Skogö, Stockholm, f 1949

Statssekr, Kommunikationsdep, tom 90-12-31

John Aström, Ekerö, f 1942 Direktör, Kooperativa Förbundet

90

Styrelse, revisorer och personal

Skr. 1990/91:164 Bilaga 3

REVISORER

Päl Wingren, Auktoriserad revisor Öhrlings Reveko AB Ordförande

Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Bankinspektör Bankinspekhonen

Hakan[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd Gävle kommun

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundskassör Sv Kommunalarb förb

PERSONAL

Bert[REDACTED_EFTERNAMN], VD

Ann-Mari Werin

Gun[REDACTED_EFTERNAMN], tom 90-10-05

Erland juhlin, from 90-03-01

Lisbeth Bäckbom, from 90-10-29

91

Sydfonden

(första löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 199O

' Sydfondens gRindkapital har genom årets rekvisition

Skr. 1990/91! 164

pä 594 mkr nu uppnått slutbeloppet 3.452 mkr.

Bilaga 4

' Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick vid åisskiftet 1990/91 till 4.063 mkr mot 4.700 mkr ett år tidigare.

.aktiekurserna sjönk under året med 30,4% enligt Veckans Affiiieis totalindex. Fondens böisportfölj gick 3 procentenheter bättre.

Genom att hålla en hög likviditet begränsade sig dock nedgången av värdet på de samlade tillgångarna till 21,1%.

Fonden köpte under året noterade värdepapper för 535 mkr och sålde för 431 mkr.

1 nyemissioner placerades tillsammans 31 mkr varav 20 mkr i onoterade bolag.

Fondens fem största innehav var vid utgången av året Astra,[REDACTED_EFTERNAMN], Volvo, SCA och Sydkraft och svarade för 47% av den totala börsportföljen.

Utdelningskravet täcktes av rörelseresultatet drygl två gånger medan det reala resultatet i förhållande till kravet innebar ett betvdande underskott, 1.633 mkr.

94

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

STYRELSE,VERKST

Ä

LLANDE DIREKT

Ö

R OCH REVISORER

Fondens ledamöter, suppieanier och revisorer har genom

regeringens beslut den 19 april 1990 förordnats för tiden intill dess

balansräkningen för fonden fastställts under 1991.

NILS HÖRJEL Stockholm.

Styrelsens ordförande. F.d. landshövding, teknologie doktor, ordf. Swedair AB och Fö re lags fin ans. AB.

GÖRAN[REDACTED_EFTERNAMN], Olofsiröm. Vice ordförande. Biträdande förbundsordförande Svenska Metallindustri-arbetareförbundet.

MONICA[REDACTED_EFTERNAMN],

Oskarshamn.

Ordinarie ledainot.

Ombudsman, Svenska

Kommunalarbetareförbundet,

Kalmar.

PER OLOF[REDACTED_EFTERNAMN],

Arlöv.

Ordinarie ledamot.

Verkställande direktör

Exab i Burlöv AB,

Arlöv,

YN'GVE KALLSTAD.

Växjö.

Ordinarie ledamot.

F.d. försäljn ings ingen jör

Telub ,\B, Växjö.

INGF.R[REDACTED_EFTERNAMN], Staffanstorp. Ordinarie ledamot. Finanschef Malni(') kommun. Malmö.

YN'GVE[REDACTED_EFTERNAMN], Värnamo.

Ordinarie ledamot. Fabriksarbetare Värnamo Gumniifabrik. Värnamo.

.\KE ZETTERSTROM,

Malmö.

Ordinarie ledanioi.

F.d. direktiunsledamoi

Kooperativa Förbundet KF.

Stockholm.

BO[REDACTED_EFTERNAMN]. Malmö. Suppleant, Projekichef Folksam. Slockholm.

ERIK MELLGREN. Jönköping. Suppleant. Direkför HSB. Jönköping.

BROR[REDACTED_EFTERNAMN].

Jönköping.

Suppleant.

F. cl. personalchef

Munksjö .\B, Jönköping.

LLIASODERDAHL I,(")nsboda. Suppleant. Konfektionsarhetarc [uncsco I [.önsboda ,\B.

CARL-AXEL[REDACTED_EFTERNAMN],

Täby.

Verkställande direktör.

REVISORER

SVEN SANTESSON, aukloriserad revisor, Ernst i

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN], auktoriserad revisor. Lindebergs Re\ isionsbvrå .\B.

LA RSREIK ROSBERG.

direktör.

Bankinspektionen.

95

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

FEM

Å

R I SAMMANDRAG (MKR)

6000 nOOO 4000 3000 2000 1000 O -lOOII

FONDKAPITAL OCH GRUNDKAPITAL

.Ackitnnilci adc 

\ardeii

, 

mkr

NL'ARDE GRUNDK.yiTAL RLy.T FONDKAPITAI.

RLAl.TRE.SLI.T.M

igS.T

lOSli

1987

1088

1089

1090

1986

1987

1988

1989

1990

GRLNDKAPITAL .Årels lillskdlt

Ackunnilcral tiliskod

Nuvärde \ id resp. års slut. indexer.nl med koiisuiiienlprisiiidex

FONDIv-yiTAl. Enligt I)aiansrakniiig

t.nligt re.rl ved(»visning

Ackumuleral reall resultat

BÖRSPORTFÖLJ Marknads\ ärden

.Anskaffn ings\ .ärden

(inkl. counage och 

\iirdepa

ppersskall

)

Dold resen

INTAKTER OCH RESLLT.Vl Aktieutdelning

Ränleinläkler, nello

Realisalionsvinsier, neno

Rörelseresullal

ÖVERFÖRING TILL 1-3 .\P-FONDSTVRELSER.NA .Arels

.Ackumulerat

."i42

IWI

.16

ä

.W

594

l.n

1.784

2.3011

..i.-iS

3.4,52

1.921

3.334

4.338

1.146

2.024

2.761

3.428

4.177

1.418

1.837

3.242

4.546

3.917

267

-84

66.-1

1.212

-421

1.3Ui

4.3.".4

.764

3.174

1.044

1.951

2.474

3.23(>

3.437

272

-187

481

1.118

-263

15

30

57

77

104

12

14

22

57

99

54

204

'j';9

86

102

65

236

295

2(18

285

26

49

75

99

130

42

91

166

265

395

96

Skr. 1990/91 Bilaga 4

164

Ö

VERSIKT AV VERKST

Ä

LLANDE DIREKTOREN

STOCKHOLMSBÖRSEN 1990-NÅGRA BRANSCHINDEX RELATIVT TOTALINDEX

Veckans Affärers index

OMVÄRLDEN

Ar 1990 kommer sannolikt gfi ull historien som ett år med flera händelser och pnirpsser av mvc­ket stor betvdelse for den poliiiiik:! och ekonomis­ka utvecklingen i 

\arlden

Hiirmed a\se!i sam hällsforandringarna inom Sovjetunionen inkl Baltikum och övriga Östeuropa innebärande starten (ill fvigÖTcIse ttch denuikräiiserins med ett riskfvllt och mtidosami avsked till planekono­min och övergången till ett öppnare samhälle med privatagande och maikiiadshushållning. Inom delta skeende låg sammanbrottet inom DDR och del därefter snabbi f

Bankväsendet i liera kinder har kommit under betvdande press. I LSA har sparbankerna under några år fän vidk.innas nnckei stora Rirluster ull f()ljd av fniinsi expansiv fastiglieiskrediigivning. Kiera affärsbanker d.ir har under senare lid kom­mit in i etl mti ansiningi skede sedan i första hand storbankerna under lidigare år ivngis av Slora krediter till uivccklingsliinder. \u guHei problemen iramst inhemska tasiigheislån .Många banker har gåii i konkurs eller falt rekon­strueras med skattebetalarnas hjälp. Li\eckling-en bar skarpte av (ältande aktiemarknadev och gjort bankema mindre benägna att bevilja kredit er. Företeelsen går under beteckningen credit crunch. Även i Japan har bankema pressats ge­nom nedgången fir både aktier och fastigheter. I vårt land har genom borsfall och nedgång på fas­tighetsmarknaden betvdande kreditförluster framkommit hos banker och finansbolag.

Problemen mom (iiianssektorn ar aJfutrhga q l)lott i sig genom aii olika subjekts balansnikning-ar försvagats. De utgör också en påtaglig risk f(ir att den väntade åierhaminingen av konjunktu-len ej undcrbvggsoch biiviids ,w lillilicklij; kredit-försörjning och därigenom försvagas och l')r 

dn)|("i

Konjunkturen inom OKODområdet har un­der året dampals Fiimsi LS.A och .Storbritan­nien ligger liirc i koiijiinklinrvkeln och i l)åda länderna faller tillväxten knilligt. iiåjot som i viss mån även galler Skandinavien. Samtidigl har ul­vecklingen I \';nvskland »xii |apan v;riit stark och vani.is så förbli L tidci lo|-iilsatlniiig ati de iwUiLir-i siridfghcfctna i .MdJaiiosiftfi c\ ledei fiH nämnvärd ulslagning .iv s.iiidiarabisk produk ti{>n':k.ipacitet av låolja och knmmor atr npphtna inom någon månad, bor råoljepiisel ej ge någon vllerligare negativ mvcik.in |>å konjunkluren

SVERIGE

Den svcn-ika ekonomiska iilvci klirigcii känne­tecknades av en svag och avtagande leal lillvaxi. forlsalt hog iiitlaiions och ko-inadsuneckling jamfön främst med västra Ivskland. låg men sn

gande arbetslöshet, växande bvtesbalansunder skott och ett relativi högi ränteläge. Medan den totala tillväxten 1990 väntas bli en halv ä en pro­cent, beräknas för 1991 som bast siagnaiion. Kärnfrågorna i ekonomiskt hänseende för det svenska samhället är. som lidigare. an växla ner den svenska kostnadsutvecklingen för an slå vakt om indusirisektorn i landel och alt balansera av de mvckei krattiga svenska induMriimestOTingar-na utomlands, främst inom KG med bla utländs­ka industriinvesleringar till vårt land. Tv annars kommer våv industriella bas att fortsatta att kr\m-pa, något som blir till allmänl förfång för hela vår ekonomiska utveckling. Incitamenten f()r lång­siktiga, balanserande utländska reala och finans­iella investeringar i Sverige måste stärkas. Där­med skulle spelnimmei for kortfristiga kapital rörelser med utlandet minska med sankt tnck upp,1t på räntenivån. .Möjligheterna för att varak­tigt fa ner den svenska räntenivån skulle öka I grunden ligger ati bvtesbalansunderskoitet mås­te arbetas bort.

Regeringens ekonomiska politik prioriterades i högre grad moi kostnads och inflations bekämpning. .Avsiktscleklarationen avseende svenskt F.C.medlemskap har nu åtföljts av beslut i

De svenska borsf()reiagens vinsiiikningstaki har under de senaste fvra åren i genomsnitt varit avtagande och 1990 lorde bli etl med tom vinst-minskningar sanmian tagel. F.n konsolidering ai kanske möjlig för 1991. Tidigt i januari 1991 vär­derades börsförelagens egel kapiliil till H')% Me­dan kurserna speglade en värdering av vinsterna med ca If) gånger låg direktavkasiningen på 3,7%, Ftt år tidigare var inotsvaraiule nvckelial

Riksdagen i frågan. Färdvägen mot en svensk an­slutning till tRM-svstemet torde därefter vara an­given. I energipolitiken svnes en bredare enighet vara nådd om att uppskjuta karnkTafisaweckling-en. något som torde vara positivt såväl for den svenska industrins planering för investeringar i Sverige som även utlandets bedömning av Sven-ge som värdland for nya projekt. De just anförda åtgärderna ar vitomordeniligt positiva.

Ar 1990 bjöd på stor dramatik, och bl a en rege rjngskrjs i febnJari och en i.iluiakris i oklobergjv upphov till kraftiga ranteriirelser. Sett over hela året sjönk den långa statslåneräntan (.t år) från 13,2% till I2.fi% med en topp under viuieni på 14,4%. Konränt

KEMISK INDUSTRI

fastighets-och bvc;gn,\dsindustri

140%. 14 gånger resp 2.0%. Den långa stais-låneräntan har som ängens sjunkit under 1990 omkring 0.6 procenienheler till 12.60%. Kn be stående betvdande sänkning av den långa svenska räntan är en nvckelfaktor i börsbilden vid sidan av foretagens egen vmsiufveckJmg. Där till kommer bl a likviditetsflödena till mark­naden.

7   Riksdagen 1990/91. I saml. Nr 164

97

Skr. 1990/91: Bilaga 4

164

PLACERINGSSTRATEGI OCH RESULTAT

Stockh(j|msborsen utvecklades starki negativt under 1990 med en nedg

å

ng av den allm

ä

nna kursniv

å

n p

å

 30% efter de tv

å

 f

ö

reg

å

ende 

å

rens starka uppg

å

ngar (1988: +51 och 1989' +24%). Oms

ä

ttningen sj

ö

nk med inemot en femtedel till 104 mdr och oms

ä

ttningshastigheten f

ö

ll lill 14% (1989. ]()%). Det samlade b

ö

rsv

ä

rdel sj

ö

nk med 242 mdr under 1990 till 'l

ö

H mdr efter att i juli ha varit uppe i 867 mdr.

Den st

ö

rsta kursawikelsen i positiv riktning hade gnippen kemisk industri, som steg med .']%, inneh

å

llande fr

ä

mst 

.

\s

ir

a

. 

Gmppen utvecklings­bolag sj

ö

nk med 209c och handelsl

ö

reiagen med 26%. 

Ö

vrig industii f

ö

ll med 23%. Verkstads gruppen, med bla s

å

v

ä

l[REDACTED_EFTERNAMN] som \'olvo, och rederierna ffill d

ä

remot b

å

da mer an genom­sniiiel,./. 33% resp /. 34%. Fastighets-och bvggf

ö

-retag sj

ö

nk

ä

n mer ii

ä

iriligeti med-J8%. Bolagen i I6i-toppgnippen gick som t(nalinde>:. liksim bankema.

-M

å

ls

ä

tttiingen fcjr 1990 med Svdfondens port­f

ö

lj har varit att mot en bakgrund av som regel av­tagande vinstiikningstaki inom industrin i f

ö

r­ening med fortsatt of

ö

rm

å

nlig svensk kostnads-och in(Iationsut\eckJing (ika engagemangen i f

ö­

relag med stark bas i fiirsta hand i Europa Den andra huv-udm

å

ls

ä

itningen har varit att begagna sig av de goda f

Ö

rrantningsm

ö

jligheter som pen­ning och obligationsmarknaderna erbjudit. Av­vecklingen av valutaregi er ingen bed

ö

mdes nega­tivt kunna p

å

verka den svenska b

ö

rsen, trots nv

ö

ppnade m

ö

jligheter f

ö

r privatpersoner an flvita skattegvnnat sparande till aktiemarknaden. Udda innehav skulle rensas ut och portf

ö

ljen skulle vidare renodlas och koncentreras.

TIO STÖRSTA INNEHAVEN 31 DECEMBER 1990

Marknads.

Andel,

varde, mlcr

procent

Aslra(2)

451

14.2
[REDACTED_EFTERNAMN] (3)

375

11,8

Volvo (1)

231

7.3

SCA (4)

223

7,0

Sydkrafl 0)

213

6.7

Stora (6)

206

6,5

Asea (9)

165

5.2

Sk

å

nska (5)

1.58

5.0

Perstorp (_)

v         140

4.4

Atlas Copto (-)

12-

4.0

Defsumma

2l

72.1

Ovni{3 innehav

885

27.9

Totalsumma

3.174

100.0

Anm. (I) Osv anger rangordningen en

ä

nidigare.

Fondens st

ö

rsta investeringar under 1990 blev s

å

lunda ca 130.000 ASEA, ca 433,000 AOas Copco och ca 393,000 Perstorp for tillsammans inemot 270 mkr. Innehaven i Gambooch Nobel komplet­terades. Nvtt innehav 

ä

r United Tankers. Inom bankgruppen har en viss omplacering till f

ö

rm

å

n f

ö

r Nordbanken 

ä

gt mm.

FONDENS BRANSCHFÖRDELNING OCH MARKNADENS 19871990

Bnnschfordrining i procent

Fondens ponf

ö

lj

Marknaden enligt Veekjns Aff

ä

rers iniiex

im

19S9

1988

1990

I9

«

9

1988

Vrrkiiider

34.1

33.3

22.5

31.1

31.9

27.4

Kemisk mdusiri

18.6

12.1

7.0

11.1

10.5

8.9

Skogsindustri

13.

ä

I2.H

27.5

8.1

7.4

9.2

Ö

vriga f

ö

retag

9.

»

9.1

12.6

15.9

10.6

12.8

Fastighets/ Byggf

ö

retag

6.7

11.4

11.9

10.3

13.4

12.8

Handelsf

ö

retag

0.0

0.0

0.0

1.0

1.1

1.5

Rederiet

0.3

0.7

0.0

0.8

0.6

0.3

Livecklings bolag

0.5

1.1

1.9

0.9

1.9

2.1

F

ö

rvaltnings bolag

8.9

12.1

10.8

12.0

14.0

14.8

Banker

7.3

7.5

3.8

8.5

8.7

10.0

100.0

100.0

100.0

100.0

100.0

100.0

Wrde

ö

kninj resp allinan kunutveckling

-J7

ti

46

-JO

24

51

Fondens deltagande i nveniissioner avs

å

g SIAB:s nvemission d

ä

r aklier tecknades Rir 

II 

mkr. N

ä

r det galler f

ö

rs

ä

ljningar avvttrades hela innehaven i Bahco. Lundbergs och SeaLink lik som i Cominvest. Euroc och Inter Innovation. Ga 333.000 Procordia s

å

ldes. Positionen i .Astra drogs ner med ca 152.000 aktier och den i Fries-son marginellt. Sammanlaget hade fonden cn omsiitining av 966 mkr med en nettoinvestering av 104 mkr.

Fondens fem sttirsta innehav utgjorde tiilsain-mans en n

å

got bogre andel av hela btirsportffil-jen. n

ä

mligen 47%. j

ä

mf

ö

rt med 

å

rsskiftet 1988/89 (4.T%). Sammans

ä

ttningen hai andr

å

ts n

å

gol genom att Svdkraft nu ing

å

r i stallet f

å

nska, och trots en viss nettof()rsal|ning 

ä

r .\s\ ra fondens st

ö

rsta position med en egen andel av 14,2% varefter kommer Fncsson med 11.8%. Volvoinnehavei. vars volvm i allt vasemligi bibe­h

å

llits, har minskat sm andel till 7,3%. 

Ä

ven fon­dens tio st

ö

rsta innehav har 

ö

kat sm andel av portfJiljen till 72% (66%) Positionen i ,-\SF.,A har bvggis upp till ii.2%. och de i Perstorp och .Atlas Copco till 4.4 resp 4%. .-Mialei f

ö

retag i ponfiil-jen har dragits ner till trettio (3.'i)

Sammanfattningsvis kan noteras att Svdfon­dens portf

ö

lj Ulvecklats tre procentenheter b

ä

tt­re 

ä

n b

ö

rsen i stort.

LIKVIDITETSFÖRVALTNINGEN

Vid sidan av att ha begr

ä

nsade belopp r

ä

nteb

ä­

rande p

å

 konton som transaktionslikvidiiet har fonden under de senaste t\

å

å

ren genom formed­ling av banker placerat medel i penningmarkna­den genom kop av forelags- och kommuncertifi­kat och marknadsbevis. 1 avsikt att n

å

 en b

ä

ttre av­kastning har papper utst

ä

llda av svenska staten valts bort. P

å

 samma grund har obligationer ut­st

ä

llda av bostads- och fasiighetsfinansierande in­stitut, ex Stadshypotek och Spintab, k

ö

pts. Port­f

ö

ljen av penningmarknadsinslrumenl p

ä

 531 mkr hade en genomsnittlig 

å

terst

å

ende l

ö

ptid av 1,4 m

å

nader medan obligationerna p

å

 tillsam­mans 219 mkr hade 1,3 

å

rs l

ö

ptid. Direktavkast­ningen p

å

 hela likviditeten blev 12,9% (10.9). Till detta kommer ett 

ö

verv

ä

rde i obligationsponfol-jen p

å

 2,4 mkr. Penningmarknadsportfoljen gav 13.2%.

Som en f

ö

ljd av bla nedg

å

ngen p

å

 aktie och fastighetsmarknaderna har vissa finansbolag som emitterat marknadsbevis st

ä

llt in betalningarna. Fonden hade under 

å

ret placerat 30 mkr i ett be­vis utst

ä

llt av Finans .AB Nyckeln, Bolaget st

ä

llde under oklober in betalningarna och ackord 

ä

r fo­reslaget med 75%. Fonden ber

ä

knar sin totala forlust till 15 mkr vilket belopp belastat 

å

rets bok­slut.

RESULTAT

Det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet for 1990 in­neb

ä

r att 

ö

verf

ö

ringen till I

3 .AP-fondstvrelser­na tacks in av resultatet cirka t\'

å

 g

å

nger, liksom under 1989. Utdelningskravet har ()kat slarkt fr

å

n 99 till 130 mkr.

Nedg

å

ngen av v

ä

rdet p

å

Sydfondens samlade tillg

å

ngar begr

ä

nsade sig till 21.1%.

Ett slort negativt reall resultat har uppsl

å

n. Ge­nom borsnedg

å

ngen har s

å

lunda mer 

ä

n hela det 

ö

verv

ä

rde i porttbljen som fanns vid ing

å

ngen av 1990 eliminerats och vidare har inOalionskom pensationen p

å

 det genom sista dragningen f

ö

r­h

ö

jda gnmd kap i tal et mer 

ä

n f

ö

rdubblats. Fon­den har startat 1991 med flera enskilda aktiein­nehav med undcnarden i f

ö

rh

å

llande ull anskaffningsv

ä

rdena, n

å

got som i viss m

å

n kan ulg

ö

ra en restriktion i verksamheten Fonden har emellenid en relativt h

ö

g andel av totalkapitalet placera; t r

ä

ntemarknaden, ftg

å

figsl

ä

get 

ä

r d

ä

r­f

ö

r gott iniin

å

terh

ä

mtningen av konjunkturen

Tabv Ijanuari 1991

CA[REDACTED_EFTERNAMN]

98

Skr. 1990/91: Bilaga 4

164

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

Första lön lagarfondstyrelsen, Sydfonden, får här­med avlämna förvaltningsberättelse för 1990 ärs verksamhet jämte resultat- och balansräkningar.

RESULTAT

Rörelseresultaiet för 1990 uppgick till 285 mkr mot 208 mkr året innan. Efter avdrag for beräk­nad överföring till 13 AP-fond styrel sema av 130 mkr {1989:99 mkr) redovisas ett'bokförings­mässig resultat av 155 mkr mol 109 mkr föregå­ende år.

De Finansiella intakterna steg till 213 mkr (134 mkr), innehållande aktieutdelningar på 104 mkr (77 mkr) och optionspremier på 10 mkr () samt räntor på 99 mkr (57 mkr). Realisationsvinsterna blev netto 102 mkr (86 mkr). Kostnader fbr av veckling av onoterade engagemang uppgick till 8 mkr. ffir nedskrivning av aktier i onoierat bolag (ill 8 mkr samt beråknad R)rlust vid placering i penningmarknaden 15 mkr. Förvaltningskostna­derna steg något till 7,5 mkr (7,1 mkr).

Under sådana fcirhållanden hade endast en placeringsstrategi s(nn gått ut på alt genom netto försäljning av aktier mvcket krafiigt (ika andelen likvida medel kunnat nämnvärt reducera det rea l.l underskottet i fiirhållande till kravet Sivrelsen har ansett att ett sådant iippträdande på aktie niarkn.iden ej iir törenligt med londens svfieoch

Fondens reala resultat blev kraftigt negativt. Bakom detta ligger främsl att som en följd av den stora borsnedgången. mer an börsportfbljens hela samlade övervärde eliminerades, 1.379 mkr. 1989 hade en ökning av övervärdet uppnåtts med 637 mkr. Härtill kom en ökning av fondens kapi­tal genom att ytterligare medel rekvirerats samt en mycket stor inflationskompensaiion. 10.9% med 409 mkr (199 mkr). Underskottet i Rirhålian-de till kravel blev 1,633 mkr (1989: överskott på 547 mkr).

Verksamhetens utfall for 1990 har medgett atl direktavkastningskravet om överföring av tre procent av nuvärdet av de medel fonden rekvire rat med god marginal uppnåtts. Inflationsskyd-det av fondkapitalet har däremot ej tillnärmelse­vis kunnat infrias. Bakgrunden är konjunktur­nedgången, den fortsatt oförmånliga svenska pris-och kostnadsutvecklingen med åtföljande högl ränteläge och hög inflation i förening med bla omvälvningar i Östeuropa saml Kuvsaitkri-sen. Detta har gett till resultat ett betvdande all­mänt borsfall i Slockholm.

STOCKHOLMSBÖRSEN 1986-1990

Veckans .Affärers totiilindex

Slällning. Den noterade poriffiljens värdeurveck-ling har likväl med god marginal positivt avvikit från börsen i stort. Portföljen har således uueck lais tre procentenheter bättre än Ixirsen. Vidare bör nämnas att de likvida medlen erhållil en god förräntning.

UTVECKLINGEN AV SYDFONDENS PORTFÖLJER

BöTSpOTtföljen

Sedan kurserna på Stockholmsbörsen åter­hämtat sig efter de stora fallen under hösten 1987 och därutöver fortsatt att stiga fram lill augusti 1989 vände trenden. Medan 1989 års börs hade stigit med 24%. slutade 1990 års på en nedgång av inte mindre an 30% enligt Veckans Affärers to talindex. Det förtjänar att noteras att kursnivån vid 1990 års utgång likväl översteg den i oktober 1987 med gott och väl 25%.

Stockholmsbörsen inledde året med kursfall under de tre första månaderna på tillsammans 10% varefter under april en svag återhämtning skedde. Under maj men även juni vände den kraf­tigl uppåt och vid halvårsskiftet låg kurserna 4% över nivån vid senaste årsskifte. Efter Iraks annek tering av Kuv\aii tidigt i augusti föll börsen kraf tigt under både augusti (./.12%) och september (./.21%). Även under oktober och november fort­satte fallen varvid nivån vid utgången av novem­ber låg hela 33% under årsskiftets. En viss åter hämtning ägde rum i december.

För Sydfondens del minskade värdet av börs-portföljen med 27,5%, med hänsvn tagen till köp och försäljningar men ej utdelningar, mot 30.4% fbr hela börsen. Stvxelsen hade i december 1989 vall att inför 1990 rekvirera hela medelsramen och att i sin helhet placera beloppet räniebaran' de. Fonden har därför, i ställel för att fullt ut delta i kursnedgängen på börsen, haft en ej obetydlig del av sitt samlade kapital fon-äntat företrädesvis på penningmarknaden men i viss mån även på obligationsmarknaden. Delta har dämpat den samlade nedgången av fondens reala fondkapital jämfört med om en lägre likviditetsnivå valts. Den sammanlagda nedgången av värdet på fondens lillgängar begiTinsar sig därigenom till ca 21%.

Fondens omsättning av noterade aktier var be­tydligt mindre under året an under 1989 och uppgick lill 966 mkr (1989: 1.595 mkr) varav 535 avsåg köp (1.132 mkr) och 431 mkr försäljningar (463 mkr). Av köpen avser nyemissioner 

II 

mkr.

Medan portföljens ingående marknadsvärde var 4.354 mkr hade detta fallit till 3.174 mkr var vid ej blott hela det samlade övenärdet som nämnts utplånats utan tom ett samlat undenär-de uppstått på 263 mkr. Det bokförda värdet har däremot siigit med 201 mkr till 3.437 (1989: 3.236 mkr).

Med avsikten att avgränsa risker och att skapa kompletterande intäkter till utdelningarna från portföljen har fonden begagnat sig av options marknaden och utifrån del egna aktieinnehavet utfärdat köpoptioner. De resuliatavraknade in­komstema uppgår till 10 mkr och utgör davined elt nämnvärt bidrag till de totala intäkterna.

99

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

Den onoterade portföljen

"För småföretag som står utanför börsen är det viktigt atl det finns investerare som venture capi tal-bolag som är villiga atl gå in som delägare och finansiera företagens expansion. Med en minori­tetspartner kan entreprenören ha kvar kontrol len över företaget" (SINDs pressmeddelande Nr 13/1990).

Sydfonden står för en liten del av den totala venture capitalmarknaden i Sverige. SivTelsen anser denna marknad både viktig och intressani och därför värd att stödja. Under 1990 har fon den vid nyemissioner tecknat aktier och konverti' bla skuldebrev för 20,3 mkr.

Portföljen reducerades med sex företag genom försäljning av fyra och konkurs av två samt utöka­des med fyra engagemang Portföljen omfattade vid årets slut engagemang i tillsammans nio före­tag. Inga aktieutdelningar liar erhållits medan 0,9 mkr erhållits i ränta på konveneringslån.

En av de nya investeringarna, Protego Infor­mation AB, är etl sk Startup dvs utveckling och marknadsföring av en intressant ny produkt. Ge­nom de övriga tre engagemangen har fonden sat­sat riskkapital i företag med ell bedömt skickligt managemeniieam för att skapa, utveckla och för­valta lönsamma mindre företag.

SMG Swedish Machine Group AB bildades vid halvårsskiftet 1986 genom att sammanföra ägan­det av SMT Machine Company AB i Västerås och AB Sajo Maskin i Värnamo. Avsikten var att för­stärka och utveckla bolagen, som arbetar i den myckel konkurrensutsatta verktygsmaskin bran schen. Undem hösten 1989 konstaterades att de operativa mål, som satts upp för bolaget, inte kun­de nås Under 1990 bar därför de två produceran de företagen i Västerås och Värnamo sålts De drivs nu som två separata enheter. Aktieägarna har under 1990 satt in totalt 78 mkr i bolaget, var­av Sydfonden svarade för 3 mkr.

Enligt den konservativa bedömning, som Syd­fonden tillämpar vid värdering av sina engage­mang, har stvTelsen beslutat att skriva ned hela detta innehav i årets bokslul. Det belopp, som kan erhållas vid avyttring av aktiema, kommer i före kommande fall att redovisas sotn vinst det år då försäljning sker.

Sydfonden har tidigare år vid granskningen av de onoterade engagemangen gjort erforderlig av­sättning till en riskreserv. 1 anslutning till nyss­nämnda nedskrivning, har styrelsen bedömt att några avsättningar för övriga innehav inte skall göras i årets bokslut. Riskreserven har därför helt upplösts.

FINANSIERING OCH LIKVIDITET

Till fonden utbetalades ijanuari 1990 tillsam­mans 594 mkr dvs hela årets tranch och den sista medelstilldelningen vid gällande beslut av Riks­dagen. Bakom beslutet låg styrelsens bedömning att det med rådande och förväntade realräntor på nominella placeringar vore fördelaktigast för fonden att rekvirera och placera hela det tillgäng­liga beloppet även om utsiktema för större net­toinvesteringar i börsaktier i allmänhet bedöm­des som mindre goda.

Fonden har sålunda hållit en belydligt högre likviditet under 1990 än under 1989, varav följt en någol annorlunda stmktur av de samlade in­täktema jämfört med 1989 ärs. I genomsnitt har 756 mkr varit placerade räniebärande. Direktav­kastningen blev 12,9% (10,9%) och övervärdet i obligaiionsportföljen uppgick till 2.4 mkr.

Då Sydfondens mottagna aklieuldelningar ännu ej fiillt ut täcker den lämnade utdelningen till 13 AP-fondstyrelserna samt förvaltnings­kostnadema har slyrelsen funnit det nödvändigt. I syfte atl säkerställa direktavkastningskapacite­ten och utan all göra sig beroende av framtagning av realisationsvinster, att för de närmaste ett ä två åren låsa en del av den samlade likviditeten som räntebärande placering. Därefter finns för fon­dens del etl belopp i storleksordningen 500 mkr tillgängligt för invesleringar i aktier, när läget för deua bedoms lämpligt. Damiover far nya engage mang finansieras genom försäljning av aktiepoS' ter ur portföljen eventuellt i förening med viss mera kortfristig upplåning.

DELTAGANDE 11990 ARS BOLAGSSTÄMMOR

Inför 1990 års ordinarie bolagsstämmor hade för de noterade aktiebolagen fonden överlåtit rösirätt till fackliga organisationer i 26 fa!) av lika många möjliga. 1 sex fall saknades facklig repre­sentation vid företagen. Vad avser de onoterade företagen överläts rösträtt i ett fall medan i två fall överlåtelse ej skett trots att fonden informeral om möjligheten. I sju fall saknades facklig represen tation vid företaget.

FACKUG KONTAKTTRÄFF

Sydfonden anordnade den 2728 augusti 1990 i Borgholm en facklig kontaktträff Syltet var atl ut\'eckla fondens kontakter och främja ett ömsesidigt informationsutbyte med fackliga fö­reträdare vid företag där fonden har slörre ak­tieinnehav. På konferensen som samlade inemot trettio personer förutom fondens styrelse, fram­trädde som föreläsare bl a ledande representan­ter för ABB Sverige, Procordia och SCA samt .Metallindustriarbeiareförbundet.

FONDKAPITALET

Fondkapitalet enligt bokföringen ökade under året dels med rekvisitionen av medel från Riks­försäkringsverket på 594 mkr. dels med årets net­tovinst om 155 mkr och uppgick därmed lill 4.177 mkr vid 1990 års slut (3.428 mkr).

Det reala fondkapitalet, bestående av det inde­xerade värdel av gmndkapitalel och tidigare års ansamlade resultat, utöver kravet, minskade un­der 1990 från 4.546 mkr till 3.917 mkr

ORGANISATION

Vid årets utgång bestod fondens kansli av fem personer    föruiom    verkställande    direktören

(1989: 3).

Förvaltningskostnadema samt avskrivningar­na på inventarierna uppgick till 7.527 kkr (7.108), en ökning med 5,9% (13,1). Kostnadema utgjor­de 1,8 promille av de bokförda fondkapitalet jäm­fört med 2,1 årel innan.

ÄNDRADE PLACERINGSREGLER

Sedan Riksdagen hos Regeringen begärt en översyn av lönlagarfondemas placeringsregler har en sådan gjorls inom Finansdepartementet.

Utredningen, som avlämnades i december 1990, föreslår i sammandrag an löntagarfonder­nas placeringsregler samordnas med de för Fjär de (xh Femte .AP-fondema. Löntagarfond em a skulle, enligt förslagel fa rält att placera en lion-dedel av tillgångama i udändska aktier och vida­re fem procent i fast egendom. Därutöver skulle fondema få lämna lån till och teckna garanti för företag i vilket fondema har eller avser förvärva aktier.

Placeringsmöjlighelema för likvida medel skulle vidare utökas lill all omfatta även udänds­ka obligalioner och slutligen skulle fondema få rait att handla i optioner. terminer oth andra de-rivaiinstrument. Utredningen understryker vik­ten av regler som i jämförelse med andra liknan­de placerare ej i onödan hindrar fonderna från att uppnå god avkastning på medlen.

Styrelsen hälsar med tillfredsställelse utred­ningens förslag som är en positiv utveckling av gällande placeringsregler och som bla speglar den vllerligare inlemaiionalisering och ekono­miska och finansiella integration med omvärlden som vårt land deltar i.

Sammanfattningsvis vill sivrelsen undersirvka atl nedgången av fondens förmögenhet har ge­nom portföljsammansäitningen kunnat begrän­sas jämRirt med börsutvecklingen i stort. Till R)ljd härav och genom att fonden under hela 1990 hållit en hög likviditet har udallet av fon­dens verksamhet enligt styrelsens uppfattning blivit relativt tillfredsställande.

100

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

RESULTATR

Ä

KNING (MKR)

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aklieuldelningar

Optionspreniier netto

Räntciniiiktcr nettci

Fin;uisieila intiikter

Avgår: Kön altn ingskostnader Avskrivningar

Realisationsvinster netto

Avsättning lill riskreserv

Nedskrivning av fordran

Rörelseiesnltai

Överföring till ] AF fondstvrelserna

B()KK()RIN(.S\IÄ,S,SI(;rRF5Li:iAr

REALT RESULTAT

Resultat fitre ()verf()riiig till 1 ;i AP-fondstvrelserna

Körändring 

Noniinellt resiijtal inkl ej realiserade vinster

Avsällning lV)r bevarande a\ ginndkapitalets köpkraft

Realt 

i

e

siilt.it

inkl ej realiserade vinster

OverliHing till I3 .AP-londstvrelsema

RF.Al.l RK.SLLI Af 1 KORHÅI.f.ANUK, fill. KR.\\

Not I Not 2

Not 3 Not 4

Nota 

Not 6 Nol 7

Not 8

.Not 9

Not 8

1989

1990

104

77

10

-

99

57

213

134

7

7

0

0

-7

-7

102

86

-8

- 5

-15

-

285

208

-130

-W

155

109

285

208

- 1.379

fi.'i7

-1.094

845

-409

- 199

-1.503

646

-130

-99

- 1.633

.547

101

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

BALANSR

Ä

KNING (MKR)

TILLGÅNGAR

Likvida medel

Kortfristiga placeringar

Fordringar hos fondkommissionärer

Fömtbeialda kostnader och uppitipna intäkter

Övriga fordringar

Noterade aktier ni m

Onolerade aklier m in

Inveiilarier

SU.MMA TILLGÅNGAR

SKULDER

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och förutbetalda intakter

Skuld till 13 .VP-fondstvrelsenia

Övriga skulder

Riskresefv

SUMMA SKULDER

FONDKAPITAL

Grundkapital

Indexerat gnttidkapital

Ackumuleral resultat från lidigare år

Ackumulerat resultat i förhållande till kra\

Arets resultat

Arets resultat i förhållande till krav

SUMMA FONDKAPITAI.

SUMMA SKULDER OCH F0NDK.APIT,\1,

1990-12-31 Bokförda           Marknads­värden               värden

1989-12-31 Bokförda           Marknads­värden               värden

76

76

68

68

Not 10

750

753

215

215

-

-

14

14

15

15

0

0

No!7

15

15

0

0

Nol 11

3.437

3.174

3.236

4.351

Not 12

29

29

48

48

Nol 4

1

1

1

I

4.323

4.063

3.582

4.700

2

2

24

24

10

10

8

8

130

130

99

99

Not 1

4

4

3

3

Not 6

20

20

146

146

154

154

3.452

2.838

3.334

4.338

570

161

665

1.212

109

155

-1.633 3.917 4.063

,547

4.177

3.428 3.,582

4,546

4.323

4.700

AimianförbniMser: ViståHda köpoptioner lill elt lösenvärde ov 162 mkr (mmknadsfärde nnderUgnnde nklte) 135 niki)

102

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

FINANSIERINGSANALYS (MKR)

LIKVIDA MEDEL DEN 1 JANUARI

1990

283

1989

325

TILLFÖRDA MEDEL

Rörelseresultat Ej medelspåverkande poster Internt tillförda medel Tillskott grundkapital Ökning av kortfristiga skulder SUMMA TILLFÖRDA MEDEL

285

208

-74

-86

211

122

594

558

63

805

743

ANVÄNDA MEDEL

Överfi>ring till I3 AP-fondema Nettoinvestering i värdepapper Minskning av korifristiRa skulder Ökning av kortfristiga fordringar SUMMA ANV.ÄNDA NfEDEL

130

99

109

671

8

-

15

15

262

785

LIKVIDA MEDEL DEN 31 DECEMBER

826

283

SPF.ClFIKAflON LIKVIDA MFDFL Bankiillgodohavanden Kortfrisliga placeringar .SLMMA LIKVIDA MF.DKI.

76 "750 826

68 215 283

103

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSR

Ä

KNINGAR (KKR)

Not 1        OPTIONSPREMIER

Under ärel influtna premier

Pven\ier optioner förfall 1991 (Redo\ isas i balansräkningen under övriga skulder)

Premier lösta optioner (Redovisas i resul lat läkningen under realisationsvinster)

Erhållna optionspreniier for fiirfallna ej lösta optioner

Erlagda optionspremier fiiv återköpta optioner

Not 2

R-ANTEINTÄKTER

Banktillgodohavanden Pen n inpii.irkiiadsinsdu men t Räntebärande obligativiiier Nolerade konvertibla skuldebrev Onolerade konvertibla skuldebrev Ö\ ngt

Not :\

I-ÖR\'.UTNIN(.SKOS IN.ADER

Liiiier och ('rsiitiningar ii|| Mviel.sf oth \'n öviig:i .insiiillda

L("nieb i kostnader

Köpta ijaiisier/konsiiliai-voden

Inforni.iiionskosinadei

De på kost nåder

Lokalkostnader

Resor. logi. iraklanienien

Övriga finAaliningskostnader

N(,t 4

.WSKRIVNINC.AR

Av skrivningar har \Wt) skett med tilis.ininians 2ri(i kkr. På anskafTnings värdet avseende daiautinstning har avskrivning skett med :«)'( (kH med 2iW( på (ivriga inventarier

Inventariernas anskaifningsvårde

.Ackumulerad avskrivning

Bokfiiri viirde

N«)i:,        RE.ALISAnONSVINSTER NEFFO

Vid beräkning av realisaijonsv inster/fiidusier vid aktiefitrs;iljning har genonisniiisnietoden använts Rir noterade aktier.

RealisaiiunsMnsier

RealisaiionsIbHusier

1990

19.970

lb.5l7 - 1.500

1,\017 -5.120

9.H97

i;k:iti4

-i.Hm

9.37H

tiOH

Hti7

28.)

99.;Mi2

dllil

768

1.44.-I

K4(i

i.4l;i

di:.

1.2!f(l

l.SW

.VW

751

m)

1,114

742

ti'J6

:ii).-i

444

.i4H

Wl

6..11

1.197 -lilL>

l.:i.'i>i

-849

llll.llHi - 1,5.282

imiMH

- ;i;i.8S2

l

«

2.,'Wli

104

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSR

Ä

KNINGAR (KKR)

Not 6

AVSÄTTNINC TILL RISKRESERV

Ingående reserv

Arets avsättning

Ianspråktagande av reserv

Utgående reserv

Anskaffningsvärdet på aktierna i Swedish Machine Group AB har skrivits ned med 28.030.

Not 7

NEDSKRIVNING AV FORDRAN'

Marknadsbevis på nominellt 30.000 i Finans AB Nyckeln har nedskrivits med 15.000. Fordran på 15.000 redovisas i balansräkningen under övriga fordringar

Not 8        ÖVERFÖRING TILL 13 AP-FONDERNA

Löntagarfondstjrelsen skall vaije är överföra en avkastning på 3% av grundkapitalets nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändring, 10,94% från årets början.

Grundkapitalets ingäende nuvärde

Kapitaltillskou 1990

Grundkapitalets nuvärde 90-12-31 Avsättning för bevarande av köpkraft Avkastningskrav 3%

FÖRÄNDRING AV EJ REALISERADE VINSTER

Övervärde portfölj noterade aktier

Ingående övervärde

Utgående övervärde

F

ö

r

ä

ndring

Övervärde portfölj räntebärande obligationer

Ingående övervärde

Utgående övervarde

Förändring

Nettoförändring ej realiserade vinster

KORTFRISTIGA PLACERINGAR

Företagscertifikat

Kommuncertifikat

Marknadsbevis

Summa penningmarknadsinstrument

Räntebärande obligationer, fastighetskreditinstimi

Marknadsvärde obligationer

Övenärde

Nominellt värde obligationer

20.000

13.000

8.030

5.000

-28.030

-

20.000

3.334.223

594.000

3.928.223

4.337.593

409.370

129.837

480.545 1.118140

1.118.440 -262.291

2.388 1.378.343

115.000

213.000

283.000 85.000 163.141 531.141 218.820 749.961 221.208 2.388 230.000.

105

Skr. 1990/91: Bilaga 4

164

V

Ä

RDEPAPPERSF

Ö

RTECKNING 1990-12-31

Notl

1. NOTERADE FORETAG

Innehav

Nettoförändring

Marknads-

Fondens andel i

i (%) av

under 1990

värde, kkr

kapital

röster

AJ

(antal)

(antal)

Verkstäder

Asea A

1)

307.100

+ 13.3.600

145.873

A fr

29.550

- 3.950

14.184

0,56

0,66

Atlas Copco A fr

1)

151.100

+ 62.000

24.176

Bfr

668.933

+ 371.300

103.016

2,32

0,88

Electrolux B fr

1)

454.600

72.736

0,63

0,02
[REDACTED_EFTERNAMN] B fr

1)

2)

2.084.000

+ 1.658.400

375.120

1,12

0,01

Nobel

2)

1.938.000

+ 1.150.100

112.404

fr

- 19.400

2,15

2,50

Volvo B

1)

1.143.700

- 50.000

223.021

Bfr

40.400

8.322 1.078.852

1,52

0,39

Kemisk industri

Astra A

I)

984.200

-151.800

450.764

1,09

1,28

Perstorp B

448.000

+ 204.600

78.400

Bfr

308.885

+ 188.885

55.599 584.763

3,58

1.70

Skogsindustri

SCA B

1)

1.712.655

147.288

Bfr

892.245

75.841

1,53

0.37

Stora A

505.900

126.475

A fr

152.500

38.125

Bfr

164.500

41.125

1.38

1.38

428.854

Bygg- och fastighetsbolag

Regnbågen A

2)

41.666

+ 13.666

1.792

B

2)

23.397

-9.541

842

Bfr

2)

196.770

+ 78.708

8.855

2.51

1,16

Reinhold City B

249.400

+ 34.400

12.969

1,81

0,98

Siab A

2)

251.000

+ 125.500

27.610

B

2)

29.600

+ 14.800

3.2,56

1,69

1.97

Skånska B

1)

5.59.600

+ 39.300

1.58.367

Bfr

- 26.200

-

0.86

0,54

213.691

106

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

V

Ä

RDEPAPPERSF

Ö

RTECKNING  1990-12-31

L NOTERADE FORETAG

Innehav

Nettoförändring

Marknads.

Fondens andel i

i (%) av

under 1990

värde, kkr

kapital

röster

Aktier

(antal)

(antal)

Förvaltningsbolag

Cardo

404.600

93.058

fr

-500

_

2,89

2.89

Investor A

2)

298.8.50

+ 202.950

33.471

A fr

2)

_

- 23.400

_

Bfr

2)

151.200

+ 94.400

16.178

0,56

0,44

Providentia A

2)

298.250

+ 183.950

21.176

A fr

2)

59.500

+ 35.700

4.344

Bfr

2)

306.000

+ 183.600

20.808

0,92

0,61

Sila A

_

-178.160

_

A fr

- 34.340

_

B

390.660

+ 212.500

15.626

Bfr

34.340

" 1.202

1.20

0,20

Skandia fr

655.400

+ 19.700

76.026 281.889

0,85

0,85

Banker

Nordbanken

1.511.800

+ 707.800

63.496

0,88

0,88

S-EBanken A

1.196.400

66.998

0,47

0,47

SHB A

990.800

- 240.000

91.154

Bfr

2;

111.480

+ 111.480

10.-591

0,72

0,72

232.239

Övriga företag

C.ambro B

412.100

+ 125.000

56.870

Bfl

_

- 35.000

1,53

0,79

Jeppson Pac B

117.250

9.380

5,43

3,73

Procordia A

158.554

- 190.000

22.990

Bfr

- 144..507

0,06

0.09

Skrinet B

370.000

14.800

11,39

8.10

Strålfors B fr

108.400

7.,588

2.04

1.22

Svdkraft A

523.350

66.465

C

M 76.050

147.006

1,43

0,79

Sydostinvcst B

125.000

2.000

2,72

1,22

United Tankers B fr

476..500

+ 476.500

16.201

3,92

1,88

343.300

107

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

I. NOTERADE FÖRETAG

Konvertibla skuldebrev

Marknadsvärde, kkr

.Asea. 12% 85191 Perstorp, 11,25% 87/92

5.114 5.596

10.710

SAMMANDRAG NOTERADE FÖRETAG

Marknadsvärde, kkr

Aktier

Verkstäder

Kemisk industri

Skogsindustri

Bygg- och fastighetsbolag

Förvaltningsbolag

Banker

Övriga företag

Konvertibla skuldebrev

SUMMA MARKN'ADSVÄRDE SUMMA A.N'SKAFFNINGSVÄRDE

1.078.852 584.763 428.854 213.691 281.889 232.239 343.300

3.163.588

10.710

3.174.298

3.436.589

Anm. Anskaffningsvärdet innefattar courtage och värdepappfrsshatt. Vid beräkning av marknadsvärdet bar lägsta betalkurs den 28 december 1990 använts. Om betalkurs saktuis har senaste köpkurs använts

Under 1990 har courtage erlagts med 3.430 och omsättningsskatt med 9.538.

Följande aktieinnehav har i sm helhet sålts under 1990:

334.965 20.735 30.500

474.500

SeaLink A fr Bfr

Lundbergs B

Bahco B

66.000

Bfr

33.300

Cominvest B

98.900

Euroc B fr

28.129

Inter Innovation B

26.900

108

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

V

Ä

RDEPAPPERSF

Ö

RTECKNING 1990-12-31

NOTERADE FORETAG

1) Köpoptioner har utställts med underliggande aktier i

Asea A Astra A

Allas Copco A fr Electrolux B fr[REDACTED_EFTERNAMN] B fr SCA B Skånska B Volvo B

SUMMA .MARfLV ADS VÄRDE

SUMMA LÖSENVÄRDE

Antal

.Marknads-

aktier

värde kkr

25.000

11.875

81.000

37.098

110.000

17.600

136,000

21.760

.50,000

9.000

50.000

4.300

116.000

32.828

2.000

390

134.851 161.700

2) Fond-, nvemission eller split har under året skett i dessa företag;
[REDACTED_EFTERNAMN]

S       5:1

Providentia

Investor

F       3:2

Regnbågen

Lundbergs

F       1:2

SHB

Nobel

F       1:1

Siab

F

3

2

F

2

3

F

1

10

\

1

1

Noi 

12    H. ONOTERADE FORETAG

Innehav

Nettoförändring

Anskaifn.

Fondens andel

(%)av

under 1990

värde, kkr

kapital

roster

Aklier

(antal)

(antal)

A & C Collection AB

1.500

300

25,0

25,0

Connova Invest AB

10.000

+ 10.000

3.300

8.9

4,6

First Group AB

22.000

+ 22.000

3.300

31,1

24,8

Idcon AB

300

440

1,0

1.0

Protego Information AB

4.000

 4,000

480

10,0

3.1

Skandinaviska Chuckfabriken AB

6.500

1.300

28,9

28,9

Swedish Machine CJroup AE

20.100

+ 100

0

18,4

18,4

Utvecklings AB Kranen

25.000

5.000

3,7

1,6

Utvecklings AB Skeppsankaret

50.000

1- 50,000

10.200 24.320

10,0

2,7

Konvertibla skuldebrev

First Group AB

3.000

Skandin.iviska Chuckfabriken ,\B

1.500 4.500

SUMMA /VNSKAFFNINGSVÄRDE

28.820

109

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

ENGAGEMANG I ONOTERADE FORETAG

Sydfonden hade t.o.m. 1990-års litgång satsat totalt 90 mkr i ej noterade företag.

.Under 1990 ändrades poriföljen enligt följande:

kkr

Anskaffn ingsvärde 1990-01 OI

47.649

Investering i nya foretag

20.280

Ökning av investering

i delägda foretag

3.030

70.959 -14.109 - 28.030

Avyttring av engagemarig Nedskrivning av engagemang

Bokfört anskaffningsvärde

1990-12-3]

28.820

AVYTTRADE AKTIEINNEHAV

Morana AB såldes under hösten till det finska möbelföretaget Martela Oy. Försälj­ningen gav fonden en realisationsvinst, som väl motsvarade kravet på avkastning i ett enskilt engagemang.

Nelo Möbel AB fick under sommaren svåra problem med likviditeten. För att rekonstniera företaget utarbetades under hösten ett ackords förslag, som var förank­rat hos de stora fordringsägarna. En ford­ringsägare vägrade dock att accepiera ac­kordet och foretaget måste därför begäras i konkurs i november.

AB Scaniainventor såldes till övriga del­ägare i samband med att fonden övertog de­ras andelar i Scaniainventor Conveyor Si-con AB.

Sydalpin AB, som pga bristande lempe-rarurförutsättningar under de tre senaste åren inte kunnat driva verksamhet, måste tmder våren sättas i konkttrs.

Fondens aktier i AB ToIiaq)karo5s och Scaniainventor Conveyor Sicon AB överläts till Connova Invest AB i samband med att fonden deltog i en nyemission i detta bolag.

NYA ENGAGEMANG

Connova Invest AB i Helsingborg omfat­tar cirka 10 företag med en beräknad om­sättning under innevarande verksamhetsår

på ca 340 mkr. Affärsidén är att gå in som majoritetsägare i foretag med utvecklings­potential och genom personella och finans- iella iisalser åstadkomma tillväxt och lön­ samhet. Tyngdpunkten skall ligga på indu­striföretag. Connova Invest AB arbetar idag inom bla affärsområdena Miljö, Material­hantering och Specialverkstäder.

First Group AB i Malmö bildades genom en MBOaffär. Affärsidén är att farvän'a, förvalta och utveckla mindre och medelsto­ra företag inom handel och lätt industri.

Bolaget är verksamt inom områdena Identitetskort/Laminering med företagen Rollfilm AB och Inplastor AB i Sverige samt Laminex International i England, Handel med företagen BNL Data AB och Micro Bil­delar AB samt New Business med bl a företa­get Rufus Förpacknings AB. Omsättningen under 1991 beräknas till cirka 230 mkr med ca 200 anslällda.

Protego Information AB i Malmö är ett mindre utvecklingsbolag, vars affärsidé är atl garantera skydd for otillåten insyn, ut­nyttjande, förändring eller kopiering av den information som dels lagras i datorer, dels sänds mellan datorer. Detta sker ge­nom att utveckla och marknadsföra kiypte-ringsprogrammet XCOM, som krypterar de filer man önskar skydda vid lagiing eller, vid kommunikation, krypterar data före sändningen och dekrypterar den i mottaga­rens daior.

Utvecklings AB Skeppsankaret skall medverka till att skapa utveckla och stimule­ra verksamheter inom näringslivet i Ble­kinge. Detta skall ske dels genom ägande, olika former av finansiering och manage­mentinsatser, dels genom au kunna erbjuda verksanihetslokaler med fiillständig fÖtTalt-ning och sen.ice i attraktiv miljö. Ägare är Activc i Malmö AB och Bnidema[REDACTED_EFTERNAMN] PEAB AB, som har managemeniansvar, samt Saab-Scania AB, Ikano Handels- och Förvaltnings AB. Riksbvggen ek.för., Folk­sam, Sydfonden samt Staten. Bolagets nuva­rande verksamhet startade i maj 1990. då fö­retaget genom en nyemission tillfördes 80 mkr. Det totala egna kapitalet ökades där­med till 100 mkr.

110

DERSKRIFTER

Stockholm den 15 februari 1991

Nils Hör)ei 

Ordförande

än[REDACTED_EFTERNAMN] 

e ordförande

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

PerOlofHoImqvist

ve[REDACTED_EFTERNAMN]

Inger[REDACTED_EFTERNAMN]

Yngve[REDACTED_EFTERNAMN]

Zetterström

Carl-Axel Zachiisson 

Verkställande direltlör

Vår revisionsberättelse har avgivits den 20 februari 1991.

San tesson

Itl. revisor

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] 

Aukt. revisor

Lars-Erik Rosberg

Direktör

Bankinspektinnen

111

Första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden)

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 4

Undertecknade, som a\ regeringen f(irordnaisatl såsom revisorer granska Första lönlagarftindstvrelsens ftnraltning, får härmed avge revisionsbcräticisc för 1990.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskal fönaltningsberättclsen. räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplvsning om löntagarfondstvrelsens fönaltning, inventerat tlc under löntagarfondslyrelsens fönaltning stående lillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderiiga.

Revisionen har icke givit anledning lill anmärkning beträffande fönaltningsberäiielsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringen, inventeringen eller eljest beträffande löntagartondsi\relsens fönaltning.

Stockholm den 20 febmari 1991

Sven Sanicsson

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars-Erik Rosberg

.llkl n'i'i\iii

.Aukt rninor

Dnrktoi

112

Skr. 1990/91:164 Bilaga 4

PLACERINGSSTRATEGI FOR SYDFONDEN

UTGÅNGSPUNKT

1.

Utgångspunkt är lagen med reglemen­te för .allmänna Pensi(jnsfonden. .APR (SFS 1983:1092 med senare beslulade ändringar).

2.

Svdfonden skall fön alla aniörtmdda me­del genom placeringar på riskkapital­marknaden. Placeringarna skall s\fia till att förbättra riskkapitalförsöijningen till gagn för svensk produktion och svssel-sättning.

Fondmedlen skall placeias så att kra­ven på god avkastning, långsiktighei och riskspridning tillgodoses.

Placeringarna skal! omfatta en portfölj a\ aktier mm i noterade aktiebolag och en portfölj av aktier m m i onoteradc l)o- lag.

MÅL

3.             Målsättningen för portföljema är

dels all långsiktigt maximera avkast­ningen så all såväl kra\et om '.7i år­lig utdelning a\ nu\ärdei a\ giiind-kapitalel (del årliga fl(')deskra\ei) som kravet an bibehålla grundkapi­talets realvärde (det långsiktiga av­kastningskravet) enligt APR val uppfylles,

dels att erbjuda lokala fackliga organisa­tioner vid etl akliebolag. i vilket fon­den äger aklier, att utöva rösträii för hälften a\' aklierna.

4.           Målsättningen för den noterade port­

följen är atl långsiktigt överträffa den

allmänna utvecklingen fcir noterade

svenska aklier enligt Stockholms Fond­

börs officiella index.

.'j. Målsättningen föi den onoterade portföl­jen är att, med krav på långsiktig lönsam­het, bidra lill riskkapilalförs

MEDEL

Il Den allra största delen a\ fondmedlen skall investeras i fiänisi aktier, men även kiiiivenibla skuldebrev och ieckningM)p-

ti(tnci. i svenska akliebolag. vilkas aklier är föremål för notering. Den (ivriga delen av fondmedlen skall investeras i aklier. konverlibla skuldebrev odvl i icke note­rade svenska akliebolag.

7. För all uppnå niålsiiiiniiigcn bör sam mansattningen aden noterade portföl­jen i varierande giad (iver liden avvika fiån respektive branschs och loretags vikl utav det samlade borsvardei.

H. Fondens nolerade poiif(ilj bor i fiiisia hand beslå av aktieinnehav som i regel. var fiir sig. minst uppgår lill två proceni och mest uppgår till lio proceni av den samlade portföljens marknadsvärde (po sitioner). Häruiiner kan poiliöljen även omfatta andra innehav.

Fondens portfölj b()r i löisia hand be Slå av innehav i slone noler.ide akliebo­lag. Värdel av dessa innehav biir lillsam­mans uppgå ull minst iiälllcn av den no­terade povifiiljens maikiiadsviirdc.

9. Innehav av aktier i nolerade bolag av mindre sloriek begiiinsas i piakiiken a\ reglerna i APR om nia\ se\ proceni r(iMe-lal. Fondens portfi)lj bör kunna onitaiia även sådana bolags aklier. iiven om inne­havels värde som andel nv fondens totala portfiilj ;ii ringa

10.Vid varje sivrelscsamnianuäde redovi­sar \'D sin svn på den ekonomiska ul vecklingen nationellt och inlernalio­nelll ocli ined ankn\lning härlill ulvecklingen på den svenska aktieinaik nåden. Hiinid univtljai VD ulomslåen­de experlis i den omfaiiiiing han anser liimpligt.

11.

Mot bakgiiind biiiav och iiiifiån fimii angivna rikilin|er ftii poiifoljfijnali-ningen framlägger \'I) lin diskussion och erforderliga siällningslaganden hu­vudsakliga fiirslag till flis|josiiionei. 1 den mån ulvecklingen tiii akliemarkna­den i dess helhei eller fin enskilda branscher eller liiielag. enligi \'D:.s upp-faliniiig, vi.sar sig avvika från fle gjorda bediimiiingaina skall li.in .ini)assa hm dens disposiiionereflci den ändrade ul vccklingcn.

12.

Häijäniie skall som komjjlclleiaiide reg­ler fiir \'D:s hefogeniieiei giilla fiiljande. Vad beliäffai den del av den noterade aktieportföljen som avses i punkt 8 äger

VD under iiden mellan sivreKc.samman-Iriidena vidla sådan.i disposiiionei. som enligt hans bedömning .ii gvnnsainnia l(ir fondcirs ulveckling. Dess.i disposi tioner lår dock inle iiigoia .iv.scvard.i imdringar i denna del .u potifoljen.

\'ad belräilär den noterade aktieport­följen i övrigt äger VD under saninia lid och i samma sviic vidla enligi hans be- d(inining lämpliga disposiiionei ulan den begiansning som iivss aiigiviis li'n' den i ptniki 8 avsedda delen .iv poidiil jen.

13.        Vid beiäktiing av avkaslning Un invesie

ringar i den onoterade portföljen inåsic

kravet siäll.is lillräckligl biigi l(ii an

kompensera de iiirliisiei. som fol|ei av

denna ivp av verksamhel. så aii dci lång

sikliga avkaslningskravel fitr hela di-n

onolerade poi lliiljen enligi punkl '.'

ovan uppfvlles

14.        Investering i onoieiai aktiebolag beslu­

tas av sivrelsen. om

engagemangel är nvii liii fonden o(.h i)veisiiger 2 mkr eller, om

fråga är om uliikning av engagem.ing och detia hiii igenom kommei aii överstiga 4 mkr.

Hänitöver gäller au VD iigei iätia be­slut, diiresi sivielsens beliandling med hänsvn lill omsiäiulighcieina inie k.iii avvaktas. I ärenden dar \'D länai beslul om alt fonden skall iiuesieia eller avslå från all iinesieia i onoieial bolag skall anmiilan giiias vid sivrelsens näsia -aiii mantiiide.

I,"i. Har fonden enligi avml eller eljcsi .iii ulse ledamol och suppleanl i siv relse lin' bolag, van tönden .iger akiiei. ankoni-mcr del på londens sivrelse au ulse så­dan ledamol och suppleanl. K.in sani-mantriide med loiulens .sivicise ej .ivvak las, uises leclamoien ocli supple.inicn .n VD. som bar .III anmiil.i beslulel |)å niisia sammaiiMiide.

K). VD äger raii all besUiia om placering av fondens likvida medel. Då så bedöms liimpligt kan fonden iiven .liiein.iiivi ti nansiera invesleringar genom upplå­ning på upp lill maxim.ill 'J.Vl inki. \l) skall senasi vid naimasie ordiM.ine rap-|)oillillt;ilk- IIIf(

II

mera (iiii fondens likvi- dilei och evenmell upj)låning.

8   Riksdagen 1990/91. 1 sr ml. N--164

113

Fond Väst

(andra löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 199O

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

Å        ___ ond Väst arbetar främst pä tre områden:

1        Bl Förvärv av aktier och konvertibler i noterade företag. Förvärv av aktier och konver-         tibler i onoterade företag. Löntagarinflytande i de  företagen.

Vår policy för varje verksamhetsområde får ses som en grundinriktning och vi kan handla annorlunda om det blir nödvändigt.

Noterade f

ö

retag

Våra placeringar skall förbättra försörjningen av riskkapital till nytta för svensk produktion och sysselsättning. Vi skall placera fondmedlen så alt de ger en bra avkastning på lång sikt med god  riskspridning.

Vi skall välja aktier utifrån grundläggande analyser av hur företagen kan komma att ut­vecklas på lång sikt. Men vi kan också göra omplaceringar om det visar sig att prognoserna för lönsamhet och tillväxt inte häller, eller om aktiekurserna förändras på ett sätt som inte motiveras av möjligheterna till utveckling på lång sikt.

Vi skall öka tillgängen pä riskkapital pä aktie­marknaden. Det betyder att vi inte bör vara säljare under nägra längre perioder.

För att sprida riskerna bör vi ta hänsyn till branschsammansättningen på börsen.

Onoterade f

ö

retag

Vi bör inte investera mer än 15% av våra rekvi­rerade medel i onoterade företag. Att investera i mindre företag för med sig

116

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

större risk ån att investera i börsnoterade företag. Det finns därför skäl att bygga upp en riskreserv i förhållande till gjorda investeringar.

Företagen bör helst vara verksamma i västra regionen, dvs Bohuslän, Dalsland, Halland och Västergötland. Företagen bör ha minst 50 anställda.

Företagen bör vara tillverkande företag och serviceföretag med anknytning till industrin. Vi kan skjuta till kapital i form av aktier, konvertibler eller lån med optionsrätt att köpa aktier.

Vi skall vara minoritetsägare, med högst 25% av företagets aktier. Vi utgår ifrån att det finns en majoritetsägare eller grupp som tar ansvar för driften och leder den dagliga verksam­heten. Vi vill ha goda kontakter med de fackliga organisationerna.

L

ö

ntagarinflytande

För att löntagarna skall få större inflytande i företagen får de lokala fackliga organisationer­na använda halva den rösträtt vi fått genom aktieköp. Vi överlåter rösträtten om den fackli­ga organisationen begär det. Det är vår uppgift att informera de berörda fackliga organisatio­nerna om deras rösträtt.

Det är vår uppgift att genom facket löpande ta reda pä hur de anställda ser pä företaget och att informera om vår verksamhet.

Vi bör ta minst en kontakt med facket innan vi köper aktier i företag där aktierna köps och   ' säljs pä öppen marknad.

Vi skall pä olika sätt stärka de anställdas infly­tande i företag där vi är engagerade.

117

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

armed avger Andra löntagarfondstyrelsen. Fond Väst, sin verksamhetsberättelse för

är 1990. vår fond startade sin verksamhet i juni 1984 och det innebär att vi nu avslutar värt 6:e hela verksamhetsår.

Det sammanlagda rörelseresultatet under dessa år uppgår till 1.284 Mkr. När vi dragit av värdeminskningen på fondens börsportfölj och justerat för inflationens påverkan under dessa år äterstår 13 Mkr. Motsvarande siffra föregående år var 2.013 Mkr. Årets utveckling på börsen har alltså rejält minskat värdet pä fondens tillgångar.

Det är alltså värdeförändringar som ligger bakom de negativa siffrorna. Ser vi till värt rörelse­resultat som utgår frän faktiska affärshändelser under året visar detta pä en vinst på 395 Mkr.

Låt mig med nägra ord få kommentera den väldigt kraftiga nedgång som vi upplevt på börsen imder det gångna året.

Enligt tidningen Affärsvärlden blev 1990 del sämsta börsäret i aktiemarknadens historia och detta efter mycket stor turbulens under året. Det kan förtjäna att påpekas att börsen hade sin hög­sta topp under året sä sent som ijuli månad. Arets

stora börsfall kan alltså hänföras till årets sista fem månader. Den utlösande faktorn blev ju händelserna i Mellanöstern, men visst fanns det flera symptom pä ohälsa i den svenska ekonomin som gjorde alt reaktionen blev sä kraftig.

Den börskrasch som sedan blev följden har skördal mänga offer och väldigt mycket talar för att vi för närmaste tiden kan få en mycket labil börsulveckling med tvära kast i kurserna.

En intressant följdfråga blir dä vad detta kan få för konsekvenser för riskkapilalulvecklingen på

90-lalel. Vår aktiemarknads huvuduppgift är alt förse det svenska näringslivet med tillräckligt

riskkapital. För närvarande kan man se mycket stora behov, samlidigt som den senaste tidens

utveckling på börsen kan ge signaler som gör det allt svärare att få fram delta kapital.

118

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

Av den anledningen skall det bli mycket intressant att följa den närmasle tidens diskussion om en allmän översyn av AP-fondernas verksamhet. Det handlar om stora resurser som skulle kunna komma det svenska näringslivet till nytta. Nog borde det vara möjligt att kunna föra en sansad diskussion om hur vi använder våra gemensamma tillgångar pä sätt som gagnar svensk syssel­sättning och därmed tillväxt och välfärd.

Men här gäller det inte enbart frågan om riskkapital utan är också en fråga om hur vi skall klara svenska folkets pensioner i framtiden. Ulan att nu gå in i alltför mycket detaljer vågar jag hävda att

vi stär inför 3 alternativ om vi skall klara framti­dens ATP-pensioner. Det försia alternativet är att se över placeringsreglerna och på det sätlel skapa förutsåttningar för att öka avkastningen.

Det andra är alt öka uttaget, dvs höja arbetsgi­varavgifterna, vilket i sin tur innebär att man får ta av det lilla löneutrymme som står lill förfogan­de. Den tredje vägen kan vara att sänka pensions­förmånerna.

I valet mellan dessa alternativ, bör det vara

möjligt att politiskt kunna komma överens om att

se över AP-fondernas nuvarande regelverk så att

man får möjligheter till högre avkastning.

Vi ser fram emot en intressant diskussion under de närmaste åren i en fräga som har mycket stor

betydelse för den framlida utvecklingen i Sverige.

Det hindrar inte att vi under mellantiden kan behöva göra smärre förändringar i våra nuvarande placeringsregler, jag påpekade detta i samband med 1989 ärs bokslul och det gläder mig mycket alt vi väldigt snabbi fått en sådan översyn. Förslag har redan kommit på olika delar av vårt reglemenle.

En punkt som ingår i förslaget gäller möjligheterna att förvärva utländska aktier och atl 10% av våra medel kan få användas till delta. Det kan förvåna en del att vi som löntagarfond skall kunna

köpa aklier i ulländska förelag, men ser man till den snabba förändring som skett under senare år,

119

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

är förslagel enligt min mening fullt riktigt.

Vi kan bara konstatera atl företag och marknader idag är mycket internationellt påverkade. Dagligen kan vi läsa om samgående mellan svenska och utländska företag, svenska bolag som köper utländska bolag och utländska köp av svenska företag.

Denna utveckling ser vi även bland de onoterade företag där vi finns som ägare och där det med jämna mellanrum uppstår diskussioner om internationellt samarbete. Sveriges närmande till EG kommer givetvis att ytterligare påskynda en sädan ulveckling.

Vi ser alltså posilivt på alt vi får ell regelverk som är anpassat till den framtid som svenskt näringsliv står inför. Vi hoppas nu att Riksdagen är beredd att biträda de förslag som lagts fram och i så fall kan vi få nya placeringsregler redan den 1 juli 1991.

Låt mig samtidigt få tillägga att vår fond även i fortsättningen kommer atl ha som huvudinrikt­ning att försörja svenska företag med riskkapital.

I detta sammanhang villjag gärna nämna något om en undersökning vi själva gjort om fondens "regionala " placeringar. Det finns idag ingel i våra regler eller i vår placeringspolicy som säger atl vi skall placera i västsvenska börsföretag. Vår undersökning visar ändå att vi har en större andel av sädana bolag i vår portfölj, 22% jämfört med andelen på börsen som är 14%.

Vår förklaring till detta är vår regionala place­ring. Vi har en kontaktyta och en utsiktsptmkt som innebär atl vi på etl annal sätt än andra ser möjligheter hos de västsvenska företagen.

Detta har i är inneburit atl värdet på våra aktier

120

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

minskat mer än om vi hade placerat som genomsnittet på börsen. Börsvärdel på lunga västsvenska verkstadsföretag som ingär i vår portfölj, såsom Volvo, SKF och ESAB har minskat med 50-60 procent medan börsen i sin helhet gått ner med drygl 30 procent. Just i år har det resultatmässigt varit negativt för oss, men vi ser stora möjligheter till en positiv utveckling av dessa företag under de närmaste åren.

Vi tror att det finns ett behov av regional förankring bland aktörerna på börsen sä att inte alla ser näringslivets utveckling enbarl frän den "stockholmska" horisonten. Vår fonds verksamhet

gäller förvisso inte bara börs och noterade aklier. Vi har ytterligare en viktig del som gäller de mindre onoterade bolagen. I vår förvaltningsbe­rättelse finns en mer utförlig redovisning om vad som hänt på detta omräde. För närvarande upp­lever vi en posiliv utveckling där styrelsen och kansliet har ett stort kontaktnät, som givelvis kan och skall byggas upp vidare. Detta har bidragit till alt vi idag har ett relativi slort inflöde av projekt. Lät mig fä avsluta med att tacka de personer och organisalioner som vi samarbetat med under det gångna året: de anställdas organisationer, före­tag, banker, mäklare och många andrå.

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

121

h\

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

ndra löntagarfondstyrelsens grundkapital har under året ökat med 594.175 kkr lill totalt 3.452.000 kkr. De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningoch särskilda specifikationer över fondens värdepappers-

innehav.

Fondens reglemente föreskriver alt tillgångarna skall redovisas till anskaffningsvärde. Krav finns också att fonden skall avge en real redovisning där tillgångarna upptagils till marknads­värden. Balansomslutningen uppgår till 4.505.835 kkr. Motsvarande belopp när tillgångarna redovisas till marknadsvärden uppgår till 4.106.223 kkr.

Rörelseresultatet uppgår till 394.556 kkr. Efter avsättning för överföring lill  1-3 Allmänna pensionsfonden med 127.059 kkr blir del bokföringsmässiga resultatet 267.497 kkr.

Del ackumulerade rörelseresultatet, före överföring till 1-3 AP-fonden visar ett överskott på 1.284.409 kkr sedan verksamhetens början 1984. Motsvarande reala resultat uppgår till 13.161 kkr.

Fondkapitalet vid utgången av 1990 beräknat efter marknadsvärden pä aktier och konverlibla skuldebrev uppgår till 3.948 Mkr. Om samtliga tillgängliga medel omedelbart placerats pä bör­sen och utvecklingen därefter följt börsindex skulle fondkapitalet uppgått till 4.005 Mkr. Jäm­förelsen tar inte hänsyn lill alt fonden gör andra placeringar än börsaktier, samt alt det är ofrån­komligt att vi måsle ha likvida medel tillgängliga. Med hänsyn till dessa faktorer kan man dra slut­satsen att fondens utveckling sedan starten i stort sett följt börsindex.

.

\mlrn

lönlagarjondstyrebens grundkapital har under året ökat med 594.175 kkr. Ralanstnn-slutningen uppgår till 4.505.835 kkr, rörelse-resultalel är 394.556 kkr. Efler avsättning till 1-3 Allmänna pensions­fonden blir det bokföringsmässiga resullalet lö'?.497 kkr.

Avkastning på fondens totala förmögenhet un­der 1990 uppgick till minus 29 procent. I denna beräkning inkluderas också värdeförändringen på tillgångarna. Uppgifter om resultat och för­mögenhetsställning framgår av resultat- och ba­lansräkning saml av de noter som bifogas. Utöver detta lämnas följande kommentarer.

Aktiemarknadens utveckling

Stockholmsbörsens index föll med 31 procent under 1990. Utvecklingen liknar därmed vad som skett på världens övriga börser även om stock­holmsbörsen sjunkit något mer än de flesta andra. Vissa av de företeelser som mött investerare pä stockholmsbörsen har alltså också funnits för in­ternationella investerare. Här kan nämnas pro­blem inom kreditväsendet, fastighetsmarknadens instabilitet, en allmän konjunkturförsämring och inte minst händelserna i Mellanöstern med sti-

\11

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

gande oljepriser som följd.

Andra problem är mer specifikt svenska. 1 första hand gäller detta den svenska löne- och prisbildningen. Sverige har en belydligt högre prisstegringslakt än omvärlden vilket ger stora problem på exportmarknaderna. Detta har i sin tur gett upphov till spekulationer om devalvering av kronan, vilket tvingat riksbanken att hälla en hög räntenivå som slår hårt dels genlemot de investerande företagen, dels mot enskilda investerare.

Aret inleddes svagt och denna utveckling förstärktes i samband med den regeringskris som blev följden när regeringen i februari redovisade elt åtgärdspaket för att få kontroll över pris- och lönekostnadsutveckingen. Fram mot sommaren skedde en återhämtning som understöddes av slora likviditetsströmmar till marknaden, dels ifrån allemansfondsparandet dels ifrån uppköpslik-vider som utföll under första halvåret. Denna positiva utveckling bröts i samband med konflikten

i Mellanöstern. Oljepriserna sleg och därmed höjdes också räntorna något. Samtidigt började den svenska kostnadsutvecklingen diskuteras på allvar, vilket ledde till en valutakris för svenska kronan. Del kom också delärsrapporter som visa­de på en betydligl sämre resultatutveckling än väntat. Resultatet av alla dessa negativa faktorer blev elt kursfall som haft fä motsvarigheter i börsens historia.

Storkholmshörsens inde\ föll ined 31 procent under 1990. Utvrrklingen liknar den pci närl-dens öi'riga börser. Vissa företeelser har varil inlernationella. sinn problem inom kreditvä­sendel. fastighelsmarkncidens instabilitet, en allmän konjunkttirsvacka ork inte minst hän-delsernii i Mellanöstern.

Fondens b

ö

rsportf

ö

lj

Fondens börsportfölj har i år utvecklats nägot sämre än börsen som helhet.

Verksladsbranschen har utvecklals sämre än börsens generalindex medan Skogsindustri har utvecklats bättre. Man skall då observera att verk­stadsbranschens betydelse för indexutveckling­en är belydligt större. Här ligger en av förkla­ringarna till att fondens börsportfölj utvecklats sämre än börsindex. Som framgår av tabell 1 har fonden en större andel verkstadsaktier än vad som motsvarar dess andel pä börsen. För att finna förklaringar i övrigl får man titta pä vikten och utvecklingen av enskilda aktieinnehav. Så­lunda har fonden slora innehav i verkstadsföre­tagen Volvo, SKF och ESAB där aktiekurserna fallit med mellan 50 och 60 procent. Likaså har kursen i Fronlline (UV-Shipping) mer än halve­rats under ärel. Denna aktie ingår inte vid beräk­ning av börsens index.

En genomgång av förändringar i portföljen ger vid handen alt fonden köpt större poster i Erics­son, Asea, Electrolux, Atlas Ciopco, SE-Banken

123

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

och Avesta. Försäljning har skett i Astra, SHB, Skandia, SAAB, Lundbergs, Hennes & Mauritz. Aktierna i Hasselblad och HP-färg har sålts i samband med uppköp.

Ovanstående köp och försäljningar i kombination med de värdeförändringar som förevarit innebär alt branschsammansältningen av fondens portfölj förändrats. I första hand har andelarna i Verksläder och Kemisk industri ökat på bekostnad av andelarna i Fastighet- och Byggföretag och Övriga företag. Den aktuella branschsammansättningen framgär av tabell 1.

Pä motsvarande sätt har del ocksä skett förändringar i den uppställning som visar fondens fem största innehav. Nya pä denna lista jämförl med föregående år är[REDACTED_EFTERNAMN], Asea och Electrolux, medan Fronlline (UV-Shipping), Skånska och SHB har hamnat uianför. Fondens fem största engagemang mätt efter marknadsvärde redovisas i labell 2. Röstandelen anges inom parentes.

Fonden  har under året sålt aktier för 837 Mkr och  köpt för 930 Mkr. Fondens köp och försäljningar har medförl omsättningsskatt pä 16,4 Mkr och courtage på 5,8 Mkr.

Från och med 1990 lillämpas den s k "genom­snittsmetoden". Denna innebär att vid beräkning av realisationsvinster och realisationsförluster, där endast en del av ett av fondens aktieinnehav sålts, används som anskaffningsvärde det genomsnittli­ga anskaffningsvärdet för det aktieinnehav varur försäljningen skett.

Onoterade f

ö

retag

Fondens invesleringar i onoterade företag upp­går till 252 Mkr. Jämförl med föregäende är är detta en ökning på nästan 100 Mkr.

Den största investeringen under året på sam­manlagt 83 Mkr är hänförlig till Komponentut­veckling. Verksamheten i detta bolag har lagts samman med likartade verksamheter inom det O-listenolerade företaget Truslor Components. Syf­tet med samgåendet är att etablera en finansiellt stark bilunderleverantörsgrupp med stor interna­tionell kontaktyta. Verksamheten bedrivs forlsätl­ningsvis i elt företag söm heter Truslor Automoti­ve BV, där Komponentutveckling är en av fyra delägare. Fondens avsikt med denna satsning är atl medverka lill alt ge bäitre förutsättningar för svenska bil underleverantörer.

En utökning av engagemanget har också skett i B & N (Bylock och Nord.sjöfrakt). Detta företag har expanderat genom förvärv av rederiet Gort-hon l.ine.

Frivik är ett nybildat fastighetsbolag som ägs av Fond Väst, Frico och fastighetsbolaget Bäckevik. Friviks syfte är att äga och utveckla den fastighet

kotiden har under årel köpt större poster i[REDACTED_EFTERNAMN], Asea, Elertrolu.x, ,\tlas C.opro. .Sl'.-Ranken orh Avesta. Eonden har sålt poster i

Tabell 1- 

Fonden

B

ö

rsen

Fonden

B

ö

rsen

901231

901231

891231

891231

Verkst

ä

der

37%

30%

28 %

29%

Kemisk Industri

10 %

10 %

8%

9%

Skogsindustri

15 %

7 %

14 %

7 %

Fastighet, och

Byggf

ö

retag

9%

10%

12 %

13%

Handelsf

ö

retag

2%

1 %

3%

1%

F

ö

rvaltnlngsbolae

;      2%

11%

4%

13%

Banker

6 %

8 %

6%

9%

Ö

vriga f

ö

retag

19 %

23%

25%

19 %

100 %

100 %       100 %      100 %

124

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

där Frico bedriver sin verksamhet. Fond Västs tillskott uppgår till 7 Mkr.

Kinnekulle är ett skaraborgsbaserat fastighetsbolag med fastigheter bäde i Sverige och utlandet. Viljeinriktningen är att pä sikt marknadsnotera bolaget. Fond Västs investering uppgår lill knappi 4 Mkr.

Wikhede Mekaniska har träffat avtal med Mercurius Handels och Industri AB om förvärv av Nohab Industri AB och Aronssons Mekaniska Verkstads AB, de sistnämnda verksamma i Trollhät­tan.

Därmed har grunden lagts till en ny företagsgrupp, inriktad pä kvalificerade underleverantörs­uppdrag. Gruppen beräknas omsätta 70 Mkr och sysselsätta 100 personer. I samband med förvärvet har såväl Wikhede som Aronssons kapitalbas kraftigt förstärkts. Ägare till Wikhede Mekaniska AB är förutom Fond Väst, HugoviaABoch Mercurius Gruppen AB.

AB Wikhede Mekaniska, beläget i Dalsland, är inriktat på kvalificerad svetsning av medellunga produkter i små och medelstora serier. Vidare konstruerar man, tillverkar och säljer hydraulis­ka redskapsbärare av patenterad konstruktion under produktnamnet Mowi.

Aronssons Mekaniska Verkstad AB är inriktad pä lält bearbetning och montage i små och medel­stora serier. Aronssons är ett relativt ungt företag som utnyttjar avancerad Cad-Cam teknik i kom­bination med moderna NC-maskiner.

Astra, SHB, .Skandia, .SAAB, Lundbergs orh Hennes & Mauritz. Aktierna i Hasselblad och HP-färg har sålts i samband med uppköp. 1 första hand har andelarna i Verkstäder och Kemisk industri ökat på bekostnad av Fastig-hels- uch Byggföretag saml Övriga förelag.

Nohab Industri AB är inriktad pä medeltung bearbetning och montage i små och medelstora serier av avancerad maskinutrustning, t ex tryck-pressar. Förutom anpassad maskinutrustning, disponerar man över en välutbildad yrkesarbe-tarkär. I samband med bildandet av den nya gruppen har Fond Väst satsat ytterligare 2.900 kkr i aktier, samtidigt som Wikhede Mekaniska AB löst sitt konveneringslån på 900 kkr. Fond Väst har under året i ett första steg tillskju­tit 3 Mkr i göteborgsbaserade WidallGruppen i form av aklier för 1.350 kkr och konveneringslån på 1.650 kkr.

WidallGruppens affärsidé är att förvärva och utveckla små och medelstora företag inom främst mekanisk industri och driva konsultverksamhet runt delta. Omsättning ca 100 Mkr.

Tabell 2--- 

1.  Astra

308.096 kkr

(0.863 %)

2. [REDACTED_EFTERNAMN]

238.941 kkr

(0.007 %)

3.  Volvo

208.748 kkr

(2.101 %)

4.  Asea

176.389 kkr

(0.656 S)

5.   Electrolux

146.096 kkr

(0.044 %)

I gruppen ingående bolag: NVI[REDACTED_EFTERNAMN] AB,

NVI Aseda AB, Lecab Materialhantering AB, Jo-

nab AB, PVAB Machine AB.

NVI[REDACTED_EFTERNAMN] AB i Göteborg som i huvudsak

är inriktad pä specialmaskiner och anläggningar

125

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

till industrin och tjänster i anslutning till delta.

NVI Aseda AB i Småland som är en komplett legotillverkare och gör grova och medelgrova plåtarbeten, svets, plåt, blästring och målning.

Lecab Materialhantering AB i Göleborg som marknadsför, konstruerar, tillverkar och installerar materialhanteringsanläggningar inom speciella branscher.

Jonab AB är dotterbolag till Lecab och tillverkar bl a klyv- och hyvellinjer att användas som kringutrustning inom trävaruindustrin.

PVAB Machine AB i Göteborg som utvecklar och marknadsför bl a hink- och burkautomater.

Under årel har enligt tidigare plan ytterligare medel tillförts COAT i form av aktier och konvertibler för sammanlagt 360 kkr. Avsikten är att under 1991 tillföra ytterligare medel fördelat på aklier och konvertibler.

Andelen i Interprodukt har under året sålts till huvudägaren.

Under årel har NLK Celpap marknadsintrodu-cerats och överförts lill noterade bolag.

Riskreserv

Denna reserv avser onoterade företag och är etl uttryck för medvetandet all satsningar i etl ut­vecklingsskede i dessa bolag innebär etl riskta­gande. Avsättning har skell med ytterligare 15 Mkr. Investeringsvolymen har ökat samlidigt som risken vid denna typ av investeringar ökat.

Kapitaltillskott direkt i f

ö

retagen

Av fondens placeringar under året har 68 Mkr skett genom kapitaltillskott direkt i företagen. Fördelningen per företag framgår av not 17.

Likviditet

Räntor från likviditetsförvaltningen har under årel uppgått till 87 Mkr. Den genomsnittliga likvi­diteten månadsvis beräknad har uppgått lill ca 578 Mkr.

F

ö

rvaltningskostnader

Förvaltningskostnaderna uppgår lill 7,6 Mkr. Kostnader för styrelse och personal inklusive lö­nebikoslnader utgör 4,0 Mkr lokalhyra 0,7 Mkr och övriga koslnader 2,9 Mkr. I den sistnämnda posten ingär bland annat kostnader för informa­tion, konsultarvoden, revisionsarvoden och kon­torsomkostnader. Antalet ärsanslällda uppgår till sex personer.

Wikhede Mekaniska har träffat avtal tned Mercurius Handels orh Industri .AB om för­värv av Nohab Industri ,\B och .{ronssons Mekaniska Verkstads .4/J. Därmed har grunden lagts lill en ny förelags­grupp, inriktad på kvalificerade underleve-ratitörsuppdrag. 1 samband tned förvärvet har

126

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

Real redovisning

Det kapital som står lill fondens förfogande urholkas genom inflationens verkningar. Denna urholkning måste kompenseras genom att avkastningen på kapitalel ökar.

Inflationsutvecklingen är därför av avgörande betydelse när det gäller att bedöma fondens faktiska resultat.

För att fä en uppfattning om storleken av inflationens påverkan gör man en s k real redovisning. Denna går i stort sett så lill att man redovisar resultatet med hänsyn taget till marknadsvärdet på tillgängarna och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat.

Börskursernas förändringar päverkar direkt fondens reala resultat genom att marknadsvärdet på fondens börsportfölj förändras. Delta innebär att det reala resultatet måste ses i elt långsiktigt

perspekliv.

Sålunda blev del reala resultatet för 1990 minus 1.999 Mkr före överföring lill 1-3 Allmänna pen­sionsfonden. Det sammanlagda reala resultatet sedan verksamheten började 1984 uppgår till 13 Mkr.

Ö

verf

ö

ring tili 1-3 Allm

ä

nna pensionsfonden

Fonden är skyldig att till 1-3 Allmänna pensions­fonden inbetala etl belopp uppgående till 3 % av nuvärdet av de medel fonden rekvirerat. Detta är fondens direktavkastningskrav och beloppet för 1990 uppgår lill 127 Mkr. Denna summa täcks med god marginal av rörelseresultatet på 395 Mkr.

Inflytande och r

ö

str

ä

tt

Fondens aktieinnehav har medfört rösirätt pä bolagsstämmor i 64 förelag.

De lokala fackliga organisationerna har deltagit på 49 av dessa bolagsstämmor. Rösträtten utöva-

schiäl Wikhedes som .4 ronssons kapitalbas krcif-

ligl förstärkts.

des av sammanlagt 62 personalföreträdare och

representerande både arbetare och tjänstemän. Fonden har deltagit i 61 bolagsstämmor.

Därför atl börskurserna påverkar fonderisrealtt

Fonden har inie styrelserepresentation i något

resultat Iresullat minus inflation) måste detta

 ses i långt perspektiv. Det reala resullalet för

 1990 blev - 1. 999 .Mkr.

styrelsens sammansättning

börsnoterat förelag. 1 de onoterade företagen är fonden i normalfallet representerad. Därutöver

ses t långt perspektiv. Det reala resultatet för

har fonden samrått med övriga intressenter om

127

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

Ar 19511        1955        1960        1965        197(1        1975        1980

Katta: tidningfn Affärsvärlden.

Aktiemarknadens

CcncrallndcJ

utveckling   ianuari-

december 1990.

Dec-9(1 Jan    Fcb   Mar   Apr    Maj   Jun    Jul    Aug   Sep    Okl   Nov   Dec

Källa: tidningen Affärsvärlden.

128

iOKFORINGSMASSIGT RESULTAT

J( tieutdelningar Länte in takter Örvaltningskostnader .vskrivningar Lealisationsvinstr .vsättning till riskreserv

r

ö

relseresultat

>verföring till 1-5 Allmänna pensionsfonden

lets resultat

Skr.

1990/91

:164

Bilaga 5

1990

1989

109.221

78.597

Not 1

87.352

43.633

Not 2

7.573

-

7.091

Not 3

679 221.235

-

619 212.210

Not 4

15.000 394.556

-

326.730

Not 5

127.059 267.497

97.968 228.762

LEALT RESULTAT

l

ö

relseresultat

Jets förändring av ej realiserade kursföriuster/kursvinster

lomlnellt resultat

vsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

ealt resultat

kverforing till 1-3 Allmänna pensionsfonden

rets resultat

394.556

326.730

Nov 6

-     1.988.594

488.579

1.594.038

815.309

Not 5

405.393

195.767

1.999.431

619.542

Not 5

127.059

97.968

-     2.126.490

521.574

Ila belopp i resultaträkning, balansräkning och noter anges i tusentals kronor (kkr) där inget annat anges.

9   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

129

Skr. 1990/91:16 Bilaga 5

1990-12-31

1989-12-31

Bokf

ö

rda v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Bokf

ö

rda v

ä

rden

TILLGÅNGAR

Likvida medel

Kortfristiga placeringar

Fordringar hos fondkommissionärer

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

Aktier

Konvertibla skuldebrev

Reversfordran

Inventarier

Summa tillg

å

ngar

Not 7

108.612

108.612

42.991

Not 8

582.243

582.243

200.569

Not 9

11.052

11.052

16.095

Not 10

25.183

25.183

5.550

Not 11

3.644.453

3.251.234

3.257.161

Not 12

125.071

118.678

63.926

Not 13

8.008

8.008

12.012

Not 3

1.213

1.213

1.770

4.505.835

3.600.074

4.106.223

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulden

Upplupna kostnader ocb förutbetalda intäkter

Övriga kortfristiga skulder

Riskreserv

Skuld till 1-3 Allmänna pensionsfonden

Summa skulder

Not 14

762

762

592

5

Not 15

462

462

634

6

Not 4

30.000

.30.000

15.000

15.0

Not 5

127.059

127.059

97.968

97.9

158.283

158.283

114.194

FONDKAPITAL

Grundkapital Ackumulerat överskott Årets resultat Summa fondkapital

Summa skulder och fondkapital

3.452.000

4..323.637

2.857.825

3.324.0

628.055

1.750.793

.399.293

1.229.2

267.497

-2.126.490

228.762

521.5

4.347.552

3.947.940

3.485.880

5.074.8

4.505.835

4.106.223

3.600.074

5.189.0

lOT 1 Ränteintäkter

änteintäklerna har erhållits på följande sätt; anker och mäklare enningmarknadsinstrument onvertibla skuldebrev

lOT 2 Förvaltningskostnader

örvaltningsliostnaderna uppdelas enligt följande:

ersonalkostnader

tyrelsearvoden

tvriga kostnader styrelse

önebikostnader

okalhyra kansli

>vriga kostnader

17.964

63.023

6.365

87.352

2.545 277 232 917 729 2.873 7.573

Skr. 1990/91: Bilaga 5

NOT 3 Avskrivningar/Inventarier

Avskrivning har gjorts med 20 % på anskaffningsvärdet. Ingående balans Anskaffningsvärde 1990 Avskrivningar

NOT 4 Riskreserv 

Ingående balans Under 1990 avsatt

164

1.770

122

"_lZi

1.213

15.000 15.000 30.000

JOT 5 Överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

ekv. datum                                    Belopp                        Index

Ber

ä

knat nuv

ä

rde

Tillg

ä

ngligt antal dagar

Ber

ä

knat 3 % per 1990-12-31

984-1989 0/2-1990 !/5-1990

3.324.069 594.000

_____ 174

3.918.243

ivs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft iverf

ö

ring till 1-3 Allm

ä

nna pensionsfonden

213.9/192.8 213.9/199.9 213.9/206.4

3.687.854

635.601

_____ 18j

4.323.636

-3.918.243

405.393

127.059

360 310 238

110.636 16.420

____ 3

127.059

ond Väst skall enligt bestämmelserna i SFS 1983:1092 (28 §) till 1-3 Allmänna pensionsfonden överföra en avkastning för räkenskapsåret

990 beräknad till tre procent hv nuvärdet av grundkapitalet. Hänsyn skall tagas till att årets kapitaltillskott å 594 .Mkr varit tillgängligt för

ärvaltning endasl under viss del av räkenskapsåret.

luvärdel av grundkapitalet beräknas enligt konsumentprisindex.

Kerföringen för är 1990 uppgår till 127.059 kkr.

JOT 6 Reall resultat

Rörelseresultat

ö

r

ä

ndring av ej realiserade kursf

ö

rluster

j realiserade kursförluster 901231

j realiserade kursvinster 900101

lomlnellt resultat

ivsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

tealt resultat

)verföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

tesultat

399.612 1.588.982

Januari.

Ackumulerat

December 1990

1984-1990

394.556

1.284.409

- 399.612

. 1.988.594

. 1.594.038

884.797

-     405.393

- 871.636

. 1.999.431

13.161

.     127.059

- .388.858

.2.126.490

- 375.697

131

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

NOT 7 Likvida tnedel

Kassa och postgiro Banktillgodohavanden

5 108.607

108.612

NOT 9 Fordringar hos fondkommissionärer

Fordringar hos fondkommissionärer består huvudsakligen av aktieförsäljningar för vilka likvid ännu ej erhållits.

NOT 8 Kortfristiga placeringar

Statsskuldväxlar Övriga värdepapper

211.967 370.276 582.243

NOT 10 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter består huvudsakli. gen av upplupna räntor på penningmarknadsinstrument och konvertibla skuldebrev.

NOT 11 Aktier

Noterade aktieslag

Antal

Förändring

Ansk.värde

Kurs**)

Börsvärde

Skillnad

Fondens

Fondens

sedan

Inkl. cour-

901228

901231

ansk. värde/

andel

andel

891231

tage och skatt*)

Kronor

börsvärde

kapital

%

röster

%

Verkstäder

Asea

A

bu

335.150

.147.800

144.504

475

159.196

14.692

B

fr

35.450

-      5.600

28.243

485

17.193

-   11.050

0.567

0.656

Atlas Copco

A

fr

-    54.700

B

fr

460.200

336.300

119.901

154

70.871

-   49.030

1.304

0.187

Avesta

bu

1.842.600

1.842.600

47.711

21

38.695

-     9.016

2.221

2.221

Eldon 1)

B

bu

164.085

109.390

12.109

60

9.845

-     2.264

B

fr

188.865

167.410

15.466

65

12.276

-     3.190

6.795

3.164

Electrolux

B

fr

913.100

454.200

209.670

160

146.096

.   63.574

1.252

0.044
[REDACTED_EFTERNAMN] 1)

B

fr

1.327.450

1.315.450

258.092

180

238.941

-   19.151

0.645

0.007

Esab

A

bu

190.000

26.816

160

30.400

3.584

B

bu

190.000

26.816

150

28.500

1.684

4.439

5.527

Frico

B

bu

347.150

10.948

24

8.332

-     2.616

Opt

39.600

479

12:1C

1            479

14.196

5.882

Saab

A

bu

57.400

52.400

8.787

146

8.380

407

B

fr

15.000

-  268.800

1.900

138

2.070

170

0.107

0.100

SKF

A

bu

581.000

5.000

46.251

68

39.508

-     6.743

A

fr

20.000

2.366

85

1.700

666

B

bu

249.200

39.600

21.141

67

16.696

-      4.445

B

fr

449.000

171.100

46.306

66

29.634

-   16.672

1.104

1.220

Trustor 1)

B

bu

361.000

16.000

17.168

18

6.498

-   10.670

B

fr

252.875

131.775

11.684

16

4.046

-     7.638

9.785

3.743

Uddeholm

B

bu

407.750

15.319

59

24.057

8.738

B

fr

555.000

24.132

59

32.745

8.613

Prf

cbu

75.500

2.551

59

4.455

1.904

Prf

cfr

13.000

575

59

767

192

Opl

bbu

62.500

383

32

2.000

1.617

5.256

2.236

Volvo

A

bu

507.385

10.000

228.521

215

109.088

-119.433

A

fr

96.420

50.943

250

24.105

-   26.838

B

bu

102.703

90.400

26.995

195

20.027

.     6.968

B

fr

269.552

-  122.000

88.705 1.494.482

206

55.528 1.142.128

-      33.177

-    352.354

1.258

2.101

Kemisk industri

Astra

A

bu

537.600

-    77.400

80.556

458

246.221

165.665

A

fr

125.001

25.486

495

61.875

36.389

B

fr

-  156.251

0.705

0.863

202.054

106.042

308.096

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

NOT n AKTIER

Noterade aktieslag

Antal

Förändring

Ansk.värde

Kurs**)    1

Börsvärde

Skillnad

Fondens

Fondens

sedan

inkl. cour-

901228

901231

ansk. värde/

andel

andel

891231

tage och

skatt*)

Kronor

bärsvärde

kapital

%

röster

%

Skogsindustri

Korsnäs

A

bu

813.740

70.224

90

73.237

3.013

A

fr

102.500

8.555

91

9.328

773

B

bu

335.480

31.532

90

30.193

-      1.339

2.335

2.084

MoDo

B

fr

-    22.500

C

bu

2.500

-    59.700

612

163

408

204

Kvb

cbu

590.000

22.480

191.878

175

103.2.50

-   88.628

0.016

0.003

SCA

A

bu

-    94,500

B

bu

773.775

68.696

86

66.545

-     2.151

B

fr

503.850

54.425

85

42.827

-    11.598

Opt

bu

9.628

11.383

620

5.969

-     5.414

Opt

fr

12.072

14.213

630

7.605

-     6.608

0.747

0.184

Stora

A

bu

362.000

70.412

250

90.500

20.088

A

fr

75.632

23.679

250

18.908

.     4.771

B

fr

-    37.200

448.770

0.733

0.894

545.609

-   96.839

Övriga företag

Argonaut1)

B

bu

603.000

203.000

29.087

34

20.502

-     8.585

B

fr

150.750

150.750

6.030

35

5.276

754

0.929

0.235

Bilspedition

B B

bu fr

917.800

277.030 - 277.0.30

84.290

47

43.137

.   41.153

Tr

bbu

917.800

917.800

18..502

4:50

4.130

-    14.372

2.945

1.143

Boris Wäf veri

B

bu

50.000

1.874

70

3.500

1.626

B

fr

65.000

2.436

70

4.550

2.1 14

6.273

3.594

Eken

B

bu

334.500

13.293

49

16.391

3.098

B

fr

100.500

5.543

49

4.925

618

7.402

4.505

Euroc

A

bu

120.300

7.122

99

11.910

4.788

A

fr

261.000

11.860

100

26.100

14.240

B

fr

-    40.000

1.091

1.330

Frontline (UV-Shipping)

bu

2.159.167

117.126

46

99.322

-    17.804

fr

60.500

5.841

46

2.783

-      3.058

9.547

9.547

Gamhro

B B

bu fr

2.100

-     142.700

-     28.000

249

138

290

41

0.008

0.004

Gullspång

B

bu

400.000

10.388

80

32.000

21.612

B

fr

100.000

2.597

80

8.000

5.403

1.050

0.615

Invcnt

B

bu

385.000

385.000

29.128

16:50

6.353

-   22.775

3.211

2.025

Kinnevik

B

bu

318.634

50.750

70.319

MO

35.050

-   35.269

B

fr

292.516

54.050

60.121

125

36.565

-   23.556

2.081

0..399

Marieberg

A

bu

325.300

26.300

36.101

63

20.494

.    15.607

A

fr

683.800

10.600

48.400

63

43.079

-     5.321

3.610

1 .,392

NLK Celpap 1)

B

fr

200.000

180.000

19.314

48

9.600

-     9.714

5.911

2.154

Procordia

A

bu

453.900

46.500

57.968

145

65.816

7.848

A

fr

161.800

13.929

140

22.652

8.723

B

bu

41.641

41.641

6.419

145

6.038

381

B

fr

212.333

40.033

24.146

144

30.576

6.4.30

0.343

0.369

Pulsen

B

bu

.55.000

4.662

70

3.850

812

7.886

3.1 75

Stena

B

bu

313.600

26.949

50

15.680

-   11.269

1.960

0.980

Ängpanneföreningen

B

bu

267.700

40.948 754.642

80

21.416 599.985

-      19.532

-    154.657

7.359

1.484

133

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

NOT 11 Aktier Noterade aktieslag

Antal         F

ö

r

ä

ndring     Ansk.v

ä

rde Kurs**) B

ö

rsv

ä

rde          SKIIInsd Fondens               Fondens

sedan        Inkl. cour- 901228 901231 ansk. v

ä

rde/   andel      andel

891231         tage och Kronor                   b

ö

rsv

ä

rde  kapital     r

ö

ster

skatt*)                                                           %           %

bu

387.000

B

bu

128.500

B

fr

310.000

B

bu

686.000

A

bu

265.000

B

bu

59.900

A

bu

161.400

A

fr

46.000

B

bu

43.800

B

fr

B

bu

372.000

B

fr

27.100

Fastighet- och Byggföretag

BGB 1)

JM

Klövern 1) Nordstjeman

SIAB 1)

129.000

514.500

80.700 23.000 10.700 14.800 10.000

17,877

7,620

36,296

33,270

26,500

5,990

19.006

5.417

4.358

59.594

5.608

221.536

34 165 165 38 61 57 110 110 110

283 280

13.158

21.203

51.150

26.068

16.165

3.414

17.754

5.060

4.818 

105.276

7.588

271.654

4.719

13.583

14.854

7.202

10.335

2.576

1.252

357

460

45,682 1.980

50,118

1,360

2,060 1,639

0,753

0.634

1,001 0,400

1,642 0,383

Handelsförelag

Banker SE-Banken

SHB 1)

Catena

A

bu

589.750

A

fr

163.200

Förva It n ingsbolag

Invik

A B

12.518 11.795

Sila

A

fr

215.000

B

bu

300.000

Skandia

B

fr fr

515.000 98.400

A

bu

1.691.800

C

fr

A

bu

998.000

B

fr

99.800

Summa noterade aktier

*)    Varav courtage

Varav omsättningsskatt

45.555

77

45,411

144

13,887

77

12,566

1,321

3.574

3.574

59,442

57,977

1,465

12,518

2,040

95

1.189

851

11,795

2.123

95

1.121

-  1,002

0.480

0.467

300,000

9.064

40

8,600

464

300,000

30,495

40

12,000

-  18,495

28,795

35

18,025

-  10,770

2.922

1.529

256.400

14,304 86,821

116

11,414

.  2,890 - 34.472

0.128

0.128

52,349

753,800

122,294

56

94,741

- 27.553

2,000

0.658

0.658

673,600

72,134

92

91,816

19.682

99.800

7.214 201,642

3.470.216

13,666 34,223

95

9,481 196,038

S.076.997

2.267

-      5.604

-     393.219

0.738

0.727

*) Lägsta betalkurs, om ej betalkurs fanns används köpkurs. Om både betalkurs och köpkurs saknats på balansdagen har senast tillgängliga betalkurs eller köpkurs använts.

1)    Split, fond-eller nyemission.

134

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

OT 11 Aktier loterade aktieslag

Antal

F

ö

r

ä

ndring

sedan

891231

Ansk.v

ä

rde     Kurs

Inkl. cour- 901228

tage och Kronor

skatt*)

B

ö

rsv

ä

rde          Skillnad  Fondens Fondens

901231 ansk. v

ä

rde/       andel   andel

b

ö

rsv

ä

rde     kapital  r

ö

ster

%      %

135.000

435.000

62.626

1.470

510

,216

108

360

2.450

1.000

77.038

26.963

1.000

1.000

7.213

70.000

70.000

3.850

1.500

750

51.897

28.720

65.919

1.250

196

10.000

10.000

1.350

2.750

2.250

3.500

174.237

»rsvärde är lika med anskaffningsvärde

feN (Nordsjöfrakt) 1)       B        fr       1.3

ab

>at

itamönster

nissionsteknik

ivik

nnekulle

ippanintressenter

A

imponentutveckling

uhärads Invest

B

idallGnippen

ikhede Mekaniska

imma onoterade aktier

62.626

510

360

1.000

26.963

7.213

3.850

750

65.919

196

1.350

3.500

174.237

8.829

4.883

9.800

6.125

11.842

11.842

49.000

49.000

24.226

10.654

33.333

33.333

3.582

1.120

15.000

15.000

74.956

. 61.009

0.390

0.196

25.000

16.320

25.000

25.000

italt noterade och onoterade aktier

3.644.453

3.251.234

393.219

OT 12 Sammanslällning av konvertibla skuldebrev

Nominellt v

ä

rde

R

ä

nta

%

Ansk. v

ä

rds Inkl. cour­tage och skatt*)

Kurs**) 901228

%

Börsvärde 901231

Skillnad

ansk. v

ä

rde /

b

ö

rsv

ä

rde

oterade

14,449

1,982

1,173

660

:ea

B

fr

icsson

B

fr

Ispedition

B

bu

B

fr

imma noterade konvertibla skuldebrev

Varav courtage Varav omsättningsskatt ) Lägsta betalkurs, om ej betalkurs fanns används köpkurs. Om både betalkurs och köpkurs saknats på balansdagen har senast tillgångliga betalkurs eller köpkurs använts.

12

11,25 10 10

33,981 7,473 3,382 1,903

46.739

184 461

218

31.498

2,483

320

6.344

1,129

115

1.349

2,033

175

1.155

748

40.346

6.393

360

1,500

12,000

20,000

42,822

1,650

noterade

irsvärde är lika med anskaffningvärde,

>at

>ntrol Drive

nissionsteknik

ippanintressenter

jmponentutveckling

itlallGruppen

imma onoterade konvertibla skuldebrev

italt noterade och onoterade konvertibla skuldebrev

360

1,500

12,000

20.000

42.822

1.650

78.332 125.071

360 1,500 12,000 20,000 42,822 1,650 78.332

118.678

135

Skr. 1990/91: Bilaga 5

164

NOT 13 Reversfordran

Fordran avser ett reverslån till Lundby Holding AB i samband med överlåtelse av aktier och konveriibeli skuldebrev i Lundby Leksaksfabrik AB. Lånebeloppet uppgick ursprungligen till 20 Mkr. Amortering har under året skett med 4.004 kkr. Slutbetal­ning sker år 1992.

NOT 14 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbctalda intäkter består huvudsakli­gen av koslnader fÖr årsredovisning samt revisions- och granskningskostnader.

NOT 17 Kapitaltillskott direkt i

företagen 1990

F

ö

retag                               Art

Argonaut

Aktier

6,030

Coal in Göteborg AB

Aktier

180

Konv lån

180

Kinnekulle Fastighets AB

Aktier

3.850

Komponentutveckllng

Konv län

42.822

SIAB

Aktier

9,420

WidallGruppen

Aktier

1.350

Konv lån

1,650

Wikhede Mekaniska AB

Aktier

2,900

NOT 15 Övriga kortfristiga skulder

Övriga kortfristiga skulder består av: Leveran tönskulder Upplupna semesterlöner Upplupna arbetsgivaravgifter Innehållen personalskatt

86 83 162 131

462

NOT 16 Grundkapital

Bokf

ö

rda v

ä

rden       Marknadsv

ä

rden

Vid irets ingång

2,857,825

3,324,069

Omräkning av grund­kapital vid årets ingång

363,786

Kapitaltillskott under året

594,175

635,782

3.452.000

4.323.637

Omräkning av det bokförda grundkapitalet till marknadsvärde skall ske efter de förändringar av konsumentprisindex som skett från det kapitalet tillställdes Fond Väst och fram till räkenskaps­årets slut.

Göteborg 30 januari 1991

Bengt Rogerstam Ordförande

Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Vice Ordförande

Bengi Ekcblad

Ronny[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas Polesie

Berlil[REDACTED_EFTERNAMN]

Maj-Britt[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

136

Skr. 1990/91:164 Bilaga 5

Undertecknade, som av regeringen förordnats att som revisorer granska Andra löntagarfondstyrelsens för­valtning, fär härmed avge revisionsberättelse för år 1990.

Under beaktande av god revisionssed har vi granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar som lämnar upplysningar om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondsstyrelsens förvaltning stående tillgångarna och vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har inte gett anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt beträffande löntagarfondsstyrelsens förvaltning.

Göteborg den 26 februari 1991

UlfGometz

Lars-Olof Thörn

Lars Widell

Aukt. revisor

Aukt. revisor

137

Trefond Invest

(tredje löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I99O

Temat för den här årsredovisningen är      l'' '" människor.

Människor i Sverige.

Gamla människor, och unga människor som en gång kommer att bli gamla.

Människor är kanske inte det första man förknippar med den typ av verksamhet vi representerar: att placera pengar på riskkapitalmarknaden.

Men ändå är målet för vårt arhete starkt förknippat med människor och mänsklig nytta - nämligen att stärka pensionssystemet.

Ett starkt pensionssystem gör det möjligt för våra gamla att säkerställa en tryggare ålderdom.

Det är bland annat därför som Trefond Invest finns.

140

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

y]_) hUT OVdct.

Löntagarfonderna har två huvudsyften:

-

Att förstärka pensionssystemet, ATP.

-

Att förbättra riskkapitalmarknaden.

Trefond Invest kommer att inbetala MSEK 130 för 1990 till ATP. Sedan starten 1984 är siffran MSEK 397 för Trefond Invest och MSEK 1.821 för samtliga löntagarfonder.

Hösten 1990 upphörde i stort sett riskkapital­marknaden att fungera i Sverige. Trefond Invest får nu i accelererande takt förfrågningar om att ställa upp med riskkapital. Vi utvärderar löpande ett flertal projekt. Vi ställde också upp med vår andel av Bilspeditions ny­emission kring årsskiftet.

1990 års börsutveckling blev sämre än de flesta anat. Krisen vid Persiska viken skrämde upp placerarna runt om i världen. 1 Sverige blev kursfallet dramatiskt. En chockhöjning av räntan och pessimistiska prognoser om ekonomin var några viktiga orsaker till raset. Till detta kom att flera institutioner och privatpersoner valde att göra sina aktieköp utomlands istället för i Sverige.

Likviditeten på Stockholmsbörsen försämrades radikalt under 1990. Att göra omplaceringar i en portfölj av Trefond Invests storlek tar därmed mycket lång tid. En klar förbättring har dock skett de senaste veckorna.

Flera av Trefond Invests aktieinnehav blev föremål för uppköpserbjudanden under fjolåret. Innehavet i Hexagon såldes. Den 10-procentiga posten i Åkerman avyttrades till VME. Aktierna i Hasselblad såldes till Incentive/Asea. Norska Freia bjöd på samtliga aktier i Marabou. Trefond Invest valde dock att inte acceptera budet. Vi hade ingen möjlighet att ta aktier i Freia som betalning eftersom Trefond Invest inte får äga utländ­ska aktier. Kontantbudet på SEK 470/485 ansåg vi å andra sidan vara för lågt.

Flera utländska bolag var intresserade av vårt Marabou-innehav. I samråd med personalen och ledningen för Marabou såldes dock posten till Norsk Hydro för SEK 572/aktie. Det resulterade i en reavinst på MSEK 101 - MSEK 36 mer än om Freias bud hade accepterats. Norsk Hydro accepterade i sin tur Freias bud.

Trefond Invest, liksom övriga löntagarfonder, har nu begärt att få placera 10 procent av tillgångarna i

141

utländska värdepapper. Förslaget är ute på remiss och presenteras förhoppningsvis i Riksdagen under vår­sessionen. Något direkt behov av att ersätta svenska aktier med utländska finns knappast efter det stora kursfallet i Sverige.

De svenska bolagen är väl så framgångsrika som sina utländska konkurrenter och knappast högre värderade. Trefond kommer istället att komplettera den svenska aktieportföljen med utländska aktier som inte har någon motsvarighet i Sverige. Vi har redan etable­rat kontakt med utländska börsmäklarfirmor, börsbolag och banker.

Den finansiella krisen i Sverige drabbade även oss. Trefond Invest har sedan 1987 varit näst största ägare i möbelföretaget Polarator Office. Under 1990 stod det klart att en budgeterad vinst kring MSEK 10 skulle förvandlas till en lika stor förlust. Vi tog då i enlighet med fondernas långsiktiga intentioner det ägaransvar som ligger i större aktieinnehav.

Tillsammans med huvudägaren beslutades att Polarator Office skulle genomgå en finansiell och operativ rekonstruktion. Bankerna försvårade dock detta genom att säga upp Polarator Office' lån. Bolaget hamnade därmed i en akut likviditetskris som var fullständigt onödig och som försvårade rekonstruk­tionsarbetet. Polarator Office har nu avyttrat Round Office och JOC. Huvudägarna har garanterat en nyemission på MSEK 22,5, där Trefond Invest tecknat motsvarande sin andel av aktiekapitalet. Kvar i Polarator Office är Horreds Möbelindustri, Horred och K A[REDACTED_EFTERNAMN] &c Söner, Huskvarna.

Bankernas ansvar i samband med konkursen i Nyckeln tål också att diskuteras. Trefond Invest har en reversfordran om MSEK 50 på[REDACTED_EFTERNAMN] Capital som en av affärsbankerna förmedlat. Som köpare av sådana värdepapper förutsätter man självfallet att banken gjort någon sorts kvalitetsbedömning eller åtminstone en vanlig kreditbedömning. Så tycks emellertid inte ha varit fallet.

Någon säkerhet för vår revers på[REDACTED_EFTERNAMN] Capital finns inte. Förlusten är omkring MSEK 17,5 men ska ses i perspektivet av fondens tillgångar om ca 3,9 miljarder kronor. Likvida medel och penningmark­nadsinstrument har trots detta under 1990 i genomsnitt förräntats till 13,25%. Sverige behöver ökad konkur-

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

rens inom banksektorn. Förhoppningsvis blir det bättre med fler utländska banketableringar i Sverige.

För den som har likvida medel och en långsiktig affärsstrategi är kursfall inte bara negativt. Värdet på aktieinnehaven sjunker visserligen temporärt, men ett lägre kursläge ska utnyttjas för nya placeringar.

Trefond Invest har under januari 1991 köpt aktier för MSEK 123. Större köp har gjorts i bl.a. Asea,[REDACTED_EFTERNAMN], SKF, SSAB och Skandia. Likvida medel uppgår dock fortfarande per 1991-02-01 till MSEK 610. I det korta perspektivet är det omöjligt att förutse kursutvecklingen. Med ett längre synsätt borde dock dagens kurser vara attraktiva även om jag inte är någon stor optimist inför den närmaste femårsperioden.

Västvärlden står inför en period med lägre tillväxt­takt. Nya marknader och nya konkurrenter kommer visserligen att växa fram i Östeuropa. För att tillväxten ska ta fart där fordras dock en kraftfull utbyggnad av infrastrukturen. Vägar, flygplatser, hamnar och kom­munikationsnät i allmänhet måste byggas ut och moderniseras. Det är inom dessa områden vi bedömer att de mest intressanta aktierna finns - tung verkstads­industri med inriktning på infrastruktur.

Trefonds aktieportfölj inklusive likviditet utveckla­des 7% bättre än Affärsvärldens Generalindex 1990. Under innevarande är får förhoppningsvis fonden i stort sett samma möjligheter som alla andra att arbeta på marknaden. Fonden arbetar redan nu med utstäl­lande av köpoptioner på egna innehav vilket bör kunna förbättra avkastningen en del. Förmodligen får Trefond Invest möjlighet att köpa utländska aktier. Det ger nya möjligheter att fortsätta förränta kapitalet på ett optimalt sätt.

Stockholm i februari 1991 Michael G Berman

142

Detta är en löntagarfondstyrelse.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Löntagarfondstyrelserna tillkom 1984 genom ett riksdagsbeslut. De är fem till antalet och utgör, till­sammans med l-5:e fondstyrelserna. Allmänna Pen­sionsfonden, AP-fonden. Löntagarfondstyrelserna har haft en uppbyggnadsperiod fram tom 1990. Fr o m innevarande år tillskjuts inte något nytt kapital.

Varje fondstyrelse har haft möjlighet att rekvirera MSEK 3.452. Detta belopp räknas årligen upp efter inflationen, definierad som KPI. På det senare beloppet beräknas det årliga avkastningskravet om 3%. Kapita­let har erhållits genom en vinstdelningsskatt, som tagits ut på vinster över viss nivå, samt en löneavgift.

UAKKHADSMÅSSICA STRATEGIER

Placeringsstrategin är marknadsmässig. Investeringarna är långsiktiga och uppfyller krav på god riskspridning. Avkastningskravet är som nämnts tre procent på er­hållet kapital efter uppräkning. Avkastningen överförs till l-3:e fondstyrelserna och bidrar till att täcka framtida pensionsutbetalningar. Den överskjutande avkastningen återinvesteras och förvaltas av löntagarfondstyrelsen.

EN STABIL ÄGARE BLAND ANDRA

Löntagarfondstyrelsernas innehav motsvarar ca 4% av det samlade börsvärdet, dvs knappt 1% per fond­styrelse. En fondstyrelse får inte inneha mer än 6% av rösterna i ett börsnoterat företag. Härigenom uppträ­der en fondstyrelse som en av flera ägare i ett företag. Förutsättningarna finns samtidigt för att man ska kunna verka stabiliserande som långsiktig ägare,

STYRELSE OCH FÖRVALTNING

Varje löntagarfondstyrelse består av nio ledamöter och fyra suppleanter, som samtliga tillsätts av regeringen. Minst fem ledamöter skall företräda löntagarorganisa­tionerna. Löntagarrepresentanterna befinner sig alltså i majoritet i styrelserna, därav namnet löntagarfond­styrelser. Den löpande verksamheten leds av en VD som har ett kansli till sitt förfogande.

143

Året i korthet.

Skr. 1990/91:164

Bilaga 6

Årets underskott i förhållande till realt resultat MSEK - 1.936 (451,9).

Totalt underskott i förhållande till realt resultatkrav sedan verksamhetens början MSEK - 483,8 (1.452).

Fondförmögenheten MSEK 3.253 (4.778).

Fondförmögenheten utvecklades 7% bättre än Affärsvärldens Generalindex: -24,1% jämfört med -31,1%.

144

AKTIIINNEHAV

31 december 1990 (kSEK) Bilaga 1

Förändr 1/1-31/12

Antal

Bolag____________ 

B

Ö

RSNOTERADE AKTIER OCH KVB (Al-, Al I-listan) VERKSTADSINDUSTRI

Anskaffn värde' kSEK

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Markn värde * *       A ndel %

kSEK

Röster Kapital

Asea

Abu

389.400

+

63.400

133.928

184.965

0,8

0,7

"

Afr

3.100

+

3.100

1.552

1.488

"

Bfr

30.900

+

30.900

17.722

14.987

Eldon

Bbu Bfr

628.734') 33.366

-

47.402 2.298

37.724 2.169

5,9

12,7

Electrolux

Bfr

650,000

+

150.000

201.296

104.000

0,0

0,9
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bfr

984.800

+

984.800

182.740

177.264

0,0

0,5

Esab

Abu Bbu

268.186 ,     268.186

41.340 47.180

42.910 40.228

7,8

6,3

Hassclblad

Abu Afr

-

137.200 400

-

-

Saab

Abu

200.000

300.000

51.096

29.200

0,3

0,3

SKF

Abu

1.940.000

+

4.900

237.635

131.920

3,9

1,8

SSAB

Abu

227.000

+

227.000

31.631

16.344

1,1

1,2

"

Bfr

95.800

+

95.800

13.300

6,706

Volvo

Bbu

387.000

+

32.000

134.115

75.465

0,2

0,9

Bfr

280.000

+

50,000

102.589

57.680

Åkermans

Abu Bbu Bfr

1.463

243.537

90.000

"

204 34.208 12.308

217 36,043 13.320

6,6

9,8

»USTRI

---

1.292.544

972.630

SKOOSINI

MoDo

Cbu

171.000

+

600

59.687

27.873

0,0

1,3

Cfr

30.000

+

800

10.395

5.250

"

Kvb Cbu

130,000

-

46,374

22.750

SCA

Bbu Bfr

315.000 285.000

-

30.548 30.883

27.090 24.225

0,1

0,4

Stora

Abu

148.900

+

13.400

50.161

37.225

0,8

0,8

Afr

214.800

4-

25,700

70.160

53.700

"

Bfr

105.300

+

8.300

27,579

26.325

325.787

224.438

HANDEL

HSi M

Bfr

908.300

-

293.900

222.534

5,6

12,2

Skoogs

Bbu

634.100

43.322

36.778

5,7

12,6

337.222

259.312

FASTIGHETS' OCH BYGGBOLAG

BGB

Bu

1.500.000')

144,923

51.000

5,2

5,2

JM

Bbu

27.400

-     22,600

5.552

4.521

0,9

1,8

Bfr

365.600

9.400

19.349

60.324

Lundbergs

Bbu

525.000')

-

33.839

46.725

0,2

0,7

Nordstjeman Abu

29.500

+    29.500

4.782

1.800

0,1

0,4

"

Bbu

20.000

+    20.000

3,202

1.140

"

Bfr

116.000

+  116.000

17.863

8.700

10   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

Skr.

1990/91:

164

Bilaga 6

Bolag

Antal

Förändr 1/1-31/12

Anskaffn värde* kSEK

Markn värde kSEK

*       Andel % Röster Kapital

Pronator

Bbu Bfr

58.200 51.800

+    58.200 +    51.800

1.556 1.487

698 518

0,4

0,7

Skånska

Bbu Bfr

320.000- 56.000

+     15.000 +      6.000

78.300 20.705

90.560 15.680

0,4

0,6

331,558

281.666

ÖVRIGA

AGA

Bbu

238.000

+ 238.000

62.069

57.120

0,1

0,5

Almedahl

Abu

Afr

Bbu

150.008

-     93.361

6.449

+    50.000

21.599

17.401

0,9

2,4

Argonaut

Abu Bbu Bfr

61.000') 139.000 33.750

+    61.000 +      4.000 +    33.750

4.017 5.519 1.935

2.135 4,726 1.181

0,2

0,3

Aritmos

Bu Fr

1.393.539 12.061

-

156.104 1.003

139.354 1.327

6,5

6,5

Bilspedition

Abu Afr Bbu TR

1.127.794

116.426

40.000

1.244,220

-     40.000 +    40.000

50.108 5.046 5.317

15.556

225.559

23.285

1.880

18.663

7,8

4,1

Gullspång

Bbu Bfr

1.050.000 250.000

-

34.525 9.624

84.000 20.000

1,6

2,7

Hexagon

Bbu

-

-   860.000

-

-

Independent

Abu Afr

1.285.000 226.000

24.304 4.274

5.140 678

1,1

1,1

Kinnevik

Bbu

135.000

+  135.000

26.928

14,850

0,1

0,5

Marabou

Afr Bfr

-

-       90.469

-     306.860

-

Nobel

Bu

670.000')

+ 311.000

57.570

38.860

0,9

0,7

Programator Bbu Bfr

562.000

+    12.000 -   108.000

38.272

11.802

1,5

4,1

Proventus

Bbu Bfr

Pref Bbu Pref Bfr

1.853.000'') 720.000

1.956.000 764.000

+    39.276 -    43.776 + 103.000 +    44.000

72.107 27,833 39.148 15.293

93.577 37,080 41.076 16.044

3,5

6,2

Skandia

Fr

607.400

+ 262.400

125.932

70.458

0,8

0,8

Skrinet

Bbu Bfr

644.200') 5.800

29,754 288

25.768 232

14,2

20,0

834,125

952.196

INVESTMENTBOLAG,

BLANDADE

SILA

Afr Bbu Bfr

2.100

1.264.000

100.000

+      2.100 + 1.264.000 +  100.000

246

132.389

10.673

84

50,560

3.500

54.144

0,7

3,9

143.308

146

AKTIEINNEHAV

31 december 1990 (kSEK) Bilaga 1

Prop. 1990/91:164 Bilaga 6

Bolag

Antal

Förändr 111-31112

Anskaffn värde* kSEK

Markn värde'* kSEK

Andel % Röster Kapital

BANKER

S-E-Banken   Abu Bfr

1.446.000 78.000

+    21.000 +    78.000

122.720 6.300

80.976 4.368

0,6

0,6

Sv Handelsb.StAbu Bfr

702.000') 70.200

+ 138.667

79.784 6.938

64.584 6.669

0,5

0,4

Skånska Banken Abu Bbu

-     91.632

-    319.714

-

Östgöta Enskilda Bank              Bu

85.500

+    85.500

10.170

6.413

1,0

1,0

225.912

163.010

OTC-BOLAG

Lindab           Bbu Bfr

-   861.032 2.968

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]    Bbu

136.-186'')

+    20.836

10.515

6.809

6,1

18,9

Polarator       Bbu Office            Bfr

1.115.920 65.180

+ 413.200 +      6.600

35.680 5.945

1.451 130

25,0

29,5

Rottneros      Bu Fr

1.034.600 95.000

+    29.600

40.522 4.442

16.554 1.520

10,0

10,0

Scandiafelt    Bu Fr

-     91.500 800

-

Wallenstam   Bbu

426.000

+         400

55.641

26.412

2,5

5,3

152.745

52.876

KONVERTIBLA SKULDEBREV

Asea

4.808.200

+4.808.200

17.342

10.482
[REDACTED_EFTERNAMN]

3.079.105

+3.079.105

11.318

9.853

KMG System AB

900.000

-

918

918*"

Kolmården

20.000.000

-

20.000

20.000""

Nordstjeman

5.503.080

+5,503.080

14.731

7.154

Östgöta Enskilda Bank

629.800

+ 629.800

799

661

-------- 

65.108

49.068

ÖVRIGA AKTIER

Fordonia        Bbu Bfr

48.932 1.068

3.104 68

196 4

0,1

0,5

Hällde           B

7.200

-

6.973

6.973""

40,0

40,0

KMG SystemAB Pref. B

3.000

2.500

306

306 -'*"

37,5

85,7

Kolmården    Abu

10.000

5.000

5.000""

16,7

16,7

Niord             Bfr

446.250

21.800

26.775""

15,4

21,0

Reinhold City Bbu

-

-     12,600

-

Telesoft         A B

-     42,000

-     84,000

-

-

United Tankers AB   Bfr

564.000

+ 564,000

30.266 67.517

19.176 58.430

2,2

4,6

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Bolag

Antal

Förändr 1/1-31/12

Anskaffn värde*       Markn värde"

Andel %

kSEK

kSEK

Röster Kapital

AKTIER MED K

Ö

POPTIONER

Svenska Handelsbanken

St Abu        1.600.000")

Bfr

160.000

122.807 10.679

168.464 = 16.846

1,1

1,0

133.486

185,310

TOTALT

3,909.312

3.253.080

1)   FE gt;nom uppskrivning av nom 2.-30, därefter splir 3:1.

2) Varjv 500,000 genom F 1:2,

31

Varav I 75,000 genom F 1:2

41

Varav 33,750 Bfr genom N 1:4. kr 40,

5)

Varav 309,000 genom F 1:1.

61

Varav 1,853,000 pref Bbu och 720.000 pref Bfr genom F 1 pref: 1

71

Äterbet 50:-/aktie, nedskr av nom 80-35,

81

Varav 70.200 genom F 18:10.

91

Varav 38.450 genom F 1:2

lOlVarav 160,000 genom F 1B:10.

Inkl omsartnjngsskati och (.-Duriajie. Lagsca betalkurs. Köpkurs dar betalkurs saknas. Aktier utan mark iiatisni) re ring. Marknadsvarde/lDsenvarde enligt lagsia värdets princip.

VARDEPAPPERSPORTFOUEN

PORTrÖUENS BRANSCHFÖRDELNING Skillnaden mellan Trefonds börsportföljs och Generalindex fördelning över olika branscher.

B Trefond

IH

Generalindex

I I        -

SVO'i

i'-

..i5'

(e

PORTFÖLJENS NOTERINGAR Jämförelse mellan Trefonds aktieinnehavs och den svenska aktiemarknadens fördelning över olika noteringsformer.

Trefond Marknaden

I

.0''

\fc"'

o*

rS*

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

En bollbegåvning med stal i nyporna.

Era Hdckshalnj arbetar på SSA B Tunnplåi i Borlänge. Trefond hwests tmiehav i Svenskt Stål uppgår till drygt 300 000 aktier.

149

Hon säger att hon är utbildad hemmafru.

Skr. 1990/91:164

Ändå hanterar hon 12-tons stålrullar hela dagarna.

Bilaga 6

Nätterna också för den delen, eftersom hon jobbar treskift på SSAB Tunnplåt i Borlänge,

Eva Bäcksholm, utlastare på "verket", som man säger här. Hon spelar handboll för Borlänge i division ert. Och fotboll. Dessutom är hon bilkårist. Krigsplac­erad på åkeri, med uppgift att ratta en långtradare med släp. Utbildad hemmafru alltså! Man blir det på gymnasiets konsumtionslinje, säger hon med glimten i ögat.

Eva arbetar i utlastniiigen, där de färdiga tunn­plåtsrullarna lastas med travers på lastbil eller järn­vägsvagn. Ett typiskt lagarbete, menar hon, precis som i idrotten. 1 utlastningen är man fyra i varje lag. Och man turas om med uppgifterna. Planering, märkning av rullarna, inplastning och lastning. Eva är nöjd med sitt lag, och betonar att det är viktigt att se jobbet som ett teamwork.

SSAB Tunnplåt har sin huvudsakliga verksamhet i Borlänge och Luleå. På metallurgin i Luleå tillverkas i masugnar och stålverk s k slabs, stålämnen. Dessa skickas sedan till Borlänge där man framställer varmval-sad, kallvalsad, metalliserad och plastbelagd tunnplåt.

I systerbolaget SSAB Oxelösunds stålverk och valsverk produceras och vidareförädlas grovplåt. Man har specialiserat sig på grovplåt i det övre kvalitetsom­rådet, sk kylda stål, med extremt hög hållfasthet och seghet.

Inom Plannja arbetar man främst mot bygg­industrin och vidareförädlar tunnplåt och aluminium genom plastbeläggning och profilering. I Dickson Gruppen vidareförädlas tunnplåt genom att man tillgodoser verkstadsindustrins behov av skuren och förbehandlad plåt.

För att tillgodose en bred efterfrågan ingår också Tibnor i koncernen. Tibnor är det största grossistföre­taget i Norden med inriktning på verkstads- och bygg­industrin.

Koncernens målsättning är att kvalitetsmässigt tillhöra de ledande stålföretagen i Europa. Uppgrade-ring av stålet och en närmare kontakt med kunderna, är det marknadsorienterade sätt man arbetar på för att nå dit.

Här har Eva Bäcksholm och Svenskt Stål mycket gemensamt, det är ingen idé att vara med om man inte spelar i de högsta divisionerna.

150

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

"Cogito Ergo Sum.''

Anders Hjelmqutst, skadechef på försäkringsbolaget NJORD. NJORD har funnits sedan 19S6. NJORD är elt expaiiswt företag, och Trefond Invests aktieinnehav uppgår till 446.2S0, motsvarande ett varde av 27 MSEK.

151

"Jag tänker; alltså är jag till."

Skr. 1990/91:164

Den latinska sentensen passar bra in på Anders

Bilaga 6

Hjelmqvist, livsfilosof och tillika skadechef på försäk­ringsbolaget NJORD.

Existentiella frågor sysselsätter honom en hel del. Men inte av den typen, varför finns jag? Utan mer av karaktären, jag finns för den positiva sakens skull. Allting har ett sammanhang, och det jag gör idag kom­mer att vara till nytta för andra människor och nya generationer.

Skadechefen Anders Hjelmqvist. Kanske är det jobbet som får honom att vara rädd om vardagen, de små sakerna runt omkring.

Eller kanske är det närheten till naturen, som han helst upplever på sina kanotturer i Mälaren eller på Klarälven vid sommarstället i Värmland.

Kanot är nära, säger han, det bästa sättet att få den naturupplevelse en storstadsmänniska behöver. Anders är infödd stockholmare och har upplevt hur staden har vuxit, både på gott och ont.   Man behöver kontraster, menar han. För att förstå sammanhangen. Och Anders söker kontrasterna. Antingen det är natur kontra stad eller antikens historia kontra det moderna samhället. Semesterresorna går ofta till medelhavslän­derna, där man kan känna historiens vingslag på ett påtagligt sätt genom den bevarade antika byggnatio­nen. Det passar Anders speciellt bra eftersom han är byggnadsingenjör från början.

Vägen till NJORD har gått via arbete som besikt-ningsförrättare och skadekonsult. NJORD är ett litet försäkringsbolag med 38 anställda. Man arbetar med företags- och fastighetsförsäkringar,  kredit- och garantiförsäkring och internationell återförsäkring.

Bolaget arbetar uteslutande med mäklarproduce-rade affärer. En metod som är vanligare på kontinen­ten än i Sverige. Att arbeta med mäklare innebär att både kapital och personella resurser frigörs. Man kan därför koncentrera sig på det direkta arbetet med kunduppdragen och tillhandahålla en kvalitativt hög produkt.

Namnet Njord härstammar från den nordiska mytologin och var en fornnordisk vikingagud, som ansågs härska över vindarna och bringa lycka åt sjö­farare och fiskare.

Vi får hoppas att det är sant, eller som Anders Hjelmqvist skulle uttrycka saken - man kan aldrig vara säker på hur saker och ting hänger ihop.

152

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Ingrid[REDACTED_EFTERNAMN] är flygvärdinna på SAS. SAS Gruppen ägs till 42,9% av ABA (AB Aerotransport), som i sin tur ags till .SOX av det börsnoterade företaget SILA (Svensk Inter kontinental Lufttrafik A B). Trefond Invests innehav i SILA uppgår ttll drygt 1 300 000 aktier, rdket motsvarar ett anskaffningsvärde av drygt 143 MSEK.

Det är pä höga höjder hon får utlopp för sin energi.

153

Hon präglas av nyfikenhet, av en drivkraft att göra

Skr. 1990/91: 164

saker.

Bilaga 6

Ett tag höll hon sig på marken. Det var under den tid hon tillsammans med sin syster arrenderade golfrestaurangen, då hon fortfarande bodde kvar hemma i Luleå. Nu bor hon i Uppsala efter några år i Stockholm.

Golfsäsongen är dock kort i norr. Och det var höjderna och branterna som lockade Ingrid[REDACTED_EFTERNAMN]. Hon bytte det gröna underlaget mot det vita och blev skidinstruktör, i Sverige och i alperna. Och fortfarande kan man hitta henne i Riksgränsen som instruktör några veckor per år. Hon kan liksom inte hålla sig i från.

Att jobba på 3 000 meters höjd räckte ändå inte till för denna sökande person. Hon ville vidare uppåt och blev flygvärdinna på SAS, där vi hittar henne idag.

Själv tycker hon att "säkerhetsvärdinna" är en bättre beskrivning av arbetet. Det är egentligen därför vi finns, menar hon, för att garantera säkerheten. Under själva flygningen och om det mot förmodan skulle hända något. Då är det vi värdinnor som till stor del har ansvaret för passagerarna. Kaffet och det andra kommer faktiskt i andra hand.

På SAS har hon funnits i fem år. Att arbeta som flygvärdinna, eller säkerhetsvärdinna, verkar passa henne mycket bra. Hon får komma ut i världen och hon träffar hela tiden nya människor. Alla är ju olika som människor och behöver service på olika sätt, vilket stimulerar, säger Ingrid.

Hon passar bra in i SAS 90-talskoncept, det Globala Resekompaniet. Det nya är att se en människa i varje kund. På 80-talet såg man en kund i varje människa.

Och slaget kommer att stå på marken. Affärs­resenärens totala behov av service måste tillgodoses, för att denne ska kunna ägna sig åt sin huvuduppgift, nämligen att göra bra affärer.

Därför integreras flygresan med marktransporter, hotell, flygplatsservice, check-in på hotell, hyrbilar med mera.

1 framtiden kommer kraven att ändras och bli fler. Det Globala Resekompaniet kommer säkert att få bekänna färg för alla nya önskemål i framtiden. För som Ingrid säger, det är den enskilda personen som räknas, alla är vi ju olika.

154

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Allan[REDACTED_EFTERNAMN] arbetar på Nordsjö AB. I affärsområdet Casco Nobel mgår förutom Nordsjö och Casco Nobel Industrifärg i Malmö ett antal företag specialiserade på lim och färg. Casco Nobel är Nordens ledande tillverkare av lim, färg och lack, och en av de största i Europa inom området. Trefond Invests mnehav i moderbolaget Nobel Industrier uppgår till drygt 600 000 aktier.

Det handlar om livskraft.

155

Han bollar med siffror. "Du vet, det kostar 25% att                                                 Skr. 1990/91: 164

h

å

lla ett lager. F

ö

rs

ä

ljningen har g

å

tt ner 4%, men det                                           Bilaga 6

v

ä

nder." Han 

ä

r v

ä

l insatt i f

ö

retaget, Allan L

öö

w, motiverad och intresserad.

P

å

 lagret d

ä

r Allan jobbar 

ä

r det en febril aktivi­tet. Eltruckar susar omkring och k

ö

r fram pall efter pall med f

ä

rgburkar f

ö

r vidare distribution ut i landet.

Han sl

å

r ut med armarna mot h

ö

glagret, och s

ä

ger att h

ä

r inne finns det 12 200 pallar f

ä

rg. 250 ton per dag g

å

r ut h

ä

rifr

å

n. Mer siffror. Man blir nog­grann p

å

 ett lager, allt m

å

ste st

ä

mma p

å

 litern.

Casco Nobels verksamhet 

ä

r f

ä

rg och lim. P

å 

burkarna i Allans lager st

å

r det bl a Nordsj

ö

. Det 

ä

r f

ö

retagets division f

ö

r f

ä

rg till yrkesm

å

leri och konsu­menter i Norden. H

ä

r i Sege, utanf

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

, finns ocks

å

Casco Nobel Industrif

ä

rg, divisionen f

ö

r f

ä

rg och lack f

ö

r industriell ytbehandling.

Allan L

öö

w arbetar tre dagar i veckan p

å

 lagret. Tidigare var han chauff

ö

r med uppgift att distribuera f

ä

rg till kunder i Sk

å

ne. Efter 10 

å

r p

å

 v

ä

garna var han p

å

 grund av sjukdom tvungen att b

ö

rja arbeta inomhus f

ö

r ett par 

å

r sedan.

Allan har bott i Sk

å

ne i hela sitt liv. F

ö

dd i Skurup, bosatt i[REDACTED_EFTERNAMN]. Han menar att det inte finns n

å

gon annan plats. Sk

å

ne 

ä

r framtiden, s

ä

ger han, och pratar om 

Ö

resundsbron som om den redan finns p

å 

plats. Han 

ä

r

ö

vertygad om att den komtner, "det m

å

ste den g

ö

ra", sl

å

r han fast.

Tre d.tgar p

å

jobbet, fyra dagar hemma i snickar-verkstan. Han har inte sv

å

rt att f

å

veckorna att g

å

; det 

ä

r n

ä

stan sv

å

rt att hinna med allt som ska g

ö

ras, tycker han. Allan svarvar tr

ä

figurer, allt m

ö

jligt fint kan det bli. Under sommarhalv

å

ret hittar man honom dock alltid i tr

ä

dg

å

rden. Att driva upp blommor 

ä

r livsn

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r Allan. "Det handlar om livskraft, s

ä

ger han. Att f

å

 saker och ting att v

ä

xa. Blommor eller tr

ä

figurer, det 

ä

r samma sak. Eller som bron kanske, det 

ä

r ocks

å

 livskraft."

Nobel Industrier, Sveriges st

ö

rsta kemikoncern, har genomg

å

tt stora strukturella f

ö

r

ä

ndringar, under en mycket snabb tillv

ä

xt. Av den totala oms

ä

ttningen 

ä

r ca 70% export och fakturering utanf

ö

r Sverige. Mer 

ä

n h

ä

lften av de anst

ä

llda arbetar utomlands.

Koncernen 

ä

r koncentrerad till produkter och marknader d

ä

r konkurrensf

ö

rdelar kan n

å

s med Nord­en som bas f

ö

r en internationell expansion. Casco Nobel 

ä

r ett s

å

dant exempel, d

ä

r man v

ä

xer inom EG, bara under 1990 har f

ö

rv

ä

rv av f

ö

retag gjorts med en

oms

ä

ttning p

å

 ca 3 miljarder. Precis som Allan L

öö

w                                                                            . ,,

vill att det ska vara.

Förvaltningsberättelse.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Trefond Invest får härmed lämna förvaltningsberättelse för verksamhetsåret 1990.

RESULTAT Årets resultat före överföringar till 1-3 AP-fondstyrelserna uppgår till MSEK 482,2 (425,4). Överföringarna uppgår till MSEK 130,1 (100,0).

Realisationsvinsterna uppgick under året till netto MSEK 292,6 (323,5). Utdelningar har erhållits med MSEK 158,1 (81,3) medan ränteintäkterna uppgick till MSEK 91,8 (29,2). Premier utställda optioner uppgick till MSEK 0,4 (0,0). Avsättning till värdereglerings­reserv har gjorts med MSEK 18,6 (0,0).

Förvaltningskostnaderna utgjorde under året MSEK 9,3 (8,0).

REALT RESULTAT Årets underskott/överskott i förhål­lande till realt resultatkrav blev MSEK -1.936 (451,9).

Fondens totala underskott/överskott i förhållande till realt resultatkrav sedan verksamhetens början (1984), uppgick vid årets slut till MSEK-483,8 (1.452). PLACERING AV LIKVIDA MEDEL Vid årets utgång fanns likvida medel i form av banktillgodohavanden och penningmarknadsinstrument för MSEK 664,0 (122,4), vilket innefattar värderegleringsreserv om MSEK 18,6

(0,0) avseende befarad förlust på revers i[REDACTED_EFTERNAMN] Capital, nom. MSEK 50, och marknadsbevis i Finansor, nom. MSEK 20. Likvida medel och penningmarknads­instrument har under året i genomsnitt förräntats till 13,25%. Fordringar på fondkommissionärer för oreglerade likvider uppgick till MSEK 87,1 (0,1) medan motsvarande skulder belöpte sig till MSEK 10,4 (4,8). VARDEPAPPERSPORTFOUEN Marknadsvärdet på hela värdepappersportföljen uppgick 1990-12-31 till MSEK 3.253 (4.778). Portföljens anskaffningsvärde per 1990-12-31 var MSEK 3.909 (3.555). Den dolda reserven uppgick till MSEK -656,3 (1.223).

Värdepappersportföljen, inklusive likviditeten, minskade, efter justering för köp och försäljningar, i värde med 24,1%. Förändringen av Affärsvärldens Generalindex var under samma period -31,1%.

Under verksamhetsåret har aktier köpts för MSEK 952,0 och sålts för MSEK 861,3. Nyemissioner och nyteckningar utgjorde MSEK 1,4 (se nedan).

Portföljen har genom följande större köp netto ökats med:

Bolag
[REDACTED_EFTERNAMN]

SILA

Asea

AGA

Skandia

A nskaffningsvärde

Antal

MSEK

984.800

182,7

1.366.100

143,3

97.400

64,3

238.000

62,1

262.400

51,1

Portföljen har genom följande större försäljningar netto minskats med:

Bolag

Marabou Skånska Banken Saab Hexagon Hasselblad

Försäljningsvärde

Antal

MSEK

397.329

224,3

411.346

136,1

300.000

87,8

860.000

72,7

137.600

67,9

Under perioden har följande nyemissioner och nyteckningar skett:

Bolag

Argonaut

Antal 33.750

A nskaffningsvärde MSEK

1,4

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

FONDKAPITAL Fondkapitalet uppgick vid årets slut till MSEK 4.511 (3.565). Det efter s k reala principer uppräknade fondkapitalet var vid samma tidpunkt MSEK 3.854 (4.788). Det förvaltade grundkapitalet uppgick till MSEK 3.452 (2.858). Således har under året rekvirerats MSEK 594,0. Det innebär att medelsramen har utnyttjats till fullo. FONDSTYRELSE OCH PERSONAL 1 december månad 1989 avgick styrelsens ordförande landshövding Carl Johat\[REDACTED_EFTERNAMN]. TiU hans efterträdare utsåg regeringen-förbundsdirektör Monica[REDACTED_EFTERNAMN]. Under 1990 avgick vidare vice ordföranden direktör Klas Back. Han efterträddes av direktör Mats[REDACTED_EFTERNAMN]. Ordinarie styrelseledamoten vårdare Stig[REDACTED_EFTERNAMN] ersattes av tidigare suppleanten pappersbruksarbetare Johnny Karlson. Till ny suppleant utsågs montör Solveig[REDACTED_EFTERNAMN].

Medelantalet anställda har varit 6,50 (5,00) personer, varav 3,5 kvinnor och 3 män. I löner och ersättningar till styrelse och verkställande direktör har utgått sammanlagt MSEK 0,9 (1,0) och till övriga anställda MSEK 1,6(1,1).

KOLMÅRDENS DJURPARKS FASTIGHETS AB Under året har beslut fattats om en omfattande omorganisa­tion av Kolmårdens Djurpark för att möjliggöra en framtida marknadsmässig drift av djurparken. Detta har bla medfört att förhandlingar inletts med Trefond om att ersätta fondstyrelsens innehav i fastighetsbola­get med aktier i den blivande koncernens moderbolag.

KMG SYSTEM AB Trefond Invest har under året minskat röstandclen i KMG System till 37,5 procent. Insatser har gjorts för att bredda marknadssidan. Förhandlingar om återförsäljaravtal har inletts i syfte att höja omsättningen. KMG System AB redovisar 1990 ett positivt resultat.

POLARATOR OFFICE Under 1990 stod det klart att en budgeterad vinst om MSEK 10 i Polarator Office skulle förvandlas till en lika stor förlust. Tillsammans med den andre huvudägaren har Trefond därför beslutat genomföra en finansiell och operativ rekon­struktion. 1 samband med detta har huvudägarna garanterat en nyemission om MSEK 22,5.[REDACTED_EFTERNAMN] CAPITAL OCH FINANSOR Trefond har likvida medel placerade i revers i[REDACTED_EFTERNAMN] Capital och i mark­nadsbevis i Finansor. Bolagen ställde under slutet av året in betalningarna och ackordsförhandlingar har inletts. Trefond har med anledning av detta gjort reservering för befarad förlust i en värdereglerings­reserv.

Det inträffade har vidare föranlett Trefond att se över placeringspolicyn för likvida medel. I syfte att förbättra riskspridningen har beloppsgränsen fiir en­skilt penningmarknadsinstrument sänkts från MSEK 50 till MSEK 25 samt betoningen ökats på fördelning över olika branscher och institutioner.

158

RESULTATR

Ä

KNING

(kSEK)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

1990

1989

Aktieutdelning

Engängsnedskrivning aktier

Ränteintäkter

Övriga intäkter

Räntekostnader

Avsättning till värderegleringsreserv

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Premier utställda optioner

Förvaltningskostnader (not 1)

Avskrivningar

Restdtat före överföringen

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 2)

Årets nettoresultat

158.115

81.309

32.500

-

91.828

29.208

40

1

144

18.635

-

298.093

328.569

5.509

-  5.040

434

9.271

-  8.016

379

567

425.359

482.175

99.957

-130.052

325.402

352.123

159

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

BALANSR

Ä

KNING

J; december (kSEK)

1990

1989

tillgAngar

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstrument (not3) Fordringar på fondkommissionärer Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Övriga kortfristiga fordringar

663.960

122.435

87.102

89

4.797

1.223

28

25

755.887

123.772

Anläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (not 4) Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 5) Inventarier (not 6)

7.579

3.909.312

1.144

7,554

3.555.470

700

Summa tillgångar

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Skuld till 1-3 fondstyrelserna (not 2)

Övriga kortfristiga skulder

3.918.035 4.673.922

3.563.724 3.687.496

12.269

10.372

9.012

130.052

1.118

12.157 4,811 4.921

99,957 674

162.823

122.520

Fondkapital

Förvaltat grundkapital

Ackumulerat överskott från föregående år

Årets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

Ställda panter och ansvarsförbindelser

3.452.000 706.976 352.123

4.511.099

2.858.000 381.574 325,402

3,564,976

4.673.922

3.687.496

Inga

Inga

160

REAt

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna Förändring av ej realiserade förluster/vinster

Resultatet inkl et realiserade förluster/vinster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat (öre överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna Överföring till 1-3 AP-fondstyrel,serna (not 2)

Underskott/överskott i förhållande till realt resultatkrav

1990

482.175 1.878.824

1.396.649 409.471

1.806.120 130.052

1.936.172

1989

425.359 325.902

751.261 199.448

551.813 99.957

451.856

11    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

161

tillgAngar

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

REAL BALANSR

Ä

KNING

31 december (kSEK)

1990

1989

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstrument (not 3)

Fordringar på fondkommissionärer

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

Övriga kortfristiga fordringar

663.960 87.102

4,797 28

122.435

89

1.223

25

755.887

123.772

A nläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag(not 4) Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 5) Inventarier (not 6)

Summa tillgångar

7.579

3.253.080

1.144

7.554

4.778.062

700

3.261.803

4.786,316

4.017.690

4.910.088

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelsema (not 2)

Övriga kortfristiga skulder

Fondkapital

Uppindexerat grundkapital

Ackumulerat överskott i förhållande till resultatkrav

Periodens underskott/överskott i förhållande till resultatkrav

Summa skulder och fondkapital

12.269 10.371

9.012 130.052

1.117

162.821

4.338.626

1.452.415

-1.936.172

3.854.869

4.017.690

12.157 4.811 4.921

99.957 674

122.520

3.335.153

1.000.559

451.856

4.787.568 4.910.088

Ställda panter och ansvarsförbindelser

Inga

Inga

162

Noter till bokslutet 1990-12-31.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Redovisnings- och värderingsprinciper.

Penningmarknadsinstrument bokförs till inköpspris och ränta periodiseras. Vid befarad förlust görs avsättning till värderegleringsreserv. Värdet på aktier och övriga värdepapper inkluderar courtage och värdepappers­skatt. Beräkning av realisationsvinster och -förluster vid försäljning av värdepapper sker enligt genomsnitts­metoden. Premier för utställda köpoptioner redovisas som förutbetald intäkt. Inventarier nettoredovisas. Avskrivningar på inventarier görs med 20 procent av anskaffningsvärdet. Av årets resultat överförs tre procent av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till 1-3 AP-fondstyrclserna,

Det kapital som står nll Trefonds förfogande urholkas genom inflationens verkningar. Denna ur­holkning måste kompenseras genom ökad avkastning på kapitalet. Inflationsutvecklingen är därför av av­görande betydelse när det galler att bedöma det faktiska resultatet. For att tå en uppfattning om stor­leken av inflationens påverkan gör man en sk real

redovisning. Denna gär i stort sett till så att man redovisar resultatet med hänsyn taget till marknadsvär­det på tillgångarna och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat. Börskursernas foränd­ringar påverkar direkt det reala resultatet genom att marknadsvärdet på börsportföljen förändras. Detta innebär att det reala resultatet måste ses i ett långsik­tigt perspektiv.

Den i förvaltningsberättelsen upptagna procen­tuella jämförelsen med Generalindex är beräknad enligt följande. Nettoforändringen av värdepappersportföljen, inklusive likviditeten, varje vecka har - efter tillägg för försäljningar och utdelningar samt avdrag för köp -relaterats till under resp. vecka genomsnittligt investe­rat kapital. Denna avkastning kedjas sedan med avkastningen för nästa vecka osv. Den på detta sätt beräknade portföljutvecklingen för 1990 uppgår till -24,1%.

1. F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER

1990

1989

Personal- och styrelsekostnader

Lokalkostnader

Administrationskostnader

Informationskostnader

Diverse arvoden

Övriga kostnader

4.275 1.503

727 1.476 1.046

244

3.751

1.251

370

965

1.483

196

9.271

8.016

a. 

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1 -3 AP-FONDSTYRELSERNA

Löntagarfondstyrclserna skall varje år överfora en avkastning om 3% av rekvirerat kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex' föränd­ringar. Hänsyn tages till den tid kapitalet disponerats.

Konsumentprisindex för december 1990 uppgår till 213,9. Utöver avkastningskravet skall en avsättning göras i den reala redovisningen motsvarande årets uppindexering av grundkapitalets nuvärde.

Rekv datum

Belopp

2.858.000=-594.000

3.452.000

Index

192,8 199,0

213,9

Nuvärde 90-12-31

Antal dagar

Avkast­ningskrav

Avsättning

1/1 -90 2/1

3.700.151 638.475

360 358

111.004 19.048

364.997 44.474

4,338.626

130.052

409.471

* grundbelopp {nuvärde 3.335.153)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

3.LIKVIDA MEDEL OCH PENNINGMARKNADSINSTRUMENT

1990

1989

Likvida medel

Penningmarknadsinstrument Avgår: Avsättning till värderegleringsreserv

427.998

22.435

254.597

100.000

- 18.635

Bokfört värde

663.960

122.435

4. AKTIER I DOTTERBOLAG OCH INTRESSEBOLAG

Bolag

Trefond Invest AB Collator Utvecklings AB Fondgreen AB

Summa

Antal

500

120.000

500

Nom. värde

100 100 100

Bokf värde

50

7,479

50

7.579

Tredje löntagarfondstyrelsen har skyddat arbetsnamnet      Trefond Invest AB är vilande. Collator Utvecklings AB "Trefond Invest" genom registrering av ett aktiebolag.        har trätt i likvidation. Fondgreen AB är vilande. Aktiekapitalet är utlånat till Trefond Invest. Bolaget

5. AKTIER I ANDRA BOLAG OCH 

Ö

VRIGA V

Ä

RDEPAPPER

{Aktieinnehav 1990-12-31)

Aktier i andra bolag och övriga värdepapper.

3.909.312

Se separat specifikation sid 10.

6. INVENTARIER

1990

(9S9

Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar

2.931

-   1.787

2.264 -   1.564

Bokfört värde

1.144

700

MATS[REDACTED_EFTERNAMN]

Vice ordförande

Stockholm den 12 februari 1991

MONICA[REDACTED_EFTERNAMN]

Ö

M

Ordf

ö

rande

LARS HILLBOM

JOHNNY KARLSON

JAN[REDACTED_EFTERNAMN]

KENNETH SJOKVIST

BIRGITTA[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS ULLBERG

ANDERS WIDLUND

MICHAEL G BERMAN

Verkställande direktor

G

Ö

RAN RASPE

Vår revisionsberättelse har avgivits 1991-02-12 PER[REDACTED_EFTERNAMN]

G

Ö

STA TELESTAM

164

Revisionsberättelse.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Undertecknade, som av regeringen forordnats art såsom revisorer granska Tredje Löntagarfondstyrel­sens, Trefond Invest, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse for år 1990.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat frjrvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplys­ ning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat

de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stäende tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåt­gärder som ansetts erforderliga.

Revisionen har inte givit anledning till anmärkning . beträffande förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt beträffande löntagarfondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 12 februari 1991

G

Ö

RAN RASPE

aukt revisor

PER[REDACTED_EFTERNAMN]

dukt revisor

OOSTA TELESTAM

direkrör

165

Skr. 1990/91:164 Bilaga 6

Fem år i siffror.

Tillskott av grundkapital under året

Tillskott av grundkapital, ackumulerat

Fondkapital

Justerat fondkapital

Nettoköp av värdepapper

Placeringar i nyemissioner

Värdepappersportfölj, anskaffningsvärden

Värdepappersportfölj, marknadsvärden

Dold reserv

Aktieutdelning och ränteintäkter, netto

Realisationsvinster, netto

Överföring till 1-3 AP-fonderna

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Realt ackumulerat resultat

1986 MSEK

542

1.093

1.190

1.506

675

32

1.188

1.503

315

28

83

26

80

324

354

1987 MSEK

691

1.784

1.960

1.933

686

57

1.999

1.973

-26

47

85

49

78

-343

11

1988 MSEK

516 2.300 2.682 3.578

581

14

2.737

3.634

897 66

218 76

206

989 1.001

1989 MSEK

558

2.858

3.565

4.788

399

95

3.555

4.778

1.223

110

324

100

325

452

1.452

1990 MSEK

594

3.452

4.511

3.855

91

1

3.909

3.253

-656

199

293

130

352

-1,936

-484

Inkl. engångsnedskrivning aktier och avsättning till värderegleringsreserv

166

Ordlista.

Skr. 1990/91:164

Bilaga 6

ACKUMULERAT 

Ö

VERSKOTT. Det samlade resultatet fr

å

n verksamhetens b

ö

rjan till och med f

ö

reg

å

ende 

å

r.

FONDKAPITAL. Grundkapital, ackumulerat 

ö

verskott samt 

å

rets nettoresultat.

GRUNDKAPITAL. Det kapital som tillf

ö

rts fond­styrelsen i form av skattemedel,

JUSTERAT FONDKAPITAL. Uppindexerat grundkapital, ackumulerat 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till realt resultat­krav samt 

å

rets 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till realt resultatkrav.

REALT RESULTAT. Se 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till realt resultatkrav.

UPPINDEXERAT GRUNDKAPITAL. Grundkapital som 

å

rligen justerats upp f

ö

r inflationen,

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1 -3 AP-FONDSTYRELSERNA.

Avkastningskravet, som 

ä

r 3% p

ä

 det uppindexerade grundkapitalet per den sista december.

Ö

VERSKOTT I F

Ö

RHALLANDE TILL REALT RESULTATKRAV. 

Å

rets nettoresultat plus 

ö

kningen av den dolda reserven minus avs

ä

ttning for bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft.

167

Mellansvenska

löntagarfonden (Qärde löntagar­fondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I99O

STYRELSE

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ORDFÖRANDE

Börje[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelseordf

ö

rande. Statens Vattenfaiisverk, Luftfartsverket Borl

ä

nge Energi. Dala-Demoltraten och Sparbanken Dalarna

VICE ORDF

Ö

RANDE

Sune Ekb

å

ge

Pappersarbetare. Billerud AB

Ordf

ö

rande tilltr

ä

dande. Pappers f

ö

rbundsstyrelse

Styrelseledamot St

ö

ta AB

Ö

VRIGA LEDAM

Ö

TER

SUPPLEANTER

REVISORER

ANST

Ä

LLDA

Kurt Belin

ingenior. Fl

ä

kt Indoor Climate AB

Villy Bergstr

ö

m

chef Fackfotenmgsrorelsens institut

fot ekonomisk forskning. FIEF

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Byggnadsarbetare. SIAB Bygg AB

Sven lohansson

Direktor. Konsum V

ä

stmanland

Folke K

ä

llberg

Ingenior. Avesta AB

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Ditektor

B

ö

rje Sturk 

Telemontor. FFV

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ombudsman Metall

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Direktor Varmlands Folkblad AB

Ma|-Britt Lovstrom 

Byr

å

direktor

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor, ordf

ö

rande

Ingvar Gulln

ä

s

Fd landsh

ö

vding

Lars lernberg 

Auktoriserad levisor

Lennart L

å

ftman

Verkst

ä

llande direktot

Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN] Kristina Christersson Mia[REDACTED_EFTERNAMN] Erik Frostberg Britt-Marie Granholm Pirkko Vikman

170

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ALLMÄN ÖVERSIKT

Bakgrund

L

ö

ntagarfonderna ing

å

r i Allm

ä

nna Pensionsfonden och f

ö

rvaltar pensionskapital En betydande del av det riskvilliga kapitalet p

å

 aktiemarknaden och i n

ä­

ringslivet i 

ö

vrigt

ä

r just pensionskapital. 

Ä

ven inter­nationellt st

å

r pensionskapital f

ö

r en stor del av risk­kapitaltillf

ö

rseln. Stora och v

ä

xande andelar av den totala aktiestocken i m

å

nga industril

ä

nder 

ä

gs av pensionsfonder.

Mellansvenska l

ö

ntagarfondens styrelse har'

ä

gnat mycket tid under 

å

rens lopp 

å

t att successivt utveckla m

å

l och metoder f

ö

r londens verksamhet inom ra­men f

ö

r de allm

ä

nna krav som har uppst

ä

llts av rege­ring och riksdag V

å

r uppgift 

ä

r att skapa god avkast­ning p

å

 ett l

å

ngsiktigt pensionskapital. Detta m

å

l av­g

ö

r inriktningen av v

å

ra projekt som samtidigt direkt eller indirekt skall fr

ä

mja svensk produktion och sys­sels

ä

ttning. Genom v

å

r uppbyggnad och v

å

rt arbets­s

ä

tt bidrar vi ocks

å

till 

ö

kat inflytande f

ö

r l

ö

ntagarna.

Avkastningskrav

Grundl

ä

ggande f

ö

r all kapitalf

ö

rvaltning 

ä

r avkast­ningen I lag, reglemente och interna handlingspro­gram fastst

ä

lls de krav som m

å

ste st

ä

llas p

å

 place­ringarna i enskilda f

ö

retag. Det faktiska utfallet visar i viss m

å

n hur skicklig placeraren har varit

I 

å

r m

å

ste vi givetvis understryka uttrycket "i viss m

å

n" eftersom ingen st

ö

rre kapitalf

ö

rvaltare kan frig

ö

ra sig fr

å

n den allm

ä

nna utvecklingen i ekonomin och p

å

 de finansiella marknaderna. F

ö

r svensk del har under se­nare 

å

r tillkommit att avvecklingen av valutareglering­en och 

ö

ver huvud taget den tilltagande internationa­liseringen av den svenska ekonomin gjort v

å

rt land allt mer beroende av utvecklingen utomlands

En allm

ä

n iakttagelse 

ä

r ocks

å

 att sv

ä

ngningarna p

å 

aktiemarknaderna i olika l

ä

nder inklusive Sverige har blivit st

ö

rre under senare 

å

r. Kanske 

ä

r det s

ä

 att marknadens anpassning till nya f

ö

rh

å

llanden och ny information har komprimerats i tiden. Den justering ned

å

t av aktiekurserna under andra halv

å

ret som ut­l

ö

stes av- men inte enbart berodde p

å

 -1 raks invasion i Kuwait medf

ö

rde under 

å

rets fem sista m

å

nader en nedg

å

ng f

ö

r aktieindex i Stockholm med ca 35%, Vid den f

ö

rra l

ä

ngre kursnedg

å

ngen i Sverige, februari 1984-augusti 1985,togmotsvarandef

ö

rloppca I 1/2 

å

r, IVi bortser d

å

 fr

ä

n den tillf

ä

lliga, rent finansiella b

ö

rskrisen i oktober - november 1987, d

å

 b

ö

rsindex f

ö

ll med ca 35%, f

ö

r att sedan snabbt stiga igen,)

Detta understryker ytterligare v

å

r uppfattning att av­kastningskrav m

ä

ste formuleras l

å

ngsiktigt, place-

ringarna ske l

å

ngsiktigt och matning av utfallet ske p

ä 

l

å

ng sikt. Med l

å

ng sikt menar vi tv

å

 konjunkturcykler, d.v.s.8- lO

å

r De traditionella ber

ä

kningarna av utfal­let under ett r

ä

kenskaps

å

r saknar helt enkelt rele­vans, lu kortare period m

ä

tningarna g

ä

ller, desto st

ö

rre betydelse har ovidkommande faktorer eller rent slumpm

ä

ssiga inslag.

Denna tes blir viktigare ju st

ö

rre en placerares f

ö

rm

ö­

genhet 

ä

r. Mellansvenska l

ö

ntagarfonden f

ö

rvaltade vid utg

å

ngen av 1990 ett kapital p

å

ö

ver 4 miljarder (inklusive de medel vi 

ä

nnu inte har rekvirerat). Vi 

ä

r d

ä

rmed en av de 30 - 40 st

ö

rsta

ä

garna p

ä

 den sven­ska aktiemarknaden och v

å

r potential som netto­k

ö

pare av aktier intar en an mer framskjuten position.

Varje l

ö

ntagarfond - liksom Fj

ä

rde och Femte AP-fon­derna - skall dels realv

ä

rdeskydda sitt kapital, dels 

å

r­iigen leverera 3% av detta realv

ä

rdeskyddade kapital som "utdelning" till de tre f

ö

rsta AP-fonderna,

F

ö

r att v

å

r portf

ö

lj i sin helhet p

å

 l

å

ng sikt skall n

å

 det­ta avkastningskrav m

å

ste m

å

let i utg

å

ngsl

ä

get s

ä

ttas h

ö

gre f

ö

r varje enskild satsning Det 

ä

r ju ofr

å

nkom­ligt att n

å

gra placeringar av olika sk

ä

l utvecklas min­dre bra. Internt arbetar vi ocks

å

 med differentierade avkastningsm

å

l. Dels skiljer vi mellan noterade och onoterade bolag, dels tar vi h

ä

nsyn till investeringens likviditet, d,v.s, m

ö

jligheten f

ö

r oss att s

ä

lja aktierna, om f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r investeringen f

ö

rs

ä

mras. Det ligger i sakens natur att avkastningskravet m

å

ste vara h

ö

gst p

ä

 satsningar i onoterade f

ö

retag.

171

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ALLMÄN ÖVERSIKT

Utfall

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden har givetvis drabbats av den kraftiga nedg

å

ngen p

å

 den svenska aktiemark­naden under h

ö

sten 1990, Per 31 augusti 1990 hade vi ett ackumulerat 

ö

verskott ut

ö

ver avkastningskravet p

å

 drygt en miljard kronor I stort sett hela detta 

ö

ver­skott f

ö

rsvann under h

ö

sten. Vid en bed

ö

mning av denna utveckling b

ö

r dock beaktas n

å

gra grundl

ä

g­gande faktorer.

M

ö

jligheterna 

ä

r mycket sm

å

f

ö

r en stor placerare p

å 

den svenska aktiemarknaden att minska sina kortsik­tiga v

ä

rdef

ö

rluster genom aktief

ö

rs

ä

ljningar. Redan sm

å

 f

ö

rs

ä

ljningar tenderar att driva ned kurserna. Under h

ö

sten 1990 har laget varit allvarligare 

ä

n un­der tidigare b

ö

rsnedg

å

ngar. Vissa h

ö

gt bel

å

nade pla­cerare har kommit p

å

 obest

å

nd och deras innehav har tv

å

ngmassigt f

ö

rs

å

lts av kreditgivarna, otta under g

ä

llande b

ö

rskurs Oms

ä

ttningen p

å

 b

ö

rsen har varit onormalt l

å

g, ofta under 200 Mkr per dag, vilket natur­ligtvis beror p

å

 att k

ö

parna har dragit sig undan V

å

r stoiiek medf

ö

r att vi m

å

ste undvika att f

ö

rst

ä

rka kurs­sv

ä

ngningarna. Vi f

ö

rs

ö

ker snarare g

å

mot str

ö

m­men, d v.s. k

ö

pa n

ä

r b

ö

rsen 

ä

r svag och vice versa

V

å

r uppgift 

ä

r att f

ö

rvalta kapitalet genom investe­ringar i aktier i svenska f

ö

retag, inte att maximera av­kastningen f

ö

r varje enskilt 

å

r genom att flytta mellan helt olika typer av investeringsobjekt. D

ä

rmed 

ö

kar ocks

å

 sv

ä

ngningarna i v

å

r avkastning mellan enskilda 

å

r j

ä

mf

ö

rt med en placerare som teoretiskt skulle

kunna skifta meilan till exempel aktier och obligatio­ner.

V

ä

rdeminskningen under 1990 p

å

 det totala kapital som Mellansvenska l

ö

ntagarfonden f

ö

rvaltar har dock begr

ä

nsats avsev

ä

rt genom den f

ö

rsiktiga poli­tik vi har f

ö

rt under de senaste 

å

ren. Vi har sedan 1987 endast rekvirerat en del av det tillg

ä

ngliga beloppet. Under 1990 lyfte vi 400 Mkr vilket inneb

ä

r att det 

ä

nnu inte uttagna beloppet vid slutet av 1990 uppgick till 1.452 Mkr Under 1989. d

å

 b

ö

rsen gick upp med 24%, gick vi kortsiktigt miste om en viss v

ä

rdestegring. P

å 

motsvarande s

ä

tt undvek vi under 1990 f

ö

rluster p

å 

det outnyttjade kapitalet

Trots att 1990 allts

å

innebar en kraftig v

ä

rdeminsk­ning f

ö

r v

å

ra noterade v

ä

rdepapper, 

ö

vertr

ä

ffar fon­den fortfarande det uppst

ä

llda avkastningskravet med-ca 82 Mkr, H

ä

nsyn har d

å

 tagits till att vi sedan starten 1984 har levererat in sammanlagt 253 Mkr till de tre f

ö

rsta AP-fonderna.

Satsningarna i onoterade f

ö

retag v

ä

ger l

ä

tt i det stora hela men erbjuder speciella m

ä

tproblem, eftersom aktiekurser ofta saknas N

å

gra av dessa engagemang har givit oss f

ö

rluster, A andra sidan har vi g

å

tt ur and­ra onoterade investeringar med vinst Men framfor allt m

å

ste man beakta att den befintliga onoterade portf

ö

l jen inte g

å

r att v

ä

rdera f

ö

rr

ä

n en f

ö

rs

ä

ljning har skett

Placeringar och kapitaltillförsel

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden nettokopte under 1990 noterade aktier, konvertibler och teckningsop­tioner f

ö

r 118 Mkr I detta belopp ing

å

r deltagande i nyemissioner (Argonaut, Norden och Siab) Bland ny­tillskotten i portf

ö

ljen m

ä

rksde under f

ö

rsta halv

å

ret marknadsintroducerade f

ö

retagen Edata, Hadronen, Solitair och Svedala.

Under perioden januari - augusti nettok

ö

pte vi note­rade v

ä

rdepapper f

ö

r endast 12 Mkr vilket avspeglar v

å

r allm

ä

nna bed

ö

mning att prisniv

å

n p

å

 noterade aktier (liksom f

ö

. onoterade f

ö

retag) d

å

var alltf

ö

r h

ö

g. Nettok

ö

pen av aktier 

ö

kade allts

å

under h

ö

st­m

å

naderna.

V

å

r onoterade portf

ö

lj f

ö

r

ä

ndrades p

å

 n

å

gra punkter. Fonden nyinvesterade 63 Mkr, dels i de nya engage­mangen Investment AB Helikon (50 Mkr) och Engros AB Ferro (8 Mkr), dels genom kompletteringsk

ö

p i fr

ä

mst Graningeverken. Innehaven i Blood Virus Ven­ture och Facit International s

å

ldes under 

å

ret f

ö

r totalt 73 Mkr.

Klimatet p

å

riskkapitalmarknaden har h

å

rdnat fr.o.m. augusti m

å

nad. Introduktionerna av nya bolag har tills vidare avstannat och nyemissionerna i befintliga aktiemarknadsb

ö

lag har minskat kraftigt, Pnserna p

å 

b

ö

rsaktier, andra f

ö

retag och fastigheter har sjunkit, ibland mycket kraftigt.

172

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ALLMÄN ÖVERSIKT

Samtidigt som utbudet av riskvilligt kapital har min­skat drastiskt har behovet stigit markant i m

å

nga branscher och f

ö

retag Kreditgivarna har visat tecken p

å

 bristande ekonomisk kapacitet och l

ä

gre riskvillig­het S

å

 ser 

ä

ven den internationella trenden ut f

ö

r n

ä

rvarande. I Sverige f

ö

rst

ä

rks dessa tendenser av fallande l

ö

nsamhet i n

ä

ringslivet, v

ä

xande behov av stora infrastrukturinvesteringar inom kommunikatio­ner och energiproduktion samt krisen f

ö

r finansbola­gen och f

ö

ljdverkningarna av denna.

Mot slutet av 

å

ret var fonden engagerad i utredningar eller f

ö

rhandlingar om ovanligt m

å

nga investerings­projekt, ofta avseende relativt stora f

ö

retag. Allt ofta­re kontaktas fonden av 

ä

garrepresentanter, ledning och fackliga f

ö

retr

ä

dare gemensamt. Ett nytt inslag var f

ö

rfr

å

gningar fr

å

n b

ö

rsnoterade f

ö

retag. Som ex­empel kan n

ä

mnas att diskussioner p

å

g

å

r om med­verkan vid exportfinansiering, skapandet av en helt ny 

ä

gargruppering, stabilisering av en labil 

ä

garbild

respektive omfinansiering av en svag balansr

ä

kning. F

ö

rfr

å

gningarna fr

å

n onoterade f

ö

retag 

ö

kade sam­tidigt.

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden medverkar aktivt f

ö

r att hitta l

ö

sningar som 

ä

r bra f

ö

r f

ö

retaget som hel­het. 

Ä

ven om vi till slut inte skulle satsa kapital i det aktuella f

ö

retaget, tror vi oss i de fiesta fall kunna bi­dra till en konstruktiv v

ä

g fram

å

t,

Fiertalet f

ö

retag, framf

ö

r allt mindre och medelstora, beh

ö

ver dock mycket mer 

ä

n "enbart" ytterligare risk­kapital. Detta utg

ö

r ibland en restriktion p

å

 en pen­sionskapitalf

ö

rvaltares m

ö

jligheter att delta. Vi kan bidra med allm

ä

nt f

ö

retags-och finansiellt kunnande, men mera s

ä

llan med specifika branschinsikter, inter­nationella exportkontakter f

ö

r en viss produkt etc. Detta 

ä

r en ytterligare delf

ö

rklaring till att vi under 1990 beslutade att inte investera i n

å

got av de onote­rade f

ö

retag som hade slutgranskats vid 

å

rets slut.

Agarinflytande

Den d

å

liga likviditeten p

ä

 andrahandsmarknaden medf

ö

r att 

ä

ven ett aktieengagemang i mycket stort b

ö

rsf

ö

retag med n

ö

dv

ä

ndighet blir l

å

ngsiktigt. Att "r

ö

sta med f

ö

tterna" genom att s

ä

lja st

ö

rre poster 

ä

r s

ä

llan praktiskt m

ö

jligt. 

Ä

ven av andra sk

ä

l l

ä

gger vi successivt 

ö

kad tonvikt p

å

 bevakning av och kontak­ter med vissa av de f

ö

retag som 

ä

r viktiga i v

å

r port­f

ö

lj. Samspelet mellan fackliga f

ö

retr

ä

dare, f

ö

retags­ledare, andra 

ä

gare och fonden 

ä

r konstruktivt och fruktb

ä

rande och utvecklas fortl

ö

pande. Detta kr

ä

ver dock delvis nya arbetsmetoder inom fonden. F

ö

r att kunna bidra maximalt beh

ö

ver vi skaffa och bearbeta information fr

å

n nya h

å

ll. I dessa sammanhang blir skillnaden mellan noterade och onoterade f

ö

retag allt mindre

Inf

ö

r bolagsst

ä

mmorna diskuterar vi i 

ö

kande ut­str

ä

ckning aktuella fr

å

gor med styrelsen, st

ö

rre 

ä

gare och fackliga f

ö

retr

ä

dare. Vanligen behandlas d

å

 sty­relsens sammans

ä

ttning. Under 1990 invaldes Mel­lansvenska l

ö

ntagarfondens VD p

ä

 initiativ av respek­tive huvud

ä

gare i styrelserna f

ö

r Proventus Interna­tional (f d, Datatronicl respektive Export AB Norden, I f

ö

retagen Cominvest, Helikon, Norden och Sk

å

ne-Gripen har fonden aktivt medverkat till andra f

ö

r

ä

nd­ringar i styrelsen.

Vid mer 

ä

r 40 bolagsst

ä

mmor har fackliga f

ö

retr

ä

dare representerat delar av fondens innehav vilket 

ä

r ungef

ä

r lika m

å

nga som undet 1989. Kontakterna med personalrepresentanterna inf

ö

r st

ä

mmorna och l

ö

pande under 

å

ret 

ö

kar i omfattning till nytta f

ö

r alla ber

ö

rda.

173

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Aktiekurserna p

å

Stockholmsb

ö

rsen f

ö

ll under 1990 med i genomsnitt 31 procent. Fondens verksamhet medf

ö

rde en f

ö

rm

ö

genhetsminskning p

å

 1.211 Mkr (

ö

kning 435 Mkt) n

ä

r portf

ö

ljen av noterade v

ä

rde­papper v

ä

rderats till 

å

rsskiftets l

ä

gsta b

ö

rskurser. Ut­sikterna f

ö

r 1991 

ä

r b

ä

ttre 

ä

n f

ö

r ett 

å

r sedan i och med att b

ö

rskurserna under 1990 har kommit ned till en niv

å

 som 

ä

r rimligare i f

ö

rh

å

llande till foretagens vinster.

Av tillg

ä

ngliga medel har Iyfts400 Mkr (200 Mkrloch vi har m

ö

jlighet att lyfta ytterligre 1.452 Mkr (1.258 Mkr) under kommande 

å

r. Vi har d

ä

rmed bibeh

å

llit en h

ö

g kapacitet f

ö

r fortsatta investeringar. N

å

gra yttedigare pensionsmedel kommer inte att tillf

ö

ras fonden for f

ö

rvaltning.

Fonden har under 

å

ret nettoinvesterat f

ö

r endast 118 Mkr (345 Mkr) i noterade aktier och konvertibler For­v

ä

rv av noterade aktier och konvertibler m.m. upp­gick till 618 Mkr (1.002 Mkr). varav 33 Mkr (24 Mkrl vid nyteckningar. De st

ö

rsta k

ö

pen gjordes i Andersons, BGB,[REDACTED_EFTERNAMN], Proventus och Skandia varav BGB ar ett nytt innehav i fondens portf

ö

lj.

Fonden avyttrade noterade aktier och konvertibler f

ö

r 500 Mkr (657 Mkrl. De st

ö

rsta f

ö

rs

ä

ljningarna un­der 

å

ret skedde i Convexa,[REDACTED_EFTERNAMN] och Thorsman Under 

å

ret accepterade fonden uppk

ö

pserbiudan-den p

å

v

ä

rdepapper i Bev

ä

ringen. Convexa. Incen-tive. Munksj

ö

, Pharmacia och Thorsman till ett sammanlagt f

ö

rs

ä

ljningsv

ä

rde om 136 Mkr, Till f

ö

ljd av l

ö

sen av utf

ä

rdade k

ö

poptioner s

å

ldes aktier f

ö

r 154 Mkr.

I onoterade f

ö

retag har fonden under 

å

ret nyinveste-rat 63 Mkr, varav tv

å

 innehav 

ä

r nya. Investment AB Helikon (50 Mkrl och Engros AB Ferro 18 Mkrl. Drygt 60 utredningar genomf

ö

rdes under 

å

ret, men bara i ett f

å

tal fall hade projekten en kombination av bra aff

ä

rsid

é

, god ledning och rimliga konkurrensf

ö

rut­s

ä

ttningar. I dessa fall visade sig dock prisf

ö

rv

ä

nt­ningarna hos v

å

ra tillt

ä

nkta samarbetspartners vara f

ö

r h

ö

ga,

I verktygsmaskintillverkaren SMG, d

ä

r fonden 

ä

ger 18 procent, har utvecklingen blivit allt s

ä

mre, varf

ö

r fon­dens innehav i 

å

rets bokslut skrivs ned med 20 Mkr till 5 Mkr, V

å

r satsning i Blood Virus Venture har p

å

 initia­tiv av Pharmacia avvecklats med ett totalt resultat f

ö

r fonden p

å

 11 Mkr under innehavstiden Innehavet i Facit International s

å

ldes ocks

å

 under 

å

ret.

F

ö

rvaltningskostnaderna har 

ö

kat med 25 procent till drygt 8 Mkr Bl,a, har konsultkostnaderna 

ö

kat kraf­tigt till en f

ö

ljd av ett betydligt st

ö

rre antal utredning­ar om eventuella investeringar i onoterade f

ö

retag.

Fondens resultat inklusive orealiserade v

ä

rdef

ö

r

ä

nd­ringar kan f

ö

rdelas p

å

 tre resultatomr

å

den enligt f

ö

ljande:

Cenomtnilll    Resullal mkl

invesierai       lordndnng i     Avk;

kapital I Mkr    dold reserv

maikiiadsvarde       i W.ki     19%

Plac. i likviditet

151

20

13,4   

11,6

Plac. i noterade

v

ä

rdepapper

3 080   -

- 1 139

-37,0

15,5

Plac. i onoterade

v

ä

rdepapper

222

- Il

-5,0

3,1

./. f

ö

rvaltnings-

kostnader

-8

Totalt

3,453   - 1,138 - 33,0      14,7

Att f

ö

r kortare tidsperioder utv

ä

rdera l

å

ngsiktigaktie-forvaltning enligt s

ä

 kallade reala principer 

ä

r n

ä

st intill meningsl

ö

st. Som underlag f

ö

r diskussion och utv

ä

rdering av v

å

r och likartade aktief

ö

rvaltningar f

ö

resl

ä

r vi ist

ä

llet i likhet med f

ö

reg

å

ende 

å

r f

ö

ljande kriterier

1 Har de medel fonden tillf

ö

rts utvecklats snabbare an om de hade f

ö

rvaltats genom r

ä

nteb

ä

rande pla­ceringar i de tre f

ö

rsta AP-fonderna?

Svaret visar om det ur pensionssystemets synvin­kel har varit gynnsamt att avskilja en del av pen­sionskapitalet till investeringar i aktier.

Avkastning 11 av

genomsnml   inv  kapital    1990      1989      1988      iW7        1986

33,0    14,7    38.9      3.2    32,5

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden   -

Tre f

ö

rsta AP-fonderna   ca

14,0      6,1     14,2    12,6    I6,j

Differens

ca-47,0     8,6    24,7  -9,4    15,7

2. Har fondens portf

ö

lj av b

ö

rsnoterade v

ä

rdepap­per utvecklats b

ä

ttre eller s

ä

mre

ä

n genomsnittet p

å

 Stockholms-b

ö

rsen?

Detta kriterium avspeglar om fondens arbete med noterade v

ä

rdepapper har resulterat i b

ä

ttre eller s

ä

mre placeringar 

ä

n borsgenomsnittet

Fondens portf

ö

lj har under 1990 utvecklats 5 pro­centenheter (- 4,5) s

ä

mre 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet. Medeltalet f

ö

r perioden 1987-1990 

ä

r 0,1 procen­tenheter s

ä

mre 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet.

Fondens m

ä

tning avser genomsnittligt investerat kapital v

ä

rderat till marknadsv

ä

rde medan index-

174

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

nedg

å

ngen m

ä

ts fr

å

n 

å

rets b

ö

rjan. Detta missgyn­nar fonden i j

ä

mf

ö

relse med index under 1990 med mellan en och tv

ä

 procentenheter.

3, Om de medel fonden har erh

å

llit (med avdrag for 1,3%, motsvarande erlagd v

ä

rdepappersskatt och courtage) hade utvecklats som b

ö

rsgenomsnittet, skulle fondens f

ö

rm

ö

genhet ha utgjort 2,714 Mkr. Utfallet av verksamheten utgjorde vid senaste 

å

rs­skiftet 2,626 Mkr. D

ä

rvid har f

ö

rst som "utdelning" avdragits 3 % avkastning per 

å

r p

å

 ett successivt uppindexerat kapital. Detta m

å

tt visar att om hela kapitalet passivt och kostnadsfritt hade kunnat placeras som b

ö

rsgenomsnittet skulle resultatet hittills ha varit 88 Mkr b

ä

ttre.

Dessutom b

ö

r beaktas att fonden genom sitt be­slut att ej lyfta alla disponibla medel har skyddat 1,452 Mkr fr

å

n kursfallet p

å

 31 % under 1990,

4. Enligt nksdagsbeslut skall fondens kapital h

ä

llas inflationsskyddat.Vid slutet av 1990 skulle v

å

r f

ö

r­m

ö

genhet d

ä

rmed uppg

å

 till 2.543 Mkr. Den verk­liga f

ö

rm

ö

genheten uppg

å

r till 2.626 Mkr, Fonden har allts

å

 kunnat inflationsskydda sitt kapital och d

ä

rut

ö

ver utbetala 3 % 

å

rlig realavkastning.

Styrelseledamoten Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], som har ing

å

tt i fondens styrelse sedan starten 1984, avgick i sam­band med flyttning utomlands Han eftertr

ä

ddes av tidigare styrelsesuppleanten Villy Bergstr

ö

m. Under 

å

ret har en suppleantplats varit vakant

175

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

RESULTATRÄKNING

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar  ..                            

R

ä

nteint

ä

kter  .....                              

R

ä

ntekostnader........................... 

F

ö

rvaltningskostnader   .................. 

Realisationsvinster.......           ........ 

Realisationsf

ö

rluster  ................... 

Nedskrivning av aktier i onoterat f

ö

retag

Avs

ä

ttning til! riskreserv................ 

1990

65,8

38,5

2,7

8,2

147,0

19,9

20,0

Belopp i Mkr

1989

1988

51,6

39,6

27,5

, 34,4

1,0

-     0,3

6,5

-     6,3

180,5

230,9

4,9

-     9,0

20,0

R

Ö

RELSERESULTAT

200,5

227,2

289,3

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna............ 

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

72,0 128,5

55,3 171,9

45,2 244,1

176

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

BALANSRÄKNING

tillgAngar

Beiopp i Mkr

Likvida medel   .............................. 

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande placeringar .,..

Fordringar f

ö

r s

å

lda v

ä

rdepapper ...

Intj

ä

nade, ej inbetalade r

ä

ntor samt

f

ö

rutbetalade kostnader m.m............ 

Not

1981.12-31

198?. 12-31

I98f 12-31

124,5

54,7

114,3

163,6

42,4

62,3

23,6

5,8

18,4

11,9

8,9

8,8

SUMMA ..............................................................                             323,6                 111,8                 203,8

Konvertibla skuldebrev i

280,0

276,1

253.3

2,319,1

1.985,6

1.552.5

42,9

147,6

6,2

8,9

9.8

159,0

184,4

169,3

0,4

0,4

0,5

2.807,6

2,603,0

1 985,4

3,131,2

2.714.8

2.189.2

noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde    ................... 

Aktier i noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde ............ 

Aktier mot vilka k

ö

poptioner utf

ä

rdats,

anskaffningsv

ä

rde................................................ 

Teckningsoptioner, anskaffningsv

ä

rde............................... 1

Investeringar i icke-noterade f

ö

retag,

anskaffningsv

ä

rde......................................................... t

In.entarier.......................................................... 

SUMMA............................................................. 

SUMMA TILLG

Å

NGAR....................... 

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

18,1

36,6

26,7

9

-

100,0

-

0

4,5

14,1

-

20,0

20,0

-

1.0

1,7

2,0

5

72,0

55,3

45,2

Skulder f

ö

r k

ö

pta v

ä

rdepapper    ........................... 

Kortfristiga krediter   .........................           ..... 

Erh

å

llna optionspremier   ..................................... '.

Riskreserv   ........................................................ 

Upplupna kostnader och 

ö

vriga skulder   ................ 

Skuld till 1-3 AP-fonderna...................................... 

SUMMA SKULDER.................................................                             115,6                 227.7                   73.9

FONDKAPITAL

2,000,0 887,1 128,5

1,600,0 715,2 171,9

1.400,0 471,2 244,1

3,015,6 3.131,2

2.487.1 2.714.8

2.115,3 2.189,2

Tillskjutet fondkapital  ......................................... 

Balanserade vinstmedel......................................... 

Arets bokf

ö

ringsm

ä

ssiga nettoresultat  .......... 

SUMMA FONDKAPITAL   .................................... 

SUMMA SKULDER OCH KAPITAL  ............................ 

St

ä

llda panter och ansvarsf

ö

rbindelser.....................                              Inga                   Inga                   Inga

177

12   Riksdagen 1990/91. 1 sami Nr 164

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

RESULTAT OCH FÖRMÖGENHETSÄNDRING

Belopp i Mkr

Nettoresultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring

till 1-3 AP-fonderna  

F

ö

r

ä

ndring av orealiserade

vinster/f

ö

rluster............... 

Resultat inkl. orealiserade

vinster/föriuster.... 

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av

grundkapitalets k

ö

pkraft..... 

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till

1-3 AP-fonderna .................. 

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna

200,5 - 1,339,0

227,2 263,5

289,3 607,3

-      1.138,5

-        225,2

490,7 -    112,6

896,6 -   84,1

-      1.363,7

-         72,0

378,1 -   55,3

812,5 -   45,2

Underskott/

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande

till realt resultatkrav.................. 

1.435,7

322,8

767,3

Fondens kapital enligt traditionell redovisning baserad p

å

 anskaffningsv

ä

rden (se balansr

ä

kningen) ..

Avdrag/till

ä

gg for .

ö

verv

ä

rden i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen

Fondens kapital enligt redovisning

baserad p

ä

 marknadsv

ä

rden               ................ 

Tillskjutet kapital      ............................................ 

Erforderlig avs

ä

ttning f

ö

r att

kompensera inflationen......................................... 

Ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav .............. 

1990-12-31

1989-1231

1988-12-31

3,015,6

2,487,1

2.115,3

-390,1

948,9

685,3

2,625,5

3.436,0

2,800,6

- 2,000,0

- 1.600,0

- 1.400,0

-    543,2

-    318,0

-    205,4

82,3

1 195,2

1.518,0

178

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

FÖRMÖGENHETSSTÄLLNING EFTER REALA PRINCIPER

Belopp i Mkr

1990-12-31

1989-12-31

1988-12 31

124,5

54,7

114,3

163,6

42,4

62,3

23,6

5,8

18,4

11,9

8,9

8,8

TILLGANG/>iR

Likvida medel.................................................. 

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande placeringar .................. 

Fordringar f

ö

r s

å

lda v

ä

rdepapper .................. 

Intj

ä

nade, ej inbetalade r

ä

ntor samt

f

ö

rutbetalade kostnader mm.......................... 

SUMMA ...........................................................                             323,6               111,8              203,8

Konvertibla skuldebrev i

171,3

256,1

271,7

2,041,2

2,921,3

2.238,8

40,5

185,0

_

5,1

4,7

10,4

159,0

184,4

149,3

0,4

0,4

0,5

2.417,5

3.551,9

2.670,7

2.741,1

3.663,7

2 874,5

noterade f

ö

retag, marknadsv

ä

rde ................. 

Aktier i noterade f

ö

retag, marknadsv

ä

rde   . 

Aktier mot vilka k

ö

poptioner utf

ä

rdats,

marknadsv

ä

rde  ............................................. 

Teckningsoptioner, marknadsv

ä

rde ............. 

Investeringar i icke-noterade f

ö

retag .......... 

Inventarier...................................................... 

SUMMA ............................................................ 

SUMMA TILLG

Å

NGAR...................................... 

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

18,1

36,6

26,7

-

100,0

-

4,5

14,1

-

20,0

20,0

-

1,0

1,7

2,0

72,0

55,3

45,2

Skulder f

ö

r k

ö

pta v

ä

rdepapper  ..................... 

Kortfristiga krediter  ...................................... 

Erh

å

llna optionspremier   .............................. 

Riskreserv  ..................................................... 

Upplupna kostnader och 

ö

vriga skulder........ 

Skuld till 1-3 AP-fonderna   .......................... 

SUMMA SKULDER   .......................................                             115,6              227,7                73,9

FONDKAPITAL

2.543,2

1.918.0

1 605,4

1,518,0

1,195,2

427,9

- 1,435,7

322,8

767,3

2.625,5

3.436,0

2.800,6

2.741,1

3,663,7

2.874,5

Uppindexerat fondkapital   ............................ 

Ackumulerat 

ö

verskott i

f

ö

rh

å

llande till resultatkrav ........................... 

Arets underskott/

ö

verskott

i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav ......................... 

SUMMA FONDKAPITAL   ............................... 

SUMMA SKULDER OCH KAPITAL  ............. 

St

ä

llda panter och ansvarsf

ö

rbindelser........                              Inga                 Inga                 Inga

179

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

REDOVISNINGS- OCH VÄRDERINGSPRINCIPER

I balansr

ä

kningen upptages tillg

å

ngarna till anskaff­ningsv

ä

rde, i vilket inr

ä

knas erlagt courtage och v

ä

r­depappersskatt Befarade, men ei definitivt konstate­rade f

ö

rluster, har ej p

å

verkat anskaffningsv

ä

rdena med undantag f

ö

r anskaffningsv

ä

rdet f

ö

r investering i SMG Swedish Machine Group som har nedskrivits med 20 Mkr.

F

ö

r noterade v

ä

rdepapper har marknadsv

ä

rdet be­r

ä

knats efter l

ä

gsta betalkurs, eller om betalkurs saknas, k

ö

pkursen sista b

ö

rsdagen 1990. Erh

å

llna premier mot utf

ä

rdade k

ö

poptioner ing

å

r i l

ö

senv

ä

r­det/marknadsv

ä

rdet f

ö

r de aktier mot vilka k

ö

p­optioner utf

ä

rdats. Om betalkursen 

ä

r i

ä

gre

ä

n l

ö

sen­kursen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta be­talkursen.

Marknadsv

ä

rde f

ö

r investeringar i onoterade f

ö

retag ar om

ö

jligt att ber

ä

kna p

å

 ett r

ä

ttvisande s

ä

tt. Det har

uppskattats till anskaffningsv

ä

rdet, varvid dock ned­skrivning enligt ovan gjorts p

å

 innehav i SMG Swe­dish Machine Group. I 1989 

å

rs bokslut gjord avs

ä

tt­ning tili riskreserv kvarst

å

r. 1988 uppskattades mark­nadsv

ä

rdet vara 20 Mkr l

ä

gre 

ä

n anskaffningsv

ä

rdet.

Den traditionella redovisningen, baserad p

å

 anskaff­ningsv

ä

rden, har kompletterats med redovisning en­ligt s.k. reala principer. D

ä

 har anskaffningsv

ä

rdena f

ö

r tillg

å

ngar ersatts av marknadsv

ä

rden enligt ovan och det tillskjutna fondkapitalet uppindexerats med den ackumulerade k

ö

pkraftsf

ö

rlusten. K

ö

pkraftsf

ö

r­lusten defineras som f

ö

r

ä

ndringen av konsument­prisindex.

Resultatet, s

å

som det visas p

ä

 sidan?, visar att Mel­lansvenska l

ö

ntagarfonden har uppn

å

tt det avkast­ningskrav, som lagen om l

ö

ntagarfonder st

ä

ller p

å 

l

ö

ntagarfondernas f

ö

rvaltning.

ÖVRIGA NOTER

NOT 1 R

Ä

NTEINT

Ä

KTER

Av r

ä

nteint

ä

kterna utg

ö

r 15.6 Mkr (13.3 Mkr) r

ä

ntor p

å 

konvertibler medan resterande belopp avser f

ö

rvalt­ning av likvida medel.

NOT 2

________ F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER___ 

F

ö

rvaltningskostnaderna

utg

ö

rs av                                 I990     1989     1988

L

ö

n och ers

ä

ttning till styrelse och verkst

ä

llande

direkt

ö

r   ....................          1,0      0,9      0,8

Ö

vriga l

ö

ner och arvoden .  1,8      1,5      1,0

L

ö

nebikostnader................. 1,3      1,0      0,8

Konsultkostnader     .......... 1,7      1,1      2,0

Revisionsarvoden .............. 0,2      0,2      0,2

Hyra     .........         ............. 0,7      0,6      0,6

Avskrivningar    .................. 0,3      0,3      0,2

Ö

vriga kostnader   ............. 1,2      0,9      0,7

Summa................................ 8,2      6,5      6,3

N

Ö

T 3 REALISATIONSVINSTER

1989 

165,6

4,7 4,0

4,0

2,2

Realisationsvinster

1988

178,8

19,0 14,7

14,2

4,2

har uppst

å

tt genom              i99o

F

ö

rs

ä

ljning av aktier......... 87,3

F

ö

rs

ä

ljning av aktier till f

ö

ljd av utf

ä

rdade

k

ö

poptioner .................      40.6

F

ö

rs

ä

ljning av konvertibler  4,3

F

ö

rs

ä

ljning av

teckningsoptioner........        3,5

Erh

å

llna premier f

ö

r ej

l

ö

sta k

ö

poptioner ........      11,3___________ 

Summa.........................      147,0     180,5     230,9

NOT 4

________ REALISATIONSF

Ö

RLUSTER

Realisationsf

ö

rluster

1988 

4,5

4,5

har uppst

å

tt genom              i990       1989

F

ö

rs

ä

ljning av aktier....        9,3       1,9

F

ö

rs

ä

ljning av

teckningsoptioner........        4,6       -

F

ö

rs

ä

ljning av konvertibler  4,7       -

F

ö

rlust vid konkurs I

onoterat f

ö

retag  ................ 1,3       3,0____ 

Summa..........................        19,9        4,9        9,0

180

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ÖVRIGA NOTER

NOT 5 

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AP-FONDERNA

Fonden har lyft f

ö

ljande belopp:                  Mkr

1984-1989    ................................          1.600

1990   .................................         _400

Summa...................................................... 2,000

Disponibelt, ej lyft belopp 1990-12-31  ....       1.452

De kapitalbelopp som fonden lyft uppr

ä

knas med in­flationen m

ä

tt enligt konsumentprisindex fr

å

n och med den tidpunkt de lyfts Avkastningskravet utg

ö

r 3% p

ä

 det uppr

ä

knade v

ä

rdet.

Konsument-     InU luslerai    Avkastnings

Datum tor                 Belopp    pnsmdex lor   kapnal 31/12   krav 1990

lyttning                           Mkr        m

å

naden     1990 

   Mkr            Mkr

1990-01-01 *  1.918            192.8 2.127,9     63,8

1990-02-20 100      199,9   107,0         2,8

1990-03-02 100      205,4   104,2         2,6

1990-04-02 100      205,2   104,2         2,3

1990-11-02 100      214,1     99,9         0.5

1990-12-31        2,318        213,9     2,543,2  72,0

Nuv

ä

rde 1990-01-01 av belopp lyfta 1984-1989

Arets avs

ä

ttning f

ö

r att h

ä

lla det erh

å

llna kapitalet in-flationsskyddat uppg

å

r till 225 Mkr

NOT 6 BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

Detbokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet ger inte en fullst

ä

n­dig bild av hur fondens kapital f

ö

rvaltats under 

å

ret

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen kan n

ä

mligen ha 

ö

kat eller minskat i v

ä

rde j

ä

mf

ö

rt med v

ä

rdet vid f

ö

reg

å

ende 

å

rskifte eller j

ä

mf

ö

rt med anskaffningsv

ä

rdet f

ö

r de v

ä

rdepappersom k

ö

pts under 

å

ret. Under 1990 min­skade v

å

r portf

ö

lj av noterade v

ä

rdepapper p

å

 detta s

ä

tt med 1.339 Mkr i v

ä

rde (under 1989 -1-244 Mkrl Huruvida v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen vid 

å

rskiftena blir verk­lig vinst eller f

ö

rlust beror p

å

hur v

ä

rdena f

ö

r

ä

ndras fram till dess v

ä

rdepapperen s

ä

l|s. V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring­en i v

ä

rdepappersportfolien 

ä

r d

ä

rf

ö

r os

ä

ker medan det redovisade resultatet ar entydigt.

NOT 7 TECKNINGSOPTIONER

Dessa teckningsoptioner avser r

ä

tt att inom en f

ö

rut­best

ä

md tidsperiod teckna nya aktier till en forutbe-st

ä

md kurs i respektive bolag. I Andersons och SKF har fondens innehav av teckningsoptioner f

ö

rv

ä

rvats genom kop medan de i G

ö

ta erh

å

llits som del av ut­delning fr

å

n v

å

rt innehav i Proventus.

NOT 8 INVESTERINGAR I ICKE-NOTERADE FORETAG

Vid v

å

ra investeringar i icke-noterade foretag 

ä

r total­beloppet det mest intressanta, medan valet mellan aktier eller konvertibler ar en l

ä

mplighets- eller f

ö

r-handlingsfr

ä

ga Vi redovisar d

ä

rf

ö

r investeringarna per f

ö

retag.

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden

ä

ger samtliga aktier i Mellanlonden F

ö

rvaltning AB. Bolaget har ett aktie­kapital p

å

 50 000 kronor som redovisas under denna rubrik. Bolaget har ej bedrivit n

å

gon verksamhet.

NOT 9

__________ KORTFRISTIG KREDIT______ 

Fonden har beviljats en rakningskredit p

ä

 50 Mkr samt kortfristiga krediter med beviljad l

å

nevolym p

å 

120 Mkr Ingen av krediterna var utnyttjad vid bok­slutstillf

ä

llet.

N

Ö

T 10

_______ erhAllna 

Ö

PTIONSPREMIER

__ 

Under 1990 har 13,9 Mkr erh

å

llits som premier f

ö

r ut­f

ä

rdade k

ö

poptioner. Av detta belopp avser 4,5 Mkr vid 

å

rsskiftet alltj

ä

mt g

ä

llande optioner. Reslerande 9,4 Mkr j

ä

mte 14,1 Mkr, som vid f

ö

reg

å

ende 

å

rsskifte redovisades som erh

å

llna premier f

ö

r d

å

 g

ä

llande optioner, avser premier f

ö

r optioner som har f

ö

rfallit under 

å

ret eller lett till att vi s

å

lt aktier. I b

å

da de sist­n

ä

mnda fallen redovisas int

ä

kterna under realisa­tionsvinster l

ä

mlor 

ä

ven not 3.

181

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

AKTIER, Al- OCH All-L\STAN

31 december

1990

Foretag

Antal aktier

For

ä

ndring 1/1-31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

Fondens andel i % av aktiekapital          r

ö

stv

ä

rde
[REDACTED_EFTERNAMN] Skandia

1.270.000 1.250.000

-)- 1.038 150 (S) -1-    240.000

228.600 145.000

0,6 1,6

0,0 1,6

Proventus B     1.632.900 pref 1.260.000 Volvo

2892.900 525,500

-t-

1 506.300 (F) 30,000

109.239 107.993

3,4 0,7

1.9 0.5

Stora SCA

416,000 761,290

-F

15.551 91 300

104,000 65 460

0,7 0,4

0,7 0.2

Sk

å

nska Argonaut

200,000 1 607,750

-F -F

10.300 497.550 (N)

56.330 55,228

0,3 2,5

0,2 1.3

SHB index 1 328.000 stam     408 430 AGA

1.736 430 200.000

-F

978.000

91.570

1 500

54,287 51.000

1.0 0,4

0.4 0,1

NK Korsn

ä

s

1.015.000 530.000

50,908 47.700

5,2 1,0

6,0 0,8

Investment AB Bahco Garphyttan

182.000 312 300

-F

27,300

45700 40.617

1.7 7,0

1,2 7,0

Marieberg SIAB

600,000 338.600

-F -f

55.100 169,300 (N)

37.800 37,246

2.1 2,0

0.8 1,1

Andersons Gambro

488.000 246,300

f 

-F

433,000 8,500

35,624 34,201

7,1 0,9

4,3 0,5

SSAB

Hennes & Mauritz

464.350 130.000

-F

364 350

32,960 31,850

1.8 1.7

1.2 0.8

NEA S-E-Banken

210,000 541,600

-F

95,100

31,500 30.330

10.9 0,2

6,3 0,2

Ratos ESAB

260.000 176.800

28440 28,170

1,0 2,1

0,3 1,5

G

ö

ta Arcona

307.560 240.000

-F -F

37,560 (F) 40,000

27,099 22.125

0,5 . 2,7

0,5 2,2
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &[REDACTED_EFTERNAMN] Sk

å

ne-Gripen bonus

940,000 445,000

'   -F

-F

419 600 (F) 65.000

20.735 20.305

2,7 1,4

1,1 2,9

SKF Sydkraft

281.000 136,000

-F

191.000 4.000

18,546 17,272

0,2 0,1'

0,0 0,2

Nordbanken Trygg-Hansa

400,000 170,000

-f

104 000

16,800 16,660

0,2 0,2

0,2 0,2

SILA IM Bygg

423,800 100,000

16648 16,500

1,2 0,5

0,9 0,2

Geveko Catena

170,000 200 000

-F

52,000

16.150 15,400

4,2 1,0

1,6 1,0

BGB Saab-Scania

425,400 101,000

-F -F

425,400 21.000

14.464 14.178

1,5 0,1

1,5 0,1

182

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

Foretag

Antal aktier

F

ö

r

ä

ndring 1/1-31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

Fondens aktiekapital

andel i % av r

ö

stv

ä

rde

Programator Lundbergs

543 000 120,000

-F 443.000 +   40.000 (Fl

10.977 10.680

4,0 0,2

1,5 0,0

FFNS Svenska Kredit

173.000 170.000

-F   23.000 -F    35.800

10,034 8,500

2,1 1,7

0,6 1,7

Forsheda Avesta

36.800 188.000

-F 113.000

4.232 3.948

2,1 0,2 ,

1,0 0,2

Regnb

å

gen Trelleborg

83.344 26.000

-F   33.344 (F) -F   26.000

3583 2.340

0,8 0,0

1,5 0,0

C-LISTAN OCH O-LlSTAN SAMT 

Ö

VRIGA INOFFICIELLA NOTERINGAR

Frontline Kinnevik

2 190 000 338.010

-F      5 000

100 740 38.413

9,4 1,2

9,4 0,3

Norden International Credit

315.000 175 000

-F 125.000 (N) -F     8,700

15.750 14 000

9,1 4,4

4,0 4,4

Reinhold City Reinhold Syd

230 000 250.000

-F   85 000 -F 108.600

11.960 10.000

1,7 3,4

0,9 1,8

Sea-Link Scandiaconsult

300.000 400 000

-F 300.000 -F 250.000

9 080 8.800

1,4 6,9

0,7 6,9

Cominvest Edata

591 400 71.000

- 303.600 -F   71 000

7.097 5 183

6,4 2,8

3,5 1,3

Hadronen Platzer

50.000 40.600

-F    50 000 +   40.600

4 600 4.336

0,7 0,6

0,7 0,2

El

ä

nders Str

å

lfors

48.600 42.000

-F    15 400

3,733 2.940

3,1 0,8

1,4 0,5

Midway Holding Svedala

9 400 20.000

+    20.000

2.820 1 760

1,7 0,2

3,7 0,2

Invik Anders Di

ö

s

16 300 7.700

-F    16 300

1.549 I.OOI

0,3 0,1

0,2 0,0

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

2,041,121 2,319,101

F - fondemission        S - split        N nyemission I vissa fall kan även mindre köp/försäljningar ha skett

183

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

AKTIER MOT VILKA K

Ö

POPTIONER UTF

Ä

RDATS

Foretag

Kinnevik[REDACTED_EFTERNAMN]

Argonaut S-E-Banken

Skandia

SUMMA L

Ö

SENV

Ä

RDE/MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

Premier f

ö

r utst

ä

llda optioner ing

å

r i l

ö

senv

ä

rdet/marknadsv

ä

rdet

D

ä

r betalkursen 

ä

r l

ä

gre an iosenkursen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta betalkursen

Antal aktier

F

ö

r

ä

ndring 1/1 -31/12

L

ö

senv

ä

rde/ marknadsv

ä

rde

Fondens ande! i % av aktiekapital          r

ö

stv

ä

rde

120 000 59.000

+ 120.000 -   65 000

16.926 

II 

728

0,4 0,0

0,1 .0,0

140 000 80.000

-F 140.000 -      7.000

5.037 4.908

0,2 0,0

0,0 0,0

15.000

-F    15.000

1.944

0,0

0,0

SV

Ä

RDE

40,543 42.931

KONVERTIBLA SKULDEBREV OCH VINSTANDELSBEVIS

Foretag

KONVERTIBLER I NOTERADE BOLAG

Catena Stora

Bilspedition Nordstrom &[REDACTED_EFTERNAMN]

Pronator

Nominellt belopp kkr

F

ö

r

ä

ndring 1/1 -31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

25 836 34 948

-F         106

42.630 41.938

14,550 7 686

16.733 8.070

7.000

7.000

200,000 st 41,275 st

KONVERTIBLER/F

Ö

RLAGSL

Ä

N I INOFFICIELLT NOTERADE BOLAG

Solitair                                                                                7.969

2.820 4.700

Midway Holding, konvertibel Midway Holding, f

ö

dagsl

å

n

ONOTERAD KONVERTIBEL 1 NOTERAT BOLAG

2,040

Arcona

KONVERTIBLA VINSTANDELSBEVIS

Mo & Domsjo Industriv

ä

rden

7 969

-F   33,000

4,383

4.230 3.055

2.040

35.000 6,251

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

171.330 279.991

184

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

TECKNINGSOPTIONER

Foretag

Andersons SKF

G

ö

ta

Antal tecknings­optioner

18.175 50.000

102.500

F

ö

r

ä

ndring 1/1 - 31/12

+     18.175 -F   50.000

Marknadsv

ä

rde kkr

4,544 500

40

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

5.084 6,157

138,974

INVESTERINGAR I ICKE-NOTERADE FÖRETAG

Antal aktier

Nominellt belopp kkr

Anskaffningsv

ä

rde kkr

1 000.000 4.000

20.000 2.000

50.470 32.512

87 109 26.067

8.711 2.261

26.711 11.458

48.000 9 800

1.200 5 980

7.685 5 668

20.000 59 500

200 10.750

5 000 4.800

128 10.000

4.366 3 000

4.366 3.000

11.250

112

2 000

2.030 2.000

1.230 100

1.618 10

1.875 I.OIO

5.316 167

213 73

250 139

158.974

- 20,000

Foretag

Investment AB Helikon Graningeverken

Design-Funktion Hyrmaskiner Sk

å

ne

Engros AB Ferro Pusslet Fastigheter

SMG Swedish Machine Group Varg

ö

n Alloys

Lerdalsh

ö

jden S

ö

dertuna Slott

ICB Shipping

S B

ä

ckmans Byggnad

Fiberbetong Produkter

SEA Swedish-Asian Security Export

F

ö

rs

ä

krings AB Njord SweDrug.

SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

Avg

å

r riskreserv enligt separat post i balansr

ä

kningen

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE

S/>vMIVlANFATTNING

-

Noterade v

ä

rdepapper

-

Onoterade v

ä

rdepapper

TOTALT MARKNADSV

Ä

RDE

-

Noterade v

ä

rdepapper

-

Ö

noterade v

ä

rdepapper TOTALT ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE Avsatt till riskreserv

DOLD RESERV

2.258.078 138.974

2.648.180 158 974

2,397,052

2,807,154 -F 20,000

-390,102

185

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

Borl

ä

nge den 28 januari 1991 MELLANSVENSKA L

Ö

NTAGARFONDEN

B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordtoiandc

Sune Ekb

å

ge

Vice ordfoiandt:

Kurt Belin Sven lohansson B

ö

rie Sturk

Villy Bergstr

ö

m Folke K

ä

llberg

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

/Lennart L

å

ftman

Verkst

ä

llande direktor

V

å

r revisionsber

ä

ttelse har avgivits den 1 februari 1991

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukt  revisor

Lars lernberg

Aukt  revisor

Ingvar Gulln

ä

s Fd tandsiiQvdmg

186

REVISIONSBERÄTTELSE

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å­

som revisorer granska Fj

ä

rde L

ö

ntagarfondstyrel­sens f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse f

ö

r perioden 90 01 01 -90.12.31

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat t

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, r

ä

kenskaperna, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de under lontagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning st

å

ende tillg

å

ngarna samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

ä

t­g

ä

rder vi ansett erforderliga

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, resultat-och ba­lansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen el­ler eljest betr

ä

ffande l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvalt­ning.

Borl

ä

nge den I februari 1991

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]      Lars lernberg       Ingvar Gulln

ä

s

Aukt revisor         Aukt revisor        Fd landsfiovdmg

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

187

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

FLERÅRSÖVERSIKT

253

870,0 213,9

Tillskjutet kapital

Innehav i onoterade foretag, marknadsv

ä

rde  ....

Innehav i noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde 

Dito, anskaffningsv

ä

rde

Differens ("dold reserv") ....

R

ö

relseresultat   ... 

Ackumulerad avkastning till

1-3 AP-fonderna......... 

Aff

ä

rsv

ä

rldens generalindex Konsumentprisindex     .   ...

Belopp i Mkr

0-12-31

89-12-31

88-12-31

87-12-31

86-12 31

2.000

1 600

1 400

1.200

1 093

139

164

149

76

93

2.258

3,367

2,521

1,547

1,226

2.648

2,418

1.816

1 449

894

- 390

949

685

78

322

200

227

289

304

212

42

181

I 262,0 192,8

126

724,5 162,3

667,5 170,7

1.013,8 180,9

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

Ack. rörelse­resultat Mkr

Ack. avkastning till 1-3 AP-fond­ema Mkr

1984        1985

1986

1987

1988

12    04   08    12   04    08    12   04   08    12   04    08

1989 12   tM    08

1990 12   04   08    12

189

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

Fondens eget kapital Mkr

[3 Inflations-justerat kapital Mkr

n Erhållet kapital Mkr

Mkr     

Å

i

4000   -

'\f\n

iL

-iArw~i    _

L

A

0

1(M\(\    _

m

r

n

1 (\()

i

i

1

1

1

.'i.-.

1

i

1.'..-

-

Å

f

'C t

p

ä

,:

i

-

p

/

,.

'-".Ii

'. .3

1

i.*-;'-s

1

i

i

4

-=1

0   "1

*

1984

1985

1986

1987

1988

1989

12    04   08    12   04    08    12    04   08    12   04    08    12   04    08

1990 12   04   08    12

190

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ONOTERADE FÖRETAG

KORTFATTADE UPPGIFTER OM DE ONOTERADE F

Ö

RETAG I VILKA FONDEN 

Ä

R DEL

Ä

GARE

Foreuig

Engagemang Mkr

Ovnga del

ä

gare

Verksamiiet

Styrelse-representant

Antal anst

ä

llda* 1

Omsattn Mki-I

Investment AB Helikon

50,5

Marieberg Nordfonden Volvo m.fl.

Investmentbolag

0

"

Graningeverken

32,5

Sk

å

nska m fl.

Skogsindustri, produktion och distribution av elektrisk kraft

 1.128

"1 691

Design-Funktion

26,7

DesignFunktion, Isku, Finland

Norge

Produktion av kontors- och laboratoriem

ö

bler i 

Å

tvida-

428

390

berg, Osby, Alvesta, S

ö

lves­borg och Ruda. Export ca 30%

Hyrmaskiner          11,5

Sk

ä

ne

Gjert Bjerlander Ingemar Bokander Leif[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Uthyrning av maskiner,     Olle

bodar och kontorsmoduler     Darenberg

inom byggnadsindustrin    Erik Frostberg

30           62

Engros AB Ferro       7,7

Enskilda j

ä

rnhandelsf

ö

retag

Aga och utveckla f

ö

retag som marknadsf

ö

r och distribuerar varor och tj

ä

nster till slutf

ö

rbrukare

824     **3 167

Pusslet                  5,7

Fastigheter

Stelsaeter AB Inventrix Bo S

ö

dersten Leil och Kent[REDACTED_EFTERNAMN] m 

II.

Ä

ga och f

ö

rvalta kommersiella I

ä

stigheter fr

ä

mst inom Bergslagen

Bo S

ö

dersten

0.5

2.4

Lerdalsh

ö

jden       4,4

Activum Fastighets­utveckling

Fastighet i Rattvik, uthyrd till Scandic Hotel.

0.5

SMG                       5,0

Swedish Machine Group"

Procordia

Munksj

ö

-gruppen

Sydfonden

Produktion av avancerade verktygsmaskiner lor verk­stadsindustrin i V

ä

ster

å

s och V

ä

rnamo

566

352

Varg

ö

n Alloys       4,8

Ingemar Widell G

ö

ran L

ö

fquist Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Framst

ä

llning av lerrokrom och ferrokisel med avs

ä

ttning fr

ä

mst till producenter av rostfritt st

å

l

318

555

191

Skr. 1990/91:164 Bilaga 7

ONOTERADE FÖRETAG

Foretag

S

ö

dertuna Slott

Styrelse­representant

Engagemang

Verksamhiet

Mkr            Ovnga del

ä

gare

3,0           S. Carstensen              Bedriver hotell och             lan

Utvecklings AB           konferensservice i 1600-tals    Stephansson

Arne Farestveit, Norge         slott s

ö

der om Gnesta.

Trygg-Hansa m fl

Antal       Omsattn

anstallda'l         Mkr"l

30            17

S. B

ä

ckmans Byggnad

2,0

Familjen B

ä

ckman

Bygga och till viss del f

ö

rvalta fastigheter i Sala-regionen.

60

31

ICB Shipping

2,0

Ca 200 privatpersoner

Tanksj

ö

fart

5

150

Fiberbetong Produkter

1,9

Familjen B

ä

ckman Innovationsteknik Torgny St

å

l

Exploatera och vidare-            Erik Frostberg utveckla fiberbetongteknik p

å

 licens fr

å

n Innovations­teknik

14

4

5EA

5wedish-Asian 

ä

ecurity Export

1,0

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Konsultativ verksamhet inom bevakning och s

ä

kerhet.

'

F

ö

rs

ä

krings AB Njord

0,2

Infina

Trefond Invest

Arab Insurance Group

m.fl

F

ö

rs

ä

kringsverksamhet

37

190

SweDrug

0,1

Staffan Si

ö

lin

S

ä

ljer medicinska konsulttj

ä

nster till U-l

ä

nder

1

1

) Prel. december 1990 *) Uppgifterna avser 1989

192

Nordfonden

(femte löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I99O

13   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 164

Styrelsens ordförande om året 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

O

A,

århundradets längsta högkonjunktur har nått sitt slut. Alla konjunkturprognoser ger nu en dyster bild av den svenska ekonomin under 1991. Produktionen stagnerar, investeringarna sjunker, inflationen blir hög, underskottet i bytesbalansen fortsätter att öka och arbetslösheten stiger. Och till allt detta kommer så krisen i Mellersta Östern!

Alla dessa händelser' har lett till en turbulens på börsen av sällan skådat slag. Generalindex har fallit med över 31 % under det gångna året. Antalet kon­kurser har slagit rekord.

Nedgång och kris lägger dock som regel grunden till nästa uppgång. Många tror på tydliga förbätt­ringar redan 1992,

Att under dessa forhållanden förvalta en aktie­portfölj av Nordfondens storlek ställer naturligtvis stora krav på fondstyrelsen.

Vidtagna åtgärder och resultat redovisas på annan plats i denna årsredovisning. Med hänvis­ning till här redovisade svårigheter är resultatet mycket tillfredsställande.

Hur blir då utvecklingen i första hand 1991 ? Det är givetvis svårt att säga. Att vi får räkna med mvcken oro och många problem även detta år är helt klart. Mycket hänger på kriget, inflationen och tillväxttakten. Valet i höst kan också leda till oförut­sedda konsekvenser.

1 allt detta dystra och osäkra vill vi emellertid också peka på några glädjande omständigheter. Årets budgetproposition bedöms som stark av de flesta ekonomer. Det är bra! Ifråga om Nordfonden uttalade sig två små företag i Norrland offentligt under hösten i ett TV-program mycket positivt om vår verksamhet. Den hade varit till hjälp och stöd

för deras utveckling vilket var uppmuntrande för oss att notera. En annan tillfredsställande sak som vi vill peka på är att det fackliga stödet för löntagar­fonderna markerats genom uttalanden, konferen­ser och aktivt deltagande i styrelsearbetet. Dessa och andra exempel visar att fondverksamheten blir allt bättre förankrad bland dem som har den största nytta av den företagen och de fackliga organisationerna!

Vi vill också erinra om den tekniska översyn av allmänna pensionsfondens reglemente som gjorts inom finansdepartementet. Förslaget redovisas på sidan 8 i denna årsredovisning och är helt i linje med vad Nordfonden tidigare föreslagit. Vi hoppas verkligen att förslaget kommer att stödjas av reger­ing och riksdag. Samma förhoppning vill vi ge uttryck åt när det gäller den aktuella diskussionen om att AP-fonderna skall få köpa aktier upp emot nivån för försäkringsbolagens innehav. Det finns många goda argument för en sådan breddning av AP-fondernas placeringssortimenl.

Mot bakgrund av det föregående kan man med stor säkerhet slå fasl att 1991 kan komma alt bjuda på både överraskningar, svårigheter men också nya möjligheter.

Denna ulmaning kommerviaii möla med lilllör-sikt och god beredskap.

194

Verkställande direktören om året 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Jk. fjolårels VD-kommentar dristade vi oss att lämna en ganska pessimistisk prognos över utsik­terna för den svenska börsen 1990 med slutsatsen alt "akliemarknaden lör närvarande är behäftad med en inte obetydlig kursrisk".

Tyvärr kan vi nu konslalera all denna bedöm­ning infriades med råge. Efter ell särdeles oroligt börsar där utvecklingen påverkades av både in­hemska och internationella kriser stannade general­index vid årets slut hela 31,1% lägre än vid dess början. Från årsloppen ijuli var fallel hela 34,6%.

Med tanke på vår bedömning vid årets början är det naturligt att Nordfonden tidigt under 1990 frångick sin tidigare fullplaceringsstrategi. Under årel har vi sålunda byggt upp en likviditet som vid årels slut uppgick lill 982 mkr eller 23'/

En annan åtgärd som vidtogs i början av året för all i någon mån dämpa effekterna av en svensk kursnedgång var investeringen av 155 mkr i del nybildade svenska förvaltningsbolaget Investment AB Helikon.

195

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Helikons placeringsstrategi går ul på all allokera kapitalet på de lägsl värderade aktiemarknaderna globall sett med målet all överträffa svenska gene­ralindex. Även om också de internationella bör­serna drabbades av Saddam-effeklen under hösten så utvecklade sig Helikons värde väsentligt bättre än den svenska börsen, minus 17,9% från starten den 17januari 1990.

Även jämfört med världsindex (MSCl), som räk­nat i svenska kronor föll med 21,5% under samma period, kunde Helikon uppvisa en god utveckling.

De vidtagna åtgärderna har också medförl att fondförmögenheten utvecklats bättre än general­index trols att fonden vid ingången av året hade en påtaglig överexponering mot fastighetssektorn.

Med hänsyn till ändringen av placeringsstrategin är det logiskt att en indexjämförelse nu även inklu­derar likvida medel (som lidigare varil av obetydlig storlek). Sålunda mätt, enligt RFV:s metod, var fondens avkaslning på förvaltade medel minus 25,3%. Även under perioden 19871989 har fon­den som lidigare redovisals ulvecklats bättre än generalindex.

Bland de onoterade innehaven kan, vid sidan av Helikonförvärvet, nämnas att intresset i Blood Virus Venlure (BVV) avvecklats under året. Som en följd av sammanslagningen av Procordia och Pharmacia ändrades förutsättningarna för della forskningsprojekt. Avvecklingen innebar att Nord­fonden kunde realisera en god kursvinst på del inveslerade kapitalet 55,6 mkr.

Den största förändringen under 1990 i fondens portfölj är den nämnda ökningen av likvida medel. I övrigt har branschernas vikt i portföljen ändrals

endasl marginellt. Detta innebär en fortsalt över­exponering inom skog och fastighetssektorn medan andelen i gruppen Övriga är väsentligt lägre än för börsen som helhet. Se diagram.

Vi vågar förutse atl fonden kommer all fortsätta föra en försiktig placeringspolitik under årels inled­ning. De konjunklurmässigt dystra utsikterna kom­binerat med orolighetema runt om i världen gör all del trots den krafliga nedgången forlsatl finns en viss kursrisk på den svenska akliemarknaden.

Likviditeten kommer därför sannolikt atl bibe­hållas hög under första delen av årel. Delta innebär också atl fonden haren hög handlingsfrihet införde ändrade placeringsregler som förulses komma gälla från halvårsskiftet. Enligt etl nyligen framlagt lagförslag kommer då fondens placeringsmöjlig­heler atl utökas (se sid 8), t ex kommer upptill \0% av fondens medel all kunna direki placeras på utländska marknader.

B B

ö

rsens hransthf

ö

rdclnini     fl Nordlundens noter.ide

7

       enligl/\ir

ä

rsv;irldcn'')(l-12-31, l)6rs|>()rlli>l|. Hninsc li-

K.ill.i: FindaKi,                   KrdelninH 

»

O-12-3 1,

\erksl,i ,;        \i.,n

196

Portföljen

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Enligt ett lagförslag från finansdepartementet kommer löntagarfondernas placeringsregle­mente att förändras fr om Ijuli 1991. Förslagen avses ge ökade möjligheter till en "hög och säker avkastning på AP-fondens medel" och innebär också likartade förutsättningar för de olika fondstyrelserna.

Förslagen innebär i korthet följande:

Samtliga fondstyrelser får möjlighet att handla med optioner, terminskontrakt och därmed likartade instrumenl. Handeln med sådana instrument fär dock endast ske i enlighet med de principer som i övrigt gäl­ler för respektive styrelses medelsförvaltning,

Löntagarfondstyrelserna får möjlighet att i begränsad omfattning förvärva aktier i utländska bolag,

Fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfond-styrelserna får möjlighet att placera likvida medel i räntebärande värdepapper som är utställda i utländsk valuta.

Fjärde och femte fondstyrelserna samt lönlagar-fondstyrelserna får möjlighet att i begränsad omfatt­ning förvärva och till nyttjande upplåta fast egendom eller tomträtt,

Fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfond-styrelserna får möjlighet att lämna och förmedla kredi­ter till samt ikläda sig garantiförbindelser för företag i vilka fondstyrelsen har eller avser alt förvärva aktier, Kreditgivningen skall utgöra ett led i styrelsens aktie-förvaltande verksamhet.

Ds 1990:90

Nordfondens höga likviditet skall bla ses mot bakgrund av dessa kommande förändringar. Fondens handlingsfrihet är stor och sannolik­heten är hög för att de nya placeringsmöjlig­heterna kommer att medföra förändringar i portföljens sammansättning under loppet av 1991.

197

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

VERKSTÄDER De aklier som ingår i verkstadsindex har under året utvecklals genomsnittligt sämre än generalindex. Glädjande nog tillhör dock fondens enskilt största verksladsinnehav,[REDACTED_EFTERNAMN], det fålal verksladsak-tier som ökat i värde under året. Medan verkstads-index backat med ca 30% har[REDACTED_EFTERNAMN] stigit med 5%.

Bolaget har under årel fått fiera s k prestigeorder, bla i USA och Tyskland, som underbyggt de redan lidigare stora förväntningarna i[REDACTED_EFTERNAMN]. Förvisso lorde tillströmningen av kontrakt kortsiktigt kunna innebära en viss resultatbelastning för[REDACTED_EFTERNAMN], främsl pga ökade FoU-kostnader. Fonden finner dock ingen anledning atl svikta i vår långsiktigt posiliva syn på[REDACTED_EFTERNAMN].

Volvo, elt annat av fondens största enskilda enga­gemang, har ell myckel händelserikt år bakom sig.

tyvärr med både posiliva och negativa förtecken. En av årets stora företagsnyheter alla kategorier var alliansen med franska Renault en affär som fonden i huvudsak ställer sig positiv till. Med hänsyn lill del luffa klimat som råder inom den internationella bilindustrin anser fonden all Renault-alliansen var en nödvändighet för långsik­tig överlevnad som nischproducent.

På del negativa kontot hittar vi den "krisetikelt" som klistrades på Volvo när man inle förmådde leva upp till förväntningarna i den 3:e kvartalsrappor-ten, publicerad i november månad.

En av orsakerna var alt Volvo under 1990 satsade över sju miljarder kronor i framålriktade forsk­nings- och utbildningsinsatser.

Bland fondens övriga slörre innehav av verkstads-aktier kan nämnas Asea, Sandvik och Electrolux,

198
[REDACTED_EFTERNAMN] Skogsindex har utvecklats några procentenheter bäitre än generalindex under 1990. Del var framför alll i slulel av årel som intresset för skogsaklier tog fart. Skogsbolagen ligger i normala fall tidigt i kon-junkturforloppet, både i upp- och nedgång. Den senaste lidens uppgång kan vara elt tecken på att aktiemarknaden vågar börja tro på en förbällrad skogskonjunktur, kanske mot slutet av 1991.

Fondens enskilt största skogsinnehav, Korsnäs, har utvecklats i linje med branschindex under 1990. Korsnäs är etl finansiellt starkt och välskött bolag som, tack vare sin nischorienlering mot säck och kartong, lyckats bibehålla en relativi hög lönsam­het även i den vikande konjunkluren.

Skogsbolagen värderas för närvarande myckel lågt i förhållande till den underliggande substan­sen. Delta, i kombination med den höga direktav­kastningen och möjlighelen lill en internationellt ledd konjunkturuppgång mol slutet av årel, gör sko­gen lill en av 1991 års mest intressanta branscher.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

HA.NDEL Fondens innehav av aklier tillhörande den lilla han­delsgruppen hade en medioker utveckling under 1990. Delta berodde främsl på att fondens två stör­sta innehav inom sektorn, NK och Catena, värderas i högre ulslräckning som fastighets- än handelsbo­lag. Börsens krafiiga nedvärdering av praktiskt tagel samtliga noterade fastighelsrelalerade bolag drabbade med andra ord även handelsseklorn. Fonden tror dock all börsen, trols en otvivelaktigt sämre fastighetsmarknad, reagerat alllför negalivi till fiera fastighelsrelalerade bolag.

Ett exempel är NK. En stor del av NK:s substans­värde representeras av NK-husel på Hamngalan i Slockholm, en faslighet på fri grund vars läge knap­past kan bli mer centralt. Dessutom har NK:s nya varuhuskoncepl alla möjligheter atl bli en fram­gång, vilket skulle höja hyresnivån och därmed inverka positivt på fastighetens värde.

199

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

FASTIGHET OCH BYGG Efier att under praktisk tagel hela 1980-lalet varit börsens kelgris, blev 1990 elt mycket dystert år för börsens bygg- och fastighetsbolag. Eller var del verkligen sä? Om man dömer ulifrån utvecklingen på Stockholmsbörsen blir svaret otvetydigt ja.

Men många hävdar all börsens minst sagt njugga inställning till i stort sett allt som kan relate­ras till faslighet och bygg var alltför negativ. Bland annal menade företrädare för fastighetsvärderande institutioner atl prisutvecklingen på den svenska fastighetsmarknaden inte alls var så mörk som 1990 års börsutveckling ville göra gällande, åtminstone inle vid utgången av 1990, när detta skrevs.

Oavsett om börsen generellt sett är alltför dyster eiler inle kommer stagnerande/fallande fastighets­priser att "sålla agnarna från vetet". De som satsade alllför häftigt under senare delen av 1980-lalet med köp av svenska fastigheter med hög belåning fick en nyttig läxa; effekten av belåning, den sk hävslångs-effekten på eget kapital, fungerar också i nedgång, fast i andra riktningen...

Oavsett hur fastighetsmarknaden kommer all utvecklas på kort sikt innebär turbulensen att bola­gens ledningar slälls infor hårdare prövningar i framtiden. Framöver räcker del inle att köpa så

mycket fastigheter som möjligt för alt sedan i lugn och ro invänta värdestegringen. Nu kommer skick­lighet och långsiktighei all bli kungsord även inom fastighetsbranschen.

Fondens innehav av faslighets- och byggaktier har under året utvecklals något sämre än bransch­index, men vi tror dock att Rera av våra större inne­hav tillhör den kategori som fått oförtjänt myckel stryk under 1990.

Delta gäller bla de lågl belånade och finansiellt mycket slarka Skånska och Lundbergs. Detta gäller också del lilla men skickliga bygg- och faslighets-bolaget Platzer.

ÖVRIGA Framgångarna fortsätter för stockholmsbörsens enda renodlade läkemedelsbolag, Astra. Eftersom Astra är fondens för närvarande näst största aktiein­nehav gläds vi givetvis lite extra åt den positiva utvecklingen under 1990 för företagel och för aktien. På fjolårets dystra börs tillhörde Astra en av få vinnaraktier med en uppgång på ca 20'/o!

Anledningen är främst Astras nylanserade mag­sårsmedel Losec, som är på väg atl peta bort kon-kurrentpreparatet Zantac som världens mest sålda läkemedel alla kategorier. Dessutom har Astras för-säljning av aslmapreparat fått en ordentlig försälj-ningsboom i och med lanseringen av pulverinhala-lorn Turbohaler.

Fondens överviktning av Astra har givetvis haft en mycket positiv inverkan på utvecklingen av fon­dens innehav av gruppen "övriga".

Ett annat glädjande inslag i denna helerogena samling bolag var Procordia. Förvisso bär det emot

200

Skr. 1990/91: Bilaga 8

164

all "glädjas" ål en aktie som inte siigit i värde, men all under etl år där generalindex sjönk med 31% kunna visa oförändrad kursnivå måste ändock ansesvara positivt. Fonden har anledning atl tro på en gynnsam framlida ulveckling för Procordia. 1990 års resultat belastades med stora omstruklu-reringskoslnader i samband med Pharmacia/ Provendor-köpet. Denna engångseffekt kommer troligtvis all ge positiva resultateffekter under de kommande åren. Procordia har nu en väl kompo­nerad produklmix där ett starkt kassafiöde i livs­medelssektorn möjliggör tunga framlidssalsningar inom läkemedelssektorn.

För Nordfondens båda engagemang i den turbu-lenla shippingbranschen, Fronlline (fd UV-Ship­ping) och United Tankers, har 1990 präglats avjust turbulens. För Fronlline innebar detta atl kurs­uppgången 1989 på ca 100%, förbyltes i elt kursfall

med ca 50%. Shippingseklorn är myckel känslig för händelser relaterade till oljemarknaden.

Tyvärr blev 1990 elt "märkesår" ur den aspeklen, i och med den dramatiska ulvecklingen som Iraks president Saddam[REDACTED_EFTERNAMN] inledde i Mellersta Östern, Detta fick till följd alt den optimism som under några år präglat shipping försvagades. Fon­den anser dock atl de fundamentala faktorerna för skeppsnäringen står kvar ograverade, även om hän­delserna i Mellersta Östern försenat den förvänlade positiva utvecklingen.

Vi anser att fondens shippinginnehav, Frontline och United Tankers, tillhör de mest intressanta och samtidigt säkraste alternativen inom shipping. Inget av rederierna är exponerade mol den synner­ligen riskfyllda stortankerseklorn.

Frontline består främst av en stor och mycket modern ÖBO-fiotta, dvs fartyg som omväxlande kan frakta såväl torra som våta bulklaster. Fördelen med OBO-konceplet är bla all man kan utjämna tillfälliga svackor inom något av fraktsegmenten.

201

BANKER Finansbolagskrisen och de snabbt stigande kredit­förlusterna mot slutet av året var klara indikationer på den annalkande/rådande lågkonjunkturen. Trots detta utvecklades bankindex sammantaget ungefär som generalindex under 1990.

Anledningen lill den efler omsländighelerna goda kursulvecklingen för banksektorn torde åtminstone delvis hänga samman med den slarka resultatutvecklingen före kreditförluster. Förhål­landevis god kredittillväxl och framförallt fortsatta marginalslegringar har lagt en god grund för den framlida resultatutvecklingen. Detta faktum över­skuggas tyvärr alltför ofta av "larmrapporter" om ökade kreditförluster. Man bör inte glömma atl kreditförlusterna i del svenska bankväsendel fortfa­rande är små jämförl med fiertalet inlernationella branschkollegor.

Glädjande kan konslaleras att fondens enskilt siörsta innehav inom banksektorn. Handelsban­ken, uppvisade den klarl bästa kursulvecklingen bland de slörre affärsbankerna, trots en nedgång med ett par procentenheter.

Fjolåret kan annars betecknas som branschglid­ningens år för de svenska affärsbankerna. Handels­banken inledde etl nära samarbele med försäk­ringsbolaget RKA. Kontrollposten i Goia köptes av SPP, som senare gick samman med Trygg-Hansa. S-E-Banken köpte ca 25"/i av en annan av våra för-säkringsjältar, Skandia, och inledde diskussioner om ett fullständigt samarbete i någon form.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

INVESTMENTBOLAG Fondens lilla innehav av aklier i investmentbolag har inle förändrats nämnvärt under året.

202

Onoterade företag

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Nordfondens engagemang i onoterade företag överstiger 180 miljoner. Branscherna varierar, men filosofin bakom varje åtagande är den­samma.

Vi skall i vår verksamhet kunna tillföra när­ingslivet riskkapital på ett sådant sätt att pro­duktion och sysselsättning stimuleras. Ett huvudsakligt krav är dock att prognoserna för en god avkastning är ljusa. Någon avsikt att bli största ägare finns inte, men naturligtvis tar vi vårt ägaransvar.

Våra engagemang är begränsade till den tid då företaget är under utveckling och behöver en partner. När utvecklingskurvan planat ut har också vår roll som risktagare och partner fyllt sin funktion.

På denna sida och de fyra följande sidorna presenterar vi de onoterade företag där vi är engagerade.

INVESTMENT AB HELIKON Investment AB Helikon, vars avsikt är att genom­föra en ägarspridning och söka marknadsnotering, är elt nybildal investmentbolag med inriklning på globala porlföljplaceringar. Bolagels största inve­steringar ulgörs av tyska (32,9%) och holländska (31,5%) aktier. Tyngdpunkten ligger på undervär­derade bolag verksamma inom finans/försäkring, bygg/byggmalerial/fasligheler samt inom energi­sektorn. Helikons fem största enskilda aktieinne­hav, som lillsammans representerar 33% av den totala aktieportföljen på 637 Mkr, ulgörs av den holländska bankgruppen ABN-Amro Holding, energibolagen Veba och Royal Dulch, kemi- och läkemedelsbolaget Bayer saml det tyska fastighets­bolaget IVG. Inriktningen på framförallt invesler­ingar inom EG sker mol bakgrund av tron på den kommande öppna, europeiska marknadens gynn­samma effekier på aktiemarknaderna. En öppnare redovisning i kombination med behovel av en akti­vare aklieägarpolitik kommer all medföra en expo­nering av lidigare dolda värden.

Fakta

Nordfondens engagemang _

Slyreberepresentation              

Andra stora dgare_ 

155,3 miljoner

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

AB Volvo

Banco Allemansfond

Tidnings AB Marieberg

203

Skr. 1990/91: Bilaga 8

164

CHALMERS INNOVATION AB Chalmers Tekniska Högskola har alllid givil upp­hov till innovationer. Under de senasle åren har innovationslaklen ökal högsl anmärkningsvärt. För atl kunna la till vara den växtkraft som högsko­lan genererar startades Chalmers Innovation AB (ClAB). Etl förelag som genom högt risktagande skall kunna möjliggöra skapandet av "groddföretag". Elt exempel på CIAB-engagemang är Microbike AB. Microbike tillverkar en unik cykelprodukt en hopfällbar cykel. Framgångarna har kommit snabbi, Microbike licenslillverkas ijapan och finns att köpa bl a på Museum ofModern Art i New York.

MAL.MFÄLTEN INDUSTRI AB Malmfälten Industri AB har sitt ursprung från de svarta åren i svensk gruvindustri. Från all ha varil någol av en "livräddare" har Malmfälten Industri utvecklats till en modern koncern med tre huvudin­riktningar. Trämanufaktur, riskkapitalfinansiering och övrig industri. Satsningarna i koncernen är affärsmässiga och strävar mot långsiktig lönsamhet och därmed ökad sysselsättning.

Del totala antalet företagsengagemang inom Malmfälten Industri är idag över 20. De mest kända förelagen i koncernen är Älvsbyhus och Albin Pannan. Det senaste förvärvet är Maskinulveckling AB i Piteå. Maskinulveckling tillverkar och säljer maskiner och maskinsystem till sågverk, hyvlerier och husfabriker.

Fakta

Fakta

Nordfondens engagemang _

A ndra slora ägare 

1 miljon

Chalmers Tekniska Högskola AB SKF ABB Fläkt AB

Antal anställda _ Omsättnings

Nordfondens engagemang _

Andra stora ägare 

650

515 miljoner

3,1 miljoner

Karlsvik Invest AB

Donald[REDACTED_EFTERNAMN],

Älvsbyn

Trelleborg AB

204

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

BALTICGRUPPEN AB Ballicgruppen är ell utvecklingsbolag bestående av nio huvudbolag och ett par intressebolag. Verksam­heten är i huvudsak fördelad på två intres­seområden, trä- och massaindustri saml verkstads­industri.

Företagsfilosofin är, atl varje förelag i gruppen skall slå på egna ben och själv ansvara för långsiktig lönsamhet. Förvärv och ägande är präglat av ansvar och långsiktighet. Den totala kompetens som finns i koncernen fungerar som en resursbank, vilkel kan ge alternativa utvecklingsmöjligheter för respektive förelag.

Under 1990 har dotterbolaget ITAB avyttrats. Vidare har Ballicgruppen genom en riklad nyemis­sion gåtl in i AB Asele Transport Mekano (ÅTM) med en ägarandel av 70,67u.

ÅTM marknadsför och tillverkar släpvagnar lill personbilar. ÄTM får genom nyemissionen möjlig­heteratt förvärva två konkurrerande släpvagnsmär­ken, 4P och Fobo. Genom detta förvärv kommer ÄTM och dess dolierbolag TCC att marknadsföra och tillverka släpvagnsmärkena ÄTM, Brännan, 4P, Fobo och Aktiv.

Ballicgruppen Trä Hällnäs Såg AB, Sarek Wood AB, Överboda Såg & Hyvleri AB och Sorsele Såg AB ingår samtliga i Bal­licgruppen. Den totala årsproduktionen överstiger 150000 kbm.

De enskilda enheterna har olika inriktningar vilka dock kompletterar varandra och bildar en bra produktmix.

Vidareförädlingen ulvecklas ständigt vid samt­liga produktionsställen, for alt på ell effektivare säll kunna ulnyttja råvaran och därmed ge en bäitre avkaslning. Slörre delen av den totala produktio­nen exporteras.

Sofiehem Pulp är en ren massaproducenl, sell ur många aspekter. Tillverkningsprocessen är miljö­vänlig och resurssnål och produkten, Sofpulp, har en mycket hög renhetsgrad.

Sofpulp är en kombination av traditionell slip­massa och modern CTMP-teknik. Råvaran är enbart gran. De 125000 årslönen som produceras går så gott som oavkortat på export.

Sofiehem Pulp har investerat 125 miljoner i pro­cessteknik under den senaste femårsperioden och står väl ruslat för all möta 90-talel.

Ballicgruppen Verkstad Schild AB är ett verkstadsföretag som är helt speci­aliserat på tillverkning av skärande verkiyg med myckel hög kvalilet.

Myckel goda kunskaper om material, härd-ningsmetoder och kundbehov har lell lill en växande marknadsandel i branscher där kraven på precision och drifisekonomi är höga.

205

Sermek Maskin AB utvecklar och marknadsför utrustning lill betong- och byggnadsindustrin. Tidigare var den huvudsakliga verksamhelen upp­byggd kring agenturer för bla belongpumpar och roterbilar. Idag har verksamhelen utvecklats till alt även omfatta kompletta betongfabriker, olika lyper av bländare, utrustning för processtyrning och datoriserade syslem för transporlplanering.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Sund Birsta AB är ett verkstadsföretag vars huvud­produkter är malerialhanteringssystem för stång-och trådvalsverk.

Sund Birslas produkter har fåll myckel god acceptans på världsmarknaden och idag exponerar man över hela världen. I Frankrike har Sund Birsta ell eget dotterbolag, dessutom finns agenter i ytter­ligare 20 länder.

Fakta

Antal anställda _ Omsättnings

Nordfondens engagemangs

Styrelserepresenlation          

Andra stora ägare_

570

730 miljoner

19,6 miljoner

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Birger[REDACTED_EFTERNAMN], suppleant

Krister[REDACTED_EFTERNAMN], Umeå

Nordlignum AB, Umeå

206

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

HLDISPLAVAB Alla människor i vårl land, gamla nog att besöka en livsmedelsaffär, har stiftat bekantskap med minst en av HL Displays produkter Datalislen. På varje hyllframkant i butikerna sitter en plastlist, i vilken det finns prisuppgifter om varorna. Men det är inte bara i Sverige Datalisten finns. HL Display har fem egna dotterbolag utomlands och representation i ytterligare femton länder.

Förutom Datalislen tillverkar och marknadsför HL Display mängder av olika typer av elikelthål-lare för dagligvaruhandeln. Grundmaterialet är, oavsett typ av hållare, plast som endera varmbockas eller exlruderas.

Fakta

VILTPOOLEN AB Ren- och viltslaklerier i Norrbotten och Västerbol­len har av tradition varit små enheter. De fiesta har inte vidareförädlat köttet utan sålt det grovstyckat söderut i slörre eller mindre partier. Viltpoolen startades i september 1988 för att på ell bättre sätt kunna tillvarata de möjligheter som en stor och slark enhet kan skapa, både vad gäller samordnad produktion, produktutveckling och marknadsför­ing. I Villpoolen ingår 4 mindre slakterier. Under årel har den egna förädlingsenheten avvecklats och all förädling sker nu i samverkan med en rad olika förelag.

Viltpoolen marknadsför och säljer även norr­ländsk ädelfisk från två mindre produktionsenheter.

Antal anställda _

Omsättning            

Export _

Nordfondens engagemang _

Styrelserepresenlation          

A ndra stora ägare 

120

83 miljoner

70%

2 miljoner

Birger[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Fam. A Remius, Tyresö

Custodia AB

Personalen

a/

Fakta

40 miljoner

Antal anställdas Omsättning s

Nordfondens engagemang        1 miljon

Styretserepresentation            Birger[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Manny[REDACTED_EFTERNAMN],

ordinarie

A ndra stora ägare _

Goman AB

Roger[REDACTED_EFTERNAMN], Vidsel

207

Fem år i siffror

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Tillskott av grundkapital under årel Tillskott av grundkapital, ackumuleral Grundkapilalels nuvärde vid årets slut (uppindexeral med konsumenlprisindex) Portföljomsättning

därav köp

därav försäljning

Värdepappersporifölj. anskaffningsvärden Värdepappersportfölj, marknadsvärden Dold reserv

Aktieutdelning

Realisationsvinster, netto

Rörelseresultat

Överföring lill 13 AP-fonderna

Överföring lill 1 3 AP-fonderna, ackumuleral

1986

1987

1988

1989

1990

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

.\lkr

542

691

516

558

594

1.093

1.784

2.300

2.858

3.452

1.151

1.919

2.569

3.323

4.323

2,379

1,935

1.883

1.848

1.310

1.441

1,356

1.252

1.131

562

938

579

631

717

748

1.158

2.082

2.856

3.566

3.643

1.335

2.052

3,715

5.028

3.226

177

-     30

-f-   859

-M.462

-   417

15

32

59

93

100

92

147

154

295

262

110

182

218

401

457

26

48

73

98

128

42

90

163

261

389

NORDFONDENS .MEDELSRAM, TOTALT REKVIRERAT BELOPP t,o,m 1990, 3.452 Mkr.

Ärsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvid eftersläpning, 1 jan. Ackumulerad summa att erhålla Årets likviditelsram (rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, 31 dec.

Pi)rl[(>I|i)ms;ittnirit:.

Start

å

r 1984 .Mkr

1985 Mkr

1986 ,\lkr

1987 Mkr

1988

Mkr

1989 ,\lkr

1990 .Mkr

400

436

466

482

516

558

594

0

92

285

209

0

0

0

400

528

751

691

516

558

594

308

243

542

691

516

558

594

92

285

209

0

0

0

0

 jirdepappe m.Trkn.id

spontoli. 

\

iirdc

.

Rorclseresului.

l)itr,lurs;tl)ninij U;ir.T\ kup

208

Förvaltningsberättelse

Skr. 1990/91: Bilaga 8

164,

Femte löntagarfondstyrelsen arbetar under namnet Nordfonden.

Fondstyrelsens kansli ligger i Härnösand och ett operativt kontor finns i Stockholm.

Förutom verkställande direktören finns tre heltids- och en halvtidsanställd.

RESULTAT Verksamheten gav för året ett bokföringsmässigt överskott av 457 Mkr (401 Mkr).

Den totala förlusten, inklusive minskningen i dolda reserven, uppgick till 1.423 Mkr (vinst 1.004 Mkr).

Från bruttoresullatet avgår överföring till 13 AP-fondstyrelserna med 128 Mkr (98 Mkr).

Det reala resultatet före överföring till 13 AP-fondstyrelserna uppgick till 1.829 Mkr (4-807 Mkr). Efter överföring uppgick det till 1.957 Mkr (-h709 Mkr).

Omplaceringar under året har medfört realisa­tionsvinster med 262 Mkr (295 Mkr). Aktieutdel­ningarna uppgick till 100 Mkr (93 Mkr) och ränte­nettot till 101 Mkr (19 Mkr).

Fondslyrelsens ackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för hela verksamhels-perioden 19841990 uppgick till 232 Mkr (över­skott 1.725 Mkr).

.MEDEL Under året har från Riksförsäkringsverket rekvire­rats och lyfts 594 Mkr.

Totalt har Nordfonden sedan starten 1984 till och med 1990 lyft 3.452 Mkr, vilket för Nordfonden är lika med det disponibla beloppet hos Riksförsäk­ringsverket.

LIKVIDITET Vid årets utgång fanns likvida medel, inklusive kortfristiga placeringar, lill ell belopp av 982 Mkr. Skulder lill fondkommissionärer för oreglerade aktiebetalningar uppgick till 3 Mkr. Fondstyrelsen har icke några lån.

Räntor från likviditetsförvaltningen har under året uppgått lill 98 Mkr. Den genomsnittliga likvi­diteten har uppgått lill 735 Mkr. Detta ger en åriig avkastning på 13,3%.

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ Marknadsvärdet uppgick till 3.226 Mkr. Anskaff­ningsvärdet inklusive courtage och omsättnings­skatt utgjorde 3.643 Mkr, vilket innebär all mark­nadsvärdet understiger bokförda värdet med 417 Mkr.

Portföljomsättningen under året uppgick till totalt 1.310 Mkr, fördelat på köp 562 Mkr och för­säljning 748 Mkr.

Slora köp har under året skett av aktier i Helikon, Platzer,[REDACTED_EFTERNAMN], Kinnevik och Procordia.

Stora försäljningar har under året skett i Bahco, Astra, Saab, Euroc samt SHB.

De tio största posterna, räknat efter marknads­värdet per den 31 december 1990, svarar lor 56% av aktieportföljens värde och består av aklier i Erics­son, Astra, ASEA, Korsnäs, MoDo, Volvo, Helikon, SHB, SCA och Stora.

1 nyemissioner har Nordfonden under årel till­skjutit 191 Mkr.

INFLYTANDE OCH RÖSTRÄTT Nordfonden har aktivt medverkat till all bereda till­fälle för lokala fackliga organisationer att genom fullmakt ulnyltja 50% av Nordfondens rösträtt.

Under 1990 har Nordfonden närvarit och utövat rösirätt vid 42 st bolagsstämmor varav de lokala fackliga organisalionerna ulnyltjat sin möjlighet vid 33 st bolagsstämmor.

STYRELSE Styrelsen bestårav nio ordinarie ledamöter och fyra suppleanter. Under 1990 har 8 styrelsesamman­träden avhållils och arbetsutskottet har samman­trätt 5 gånger.

14   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

209

Resultaträkningar (tkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

BOKFÖRINGS.MÄSSIGT RESULTAT

1990

1989

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader (Not 1)

Avskrivningar

Realisationsvinster

Övriga inläkter

Rörelseresultat

Nettoresultat fbre överföring till 13 AP-fonderna Överföring till 13 AP-fonderna (Not 4)

Bokföringsmässigt nettoresultat

REALT RESULTAT

100.011

92.956

100.912

18.530

- 6.144

- 5.365

237

246

262.210

295.377

51

128

456.803

401.380

456.803

401.380

-127.852

- 98.269

328.951

303.111

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fonderna Förändring av ej realiserade vinster/förluster

Nominellt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft (Not 4)

Realt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster överföring till I3 AP-fonderna

Underskott/överskott i förhållande till resultatkrav

456.803

401.380

-1.879.390

602.467

-1.422.587

1.003.847

-406.239

-196.352

-1.828.826

807.495

-127.852

- 98.269

-L956.678

709.226

210

Balansräkningar (tkr)

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

TILLGÅNGAR

Likvida medel

övriga kortfristiga placeringar

Förutbetalda kostnader och upplupna

intäkter

Aktier och kvb (Not 2)

Övriga värdepapper (Not 2)

Inventarier (Not 3)

Bostadsrätt

Summa tillgångar

1990-12-31

1989.

12-31

Bokf

ö

rda

Marknads-

Bokf

ö

rda

Marknads-

v

ä

rden

v

ä

rden

v

ä

rden

v

ä

rden

37.329

37.329

119.303

119.303

944.462

944.462

13.496

13.496

464

464

3.640.349

3.222.915

3.507.862

4.969.818

2.621

2.600

58.181

58.160

362

362

506

506

2.300

2.300

2.300

2.300

4.640.919

4.223.464

3.688.616

5.150.551

SKULDER OCH FONDKAPITAL KORTFRISTIGA SKULDER

142

142

190

190

3.297

3.297

3.604

3.604

930

930

810

810

79

79

73

75

127.852

127,852

98.269

98.269

Leverantörsskulder

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och Ibrutbetalda

inläkter

Övriga skulder

Skuld till 1-3 AP-fonderna (Not 4)

Summa skulder

132.300

132.300

102.948

102.948

FONDKAPITAL

Tillskjutet grundkapital (Not 4)

3.452.000

2.858.000

Uppindexerat grundkapital (Not 4)

4.323.257

3.323.018

Ackumulerat överskott från

föregående år

727.668

424.557

Ackumulerat överskott i förhållande

till resultatkrav

1.724.585

1.015,359

Arets nettoresuhat

328.951

303.111

Arets underskott/överskott i

förhållande till resultatkrav

_ 

-1.956.678

709.226

Summa fondkapital

4.508.619

4.091.164

3.585.668

5.047.603

Summa skulder och fondkapital

4.640.919

4.223.464

3.688.616

5.150.551

211

Skr. 1990/91:164

Bokslutskommentarer

BHaga 8

REDOVISNINGSPRINCIPER Tillämpade redovisningsprinciperäroförändrade i jämförelse med föregående år,

AVSKRIVNINGAR PÄ INVENTARIER Avskrivningar är beräknade på tillgångarnas ur­sprungliga anskaffningsvärden och baserade på en beräknad ekonomisk livslängd av fem år molsva­rande 20% avskrivning per år,

REALISATIONSVINSTER OCH REALISATIONSFÖRLUSTER Vid beräkning av realisationsvinster och realisa­tionsförluster vid försäljning av aktier har genom­snittsmetoden använls.

REALT RESULTAT Nordfonden har i resultaträkningen en redovisning av det reala resultatet. Alll för långtgående slutsal-ser bör ej dras utifrån den reala redovisningen utan denna bör ses i ett längre tidsperspektiv.

Noter

Not 1.   Förvaltningskostnader (tkr)

1990      1989

I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden till slyrelse, VD och övriga anställda med     1,592      1.414

212

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Not 2.   Värdepappersinnehav 1990-12-31

Antal

Anskaffnings­värde kr

Marknads­värde kr

Kurs

Fondens andel

i 7i. av

Kapital

Roste

NOTERADE AKTIER OCH KVB

VERKSTADER (25,77o)

Asea Abu

170.000

67.054.002

80.750.000

475

Asea B fr

180.000

64.874.389

87.300.000

485

0,5

0,4

Atlas Copco A fr

100.000

19.731.438

16.000.000

160

0,3

0,4

Electrolux B fr

375.000

125.498.525

60.000.000

160

0,5

0,0
[REDACTED_EFTERNAMN] B fr

2.000.000

171.552.005

360.000.000

180

1,0

0,0

Sandvik Abu

70.000

15.403.715

15.820.000

226

Sandvik B fr

305.000

47.715.293

68.930.000

226

0,7

0,2

SSAB B fr

60.000

7.627.256

4.200.000

70

0,2

0,0

Volvo B bu

330.000

112.874.565

64.350.000

195

Volvo B fr

355.000

124.796.833

73.130.000

206

0,9

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] (17,8%)

Korsnäs Abu

960.500

94.856.529

86.445.000

90

Korsnäs A fr

80.000

8.504.474

7.280.000

91

Korsnäs B bu

800.000

67.686.760

72.000.000

90

3,4

2,5

MoDo Cbu

405.000

112.632.345

66.015.000

163

2,6

0,5

MoDo kvb-C

525.000

170.876.448

91.875.000

175

NcbAbu

12.500.000

26.562.500

16.250.000

1,30

1,8

2,2

SCA A bu

700.000

90.275.868

63.000.000

90

SCA B fr

663.000

65.897.592

56.355.000

85

0,8

1,1

Slora A bu

400.000

117.458.323

100.000.000

250

Stora B fr

60.000

17.382.509

15.000.000

250

0,8

0,8

HANDEL (4,9%)
[REDACTED_EFTERNAMN] & Beving B fr

478.400

57.814.420

36.358.400

76

6,2

4,0

Catena A bu

900.000

94.417.804

69.300.000

77

4,3

4,3

NK stam bu

650.000

45.278.552

32.500.000

50

NK stam fr

360.000

23.276.897

19.080.000

53

5,2

5,96

213

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Forts. Not 2.

Anlal                  Anskaffnings-             ".Marknads-           Kurs         Fondens andel

värde kr                         värde kr                                        i 7a av

______________________________________________________________________ Kapital___ Röster

FASTIGHETS- OCH BYGGBOLAG (13,67o)

BGB stam bu

727.500

55.618.917

24.735.000

34

2,5

2,5

Klövern A bu

90.400

4.744.874

5.424.000

60

Klövern B bu

1.948.000

100.361.512

74.024.000

38

4,9

1,7
[REDACTED_EFTERNAMN] Bbu

900.000

85.737.205

80.100.000

89

1,2

0,3

Platzer Bbu

620.000

163.970.915

65.100.000

105

Platzer B fr

106.000

26.408.792

11.660.000

110

10,2

4,2

Reinhold Syd Bbu

230.000

24.530.702

9.200.000

40

3,2

1,6

SIAB Abu

665.200

97.422.718

73.172.000

110

4,0

5,2

Skånska B bu

335.000

116.350.022

94.805.000

283

0,5

0,3

ÖVRIGA (24,57)

Astra A bu

160.000

32.478.211

73.280.000

458

Astra A fr

400.000

76.464.653

198.000.000

495

Astra B fr

135.000

24.389.255

65.340.000

484

0,8

0,7

Euroc A bu

600.000

51.216.291

59.400.000

99

1,7

2,1

Fjällräven B bu

60.000

6.396.290

1.800.000

30

Fjällräven B fr

20.000

2.132.097

860.000

43

8,0

2,5

Frontline bu

2.355.000

131.764.505

108.330.000

46

10,1

10,1

Invik & Co Abu

25.996

4.004.025

2.469.620

95

Invik & Co Bbu

116.301

17.913.223

11.048.595

95

Invik & Co B fr

7.703

1.186.452

731.785

95

3,0

1,4

Kinnevik B bu

65.000

12.280.034

7.150.000

110

Kinnevik B fr

160.000

25.584.580

20.000.000

125

0,8

0,1

Marieberg A bu

1.300.000

126.479.452

81.900.000

63

Marieberg A fr

55.200

9.423.300

3.477.600

63

4,8

1,9

Orrefors B bu

450.600

29.279.328

29.289.000

65

12,5

2,6

Procordia A bu

530.000

61.071.905

76.850.000

145

Procordia B bu

65.000

11.824.111

9.425.000

145

Procordia B fr

75.000

9.682.649

10.800.000

144

0,3

0,3

Skandia fr

200.000

31.681.724

23.200.000

116

0,3

0,3

United Tankers B fr

220.000

10.850.105

7.480.000

34

1,8

0,9

BANKER (7,47n)

Handelsbanken stam A bu

1.200.000

101.130.126

110.400.000

92

Handelsbanken B fr

120.000

10.113.013

11.400.000

95

0,8

0,9

Nordbanken bu

1.000.000

71.164.842

42.000.000

42

0,6

0,6

S-E-Banken A bu

1.350.000

92.024.701

75.600.000

56

0,5

0,6

214

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Forts. Not 2.

Antai

Anskaffnings-

'* Marknads-

Kurs

Fondens andel

värde kr

värde kr

i 7o av

Kapital

Röster

INVESTMENTBOLAG (1,3%)

Sila Abu

430.000

33.217.641

19.350.000

45

SilaAfr

165.000

21.821.679

6.600.000

40

Sila Bbu

350.000

27.011.054

14.000.000

40

Sila B fr

26.900

3.I70.3I9

941.500

35       2,8            3,3

ONOTERADE AKTIER (4,7%)

Ballicgruppen A Ballicgruppen B Chalmers Innovation AB Helikon A bui Helikon Bbu21 Malmfältens Industri A Malmfältens Industri B Viltpoolen AB Summa noterade och onoterade aktier

181.500

9.801.000

9.801.000

181.500

9.801.000

9.801.000

24,7

15,3

1.176

399.840

399.840

7,8

4,9

1.539.000

77.673.330

63.791.550

1.539.000

77.673.330

63.791.550

20,0

20,0

1.400

161.210

161.000

32.740

2.889.484

2.887.350

2,5

0,8

7.326

1.000.000 '3.640.349.458

1.000.000 3.222.914.790

25,0

25,0

ÖVRIGA ONOTERADE VÄRDEPAPPER (0,1%)

Chalmers Innovation AB Förlagslån >                     621.020

600.000

HL Display AB Konv.                                             1.999.950

1.999.950

Summa                                                                *2.620.970

2.599.950

* Inklusive courtage och omsättningsskatt.

Under 1990 har courtage eriagts med kr

5.160.206

Under 1990 har omsättningsskatt erlagts med kr 13.333.502

1)

Lägsta betalkurs har använts, om ej betalkurs fanns har köpkurs använts.

2)

Marknadsvärdet motsvarar bolagets substansvärde i utländska börsnoterade aklier.

3)

Chalmers Innovation AB föriagsbevis med optionsrätt.

215

Not 3.    Inventarier (tkr) Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar

Bokfört restvärde

Skr.

1990/91:

;164

Bilaga 8

1990-12-31

1989-12-31

1.325

1.233

-   963

-   727

362

506

Not 4.    Överföring till 13 Fondstyrelserna (tkr)

Lönlagarfondslyrelserna skall varje år överföra en avkastning på 3% av förvaltade medels nuvärde.

Nuvärdet beräknas enligt konsumenlprisindex förändringar.

Belopp

Index

Beräknat

Tillgängl.

Avkastnings-

nuvärde

antal dagar

krav

90-12-31

1990

Ingående

Nuvärde 1/1 -90

3.323.018

213,9/192,8

3.686.688

360

110.601

Rekvireral 3/1

200.000

213,9/199,0

214.975

357

6.395

Rekvirerat 21/2

394.000

213,9/199,9

421.594

309

10.856

3.917.018

4.323.257 -3.917.018

127.852

406.239

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Grundkapital

1984-1989 1990

2.858.000

594.000

3.452.000

Härnösand 1991-02-06

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf

ö

rande

Manny[REDACTED_EFTERNAMN]

\ ice ordförande

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Harald[REDACTED_EFTERNAMN] .Mf Linden

Maud Byquisl Gusien Rolandsson

Åke[REDACTED_EFTERNAMN] OveSkoog

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN]

\crk:ii.-ill.indrdirck[Oj

Vår revisionsberättelse har avgivits den 14 februari 1991.

Janjohanson

.Aiiktonser.id re\isnr

Ake Ahlman

.

\ukiorist

rr

r

id

rf\isor

.Anders Aslröm

.Auktoriserad rcMsor

216

Revisionsberättelse

KgT"'"

FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN,

NORDFONDEN

Undertecknade, som av regeringen förordnals all såsom revisorer granska

Femte Lontagarfondstyrelsens, Nordfonden, förvallning, får härmed avge

revisionsberättelse för år 1990.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat (brvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondslyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltnings­berättelsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löntagarfondslyrelsens förvallning.

Härnösand den 14 februari 1991

Jafri Johanson

Anders Äström

Auktoriserad revisor                                 Auktoriserad revisor

Åe Ahlman

Auktoriserad revisor

217

Skr. 1990/91:164

Styrelsen

Biiagas

Säte Härnösand

LEDAMÖTER

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], F. landshövdingen (ordf.), Stockholm.

Manny[REDACTED_EFTERNAMN], F. lokföraren (v. ordf.), Luleå.

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd, Mala.

Harald[REDACTED_EFTERNAMN], Direktör, Stockholm.

Maud Byquisl, Arbetsförmedlare, Härnösand.

Åke[REDACTED_EFTERNAMN], F. kommunalrådet. Bräcke.

Alf Linden, Sektionschef, Boliden.

Gusten Rolandsson, Byråchef, Östersund.

OveSkoog, Metallarbetare, Skelleficå.

SUPPLEANTER

Harry[REDACTED_EFTERNAMN], Länsråd, Umeå.

Dick Gidlöf, Pappersarbetare, Husum.

Eva[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd. Gä\lc.

Anita[REDACTED_EFTERNAMN], Ombudsman, Piteå.

REVISORER Jan Johanson. Auktoriserad revisor.

Öhrlings Reveko AB, Sundsvall

Åke Ahlman, Auktoriserad revisor,

Ernst & 

\bung

.AB, Lmeå.

Anders Aström, Auktoriserad revisor,

Bohlins Revisionsbyrå .AB, Luleå.

218

Lagen

Skr. 1990/91:164 Bilaga 8

Lag med reglemente för allmänna pensionsfonden; SFS 1983:1092 (med senare beslutade ändringar).

I. Inledande bestämmelse

l§ De penningmedel, som enligt 4 kap. 3§ lagen (1981:691) om socialavgifter, 1 § lagen (1983:219) om till tilirällig vinstskatt saml 1 §lagen(1983:1086)om vinstdel­ningsskall skall föras till allmänna pensionsfonden, skall förvallas av lio styrelser, nämligen förstafemte fondsty­relserna samt förstafemte lönlagarfondslyrelserna.

Bestämmelser om försiatredje fondstyrelserna finns i 225 §§ saml om fjärde och femte fondstyrelserna och löntagarfondstyrelserna i 2643 §§.

Avkastning m.m.

28           § Fjärde och femte fondstyrelserna samt lönlagar­

fondslyrelserna skall varje år före ulgången av maj månad

lill försia, andra och iredje fondstyrelsernas förvaltning

överföra en avkastning för närmasl föregående räken­

skapsår beräknad lill tre procent av nuvärdet av förval­

tade medel. Med nuvärdet av förvallade medel avses

summan av de medel som slyrelsen intill räkenskaps­

årets slut rekvirerat hos Riksförsäkringsverket, omräk­

nad efler de förändringar av konsumentprisindex som

skell från det medlen tillställdes slyrelsen och fram lill

räkenskapsårels slut.

För medel som en fondstyrelse förvaltat under endasl en del av räkenskapsåret skall den enligt försia styckel beräknade avkastningen minskas i molsvarande mån.

Avkastningen från Ijärde och femte fondstyrelserna skall fördelas mellan första, andra och Iredje fondstyrel­serna i förhållande lill de avräkningar som har skell enligt 26 § första stycket till och med del år som avkast­ningen avser. Avkastningen från lönlagarfondsly­relserna skall fördelas lika mellan försia, andra och Iredje fondstyrelserna.

29           § Var och en av Ijärde och femte fondstyrelserna samt

lönlagarfondslyrelserna skall med de medel som styrel­

sen förvallar belala koslnaderna för dess verksamhet och

för revisionen av dess förvaltning.

31 § Varje löniagarfondsiyrelse skall bestå av nio ledamö­ler. För ledamölerna skall finnas fyra suppleanter.

Regeringen förordnar ledamöler och suppieanier.

Ledamöter och suppleanter skall vara bosalla i Sverige och får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11

kap. 7§ föräldrabalken. A\' ledamöterna skall minsl lem och av suppleanterna minsl tvä företräda löntagarinlres-sen. Vid utseendet av ledamöter och suppleanter skall det tillses an lönlagarfondslyrelserna får en regional anknyining.

Förvaltning

34 § Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gag­nar försäkringen för lilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska poliiiken samt med beak­tande av kredilmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel genom placeringar på riskkapital­marknaden. Placeringarna skall syfla lill alt förbättra riskkapitalförsörjningen lill gagn försvensk produktion och sysselsättning.

Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkast­ning, långsiktighei och riskspridning tillgodoses.

36           § En löntagarfondstyrelse får placera de medel som

styrelsen förvaltar

1.

i aktier i svenska akliebolag,

2.

i sådana konverlibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning som har utfär­dats av aktiebolag som avses i 1,

3.

som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar samt

4.

i andelar i svenska kommanditbolag.

37           § Fjärde och femte fondstyrelserna fårvardera inte för­

värva så många vid Stockholms fondbörs inregistrerade

aklier i ell akliebolag atl dessa uppgår lill mer än lio pro­

cent av samtliga aklier i bolagel eller, om aklierna har

olika röstvärde, alt röstetalet för aktierna uppgår till mer

än lio proceni av röstetalet för samtliga aktier i bolaget.

En löntagarfondstyrelse får inte förvärva så många vid fondbörsen inregistrerade aktier i etl aktiebolag att dessa uppgår lill sex proceni eller mer av samtliga aktier i bola­get eller, om aktierna har olika röstvärde, atl röstetalet för aktierna uppgår till sex procent eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget.

38           § En löntagarfondstyrelse skall på begäran av en lokal

facklig organisation vid etl aktiebolag i vilket fondstyrel­

sen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som

moderbolag i en koncern, dess svenska dolierbolag över­

låta åt organisationen att för högsl ell år i sänder utöva

rösträtt för hälften av aktiernas röstetal.

219

Allmänna pensionsfonden

Sammanställning av delfon­dernas 

VERKSAMHET I99O

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

AP-FONDENS FÖRVALTNING

Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhas av totalt tio styrelser, vilka representerar arbetsgivare och arbets­tagare på den svenska arbetsmarknaden. Sty­relsernas ledamöter förordnas av regeringen. Varje fondstyrelse utgör en självständig del­fond vars förvaltning regleras genom ett av riksdagen fastställt reglemente (lag med reg­lemente för allmänna pensionsfonden, 1983:1092, med senaste ändring 1990:1355).

AP-fonden tillkom ir 1960 som en följd av att riksdagen våren 1959 fattade beslut om införandet av lagfäst allmän tilläggspension (ATP). Trots att pensionsreformen forma­des som ett rent fördelningssystem och inte ett premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig del i ATP-syste-mets uppbyggnad. Fondbildningen motive­rades av det samhällsekonomiska intresset av att hålla uppe sparandet i ekonomin. Infö­randet av lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparandet i de premiere­servsystem som var under utveckling. Samti­digt ökade kraven på sparande och investe­ringar för att skapa underlag för framtida pensionsutfästelser.
[REDACTED_EFTERNAMN] 1960 inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form av arbetsgivaravgifter till första, andra och tredje fondstyrelsema inom AP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta infly­tande avgiftsmedel och att tillhandahålla me­del som erfordras för utbetalning av ATP-pensionerna inkl. administration av ATP-systemet. Utbetalningarna inleddes under 1963.

Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner, dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt av riksdagen fastställda normer, samt i form av förtids- el­ler efterlevandepensioner. Dessa förmåner utbetalas av första-tredje fondstyrelserna. Denna del tillsammans med folkpensionerna administreras av riksförsäkringsverket m fl

myndigheter. Utbetalningen tiil de enskilda pensionstagarna går huvudsakligen via för­säkringskassorna. ATP-förmånerna står i bestämt förhållande till individernas pen­sionsgrundande inkomster under deras akti­va tid, men är oberoende av under denna tid inbetalda avgifter. Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna till pensionärskol­lektivet via arbetsgivaravgiften, gör det tek­niskt enkelt för riksdagen att fatta beslut t ex om frågor som rör förmånernas nivå och vär­desäkring.

Under 1974 inrättades en fjärde fondstyrelse inom AP-fonden. Härigenom breddades fondens placeringsmöjligheter till att, vid si­dan av de tre första fondstyrelsernas place­ringar i räntebärande instrument, även om­fatta aktier och andra värdepapper på riskka­pitalmarknaden. Denna inriktning har för­stärkts genom tillkomsten av de fem lönta­garfonder som riksdagen i december 1983 beslutade inrätta inom AP-fondsystemet. Dessa självständiga delfonder gavs en place­ringsinriktning som i stort sammanfaller med vad som redovisats för fjärde AP-fon­den, dvs placeringar på riskkapitalmarkna­den.

n femte fondstyrelse med exakt samma pla­ceringsreglemente som den fjärde fondsty­relsen inrättades under 1988. Emellertid bör­jade inte den femte fondstyrelsen sin verk­samhet i praktiken förrän hösten 1989. Förs­ta, andra och tredje fondstyrelserna har ge­nom reglementsändring from den 1 januari 1990 möjlighet att placera i utländska ränte­bärande papper. Deras rätt att förvärva fas­tigheter som infördes 1988, gäller även fas­tigheter i utlandet.

Till samtliga fondstyrelsers årsredogörelser skall from verksamhetsåret 1988, fogas re­sultat- och balansräkningar, som är uppställ­da efter reala principer. Riksdagens gransk­ning avser samtliga fondstyrelser. Formelit

222

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

överlämnas årsredovisningarna genom en skrivelse från regeringen till riksdagen i sam­band med kompletteringspropositionen. Riksdagsledamöterna har därmed möjlighet att avlämna motioner med anledning .iv skri­velsen.

Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de tre första fondstyrelserna att årligen sammanställa en gemensam verksamhets­översikt för samtliga delfonder. Översikten har i det följande utformats till en samman­fattande redovisning av delfondernas för­valtningsberättelser. För mer detaljerade uppgifter hänvisas till respektive fondstyrel­ses årsredovisning för 1990. Därutöver avger riksförsäkringsverket och riksrevisionsver­ket utlåtanden över fjärde och femte fond­styrelsernas samt iöntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel.

UTVECKLINGEN UNDER 1990

Kreditmarknaden

Utvecklingen på den svenska kreditmarkna­den har under 1990 karakteriserats av en be-

tydande åtstramning. Denna har kommit till uttryck i ett högt ränteläge och en under året successivt avtagande ökningstakt för pen­ningmängden och för kreditinstitutens utlå­ning på den inhemska marknaden.

Den korta räntan (SSVX, 6 månader) har så gott som hela året legat över nivån från slutet 

..IV 

1989. Höga räntetoppar registrerades vid den penningpolitiska åtstramningen februa­ri-mars och i samband med valutaoron un­der hösten (se diagram). Månaderna okto­ber-november uppgick räntedifferensen mot ett genomsnitt av eurodollar och euro D-mark till drygt sex procentenheter.

Placerarna reagerade emellertid positivt på den under hösten vidtagna penningpolitiska åtstramningen och det efterföljande krispa­ketet från regeringen. Marknadsräntorna föii under slutet av året och noterades vid ut­gången av 1990 till 14 procent för sexmåna­ders statsskuldväxlar.

Obligntionsrnntan följde delvis med den korta räntan i dess uppgång våren 1990 men reagerade snarare i motsatt riktning i okto­ber. 1 stort sett har den långa räntan varierat

Räntan på 6-månaders statsskuldväxlar, månadspenomsnitt

223

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

kring den nivå som uppnåddes mot slutet av 1989. Vid utgången av året låg dock obliga­tionsräntan under nivån ultimo december 1989 för löptider över tre år. Jämfört med

1989     har under 1990 avkastningskurvan bli­

vit mycket brantare. Effektiva avkastningen

på korta papper ligger avsevärt högre än för

långa.

Uppgången i den korta räntan är bara en av flera indikationer på en åtstramad kredit-mariuiad. Ett allmänt uttryck för denna ut­veckling är förändringarna i penningmäng­den (M3). Penningmängdens ökningstakt mätt med procentuella 12-månadersföränd-ringar har sjunkit under loppet av 1990. Mätt över perioden  november  1989-november

1990     var penningmängdens ökning 6,1 pro­

cent. Under samma period steg konsument­

priserna med 11,5 procent. Mätt med den

reala penningmängden hade likviditeten i

ekonomin sålunda minskat med drygt 5 pro­

centenheter.

Samtidigt som bankernas nettoutlåning i svenska kronor till allmänheten dämpats, har utlåningen i utiändsk valuta ökat. Under 1990 var nettoutlåningen i SEK 20 mdkr mot 45 mdkr 1989. Lånen i utiändsk valuta var

under 1990 drygt fem gånger större än utlå­ningen i SEK m.a.o. ungefär lika stor som under 1989. Huvuddelen av utlåningen i ut­ländsk valuta är kortfristiga företagskrediter.

I motsats till bankerna har bostadsinstituten hållit uppe sin utlåning, som under 1990 t.o.m. överskridit motsvarande belopp för 1989 (bostadsinstitutens utlåning är nästan helt och hållet i svenska kronor).

Finansbolagens utlåning i SEK stagnerade 1989 och minskade under 1990. Utlåningen i utiändsk valuta har dock fortsatt att öka och uppgick januari-november till omkring 12 mdkr.

Antalet finansbolag har nästan halverats och uppgick oktober 1990 till 181. Minskningen hänger i allt väsentligt samman med skärpt auktorisationsprövnlng. Bl.a. har kravet på eget kapital höjts avsevärt. Påfrestningarna har ökat genom den allmänna åtstramningen på kreditmarknaden. Under loppet av 1990 har finansbolagens soliditet kommit att be­traktas som så tveksam att inte bara finansie­ringen blivit successivt dyrare utan markna­den för deras uppiåningsinstrument har praktiskt taget slutat att fungera.

Avkastningskurvan

224

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

Bakom finansbolagskrisen har legat snabbt fallande aktiekurser och fastighetspriser kombinerat med stigande räntor. Stora kre­ditförluster konstaterades under hösten i några av de större icke bankägda finansbola­gen, vilka lämnat krediter med högt belånade fastigheter som säkerhet. Härigenom har he­la institutgruppens kreditvärdighet kommit att ifrågasättas, vilket lett fram till den likvi­ditetskris som drabbat finansbolagen. I bot­ten ligger det förhållandet att penningmark­naden i sin prissättning inte adekvat speglat de riskskillnader som förelegat mellan olika låntagare. Under senare tid har marknaden fortsatt att fungera dåligt i den meningen att t.o.m. solida företag haft svårigheter att få kredit.

Upplåningen genom räntebärande papper har förskjutits från obligationer mot certifi­kat och växlar. Certifikatupplåningen har ökat från bostadsinstitut och från företag. Staten har ökat emissionen statsskuldväxlar och amorterat stocken riksobligationer lik­som även utlandsskulden.

Ultimo november 1989 var den utestående stocken bostadsobligationer 601 mdkr me­dan utestående certifikat och växlar uppgick till 270 Mdkr.

Ränteutvecklingen har motiverat företagen att låna kort utomlands för att placera i certi­fikat och statsskuldväxlar. Utlandet har efter valutamarknadens avreglering nettoköpt en betydande volym räntebärande svenska pap­per. Fram t.o.m. september 1990 uppgick nettoexporten till omkring 60 mdkr.

Fastighetsmarknaden

Den positiva värdeutvecklingen för svenska fastigheter under 1980-talet dämpades mar­kant under 1990. Det gångna året bör indelas i tre perioder för att beskriva fastighetsmark­nadens utveckling. I den första perioden, från årets början till sommaren, var markna­den i balans och marknadsvärdena följde i ston inflationen. Fastighetsmarknaden på-

verkades negativt under nästa skede, från sommaren till senhösten, av omvärldshän­delser såsom Iraks invasion i Kuwait, av fi­nansbolagskrisen och av kraftiga räntehöj­ningar. Under denna tid avstannade aktivite­ten på fastighetsmarknaden och värdeut­vecklingen var svår att bedöma. Den sista pe­rioden avseende årets två sista månader ka­rakteriseras av ett relativt stort utbud med sänkta priser som följd. Det är dock endast ett begränsat antal fastighetsaffärer som indi­kerar prisfallet. Det har funnits många säljare men mycket få köpare.

Orsakerna till marknadsvärdeminskningen för fastigheter i Sverige var

det försämrade allmänekonomiska läget

Kuwaitkrisen

det instabila och höga räntelägel

minskad tillförsel av krediter till fastig­hetsmarknaden

hög belåningsgrad hos delar av markna­den

skattereformen

internationell riskspridning som minskar intresset att förvärva fastigheter i Sverige.

Prisnedgången på fastigheter har varat under en begränsad tidsperiod varför det är svårt att ange en säker trendförändring. Utveck­lingen för fastighetsmarknaden i Sverige har under 1980-talet kännetecknats av en utjäm­ning utryckt i minskade skillnader i avkast­ningskrav för olika marknader. Denna trend har nu brutits. Fastighetsbestånd i perifera lägen har inte funnit köpare trots att priserna justerats nedåt ett flertal gånger. Välbelägna fastigheter i expansiva orter har i ett begrän­sat antal utbjudits till försäljning. I dessa fall har i regel säljarens prisförväntning inte överensstämt med köparens bud och få av­slut har noterats. Marknadsvärdeminskning­en för sämre belägna fastigheter torde uppgå till mellan 10 och 30 procent medan minsk­ningen i expansiva orter varierar mellan O och 20 procent. Att notera är att börskurser­na för renodlade fastighetsbolag har fallit un­der 1990 med mellan 30 och 70 procent.

15   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

225

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

Omvärldsfaktorerna kommer också under början av 1990-talet att vara av stor betydelse för fastighetsmarknadens utveckling. Aktö­rer med ett mer kortsiktigt perspektiv kom­mer att stå tillbaka till förmån för mer lång­siktiga och i allmänhet professionella fastig­hetsförvaltare.

Rjskkapitaltnarknaden

(Utdrag ur fjärde fondstyrelsens förvalt­ningsberättelse)

"1990 blev kursmässigt ett mycket händelse­rikt år för Stockholms fondbörs. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers total­index under 1988 och 1989 samt av totalin­dex och index för några av de viktigaste branscherna månadsvis 1990.

Totalindex sjönk under året med 30 % (före­gående år -I- 24 %). Kursutvecklingen var mycket växlande under årets gång. Fram till första veckan i april hade kurserna sjunkit med 11 %. Detta kursfall återhämtades un­der de tre påföljande månaderna och första veckan i juli hade kurserna stigit med närma­re 5% sedan årets början. Därefter sjönk kursnivån fram till årsskiftet med 33 % un­der stundtals bassieartade förhållanden.

Den branschmässiga kursutvecklingen un­der året var förvånansvärt homogen. Samtli­ga branscher utom Kemisk Industri minska­de sitt börsvärde under året. Kemisk Indu­stri, som är överrepresenterad i fondens portfölj, blev årets bästa bransch med en kursstegring på 5 %. Sämst utvecklades Fas­tighets och Byggföretag -48 % och Förvalt­ningsbolag 41 %. Övriga branscher mins­kade sitt börsvärde med mellan -34 % och -20%. Bland dessa ingår de två andra för fonden viktiga branscherna Verkstäder och Skogsindustri, som visade kursnedgångar på -33 % respektive -24 %.

För enskilda aktier har utvecklingen varit mycket skiftande. Det är svårt att urskilja några generella tendenser. Anmärkningsvärt är att en så stor andel som 2/3 av det totala

antalet noterade aktier på A:I och A:II-lis-torna utvecklats sämre än totalindex. När­mare hälften av dessa bolag har halverats kursmässigt under året. Endast nio bolag kan påvisa en positiv kursutveckling. Av dessa är blott fem aktiebolag svenska, däribland kan nämnas läkemedelsbolaget Astra och verk­stadsföretaget[REDACTED_EFTERNAMN], vilka vid årets ut­gång utgjorde fondens två största engage­mang.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms Fondbörs (A:I och A:II-iistor-na) minskade frän 112.8 mkr 1989 till 93.5 mdr 1990. Därmed sjönk aktieomsättningen för fjärde året i rad. Eftersom omsättningen innehåller såväl en pris- som en volymkom­ponent, är omsättningshastigheten ett mer relevant mål på affärsaktiviteten. Omsätt­ningshastigheten beräknas månadsvis av fondbörsen. Under 1990 registrerades en omsättningshastighet på 14%, jämfört med 16% för 1989. Affärsaktiviteten - mätt på detta sätt - hgger därmed på samma låga nivå som under 1980.

Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktier var i stort sett oförändrad 21.3 mdr (21.9 mdr). Vid en jämförelse av genom­snittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverige registrerade omsättningen märks att denna relation stigit till drygt 11 % (10 %). För första gången sedan 1986 netto-exporterades under helåret svenska aktier till utlandet. Nettoexporten uppgick till måttli­ga 1.2 mdr (-1.9 mdr).

Jämför man istället genomsnittet av impor­ten och exporten av utländska aktier med den i Sverige registrerade omsättningen har denna relation mer än fördubblats och upp­gick till 60% (27%). De sammanlagda kö­pen och försäljningarna av utländska aktier nådde enligt Riksbankens statistik 112.3 mdr (60.3 mdr). Härav uppgick nettoimporten till 19.8 mdr (27.9 mdr). Noterbart är inte bara att ett avsevärt flöde svenskt kapital ka­naliserades till utländska riskkapitalmarkna-

226

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

der, utan även att mer än 1/3 av den svenska aktiehandeln under året bestod av utländska aktier.

Sedan gränshandeln för räntebärande instru­ment liberaliserades i mitten av 1989 har ka­pitalflödena över gränsen ökat avsevärt. Un­der 1990 köptes och såldes nominella värde­papper för sammanlagt 398.6 mdr (85.5 mdr under andra halvåret 1989). Härav svarade kronobligationer för 359.8 mdr (66.6 mdr). Nettoexporten av obligationer till utlandet ökade till 50.5 mdr (34.4 mdr). Tendensen att svenska placerare ökar andelen reala utländs­ka tillgångar i sina portföljer på bekostnad av nominella svenska tillgångar har alltså fort­satt om än med svagare ökningstakt än under förra året.

Diagram 2 visar kursutvecklingen för ett ur­val utländska börser mätt i lokal valuta från årsskifte till årsskifte för 1989 och 1990. Den dollarbaserade världsindexutvecklingen un­der 1990, enligt tidskriften Morgan Stanley Capital International (MSCl), återges också i diagrammet. Börskurserna sjönk generellt under 1990. Av de börser som MSCl följer utgjorde det enda undantaget Hong Kong-börsen, som registrerade en marginell upp­gång. De större börser, som är representera­de i fondens aktieportfölj - New York, To­kyo, London, Paris, Frankfurt och Zurich sjönk kursmässigt från årsskifte till årsskifte med mellan 6 % och 39 % i lokal valuta.

Optionshandeln ökade något jämfört med föregående år. Omsättningen ökade mest i handeln med indexoptioner, från 4.7 mdr till 6.1 mdr. Handeln med standardiserade ak­tieoptioner steg från 4.5 mdr till 5.0 mdr.

Det totala marknadsvärdet på de svenska börsbolagen minskade under året med 219 mdr till 525 mdr, vilket motsvarade en värde­ring uppgående till ca 90 % av det justerade egna kapitalet. Under de senaste åren har fö­retagens börsvärde i regel väsentligt översti­git värdet av det egna kapitalet. Det nuvaran­de förhållandet avspeglar marknadens änd-

rade förväntningar avseende bolagens resul­tatutveckling och leder, mot bakgrund av rå­dande konjunkturutsikter, inte automatiskt till slutsatsen att företagen därmed är under­värderade.

Kursutvecklingen på den svenska aktie­marknaden under 1990 kom att bli den säm­sta på mycket länge. Detta inträffade efter två mycket starka börsar, 1988 och 1989, då totalindex steg med 51 % resp 24 %. Börsfö­retagens vinster kulminerade under denna period efter en lång och mycket stark kon­junkturuppgång i hela OECD-området.

Konjunkturläget var vid ingången av 1990 fortfarande relativt gott. Stockholmsbörsen steg därför under första halvåret, även om in­ledningen blev svag, bl a som en följd av osä­kerhet kring den inhemska ekonomiska poli­tiken, som kulminerade under regeringskri­sen i januari. Kursuppgången stöddes också av den överföring av sparmedel som skedde från allemanssparande till allemansfonder.

Samtidigt fortsatte ett betydande utflöde av kapital till utländska börser. Utländska ak­tier nettoköptes för ca 15 mdr under första halvåret, vilket således dämpade likviditets­flödet till Stockholmsbörsen.

Den viktigaste förklaringen till den positiva kursutvecklingen under årets första hälft var kanske den kreditexpansion som pågått allt­sedan kreditregleringen avskaffades. Värde­tillväxten i aktier och fastigheter skapade be­låningsutrymme, vilket i sin tur ledde till en successivt ökad likvidisering av de finansiella marknaderna.

Efterhand blev signalerna allt tydligare att industrikonjunkturen hade börjat mattas av. Aktiekurserna på börsen började falla efter att ha nått sin kulmen i början av juli. Iraks invasion av Kuwait förstärkte farhågorna för en försämring av världskonjunkturen. Ris­ken för höjda oljepriser, ökad inflation och försvagad tillväxt, gav snabbt genomslag på aktiemarknaderna runt om i världen.

227

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

För svenskt vidkommande fick utvecklingen dramatiska effekter. Den försvagade ekono­miska utvecklingen i landet utlöste bla spe­kulationer om en svensk devalvering, vilket tvingade upp räntenivån kraftigt. I kombina­tion med fallande priser på fastigheter och aktier blev situationen mycket snart svår­hanterlig för flera aktörer på kreditmarkna­den. Följden har blivit en snabb kreditkon-traktion, vars verkningar fortfarande är be­tydande.

Kursnedgångarna på Stockholms fondbörs förstärktes under senhösten av svaga delårs­rapporter och nedjusteringar av vinstprog­noser. Vid årsskiftet hade totalindex minskat med 30 % sedan årets början.

Emissions- och introduktionsvolymen för officiellt noterade företag uppgick till 5.0 mdr (4.1 mdr). Härav uppgick nyemissio­nerna tili 4.1 mdr (2.2 mdr). 4 (6) bolag intro­ducerades på A- och OTC-listorna tili ett sammanlagt belopp av 0.9 mdr (1.9 mdr).

Under 1990 tillfördes Stockholms fondbörs 21 (9) nya bolag. 27 (16) bolag avfördes från notering på grund av uppköpserbjudanden

m m. Antalet OTC-noterade bolag minska­de med 8 (1), sedan listan tillförts 2 (5) bolag och 10 (6) bolag avförts från notering."

RESULTATET 1990

Under 1990 har utvecklingen för AP-fonden totalt varit negativ. Med en inflation på 10,9 % under loppet av året visar fondstyrel­serna upp ett negativt s.k. realt resultat på 1,6 mdkr motsvarande -0,4 % av hela fondkapi­talet (1989: 8,0 mdkr resp 6,7%). Vid 1990 års slut uppgick de ackumulerade reala resul­taten till 69,3 mdkr utöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelserna.

Resultatet under 1990 har å ena sidan påver­kats av höga reala räntor och av räntesänk­ningen under senare delen av året. Första-tredje fondstyrelserna, som i huvudsak har placerat sina medel i räntebärande papper, uppvisar ett positivt realt resultat på 13,2 mdkr. I resultatet ingår avkastningen på dessa fonders placeringar i fastigheter. Den vikande fastighetsmarknaden medförde dock att värdet på fastighetsbeståndet sjönk med 10,9%.

Allmänna pensionsfondens placeringar vid slutet av år 1989 resp 1990 efter placeringsobjekt (marknadsvärden, procent).

228

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

A andra sidan uppvisar de övriga fondstyrel­serna ett samlat negativt realt resultat på 14,8 mdkr, vilket hänger samman med att dessa fondstyrelser i huvudsak har placerat sina medel i aktier. Totalindex för aktiemarkna­den sjönk med 30 % under året, att jämföra med en ökning på 24 % för 1989.

Vid slutet av 1990 uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningen inom hela AP-fonden till 426,1 mdkr. Det är en ökning med 38,8 mdkr eller 10,0 % (1989: 23,8 mdkr resp 6,5 %).

Fondkapitalets (marknadsvärdcrat) ökning 1 de tre första fondstyrelserna uppgick till 46,3 mdkr (1989: 23,8 mdkr). Totalavkastningen uppgick till 45,4 mdkr eller 14,0%, varav 38,4 mdkr var resultatet av fondförvaltning­en och 7,0 mdkr var orealiserade vinster. Un­der 1990 höjdes ATP-avgiften med två pro­centenheter till 13 % vilket medförde att lö-

pande avgiftsinkomster nära nog kom att täcka löpande pensionsutbetalningar. Av­giftsunderskottet begränsades till 1,7 mdkr. Till skillnad mot tidigare år kunde därmed nära nog hela avkastningen läggas till fond­kapitalet.

Övriga fondstyrelser fondkapital (mark­nadsvärdcrat) sjönk med 7,5 mdkr (1989: ökning med 12,5 mdkr). Kursnedgången på aktiemarknaden medförde att de orealisera­de värdena i värdepappersportföljerna mins­kade med 15,5 mdkr. Under 1990 erhöll fon­derna ett kapitaltillskott på sammanlagt 4,8 mdkr.

Vid utgången av 1990 uppgick AP-fondernas totala placeringar (marknadsvärdcrat) till 408,6 mdkr varav 309,4 mdkr eller 76 % var placerat i obligationer m.m. Andelen aktier m.m. uppgick till 8 % och andelen fastighe­ter till 2%.

229

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

NOMINELL OCH REAL RESULTATRAKNING FOR ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN 1990 MKR (MARKNADSVÄRDEN)

F

ö

rsta-tredje____________ Fj

ä

rde-lemte       L

ö

ntagar-                Summa

tondstyrelsema     londstyrelsema     fondstyrelserna

______________________ 1990        1989        1990        1989        1990        19B9        1990        1989

Nettoresultat                    38385     35953       2 242       1293       1818       1588     42 445     38 834

ö

kning/minskning av ej

realiserade kursvinster/

f

ö

rluster                              6965  -17285    -7026       4 356    -8464      2318    -8525  -10611

Nominellt resultat (inkl

orealiserade vinster/f

ö

rluster     45350     18688    -4 784       5649    -6646      3906    33920    28223

Uppindexering av grund­

kapitalet med konsument­

prisindex                         -32145  -18381        -741        -328    -1855       -903  -34741   -19612

Realtresultat                     13205     287    -5525       5321     -8501       3003       -821       8611

Ö

verf

ö

ringar till fondstyrelse

l-lll

-

-       -237        -164       -587       -450       -624        -614

Underskott/

ö

verskott i f

ö

r-

h

ä

llande till resultatkrav 13205'        287'    -5 762       5157    -9088      2553    -1645       7997

' F

ö

rsta-tredje fondstyrelsernas resultatkrav 

ä

r h

ä

r uttryckt som att bibeti

ä

lla grundkapitalet inflationsskyd-dat.

REAL BALANSRÄKNING FÖR ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN 1990-12-31 MKR (MARKNADSVÄRDEN)

F

ö

rsta-tredje     Fj

ä

rde-femte           L

ö

ntagar-              Summa

fondstyrelserna     fondstyrelsema     fondstyrelsema

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden,

kortfristiga placeringar

10175

2283

3118

15 576

ö

vriga kortfristiga

fordringar m m

18197

65

222

18484

V

ä

rdepapper:

Obligationer, reverser m m

349352

-

335

349687

Aktier, konvertibla

skuldebrev m m

_

18813

15476

34 289

Fastigheter

5 768

-

-

5 768

Aktier i fastighetsbolag

351

-

-

351

Aktier i partnerfinansie-

ringsbolag

2955

-

-

2 955

Aktier i PMC

16

-

-

16

Summa tillg

å

ngar

386814

21161

19151

427126

Skulder

Kortfristiga skulder

24

271

715

1010

Fondkapital

386790

20890

18436

426116

varav

Uppindexerat grundkapital

327 912

9 082

19866

356860

Ackumulerat 

ö

verskott

fr

ä

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

45673

17 570

7 658

70901

Å

rets underskott/

ö

verskott

13205

-5 762

-9088

-1645

Summa skulder

386814

21161

19151

427126

230

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

ALLMÄNNA PENSIONSFONDENS FONDKAPITAL 1983-1990 (MKR)

F

ö

rsta-tredje     Fj

ä

rde-femte          L

ö

ntagar-          AP-fonden

fondstyrelserna     fondstyrelserna     fondstyrelserna     totalt

Fondkapilal31.121984

ansk. v

ä

rde

240094,9

3728.0

1 532,8

245 355,7

Fondkapital31.121985

ansk.v

ä

rde

259596.5

4121,8

2892,6

266610,9

Fondkapital 31.121986

ansk. v

ä

rde

280989,4

5609,8

6087,3

292686,5

Fondkapital 31.121987

ansk. v

ä

rde

303 710,7

6639,1

9727,7

320077,5

Fondkapital 31.121988

ansk. v

ä

rde

329082,2

7 952,5

12981,4

350016,1

Fondkapital31.121989

ansk. v

ä

rde

357627,1

10231,1

16551,1

384409,8

Fondkapital31.121990

ansk. v

ä

rde

396 975,7

14 236,9

20559,4

431 772,0

Fondkapital 31.121986

markn. varde

273124,2

12125,8

7590,1

292 840,1

Fondkapital31.121987

markn. v

ä

rde

297693,4

11526,0

9708,3

318927,7

Fondkapital 31.121988

markn. v

ä

rde

329217,4

17 275,3

17004,2

363496,9

Fondkapital 31.121989

markn. v

ä

rde

340476,8

23910,2

22 892,5

387279,5

Fondkapital 31.12 1990

markn. v

ä

rde

386790,7

20890,1

18436,0

426116,8

ALLMÄNNA PENSIONSFONDENS TOTALA PLACERINGAR 31.12 1990 (MKR, MARKNADSVÄRDE)

F

ö

rsta-tredje      Fj

ä

rde-femte          L

ö

ntagar-     AP-fonden

fondstyrelserna      fondstyrelserna      fondstyrelserna       totalt

Penningmarknads-

placeringar

10175,5

2 282,8

3118,1

15576,4

3,8

Obligationer mm

309074,6

-

335,4

309410,0

75,7

Reversl

å

n, refinan-

sleringsl

å

n

40 277,5

-

-

40227,5

9,9

Aktier, konvertibler och

optionsr

ä

tter mm

16,5

18813,3

15476,3

34 306,1

8,4

Fastigheter inm

9072,9

-

-

9072,9

2,2

Summa placeringar

368617,0

21 096,1

18929,8

408642,9

100,0

231

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

DE TRE FÖRSTA FONDSTYRELSERNA

PLACERINGSKAPACITET

Under 1990 togs endast en begränsad del av fondens avkastning i anspråk för utbetalning av pensionsmedel. Den del av pensionerna som betalades med fondförvaltningens av­kastning uppgick till 1,7 mdkr, utgörande 2,2 procent av pensionsutbetalningarna. Motsvarande uppgifter för 1989 var 11,6 mdkr resp. 16,7 procent. Förändringen jäm­fört med föregående år förklaras främst av att avgiftsinkomsterna steg till följd av att ATP-avgiften höjdes till 13 % fr.o.m. 1990.

Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 386,8 mdkr vid årets utgång vilket är en ökning med 46,3 mdkr (1989: 11,3 mdkr).

Enligt resultaträkningen uppgick årets resul­tat av fondförvaltningen till 38,4 mdkr (1989: 36,0 mdkr). Fondkapitalets mark­nadsvärde påverkas också av förändringen i ej realiserade vinster och förluster. För 1990 var denna förändring 7,0 mdkr (1989: -17,3

mdkr). Summan av årets resultat och oreali­serade värdeförändringar i portföljen, av­kastningen, var således 45,4 mdkr (1989: 18,7 mdkr).

Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 13 % vilket är en höjning med 2 procent­enheter från 1989. Effekten av denna höjning på lönekostnaderna neutraliseras av en mot­svarande sänkning av folkpensionsavgiften.

Av den totala ATP-avgiften utgör 0,2 pro­centenhet en avgift som är avsedd att tillföras löntagarfonderna.

Under 1990 beräknas den utbetalda löne­summan ha ökat med nära 13 procent. Till­sammans med avgiftshöjningen har detta in­neburit en kraftig ökning av avgiftsinkoms­terna. De uppgick år 1990 till 75,7 mdkr vil­ket är en ökning med 31,3 procent (1989: 57,6 mdkr resp 17,4 procent).

FONDKAPITALETS UTVECKLING 1960-1990 (MARKNADSVÄRDE, MDKR)

Avkastning

Avkastning fr

ä

n delfonder

Avgifter

Ö

verskjutande l

ö

ntagarfondsmedel

Pensionsutbetalningar

Administrationskostnader

Tillv

ä

xt i fondkapital (mdkr)

Procentuell f

ö

r

ä

ndring av fondkapitalet

Fondkapital (marknadsv

ä

rde)

1960 0,0

0,5

0,5

0,5

7970

1980

7985

1989

7990

2,0

10,4

22,9

18,7

45,4

-

-

0,1

0,6

0,8

6,1

22,2

34,5

57,6

75,7

-

-

-

4,0

2,3

-1,2

-19,0

-2,1

-69,2

-77,4

-0,1

-0,2

-0,3

-0,5

-0,5

6,8

13,4

15,1

11,3

46,3

23

10

7

3,4

13,6

35,9

145,3

245,3

340,5

386,8

AP-FONDENS PLACERINGAR UNDER 1989 och 1990 (MDKR)

Placeringar

-obligationer, f

ö

rlags- och reversl

ä

n - penningmarknadsplaceringar -fastigheter mm

Bruttoplaceringar

Nettoplaceringar

1989

1990

1989            1990

114,9

194,0

27,3              36,9

93,6

141,7

20,5              26,5

18,4

45,5

3,9                3,6

2,9

6,8

2,9                6,8

232

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

Löntagarfondernas finansiering, utbetalda medel

och av 1-3 fondstyrelserna förvaltade medel,

(ack.värden, mdkr)

Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfonderna som författningsmässigt reglerats fram till slutäret 1990 har, framför­allt genom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlen skall i avvaktan på rekvisition av löntagarfonder­na förvaltas av första-tredje fondstyrelserna. Vid utgången av 1990 förvaltade första-tred­je fondstyrelserna 10,8 mdkr av överskjutan­de löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med 2,3 mdkr jämfört med år 1989.

Kapitaltillförseln till löntagarfonderna av­slutades år 1990. Den medelsram som är fast­lagd begränsar löntagarfondernas rekvisition av medel till 17,3 mdkr. Av dessa medel åter­stod vid utgången av 1990 1,5 mdkr att rekvi­rera. Totalt har 26,8 mdkr influtit i vinstdel­ningsskatt och löntagarfondsavgift. På grund av eftersläpningar i uppbördssystemet inflyter ytterligare medel under åren 1991 och 1992.

Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade under 1990 med 11,9 procent till 77,4 mdkr (1989: 14,2 procent resp 69,2 mdkr). Basbe­loppet, som reglerar värdesäkringen i pen-

sionerna höjdes från 27.900 kr till 29.700 kr eller med 6,5 procent. För innevarande år har basbeloppet fastställts till 32.200 kr vilket är en ökning med 8,4 procent.

Utbetalningar av ATP-pensioner och där­med anspråken på fondens avkastning, kom­mer att återigen växa, trots avgiftshöjningen 1990. Orsakerna till denna utveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sitt full-funktionsstadium utan såväl antalet ATP-pensionärer som deras genomsnittliga pen­sionspoäng fortsätter att öka. Andra bidra­gande orsaker är en högre genomsnittlig livs­längd och ökad förvärvsfrekvens bland kvin­nor.

¥(5t 

administrationen av ATP-systemet (för­utom fondstyrelsernas interna verksamhet) är ett flertal myndigheter och institutioner involverade. Riksförsäkringsverket är cen­tral förvaltningsmyndighet för socialförsäk­ringen inkl ATP och försäkringskassorna står för handläggning och utbetalningar av pensioner. Länsskattemyndigheten och lo­kal skattemyndighet svarar bl.a. för debite­ring, uppbörd och beräkning av pensions-

233

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

grundande inkomst. Kronofogdemyndighe­ten svarar för indrivning samt statens löne-och pensionsverk och Kommunernas Pen­sionsanstalt samordnar pensionsberäkningar och utbetalningar. Ar 1990 har totalt 478 mkr utbetalats till dessa myndigheter.

Summan av de inflöden och utflöden som har redovisats ovan har inneburit nettoplace­ringar år 1990 på 36,9 mdkr. Därutöver har under året amorteringar, förfall och inlösen i värdepappersportföljen samt omplaceringar i portföljsammansättningen, som gjorts av placeringspolitiska skäl, uppgått till totalt 157 mdkr. Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringarna uppgick till 194 mdkr.

PLACERINGSPOLITIKEN

Penning- och obligationsmarknaden

Aktiviteten inom affärsområde penning- och obligationsmarknad ingår som en integrerad del i den totala placeringsstrategin för samtli­ga räntebärande placeringar. Målsättningen är att för hela portföljen, vid varje tillfälle, ha en optimal kombination av ränterisk, kredit­risk och likviditet. De nettoplaceringar och portföljförändringar som görs i portföljen sker huvudsakligen på avistamarknaden. För att utjämna svängningar i fondens likviditet samt dra nytta av tillfälliga felprissättningar i marknaden används även terminsmarknaden som ett värdefullt komplement i portföljför­valtningen.

Sedan avregleringen av valutamarknaden har utländska aktörer i allt högre grad påverkat prissättningen på värdepapper emitterade i svenska kronor. Sålunda har avkastningskra­vet för olika delsegment av marknaden allt mer anpassats till de som råder på den inter­nationella kapitalmarknaden, både vad gäller kreditrisk och likviditet. AP-fonden med en storleksmässigt dominerande ställning i marknaden, gynnas på lång sikt av denna ut­veckling då ny- och omplaceringar i de illik-vidare segmenten av marknaden kan göras till relativt högre räntor än tidigare. Under

1990 har skillnaden i marknadsränta mellan t.ex. femåriga stats- och bostadsobligationer ökat från 0,5 till c:a 1 procentenhet. Detta ledde till en mindre positiv värdeförändring i fondens innehav av t.ex. bostadsobligationer än för motsvarande innehav av statsobliga­tioner. På motsvarande sätt har ränteskillna­den mellan statsskuldväxlar och företagscer­tifikat (Kl) ökat frän 0,20 till 0,45 procenten­het.

Under 1990 har placeringarna i bostadsobli­gationer svarat för den större delen av fon­dens nettoplaceringar. Vid slutet av året var bostadssektorns andel av de räntebärande placeringarna 58,8 procent (1989: 59,4 pro­cent). I nominella termer var innehavet av statspapper relativt oförändrat vilket innebär att statens andel av de räntebärande place­ringarna totalt sett har minskat något till 21,4 procent (1989: 22,4 procent). Storleken på fondens penningmarknadsportfölj har under året varierat och dess andel av portföljen var vid slutet av året 2,8 procent (1989: 1,9 pro­cent).

Direktlin

Reverslånestocken har minskat från 41,0 mdkr till 39,7 mdkr under 1990. Nedgången beror väsentligen på mellanhandsinstitutens (främst bostadsinstituten) övergång till kapi­talanskaffning via marknadspapper. Även utlåningen till den offenthga sektorn (kom­muner och landsting) fortsätter att minska. Konkurrens från kommuncertifikat, andra aktörer och finansiering i utländsk valuta har påverkat utlåningen från fondens sida nega­tivt.

Den traditionella målgruppen för fondens direktlånegivning utgörs av kommuner/ landsting samt kommunala bolag. Under de senaste åren har konkurrensen om utlåning till denna sektor förstärkts. Nya finansie­ringsalternativ i form av certifikat och upplå­ning i utländsk valuta har bidragit till att marginalerna pressats på denna marknad. För fondens del har detta inneburit minskad

234

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

utlåning då andra placeringar medfört högre avkastning. Utlåning till kommuner och landsting har således minskat med närmare 1 mdkr under året och uppgår nu till 4,1 mdkr.

Utlåning mot revers till företag uppgår till 15,3 mdkr, vilket är en uppgång med 6,5 mdkr sedan förra årsskiftet. Till största delen består ökningen av den reversutlåning som skett i samband med de partnerfinansiering­ar som genomförts under året. Kreditefter­frågan från den offentliga såväl som från den privata företagssfären har varit låg, i synner­het i svenska kronor.

AP-fondens innehav av förlagslån har ökat med 7,1 mdkr och uppgår till 10,2 mdkr. Huvuddelen ligger inom banksektorn. Ex­pansionen var förutsedd och är betingad av ändrade kapitaltäckningsregler. Efter en övergångsperiod skall kapitalkraven uppgå till 8 procent senast den 31 december 1992. Vid årsskiftet 1990/91 uppgick kravet till 7,25 procent.

Fonden har under året medverkat i {ynpart-nerfinansieringar främst avseende vatten­krafttillgångar. En partnerfinansiering inne­bär att fastigheter överförs till ett av avtals­parterna ägt bolag. AP-fonden ger delägaren en rätt att vid senare tillfälle förvärva till­gångarna i bolaget. Under året genomfördes partnerfinansiering med SCA där Båkab sål­de krafttillgångar till ett värde av 5,1 mdkr, med ASEA till ett värde av 2,9 mdkr samt med MoDo till ett värde av 450 mdkr. Vidare finansierade fonden en partnerfinansicring via Svenskt Fastighetskapital AB där fastig­hetsförvärv från Statens Järnvägar uppgick till 1,8 mdkr. Totalt har fonden placerat II mdkr i denna typ av tillgångar. För en förval­tare med AP-fondens placeringshorisont är denna typ av reala placeringar av utomor­dentlig vikt.

AP-fondens fastighetsaktiviteter Fondstyrelserna fick under 1988 möjlighet att förvärva fastigheter. Under 1989 påbörja-

des uppbyggnaden av fastighetsinnehavet genom förvärv av det då börsnoterade fastig­hetsbolaget Anders Nisses AB och genom att gå in som delägare i det nybildade fastig­hetsbolaget Pleiad Real Estate AB.

Fondstyrelserna har under 1990 träffat avtal om tre större fastighetsaffärer. I början av ju­ni förvärvades två av Betongindustris kon­torsfastigheter belägna på Kungsholmen i Stockholm samt i Sisjöområdet i Göteborg för en köpesumma av 560 mkr. I slutet av ju­ni förvärvades merparten av Esseltes fastig­hetsbestånd i Sverige för 3.450 mkr. Fastig­hetsbeståndet består av fem förvaltningsfas­tigheter och sju utvecklingsobjekt bl.a. den välkända Norstedtsfastigheten pä Riddar­holmen. Under hösten 1990 träffades avtal med Nacka Strand Fastigheter AB om ett samgående i Nacka Strandsprojektet.

Det totala marknadsvärdet på AP-fondens fastighetsinnehav är 8,2 mdkr. Fondens tota­la hyresintäkter, exkl. andelen i Pleiads hy­ror, beräknas för 1991 bli 455 mkr i Sverige och 50 mkr i England.

PORTFÖLJAVKASTNING

Under 1990 hade AP-fondens portfölj en to­talavkastning på 14,0 procent, mätt enligt försäkringsbolagens modell. Den avkast­ningen kan i sin tur delas upp i direktavkast­ningen 12,4 procent och värdeförändringen 1,6 procent. Avkastningen i den räntebäran­de delen av portföljen blev 14,5 procent och i fastighetsbeståndet-7,3 procent.

Under 1990 kunde omplaceringar i den rän­tebärande portföljen göras till ett i förhållan­de till tidigare år högre ränteläge. Detta re­sulterade i att direktavkastningen ökade med 0,7 procentenhet till 12,4 procent. Under 1990 ändrades också yieldkurvans lutning så att marknadsräntorna steg för placeringar med kort löptid och sjönk för placeringar med lång löptid. Den sammantagna effekten för AP-fonden, vars placeringar huvudsakli-

235

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

gen är långfristiga, blev en positiv värdeför­ändring i portföljen med 2,0 procent. Total-tavkastningen i den räntebärande portföljen blev härigenom 14,5 procent.

AP-fondens fastighetsportfölj bedöms ha ett marknadsvärde av 8,2 mdkr vid årsskiftet 1990/91. Marknadsvärdet består av de en­skilda fastigheternas värde, förutom fondens aktieinnehav i fastighetsaktiebolaget Pleiad och andelen i Globen KB, som är upptagna till bokförda värden.

Fastighetspriserna sjönk i slutet av 1990, vil­ket resulterade i en negativ värdeförändring på 10,9 procent för fastighetsportföljen. Di­rektavkastningen uppgick till endast 3,6 pro­cent för 1990. Det förklaras av att fastighets­innehavet inrymmer en stor andel projekt, ca 20 procent av värdet, som först om några år kommer att ge avkastning.

RESULTATET 1990

Det bokföringsmässiga resultatet av förvalt­ningen av 1-3 fondstyrelsernas verksamhet är baserat på anskaffningsvärden och påver­kas inte av orealiserade vinster och förluster. Det bokföringsmässiga resultatet blev 38.385 mkr (1989: 35.954 mkr). Se tabell sid 22.

Intäktsräntorna 40.370 mkr, var 11,2 pro-

cent högre än föregående år. Uppgången för­klaras huvudsakligen av att den genomsnitt­liga portföljstorleken under året varit ca 25 mdkr högre än föregående år. Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga stats­obligationer har år 1990 varit 13,6 procent, vilket är 2,3 procentenheter högre än under 1989.1 posten ingår per balansdagen upplup­na ej inbetalda räntor m m. Dessa ökade från 15.076 mkr år 1989 till 17.374 mkr år 1990. Övriga intäkter utgörs av avkastningen från småföretagsfonden på drygt 4 mkr.

Nettot av realiserade kursskillnader vid avyttring av värdepapper har under år 1990 uppgått till -1.680 mkr (1989: -168 mkr).

Det reala resultatet innehåller också en post där det bokföringsmässiga resultatet korri­geras för inflationen. Nuvärdet av de medel som har tillförts fonden fram till och med 1989 års utgång jämtede medel som tillförts under 1990 (grundkapitalet) korrigeras med förändringar i konsumentprisindex.

Är 1990 har denna avsättning för att bevara grundkapitalets köpkraft uppgått till 32,1 mdkr (1989: 18,4 mdkr).

Vid marknadsvärderingen per 1990-12-31 har tillgångarnas marknadsvärden ökat i för­hållande till anskaffningsvärdena med totalt 7,0 mdkr (1989: -17,3 mdkr) under året.

AP-FONDENS AVKASTNING PÄ PLACERINGAR 1987-1990, PROCENTENHETER

7937

1988

dir.avk

v

ä

rdet.

total

dir.avk

v

ä

rdet.

total

Obligationer

12,1

0,6

12,7

11,8

2,8

14,6

L

ä

n

12,8

0,1

12,8

12,6

-0,2

12,4

Fastigheter

-

-

-

-

-

-

Total inkl korta plac

12,2 7989

0,5

12,7

12,0 1990

2,3

14,2

dir.avk

v

ä

rdet.

total

dir.avk

v

ä

rdet.

total

Obligationer

11,6

-6,4

5,2

12,4

2,0

14,5

L

ä

n

12,5

-1,3

11,2

11,5

1,0

12,5

Fastigheter

-

-

-

3,6

-10,9

-7,3

Total inkl korta plac

11,7

-5,6

6,1

12,4

1,6

14,0

236

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

Årets reala resultat blev 13,2 mdkr (1989: 0,3 mdkr).

För en långsiktig placerare är det emellertid inte särskilt meningsfullt att tillmäta resulta­tet ett enskilt år någon större vikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan ut­läsas. De var 58,9 mdkr eller 14,8 % av fond­kapitalet vid utgången av 1990 (1989: 45,7 mdkr resp. 13,4%).

Diagrammet ovan visar att de ackumulerade

resultaten först år 1986 (bortsett från tidigt 60-tal) var så stora att balans erhölls mot in­flationens urholkning av grundkapitalet. Under åren 1973-1980 urholkades fondka­pitalet kraftigt av inflationen och de regler som påverkade fondens placeringsmöjlighe­ter. Man kan också konstatera att fr.o.m. år 1981 har de reala resultaten varit positiva de enskilda åren. Det är de senaste årens goda resultat, främst beroende på de höga realrän­torna, som gjort att det sammanlagda fond­kapitalets realvärde har kunnat återställas 

och öka.

Fondkapital till marknadsvärde och ackumulerade reala överskott/underskott i procent av fondkapitalet 1960-1990.

237

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

ÖVRIGA FONDSTYRELSER

PLACERINGSKAPACITET

Fjärde och femte fondstyrelserna kan som kapitaltillskott (ackumulerat) vardera erhålla högst 1 % av de tre första fondstyrelsernas sammanlagda fondkapital, beräknat som an­skaffningsvärde vid utgången av föregående år. För år 1991 uppgår detta maximum för vardera fonden till 3 970 mkr, eller totalt 7940 mkr. Det t.o.m. 1990 faktiskt rekvire­rade kapitalet uppgick för de båda fonderna till sammanlagt 5 500 mkr, varav 3 500 mkr för fjärde fonden och 2 000 mkr för femte. Under 1990 hade sammanlagt 2 000 mkr rek­virerats. För fjärde fonden kvarstår således - beräknat på dagens fondkapital - 470 mkr och för femte fonden 1 970 mkr.

De fem löntagarfonderna disponerar dels en mindre del av det löpande avgiftsuttaget för ATP (0,2 procentenhet av det f.n. till 13 pro­cent uppgående uttaget) dels vinstdelnings­skatten. Tillförseln till fonderna är maxime­rad till ett grundkapital som slutåret 1990 får uppgå till 17260 mkr. De till de fem lönta­garfonderna destinerade medlen har blivit betydligt lägre än inkomsterna från vinstdel­ningsskatten och ATP-avgiften (0,2 procent­enhet). Skillnaden tillfaller 1-3 AP-fonder­na. (Se diagram sid 11). Under 1990 rekvire­rade löntagarfonderna 2 776 mkr; för 1991 uppgår rekvisitionerna maximalt till 1 452 mkr.

AP-fondens sammanlagda aktieplacerings-kapacitet ('=ökningen av styrelsernas grund­kapital) uppgick för 1990 till 4 776 mkr (1989: 3 582 mkr). Vid utgången av 1990 uppgick summan av det till de aktieplaceran-de fondernas tillskjutna grundkapital till 21,3 mdkr (1989: 16,5 mdkr). Detta grund­kapital (marknadsvärdet) uppgick till 39,3 mdkr per den 31/12 1990.

REGLER FÖR FONDERNAS PLACERINGSPOLITIK

Principerna för de olika fondstyrelsernas placeringar är desamma. Placeringarna skall

enligt fondreglementets § 34 syfta till att för­bättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighet och risksprid­ning tillgodoses.

För samtliga fonder gäller att de placerar i aktier i svenska aktiebolag, konvertibler eller motsvarande skuldebrev förenade med optionsrätter, riskkapital i kooperativa före­tag och andelar i svenska kommanditbolag. Fondstyrelserna har också möjUghet att pla­cera medel i en del nya riskkapitalinstrument samt även i långfristiga räntebärande värde­papper.

Fjärde och femte fondstyrelserna har därut­över rätt att förvärva standardiserade köp-och säljoptioner avseende aktier, aktier i ut­ländska aktiebolag (upp till 10 procent av förvaltade medel).

KAPITALANDELAR OCH RÖSTRÄTT

Innehavet av aktier i ett börsnoterat aktiebo­lag får för fjärde och femte fondstyrelserna ej överstiga 10 % av röstetalet; för de fem lön­tagarfonderna är motsvarande begränsning ,för varje fond satt till 6 % av röstvärdet. Det sammanlagda röstvärdet av AP-fondernas aktieinnehav i ett börsnoterat bolag kan där­med maximalt uppnå 50%. Begränsningen av röstetalet gäller aktier i börsnoterade ak­tiebolag. För fondernas placeringar i onote­rade aktier, uppgående 1990 till sammanlagt 1273 mkr eller 3,6% (bokförda värden; 1989: 859 mkr), gäller inte någon sådan be­gränsning.

Fjärde och femte fondstyrelsen och de fem löntagarfonderna har i egenskap av betydan­de aktieägare i ett stort antal bolag att mer el­ler mindre direkt utöva ägarinflylande. Fondstyrelserna har primärt sitt långsiktiga avkastningsintresse att bevaka men måste därutöver, när aktieinnehavens storlek på­kallar, också utöva sitt inflytande med hän-

238

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

syn till berörda bolags intressen och till hela aktiemarknadens funktionssätt. Hur ägar-inflytandet används i olika situationer är en fråga för respektive fondstyrelse.

Enligt aktiebolagslagen galler som huvudre­gel att en aktieägare inte kan fördela rösträt­ten för ett aktieinnehav på flera ombud. Ett undantag från denna regel har dock införts för de aktieplacerande delfonderna inom AP-fonden. Härigenom kan varje enskild fondstyrelse självständigt utöva sitt ägarin­flylande i bolag, där fler delfonder är repre­senterade. Dessutom möjliggörs överlåtelse av hälften av rösträtten som följer med ett visst aktieinnehav från löntagarfondernas ägarinflylande i det egna bolaget. Så har också regelmässigt skett vid en rad bolags­stämmor under 1990. Rösträtten för fjärde och femte AP-fondens aktieinnehav regleras inte i särskild ordning i fondreglementet. Dessa fondstyrelser har således ingen skyl­dighet att fördela ut rösträtt men kan på eget initiativ överlåta representation och rösträtt på lokala fackliga ombud, en möjlighet som i vissa fall också utnyttjas.

AVKASTNINGSKRAV

Det avkastningskrav som de aktieplacerande fondstyrelserna är ålagda enligt fondregle-

mentet (28 §), är satt till 3 % av det tillskjutna inflationsuppräknade kapitalet (grundkapi­talet). Inflationsuppräkningen sker med den prisstegring som inträffat sedan tidpunkten då medlen tillförts fondstyrelserna. Avkast­ningskravet kan ses dels som ett årligt flödes­krav, dels som ett långsiktigt avkastnings­krav. Flödeskravet innebär att varje fondsty­relse till första-tredje AP-fondstyrelserna skall inleverera ett belopp beräknat som 3 % av nuvärdet av grundkapitalet. Denna inle­verans uppgick 1990 för de aktieplacerande fonderna sammanlagt till 824 mkr (1989: 614 mkr). Det bokföringsmässiga resultatet före överföring uppgick 1990 sammanlagt till 4060mkr(1989:2881 mkr).

Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på att bibehålla grundkapitalets real­värde. Vid beräkningarna utgår man från det nominella resultatet och tar hänsyn till för­ändringarna i den dolda reserven i värdepap­persportföljen. Den dolda reserven minska­de med 15 489 mkr sammantaget för de ak­tieplacerande fonderna under 1990. Det sammanlagda reala resultatet för 1990, ut­över vad som åtgick för att bibehålla grund­kapitalels realvärde, blev -14 850 mkr (1989: 7710 mkr).

GRUNDFAKTA FOR ÖVRIGA FONDSTYRELSER 1990, MKR 

Fondstyrelserna        Löntagarfondstyrelserna

Totalt

Fj

ä

rde     Femte       Syd-       Fond             Tre-   Mellan-      Nord-

Tillskott av grundkapital"                             '

°

'"        

ä

'       f'

°

"' ""        '""'   ...

(ackumuleral fr

å

n starten)  3 500      2 000      3 452      3 452       3 452       2 000      3 452     21308

Fondkapital vid 

å

rets slut

(marknadsv

ä

rde)            19260       1630       3 916       3948       3855       2 626       4 091     39326

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen vid

å

rets slut (marknadsv

ä

rde)      17 541       1272       3203       3 370      3261       2417       3 226    34 290

Dold reserv i v

ä

rdepappers­

portf

ö

ljen" vid 

å

rets slut    7 042       -389       -262       -400       -656       -390       -417       4 528

F

ö

r

ä

ndr. av dold reserv i

v

ä

rdepappersportf

ö

ljen

under 

å

ret                       -6 638        -388     -1378     -1989     -1878     -1339     -1879   -15489

Realt resultat 

ä

r 1990 efter

ö

verf

ö

ring till 1-3 fond­

styrelserna                     -5287        -475     -1633     -2126     -1936     -1436     -1957   -14850

* Nominella belopp. " Skillnaden mellan marknadsv

ä

rden och anskaffningsv

ä

rden.

239

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

SAMMANFATTNING AV DE AKTIEPLACERANDE AP-FONDERNAS INNEHAV:

Svenska aktier

B

ö

rsnoterade

Icke b

ö

rsnoterade Utl

ä

ndska aktier 

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

7989

7990

Bokf.v.

Markn. v.

Bokf.v.

tviarkn.v.

23811

43831

27 465

32178

859

864

1273

1250

40

35

354

327

718

718

670

534

Summa

25428

45448

29 762

34289

AP-FONDENS ÖCH FÖRSÄKRINGSBOLAGENS ANDEL AV BÖRSREGISTRERADE AKTIER

(mdkr)

AP-fonden

F

ö

rs

ä

kringsbolag

Totalt b

ö

rsreg. aktier

7985

%

79Sa

%

79S9

%

7990

%

11

4

32

5

46

6

32

6

31

11

98

16

141

19

124

24

285

100

614

100

744

100

525

100

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING, KURSFÖRÄNDRING

79S4        7985        7986        79S7        7988        7989        7990

(generalindex)

-11        +25        +51

-7        +51

+24

-30

EMISSIONS- OCH INTRODUKTIONSVOLYM ÄR 1990 (1989) 

5,0 (4,1) varav nyemission 4,1 (2,2) och introduktioner 0,9 (1,9)

KÖP ÖCH FÖRSÄLJNING AV AKTIER FRÅN OCH TILL UTLANDET (MDKR)

Totalt

Varav utl

ä

ndska aktier

7989            7990

30                 19

28                 20

240

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

FONDSTYRELSERNAS

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSER

I SAMMANDRAG

I det följande redovisas resultat- och balans­räkningar för AP-fondens styrelser avseende 1989 och 1990 samt vissa uppgifter om place­ringsinriktning och värdepappersinnehav per 31.12 1990. På sid 22-23 redovisas upp­gifter för de tre första fondstyrelserna, på sid 24-25 för fjärde fondstyrelsen, på sid 26-27 för femte fondstyrelsen och på sid 28-29 återfinns löntagarfondstyrelsernas siffror i ett sammandrag. Därutöver redovisas mot­svarande siffror för löntagarfonderna var för sig (sid 30 ff).

De av respektive delfond förvaltade medlen

har placerats på sätt som framgår av balans­räkningarna och resp. delfonds särskilda vär­depappersredovisning. AP-fondens regle­mente föreskriver att tillgångarna skall bok­föras till anskaffningsvärden.[REDACTED_EFTERNAMN] verk­samhetsåret 1988 skall även en real redovis­ning av tillgångarna göras. En totalsamman­ställning över samtliga tio delfonders kapi­talbehållning, nettoresultat och placerade medel återfinns i de inledande tabellerna på sid 10-11. För mer detaljerade uppgifter om fondförvaltningen hänvisas till respektive delfonds årsredogörelse för 1990.

16   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

241

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FÖRSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

RESULTATRAKNING

1990

1989

INT

Ä

KTER

Int

ä

ktsr

ä

ntor Obligationer Partialbevis F

ö

riagsbevis Reverser

Refinansleringsl

å

n Penningmarknadsplaceringar 

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

SUMMA INT

Ä

KTER

KOSTNADER

Kostnadsr

ä

ntor Ink

ö

pskostnader Administrationskostnader Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

SUMMA KOSTNADER

Å

RETS RESULTAT

32 854 801

30275558

936

1231

807133

296125

4497 862

5071874

74571

113224

2000943

394978

134120

149490

40370366

36302480

4213

4029

416772

471 760

40791 351

36778269

236595

131733

24994

21458

48227

31329

2096583

640103

2406399

824623

38384952

35953646

REALTRESULTAT

Nettoresultat enligt ovan

Ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

Å

RETS REAU RESULTAT

38 384 952 35953 646

6965311       -17285494

-32145493      -18381403

286749

13204770

242

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FÖRSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

235481

235481

604 140

604140

Pennlngmarknadsplaceringar

9939977

9939977

5 765 788

5765788

R

ä

ntefordringar m m

17 374 070

17374 070

15076352

15076352

Fordran 

å

 delfondema

823 573

823573

614 580

614 580

V

ä

rdepapper:

Obligationer

308443133

298732108

287935 036

271140540

Partialbevis

11138

9365

14 850

12486

F

ö

riagsbevis

10224 286

10333131

3077182

3053196

Reverser

39 731631

39728374

40868502

40539054

Refinansleringsl

å

n

549082

549082

811313

811313

Fastigheter

6416087

5 767 820

2 568445

2 568 445

Aktier i fastighetsbolag

350500

350 500

150000

150 000

Aktier i partnerfinansieringsbolag

2884110

2954 605

132110

132110

Aktier! PMC

16500

16 500

16500

16500

SUMMA TILLG

Å

NGAR

396999568

386814586

357634798

340484504

SKULDER

R

ä

nteskulder

-

-

2 528

2528

Ö

vriga skulder

23889

23 889

5194

5194

FONDKAPITAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg. 

ä

r

Tillskjutet grundkapital

38118488

43 706026

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

(8456631)

(4 465 609)

Ackumulerat 

ö

verskott

319 508589

285376158

Indexuppr

ä

knat grundkapital

294 803 787

283831139

Ackumulerat realt resultat

45672995

45386246

Summa fondkapital f

ö

reg. 

ä

r

357627077

340476 782

329082184

329217385

Innevarande 

ä

r

Avgifter

75688417

57 624 927

./. pensionsmedel

-77406049

-69178217

./.administrationsbidrag

-    478248

-    461066

(-2195 880)

(-12 014 356)

Vinstdelningsskatt

3873845

5333730

L

ö

ntagarfondsavgifter

1238 287

1089 292

./. rekvirerade l

ö

ntagartondsmedel

-2 776175

-2 432 000

(2335957)

(3 991022)

Summa tillskjutet grundkapital

140077

-8 023 334

Indexuppr

ä

knat grundkapital

32 285572

10358068

Ö

verf

ö

ring fr

ä

n delfonderna

823 573

823 573

614 580

614 580

Arets bokf

ö

rda resultat

38384 952

35953646

Å

rets reala resultat

13204770

286749

Ö

kning fondkapital innevarande 

ä

r

39348602

46313915

28544 892

11259397

Summa fondkapital totalt

396975679

386790697

357 627 076

340476782

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

396999 568

386814586

357 634 798

340484504

243

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FJÄRDE FONDSTYRELSEN

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1990

1989

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

451170

351 786

R

ä

nteint

ä

kter

200428

168212

R

ä

ntekostnader

-

-

F

ö

rvaltningskostnader m m

./.11302

./.10531

R

ö

relseresultat

640296

509467

Realisationsvinster

1573513

844150

Realisationsf

ö

riuster

7.13827

./.27826

Nedskrivning

./.14 485

./.39662

Avs

ä

ttning till riskreserv

-

-

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

2185497

1286129

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.195812

y.160260

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

1989685

1125869

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

2185497

1286129

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

rluster

./.6 638 385

4357866

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster

./.4 452 888

5643955

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

./.638187

./.323250

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse 1-

111

./.5 091 075

5320745

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.195812

7.160260

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT I F

Ö

RH

Å

LLANDE TILL RESULTATKRAV

./.5 286 887

5160485

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

245037

245037

407 668

407 668

Penningmarknadsplaceringar

1 254 649

1254649

761 431

761 431

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

385991

385991

150566

150566

Fondlikvider

17640

17640

-

-

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna

int

ä

kter

42 851

42 851

29588

29 588

Ö

vriga fordringar

-

-

-

-

Aktier

10374925

17407 367

8473811

22124411

Konvertibla skuldebrev, l

ä

n med

optionsr

ä

tter etc.

124237

134000

156214

186204

Inventarier mm

-

-

-

-

SUMMATILLG

Å

NGAR

12445330

19487535

9 979278

23659868

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

1460

1460

-

-

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda

int

ä

kter

9 335

9334

9947

9947

Ö

vriga skulder

644

644

675

675

Skuld till fondstyrelse l-lll

195811

195811

160260

160260

Riskreserv

20000

20000

80000

80000

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

3500000

3000000

Uppindexerat grundkapital

6973862

5835675

Ack. 

ö

verskott fr

ä

n f

ö

reg. 

ä

r

6728395

5602 527

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

17573311

12412826

Å

rets nettoresultat

1989685

1125869

Arets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

./.5 286 887

5160485

(Summa fondkapital)

(12 218 080)

(19 260 286)

(9 728 396)

(23408 986)

SUMMASKULDER OCH FONDKAPITAL

12445330

19487535

9979278

23659868

244

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

9421 108

16471060

7 913 468

21568 751

onoterade

723 803

723803

523 237

523 237

dotterbolag m m

-

-

-

-

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

50536

61531

49521

79658

onoterade

70850

70850

103843

103843

Utl

ä

ndska aktier och v

ä

rdepapper

232 863

214123

39956

35126

SUMMA

10499160

17541367

8630025

22310615

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Astra

2.
[REDACTED_EFTERNAMN]

3.

ASEA

4.

Procordia

5.

AGA

2967925

6,9

1575166

0,0

1519463

3,9

1 144 598

1,4

892039

8,6

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING'

(Procent)

1990

1989

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkels utv

ä

rderingsrapport.

39

41

25

22

6

7

18

12

7

11

1

1

_

2

1

2

2

2

-

-

100

100

CITAT UR FJÄRDE FONDSTYRELSENS ÄRSREDÖVISNING

"Fondens grundkapital får from  1988-07-01 uppgä till högst 1 % av första-tredje fondstyrelsernas tillg.ing-ir eller omkring 3.6 mdr vid ärsskiftet 1990/91. Fonden har under året rekvirerat 500 mkr varefter grund­kapitalet uppgir till 3.500 mkr.

Fondens tillgingar upptagna till marknadsvärden uppgick vid årsskiftet till 19.5 mdr mot 23.7 mdr vid ingängen av ärct.

Fonden köpte under 1990 värdepapper för 2.9 mdr och sål­de värdepapper för 2.5 mdr.

I nyemissioner placerades 292 mkr. varnv 231 mkr i icke börsnoterade företag. Fondens   fem   största  engngemang  v.ir  vid  ärsskiftet   i

ordningsföljd Astra,[REDACTED_EFTERNAMN], ASEA, Procordia och AGA, som med ett sammanlagt marknadsvärde pa 8.1 mdr motsvarade knappt 47 % av portföljvärdet.

           Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 168

mkr under 1990. Det totala investerade beloppet i onotera­

dc företag uppgick till 795 mkr.

           Resultatkravet kunde ej uppfyllas. Sammanlagt sedan fon­

dens tillkomst har fonden emellertid överträffat resultat­

kravet - att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en

ärlig utdelning på detta med 3 % - med över 12 mdr.

           Aktiekurserna sjönk under 1990 med 30 7o. Index för fon­

dens portfölj sjönk med 23 %. Totalavkastningen blev ne­

gativ 19%."

245

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

FEMTE FONDSTYRELSEN

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m

R

ö

relseresultat Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster Nedskrivning Avs

ä

ttning till riskreserv

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Mil 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av gtundkapitalets k

ö

pkraft

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT I F

Ö

RH

Ä

LLANDE TILL RESULTATKRAV

1/7-31/12

1990

1989

19735

38836

8154

7.227

7.5

7.5250

7.2694

53094

5455

4961

1429

7.624

-

7.327

7.144

57104 7.40961

6740 ./.4070

16143

2670

57104 ./.387588

6740 7.1441

7.330484 7.103325

5299 ./.5019

7.433809 7.40961

280 ./.4070

7.474770

7.3790

BALANSRAKNING PER 31.12 (Tkr)

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

Pennlngmarknadsplaceringar

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

Fondlikvider

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

Ö

vriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc. Inventarier m m

SUMMATILLG

Ä

NGAR

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda

int

ä

kter 

Ö

vriga skulder Skuld till fondstyrelse l-lll Riskreserv Fondkapital: Tillskjutet grundkapital Uppindexerat grundkapital Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

ä

r Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav Arets nettoresultat 

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav (Summa fondkapital)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

24820

24820

779

779

372281

372281

48737

48737

4142

4142

883

883

1638830

1 261 363

469 588

468147

10526 881

1011

1011

22088 881

519557

1 674013

520998

2063042

13376

665

217

4070

13376

665

217

4070

2468

489

311

40961

2468

489

311

40961

500000

2108344

505019

2000000 2670

./.3790

2670

16143

./.3790 (501 229)

7.474 770 (1629784)

(502670)

(2018813)

1674013

520998

519557

2063042

246

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

1518139

1147959

459830

460867

onoterade

-

-

-

-

dotterbolag m m

-

-

-

-

ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

22088

10526

9758

7 280

onoterade

-

-

-

-

Utl

ä

ndska aktier och v

ä

rdepapper

120691

113404

-

-

SUMMA

1660918

1 271 889

469588

468147

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Aga

2.

Sydkraft

3.

Perstorp

4.

Bahco

5.

Sk

å

nska

178079

1,75

126768

1,21

98445

1,27

87 780

2,24

86955

0,30

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING'

Procent)

1990

1989

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

24

26

30

16

9

17

11

5

7

16

20

18

1

.100

100

CITAT UR FEMTE FONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"Femte AP-fonden ing

å

r i Allm

ä

nna pensionsfonden. Fon­dens uppgift 

ä

r atl f

ö

rvalta medel, som anv

ä

nts f

ö

r att huvud­sakligen f

ö

rv

ä

rva aktier. Femte AP-fonden har d

ä

rmed sam­ma inriktning och uppgifter som fj

ä

rde AP-fonden och 

ä

r un­derkastad samma regelsystem.

Femte AP-fonden har tilldelats h

ö

gst 1 % av det sammanlag­da anskaffningsv

ä

rdet f

ö

r de medel som f

ö

rsta-tredje fond­styrelserna f

ö

rvaltar.

Den femte fondstyrelsen inr

ä

ttades 

å

r 1988. Kansliet uppr

ä

t­tades i augusti 1989 och fonden har tilldelats 2.000 mkr tom 1990. Femte AP-fonden skall till f

ö

rsta-iredje fondstyrelser­na varje 

å

r 

ö

verf

ö

ra en reell avkastning p

å

 3 %. Fi

ä

nsyn tas till hur l

ä

nge kapitalet har disponerats."

247

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FÖRSTA-FEMTE LONTAGARFONDSTYRELSERNA

1990

1989

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

546408

381 460

R

ä

nteint

ä

kter

418810

176097

R

ä

ntekostnader

./.3549

7.1 228

F

ö

rvaltningskostnader m m

7.39049

./.34 513

R

ö

relseresultat

922620

521 816

Realisationsvinster

1106014

1119857

Realisationsf

ö

riuster

./.100175

./.27345

Nedskrivning

./.68416

./.865

Avs

ä

ttning till riskreserv

7.41 665

7.25000

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

1818378

1588463

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

7.586800

./.450251

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

1 231 578

1138212

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

1818378

1588463

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

./.8 464 179

2318090

Resultat Inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster

./.6 645 801

3906553

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

./.I 855665

7.903522

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.8 501 466

3003031

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

./.586800

./.450251

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT 1 F

Ö

RH

Å

LLANDE TILL RESULTATKRAV  ~

7.9088266

2552780

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

774931

774931

307806

307806

Penningmarknadsplaceringar

2 343189

2 343189

515 569

515 569

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

333002

335 391

42 428

42428

Fondlikvider

121725

121 725

36338

36338

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

70808

70808

16461

16461

ö

vriga fordringar

23136

23136

12390

12390

Aktier

17157029

15146391

15780396

22146513

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc.

444 968

329914

555549

530308

Inventarier mm

5935

5935

6292

6292

SUMMATILLG

Å

NGAR

21274 723

19151420

17273229

23614105

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

34295

34295

82 911

82911

Upplupna kostnader och f

ö

rulbelalda int

ä

kter

26268

26268

16094

16094

Ö

vriga skulder

17998

17998

117364

117364

Skuld till fondstyrelse l-lll

586800

586800

450251

450251

Riskreserv

50000

50000

55000

55000

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

15808000

13031825

Uppindexerat grundkapital

19866287

15234 445

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

ä

r

3519784

2381572

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rtn

ä

llande

till resultatkrav

7658039

5105260

Å

rets nettoresultat

1 231 578

1138212

Arets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande

till resultatkrav

./.9 088 267

2 552 780

(Summa fondkapital)

(20559362)

(18436059)

(16551609)

(22892485)

SUMMASKULDER OCH FONDKAPITAL

21274723

19151420

17273229

23614105

248

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

1989

Bokf. v.

tiarkn.v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

16 526 208

14 558489

15428292

21793 665

onoterade

549306

526 515

335577

340553

dotterbolag m m

7 629

7 629

7 604

7 604

ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

390780

255619

366340

336887

onoterade

128074

128053

198132

198111

SUMMA

17 601997

15476305

16335945

22676820

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat s

ä

tt noterade.

LÖNTAGARFONDERNAS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Bolag

1.
[REDACTED_EFTERNAMN]

2.

Astra

3.

ASEA

4.

Volvo

5.

Proventus

Marknadsv

ä

rde tkr

R

ö

standel %

1214 389

0,04

1095477

2,84

556360

1,80

548084

3,00

297 016

5,40

PLACERINGARNAS BRANSCHFORDELNING'

(Procent)

1990

1989

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

30

29

6

6

13

12

20

14

10

4

3

4

2

4

-

2

8

9

8

8

-

-

100

100

249

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FÖRSTA LÖNTAGARFONDSTYRELSEN

- SYDFONDEN

1990

1989

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

113165

77012

R

ä

nteint

ä

kter

99362

57187

R

ä

ntekostnader

-

./.59

F

ö

rvaltningskostnader m m

./.7527

7.7108

R

ö

relseresultat

205000

127032

Realisationsvinster

136218

101106

Realisationsf

ö

rluster

./.33832

7.15282

Nedskrivning

./.15 000

-

Avs

ä

ttning till riskreserv

7.8030

7.5000

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

284356

207856

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

7.129837

./.98802

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

154519

109054

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

284 356

207 856

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

./.I 378342

637595

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster

./.I 093986

845451

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

./.409370

7.199392

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.1.503 356

646059

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

7.129837

7.98802

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT 1 F

Ö

RH

Å

LLANDE TILL RESULTATKRAV  ~

./.1 633193

547257

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

Bokf. v.

Markn, v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

76475

76475

68432

68432

Penningmarknadsplaceringar

531 140

531140

215000

215000

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

218820

221 209

-

-

Fondlikvider

-

-

14373

14373

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

15435

15435

348

348

Ö

vriga fordringar

15100

15100

353

353

Aktier

3447 206

3184915

3271604

4 390044

Konvertibla skuldebrev, l

ä

n med

optionsr

ä

tter etc.

18 203

18203

11596

11596

Inventarier m m

510

510

585

585

SUMMATILLG

Ä

NGAR

4322889

4062987

3582291

4700731

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

2 568

2 568

23850

23850

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

10085

10085

8053

8053

Ö

vriga skulder

3928

3928

3634

3634

Skuld till fondstyrelse l-lll

129837

129837

98802

98802

Riskreserv

-

-

20000

20000

Fondkapital:

Tillskjutet gmndkapltal

3452000

2 858000

Uppindexerat grundkapital

4337 593

3334223

Ack. 

ö

verskott fr

ä

n f

ö

reg. 

å

r

569952

460898

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande

till resultatkrav

1212169

664912

Å

rets nettoresultat

154519

109 054

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande

till resultatkrav

./.I 633 193

547257

(Summa fondkapital)

(4176471)

(3916569)

(3427952)

(4 546392)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

4322889

4062987

3582291

4700731

250

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990                                 1989

Bokf. v.       Markn, v.        9okf. v,       Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

3422 886

3163588

3229955

4 348395

onoterade

24 320

24 320

41649

41649

dotterbolag m m

-

-

-

-

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

13 703

10710

5596

5596

onoterade

4 500

4 500

6000

6000

SUMMA

3465409

3203118

3283200

4401640

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Astra

2.
[REDACTED_EFTERNAMN]

3.

Volvo

4.

SCA

5.

Sydkraft

450764

1,28

375120

0,01

231 343

0,39

223129

0,37

213471

0,79

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING'

(Procent)

1990

1989

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

34,1

33,3

18,6

12,1

13,5

12,8

9,8

9,1

6,7

11.4

0,5

0,7

0,5

1,1

8,9

12,1

7,3

7,5

100

100

CITAT UR FÖRSTA LONTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"R

ö

relseresultatet f

ö

r 1990 uppgick till 285 mkr mot 208 mki 

å

ret innan. Efter avdrag f

ö

r ber

ä

knad 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP fondstyrelserna av 130 mkr (1989: 99 mkr) redovisas ett/

»

ot-f

ö

ringsm

ä

sstgt resultat av 155 mkr mot 109 mkr f

ö

reg

å

ende 

ä

r.

Fondens reala resultat blev kraftigt negativt. Bakom detta tig­ger fr

ä

mst att som en f

ö

ljd av den stora b

ö

rsnedg

å

ngen, mer 

ä

n b

ö

rsponf

ö

ljcns hela samlade 

ö

verv

ä

rde eliminerades, 1.379 mkr. 1989 hade en 

ö

kning av 

ö

verv

ä

rdet uppn

ä

tts med 637 mkr. H

ä

rtill kom en 

ö

kning av fondens kapital genom att ytterligare medel rekvirerats samt en mycket stor inflations-kompensation, 10,9%, med 409 mkr (199 mkr). Underskot­tet i f

ö

rh

å

llande till kravet blev 1.633 mkr (1989: 

ö

verskott p

å

547 mkr).

Verksamhetens utfall f

ö

r 1990 har medgett att direktavkast­ningskravet om 

ö

verf

ö

ring av tre procent av nuv

ä

rdet av de medel fonden rekvirerat med god marginal uppn

å

tts. Infla-

tionsskyddet av fondkapitalet har d

ä

remot ej tilln

ä

rmelsevis kunnat infrias. Bakgrunden 

ä

r konjunkturnedg

å

ngen, den fortsatt of

ö

rm

å

nliga svenska pris- och kostnadsutvecklingen med 

å

tf

ö

ljande h

ö

gt r

ä

ntel

ä

ge och h

ö

g inflation i f

ö

rening med bl a omv

ä

lvningar i 

Ö

steuropa samt Kuwaitkrisen. Detta har gett till resultat ett betydande allm

ä

nt borsfall i Stock­holm.

Under s

å

dana f

ö

rh

å

llanden hade endast en placeringsstrategi som g

å

tt ut p

å

 att genom nettof

ö

rs

ä

ljning av aktier mycket kraftigt 

ö

ka andelen likvida medel kunnat n

ä

mnv

ä

rt reducera det reala underskottet i f

ö

rh

å

llande till kravet. Styrelsen har nnsctt att ett s

å

dant upptr

ä

dande p

ä

 aktiemarknaden ej 

ä

r f

ö

r­enligt mod fondens syfte och st

ä

llning. Den noterade portf

ö

l­jens v

ä

rdcutveckling har likv

ä

l med god marginal positivt av­vikit fr

å

n b

ö

rsen i stort. Portf

ö

ljen har s

å

ledes utvecklats tre procentenheter b

ä

ttre 

ä

n b

ö

rsen. Vidare b

ö

r n

ä

mnas att de likvida medlen erh

å

llit en god f

ö

rr

ä

ntning."

251

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

ANDRA LONTAGARFONDSTYRELSEN

-FOND VÄST

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1990

1989

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

109221

78597

88192

43690

7.840

7.57

./.7 573

./.7 091

189000

115139

262192

214 303

./.40957

7.2 093

./.679

./.619

./.15 000

-

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m

R

ö

relseresultat Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster Nedskrivning Avs

ä

ttning till riskreserv

394556 ./.127059

326730 ./.97968

267497

228762

394556 ./.I 988594

326730 488579

7.1594038 7.405393

815309 .7195 767

./.I 999431 ./.127 059

619542 7.97 968

7.2126490

521 574

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

BOKF

Ö

RINGSt

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av gnjndkapitalets k

ö

pkraft

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT I F

Ö

RH

Ä

LLANDE TILL RESULTATKRAV  7.2126490

4505835

(4 347552)

BALANSR

Ä

KNING PER31.12(Tkr)

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

Penningmarknadsplaceringar

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

Fondlikvider

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

ö

vriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc. Inventarier m m

SUMMATILLG

Ä

NGAR

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

ö

vriga skulder

Skuld till fondstyrelse l-lll

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

å

r

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rii

å

llande

till resultatkrav Arets nettoresultat 

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav (Summa fondkapital)

SUMMASKULDER OCH FONDKAPITAL

1990 Bokf. v.    Markn. v.

1989 Bokf. v.    Markn. v.

108612     108612 582243     582243

11 052      11 052

25183      25183

8008       8008

3644453    3251234

42991     42991 200569     200569

16095      16095

5550      5550

12012      12012

3257161    4835923

74146 1770

125071 1213

63926 1770

118678 1213

3 600074

5189 056

4106223

762

762

592

592

462

462

634

634

127059

127059

97968

97968

30000

30000

15000

15000

3452000

2857 825

4323637

3324069

628055

399293

1750793

1229219

267 497

228 762

521 574 (5074862)

(3485880)

./.2 126490 (3947940)

5189056

4505835

3600074

4106223

252

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

3470216

3 076997

3132 807

4 711569

onoterade

174 237

174 237

124 354

124 354

dotterbolag m m 

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper noterade'

46739

40346

29346

39566

onoterade

78332

78332

34 580

34 580

SUMMA

3769524

3369912

3321087

4910069

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Astra

2.
[REDACTED_EFTERNAMN]

3.

Volvo

4.

ASEA

5.

Electrolux

308096

0,863

238941

0,007

208748

2,101

176389

0,656

146096

0,044

PLACERINGARNAS BRANSCHFORDELNING'

(Procent)

Verkstadsindustri

Kemi- l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

1990

1989

37

28

10

8

15

14

19

25

9

12

2

3

2

4

6

6

-

-

100

100

CITAT UR ANDRA LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"Balansomslutningen uppg

å

r till 4.505.835 kkr. Molsvarande belopp n

ä

r tillg

ä

ngarna redovisa* lill marknadsv

ä

rden uppg

å

r tilU.106.223 kkr.

R

ö

relseresultatet uppg

å

r till 394.556 kkr. Efter avs

ä

ttning f

ö

r

ö

verf

ö

ring till 1-3 Allm

ä

nna pensionsfonden med 127.059 kkr blir det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet 267.497 kkr.

Dci ackumulerade r

ö

rclscresukiitci, f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonden visar ett 

ö

vtrskoit p

å

1.284.409 kkr sedan'verk­samhetens b

ö

rjan 1984. Motsvarande reaia resultat uppg

å

r till 13.161 kkr.

Fondkapitalet vid utg

å

ngen av 1990 ber

ä

knat efter marknads-

v

ä

rden p

å

 aktier och konvertibla skuldebrev uppg

å

r till 3.948 Mkr. Om samtliga tillg

ä

ngliga medel omedelbart placerats p

ä 

b

ö

rsen och utvecklingen d

ä

refter f

ö

ljt b

ö

rsindex skulle fond­kapitalet uppg

å

tt till 4.005 Mkr.

J

ä

mf

ö

relsen tar inte h

ä

nsyn till att fonden g

ö

r andra place­ringar 

ä

n b

ö

rsaktier, samt att det 

ä

r ofr

å

nkomligt att vi m

ä

ste ha likvida medel tillg

ä

ngliga. Med h

ä

nsyn till dessa faktorer kan man dra slutsatsen att fondens utveckling sedan starten i stort sett f

ö

ljt b

ö

rsindex.

Avkastning p

å

fondens totala f

ö

rm

ö

genhet under 1990 upp­gick till minus 29 procent. I denna ber

ä

kning inkluderas ocks

ä 

v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen p

å

 lillg

å

ngarna."

253

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

TREDJE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN

-TREFOND INVEST

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1990

1989

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

158115

81309

R

ä

nteint

ä

kter

91828

29208

R

ä

ntekostnader

y.1

7.144

F

ö

rvaltningskostnader m m

./.9650

7.8543

R

ö

relseresultat

240292

101 830

Realisationsvinster

298527

328569

Realisationsf

ö

rluster

./.5509

./.5040

Nedskrivning

./.32500

-

Avs

ä

ttning till riskreserv

J.18635

-

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

482175

425359

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.130052

7.99957

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

352123

325402

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

482175

425359

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

7.1878824

325902

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster

y.1 396649

751 261

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

y.409471

./.199 448

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.I 806120

551 813

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.130 052

7.99957

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT 1 F

Ö

RHALLANDE 

TILL RESULTATKRAV  ~

7.1936172

451856

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

427998

427998

22435

22435

Penningmarknadsplaceringar

235962

235962

100000

100000

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

-

-

-

-

Fondlikvider

87102

87102

89

89

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

4 797

4 797

1223

1223

Ö

vriga fordringar

28

28

25

25

Aktier

3916891

3260659

3495 732

4 733 758

Konvertibla skuldebrev, l

ä

n med

optionsr

ä

tter etc.

-

-

67292

51858

Inventarier mm

1 144

1144

700

700

SUMMATILLG

Ä

NGAR

4673922

4017690

3687496

4910088

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

10372

10372

4811

4811

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

9012

9012

4921

4921

Ö

vriga skulder

13387

13387

12831

12831

Skuld till fondstyrelse l-lll

130052

130052

99957

99957

Riskreserv

-

-

-

-

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

3452000

2 858000

Uppindexerat grundkapital

4338626

3335153

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

ä

r

706976

381 574

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande

till resultatkrav

1452414

1000559

Å

rets nettoresultat

352123

325402

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

./.I 936 173

451 856

(Summa fondkapital)

(4511099)

(3854867)

(3564976)

(4 787 568)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

4673922

4017 690

3687496

4910088

254

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

3810125

3164 958

3448595

4681645

onoterade

34 079

39 054

39583

44 559

dotterbolag m m

7579

7579

7 554

7 554

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

44190

28150

46374

30940

onoterade

20918

20918

20918

20918

SUMMA

3916891

3260659

3563024

4785616

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Bilspedition

2.

Sv. Handelsbanken

3.

Hennes & Mauritz

4.

ASEA

5.

Proventus

269387

7,8

256563

1,6

222534

5,6

211921

0,8

187777

3,5

PLACERINGARNAS BRANSCHFORDELNING'

(Procent)

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

1990

1989

31

34

7

7

31

30

9

13

8

7

2

0

11

9

1

-

100

100

CITAT UR TREDJE LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"Arets resultat före överföringar till 1-3 AP-fondstyrclserna uppgär till MSEK 482,2 (425,4). Överföringarna uppgår till MSEK 130,1 (100.0).

Årets underskott/överskott i förhällande till realt resultatkrav blev MSEK-1.936 (451,9).

Fondens totala underskott/överskott i förhällande till realt resultatkrav sedan verksamhetens början (1984), uppgick vid årets slut till MSEK -483,8 (1.452).

Värdepappersportföljen, inklusive likviditeten, minskade, ef-

ter justering för köp och försäljningar, i värde med 24,1 %. Förändringen av Affärsvärldens Generalindex var undersam­ma period-31,1 %.

Fondkapitalet uppgick vid årets slut till MSEK 4.511 (3.565). Oct efter s k reala principer uppräknade fondkapitalet var vid samma tidpunkt MSEK 3.854 (4.788). Det förvaltade grund­kapitalet uppgick till MSEK 3.452 (2.858). Säledes har under aret rekvirerats MSEK 594,0. Det innebär att mcdelsramen har utnyttjats till fullo."

255

Skr. 1990/91: Bilaga 9

164

FJÄRDE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN -

MELLANSVENSKA LÖNTAGARFONDEN

1990

1989

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

65 845

51586

R

ä

nteint

ä

kter

38516

27482

R

ä

ntekostnader

./.2708

7.968

F

ö

rvaltningskostnader m m

./.8155

./.6534

R

ö

relseresultat

93498

71566

Realisationsvinster

146867

180502

Realisationsf

ö

riuster

./.19 877

./.4930

Nedskrivning

7.20000

-

Avs

ä

ttning till riskreserv

-

7.20000

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

200488

227138

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

7.72000

./.55255

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

128488

171883

REALTRESULTAT

Resultatf

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

200488

227138

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

./.I 339029

263547

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

rluster

./.I 138541

490685

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande avgaindkapitalets k

ö

pkraft

./.225192

./.112 563

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse 1-111

7.1363733

378122

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

./.72000

7.55255

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT 1 F

Ö

RH

Å

LLANDE TILL RESULTATKRAV

7.1435733

322867

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

124517

124517

54645

54645

Penningmarknadsplaceringar

49382

49382

-

-

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

114182

114182

42428

42428

Fondlikvider

23571

23571

5 781

5781

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

11897

11897

8876

8876

Ö

vriga lordringar

-

-

-

-

Aktier

2505509

2 224 068

2 248037

3216970

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc.

301 694

193 033

354554

334 548

Inventarier m m

406

406

431

431

SUMMATILLG

Å

NGAR

3131158

2 741056

2714752

3663679

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

18058

18058

50646

50646

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

5479

5479

1718

1718

ö

vriga skulder

-

-

100000

100000

Skuld till fondstyrelse l-lll

72000

72 000

55255

55255

Riskreserv

20000

20000

20000

20000

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

2 000000

1600000

Uppindexerat grundkapital

2 543174

1917982

Ack. 

ö

verskott fr

ä

n f

ö

reg. 

ä

r

887133

715250

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

1518078

1195211

Arets nettoresultat

128488

171883

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande

till resultatkrav

./.I 435733

322 867

(Summa fondkapital)

(3015621)

(2625519)

(3247133)

(3436060)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

3131158

2741056

2714752

3 663679

256

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

1989

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

2 362031

2 081 664

2133140

3106306

onoterade

137271

137271

105924

105924

dotterbolag m m

50

50

50

50

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

286148

176413

285024

260785

onoterade

21703

21703

78453

78453

SUMMA

2807 203

2417101

2602 591

3551518

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.
[REDACTED_EFTERNAMN]

2.

Skandia

3.

Stora

4.

Proventus

5.

Volvo

240328

0,0

146944

1,6

145938

0,7

109239

1,9

107 993

0,5

PLACERINGARNAS BRANSCHFORDELNING'

(Procent)

1990

1989

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

24

23

3

2

10

12

11

13

13

13

2

5

9

10

20

16

6

5

1

0

100

100

CITAT UR FJÄRDE LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"V

ä

r uppgift 

ä

r att f

ö

rvalta kapitalet genom investeringar i ak­tier i svenska f

ö

retag, inte att maximera avkastningen f

ö

r varje enskilt 

ä

r g

«

nom att flytta mellan helt olika typer av investe­ringsobjekt. D

ä

rmed ocks

ä

sv

ä

ngningarna i v

ä

r avkastning mellan enskilda 

ä

r j

ä

mf

ö

rt med en placerare som teoretiskt skulle kunna skifta mellan till exempel aktier och obligatio­ner.

V

ä

rdeminskningen under 1990 p

ä

 det totala kapital som Mel­lansvenska l

ö

ntagarfonden f

ö

rvaltar har dock begr

ä

nsats av­sev

ä

rt genom den f

ö

rsiktiga politik vi har f

ö

rt under de senas­te aren. Vi har sedan 1987 endast rekvirerat en del av det till-

g

ä

ngliga beloppet. Under 1990 lyfte vi 400Mkr vilket inneb

ä

r att det 

ä

nnu inte uttagna beloppet vid slutet av 1990 uppgick till 1 452 Mkr. Under 1989, d

ä

 b

ö

rsen gick upp med 24 % gick 

VI 

kortsiktigt miste om cn viss v

ä

rdestegring. P

ä

motsvarande s

ä

tt undvek vi under 1990 f

ö

rluster p

ä

det outnyttjade kapita-

Trots att 1990 allts

å

innebaren kraftig v

ä

rdeminskning f

ö

r v

å­

ra noterade v

ä

rdepapper, 

ö

vertr

ä

ffar fonden fortfarande det uppst

ä

llda avkastningskravet med ca 82 Mkr. H

ä

nsyn har da tagits till att 

VI 

sedan starten 1984 har levererat in sammanlagt 253 Mkr tilt de trc f

ö

rsta AP-fonderna."

17   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

257

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN

-NORDFONDEN

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1990

1989

92956 18530

7.5237

106249 295377

7.246

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

100062 100912

./.6144

Aktieutdelningar m.m. R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m

194830 262210

7.237

R

ö

relseresultat Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster Nedskrivning Avs

ä

ttning till riskreserv

456803 7.127 852

401 380 ./.98269

328951

303111

456803 ./.I 879390

401 380 602467

7.1422587 7.406239

1003847 ./.196352

./.I 828 826 7.127852

807495 ./.98269

7.1956678

709226

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

rluster

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

rluster Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll 

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT I F

Ö

RH

Å

LLANDE TILL RESULTATKRAV 7.1 956 678

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

Penningmarknadsplaceringar

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

Fondlikvider

FOrutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

ö

vriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

ä

n med

optionsr

ä

tter etc. Inventarier mm

SUMMA TILLG

Å

NGAR

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

ö

vriga skulder

Skuld till (ondstyrelse 1-111

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. 

ö

verskott fr

ä

n f

ö

reg. 

å

r

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande

till resultatkrav 

Å

rets nettoresultat 

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav (Summa fondkapital)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

Bokf. v.

1990

Markn. v.

Bokf. v.

1989

Markn. v.

37 329 944462

37329 944462

119303

119303

13 496

13496

464

464

3642970

3225515

3507862

4969818

58181 2806

2662

2 662

58160 2806

3688616

5150551

4640919

4223464

3297

3297

3604

3604

930

930

810

810

221

221

265

265

127 852

127852

98269

98269

3452 000

2858000

4 323257

3323018

727 668

424557

1 724 585

1015 359

328951                             303111

./, 1956678                           709226

(4 508619)  (4 091164)  (3585668)  (5047603)

4223464

4640919

3688616       5150551

258

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN PER 31.12

1990

Bokf. v.       Markn. v.

1989

Bokf. v.       Markn. v.

3 460950 179 399

2 621

3642970

Svenska aktier;

noterade'

onoterade

dotterbolag m m 

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

onoterade

SUMMA                                                        

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

3 [REDACTED_TELEFONNUMMER]

2 600

3225515

3 483 795 24 067

58181

3566043

4 945 750 24 067

58160

5027977

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12.90

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.
[REDACTED_EFTERNAMN]

2.

Astra

3.

Asea

4.

Korsn

ä

s

5.

MoDo

360000

0,0

336620

0,7

168050

0,4

165725

2,5

157 890

0,5

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING'

(Procent)

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

' Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

1990

1989

25,7

24,4

17,8

29,3

13,6

4,9

15,8

25,7

15,9

4,5

1,3 7,4

5,2 8,4

100

100

CITAT UR FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"Med tanke p

å

 v

å

r bed

ö

mning vid 

å

rets b

ö

rjan

ä

r det naturligt att Nordfonden tidigt under 1990 fr

å

ngick sin tidigare fullpla-ceringsstrategi. Under aret har vi s

å

lunda byggt upp en likvi­ditet som vid 

å

rets slut uppgick till 982 mkr eller 23 % av de totala tillg

å

ngarna. Bland de st

ö

rre innehav som helt avyttrats ni

ä

rks Bahco och Saab. I Astra, Euroc och Handelsbanken bar neddragningar 

ä

gt rum.

En annan 

å

tg

ä

rd som vidtogs i b

ö

rjan av 

å

ret f

ö

r att i n

å

gon ni

å

n d

ä

mpa effekterna av en svensk kursnedg

å

ng var mvcste-ringcn av 15S mkr i det nybildade svenska f

ö

rvaltningsbolagct Investment AB Helikon."

"De vidtagna 

å

tg

ä

rderna har ocks

ä

 medf

ö

rt att fondf

ö

rm

ö­

genheten utvecklats b

ä

ttre 

ä

n generalindex trots att fonden vid ing

å

ngen av 

å

ret hade en p

å

taghg overexponering mot fas­tighetssektorn.

Med h

ä

nsyn till 

ä

ndringen av placeringsstrategin 

ä

r det lo­giskt att en indexj

ä

mf

ö

rcise nu 

ä

ven mkluderar likvida medel (som tidigare varit av obetydlig storlek). S

å

lunda m

ä

tt, enligt RFV:s metod, var fondens avkastning p

ä

 f

ö

rvaltade medel minus 25,3%. Avcn under perioden 1987-1989 har fonden som tidigare redovisats utvecklats b

ä

ttre an generalindex."

259

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

LAG MED REGLEMENTE FÖR ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

SFS 1983:1092 (med senare beslutade ändringar)

I Inledande bestämmelser

1              5 De penningmedel, som enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691)

om socialavgifter, 1 § lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt

Samt 1 $ lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt skall föras

tili allmänna pensionsfonden, skall förvaltas av tio styrelser,

nämligen första-femte fondstyrelserna samt första-fcmtc

löntagarfondsiyrelserna.

Bestämmelser om första-tredje fondstyrelserna finns i 2-23 §§ samt om fjärde och femte fondstyrelserna och löntagar­fondstyrelserna i 26-43 §§.

II 

Första-tredje fondstyrelserna

Åicäelstitldeln ing

2              $ Riksförsäkringsverket skall var;e ir överföra

1. till första fondstyrelsens förvaltning tilläggspensionsavgif­

ter som erläggs av staten, kommuner och därmed jämförliga

samfätligheter samt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka

Staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter har

ett bestämmande inflytande,

2. till andra fondstyrelsens förvaltning tilläggspcnsionsavgif-

ter som erläggs av andra arbetsgivare än som har nämnts un­

der 1, sävitt de avser månad med ett avgiftsunderlag som över­

stiger 20 gånger det basbelopp som gäller enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring,

i. till trcd)e fondstyrelsens förvaltning övriga tilläggspcn-sionsavgiftersamt

4. till varje fondstyrelses förvaltning en tredjedel av vinst­skatt och av vinstdelningsskatten.

Vad som sägs i försia siyckei 1-4 gäller med den begränsning som följer av bestämmelserna i 26 och 27 §§ om fjärde och femte fondstyrelsernas samt Iöntagarfondstyrelsernas råti att rekvirera medel hos riksförsäkringsverket.

Tilt varje fondstyrelses förvaltning sknll också hänföras av­kastningen av de medel som styrelsen förvaltar.

Pensionsuthctalningar tn m

3              § Pcnsionsutbcialningar, förvaltningskostnader och andra

utgifter avseende försäkringen för tilläggspension skall, i den

män andra medel inte slår lill förfogande, betalas genom till­

skott som riksförsäkringsverket erhåller fran fondstyrelserna.

De medel som behövs för ett kalenderår skall tillskjutas av

varje fondstyrelse i förhällande till de avgifter som under det

närmast föregående året har överförts till dess förvaltning.

Varje fondstyrelse skall med de medel som den förvaltar beta­la kostnaderna för dess verksamhet och för revision av dess förvaltning.

Organisation

4              % Varje fondstyrelse skall bestå av nio ledamöter, som för­

ordnas av regeringen. Av ledamöterna utses

i första fondstyrciscn tre efter förslag av sanmianslutningar, som företräder kommunerna och landstingskommunerni, och tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare,

i andra fondstyrelsen tre efter förslag av rikssammanslutning­ ar av arbelsgivare, en efter förslag av sammanslutningar som företräder konsumentkooperationen och fyra efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare samt

i tredje fondstyrelsen rvl efter förslag av rikssammanslulning­ ar av arbetsgivare, fyra efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två efter förslag av sammanslutningar som företräder personer vilka erlägger egenavgifter för tilläggs­ pension.

Om förslag inte avges, förordnar regeringen ledamöter ändå.

För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant.

Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och bosatta i Sverige.

5              % Ledamöter och suppleanter förordnas för tiden intill dess

balansräkning har fastställts under tredje året efter det då för­

ordnandet meddelades.

Regeringen far entlediga en ledamot eller suppleant även om den tid för vilken han är förordnad inte har gått ut.

Om en ledamot eller suppleant entledigas eller avlider eller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den tid för vil­ken han förordnals, skall för den återstående tiden i hans ställe en ny ledamot respektive suppleant förordnas i den ordning som anges i 4 

6

 Av de utan förslag utsedda ledamöterna i första fondsty­relsen förordnar regeringen en till ordförande. I andra och tredje fondstyrelserna skall den utan förslag utsedde ledamo­ten vara ordförande. Varje fondstyrelse väljer inom sig vice ordförande.

7

§ En fondstyrelse sammaniräder på kallelse av ordföran­den. Styrelsen skall också kallas samman om en ledamol begär det.

Styrelsen är beslutsför om de närvarande vid sammanträdet är fler än hälften av antalet ledamöter. Ett ärende får dock inte tas upp till behandling om inte såvitt möjligt samtliga ledamö­ter eller, vid förfall för någon av dem, en suppleant för denne har fått tillfälle att delta i ärendets behandling.

Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta förenar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.

Vid styrelsesammanträden skall protokoll föras. Om nägon ledamot i samband med beslutet anmäler skiljaktig mening, skall denna antecknas i protokollet.

8              § Varje fondstyrelse far uppdra it enskilda ledamöter eller

tjänstemän hos styrelsen att var för sig eller två eller flera i för­

ening avgöra ärenden som annars ankommer på styrelsens

egen prövning. Det åligger styrelsen att meddela föreskrifter

om den befogenhet som ett sådant uppdrag medför. Om upp­

draget avser beviljande av lån skall grunderna för långivning­

en fastställas.

Uppdrag enligt första stycket får när som helst återkallas eller inskränkas. Utan hinder av sädant uppdrag får styrelsen själv avgöra ärenden av varje slag.

260

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

9              $ Fondstyrelsen får anställa de tjänstemän som behövs

samt bestämma deras löner och övriga anslällningsvillkor.

10            § Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar

till ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna.

Förvaltning

11            $ Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som är fören­

ligt med den allmänna ekonomiska politiken och med beak­

tande av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrod­

da medel på sädant sätt att de blir till största möjliga gagn för

försäkringen för tilläggspension.

Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, tillfredsställande betalningsberedskap och betryggande sä­kerhel tillgodoses.

12            § Varje fondstyrelse får placera de medel som styrelsen

förvaltar

1. i obligationer utfärdade av staten, kommuner eller därmed

jämförliga samfälligheler, Sveriges allmänna hypoteksbank.

Konungariket Sveriges stadshypotekskassa. Svenska bostads-

kreditkassan, Svenska skeppshypotekskassan eller Skeppsfar­

tens sekundärlånekassa eller av kreditakliebolag som står un­

der tillsyn av bankinspektionen,

2.

i obligationer garanterade av staten, kommuner eller där­med jämförliga samfälligheter,

3.

i obligationer och andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som har offentligen utbjudits av svenska bankaktiebolag, svenska fondkommissionsbolag, Sveriges in­vesteringsbank aktiebolag eller Nordiska investeringsbanken med undantag av konverlibla skuldebrev, skuldebrev förena­de med optionsrätt till nyteckning och sådana obligationer med längre löptid än ett år, som har utfärdats av bankaktiebo­lag, sparbanker eller centrala föreningsbanker,

4.

i andra skuldförbindelser utfärdade av

a)

staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter, riksbanken, bankaktiebolag, sparbanker, centrala förenings-banker eller andra kreditinrättningar som regeringen godkän­ner,

b)

bolag, förfningar eller stiftelser som i 2 § första stycket 1 sägs, såvida staten, en kommun eller cn därmed jämförlig samfällighet har iklätt sig borgen för förbindelserna.

c)

svenska aktiebolag etlcr ekonomiska föreningar, utan bor­gensåtagande enligt b), till belopp som sammanlagt motsvarar högst fem procent av anskaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar,

5.

i skuldförbindelser utfärdade av cn annan fondstyrelse,

6.

i fordringar hos kreditinrättningar i enlighet med bestäm­melserna om iterlån,

7.

i aktier utgivna av PenningmarknadsCenlralen PmC Ak­tiebolag samt

8.

i obligationer och andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som är utställda i utländsk valuta och som offentligen utbjudits av emissionsinstitut, dock med undan­tag av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning.

Det sammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar som förvärvats enligt första stycket 8 får uppgå till

ett belopp som motsvarar högst tio procent av det totala an­skaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar.

13

§ Om det behövs för en tillfredsställande betalningsbe­redskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig för­valtning får fondmedel placeras hos riksbanken, annan bank eller postgirot.

14

§ Om det är uppenbart att allmänna pensionsfonden an­nars skulle lida en avsevärd förlust får en fondstyrelse, i avsikt att skydda en fordran, på offentlig auktion eller fondbörs kö­pa in egendom som är utmätt eller pantsatt för fordringen el­ler överta egendom som betalning för fordringen. Egendom som förvärvats på detta sätt skall avyttras så snart det är lämp­ligt och senast då det kan ske utan förlust.

15

§ För att tillgodose ett tillfälligt penningbehov får varje fondstyrelse ta upp kredit hos en kreditinrättning eller hos en annan fondstyrelse.

15a 5 En fondstyrelse fär förvärva fast egendom, tomträtt el­ler bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamhe­ten eller för att bereda bostad åt någon som är anställd hos fondstyrelsen.

En styrelse får dessutom, för att tillgodose kravet pä en ända­målsenlig förvaltning av de medel som styrelsen förvaltar, själv eller genom bolag som i sin helhet innehas av fondstyrel­sen eller flera fondstyrelser gemensamt

1.

förvärva och till nyttjande upplåta fast egendom eller tomträtt samt

2.

förvärva aktier i ett bolag som har till ändamål att äga eller förvalta sådan egendom (fastighetsbolag).

Det sammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar som förvärvats enligt andra stycket får uppgå tilt ett belopp som motsvarar högst fem procent av det totala an­skaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Vid beräkningen skall tillgångar som förvärvats enligt 1 tas upp till anskaffningskostnaden och tillgångar som förvärvats enligt 2 till den andel av anskaffningskostnaderna för fastigheterna i bolaget som motsvarar styrelsens innehav av aktier i botaget.

15b § En fondstyrelse får själv eller genom bolag som inne­has av fondstyrelsen vid förvärv av tillgångar som sägs i I5a5 andra stycket 1 överta ansvaret för lån som har lämnats mot säkerhet av panträtt i sädana tillgångar eller ta upp nya lån om det behövs för en normal förvaltning av tillgångarna.

16            § Fondstyrelset\s räkenskapsår ar kalenderår.

Varje fondstyrelse skall före den 15 februari varje år redovisa för sin förvaltning under föregående räkenskapsår genom att lämna förvaltningsberättelse med resultaträkning samt ba­lansräkning avseende ställningen vid årets utgång.

I balansräkningen skall tillgångarna tas upp till anskaffnings­kostnaden. En osäker fordran skall dock tas upp till det be­lopp som kan beräknas komma att inflyta. En värdelös ford­ran får inte tas upp som tillgång.

Till förvaltningsberättelsen skall också fogas resultaträkning och balansräkning som är uppställda efter reala principer.

175 Första-tredje fondstyrelserna skall årligen gemensamt göra en sammanställning av övriga fondstyrelsers verksam-

261

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

hetsberättelser. Sammanställningen skall överlämnas till rege­ringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

Regeringen skall överlämna sammanställningen och fondsty­relsernas verksamhetsberättelser till riksdagen före utgången av april månad samma år.

ÅterlAn

18             § Bankaktiebolag, sparbanker och centrala föreningsban-

kcr får varje år mot bevis om fullgjord avgiftsbctalning bevilja

den som erlagt avgift till försäkringen för tilläggspension en­

ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring återlån. Detta får

ske med högst hälften av de avgifter som erlagts

1. under det närmast föregående året eller

2. under de fem närmast föregående åren, i den mån avgifts-

betalnmgarna inte redan utnyttjats som underlag för återlån.

Aterlån får inte beviljas staten, kommuner eller landstings­kommuner. Inte heller får återlån beviljas om länebeloppet skulle understiga femtiotusen kronor. Aterlån enligt första stycket 2 får uppgä till högst femhundratusen kronor.

19             § En kreditinrättning som har lämnat återlån enligt 18 §,

får i samband därmed till motsvarande belopp erhälla lån frän

en fondstyrelse. Länet skall lämnas av den fondstyrelse som

enligt 2 § har att förvalta de avgifter eller större delen av de av­

gifter för vilka återlånet beviljats.

Räntesatsen för lån från en fondstyrelse till en kreditinrätt­ning enligt första stycket fastställs av fondstyrelsen. Räntesat­sen för lånet skall omprövas vart femte år under dess löptid. En fondstyrelse och en kreditinrättning kan komma överens omatt den nya räntesatsen skall gälla även för övriga lån vilkas räntesats skall omprövas under samma kalenderår.

20             § Ett återlån skall amorteras med ett i förväg bestämt be­

lopp per år. Varje amortering skall göras med en tiondel eller,

såvitt avser återlån som beviljats med högre belopp än hälften

av närmast föregående års avgifter, cn femtondedel av låne­

summan. Amortering får dock ske med större belopp om sär­

skilda skäl föreligger.

Det lån som en kreditinrättning erhållit från en fondstyrelse enligt 19 § skall återbetalas i samma takt som återlånet. Ater-betalnmgen får dock inte ske långsammare än som föreskri­vits i villkoren för återlånet. Har ett återlån sagts upp till be­talning på grund av att låntagaren inte längre kan förväntas fullgöra förbindelsen får kreditinrättningen lån hos fondsty­relsen, till den del det motsvarar obetald åtcrlåneskuld, lösas i förtid.

Om längivaren och låntagaren är överens far ett återlån över­föras till en annan kreditinrättning som har rätt att bevilja så­dana tån.

Revision

21 § För varje fondstyrelse förordnar regeringen fyra reviso­rer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen och två efter samråd med de sammanslutningar som enligt 4 § får föreslå ledamöter i fondstyrelsen. De revisorer som utses utan s.imräd skall vara gemensamma.

Den revisor som utsetts utan förslag eller samråd skall som ordförande leda revisionen.

Revisorerna får vid fullgörandet av sitt uppdrag anlita biträde.

22             § Revisorerna förordnas för tiden intill dess balansräk­

ning har fastställts nästa gång.

Regeringen får entlediga en revisor, även om den tid för vilken han blivit utsedd inte har gått ut.

Om cn revisor entledigas etter avlider eller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den tid för vilken han blivit ut­sedd, skall för den återstående tiden en ny revisor förordnas i hans ställe.

23

§ Regeringen beslutar om arvoden och andra ersättningar till revisorerna.

24

§ För varje kalenderår skall revisorerna avge en revisions­berättelse, som skall överlämnas till fondstyrelsen inom fjor­ton dagar efter det att förvaltningsberättelsen enligt 16 § har kommit revisorerna till hända.

Revisionsberättelsen skall innehålla en redogörelse för om­fattningen och resultatet av revisorernas granskning och in­ventering av de under styrelsens förvaltning stående tillgång­arna samt uppgift om anmärkning föreligger mot förvalt­ningsberättelsen med resultaträkning mot balansräkningen, mot fondstyrelsens bokföring eller i övrigt mot fondstyrel­sens förvaltning. Om det föreligger anledning till anmärkning skall den anges i revisionsberättelsen. Revisorerna får ocksä meddela de erinringar i berättelsen som de anser påkallade.

En revisor som är av skiljaktig mening etter i övrigt finner sär­skilt uttalande påkallat får ange detta i revisionsberättelsen, om han inte avger en särskild sådan berättelse.

25             § Sedan revisionsberättelsen har kommit fondstyrelsen

till hända, skall styrelsen genast överlämna förvaltningsberät­

telsen och revisionsberättelsen till regeringen, som före den 1

maj samma år skall avgöra frågan om fastställelse av balans­

räkningen.

III Fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfond-styrelserna

26             § Riksförsäkringsverket skall till fjärde och femte fonds­

tyrelsernas förvaltning överföra de medel, som styrelserna re­

kvirerar hos verket. Medlen avräknas på medel som belöper

på första, andra och tredje fondstyrelserna i förhållande tilt

kapiialbehällningarna enligt dessa styrelsers balansräkningar

avseende ställningen vid utgången av närmast föregående år.

Till fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning skall också, med den begränsning som följer av 28 $, hänföras avkastning­en av de medel som styrelserna förvaltar.

De medel som enligt första stycket överförs till en fondstyrel­ses förvaltning får uppgå till högst en procent av det samman­lagda anskaffningsvärdet vid utgängen av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna för­valtar.

27             § Riksförsäkringsverket skall till varje löntagarfondsty­

relses förvaltning överföra de medel som styrelsen rekvirerar

hos verket. Medlen avräknas på de medel som riksförsäk­

ringsverket enligt 2 § försia stycket 1-4 skall överföra tilt förs­

ta, andra och tredje fondstyrelserna med lika fördelning mel­

lan dessa styrelser.

Titt en löntagarfondstyretses förvaltning får överföras dels en femtedel av vinstskatten och av vinstdelningsskatten, dels av tilläggspensionsavgifterna ett belopp motsvarande 0,04 enhe­ter av procentsatsen för uttag av tittäggspensionsavgift. Sum-

262

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

man av de medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvaltning får dock inte överskrida den mcdelsram som an­ ges i fjärde stycket.

Tilt varje löntagarfondstyrelses förvaltning skall också, med den begränsning som följer av 28 §, hänföras avkastning av de medel som styrelsen förvaltar. För varje löntagarfondstyrelse är medelsramcn 400 miljoner kronor år 1984 och ökar däref­ter årligen till och med år 1990 med ett belopp motsvarande 20000 basbelopp för respektive år enligt lagen (1962:381) om allmän försäkrmg.

Avkastning mm

28             § Fjärde och femte fondstyrelserna samt töntagarfondsty-

retserna skatt varje år före utgången av maj månad till första,

andra och tredje fondstyrelsernas förvattning överföra en av­

kastning för närmast föregående räkenskapsår beräknad till

tre procent av nuvärdet av förvaltade medel. Med nuvärdet av

förvaltade medel avses summan av de mcdet som styrelsen in­

till räkenskapsårets slut rekvirerat hos riksförsäkringsverket,

omräknad efter de förändringar av konsumentprisindex som

skett från det medlen tillställdes styrelsen och fram till räken­

skapsårets slut.

För medel som en fondstyrelse förvaltat under endast cn del av räkenskapsåret skall den enligt första stycket beräknade avkastningen minskas i motsvarande mån.

Avkastningen från fjärde och femte fondstyrelserna skall för­delas mellan första, andra och tredje fondstyrelserna i förhål­lande till de avräkningar som har skett enligt 26 § första styck­el till och med det år som avkastningen nvscr. Avkastningen från löntagarfondstyrclserna skall fördelas lika mellan första, andra och tredje fondstyrelserna.

29             § Var och en av fjärde och femte fondstyrelserna samt lön­

tagarfondstyrclserna skatt med de medel som styrelsen förval­

tar betala kostnaderna för dess verksamhet och för revisionen

av dess förvaltning.

Organisation

30             § Var och en av fjärde och femte fondstyrelserna skall be­

stå av fjorton ledamöter som förordnas av regeringen. Av le­

damöterna utses två efter förslag av sammanslutningar som

företräder kommumrna, tre cficr förslag av rikssammanslul­

ningar av arbetsgivare, fcm efter förslag av rikssammanslul­

ningar av arbetstagare och två efter förslag av rikssamnian-

slutningar mom kooperationen.

Om förslag inte avges, förordnar regeringen ledamöter anda.

För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant.

Ledamöter och suppleanter skatt vara myndiga och bosatta i Sverige.

31             § Varje löntagarfondstyrelse skall bestå av nio ledamöler.

För ledamöterna skall finnas fyra suppleanter.

Regeringen förordnar ledamöter och suppleanter.

Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och bosatta i Sverige. Av ledamöterna skall minst fem och av suppleanterna minst två företräda löntagarintrcsscn. Vid utseendet av leda­möter och suppleanter skall det tillses att löntag.irfontlstyrcl-serna får cn regional anknytning.

32             § Ledamöter och suppleanter i fjärde och femte fondsty­

relserna förordnas för tiden intill dess balansräkning har fast­

ställts under tredje året efter det då förordnandet meddelades.

Ledamöter och suppleanter i löntagarfondstyrclserna forord­nas for tiden iniill dess balansräkning har fastställts under året efter det då förordnandet meddelades.

Om en ledamot eller suppleant entledigas eller avlider eller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den tid för vil­ken han blivit förordnad, skall for den återstående tiden i hans ställe cn ny ledamot respektive suppleant förordnas i den ord­ning som anges i 30 och 31 §§.

33             § Av de utan förslag utsedda ledamöterna i fjärde och fem­

te fondstyrelserna förordnar regeringen en till ordförande

och en till vice ordförande i vardera styrelsen.

För varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen av leda­möterna en till ordförande och en till vice ordförande.

förvaUning

34             § Fondstyrelserna skall, mom ramen för vad som gagnar

försäkringen för tillaggspension och är förenligt med den all­

männa ekonomiska politiken samt med beaktande av kredit­

marknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel ge­

nom placeringar på riskkapilalmarknaden. Placeringarna

skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn

försvensk produktion och sysselsättning.

Fondmedlen skall placeras så att kraven pä god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.

35             § Fjärde och femte fondstyrelserna får placera de medel

som styrelserna förvakar

1.

i aktier i svenska aktiebolag,

2.

1 standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag,

3.

i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenska

aktiebolag,

4.

i aktier i utländska aktiebolag eller andelar i utländska ak­tiefonder samt i sädana konvertibla skuldebrev eller skulde­brev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfär­dats av utlandska aktiebolag,

5.

som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar samt

6.

i andelar i svenska kommanditbol.ig.

Fondstyrelserna får inte förvärva värdepapper enligt första stycket 4 i sådan omfattning att värdepapperens sammanlagda värde kommer att överstiga no procent av värdet av de medel som respektive styrelse förvaltar.

Allmänna pensionsfonden får inte vara komplementär i ett kommanditbolag.

36             § En löntagarfondstyrelse fär placera de medel som styrel­

sen förvaltar

1.

i aktier i svenska aktiebolag,

2.

i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av aktiebo-l.ig som avses i 1,

3.

som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar samt

4.

i andelar i svenska kommanditbolag.

}7 § Fjärde och femte fondstyrelserna fär vardera inte förvar­va så många vid Stockholms fondbörs inregistrerade aktier i

263

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

ett aktiebolag att dessa uppgår litl mer än tio procent av samt­liga aktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till mer än tio procent av röste­talet för samtliga aktier t bolaget.

En löntagarfondstyrelse får inte förvärva så många vid fond­börsen inregistrerade aktier i ctl aktiebolag att dessa uppgår till sex procent eller mer av samtliga aktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till sex procent eller mer av röstetalet fÖr samtliga aktier i bo­laget.

38            $ En löntagarfondstyrelse skall på begäran av en lokal

facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen

har förvärvat aklier eller, om bolaget ingår som moderbolag i

en koncern, dess svenska dotterbolag överlita åt organisatio­

nen att för högst ett år i sänder utöva rösträtt för hälften av ak­

tiernas röstetal.

Om flera lokala fackliga organisationer vid ett bolag eller inom en koncern begär att fi utöva rösträtt för aktier skall löntagarfondstyrelsen överlila il organisationerna att var för sig för högst ett ir i sänder utöva rösträtt för sammanlagt hälf­ten av aktiernas röstetal. Styrelsen skall därvid fördela rösträt­ten i enlighet med vad som överenskommits mellan organisa­tionerna. Om nägon överenskommelse inte har träffats, skall styrelsen fördela rösträtten med ledning av det antal medlem­mar i respeklive organisation som är anslällda i bolagel och dess svenska dotterbolag.

39

§ Om det behövs för cn tillfredsställande belalningsbe­redskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig för­valtning får fondmedel placeras hos riksbanken, annan bank eller postgirot. I samma syfte får fondmedel placeras i stats­skuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscer­tifikat samt andra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden.

40

§ För vardera av fjärde och femte fondstyrelserna förord­nar regeringen fyra revisorer att granska styrelsens förvalt­ning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen och två efter samråd med de sammanslutningar som enligt 30 § får föreslå ledamöter i fondstyrelserna.

Om ordförande och om rätt att anlita biträde gäller vad som föreskrivs i 21 §.

41            § För varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen trc

revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna

utses cn pi förslag av bankinspektionen. Revisorer får vara

gemensamma för fjärde och femte fondstyrelserna samt cn el­

ler flera löntagarfondstyrelser.

För varje löntagarfondstyrelse utser regeringen en av de utan förslag utsedda revisorerna att som ordförande leda revisio­nen.

42            § Riksförsäkringsverket och riksrevisionsverket skall årli­

gen avge utlåtande över fjärde och femte fondstyrelsernas

samt Iöntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. Utlåtan­

dena skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter

räkenskapsåret.

Gemensamma bestämmelser

43            § Föreskrifierna i 5 § andra stycket, 7-10 §§, 14 J, 15 §,

15a § första stycket, 16§sami 22-25 §§ galler också i fråga om

fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfondstyrclser-

1.

Denna lag träder i kraft den 1 jmuari 1984. Cenom lagen upphävs reglementet (1959:293) angående allmänna pen­sionsfondens förvaltning.

2.

Om det i lag eller annan författning hänvisas till en före­skrift som har ersatts genom en bestämmelse i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

3.

I samband med att regeringen utser ledamöter och supp­leanter i en löntagarfondstyrelse bestämmer regeringen vid vilken tidpunkt under år 1984 som styrelsen skall starta sin verksamhet.

4.

I fråga om återlån, som avser avgifter betalda före den 1 ja­nuari 1978 eller som har beviljats före den 1 januari 1980, och lin till kreditinrättning som har beviljat iterlinct gäller fortfa­rande 14-16 SS reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning i sin närmast före den 1 januari 1980 gällande lydelse. I fråga om lån som kreditinrättning har erhillit enligt nu angivna 15 S första stycket får dock avtal träffas om tillämpning av 19 § andra stycket i den nya lagen.

5.

I friga om sidana lin frin en fondstyrelse till en kreditin­rättning, som hänför sig till iterlin beviljade före den 11 april 1981, gäller fortfarande 15 § andra stycket försia meningen reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning i sin närmast före den 1 april 1981 gäller lydelse.

6.

I andra fall än som avses i 4 och 5 gäller bestämmelsema i den nya lagen i fråga om återlån och lån till kreditinrättning på grund av iterlin som har beviljats eller sökts före ikraftträ­dandet.

7.

Summan av de medel som enligt 27 § andra stycket första meningen fir överföras till en löntagarfondsstyrelses förvalt­ning skall för åren 1984 och 1987 minskas med 20 miljoner kronor vardera iret och förir 1990 med 200 miljoner kronor. Riksförsäkringsverket skall efter beslut av regeringen över­föra dels sammanlagt 200 miljoner kronor till en av regeringen inrättad småföretagsfond dels för åren 1990 till och med 1994 sammanlagt en miljard kronor, fördelade med 200 miljoner kronor vardera ir till samma fond.

8.

Bestämmelserna 1 28 § skall tillämpas första gingen för rä­kenskapsåret 1984.

9.

Vid tillämpningen av 28 § skall de medel som tidigare över­förts till fjärde fondstyrelsens förvaltning beräknas till ett nu­värde för augusti 1983 av 3042 miljoner kronor.

10.           Innehar fjärde fondstyrelsen den 1 januari 1984 aktier i

något eller några aktiebolag utöver vad som medges i 37 §, får

fondstyrelsen även i fortsättningen inneha högst samma andel

av aktierna.

11.           Om en löntagarfondstyrelse den 1 juli 1988 har fler aktier

i ett bolag än vad som medges i 37 S fär löntagarfondslyrelsen

även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna i

bolaget.

44 § Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna samt de arbetstagare och uppdragstagare hos styrelsen som styrelsen bestämmer skall skriftligen anmäla sitt innehav och ändring i innehavet av fondpapper som anges i 2 § insiderlagen (1990:1342).

Styrelsen bestämmer hur anmälan enligt första stycket skall ske.

264

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

FÖRORDNING (1984:287) OM FÖRSLAG PÅ LEDAMÖTER I STYRELSERNA FÖR

ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN, M.M.;

SFS 1988:746 utfärdad den 14 juni 1988.

Regeringen föreskriver att I, 3 och 5 §§ förordningen (1984:287) om förslag pä ledamöter i styrelserna för allmänna pensionsfonden, m.m. skall ha följande lydelse.

Förordningen kommer därför att ha följande lydelse frän och med den dag då denna förordning träder i kraft.

1 § Förslag på ledamöter och suppleanter i allmänna pen-sionsfondens styrelser lämnas av sammanslutningar enligt följande sammanställning.

F

ö

rsta fondstyrelsen Svenska kommunf

ö

rbundet Landstingsf

ö

rbundet Landsorganisationen i Sverige Tj

ä

nstem

ä

nnens centralorganisation Sveriges Akademikers Centralorganisation

Andra fondstyrelsen

Svenska arbetsgivaref

ö

reningarnas f

ö

rtroender

å

d

Kooperativa f

ö

rbundet

Landsorganisationen i Sverige

Tj

ä

nstem

ä

nnens centralorganisation

Tredje fondstyrelsen

Svenska arbetsgivaref

ö

reningarnas f

ö

rtroender

å

d

Sm

å

f

ö

retagens Riksorganisation

Lantbrukarnas riksf

ö

rbund

Sveriges k

ö

pmannaf

ö

rbund

Landsorganisationen i Sverige

Tj

ä

nstem

ä

nnens centralorganisation

Kooperativa f

ö

rbundet

Sveriges Akademikers Centralorganisation

Fj

ä

rde fondstyrelsen Svenska kommunf

ö

rbundet Svenska arbetsgivaref

ö

reningen Sveriges industrif

ö

rbund Sm

å

f

ö

retagens Riksorganisation Kooperativa f

ö

rbundet Lantbrukarnas riksf

ö

rbund Landsorganisationen i Sverige Tj

ä

nstem

ä

nnens centralorganisation Sveriges Akademikers Centralorganisation

Femte fondstyrelsen Svenska kommunf

ö

rbundet Svenska arbetsgivaref

ö

reningen Sveriges industrif

ö

rbund Sm

å

f

ö

retagens Riksorganisation Kooperativa f

ö

rbundet Lantbrukarnas riksf

ö

rbund Landsorganisationen i Sverige Tj

ä

nstem

ä

nnens centralorganisation Sveriges Akademikers Centralorganisation

Ledam

ö

ter

Suppleanter

2

2

2

1

2

1

3

3

3 1

3

1

1

1

1

1 3 1

1

3 1

2

2

1

1

3 2

1 1 3 1 1

2

2

1

1 1

3 2

1 3 1

1

265

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

2

§ Förslag enligt 1 § bör uppta minst det antal namn som an­ges där och lämnas vart tredje år före januari månads utgång.

3

§ För samrad som avses i 21 och 40 §§ lagen (1983:1092) med reglemente for allmänna pensionsfonden har de sam­manslutningar som lämnar förslag på ledamöter i en viss fondstyrelse rätt att varje ir före januari månads utgång före­slå revisorer för granskning av styrelsens förvaltning.

Bankinspektionen skall varje år före januari månads utgång föreslå cn revisor som skall vara gemensam för första, andra och tredje fondstyrelserna samt cn revisor för var och en av fjärde och femte fondstyrelsen. Förordning (1988:746).

4              S Avgår cn ledamot eller suppleant som utsetts efter förslag

enligt 1 § eller avgår en revisor som utsetts efter förslag enligt 3 § försia stycket före utgången av den tid för vilken han ut­setts, far berörda sammanslutningar lämna nytt förslag.

Avgår en revisor som utsetts på förslag av bankinspektionen skall inspektionen utan drÖjsmäl föreslå en ny revisor.

5 5 Förslag på ledamöter eller suppleanter får avse endast svenska medborgare som är myndiga och bosatta i Sverige.

Förslag skall vara skriftliga och ges in till finansdepartemen­tet. Förordning (1988:746).

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.

Förslag skall lämnas iörst2 gingen såvitt avser ledamöter och suppleanter i femte fondstyrelsen före utgången av år 1988.

266

Skr. 1990/91:164 Bilaga 9

ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Box 16292

103 25 Stockholm

Tel. 08-23 14 60 Telefax 08-20 63 37

Första fondstyrelsen:

Ordf Landshövding Gösta[REDACTED_EFTERNAMN]

Andra fondstyrelsen:

Ordf Landshövdingen Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen:

Ordf Landshövdingen Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

VD Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (t.o.m. 1990-12-31)

VD Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] (fr.o.m. 1991-01-01)

Fjärde fondstyrelsen

Box 3069

10361 Stockholm

Tel. 08-24 33 90 Telefax 08-24 42 40

Ordf Kommunalrådet Sören Mannheimer VD Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Femte fondstyrelsen

Valhallavägen 104 115 41 Stockholm Tel. 08-661 10 70 Telefax 08-663 30 64

Ordf Direktör Johan[REDACTED_EFTERNAMN] VD Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

Första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden)

Kungsgatan 44, 2 tr

111 35 Stockholm

Tel. 08-24 35 75 Telefax 08-24 33 27

Andra löntagarfondstyrelsen

(Fond Väst)

Box 11215

404 25 Göteborg

Tel. 031-80 08 20 Telefax 031-15 00 17

Ordf Förbundsordf Bengt Rogerstam VD Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje löntagarfondstyrelsen (Trefond Invest)

Kungsgatan 4 B, 3 tr

111 43 Stockholm

Tel. 08-23 15 30 Telefax 08-20 57 29

Ordf Generaldirektör Monica[REDACTED_EFTERNAMN] VD Michael Berman

Fjärde löntagarfondstyrelsen (Mellansvenska löntagarfonden)

Box 3222

103 64 Stockholm

Tel. 08-14 49 45 Telefax 08-791 73 65

Jussi Björlings väg 19 781 50 Borlänge

Ordf Fd statsrådet Börje[REDACTED_EFTERNAMN] VD Lennart Låftman

Femte löntagarfondstyrelsen

(Nordfonden)

Hamngatan 11, 4 tr

111 47 Stockholm

Tel. 08-10 57 56 Telefax 08-723 10 21

Ordf Fd landshövdingen Nils Hörjel VD Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Box 234

871 25 Härnösand

Tel. 0611-220 75 Teletax 0611-237 51

Ordf Fd Landshövdingen Bertil[REDACTED_EFTERNAMN] VD Kurt[REDACTED_EFTERNAMN]

267

Riksrevisionsverket

UTLÅTANDE ÖVER FJÄRDE FOND­STYRELSEN OCH LÖNTAGARFOND­STYRELSERNAS MEDELSFÖRVALT­NING RÄKENSKAPSÅRET I99O

Innehåll

Sid

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Sammanfattoing

1             Inledning

1

1.1

Uppdraget

1

1.2

Genomförande av årets utvärdering

1 1..3              Bakgrund och miljö m m för fondstyrelsemas

2

förvaltning under 199()

1.3.1           Riskkapilalmarknaden under är 1990

2

1..12           Fondstyrelsernas medelstilldelning och

4

rekvirering

2 Sammanställning och utvärdering av fondstyrel-

6

semas årsredovisningar

2.1

Fondstyrelsemas resultat- och balansräkningar

6 per 1990-12-31, bokförda värden

2.2

Reala resultat- och balansräkningar per

7 1990-12-31

2.3

Fondfömiögenhet

9

2.4

Fondstyrelsernas avkastning 1990

] 1

2.5

Jämförelse med Findatas avkastningsindex

12

2.6

Jämförelse med 1-3 AP-fondema

15

2.7

Jämförelse med allemansfonder

17

2.8

Riskanalys

18

2.9

Fondstyrelsemas aktieportföljer mm

21

2.9.1

Summering av portföljbeskrivning

21

2.9.2

RRVs sammanställningar över aktier och övriga

23 placeringar

2.9.3

Aktier i noterade företag med uppdelning på de tio

23 största innehaven

2.9.4

Jämförelse med andra svenska fonders största innehav

25

2.10

Om fondstyrelsernas ägande

25

3

Uppföyning av tidigare utlåtanden

28

3.1

Placeringsreglemas aktualitet

28

3.1.1

Översyn av placeringsreglerna

28

3.1.2

Förvärv av aktier i svenskt investmentbolag som placerar utomlands

29

3.1.3

Placering i fastighetsbolag

30

3.1.4

Optioner

30

3.2

Insiderregler

31

270

3.3

Riskanalys

32         Skr. 1990/91:164

3.4

Aktualitet och dokumentation av placerings­policy

32        Bilaga 10

3.5

Förekomst av långsiktig likviditetspolicy

33

3.6

Löntagarfondstyrelsemas företagaransvar i onoterade bolag

33

3.7

Omsättningshastighet och långsiktighei i placeringama

35

4

Aktualiserade frågor 1990

38

4.1

Fondstyrelsemas likviditetsförvaltning

38

4.1.1

Inledning

38

4.1.2

Ramama för fondstyrelsemas placeringar i likvida medel 39

4.1.3

Fondstyrelsernas förvaltning av likvida medel

41

4.2

Förekomst av långsiktig likviditetspolicy

44

4.3

Utveckling av en gemensam ekonomisk stmktur

47

4.3.1

1-3 AP-fondskansliels ansvar för sammanställningar av fondstyrelsemas årsredovisningar

48

4.3.2

Behov av likformig årsredovisning

48

4.3.3

Gmnd för ekonomisk redovisning

48

4.4

Inrättande av särskild nämnd

49

BILAGOR

Bilaga 1

Sammanslällning av fondstyrelsemas bokslut m m

Bilaga 2

Metoder för RRVs beräkningssätt

Bilaga 3

Sammanställning av fondstyrelsemas aktieportföljer

Bilaga 4

Sammanställning av fondstyreisemas största aktieinnehav

271

SAMMANFATTNING

skr. 1990/91: i64

Bilaga 10

Årets granskning är den sjunde som RRV genomfört sedan löntjigar-fondstyrelsemas tillkomst 1984.

Såväl Fjärde och Femte fondstyrelsema som löntagarfondsstyrelsema har ett bokföringsmässigt resultat som väl läcker återföringskravet till 1-3 AP-fondema.

Löntagari'ondstyrelserna har under perioden 1984-1990 utvecklats 4 % lägre än index, för verksamhetsåret 1990 är dock avkastningen 5 % högre.

Det reala fondkapitalet har påverkats av lägre marknadsvärden för aktiema i pi)rtföljen. Årets reala resultat blev minus 14,8 miljarder kr. Del .sammanlagda fondkapitalet uppgick vid årsskiftet till 39,3 miljarder kr, varav 18,4 miljarder kr för löntagarfondstyrelsema.

Resultatet av RRVs riskanalys visar atl ingen av löntagarfondstyrelsema kan klassificeras som högsriskfond.

Av fondstyrelsernas kapital är ca 80 % placerat på Stockholms Fond­börs, till största delen i de s k "16 i lopp". Fondstyreisemas andel av börsen utgör ca 6 %.

Enligt RRVs uppfattning är Fond Västs placering i Komponenlulveck­ling AB ej förenlig med riktlinjema i förarbetena lill APR.

RRV har i årels granskning särskilt behandlat:

fondstyrelsernas förvaltning av likvida medel frågan om införande av en särskild nämnd lill slöd för fondsty­relsernas lillämpning av lagen för allmänna [pensionsfonden, APR. behovet av en gemensam ekonomisk slmklur/organisalion fcir hanlering av 

fondslyrel.se

rnas ekonomiska informalion.

    RRV har vidare följt upp 1990 års granskning avseende:

placeringar i investmentbolag som placerar ulomlands

placeringar i fastighetsbolag

handel med optioner

insiderregler

förekomsl av förvallningsmässig riskanalys

omsättningshastighet och längsiklighel i placeringarna

fibretagaransvar i onoterade bolag

långsiktig likviditetspolicy

272

1       Inledning

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

1.1

Uppdraget

Riksrevisionsverkel (RRV) skall enligt 42 § lagen med reglemente för all­männa pensionsfonden (APR) avge ullätande över Fjärde fondstyrelsens, Femte fondstyrelsens och löntagarfondslyrelsernas förvaltning av medel. Ut­låtandet skall överlämnas lill regeringen före den 1 april året efler räken-risäret.

RRVs utvärdering skall enligt ullalande i prop 1983/84:50, .som ligger till grund fi')r APR, genomföras fristående från den utvärdering som riksförsäk­ringsverket (RFV) gör och den granskning av fondstyrelsernas förvaltning som utfc)rs av de för varje fondstyrelse särskilt utsedda revisorema.

RRV bör enligt prop 1983/84:50 ulvärdera med utgångspunkt i pensionssyste­mets intresse av trygg avkastning på det av fondstyreLserna förvaltade kapi­talet samt god tillviixt i ekonomin. RRV har därför koncentrerat utvärde­ringen till fondstyrelsernas medelsförvallning.

I detta utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvärdering av fond­styrelsernas medelsförvaltning för år 1990. Arbetet med utvärderingen har ut­förts av en projektgrupp i vilken har ingått avdelningsdirektören Olle Hällbrink, projektledare, samt förste revisorerna Mats Alentun och Ulrika Barkliind.

1.2        Genomförande av årets utvärdering

RRVs utvärdering omfattar:

en jämförande granskning och analys av fondstyrelsernas medelsförvalt­ning räkenskapsåret 1990.

en uppföljning av de områden som RRV behandlade i 1990 ärs ullätande över Fjärde och Femte fondstyrelsema och löntagarfondslyrelsernas verk­samhel är 1989.

vis.sa oiTiråden som aktualiserats under räkenskapsåret 1990.

18   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 164

273

RRV har ulgält från statsmakternas intentioner att utvärderderingen bör    Skr. 1990/91: 164 göras pä basis av fondstyrelsernas verksamhetsberättelser. Underlaget för    Bilaga 10 RRVs utvärdering har därför i försia hand varit fondstyrelsemas årsredo­visningar med däri ingäende översikter och kommentarer. RRV har där­vid inte granskat de räkenskaper och övriga handlingar som ligger till grund för res|x;ktive fondstyrelses årsredovisning.

RRVs utvärdering har i övrigt omfattat genomgångar med samtliga fondsty­relsers verkställande direktörer tillsammans med berörda medarbetare samt med vissa revisorsordföranden och/eller revisorer i respektive fond.

Resultatet av tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till regeringen under rubriken "Fjärde fondstyrelsens, (Femte fondslyrelsens) och Iöntagar­fondstyrelsernas medelsförvaltning räkenskapsåret 19xx", med följande diarie­nummer för respeklive verksamhetsår:

Verksamhetsår    Dnr

Verksamhetsår    Dnr   .

1984

1984:940

1987        1987:1565

1985

1985:353

1988        1988:1904

1986

1986:1042        1989        1989:1920

1.3        Bakgrund och miljö m m för

fondstyrelsernas förvaltning under 1990

1.3.1       Riskkapitalniarknaden under år 1990

Aktie kur.sema pä Stockholms fondbörs f()ll kraftigt under 1990. Enligt Fin­datas avkastningindex (Fdax) föll totalindex med 30,0 %, vilket kan jämföras med en uppgång året innan pä 26,8 %. Kursutvecklingen var emellertid mycket växlande under året och i början av augusti noterades en ärsuppgäng på 6,1 %. Seplember månad blev den näst sämsta månaden under hela 1900-talet. De bidragande orsakema till den negativa kursulvecklingen under det andra halvåret var en aUmän konjunktumedgång, instabilitet inom kredit­väsendet och oroligheter i Mellanöslem. Den ulveckling som Stockholms fondbörs visade liknade i stort utvecklingen för världens övriga börser.

274

Diagram 1:    Ulvecklingen för Fdax är 1990, värden per månad

1800 -

1600 -

\     y

\

1400 -

1        '

\

1200

i>-

1000

800

600

I

1

400 -

!

200 -

0 -

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

JAN FEB MAR APR MAJ Jim JUL ADG SEP OKT MOV DEC JAM

Aktiemarknadens nedgång under 1990 innebar att Fdax, beräknat frän juli 1984, sjönk med 98 procentenheter lill en avkastning på 129 %. T o m den sista december 1989 hade index siigii med 227 %. Den ärliga avkastningen frän juli 1984 - december 1990 var 13,6 % (24,0 % 1984-1989).

Diagram 2:    Ulvecklingen för Fdax juli 1984 - december 1990, värden per halvår.

85:2      86:1      86:?      87:1      87:2      88:1      88:2      89:1      89:2      90:1      90:2      91:1

275

Den registrerade aktieomsätlningen för Al- och A2-lislorna vid Stockholms    Skr. 1990/91: 164 fondbörs har minskat de senaste fyra åren och uppgick under år 1990 till    Bilaga 10 knappt 94 Mdr kr. Omsättningshastigheten har av fondbörsen beräknats till 15 % för 1990 (16 % 1989).

1.3.2       Fondstyrelsernas medelstilldelning och rekvirering

Avsnittet i sammanfattning:

-

Löntagarfondstyrelsernas medelstilldelning från 1-3 AP-fondema har upphört from 1991.

-

Mellansvenska löntagarfonden har under åren 1987 - 1990 rekvi­rerat och placerat 1 452 milj kr mindre än tillgängliga medel. Övriga löntagarfondstyrelser har rekvirerat samtliga medel.

Medelstilldelning

Tilldelningen lill Fjärde och Femte fondstyrelsema får högsl uppgä till "1 % av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid ulgången av närmasl föregäende kalenderår på de medel som 1-3 fondstyrelsema förvaltar". Löntagarfondsty­relsema har till och med 1990 tilldelats de medel som lillförts 1-3 AP-fon­derna i form av vinstdelningsskatt och 0,2 procentenheter för uttag av tilläggs­pensionsavgift (ATP-avgift). Från och med 1991 tilldelas lönlagarfondslyrel­serna inte mer medel.

Rekvirering

Samtliga fondstyrelser har t o m 1990 rekvirerat sammanlagt 21 308 milj kr. Av dessa har Fjärde och Femte fondstyrelsema rekvirerat 5 500 milj kr och löntagarfondstyrelsema 15 808 milj kr. Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen har dock inle rekvirerat samtliga tilldelade medel. Vid 1990 års ulgång hade dessa 1 452 milj kr respeklive 100 milj kr kvar att rek­virera. I årsredovisningen för 1990 kommenterade Mellansvenska löntagarfon­den sitt agerande med att "/fonden/ därmed bibehållit en hög kapacitet för fortsatta invesleringar".

276

Tabell 1:  Av fondstyrelsema rekvirerade medel - 1990, Mkr

Skr. 1990/91:164

Bilaga 10

Fond

Ack 1989

1990

Totalt

Fjärde AP-fonden

3000

500

3 500

Femte AP-fonden

500

1500

2000

Sydfonden

2 858

594

3 452

Fond Väst

2 858

594

3 452

Trefond Invest

2 858

594

3 452

Melianfonden

1600

400

2000

Nordfonden

2 858

594

3 452

Summa

16 532

4 776

21 308

277

Sammanställning och utvärdering av fondstyrelsemas årsredovisningar

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

I syfte alt ge en samlad bild av fondstyrelsemas verksamhel och resullal har RRV sammanställt uppgifter i huvudsak från fondstyrelsernas årsredovis­ningar. Dessutom redovisas i kapitlet resultaten från olika beräkningar som bygger på fondstyrelsernas medelsförvallning.

2.1

Fondstyrelsemas resultat- och balansräkningar

per 1990-12-31, bokförda värden

Avsnittet i sammanfattning

-

Samtliga fondstyrelser redovisar resultat som överstiger inleve-ranskravel till 1-3 AP-fondema.

-

Summa aktieutdelningar och ränteintäkter för löntagarfondstyrel­sema var 964 milj kr, en ökning med 42 % jämfört med 1989.

-

Realisalionsvinslema för löntagarfondstyrelsema minskade med 112 milj kr jämfört med 1989 och uppgick till 1 006 milj kr 1990.

-

Fjärde och Femte fondstyrelsema redovisar en reavinstökning med 747 milj kr och etl totalt belopp om 1 564 milj kr för 1990.

RRVs sammanställning i tablåerna 1 och 2, bilaga I, av fondstyrelsemas resul­lal- och balansräkningar bygger på fondstyrelsemas egna redovisningar men har stmkiurerais på ett sätt som möjliggör jämförelser.

Samtliga fondstyrelsers resultat överstiger inleveranskravel till 1-3 AP-fon­dema, dvs 3 % av uppindexeral fondkapital. Resultatkravet för löntagarfond­styrelsema uppgår för år 1990 lill 587 milj kr. Molsvarande flödeskrav för Fjärde och Femte fondstyrelsema är 237 milj kr.

Det bokförinmässiga resultatet är en till tre gånger större än flödeskravet utom för Fjärde fondstyrelsen, vars resullal är drygl elva gånger större. Resul-

278

tatpåverkande poster är reaUsalionsvinslnetlo, aktieutdelning, ränteintäkter och förvaltningskostnader.

Realisationsvinster (netto) på försålda värdepapper är den f)ost som bidrar mest lill resultatet De största realisationsvinsterna redovisas av Trefond Invest, men även Nordfonden har i år fortsatt högt reavinstnetto. Löntagar­fondstyrelsemas sammanlagda realisationsvinster för år 1990 uppgick lill 1 006 milj kr, vilket är drygt 112 milj kr mindre än för 1989. Fjärde och Femte fondstyrelsema redovisar 1 564 milj kr i realisationsvinst, vilket är cirka 747 milj kr högre jämfört med 1989.

Sammantaget erhöll löntagarfondstyrelserna 964 milj kr i aktieutdelnmgar och ränteintäkter 1990. Det innebär en ökning med 42,2 % jämfört med 1989. Motsvarande värden för Fjärde och Femte fondstyrelsema är 710 milj kr respektive 26,7 %.

Löntagarfondstyrelsema Kdasar fömaltningskostnader på totalt 38,2 milj kr, vilket innebär en ökning med 4,3 milj kr eller 11,2 % jämfört med år 1989.

Även i år redovisar Trefond Invesi högre förvaltningskostnader än övriga fondstyrelser. Fjärde fondstyrelsens förvaltningskostnader uppgår lill 11,3 milj kr, vilket är en ökning med 7 %. Femte fondtyrelsens förvaltningskostnader uppgär lill 5,3 milj kr, vilkel innebär ökning med 2,6 inilj kr. 1989 års redo­visning omfattade dock endasl del av året

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

2.2        Reala resultat- och balansräkningar per 1990-12-31

Avsnittet i sammanfattning:

-

Löntagarfondstyrelsema redovisar för 1990 utöver avkastnings­kravet ett realt underskott på 9 088 milj kr (-t- 2 553 1989) och ett ackumulerat realt underskott på 1 430 milj kr (-)- 7 658 1989).

-

Fjärde och Femte fondstyrelsema redovisar för 1990 utöver avkastningskravet ett realt underskott på 5 762 milj kr

(-t- 5 156 1989) och etl ackumuleral realt överskott på 11 809 milj kr (-(- 12 414 1989).

279

Inledning

Skr. 1990/91:164

Bilaga 10

1988 infördes en bestämmelse i APR om alt fondstyreisemas resultat även skall redovisas i reala termer.

1 den reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för föränd­ring i dold reserv saml för inflationen under året Vidare görs ell avdrag för årets flödeskrav, dvs 3 % av nuvärdet (konsumenlprisindex) av totalt rekvi­rerade medel som skall inlevereras till 1-3 AP-fondema. Som slutresultat erhålls ett överskott/underskott i förhållande till resultatkravet

Det reala resultatet 1990

Efter avsättning för bevarande av gmndkapilalets köpkraft med 1 856 milj kr blev del sammanlagda reala resullalet för löntagarfondstyrelsema år 1990 etl underskott som uppgick lill 8 501 milj kr. Efter avsältning för inleverans till 1-3 AP-fonderna pä 587 milj kr, blev det sammanlagda underskottet för lönta­garfondstyrelserna 9 088 milj kr. Resultatet är 11 641 milj kr lägre jämfört med 1989.

Fjärde fondstyrelsen redovisar för år 1990 ett underskott på 5 287 milj kr, vilket är cirka 10 447 milj kr lägre jämfört med 1989. Femte fondstyrelsen redovisar ett underskott för 1S>90 på 475 rrulj kr.

Den orealiserade värdeförändringen pä aktieportföljen (dolda reserven) har under år dä kursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller negaliv slor betydelse för del reala resultatet Del är uppenbart att val av redovisningsdag i hög grad påverkar resullalet En årsredovisning som inle beaktar värdeför­ändringar mäste ä andra sidan sägas vara ofullständig. Del är emellertid vik­tigt atl wz/c fäsla alltför ston avseende vid det reala resultatet för ett enskiit år.

280

Fondstyrelsemas reala resultat vid utgängen av de senaste fyra åren framgär    Skr. 1990/91: 164

av labell 2.

Bilaga 10

Tabell 2: Fondstyrelsernas reala resultat för 1987-1990 (Tkr)

Fond

1987

1988

1989

1990

SF

-351 571

-1-749 147

+547 257

-1 633 193

VF

-235 390

+988 597

+521 574

-2 126 490

TF

-334 645

+988 958

+451 856

-1936172

MF

- 40 916

+767 000

+322 800

-1 435 700

NF

-149 566

+901 559

+709 226

-1956678

4eAP

-1 016 000

+5 475 000

+5 160 000

-5 286 887

5eAP

-

-

-3 790

-474 770

Ackumulerat realt resultat

Den reala redovisningen ger däremot i ell längre perspektiv en god bild av värdeutvecklingen i förhållande lill del långsiktiga resultatkravet I tablå 3 och 4, bilaga 1, har resultaten from fondstyrelsemas försia verksamhetsår ackumulerats. Sammanlagt efter sex verksamhetsår har löntagarfondstyrel-.serna elt underskott i förhållande till avkastningskravet på 1 430 milj kr.

Fjärde fonsdtyrelsen inledde sin verksamhet 1974. Det ackumulerade över­skottet uppgår till 12 287 milj kr. Ackumulerat underskott för Femte fond­styrelsen är 479 milj kr sedan starten i mitten på 1989.

23        Fondfömiögenhet

Avsnittet i sammanfattning:

- Vid ulgången av 1990 utgjorde Fjärde och Femte fondstyrelser­nas och löntagarfondstyrelsemas sammanlagda fondförmögenhet realt 39 326 milj kr (46 803).

281

Fondförmögenheten (fondkapitalet) visar hur mycket eget kapital fondstyrel-    Skr. 1990/91: 164 serna totalt förvaltar. Förmögenheten kan delas upp i uppindexerat grund-    Bilaga 10 kapital och i ackumulerat över-/underskolt (se bilaga 1, tablå 4).

I tabell 3 redovisas reall fondkapital uppdelat per fondstyrelse.

Tabell 3:    Reall fondkapital för resp fondstyrelse 1988-1990 (Tkr)

Fond

1988

1989

1990

Sydfonden

3 241 743

4 546 392

3 916 569

Fond V

ä

st

3 799 521

5 074 862

3 947 940

Trefond Invest

3 578 264

4 787 568

3 854 869

Melianfonden

2800 600

3 436 000

2 625 500

Nordfonden

3 584 024

5 047 603

4 091 164

S:a L

ö

ntfond

17 004 152

22 892 425

18 436 042

4e AP-fonden

17 275 250

23 408 986

19 260 285

5e AP-fonden

-

501 229 23 910 215

1 629 784

S:a AP-fond

17 275 250

20 890 069

S:a TOTALT

34 279 402

46 802 640

39 326 111

Löntagarfondstyrelsemas lolala fondförmögenhet uppgick vid årsskiftet 1990/91 tiU 18 436 milj kr.

Eftersom Mellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat en del av det till­gängliga kapitalet blir bilden ej rätlvi.sande. Vid årsskiftet hade fondstyrelsen rekvireral 2 000 milj kr medan övriga lönlagarfondstyrelser hade rekvirerat 3 452 milj kr.

Fjärde fondstyrelsen hade vid årsskiftet en förmögenhet på 19 260 milj kr samtidigt som fonden hade 100 milj kr kvar atl rekvirera. Molsvarande be­lopp för Femte fondstyrelsen var 1 630 milj kr. Av dessa belopp utgjorde ackumuleral överskott 12 286 milj kr för Fjärde fondstyrelsen, medan Femte fondstyrelsen redovisar elt ackumulerat underskott om 479 milj kr. Totalt har Fjärde fondstyrelsen lillförts 3 500 milj kr i kapital. Beloppet uppgår upp­indexeral till 6 974 milj kr. Femte fondstyrelsen har lillförts 2 000 milj kr, vilkel uppindexerat redovisas med beloppet 2 108 milj kr.

282

2.4        Fondstyrelsemas avkastning 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Avsnittet i sammanfattning

-

Ingen av fondstyrelsema uppvisar en posiliv avkaslning för 1990.

-

Ingen av fondstyrelsema erhöll emellertid lägre avkastning än avkastningen på Stockholms fondbörs.

Ytterligare etl sätt att utvärdera fondstyrelsemas medelsförvaltning är att beräkna avkastningen. En närmare beskrivning av beräkningsmetoden med kommentarer återfinns i bilaga 2. I diagram 3 redovisas fondstyrelsernas av­kastning 1990.

Diagram 3: Avkastningen för löntagarfondstyrelsema, Fjärde och Femte fondstyrelsema 1990.

-10%

-15%

-20%

-25%

-30%  -

283

Ingen av fondstyrelserna uppvisar en posiliv avkaslning under 1990, men ingen uppvisar heller en lägre avkaslning än Slockholms fondbörs (-30 % beräknat enligt Findatas avkastningsindex). De fem löntagarfondstyrelsema har haft en genomsnittlig avkaslning på -26 %. Bland löntagarfondstyrelsema uppvisar Sydfonden den minst negativa avkasiningen med -21 %. Mellan­svenska löntagarfonden svarar för det lägsta värdel med nära -30 %.

I beräkningen av avkastningen har emellertid inle hänsyn lagits till icke rek­virerade medel. Med hänsyn lill dessa uppvisar Mellansvenska löntagarfonden en avkaslning pä -22 %. För Fjärde fondstyrelsen blir avvikelsen marginell.

Ur avkastningssynpunkl är det gynnsamt all rekvirera medlen under de perio­der då den efterföljande perioden inle uppvisar en nedgång för aktiemark­naden. Fjärde fondstyrelsen rekvirerade sina medel relativt sent under år 1990. Efter tidpunklen för rekvireringen fram till balansdagen steg Fdax något, vilket delvis förklarar den relativt låga negativa avkastningen för Fjärde fondstyrelsen.

I tider av börsnedgäng är det inte överraskande atl fondstyrelsema uppvisar en högre avkastning än börsen i genomsnitt eftersom 

fondstyrel.se

ma har en del av sina tillgångar placerade i likvida medel.

Skr. 1990/91: Bilaga 10

164

2.5        Jämförelse med Findatas avkastningsindex

Avsnittet i sammanfattning:

-

Löntagarfondstyrelsema har sedan starten 1984 lillsammans utvecklats 4 % lägre än Findatas avkastningsindex.

-

För verksamhetsåret 1990 är avkastningen 5 % högre än Findatas avkastningsindex.

RRV har även i är jämfört fondstyrelse mas medelsförvaltning med Findatas avkastningsindex (Fdax). En beskrivning av Fdax och beräkningsmetod med kommentarer framgär av bilaga 2.

284

Perioden juli 1984-1990

Av diagram 4 och tablå 5, bilaga 1, framgår alt löntagarfondstyrelsema sam­manlagt utvecklats 4 % lägre än index från atl de startade sina verksamheter. Nordfonden är den enda fondstyrelsen som uppvisar en positiv differens (+0 %) medan Trefond Invesi visar del lägsia resultatet (-7 %).

Diagram 4: Jämförelse mellan en tänkt indexportfölj (Fdax) och respeklive löntagarfondstyrelses reala fondkapital + skuld lill 1-3 AP-fondema per 90-12-31 (procenluell avvikelse från index)..

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Kalenderåret 1990

Av diagram 5 och tablå 5, bilaga I, framgår atl samtliga fondstyrelser, ulom Mellansvenska löntagarfonden, utvecklats bättre än index under 1990. Fjärde fondstyrelsen uppvisar det högsta värdel med en avkaslning 15 % högre än index. Bland löntagarfondstyrelsema svarar Sydfonden för del högsia värdet, 13 %. I genomsnitt har fondstyrelsema haft en avkaslning på mer än 5 % högre än index.

I deima jämförelse har emellertid inle hänsyn tagits till all Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen inle rekvireral samtliga medel. Beaktas ej rekvirerade medel har Mellansvenska löntagarfonden ulvecklats

285

11 % bättre än index under 1990. För Fjärde fondstyrelsen är avvikelsen     Skr. 1990/91: 164

marginell.

Bilaga 10

Diagram 5: Jämförelse mellan en tänkt indexportfölj (Fdax) och respektive fondstyrelsers reala fondkapital + skuld till 1-3 AP-fondema perioden 1/1 - 31/12 1990 (procentuell avvikelse från index).

16%

14%

12% 10%

8%

6%

4%

2%

0%   -I--2%

SF

VF

TF

Hed hansyn till   ri

rekvi rad

',*

»

«

%*

NF

-M-

4:e AF     5:e AP

Fondstyrelserna, men inte index, belastas av omkostnader. Tom juni 1986 uppgick den tyngsta omkostnaden (omsättningsskatt) till 0,5 % för både för­säljning och köp av aktier. Fr o m juli 1986 t o m 1990 har omsättnings­skatten varit 1 %. RRV har inle beräknat vilken påverkan omkostnadema kan ha haft för resultatet Trots del anlar RRV alt resultatet för en genom­snittlig placerare (med genomsnittlig omsättningshastighet) inte avviker alltför myckel ifrån det resultat som löntagarfondstyrelsema sammantaget uppvisar för perioden juli 1984 - december 1990.

1990 har avkastningen för likvida placeringar varit avsevärt högre än för aktie­marknaden. Ur avkastningssynpunkl har det därför varit fördelaktigt att ha en hög likviditet under 1990. Samtliga fondstyrelser har under 1990 höjt sin

286

likviditet, vilket till stora delar förklarar det positiva resultatet i förhållande till index. Vad gäller undersökningen för perioden juli 1984 - 1990 är det där­emol svårare alt dra någon slutsats. Under perioden har årsavkastningen enligt Fdax varit 13,6 %. Detta ligger i närheten av vad man kan anta att de likvida placeringama gett i avkaslning.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

2.6        Jämförelse med 1-3 AP-fondema

Avsnittet i sammanfattning

- Löntagarfondstyrelsemas samlade förmögenhet har t o m är 1990 utvecklats 14 % lägre än om medlen hade placerats i räntebäran­de papper med samma förräntning som inom 1-3 AP-fondema.

Ett sätt att utvärdera löntagarfondstyrelsemas medelsförvaltning är att jäm­föra hur fondförmögenheten (reall fondkapital och skulden lill 1-3 AP-fon­dema) utvecklals jämfört med om rekvirerade medel i slället placerats i räntebärande värdepapper med samma förräntning som inom 1 -3 AP-fon­dema. En beskrivning av metoden med kommentarer framgär av bilaga 2.

Diagram 6: Jämförelse mellan resp fondstyrelses fondförmögenhet och en placering i räntebärande papper inom 1-3 AP-fondema juli 1984 -december 1990

3000

2000

1000

SF

Fandf

ö

mflQerih

«

t

VF

TF

MF

1. Altemativ plactrlnf I 1-3 w-fonderna

287

Diagram 6 visar att löntagarfondstyrelsemas samlade fondförmögenhet efter    Skr. 1990/91: 164

6,5 år utvecklats sämre än om rekvirerade medel placerats i räntebärande     Bilaga 10

papper inom 1-3 AP-fondema. Totalt har löntagarfondstyrelsema utvecklals

14 % lägre. Annorlunda uttryckt har fondemas värdetillväxt varit 3,3 Mdr kr

lägre än om de hade placerats i räniebärande papper (se bilaga 1, tablå 6).

Lägst resultat redovisar Trefond Invest som har haft 17 % lägre avkastning

pä förvaltade medel än fonden skulle haft om den altemativa placeringen

gjorts.   Ingen   av  lönlagarfondslyrelserna   redovisar  etl   positivt   resultat

Mellansvenska löntagarfonden redovisar det minst negativa värdel med -7 %.

1990 års negativa utveckling på akliemarknaden har haft en slor inverkan på årets resultat Som jämförelse kan nämnas att löntagarfondstyrelsema sam­mantaget låg 38 % över den altemativa placeringen i räniebärande papper för perioden 1984-1989.

I tabell 4 redovisas en jämförelse mellan löntagarfondstyrelsemas samlade för­mögenhet och del samlade värdel för den tänkta altemativa placeringen inom 1-3 AP-fonderna den 31/12 åren 1986-1990.

Tabell 4: Jämförelse mellan löntagarfondstyrelsemas samlade fondför­mögenhet och det samlade värdel av en tänkt "AP-portfölj" balansdagen 1986-1990 (Mkr).

År

Löntagarfonderna

"AP-portföUen"

Avvikelse

1986

7 807

6 412

+22%

1987

10 140

10 287

- 1 %

1988

17 923

14 261

+26%

1989

24 432

17 689

+38%

1990

20 084

23 368

-14 %

Motsvarande jämförelse för Femte fondstyrelsen sedan fondslyrelsens start ger elt resullal på -23 %. Delta beror hell eller delvis på atl fonden verkat under en period med en negativ utveckling pä aktiemarknaden. Motsvarande resultat för Fjärde fondstyrelsen är 147 % (beräkningen utgår frän en uppgift i fondstyrelsens redovisning för 1988).

288

Resultatet för Fjärde fondstyrelsen är en stark indikation på all en placering på börsen de senaste 15 åren varit överlägsen en placering i räntebärande papjjer. Då Fjärde fondstyrelsen i genomsnitt rekvirerat sina tilldelade medel innan löntagarfondstyrelsema och Femte fondstyrelsen har fömtsättningama för att förränta respeklive kapital varit helt olika. Fjärde fondstyrelsen har verkat under en period med en genomsnittligt stark utveckling på aktiemarknaden.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

2.7       Jämförelse med allemansfonder

Fjärde och Femte fondstyrelsemas samt löntagarfondstyrelsemas resultat år 1990 är i paritet med aUemansfondemas resultat

RRV har vall atl även göra en jämförelse med de större allemansfondemas resultat Allemansfonder med fondkapital över två miljarder ingår i urvalet. Spardelegationens marknadsöversikt december 1990 har använts som under­lag för jämförelsen.

I tabell 5 redovisas respektive fonds förmögenhet per 31/12 1990. Dessutom redovisas vad en "satsad hundralapp" i resp fond 1989-12-31 skulle varit värd vid utgången av 1990.

19   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

289

Tabell 5:    Värdet av en "satsad hundralapp" under verksamhelsårel 1990 för    Skr. 1990/91: 164

fondstyrelsema och ålta allemansfonder

Bilaga 10

Fond

Förmögenhet

Värde 100 kr

miyoner kr

901231

5e AP-fonden

1 630

85,66

S-E-Banken Fond 2

2 428

84,75

Nordbanken Beta

2 148

84,60

Nordbanken Alfa

2 293

82,50

4e AP-fonden

19 260

81,29

SHB Chans/Risk

2 725

78,95

Sydfonden

3 917

78,53

Nordfonden

4 091

74,68

Trefond Invest

3 855

73,95

Föreningsbankema

2 151

72,30

Banco

2 210

71,95

Fond Väst

3 948

71,83

Mellansvenska

2 626

70,30

Sparbankemas Fond 1

2 524

69,60

Sparbankernas Fond 2

3006

69,55

Jämförelsen pekar på atl en vid verksamhetsårets början "satsad hundralapp" i slorl sett minskal lika mycket oavsett om den förvaltats av en AP-fondsty-relse eller en allemansfondsförvaltare.

2.8        Riskanalys

Avsnittet i sammanfattning:

-

Ingen av löntagarfondstyrelsema kan klassificeras som högriskfond.

-

Ingen av löntagarfondstyrelsema har med hänsyn till riskexpone­ringen på en signifikant nivå erhållil en avkaslning som avviker från index.

290

RRV har tillämpat CAPM-modellen för riskanalys (Capital Asset Pricing   Skr. 1990/91: 164 Model). En närmare beskrivning av modellen framgår av bilaga 2. Där fram-    Bilaga 10 går också hur de värden som analyserats genom CAPM har beräknats.

Beta-värdet enligt CAPM-modellen uttrycker en diversifierad aktieportföljs känslighet för fluktuationer på aktiemarknaden.

Alfa-värdet uttrycker avvikelsen i avkaslning mot aktiemarknaden. Denna avkastning är då justerad för riskexponering.

t-värdet är en indikation på hur säker skattningen av alfavärdet är.

r-värdet anger modellens förklaringsvärde.

n-värdet står för anlalel observationer.

I tabell 6 presenteras resultatet av regressionsanalysema för de fem löntagar-fondema.

Tabell 6:    Riskutvärdering av löntagarfonderna, för tidsperioden 1986-1990.

SF

0,86

VF

0,89

TF

0,88

MF

0,80

NF

0,70

* Beta          Alfa      *

l(o)      *

r (%)  *     n

-2,61     *

-1,19    *

97 %    *     15

*                                                           *                                                             1

-0,64     *

-0,29     *

97 %    *     15

;                                  *                                    *

-0,91     *

-0,36     *

96 %    *     15

*             *              *

-0,84    

-0,22     *

90%    *     15

*           *

*

*             0,70      *     -0,72     *

-0,11     *

71 %    *     15

Snitt                0,83             -1,14

90     %

291

Ur tabellen kan utläsas atl ingen av fondstyrelsema kan klassificeras som en Skr. 1990/91:164 högriskfond (B > 1). Detta är naturligt då alla fondstyrelser har en viss del Bilaga 10 likvida medel vilkel jämnar ut svängningama i förhållande till marknadsport­följen. 1 genomsnitt har fondstyrelserna ett beta på 0,83 vilket betyder att portföljavkaslningama har svängt i genomsnitt 17 % mindre än marknaden. Modellen visar att när index har gåll upp med 10 % så har fondstyrelsernas värde ökat med 8,3 %. När index fallit med 10 % har fondstyrelsemas värde sjunkit med endasl 8,3 %.

Fondstyrelsernas alfa-värden (a) uttrycker avvikelsen i avkaslning fondstyrel­serna uppnått i förhållande till marknaden och med hänsyn till risken i place­ringama. Samtliga värden är negativa. Skallningama av a-värdena och t-vär-dena är emellertid sä låga att man inle kan bedöma humvida fondstyrelserna med hänsyn till riskexponering har erhållit lägre avkastning än aktiemarkna­den i slort

R--värdel för alla fondstyrelser utom Nordfonden anger alt över 90 % av avkastningens variation förklaras av förändringar i index. Nordfondens låga r-värde beror på elt myckel svagt resultat första tertialet 1986. Delta berodde i huvudsak på etl stort innehav av Fermenla-aktier. Vid en regressionsanalys där denna observation har plockats bort ligger Nordfondens r-värde på 95 % och beta-värdet på hela 0,91

I förhällande lill den mätning i förra årets granskning där Fdax användes har r-värdena sammantaget ökat Till viss del beror del sannolikt på atl fond­styrelsema har byggt upp portföljer som är mer diversifierade.

I jämförelse med förra årets analys som gjordes för lidsf)erioden 1986-1989 har fondstyrelsemas avkastning beräknats på ett i vissa avseenden annorlunda sätt. I beräkningama har justeringar gjorts för:

-

utgifter som fondstyrelserna har men som inte belastar index,

-

avkastningen är beräknad som effektiv avkaslning,

-

skulden till 1-3 AP-fondema har räknats till fondförmögenheten.

Justeringama har bidragit lill alt jämförelsen med index i år är mer rättvi­sande än redovisningen i föregående, års ullålande.

292

2.9        Fondstyrelsemas aktieportföljer m m

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

- Fondstyrelsernas lio siörsta innehav i noterade bolag svarar för 60 % av den noterade aktieportföljen alla inom "16 i topp" pä Stockholmsbörsen.

2.9.1       Summering av portföljbeskrivning

1 Tablå 7, bilaga 1, redovisas en summering av fondstyrelsemas placeringar i olika objekt med uppdelning på:

-

A. Noterade aktier med fördelning på antal förelag

-

B. Nolerade konvertivbler

-

C Teckningsoptioner

-

D. Onolerade aktier med fördelning på antal företag

-

E. Onolerade konvertibler

-

F. Utlänska aktier/obligationer

-

G. Placering i likvida medel

-

H. Övriga tillgångar

293

Procentuel] fördelning mol ovan redovisade objekt med uppdelning på res-    Skr. 1990/91: 164

peklive fondstyrelse redovisas i diagram 7.

Bilaga 10

Diagram 7: Redovisning av fondstyrelsernas totala placeringar (procentuell fördelning)

SF

VF

TF

MF

NF

4:e

5:e      Totalt

Noterade aktier   B: Onoterade aktier   c. Uflandaka aktier    D. Likvida medel nni

Fondstyrelserna har placeral 81 % av sill kapital i noterade bolag på Slock­holms fondbörs. Fyra proceni av det totala kapitalet har placerats i onolerade förelag. De största placerama i onoterade företag med fyra lill sex proceni av kapitalel är Väslfonden, Mellansvenska fonden, Nordfonden och Fjärde fond­styrelsen. Femte fondstyrelsen har placerat 7 % av kapitalel i utländska aktier. Motsvarande värde för Fjärde fondstyrelsen är 1 %. Placering i likvida medel m m utgör i genomsnitt 15 % av det totala fondkapitalet

294

2.9.2       RRVs sammanställningar över aktier och övriga       Skr. 1990/91:164

placeringar

'18 10

RRV har i likhel med tidigare år sammanställt fondstyrelsemas aktieportföljer och övriga placeringar med utgångspunkt från överlämnat underlag till års-redovisningama. Sammanställningarna i sin helhet redovisas i bilaga 3 enligt följande:

Tablå 9.1      Aklier i nolerade bolag (A]/A2,OTC och övriga inofficiella

aktier) Tablå 9.2     Konvertibla skuldebrev i nolerade bolag Tablå 9.3     Aktier med köpoptioner/Teckningsoptioner Tablå 9.4     Aklier i onolerade företag Tablå 9.5      Konvertibla  skuldebrev   i  onolerade   bolag  samt   ulländska

aktier/obligationer

1 tablå 9 redovisas portföljinnehavel för resf)ektive fondstyrelse med aktiens totala marknadsvärde. Vidare har aktiens andel av det totala kapital- och röstvärdet markerats. Samtliga fondstyrelsers innehav har därutöver summe­rats. Markering har gjorts för nyinvesteringar och avslutade placeringar.

2.9J       Aktier i noterade företag med uppdelning på de tio största innehaven

Aktieportföljen för nolerade företag tablå 9.1, bilaga 3 har sorterats för res­peklive fondstyrelse med fördelning på marknadsvärde för de lio största inne­haven. Innehaven i övriga företag redovisas i en gemensam post.

I bilaga 4 redovisas samtliga fondstyrelsers tio största innehav av aktier i note­rade förelag.

295

I diagram 8 redovisas fondstyrelsemas totala imtehav av aktier i nolerade     Skr. 1990/91: 164

förelag med fördelning på de lio siörsta innehaven.

Bilaga 10

Diagram 8:  Fondstyrelsemas lio största innehav i noterade företag 1990-12-31

t3X ASTRA

Ö

VRIGA FORETAG 43 X 117 Stycken

X  
[REDACTED_EFTERNAMN]

5ICANSKA

3X ELECTROLUX-------------     

«

 PROCORDIA

4 

X 

SYDKRAFT    

«

»

GA

I den lolala portföljen för samtliga fondstyrelser representerar tre aktieposter ett aktiekapitalvärde på ca 30 %. Motsvarande värden för fem aktieposter är 40 %, för åtta poster 50 % och för tio poster 60 %. Dessa lio poster ålerfinns samtliga inom de s k "16 i topp" på fondbörsen.

296

2.9.4       Jämförelse med andra svenska fonders största innehav

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Fondstyrelsemas lio största innehav i jämförelse med "favoritema" för övrig svensk fondmarknad enligt Spardelegationens marknadsöversikt december 1990 redovisas nedan:

Lönlagar-/AP-fondstyrelsema        Svensk fondmarknad

1.

Astra

2.
[REDACTED_EFTERNAMN]

3.

Asea

4.

Volvo

5.

Skånska

6.

SCA

7.

Procordia a AGA

9. Sydkraft 10. Electrolux

1.
[REDACTED_EFTERNAMN]

2.

Astra

3.

Asea

4.

Procordia

5.

Alfa-Laval

6.

Skånska

7.

Handelsbanken

8.

S-E Banken

9.

AGA

10.

Investor

Ulöver bankaktier överensstämmer i slort fondstyrelsernas placeringar med övrig svensk fondmarknad.

2.10      Om fondstyrelsemas ägande

Fondstyrelsemas andel av Stockholms fondbörs utgör 6 % av det totala värdel på börsen.

Fondstyrelsemas största enskilda innehav är innehavet i Fronlline (28,9 %). Della skall betraktas mol bakgmnd av det maximall tillåtna 50 %.

297

Fondernas andel av Stockholmsbörsen

Skr. 1990/91:164

Bilaga 10

Vid utgången av 1990 fördelades fondstyrelsernas totala ägande vid Slock­holms fondbörs enligt följande:

Tai)ell 7:    Fondstyrelsernas andel av Stockholmsbörsen (Mkr)

Listtyp

Börsens totvärde        Fondemas andel     %-andel

Al/A2-listan

525 000

31 249

6%

OTC-listan

11800

205

2%

O-listan

20 800

724

4%

SUMMA

557 600

32 178

6 %

Fondernas ägande med rösträU

Totalt var fondstyrelserna lillsammans ägare till aktier i 127 företag av 219 pä Stockholmsbörsen per 1990-12-31. Fondernas gemensamma röstvärde fördela­des per f()retag enligt följande:

Röstvärde

Anlal förelag

>10%

12

10 -  6 %

26

5 -  3 %

28

2 -  0,1 %

61

298

Sorterar man fondstyrelsemas noterade aktieportföljer med fördelning mot    Skr. 1990/91:164

andel röster fås följande fördelning av de femton största företagen:

Bilaga 10

Tabell 8:    Fondstyrelsernas noterade aktieportföljer per 1990-12-31, andel röster

Aktier

SF

VF

IF

MF

NF

4e

5e

SimrrH

1. Fronlline

-

9,5

-

9,4

10,0

_

-

28,9

2. Polarator Office

-

-

25,0

-

-

-

-

25,0

3. Skrinet

8,1

-

14,2

-

-

-

-

22,3

4. Esab

-

5,5

7,8

1,5

-

4,5

-

19,3

5. Garphyttan

-

-

-

7,1

-

7,5

-

14,6

6. NK

-

-

-

6,0

6,0

-

-

12,0

7.[REDACTED_EFTERNAMN]

-

-

-

4,3

-

7,5

-

11,8

8. SL

2,0

1,6

-

1,1

5,2

1,6

-

11,5

9. SILA

0,2

1,5

0,7

0,9

3,3

4,3

-

10,9

10. BGB

-

1,4

5,2

1,5

2,5

-

-

10,6

11. AGA

-

-

0,1

0,1

-

8,6

1,8

10,6

12. Rottneros

-

-

10,0

-

-

-

-

10,0

13. Volvo

0,4

2,1

0,2

0,5

0,2

6,4

0,2

9,9

14. Sydkraft

0,8

-

-

0,2

-

7,7

1,2

9,9

15. Astra

1,3

0,9

-

-

0,7

6,9

-

9,8

Fronlline, som ensam representerar företag från den inoffidella listan (O-listan), nyregistrerades 1990 och har lidigare gåtl under benämningen UV Shipping. Polarator Office och Rottneros tillhör OTC-lislan. Övriga förelag ingår i A]/A2-lislan.

Det största innehavet är knappi 29 % i Fronlline, vilket väl understiger del maximalt tillålna, 50 %.

299

Uppföljning av tidigare utlåtanden

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

1 utlåtandet över 1989 års medelsförvallning uppmärksammade RRV hl a följande områden som har följts upp i årets utvärdering:

Placeringsreglemas aktualitet

Insiderregler

Riskanalys

Aktualitet i placeringspolicy

Förekomst av långsiktig likviditetspolicy

Löntagarfondstyrelsemas fciretagaransvar i onoterade företag

Omsättningshastighet och långsiktighet i placeringama

3.1        Placeringsreglemas aktualitet

Avsnittet i sammanfattning

-

Den av RRV föreslagna översynen av fondstyrelsernas placerings­reglemente har genomförts inom Gnansdepartemenlet vilken redovisas i promemorian (Ds 1990:90) En teknisk översyn av AP-fondens reglemente.

-

Om statsmaktema tiUslyrker förslagen i promemorian blir placeringar i investmenttralag som placerar ulomlands (exemplet Helikon), placeringar i fastighetsbolag saml handel med alla former av optioner tillåtna.

3.1.1       Översyn av placeringsreglerna

I utlåtandet över 1989 års medelsförvallning konstaterade RRV atl placerings­reglerna i APR tolkas på oUka sätt av fondstyrelserna. RRV belyste detta gencini alt behandla löntagarfondstyrelsemas utställande av optioner, place­ringar i svenska investmentbolag som till huvuddelen avser att investera i utländska aktier samt Fjärde fondstyrelsens placering i fastighetsbolag. RRV ansåg att de anförda exemplen aktualiserade behovet av en översyn av regle­mentets placeringsregler.

300

RRVs förslag uppmärksammas i den tekniska översynen av fonstyrelsernas   Skr. 1990/91:164

placeringsbestämmelser,    vilken    utarb»eials    inom    finansdepartementet   Bilaga 10

(Ds 1990:90). De nya beslämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 1991.

Promemorian har nyligen remissbehandlats och bereds för närvarande inom

departementet

3.1.2       Förvärv av aktier i svenskt investmentbolag som placerar utomlands

RRV ansåg i föregående års ullålande atl Mellansvenska löntagarfondens och Nordfondens beslut om placering i investmentbolaget Helikon AB stod i strid med 34 § APR. RRV konstaterade dock alt placeringsreglementet ej varit till­räckligt styrande, då fondstyrelsema gjort olika tolkningar av APR, och föreslog därför att en översyn av reglementet skulle göras.

Löntagarfondstyrelsemas placeringar 1990

Såväl Mellansvenska löntagarfonden som Nordfonden har valt atl behålla silt innehav i Helikon. Fondstyrelsema motiverar della med hänvisning lill all riksdagen ej lagil ställning lUI frågan i avvaktan på den tekniska översynen. Fond Västs slyrelse fattade i januari 1990 ell principbeslut för att placera i Helikon, men köpet kom aldrig alt genomföras.

Mellansvenska löntagarfonden har under hösten 1990 placeral i Hadronen som är etl svenskl investmentbolag noterat på O-listan. Hadronen investerar i värdepapper, ulan begränsningar vad gäller placeringar utomlands. Fond­styrelsen konstaterade i sitt beslut all investeringen i Hadronen liknar den som fonden gjorl i Helikon, och atl investeringen kunde göras då ingel ställ­ningstagande mot denna lyp av placering gjorts.

Fond Väst har under 1990 engagerat sig i det ombildade onoterade företaget Komponenlulveckling AB. Fondens innehav utgör 75 % av aktiekapitalet. Företaget bedriver ingen egen verksamhet, ulan är en av flera delägare i det holländska "Europabolagel" Tmstor Automotive BV. De övriga ägama är svenska tillverkande företag. Representanter för Fond Väst motiverar inne­havet med atl man på ell långsiktigt sätt slödjer svenska underleverantörer till bilindustrin. Dä marknaden försämrats i Sverige är det naturligt atl man arbetar med Europa som bas för atl bygga upp ell nätverk av olika under­leverantörer. RRV an.ser all detta fall är att jämföra med "Helikon-fallet".

301

Förslaget I tekniska översynen

Skr. 1990/91:164

Bilaga 10

I promemorian föreslås att även löntagarfondstyrelsema skall ges rält att i f)egränsad omfattning få investera i utländska aktier. Om förslagel antas, inne­bär del all det inte råder någon tvivel om alt investeringar i Helikon/motsv företag är tillålna för fondstyrelsema.

3.13       Placering i fastighetsbolag

RRV bedömde i 1990 ärs utlåtande atl Fjärde fondslyrelsens medverkan i bildningen av fastighetsbolaget Plinius inle kunde ses som etl avsteg frän APR. Även här ansåg RRV alt reglementet inle på elt tydligt sätt anger grän­sema för de avsedda placeringsobjeklen och därför aktualiserar behovet av en översyn av reglementet

Fjärde fondstyrelsen har kvar sitt innehav i Plinius. Ingen av de övriga fond­styrelsema har medverkat lill bildande av fastighetsbolag under 1990 i avvak­tan på resultatet i den tekniska översynen.

1 översynen föreslås alt Fjärde och Femte fondstyrelsema saml löntagarfond­styrelsema skall få möjlighet atl i begränsad omfattning förvärva eller lill nyttjande upplåta fa.st egendom eller tomtrält

3.1.4       Optioner

RRV behandlade även i 1990 års utlåtande löntagarfondstyrelsemas rält att slälla ul s k köpoptioner på aklier. Gällande regler tillåter inte handel med optioner. RRV konstaterade dock all lönlagarfondslyrelserna får slälla ut köpoptioner i eget innehav, men atl del föreligger brister i nuvarande regle­mente vad gäller frånvaro av precisering av vilka typer av optioner som är tillålna. Med tanke pä behovet av alt klargöra denna gränslinje ansåg RRV atl en översyn av regelverket var av yttersta vikl.

Trefond Invesi, Mellansvenska löntagarfonden samt Sydfonden har under 1990 ställt ut köpoptioner i egel aktieinnehav. De sistnämnda har också köpt teckningsoptioner. Sydfonden har även i begränsad omfattning återköpt ut­ställda köpoptioner.

I promemorian föreslås all löntagarfondstyrelsema skall ges möjlighet att handla med optioner, terminskontrakt och därmed likartade insirumel enligt

302

samma principer som gäller för övriga placeringar. Om förslaget antas inne­bär det all handel med optioner (derivata instmment) blir tillåten.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

3.2        Insiderregler

Avsnittet i sammanfattning

-

Fondstyrelserna har tillämpat .samma insiderregler 1990 som 1989 i avvaktan på lagstiftning på området

-

Den nya Insiderlagen (1990/91:1342) trädde i kraft 1 mars 1991.

Insiderregler för fondstyrelsema regleras särskill i den nya Insiderlagen som beslutades av riksdagen i december 1990 (1990/91:1342, prop 1990/91:42). Lagen trädde i kraft första mars 1991.

Den nya lagstiftningen innebär en utvidgning av förbudet mot insiderhandel. På gmnd av den allmänna förbudsbeslämmelsens utfornming kommer även personer som på gmnd av sin anslällning, uppdrag eller annan befattning hos en av fondstyrelsema har tillgäng till icke offentliggjord kurspåverkande infor­mation alt omfattas av insiderlagen. Del allmänna förbudel mol insiderhandel har kompletterats med krav på anmälningsskyldighet som även skall tillämpas på allmänna pensionsfondens fondstyrelser.

Fondstyrelsema har under 1990 fortsalt atl använda tidigare gällande "insider­regler" i avvaktan på den nya lagsliflningen. Fondstyrelsemas lillämpning av Insiderlagen är ej föremål för granskning i della utlåtande, då lagen trädde i kraft först 1991. RRV har dock under hand fått informalion om alt Fjärde fondstyrelsen. Mellansvenska löntagarfonden, Nordfonden samt Fond Väst fattat beslul i fräga om hur lagen skall tillämpas inom respeklive fondstyrelse.

303

3.3        Riskanalys

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Avsnittet i sammanfattning

-

Sydfonden och Femte fondstyrelsen har tagit fram en riskanalys för respektive fond under 1990.

-

Därmed har elt första arbete med riskanalys genomfiirts vid samtliga fondstyrelser.

Syftel med riskanalys är atl ideniifiera möjligheter för och hot mot verksam­heten. Riskanalysen kan omfatta dels själva placeringsverksamheten, dels för­utsällningarna för verksamheten såsom personberoende, ADB-särbarhet och -säkerhet, försäkringsskydd m m.

Vid Sydfonden och Femte fondstyrelsen har arbele med riskanalys genom­förts under 1990. Därmed har samtliga fondstyrelser tagit fram en riskanalys som behandlats av respektive styrelse.

3.4        Aktualitet och dokumentation av placeringspolicy

Avsnittet i sammanfattning:

-

Trefond Invesi och Fjärde fondstyrelsen har uppdaterat sina respeklive policys för förvallningen av likvida medel.

-

Under 1990 har Fjärde fondstyrelsen dokumenterat sin policy för handel med noterade aktier. Femte fondstyrelsen har dokumen­terat sin policy för placering i nolerade och onoterade aklier samt för likvida medel.

RRV anser atl det bör finnas en dokumenterad policy vid varje fondstyrelse för handel med noterade och onolerade aklier saml likvida medel.

304

Under 1989 skedde en uppdatering och revidering av befintlig dokumentation    Skr. 1990/91:164 av placeringspolicyn hos samtliga fondstyrelser. Dessa policys har i huvudsak   Bilaga 10 befunnits stå sig under 1990. Trefond Invest samt Fjärde fondstyrelsen har dock uppdaterat sina respektive policys för förvaltningen av likvida medel (se vidare avsnilt 4.1).

Femte fondstyrelsen har, som RRV efterfrågade i 1990 ärs utvärdering, doku­menterat en övergripande policy för handel med noterade och onoterade aktier samt likvida medel. Fjärde fondstyrelsen har dokumenterat huvuddra­gen i fondens placeringspolicy för handel med noterade aktier, även det i enlighet med RRVs synpunkter i föregående års utlåtande.

3.5        Förekomst av långsiktig likviditetspolicy

RRV framhöll i 1990 ärs utlåtande att fondstyrelsema bör utveckla en policy för hur det långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses efter 1990.

RRV har i årets utvärdering närmare granskat fondstyrelsemas likvida place­ringar och ramama för dessa. Uppföljningen av förekomsten av långsiktig lik­viditetspolicy behandlas i avsnitt 4.2.

3.6        Löntagarfondstyrelsemas företagaransvar i onoterade bolag

Avsnittet i sammanfattning

-

Trefond Invest företagaransvar i förelaget KMG System AB har upphört, genom alt fondens röstvärde reducerats till 37,5 %.

-

Fond Väst har ett företagaransvar i företaget Komponentutveck­ling AB. RRV anser att fonden bör reducera sitt innehav i företaget så att företagaransvaret upphör.

305

20   Riksdagen 1990/91. 1 .mml. Nr 164

1 tabell 9 redovisas fondstyrelse mas tio största innehav av aktier i onnterade    Skr. 1990/91: 164

företag enligt röstvärde.

Bilaga 10

Tabell 9:     Fondstyrelsernas ägande/röstvärden för de tio största innehaven i onoterade företagen (Tkr):

Företag/aktie

Fond

Marknadsvärde

Röstandel

1.Komponentutveckling

VF

65 919

61 %

ZHyrmaskiner Skäne

SF

9 458

51 %

3.Data mönster

MF

1 000

49%

4.Näringslivskredit

4e

44 000

48%

5.Swedish Genelic

4e

63 600

45 %

6.Hällde

TF

6 973

40%

7.Pusslet Fasl

MF

668

40%

8.KMG System

TF

306

38%

9. Refina

4e

6000

38%

10. Robustus

4e

46 250

35 %

Trefond Invests företagaransvar i KMG System AB

RRV noterade i 1990 års utlåtande atl Trefond Invest, genom alt dotterbola­get Collators aktier under bolagets avveckling tillfälligt övertagits av fonden, hade ett f(')retagaransvar visavi KMG System AB. RRV ansåg atl fonden under 1990 borde minska sitt aktieinnehav i KMG så mycket att företagar­ansvaret upphör.

Vid 1990 ärs utgång hade Trefond Invest 37,5 % av röstema i KMG, vilkel betyder att fondens företagaransvar i företaget upphört

Fond Västs företagaransvar i Komponentutveckling AB

Fond Väst har under räkenskapsåret 1990 förvärvat 61 % av röstvärdet i det ombildade företagel Komponenlulveckling AB (se avsnitt 3.1.2). Fondens kansli innehar för närvarande tvä av tre styrelseledamolposler. Företaget bedriver ingen egen verksamhet, ulan fungerar som elt investmentbolag genom sitt ägande av 20 % av aktiema i det hollandbaserade bolaget Tmstor Automotive BV.

306

RRV vill i sammanhanget anföra följande. För fondstyrelsernas ägande i onoterade företag gäller all den enskilda fonden inle får ta på sig ett företagaransvar dvs "elt fortlöpande ansvar för något företags förvaltning" (prop 1983/84:50). Ett företagaransvar inträffar om fondstyrelsernas sammanlagda aktieinnehav överstiger 50 %. Vid en genomgång av tidigare gjorda placeringar kan konslaleras alt det har förekommit atl enskilda fondstyrelser under kortare jjerioder tvingats ta på sig ett företagaransvar.

RRV konstaterar atl Fond Väst genom silt innehav i Komponentutveckling AB har ett företagaransvar. RRV har inte fått några indikationer på att detta på något sätt skulle vara en lillfällig lösning. Tvärtom betraktar fonden detta som etl sätt att långsiktigt stödja svenska underieverantörer till bilindustrin med dess koppling till den europeiska marknaden.

RRV finner atl placeringen inte skett i enlighel med riktlinjema i förarbetena till APR om fondstyrelsemas företagaransvar. Detta förstärks av att anställda vid Fond Väst ulgör tvä av tre styrelseledamöter i företaget. RRV anser därför atl Fond Väst bör reducera sitt innehav i Komponenlulveckling AB så att fondens företagaransvar upphör.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

3.7        Omsättningshastighet och långsiktighet i placeringama

Samtliga fondstyrelser uppvi.sar för 1990 lägre omsättnings­hastighet än Slockholms Fondbörs.

Fondstyrelsemas omsättningshastighet ger inga indikationer på all kravel pä långsiktighei inte har lillgodosells.

I avsnittet redovisas RRVs mätning av fondstyreisemas omsättningshastighet 1990. Omsättningshastigheten kan användas som elt mätt för atl ge indikation på huruvida kravet på långsiktighet lillgodosetts. En nännare beskrivning av beräkningama med kommentarer lämnas i bilaga 2.

307

Om längsiktighet

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 10 Fondmedlen skall enligt 34 § APR "placeras så all kraven på god avkastning, långsiktighei och riskspridning tillgodoses". Av prop 1983/84:50 försläs alt för att kravet pä långsiktighet skall vara tillgodosett skall placeringama ha skett enligt två premisser:

1.

Att placeringarna har skett med sikte på ell varaktigt innehav.

2.

Alt aktieposter endast i särskilda fall avyttrats efter ett kortvarigt inne­hav.

Av detta följer atl långsiklighelen enligt den första premis.sen endast kan be­dömas efler intentionema vid förvärvet Della har ej varil föremål för gransk­ning i årets utvärdering. Elt sätt att få en indikation pä humvida kravet på längsiklighel lillgodosells enligt premiss 2 är atl mäta omfallningen av kort­variga innehav genom alt mäta omsättningshastigheten pä portföljen för nole­rade aktier Delta kan sedan jämföras med omsättningen på Stockholms fond­börs.

Omsättningshastigheten 1990

I tabell 10 presenteras resultaten frän beräkningama av omsättningshastighet för perioden 1985-1990.

Tabell 10:  Omsättningshastigheten (%) för löntagarfondstyrelsema, Fjärde och Femte fondstyrelsema och börsen för åren 1985-1990.

Å

r

SF

VF

TF

MF

NF

4AP

SAP

B

ö

rsen

1985

-

28

61

79

201

20

32

1986

-

27

50

40

85

20

39

1987

63

24

29

41

35

14

29

1988

27

20

44

30

24

14

22

1989

19

16

28

23

15

11

17

1990

4

13

14

12

8

11

(-9)

15

308

Ingen av fondstyrelserna uppvisar högre omsättningshastighet än börsen för    Skr. 1990/91:164 1990. Bland fondstyrelsema har Fond Väst och framför alll Fjärde fondsty-    Bilaga 10 relsen haft en relativt låg omsättningshastighet genom åren. Även övriga fond­styrelser har utvecklals i denna riktning.

Värt atl notera är alt Femte fondstyrelsen uppvisar en "negativ" omsättnings­hastighet enligt RRVs beräkningsmetod. Orsaken är att Femte fondstyrelsen rekvirerat mer medel än vad som har omsatts i nolerade aktier. Under 1990 köpte fonden noterade aktier för 1 234 miljoner kr och sålde för 60 milj kr. Under året rekvirerades sammanlagt 1 500 milj kr.

Liksom Femte fondstyrelsen uppvisar övriga fondstyrelser i beräkningen en alllför låg omsättningshastighet p g a att de även har gjort andra placeringar än i nolerade aklier. Detta gäller särskilt för 1990 då fondstyrelsema ökal andelen likvida medel. Beräkningen indikerar trots detta alt omfattningen av kortvariga innehav inle varil hög. Det finns med andra ord inga indikationer pä atl aktieposter avyttrats efter kortvariga innehav armat än i undantagsfall.

309

4

Aktualiserade frågor 1990

I årets utvärdering har följande ämnen aktualiserats:

"Fondstyrelsernas likviditetsförvaltning" "Förekomsl av långsiktig likviditetspolicy" "Utveckling av en gemensam ekonomisk struktur" "Inrättande av särskild nämnd"

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

4.1

Fondstyrelsemas likviditetsförvaltning

RRV anser atl samtliga fondstyrelser, mol bakgrund av del gångna årets erfarenheler, bör fastställa ramar för vilka likvida placeringar som får göras.

RRV bedömer att ingen av fondstyrelsema kan betraktas som högriskplacerare. T ex uppvisar ingen fondstyrelse en anmärk­ningsvärd hög avkaslning pä likviditeten under 1990 som skulle kunna indikera elt högl risktagande.

Sydfonden, Trefond Invesi och Fjärde fondstyrelsen har gjort ränte- och/eller kreditförluster genom innehav av marknadstievis i vissa finansbolag. RRV konstaterar all dessa placeringar har skell inom ramen för APR och respeklive fondstyrelses place­ringspolicy. RRV har därtor inget all erinra mot des.sa place­ringar.

4.1.1        Inledning

Ett motiv för att placera i likvida medel är att förränta fondkapital inför in­vesteringar i aktier (handlingsberedskap). Ett annat motiv är att placera lik­vida medel i ställel för i aktier för atl på så sätt försöka åstadkomma en bättre förräntning när avkastningen på en aktieplacering bedöms bli lägre.

Under 1990 har samtliga fondstyrelser successivt ökat sin likviditet och place­ringar i kortfristiga penningmarknadsinstrument 1990 har inte bara visat sig vara elt dåligt börsar, ulan också varit del år som emittenler pä penningmark-

310

nåden, främst finansbolag, råkat i betalningssvårigheter. I avsnittet redovisas    Skr. 1990/91:164 fondstyrelsemas placeringsverksamhet för likvida medel avseende omfattning,    Bilaga 10 avkastning, riskspridning, säkerheter m m. En bas för fondstyrelsemas likvida placeringsverksamhet är vad som regleras i APR och de riktlinjer som fonder­na fastställt för förvaltningen av likvida medel. Dessa behandlas inledningsvis.

4.1.2        Ramarna för fondstyrelsemas placeringar i likvida medel

Lagstiftningen

I APR 39§ regleras fondstyrelsemas möjlighet att placera likvida medel:

" Om det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tiUgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning får fondmedel placeras hos riksbanken, annan bank eller postgirot I samma syfte får fondmedel placeras i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat samt andra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden."

APR ger således fondstyrelsema möjlighet att placera likvida medel dels för att upprätthälla en handlingsberedskap, dels "för att tillgodose kravet pä en ändamålsenlig förvaltning". Till ändamålsenlig förvaltning hör också avkast­ningskravet Fondstyrelsema ges därmed möjlighet att avstå från atl placera i aktier om bedömningen av utvecklingen på aktiemarknaden är negativ i för­hällande penningmarknaden. Denna tolkning måste dock slällas mol all fond­styrelsemas placeringar skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning (APR 34§). Placeringama i likvida medel skall därför göras på ett sädant sätt att fondstyrelsernas aktie­placerande verksamhet inte missgynnas.

Vägledande för fondstyrelsemas likviditetsförvaltning skall därför vara att placeringar skall göras till gynnsam avkastning men med höga krav på säker­het Ett högt risktagande i denna typ av placeringar i syfte att ästadkomma högsta potentiella avkastning rimmar illa med fondstyrelsemas roll som lång­siktig aktieplacerare till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Turbulensen på penningmarknaden under hösten har visat att emittenler som bedömts som betalningsstarka inte kunnat uppfylla villkoren för placeringen. Denna erfarenhet bör öka kraven på bedömningen av emittentemas kredit-värdighet

311

Fondstyrelsemas placeringspolicys för likvida medel

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 10 Samtliga fondstyrelser har fastställt kompletterande riktlinjer för placering av likvida medel. Delaljeringsgraden skiljer sig dock åt väsentligt

Trefond Invests och Fjärde fondstyrelsens reglementen är relalivt utförliga och innehåller, föruiom riktlinjer för andelen likvida medel, begränsningar för vilka typer av instmment fonden får placera i, krav på säkerheter och diversi­fiering över olika institut och branscher samt beloppsgränser. Båda har också skärpt reglema ytterligare i slutet av årel för att minska risktagandet genom att placeringsmöjlighelen i av Nordisk Rating AB K2-ralade instmment stm-kits.

Övriga fondstyrelsers rikllinjer för likviditetsförvaltningen innefattar endast fråga om lämplig likvidiletsnivå. Fondstyrelsema uppger dock alt man i första hand tar hänsyn till riskexponeringen inför valel av placering. Genomgående är att man väljer instmment utställda av staten, av stora stabila svenska före­tag och/eller förelag som fonden placerat aktier i och därmed kan bedöma själva, högralade papper eller mol krav på bankgaranti.

RRV anser alt samtliga fondstyrelser, mot bakgmnd av det gångna årets er­farenheter, bör fa.slslälla ramar för vilka typer av instrument som fonden skall kurma placera i och hur kravel på låg riskexponering skall lillgodoses i form av krav på emittenler, garantier/rating, löplider saml för hur stora placeringar som får göras i ett enskilt instmment

312

4.1.3

Fondstyrelsemas förvaltning av likvida medel

Skr. 1990/91:164

Bilaga 10

Omfattningen av fondstyrelsemas förmögenhet som ej placerats i aktier

I tabell 11 redovisas fondstyrelsemas likviditet i förhåUande till det samlade reala fondkapitalet per den 31/12 1989 och 1990.

Tabell 11:  Likviditet för resp fondstyrelse i förhåUande till fondens totala tillgångar 1989 och 1990, Mkr.

Fond

1989

%

1990

%

Syd fonden

283,4

6,0

828,8

20,4

Västfonden

243,6

4,7

690,9

16,8

Trefond

122,4

2,5

664,0

16,5

Melianfonden')

97,1

2,7

288,1

10,5

Nordfonden

119,3

2,3

981,8

23,2

4e AP-fonden'»

1346,8

5,7

1948,8

9,8

5e AP-fonden

49,5

9,5

397,1

19,2

Summa

2262,2        4,7

5754,0        10,7

1) Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen inkluderar inte de medel som ej rekvirerats i likviditeten. Dessa uppgick vid 1990 års slut till 1 452 Mkr resp 100 Mkr.

Tabellen visar att samtliga fondstyrelser hade en väsentligt högre likviditet vid årsskiftet 1990/91 än 1989/90.

Likvida placeringar 1990-12-31

För alt ge en bild av fondstyreisemas likvida placeringar redovisas i tabell 12 fondemas likvida placeringar per 1990-12-31 (nominellt belopp) uppdelat på tillgodohavanden och olika typjer av instmment

313

Tabell 12:  Likvida placeringar för respeklive fondstyrelse 1990-12-31 (nomi-    Skr. 1990/91:164

nelli belopp), Tkr

Bilaga 10

Typ av praccring

Syd.

Väsl.        Tnrond    Meilan-    Nord.       4t AP.      Se AP-      Summa

ronden     fonden

fonden      fonden     fonden      fonden     fondlnneh

TUlgodohavanden I)

76475

108612

427997

124513

37329

245037

26319

1046281

Kortfristiga placeringar

Företags./banlicertinkat

283000

220000

6.'i000

50000

140000

1153000

280000

2I>)I(K)0

Konununcerllflluit

85000           -

1>)«0»)

-

50000

52000

2(KJ)(HI

Statsskuldväxiar                          -

232000

20000           -

745000

40000

5(VXK1

1087000

Marluiadsbe«Ls

193141

160000

153000          -

115000

50000          -

671141

I.Anefrisliga placeringar

Ohiigationer 2)                     2,10000          -                     -    120000                  - 400000         -              75(RKX1

Summa

867616

720612

684997

294513

1037329

1938037

408319

5951422

1)

Tillgångar i kassa, postgiro, konto i riksbanken eUer annan bank.

2)

Placeringar överstigande ett ärs löptid.

Av tabellen framgär att placeringar framför aUt gjorls i företags- och bank­certifikat saml slatsskuldväxlar. Placeringama i marknadsbevis utgör en mindre andel.

Riskexponering

I tabell 13 redovisas underlag för bedömning av riskexponeringen för de kort­fristiga placeringama 1990-12-31.

314

Tabell 13:  Fondstyreisemas kortfristiga placeringar per 1990-12-31 avseende    Skr. 1990/91:164 anlal, genomsnittligt nominellt belopp, löptid och återstående    Bilaga 10 genomsnittlig löptid. Vidare anges den genomsnittliga avkastning på likviditeten (ränta/genomsnittlig likviditet) under 1990.

Fond

Antal

Snitt

Löptid

Äterst

Snitt

place-

belopp

(antal

gnmsnittl

avkast-

ringar

(Tkr)

dagar)

löptid

ning "

Sydfonden

20

27 000

134

45

12,9 %

Västfonden

15

40 800

167

53

14,5 %

Trefond

11

23 400

65

29

13,2 %

Melianfonden

2

25 000

30

17

13,4 %

Nordfonden

18

55 600

124

93

13,3 %

4e AP-fonden

28

46 200

78

38

13,1 %

5e AP-fonden

6

63 700

56

37

14,4 %

1) Uppgiftema har lämnats av repektive fondstyrelse. RRV har funnit att gmndema för beräkningen kan skilja sig åt beroende på vUka mättill­fällen som använts vid beräkningen av genomsnittlig lUcviditet RRV bedömer dock att uppgifterna grovt sett ändå är jämförbara.

En genomgång av fondstyrelsemas likvida placeringar visar att emittenterna av företagscertifikat lUcsom marknadsbevis i huvudsak ulgörs av Kl-rafade företag, banker och instmment med bankgaranti. RRVs bedömning är att ingen av fondstyrelsema kan betraktas som en högriskplacerare. Trefond Invesi och MeUansvenska löntagarfonden sanmiantaget visar störst "försiktig­het" avseende belopp per placering, löptid och placeringshorisont för place­ringama 1990-12-31.

EnUgt RRVs bedömning uppvisar ingen av fondstyrelsema en anmärknings­värd hög avkaslning under 1990 som skuUe kunna indikera ett högt riskla­gande.

Kreditförluster och/eUer ränteförluster har dock gjorts av Fjärde fondstyrelsen genom innehavet av marknadsbevis i Finansor (nomineUt belopp 20 milj kr). Sydfonden genom sitt innehav av marknadsbevis i Nyckeln (nominellt belopp 30 milj kr) och av Trefond Invest genom innehavet av marknadsbevis i[REDACTED_EFTERNAMN] Capital (50 milj kr) och i Finansor (20 mUj kr). Samtliga emittenler betrak­tades vid placeringstiUfället av den allmänna marknaden som företag med hög

315

kreditvärdighet Ingen av här redovisade kreditförluster är slulreglerad, varför den definitiva förlusten ännu ej är faslsläUd. RRV konstaterar atl dessa place­ringar skett inom ramen för vad som är tiUålet enbgt APR och i enlighel med respektive fondstyrelses placeringspolicy. RRV har därför inget atl erinra mot nämnda placeringar.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

4.2 Förekomst av långsiktig likviditetspolicy

-  RRV anser alt samtliga fondstyrelser aktivt bör följa hur det lång­siktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses. Nordfonden, Trefond Invest samt Fond Väst bör därvid dokumentera sina strategier för detta ändamål.

Inledning

1990 var del sista året löntagarfondstyrelsema tilldelades ytterligare medel. Samtliga har, med undantag av Mellansvenska löntagarfonden, rekvirerat till­delade medel. Förutsällningarna för löntagarfondslyrelsernas placeringsverksamhet förändras därmed så till vida att fondema måste finansiera köp av nya aktier genom försäljning av existerande aktieinnehav eller genom minskning av existerande likviditet

Fondstyrelsema bör därför, som RRV framhöU i 1990 års utlåtande, utveckla en policy för hur del längsUctiga Ukviditetst)ehovet skaU liUgodoses efter 1990. Utgångspunkten bör vara atl dokumentera fondens strategi för hur fonden med bibehåUen handlingsfrihet skall trygga inleverensen av medel tiU AP-fonden ulan att fondkapitalet urholkas.

RRVs rekommendation all fondstyrelsema bör upprätta en mer långsiktig strategi skall ses som elt slöd för alt undvika atl komma i en situation som innebär "tvångsförsäljning" av aktier eller upplåning.

Genom att rekvireringsmöjlighelerna upphört för fyra av löntagartbndstyrel-serna har "beredskapsfrågoma" aktualiserats. Flera representanter för fond­styrelserna har dock i intervjuer ifrågasatt behovet av alt dokumentera lång­siktig likviditetspolicy, då det är en mängd variabler som avgör vilken likvidi-

316

tetsnivå man bör ligga pä i en given situation. Delta innebär dock inte att    Skr. 1990/91: 164

fondstyrelsema inle har den beredskap RRV efterlyst

Bilaga IO

Ramar för likviditetens storlek

Vare sig i APR eller i dess förarbeten ges nägon vägledning fcir vilken lik­vidiletsnivå som kan anses vara lämplig mot bakgrund av fondstyrelsernas huvuduppgift, atl agera pä riskkapitalmarknaden genom att placera i aklier. I avsaknad av sådana rikllinjer har varje fondstyrelse gjort sin tolkning av vad som kan anses vara en rimlig nivå. Detta har skett explicit genom fastlagda ramar i placeringpolicys för likvida medel eUer genom beslut i den löpande förvaltningen.

Fyra av de sju fondstyrelsema har faställt ramar för den genomsnittliga lik­viditeten som vägledning för atl säkerslälla behovet av handlingsberedskap. Trefond Invesi och Fjärde AP-fondstyrelsen har fastäUt en normallikviditets-nivå motsv 5-10 % av del samlade förmögenhetsvärdet Nordfonden och Fond Väst har fastslagit en undre gräns på 5 respeklive 10 %. De omnämnda fonderna har i samtliga fall utom Trefond Invest även fastställt en övre gräns pä 25 %. Som jämförelse kan nämnas att denna nivä är i paritet med Bank­inspektionens ställningslagande av.seende tilläten maximal likviditetsandel fiir aktiefonderna.

Samtliga fondstyrelser framhåller dock atl del är nödvändigl att vid varje tidpunkl ha tillgäng till en viss lUcviditet för alt uppnå en ändamålsenlig för­valtning. Denna nivå kan (och bör) skifta över tiden beroende av utvecklingen pä aktie- och penningmarknaden.

Strategier

Fondstyrelserna redovisar för 1990 en ovanligt hög likviditet jämfört med tidigare är. Representanter för löntagarfondstyrelsema uppger ocksä att detta till en del förklaras av alt rekvireringsmöjlighelerna upphört (ett undantag är Mellansvenska löntagarfonden som vall att ej rekvirera hela utrymmet). Detta förklarar dock inle hela den höga likviditeten. Den vikande börsmarknaden är ytteriigare ett motiv samtidigt som bl a Trefond Invesi och Nordfonden velat ha en särskild beredskap i avvaktan på elt stäUningstagande om rätl all placera i utländska aktier.

Mellansvenska löntagarfonden har valt alt tiUgodose silt likviditetsbehov för de kommande åren genom alt låta de sista 1,5 mdr kr slä kvar hos RFV lills

317

vidare för alt därigenom bibehålla en neltoinvesleringskapacilel även efter Skr. 1990/91: 164 1990. Sydfonden har upprättat en finansieU plan vilken faststäUts av styrelsen Bilaga 10 som slöd för hur fonden avser att agera för att tUlgodose lUcviditetsbehovet med utgångspunkt i den befintUga likviditeten om drygt 800 milj kr. Nord­fonden har valt alt häUa en knapp mUjard kronor Ukvid för att kunna till­godose utdelningen till AP-fonden även under en vikande börsmarknad, ulan att tvångsförsäljningar eller lån skall behöva komma ifråga. (Denna strategi har dock ej dokummenlerats).

Trefond Invest har .som strategi valt atl "lå.sa" motsvarande det belopp som skall inlevereras till AP-fondssystemet i likvida medel, för att inte riskera ev tvångsförsäljningar pga medel.sbrisl vid inleveranstUlfället (ej dokumenterad). Fond Väst har inle någon uttalad strategi för delta, men utgår frän att den likvidiletsnivå som fastställts av styrelsen (se ovan) i kombination med för­väntningen att aktieutdelningen skaU trygga inleverensema tUl AP-fonden och all värdetillväxten i aktiema skall tiUgodose bibehåUen "köpkraft". Fjärde och Femte fondstyrelserna räknar med alt även i fortsättningen kunna tillgodose likviditetsbehovet genom rekvirering av medel.

RRV an.ser att samtliga fondstyrelser aktivt bör följa hur det långsiktiga lik­viditetsbehovet skaU liUgodoses. Nordfonden, Trefond Invesi samt Fond Väst bör därvid dokumentera sina strategier för detta ändamål.

318

4.3

Utveckling av en gemensam ekonomisk struktur

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Avsnittet i sammanfattning

-

1-3 AP-fondskansliet bör sammanstäUa all gemensam ekonomisk infomiation frän fondstyrelsema, vilken snarast bör delges RFV och RRV till slöd för gransknings- och analysarbetet Därmed kan befintligt dubtjelarbete undanröjas.

-

Samtliga fondstyrelser bör tillsammans med sina revisorer och övriga intressenter ytterligare klariägga utforming och innehåll av gemensam ekonomisk information.

-

Det bör finnas en gemensam dokumenlalion mall för hur ekono­misk information skall hanleras och redovisas.

-

RRV utgår från att fondstyrelserna skaU lUlämpa bokföringslagen (SFS 1976:125), då fondstyrelsema ej ingär i den statliga redovis­ningsorganisationen.

I dag görs sammanställningar av fondstyrelsernas årsredovisningar av såväl RFV och RRV som kansliet för 1-3 AP-fondema. Kansliet har ett instruk-tionsenligt ansvar enligt 17 paragrafen i APR alt göra dessa sammanställ­ningar. I RRVs intervjuer med företrädare för fondstyrelsema har det fram­gått att man upplever del besvärande alt ta fram underiag lill flera "samman-ställare", då delta bl a sker under en period då del egna bokslutsarbetet är intensivt.

Ell omfattande arbete har fått läggas ned vid säväl RFV som RRV för att få fram etl jämförbart material för alt kunna påbörja analys och bedömning av fondstyrelsemas förvallning. Flertalet av de sammanställningar som görs är av gemensam karaktär.

319

4.3.1

1-3 AP-fondskansliets ansvar för sammanställningar av    Skr. 1990/91:164

fondstyrelsemas årsredovisningar

Bilaga 10

Sammanställningen av fondstyrelsemas årsredovisningar borde enUgl RRV kunna genomföras mer effeklivt och inte minst arbelsbesparande fiir liera intressenter.

RRV anser att därför att 1-3 AP-fondskansliet skall ta fram sammanställ­ningar av gemensanima tabeller, t ex resultat-Zbalansräkningar och beskrivning av aktieportföljer, och överlämna dessa lill RFV och RRV. Sammanställ­ningarna bör tas fram successivt för atl finnas lillgängUga för användning av RFV och RRV som underlag i granskningsarbelet

4J.2        Behov av likformig årsredovisning

De gmndläggande uppstäUningama för balans- och resultaträkningar såväl bokföringsmässigt som reall bör utformas på ett enhetligt sätt. RRV har i årets granskningsarbele konstaterat att så inte alltid är fallet. Tillkomsten av nya verksamhetsområden, t ex derivata instrument förstärker behovel av en fiir-nyad genomgäng och samordning av redovisnings-/bokföringsregler samt upp­ställningar.

Den ekonomiska verksamheten torde bli enklare att redovisa enhetligt om det fanns en gemensam dokumenterad mall för hur fondstyrelserna skall redovisa aktuella ekonomiska händelser. I denna mall bör bl a exempel på ulformning av noter ingå, saml de vanligaste ekonomiska transaktionerna i fondstyrel­sernas verksamhet.

RRV anser att fondstyrelsema i samarbete med de auktoriserade revisorerna bör la fram en sådan mall och löpande komma överens om och dokumentera tillkommande aktiviteter/transaktioner som bör ingå i den gemensamma eko­nomiska handledningen.

4.3.3

Gmnd for ekonomisk redovisning

Under RRVs granskning.sarbete har det framkommit fräga om den statliga bokföringsförordningen (SFS 1979:1212) skall lillämpas pä fondstyrelserna. Statliga myndigheter är bokföringsskyldiga enligt denna förordning.

320

Då fondema ej ingär i den stalUga redovisningsorganisalionen utgår RRV från att fondstyrelsema skall tUlämpa bokföringslagen (SFS 1976:125) samt i övrigt följa FARs rekommendationer.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

4.4

Inrättande av särskild nämnd

Avsnittet i sammanfattning

-

RRV föreslår all en nämnd inrällas som ges ett löpande ansvar för lillsyn av kvaliteten i fondstyrelsemas förvaltning, alt verka fiir atl fondstyrelsemas redovisning av verksamheten blir likalydande och därmed jämförbara samt att stå tiU fondstyrelsemas förfo­gande som rådgivande organ för tolkning av placeringar i förhål­lande lill APR.

-

Inrättandet av en .särskild nämnd borde enligt RRV innebära att omfattningen av nuvarande granskning/utvärdering av fondstyrel­serna begränsas.

RRV uttryckte i 1987 års utvärdering behovet av atl en nämnd med uppgift atl på begäran av fondstyrelse, fondrevisor eller utvärderande organ ta ställ­ning liU om elt visst agerande är förenligt med intentionema bakom APR samt i övrigt vara normgivande inom fondstyrelsemas verksamhetsområde. Nämndens arbetsområde föresläs avgränsas fill frågor av principiell natur och inle inbegripa de affärsmässiga aspekterna i fondstyrelsernas agerande. Den föreslagna nämnden bör sammankallas vid behov och fömtsätts kunna agera snabbt och med.iakttagande av nödvändig sekretess (RRV dnr 1986:1042, s 21 ft-).

RRV vill aktualisera förslaget igen mot bakgmnd av de förslag som framfiirs i den remissbehandlade promemorian "En teknisk översyn av AP-fondens reglemenle" (Ds 1990:90) samt RRVs erfarenheter från årets granskning.

Fiirslagen i den tekniska översynen innebär i huvudsak en inriktningsfciränd-ring av APR från en delaljreglering till generella bestämmelser. De vidgade ramama kommer sannolikt all öka behovel av en frislående toUcningsinstaiis som vägleder fondstyrelserna i tillämpningen av APR.

21    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

321

RRV har under arbetet med årets utvärdering iakttagit oUkheter i fondstyrel- Skr. 1990/91:164 sernas sätt att redovisa sin verksamhet vilket försvårar en rättvisande jäm- Bilaga 10 förelse av fondstyrelsemas medelsförvaltning. RRV har även visat att fond­styrelserna tolkat reglementet olika för vad som är tillåtna placeringar. Om förslagen i finansdepartementets översyn av reglementet antas är del sannolikt att nya tolkningsfrågor kommer alt uppkomma i och med all aktie- och pen­ningmarknaden utvecklas.

RRV föreslår därför ånyo att en nämnd införs som får ett ansvar för atl följa kvaliteten i fondstyreisemas förvarning, alt verka för atl redovisningen av verksamheten och dess resullal blir likalydande och därmed jämförbara samt atl slå lill fondernas förfogande för tolkning av placeringar i förhåUande lill APR. Nämnden, beslående av personer med .sakkunskap som är relevant för fondstyrelsernas verksamhet, föreslås därmed ges en mer "koncemstyrande" funktion samlidigt som de enskilda fondstyrelsemas fristående ställning bibe­hålls.

Fjärde och Femte fondstyrelsema och löntagarfondstyrelsema är idag föremål för granskning/utvärdering av flera olika organ. Förutom fondstyrelsernas egna revisorer har såväl RFV och RRV som riksdagen sådana uppgifter. Därut­över har 1-3 AP-fonden atl sammanställa fondstyrelsemas årsredovisningar. Inrältandel av en särskild nämnd motiverar enligt RRV all omfallningen av nuvarande insatser pä detta område ses över.

322

BUAGA 1    Skr. 1990/91:164 (10)    Bilaga 10

SAMMANST/VLLNING AV FONDSTYRELSERNAS BOKSLUT M M

Innehåll

Sid

Tablå 1      Resultaträkningar, hwkförda värden

1

Tablå 2      Balansräkningar, t)okförda värden

2

Tablå 3      Reala resultat över/underskott

i

i förhåUande till resultatkravet

Tablå 4      Balansräkningar i reala termer

5

Tablå 5      Jämförelse Findatas index

7

perioderna 1984 - 1990 och 1990

Tablå 6     Jämförelse placering i räntebärande

8

värdepapper inom 1-3 AP-fondema

Tablå 7     Grov uppdelning av fondemas placering

9

på olika tillgångar, typ aktier,konvertibler samt i likvida medel mm.

Tablå 8      Värdepappersinnehavet på Stockholmsbörsen

10

med fördelning på branscher i procent och antal

323

  o o 

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

X    

Q

' O

-c

OCDOOfMOO

-O

.-    l/    CO   O    O    -J    o   '.-'   1    .-CO

-O   "    O   r\j   to   -

O   O O   O

OOOO

1  O   O

.-

*    t    O     >

  O  O  eo  O

r\J    E t.    V)

ro    O 

«

    Cl

in

"O   i-

I £

;?

1-    C

un              O   

f >   J

£

 ? ? ?

.      .    '  C   C

a,  10   c  

-  - 

O   

»

-    -  tfl  c

4-    c      o   

-I  (J    3t

3   i      o

in  

    "-

S  2      i

J    -     C

U    Ul   -0    Q.

o   (O   c   O)

4;    6    -

324

I o o 00       r

«

-

Kl o rM o

a 

ö

m 5 O m    i/  fn  O        ID  o  r-.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

OtOo                           rO                       Kih.>-0

sD   f

»

-                       &                     

Ö

   rvj   3

o>-o        ruo        iaO"-o        f\j

2        ;£        5:     S        3

       o/span> «

O   fsi

u-i   vj    

   o Kl    -   

    o

o od 0-'

0

(O

nO

s

O-

-0

to

Kl

0

5

0   u->

O

eo

fO

0

o- eo o o 0 

0 CO o o o o in c N. 

-

»

 00 o       o r-- u-i

O   o   O

r  O

o

OOOO

o

OOOO

o   u   o   o

ta      

- -f (M o

o   Kl   o o   Kl   o

o  -o  I

o  o  

ry  r\j  c  o

-O   -O   u   o -   -4   o  o

Ä

 :

8:

°°

 ' 

 i

»

j lo

i? S

1 ?

-

i t. s    ?

t~                 o            (O           *-

Q.                    Q    Ot    c           Q.

5

is-   '

o      

»

    c    o    i-   Kt

Z              73    v     

o         

    [fl   

   T)   

\ n   in    i)

_         _    _    I-    Dl "O    1-

IS-

-       o

fti   -D    fc-

3   i-    v

325

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Sg

o   c

«

u   o

o   in

u

Kl

;l

c  v.

5-

1 ?

~

s ;

I- 6.

n

o 

«

3'S

t E

il

k; e

(.    t;

o  

(0    Ol

O    

«

>   >

>  >

tu   u

i%

?::

: 

«

        O 

   1.

i

o   "

o

    O

a  L.

   **-

3

   v.

L.    

C    -v.

C    w

a  a

«

.

   in

>   o

C

Ji-

v   c

s  ._

O   

*-  >

u    Q.

i?

O    ffl

3   "D

01   c

-   J(

M    O

c    J-

Ol

(fl   1.

n

&i    l~

>   m

&/span>

«

t

>-    l>

fe?

s?

>   o

«

    tJi

1-    H-

IS

>    >

4,    4,

o   

3   

X

326

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

O o

sr

?l

n :

*j    c      

.i-i   %%

«

    /span>

«

-    >

3 ?  :S5  It?

tf)   L

. -g

fc   L

ll   b

c   C

c   ti

L,    M

*-   5

«

       o   Dt      -  

.

E   o              (A          na

0   0)         >   /span> «

   v

Z     

DC     -

l\.

11

i3

«

    3

1-    (C

«

l    1-

 TI

'r

O       4

(.   :0

o

    o

»

a   i-

"c c

3

iT?

ll

si

'~                 "b

o   K

»

il

/span>

»

'

"   c

i"

»

  c

«

VI

f -

t} -

O   -

. .E

B    >

w   >

"a "

in

I?

ii

1

?E      t -

y

m  t-

5l

b   1-

-    6j          >    b

if

°

l    ?1

   (-

*->   -

c' s

II

a  "ra

O -i        3 r

b    O

z   

«

;

i s

b   b

Of     l~

327

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

OOOO

-       o o

OOOO

>  o  

o        o   Kl   o

r\j

r\i

*-

N,

o

eo

-O

-J

di

j        O-        c:

J   Nf   o   o     Cl

      f   o

o

eo        &   eo  O-

u->

o        o      f

o

o-

o        o o        nO

r-        r  eo u-i

o        f

M        Kl   N.   o           J

-O        eo  -I 1

-O

1                               rvjf-eoooo

o   o   u-i   o

o   

   r  o        eo

i/i   O   O"   o      i/i       f\j

Kl   

-    

   o     Kl        -

j         

        r-       O-

in   to   S.   o

O  o-  to

sas

-o       - o- i

o   o   CO  o

c

£

-   ji   T) b    c    c    b

ö

   ra

Q   J(   -    Ol    fl)

? 2

3    b

5 ff 3 sr

É

         .-   ffl     ra      c

in

O)

t-

Q  .

(D

-

C

V

3

"D

1-

-

i

>

"n

"O

3

Q

j.

i_

i_

I-

3

-

O

O

O

    b   -D D    Z    O

    o    c    b

I    I

I   j5    in    -    b

L   3   a       b

I    l-     Dl T]    u

b  

     'O

it' t'

3  

328

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

it

Kl    rsj   (M   O

»

-     o   f-         o

«

     i\j   l/     o

o     nT   Kl     o

 " " 

*  

-

dr-*-* 

iTs - -o

o   CO

;s   !C

5    

s   I

K    t:

S

te    ?

flJ-*

»

-0                            K,              CO             >I             P

CL/iVO        p        ro        CO        fr

>

«

K10                               fr              Kl                                 Kl

o   o        r\i

fc     5

JC   -.    fr

o   nO   o                   Kl

O   (M   O

T    o

O  o

K)   O

o       m  -   

   o

O-   -O   IM   o

O               lO   -   Kt   O

r-              --   

-   CO   o

(O   CO

t     3

3     3

«

        o ut >  o

o               

-   O  nO

OT     

É

  L

c   o v

.-   Ji

TJ

b   c  c   o

    o    fc-   .

1,   _

T)    O)     "O       Ti

£

      L  

 o     

I.

E   w   (O   

«

 c     o

in D

»

 *-

 D.  -*-

a  

     C   b 3

TJ   

I.    

 J5 

     -

O.   D)

*-  TJ   3 OOO

*-   c   >   >

I     I

-     C    O       1.   Kl

-  S =  

«

.

    O           --

      j

      >

a   n           

VI   

      v

1.       c   *->             *j     in

b   Q. 3       n   b

TJ           3    l.      Dt  "D    

_        

>   .Q        ._   _         

D            Q- *      

-    3    tn

                      E      >   ji

Vi                 Zi        O   lA    oc

329

ie

CM

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

.1.?

OJ    CL

.O               

.X

I

-I   z

-I o

kl

I

o

O 0(

I

CO

c o v o

.H

kl 

« a

M :0

.-    Q   

.1 i

O

v o

.H M O

a

:0

.-   Q   

330

°

. "*

Kl         H

»

           I

rs(         I

ie

CO

Skr. 1990/91: Bilaga 10

164

CD

in

S    "i*

.te

.o        

CO

CO 

Ol

c

e o

.H M O P.

I 8

«

 z

s

ä

8d2

§

- O 

I   I

c 

o

o

331

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

3     2

Kl       ro       O

fr

fr

nO

Kl    O    f

O ro 

r\i

o

_

Kl

o

Kl

o

Oj

»

o

-t

vj

«

*

-o

o

u->

O"

1

fs.

t

u-i

to

o

o-

K

O

ut

Kl

O

Kl

;0

o

vi

*"

-0

"

ry

r

o

Kl

r\j

in

ro

r

-

"

o

o

Kl

rg

O

ut

o

ro

rsj

Kl

O

-J

Kl

r-

O

o-

O'

ro

o

1

r-

u-i

h-

Kl

h

»

Kl

to

itj

O

*"

h-

K(

»

T

nJ

O

IM

Kl

r-

Kl

O

l>

o

,

ut

f-

-

O

O

o"

-o

o

ro

o

O

J

«

u-i

IS.

ut

ro

ro

(tJ

o

"-

o

O-

r-J

-I

-r

ro

0-'

o

s.

O

(M

Kl

o

:s

r-j

-

o

-

O

I?

o

3

".

'.

c

-

o

~

o-

o

5*

'-

u-

r

O

Q

f

tM

OO

s

Kl

f

ut

Kl

Kl

s-

i

-o

O

-.*

ed

o

h-

P

r.-

o

-

rC

Kl

tc

Kl

rvj

Kl

PJ

o

CO

rvj

s.

iT.

K,

ro

Kl

o

o

h.-

s.

O

O

o'

o

o

ut

eg

r>-

§

o

o

o

§

-j

O-

f

K>

u-i

CO

O

Kl

o

SJ

'O

Kl

b

b

b

B

b

B

Q.

ra

b

ra

b

o

>

>

C

C

Dl

I

TJ

o

C

O

O

ra

C

C

b

b

ra

ffl

O

o

b

O)

LJ

(0

SI

ffl

a

O

>

*

o

o

irt

w

Irt

J

tf)

e     iC

> .v     

332

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

. 

 otorruootMK)                                                                       r

«

-

O-KiOOrgcO

\

r

v-o

»

Oi/i

«

joN-o>

rgiMinu-iOOiO'

o-  r\j Kl Kl  o  I

OKll/l-0->

»

KlKl(tJOi

»

1   

«

rgr\(.-

»

0'0

Kl(Mf\jKlKlutO

«

->Oi

 Kl ro  Kl 

 ro -o o 

 i

.

»

rgroutOOO-OOO

Klo-Ou-i-.JlO&>ut(

o 7-

z

u.   00

O-O"

   "-iO   

   i/iO

nO   -   f\l   -   IM   (M

OtMrgryrvjooONO   

imiMnjimOimkI"

   -Op

NjrviiM--OOOiO

00     4.'

fr   c

lO-JOO-IM         (M-o

r   r-   -j   Kl   -O   

(M                 .-   .-

OO-Oi/iOOO-O

b    K

-      ut   3   i

? ..

O   

o fM (\i ro Kl o O 

fr ffi ro w o   c

OiMfMOutOO

«

-NOr

    o   o   Kl   o   

-yro-.

»

'->ooo'-o>r-.

©

utOC0f

«

-O

»

-'

iiMKio 

  oo  

  rvjr

O-  O  O   ~a  G  '-

-   C        .j   Ol             Ol                                  c

Ul   v          b    >.                c                            -

X)

          C

O -'   C   O

b .

t

10                      b    >

"O    (D   "Q    I-    CD O   

    C    O

I-     E    o    L.

b   b  .>

   i-> -a   t)       il       >       JU

t-    in    c   T3         >      i-          c

-   -   -   41              fc-    O        ra

QC  13   U.       cs

O)            "O    m    o    > EOi-inC-p>L

t-i   >rara4i*.-o

333

BILAGA 2    Skr. 1990/91:164 (8)    Bilaga 10

METODER FÖR RRVs BERÄKNINGSSÄTT

Innehåll

Sid

1

Fondstyrelsemas avkastning 1990

1

2

Jämförelse med Findatas avkastningindex

2

3

Jämförelse med 1-3 AP-fondema

4

4

Riskanalys

5

5

Omsättningshastighet

7

334

Bilaga 2   1    Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

1

Fondstyrelsernas avkastning 1990

Resultatet av beräkningama presenteras i huvudrapporten, avsnitt 2.4.

Metod

I undersökningen har följande formel tillämpats:

Realt fondkap 90 -I- Skuld 1-3 AP 90 -i- Överf 90

Avvikelse =        ----------------------------------  -1

Realt fondkap 89 + Skuld 1-3 AP 89 -f- Rekv 90

Realt fondkap 90

=

Realt fondkapital 90-12-31

Skuld 1-3 AP 90

=

Skuld till 1-3 AP-fondema 90-12-31

Överf 90

=

Nuvärdet av överföringen till 1-3 AP-fondema 1990

enligt Findatas avkastningsindex (Fdax)

Realt fondkap 89

=

Realt fondkapital 89-12-31

Skuld 1-3 AP 89

=

Skuld till 1-3 AP-fonderna 90-12-31

Rekv 90

=

Summan av 1990 ärs rekvireringar (nominellt)

Enligt beräkningen uppskattas förmögenhetens storlek vid årets slut som om överföringen till 1-3 AP-fondema, som inte är affärsmässig, inte hade ägt rum.

Beräkningen tar hänsyn till (fömtsätter) att de rekvirerade medlen finns till förfogande redan vid årets början. Eftersom rekvireringama beräknas till nominella värden elimineras därför inte den högre eller lägre avkastning som kan erhållas genom att rekvirera medlen vid "rätt tidpunkt".

Kommentarer

Överföringama till 1-3 AP-fondema omräknas till nuvärde enligt Findatas avkastningsindex (Fdax). Detta är inte helt korrekt eftersom fondstyrel­semas avkastning avviker från denna. Beräkningen i avsnitt 2.5 indikerar att denna omräkning sammantaget är något till nackdel för fondstyrelsema. Denna påverkan torde emellertid vara marginell.

Beräkningen fömtsätter att de medel som rekvirerades under året fanns tillgängliga vid årets början. För Fjärde och Femte fondstyrelsema är detta

335

Bilaga 2   2    Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

antagande inte helt korrekt eftersom de tilldelade medlens storlek blir slutgiltigt fastställda törst dä 1-3 AP-fondernas bokslut är klart.

2

Jämrörelse med Findatas avkastningsindex

Resultatet från beräkningarna presenteras i huvudrapjxirten, avsnitt 2.5 och i tablå 5, bilaga 1.

Syftet med att jämföra fondstyrelsernas resultat med ett index för Stock­holms Fondbörs är att få en uppskattning pä hur väl fondstyrelsemas resul­tat utvecklats i jämförelse med börsen i sin helhet. Till skillnad mot före­gäende ärs granskning har RRV i är valt att endast jämföra fondstyrelser­nas resultat med Findatas avkastningsindex (Fdax). Det främsta skälet är att Fdax tar hänsyn till den utdelning som aktie-ägarna fär i form av utdel­ning (direktavkastning). Till skillnad mot många andra index är Fdax där­för ett avkastningsindex till skillnad mot s k förmögenhetsbidex som enbart mäter kursförändringar. Jämförelsen med Fdax och fondstyrelserna blir i detta hänseende korrekt eftersom fondstyrelsema också återinvesterar de medel som de erhåller i form av aktieutdelning. I Fdax återinvesteras aktieutdelningama i index samma dag som de delas ut.

Metod

1 understikningen för perioden juli 1984 - december 1S>90 har följande formel tillämpats:

Realt fondkap -H Skuld 1-3 AP

Avvikelse =        --------------------  -1

Nuvärde rekv. - Överföringar

Realt fondkap       =   Relät fondkapital 90-12-31

Skuld 1-3 AP

=   Skuld till 1-3 AP-fondema 90-12-31

Nuvärde rekv.        =   Nuvärde av samtliga rekvireringar 1984 - 1990 enligt

Fdax

Överföringar

=   Nuvärde av samtliga överföringar till 1-3 AP-

fondema 1985 - 1990 enligt Fdax

336

Bilaga 2   3    Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

I undersökningen för verksamhetsåret 1990 har följande formel tillämpats: Realt fonkap -i- Skuld 1-3 AP

Avvikelse =

Fondförm 891231 -I- Nuvärde rekv 90 - Övert' 90

Realt fondkap       =   Relät fondkapital 90-12-31

Skuld 1-3 A P      =   Skuld till 1-3 AP-fondema 90-12-31

Fondförm 891231   =   Nuvärde av realt fondkapital + Skuld 1-3 AP-fon­

dema 89-12-31

Nuvärde rekv 90    =   Nuvärdet av de rekvireringar som gjorts 1990

Överf 90

=   Nuvärdet av överföringen till 1-3 AP-fondema 1990

Kommentarer

Vid tolkningen av resultatet är det viktigt att beakta de faktorer som Fdax och övriga index ej tar hänsyn till. Vid en jämförel.se med Fdax elimineras "skickligheten" eller "oförmågan" att rekvirera medlen vid lämpligt tillfälle. Med lämpligt tillfälle avses här tillfällen eller perioder dä index före place­ringen låg högt (och placeraren avvaktade) eller tillfällen och perioder då index efter placeringen steg (placeraren handlade innan uppgången). An­ledningen är att indexportföljen beräknas efter det datum då rekvireringen ägde mm.

Fondstyrelsema har andra tillgångar än noterade aktier på Al och A2-listan. Här återfinns t ex likvida medel (räntebärande papper m m), aktier i onoterade företag och i företag noterade på andra listor. Under perioder dä aktiemarknadens avkastning är lägre än avkastningen på likvida medel kan en placerare, om han kan fömtsäga aktiemarknadens allmänna utveck­ling, höja avkastningen genom placering i likvida medel. Motsatsen gäller om han gör felaktiga bedömningar.

En placerare som innehar en viss likvid för betalningsberedskap, och alltså inte använder likviden som ett instmment för att höja avkastningen, kommer i en jämförelse med index att visa ett sämre resultat än vad som återspeglar placeringsförmågan i aktier under perioder dä likvidema ger lägre avkastning än aktiemarknaden. Motsatsen gäller då likvida medel ger högre avkastning än aktiemarknaden.

Fondstyrelsema belastas av sådana kostnader som inte index belastas av. Dit hör bl a omsättningsskatt, courtage och förvaltningskostnader.

22   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

337

Bilaga 2   4    Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Inga marknadsvärden finns för aktier i de onoterade företagen viulör deras värden i de reala balansräkningama uppskattas till anskaffningspris. Ett par av fondstyrelsema använder dock riskreserv och en fondstyrelse använder sig av nedskrivning av anskaffitingspriset. Genom detta kan vi anta att de redovisade värdena närmar sig de "marknadsmässiga".

Avkastningskravet är ett av Dera krav som fondstyrelsema skall 

tillgodo.se

. 

Vid vissa tillfällen kan avkastningskravet stå i motsatsförhållande till övriga krav som också skall tillgodoses. Under senare tid har emellertid fondsty­relserna uppgett att avkastningskravet är prioriterat.

3

Jämförelse med 1-3 AP-föndema

Resultatet av beräkningama presenteras i huvudrapportens avsnitt Z6, och i tablå 6, bilaga 1.

Metod

1 de tvä undersökningarna har följande formel tillämpats:

Realt fondkap -I- Skuld 1-3 AP -I- Överf

Avvikelse =        ----------------------------------  -1

"AP-portfölj"

Realt fondkap       =   Realt fondkapital 901231 eller 891231

Skuld 1-3 AP

=   Skuld till 1-3 AP-fondema 901231 eller 891231

Övert'

=   Nuvärdet av överföringama 1984-90 eller 1984-89

enligt Findatas avka.stningsindex per 901231 eller

891231

"AP-portfölj"

=   Altemativ placering i räntebärande papper med

samma avkastning som inom 1-3 AP-fonderna.

"AP-portföljen" har beräknats genom att de rekvirerade medlen räknats upp med den av 1-3 AP-fondema redovisade avkastningen för värde­pappersportföljen (obligationer) per är. Hänsyn har tagits till att löntagarfonderna rekvirerat medel successivt

338

Bilaga 2   .s    Skr. 1990/91: Bilaga 10

164

Avkastningen pier är har varit följande:

1984

9,5%

1985

9,7%

1986

16,8%

1987

12,6%

1988

14,2%

1989

6,1%

1990

14,5%

Kom

imentarer

RRV har räknat pä hela månader och räknat med att varje rekvirering inom en månad skett den sista dagen i månaden. Detta har i jämförelsen verkat till fördel för löntagarfonderna.

Avkastningen har i derma beräkning inte beräknats som effektiv avkastning (effektiv ränta), vilket har varit till nackdel för löntagarfondstyrelsema.

Löntagarfondstyrelsema har att tillgodose andra krav än avkastningskravet.

4

Riskanalys

Resultatet frän beräkningarna presenteras i huvudrapporten, avsnitt 2.8.

Metod

En rationell placerare som väljer mellan tvä placeringsalternativ med samma förväntade avkastning väljer, fömtsatt att det primära målet är god avkastning, det altemativ som innebär lägst risk Likaså förväntas en högre avkastning för en investering med hög risk än för en investering med låg risk.

Risken i en aktieplacering mäts normalt med standardavvikelse, dvs ett mått pä spridningen i avkastning mellan olika perioder. Risk kan delas upp i två delar, dels en företagsspecifik del (slumpmässig risk), dels en mark­nadsrisk (systematisk risk) som är avhängig händelser som påverkar hela marknaden. Eftersom olika aktier och branscher inte samvarierar fullstän­digt elimineras den slumpmässiga risken vid uppbyggandet av en aktieport-

339

Bilaga 2   6   Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

följ. Vid ca 15 olika aktier anses en portfölj normalt vara väl diversifierad under fömtsättning att aktiema är spridda mellan olika branscher.

Av detta följer att endast marknadsrisken är av intresse vid analys av stora och diversifierade portföljer, som t ex löntagarfondemas. Måttet pä mark­nadsrisken bmkar benämnas Beta (B) och talar om hur portföljvärdet va­rierar med  marknadsindex (som har B-värdet = 1).

Den ersättning fiir risktagande en aktieinvesterare kräver fcir att investera kallas riskpremie. För marknaden kan premien skrivas

(1)  R. -Rr

där R, är avkastningen pä en marknadsportfölj och R, avkastningen på en riskfri placering.

En metod för att bestämma investeringars avkastningskrav med hänsyn till risk (B) är CAPM (Capital Asset Pricing Model). Enligt CAPM är

«

(2)  R, = R,-I-B(R, - R,)

där R, förväntad avkastning på en aktie/portfölj.

Om teorin överförs pä löntagarfonderna kan deras avkastning uppskattas genom portfciljernas marknadsrisk och riskpremien för aktiemarknaden. RRV har i fiireliggande analys bedömt risken ex post Med hjälp av regressionsanalys mellan marknadens avkastning och portföljavkastningarna har fondernas genomsnittliga o- och R-värden skattats enligt

(3)  (R, - RO = o + B(R - R,)

Rp - Rf är årsvis avkastning hos fonden minus riskfri ränta. R -R, är årsvis marknadsavkastning minus riskfri ränta.

Alfa (a) är ett mått på den awikel.seavkastning fondstyrel.sen erhållit i genomsnitt per år i förhållande till marknaden och med hänsyn till genom­snittlig risk i portföljen.

Fondstyrelsemas årsvisa avkastning har beräknats genom att beräkna skill­naden mellan "ingående förmögenhet" och "utgående förmögenhet" per tertial. Avkastningen har sedan omräknats till effektiv årsavkastning. Justering har gjorts för rekvireringar och överföringar till 1-3 AP-fondema samt för de utgifter som löntagarfondstyrelsema har men inte index. Där återfinns omsättningsskatt, courtage, avskrivningar av inventarier och

340

Bilaga 2   7   Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

förvaltningskostnader. Till fondstyrelsemas förmögenhet räknas, förutom det reala fondkapitalet, också skulden till 1-3 AP-fondema.

Den riskfria räntan motsvaras i modellen av genomsnittliga säljnoteringar på statsskuldväxlar med sex månaders löptid.

Marknadsavkastningen motsvaras av Findatas avkastningsindex per tertial. omräknad till effektiv årsavkastning.

Kommentarer

Mätproblem föreligger då andelen likvida medel varierar över tiden. Pä sä vis kan den systematiska risken vara olika vid olika tidpunkter.

De onoterade aktiemas marknadsvärde är okända vilket kan snedvrida portföljavkastningen något Irmehavet av aktier i onoterade företag är dock så litet att eventuell påverkan torde vara marginell.

5

Omsättningshastighet

Resultatet av beräkningama presenteras i huvudrapporten, avsnitt 3.7.

Metod

RRV beräknar omsättningshastigheten enligt följande formel. (Köp -t- Försäljning - Rekv)/2

Oms.hast =

(Real fondf 90 -l- Real fondf 89)/2

Köp

=   Bmttoköp av respiektive aktiepxDster

Försäljning

=   Bmttoförsäljning av respiektive aktieposter

Rekv

=   Rekvirerade medel under 1990

Real fondf 90        =   Realt fondkapital och skuld till 1-3 AP-fondema

90-12-31 Real fondf 89        =   Realt fondkapital och skuld till 1-3 AP-fondema

89-12-31

341

Bilaga 2   8    Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Till skillnad mot fiiregäende års beräkning ingär i är skulden till 1-3 AP-fonderna i fondfcirmiigenheten. Anledningen till detta är det ingår i fond­styrelsernas ändamålsenliga förvaltning att ge skulden avkaslning fram till dess att skulden betalas in. De värden RRV har redovisat for tidigare år har reviderats för detta.

Anledningen till att rekvirerade medel dras ifrån köp och försäljning är atl fondstyrelserna bör kunna köpa aktier för detta belopp utan att det påverkar omsättningshastigheten.

Fondbörsens omsättningshastighet har beräknats enligt en motsvarande metod.

Kommentarer

En htigre om.sältningshastighet för fondstyrelsema än Stockholms Fondbörs behöver inte nödvändigtvis innebära att en fondstyrelse haft en hög omsättningshastighet, och tvärtom.

Då fondstyrelsema även gör andra placeringar än i noterade aktier under­skattas omsättningshastigheten:

Köp och fiirsiiljning reduceras med ett för stort belopp när hela det rekvirerade beloppet dras ifrån.

I fondfcirmögenheten (nämnaren) ingår andra tillgångar än noterade aktier. Köp och fcirsäljning sätts därfiir i relation till ett alltför stort tal.

Omsättningshastigheten säger ingenting om enskilda köp och fiirsäljningar. Det anger endast ett genomsnittsvärde och kortvariga innehav blir därför "kvittade" mot långvariga innehav. Antalet och andelen kortvariga innehav förblir därlcir okänt.

Vissa uppgifter (ör tidigare år är något osäkra. Uppgifter för Sydfonden 1985 och 1986 tinns inte att tillgå.

342

BILAGA 3    Skr. 1990/91:164 (11)    Bilaga 10

SAMMANSTÄLLNING AV FONDSTYRELSERNAS AKTIEPORTFÖLJER

Inneh

å

ll                                                           Sid

Tablå 9.1

Aktier i noterade företag

1

Tablå 9.2

Konvertibla skuldebrev noterade företag

6

Tablå 9.3

Köp- octi Teckningsoptioner

7

Tablå 9.4

Aktier i onoterade företag

8

Tablå 9.5

Konvertibla skuldebrev onoterade företag

11

samt utlandsplaceringar

343

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

b   ra

i/i[Mk utocoo

-      .      ..JN.                                                          1/1...,                                                ...C                                 --           IJ

O-rg-O..                                                          -(>j-OCOO                                          O.KiO.                                          COKi

o    o-                                                  fM                 

»

-    

»

                     Kl                                                 o

~fl0

«

A"O                                                  IJ-.*

-Kl

~                             

OCOKllTllO                                   -40K10

rij   o   1/   in 

-   -J   o

-.

»

0

1   fSI   1/4   Kl   

           K.    o                 sO

1   -..

»

   o   (M   fM             o   o                   (M

t   lO   (O  1/1   -                 rw  f.                .

Kl   O    

   (?.

11

b a

-.

»

 f

-O    Kl'

fM   O   C

O   O         

-   flO

C/span>

-    IM   

P   O 

'    O

o" o"

1   

-           %f           IM

-               -O    -O     -T

Kl             O      -3       O

-            r.1   m    &

O   

«

-   f    Kl  i/i   rsj   t>

b   Q.

O o o o"

O  o

O o

?b a     « ra

o 

-

o) o .* o

! S     c

O-   O   O   

«

  a     M

O.   O   .O   r

b   Q.

.  O

tM   (M

s

»

    -    o

o o

O   l\l

        Kl

.O r

»

.

Kl rvj

.

«

    Kl   Kl

o o

-   rg

.-           .O

o- -c

SS

fe

¥

eo N-  o

:css

   O   O   O

15

o o

ra  a "q. -

1 = 51

s i

Of

1

c   c   b   o  

B    o    o    D    «

(U   -Q   Q

D   .

«

   -

344

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

c    

I-

O  o 

(Ni   -J

Kl   O-

*.

o'

*"

o-

R

0>   -O   

«

d" 

«

o

o

o

o

o

-

to

IM   to

o'

Kl"

o

o

*"

:

ö

  o

h           CO

S

;3*

V

a

= JS

o' ""

°

°

o

o

o

".

'*,

o

Kl

OD    Kl

in

l/l

o

U-.

Kl

o"

r-.   o

3         Si

o

p?

o

c

irt , .- 5 eo

i

°

o

o

o

o

eo

i

os

o

Ss

O  o

oo

o

O

K,    o

>           (M

«

M

SSSSlj

i/i

.

»

7.

o 3

00   o

5

?

O

.o

o  r-.     

       o

.-

K,

s»

O

.-  K.  o    (>.

o       tn   &

IM      

-   O

.r d   -o  r"

o o

o o o in 

O  (O

o   £>

O

    Q.

b   (D

1/1 

o  o        o        o

o   o   r 

   -O   r

1 "

i   

TJ

C   L.

i  

-     >

e s

>   o   o      c

; E"8    ::

  O .c

O   *'

  T)    Wl u    C

- o   o

I-   i-

.o   o. b   a 

§

'->*'       

a   B   b   o 3

u o u u        u

«i        .o   c   Ol

M   n I 

«   4) a

S   o   

X   

b   Ol o

2 > 1 ? 1

Cl

a c ,.

° H t

Ol    b   .-    Q.  CO

IIh!

c     c    c    4>   I

345

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

-    Q.                 

«

OincD

»

-

»

-                                K.njot\(Ki                               iM(\iao*r                               

»

-OPc

3             -.*   -C        KIn

»

.

»

'O                        rvjKi.                                4*-rg.

-                                                -O

-o-oo        ro-oiO"        -inB

»

-                                                                                          h..h.in%r(

.............................................................................................................. COK.............................................................. 

u        OOO        

»

-r>-        Kio        om..o                                                                          mMfMKi

O1/10--&.        ooojno        cQOsf.00                                                                                      "-ino-tpi

"3             tno                   fM%

»

             rO                      coo

-1          F>

»

eo            000                  

Ä

)i/i                 

»

'OrNiunF.,                             >oiM-.*

S

-O                      iMu-i                0--                    iMT-cOin                                  .-00.

»

-

N*           KiKi                   o               inrNj.-                     inf\ijo

. o" (>"  "

-o 

 o' '

S -*. S 2 '

-   -O   

-   O   i

f   -O   -*   O   

o   o""      - N."

IM             

   r-    rj   

   ,

?1

Ki        L/i  eo  o                       

-

Q.             

«

00                     

O              O

% o o        -

1/1   ». (M   O

O o-

C    3

u    3    b    M                                      O

.0    b    O   j5    C                    >-        -"

m   i3   .Q    b    -                     

«

VI

-3(0(0(0

  T53i

-i_ixsx

xxx:

  c

b                 c      c

u                 rt     ti

1   * "O

1  .            i~    

I-

:   _i   o           o     O

o   TD    b    ifl    1-

2 ?

Cl     t:    -O   O       (O

CJI   

   I-        u

VI

U        j:      

£

   c             

C        C       c   1        

£

i

pi       .-       -   *;     ra

a,     Oj      ti   o       (O

346

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Kl   -o   -J   o   O

> t/1  1

I   o   Kl   S.

tM   (M   in   (

 Kl m

    Q.    K

-. . 

«

o  o

' s 3;

o-   o   L >0   K)   c

SO%J.IO         rO-iMKl-j-              OOl/iO-O              Op

Kifvj

ö

tn        Ki&.>*OKi        foo        o        Of

ooo        -        in I

K*       IM   

O-   -O   O   .

»

   m

OOKIKI                .

»

tftjO-fM              N.

«

KI          K)      -O-

£ 2

?1

O    o

(O IM

    00

an .O

O O

O

tn CO 

d" o"

-J

SK

in

SD;

f  :0  

»

  *

t> Kl

 O O 

O -

Kl J

r-. ~ -- 

o 

O Kl

Kl   -O     

*   &

Kl   O   O

O o O tn o

 o o ~o

CD   (Ö

%

»

IM

 IM

CM -O Kl Kl

O

- 

- O O

§

s

IM (M

ISRS

>0   >0   'O   O

o   o  

-   O o O o o

r °-    **

.

o

>*

o

h.

IM

o

o

o

K

»

m

«

*

o

Kl

CO

o"

o 

o"

0

«

g

os

tn

o

1

s

i

s

P

s

s

s

o

o o 

. 1- 

«

I o o  

-

o CO      in  

S  sa

«

o    - o

o    o   Kl

ry o- tn 

ooo 

f\i O O-

r  d"  o'

CO -O r rg CM o CO  o  Kl

O   -T

o 

-

11-11

O-(0

--mik

*.   -n  

(0*-EbO

      to    Ll/Jl/,     

      t.

i-Wb

"D'DO(l,3

*->>

X>.£i-i>

347

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

I"

1  eo   -o         m  .

I rJ" o" 

«

"    "'

1   

«

1  O-'          r-"

Ö

   m         -T

1?

11

?1

il

?:

5   i i   c

348

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

j nj o K

»

 o o o (

.        

»

     o     o    Kl

ooo       CO o

J   -o   o   -

»

«

   Kl   -

o-i   o   

«

)   o   I

__         in&>ooKi

«

o-

iMOO-ino-jO-Ki-

h*Lnco..mrKi

«

   .

o  d  . tx   z   -

o o

?1

1-   in  

     om

5  i  a .-

1.     -.   

I.   

o 

»

   t.    o   (

b /span>

 Ul b .-

z  z a  Q.  I

349

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

I  o  o     00  o  o   

?1

00  >0   CO

CM          f\J    o

r- o  o-

1-     -

ö

  -J

11

a u

    ID L     >

o

t

l« ..K

o

a

«

LT.   CO          OOO

F >       o .o o

CO  o      .0-0

.- r-      r.. .- a-

.-po                 

  r\i

t.   o   o   u   u   c *j   o

»

 -"   t

»

   -   c  i

sa

fl o

rl 4> Ol

o

a

«j«

fl

.T*

«

350

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

   a.

I o h- o o

o o o o. o

-- CO * CK  

o" r-* v "* BJ

 o (M o N. O    

«

-    

V r.' 

n O 

00  - o - - - m J

CO rj       o

in o o in CO

O) CO C O O-

»

- - .o- -* v

~ ~. "l 

°

 s

31,1 33,3 33,8 0,5 9,5

om    o

rg 

o o o  o 

-     o o

K)       o sJ

SsIlE

K} o 12 o o

Kl (M F. in --

Kl o O Kl O m O u-i - Kl O O - O- O

Kl  r   rg  rg  t

  o o-  >o I,

o  o o  O  o

c     2

11

l/l  o  o

s   s

I-

c    

I. 

1-   >

o o 

m Kl

o        o o

«

  c:  

»

j y

c i

.   u.

u.   u.   u.   U   U

3    *-t,    C

Ol b :

b 

   o   o

o                       Q.     *-

*-   U               

         C      

«

O    CD            b          b      

to    a>             u>  (_>      i_t

.E S S

I I- C 

 -:

£

*'

«

') . O   o   c   b

>        b   Ol I ->

«

   >   1-   C   >

i : g ! ?

j   i   m e i

351

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

o   Kl   00   o   o

IM   o   o

-OCOOOO

.-u-1

inin-.T        r        OKifi

o   o   o  (M   o-o   CO

OOOO'

o  -o  >n  o  o

rg   -   oo   o   Kl

-    «0~ CO

Kl

m o o o o

I  o  in -O  -o

o   CO I   o   -o  o

o   o   o   o   r

O  O  O   O   o

?1

?1

r r-   rs.

t

I t) '

X   

"o

c

»

  b  

   '

l.    O) 

i 5S

I  Ul  C

i

.   O  t-

1  /span>

O    fcJ

_    Ol   b    _ ._    O,   

    C

Otn-i

a)

Ol

i-3bO

uiij,-.-        i:

u

Q.   

X    

1

a »-   O  L

352

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

1   f-.   CO

'  K.* co'

s

I   Kl   O

 d d

 o 

d d

?i

I;

V

353

23   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

-   Q.       **\

o o o o o

o CO o o rg o 

o o rg O   l>   O   O   CO

OOOO

i

ä

n

11

11

!'

SB-

>-  "

i   ö

o    trt          O    O    

«

5             b    b    Ol   b

O         J         i

K/i

''il

hu

I   u.   u.   u.   o

354

BILAGA 4    Skr. 1990/91:164 (4)    Bilaga 10

SAMMANSTÄLLNING AV FONDSTVTIELSERNAS STÖRSTA AKTIEINNEHAV

1 följande diagaram redovisas de tio största aktieinnehaven för fondstyrelsema med andelar i prooenL För gruppen Övriga företag har även angivits antal företag.

Innehåll

Sid

Diiigram 1:

Fondernas gemensamma innehav

1

Diagram 2:

Fjärde fondstyrelsen

1

Diagram 3:

Femte fondstyrelsen

2

Diagram 4:

Sydfonden

2

Diagram 5:

Fond Väst

3

Diagram 6:

Trefond Invest

3

Diagram 7;

Mellansvenska löntagarfonden

4

Diagram 8:

Nordfonden

4

355

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Bilaua 4    1

onilcnias iicniensainma innehav

Ö

VRIGA   FORETAG 43 \ 117 stycken

9  %[REDACTED_EFTERNAMN]

3% ELECTROLUX

4

»

SrOIC

«

AfI             4x,(,A

4t PRLJCORDIA

Ö

VRIGA   FORETAG  2

£ 

41   stycken

ALFA-LAVAL   4

Ijärtlc londstyrelscn

STDKRAH   5 

X

SPCAHSkA    y/.

356

Femte fondstyrelsen

Ö

VRIGA   F

Ö

RETAG  22 11  stycken

SAHDVIi;   7 %

Sydfonden

Ö

VRIGA FORETAG 28 

X 

20 stycken

ATLAS COPCO 4X

ASEA 5 

X

11   

X 

SYDKRAFT

12 

X 
[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Bilaga 4    2

357

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Bilaga 4 3

l\)nd V

ä

st

Ö

VRIGA FOREtAG  46 

X 

36 stycken

8 

X 
[REDACTED_EFTERNAMN]

X 

ELECTROLUX

4 

X 

SlANSKA

lYelond Invest

Ö

VRIGA FORETAG 42 

X 

34styci(en

\.8 

X 
[REDACTED_EFTERNAMN]

SANDVIK  4 

X

ALFALAVAL 4 

X    

4 XSCA

6X PROCORDIA

358

Skr. 1990/91:164 Bilaga 10

Bilaga 4    4

.Mellansvenska l

ö

ntagarfonden

*[REDACTED_EFTERNAMN]

Ö

VRIGA FORETAG 48 

X 

55 stycken

X 

SKANDIA

5X PROVENTUS

5 

X 

VOLVO

3X KINNEVIK

3X SK

Å

NSKA    " *''

*"'

Nordfonden

2 

X 
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ö

VRIGA FORETAG 40 

X 

27 stycken

FRONIIINE  4 

X

STORA  4X

SCA 4 

X   

" SHB

359

Riksförsäkringsverket

UTVÄRDERING AV MEDELS­FÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGAR­FONDERNA OCH FJÄRDE AP-FON­DEN 1990

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

Missrv

1991-03-21

Dnr 1771/91

Regeringen

Socialdepartementet

Finansdepartementet

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagar­fondstyrelsemas samt Qärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande har sedennera utvidgats till att omfatta den femte fondstyrelsen, som förordnades den 27 april 1989. Den femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989. I enlighet med ovanstående överlämnas bifogade inom verket utarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna samt Qärde och femte AP-fondema år 1990".

Enligt den proposition som låg till grund för lagen (prop 1983/84:50) bör riksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekono­min". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sän att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsemas medelsförvalt-ning. Innebörden av själva utvärderingsuppdraget diskuterades utförligare i verkets första utlåtande avseende verksamhetsåret 1984.

Fondernas medelstilldelning

Enligt nuvarande lagstiftning utökas inte löntagarfondstyrelsemas medelsram efter år 1990. Vid utgången av år 1990 hade varje löntagarfondstyrelse, med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen, rekvirerat det fulla rambeloppet, som är 3 452 miljoner kronor per fondstyrelse. Löntagarfondstyrelsemas uppbyggnadspe­riod kan därmed i princip anses vara avslutad. Mellansvenska löntagarfondstyrel­sen har 1 452 miljoner kronor i outnyttjade disponibla medel.

362

Femte fondstyrelsen rekvirerade I 500 miljoner kronor under 1990. Fondstyrel-       Skr. 1990/91: 164 sen påbörjade sin verksamhet hösten 1989 och rekvirerade fram till det årets slut      Bilaga 11 500 miljoner kronor. Dänned har femte fondstyrelsen rekvirerat 2 000 miljoner kronor sedan augusti 1989. Det innebär art drygt hälften av medelsramen år 1990 har rekvirerats efter 17 månaders verksamhet. I den promemoria som låg till grund för införandet av femte fondstyrelsen. En femte AP-fondstyrelse (Ds 1988:2), diskuteras i vilken takt som femte fondstyrelsen bör byggas upp. Det sägs i promemorian att "I samband med art styrelsen etableras bör ett belopp om 500 milj kr överföras till styrelsens förvaltning, varefter återstående tillgängliga medel får rekvireras i ungefär samma takt som skett i fråga om Qärde fondsty­relsen."

De 500 miljoner kronor som Qärde fondstyrelsen sammanlagt rekvirerade under de två första verksatnhetsåren motsvarar i dagens permingvärde omkring 1,8 miljarder kronor. De medel som femte fondstyrelsen sammanlagt rekvirerat motsvarar således värdemässigt ungefär de medel som Qärde fondstyrelsen rekvirerade under de två första verksamhetsåren. Med detta reala synsätt skulle femte fondstyrelsen kunna rekvirera ytterligare omkring 1 miljard kronor under 1991.

Fondemas resultat

Börskursema på Stockholms fondbörs sjönk med i genomsnitt 30 procent under 1990, vilket återspeglas i fondemas resultaträkningar. För år. 1990 uppvisade samdiga fondstyrelser ett underskott i förhållande till resultatkrav, dvs värdesäk­ring av grundkapitalets köpkraft och överföring av tre procents realavkasming till l-3:e AP-fondema.

Den starkt negativa börsutvecklingen under 1990 inverkade pä löntagarfondernas ackumulerade reala resultat för verksamhetsperioden 1984-1990. Av löntagar­fondstyrelsema är det endast Mellansvenska löntagarfondstyrelsen som, sett över hela verksamhetsperioden, har ett överskott i förhållande till resultatkrav. Detta förklaras av att Mellansvenska löntagarfondstyrelsen har valt ett rekvisitionsmöns­ter som varit, i jämförelse med övriga löntagarfondstyrelsers, bättre anpassat till den allmänna börsutvecklingen under verksamhetsperioden. Sammantaget var löntagarfondstyrelsemas underskott i förhållande till resultatkrav för perioden 1984-1990 cirka -1,4 miljarder kronor.

Fjärde fondstyrelsen har, sett över hela sin verksamhetsperiod, övenräffat resultatkravet med cirka 12,3 miljarder kronor. Femte fondstyrelsens ackumulera­de underskott i förhällande till resultatkrav var vid utgången av år 1990, efter ungefär ett och en halvt års verksamhet, cirka -0,5 miljarder kronor.

363

Under 1990 var värdeminskningen på löntagarfondernas kapital mindre än om

Skr. 1990/91: 164

kapitalet skulle ha följt den genomsnittliga börsutvecklingen. Utvecklingen under      Bilaga 11 1990 medförde dock att värdetillväxten på löntagarfondemas kapital, sett över verksamhetsperioden 1984-1990, understeg värdeökningen på räntebärande pla­ceringar inom l-3:e AP-fondema med cirka tre miljarder kronor. Det kan påpe­kas an sett över verksamhetsperioden 1984-1989 översteg i stället löntagarfonder­nas kapitaltillväxt värdeökningen på räntebärande placeringar med sex miljarder kronor. Detta visar vilken betydelse kraftiga svängningar i börsutvecklingen kan ha för fondemas utveckling.

Det kan noteras an andelen rösträttsöverlåtelser till lokala fackliga organisationer under 1990 översteg 90 procent för löntagarfondstyrelseraa, med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen. Mellansvenska löntagarfondstyrelsen, vars andel var 72 procent under 1990, har de två senaste åren haft en lägre andel än övriga löntagarfondstyrelser.

De i promemorian redovisade resultaten av utvärderingen ger inte riksförsäkrings­verket anledning an framföra några särskilda anmärkningar om fondemas medels-fSrvaltning under 1990.

I styrelsens handläggning av detta ärende har törutom undenecknad Scherman deltagit ledamötema[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Korpi. Därjämte har närvarit personalföreträdama[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningschefema Almström, Brorsson och af Winklerfelt, byråchefen Palmer, styrelsens sekreterare Molvidson samt förste byråsekxeterare[REDACTED_EFTERNAMN], den senare som föredragande.

K G Scherman

Magnus[REDACTED_EFTERNAMN]

364

RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

PM

Skr. 1990/91:164

Bilaga 11

Utredningsenheten

1991-03-21

UTVÄRDERING AV MEDELSFORVALTNINGEN VID LONTAGAR-FO>fDERNA SAMT FJÄRDE OCH FEMTE AP-FONDERNA ÅR 1990

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

SID

1

UTVÄRDERINGSUPPDRAGET   ..............................     1

2

UPPFÖUNING AV FÖREGÅENDE ÅRS UTVÄRDERING              2

3               FONDERNAS MEDELSTILLDELNING.......................     3

3.1

Löntagarfondema  .............................................     3

3.2

Fjärde och femte AP-fondema   ..........................     4

4

BÖRSUTVECKLINGEN...........................................     6

5

FONDERNAS PLACERINGAR..................................     8

5.1

Fondemas totala tillgångar   ..............................     8

5.2

Fondemas aktieplaceringar   ..............................     9

5.3

Fondernas likviditet.............................................   14

6

FONDERNAS RESULTAT........................................    16

7

ÖVERSIKTLIG ANALYS AV LÖNTAGAR­FONDERNAS RESULTAT           19

7.1

Hypotetiska aktieindexportföljer 19.................... 

19

7.2

Hypotetisk obligationsportfölj............................. 

21

7.3

Genomsnittlig årsavkastning............................... 

21

7.4

Sammanfattning   ............................................... 

24

8               ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCH

RÖSTETAL   ......................................................... 25

9               RÖSTRÄTTSÖVERLÅTANDE................................... 26

TABELLBILAGA

365

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

Utredningsenheten Magnus[REDACTED_EFTERNAMN] Per Magdalinski Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

PM 1991-03-21

UTVÄRDERING AV MEDELSFORVALTNINGEN VID LÖNTAGAR­FONDERNA SAMT FJÄRDE OCH FEMTE AP-FONDERNA ÅR 1990

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente tÖr allmänna pensionsfonden (APR) ålagts an årligen avge udåtande över löntagar­fondstyrelsemas samt Qärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Åläggandet har sedermera utvidgats till an omfatta den femte fondstyrelsen, som förordnades den 27 april 1989. Föreliggande PM har upprättats med anledning av detta åläggande.

1

UTVÄRDERINGSUPPDRAGET

Enligt den proposition (prop 1983/84:50) som låg till grund för lagen om regle­mente fbr allmänna pensionsfonden bör riksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förval­tade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sädant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på an granska fondstyrelsemas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderings­uppdraget diskuteras utförligare i RFV:s första utlåtande, som avsåg verksamhets­året 1984.

De fem löntagarfondemas samt Qärde och femte AP-fondemas verksamhet utvärderas även av riksrevisionsverket (RRV) samt granskas av fondernas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra en regelrätt revision av fondemas verksamhet.

366

2

UPPFÖLJNING AV FÖREGÅENDE ÅRS UTVÄRDERING

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 11

Riksförsäkringsverkets utvärdering avseende verksamhetsåret 1989 gav inte verket anledning att framföra några särskilda anmärkningar på fondernas resultat eller placeringar. Löntagarfondemas sammantagna resultat översteg år 1989 resultat­kravet med drygt 2,5 miljarder kronor. Fjärde AP-fondens resultat översteg resultatkravet méd nästan 5,2 miljarder kronor.

Verket erinrade om att under 1989 hade revisionsordförandena i samtliga lönta­garfonder enats om enhetliga redovisningsprinciper. Det kan konstateras att de skiljaktigheter som återstod vid utgången av 1989 har åtgärdats under 1990.

Riksförsäkringsverket tog även upp frågan om löntagarfondernas transaktioner med optioner. Verket konstaterade att löntagarfondstyrelsema inte har rätt att placera medel i köp eller säljoptioner. Enligt verkets mening strider däremot inte utställande av köpoptioner i eget aktieinnehav mot APR. Ingen löntagarfondstyrel­se har under 1990 placerat medel i standardiserade köp eller säljoptioner. Syd­fonden (LTF I), Trefond Invest (LTF III) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

hade under 1990 köpoptioner utställda i eget aktieinnehav.

367

3

FONDERNAS MEDELSTILLDELNING

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 11

3.1

Löntagarfonderna

Löntagarfondstyrelseraa har sedan de påbörjade sin verksamhet 1984 rekvirerat medel, s k grundkapital, hos riksförsäkringsverket. De medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvalming begränsas av en i APR angiven medelsram. Denna medelsram uppgick första verksamhetsåret, 1984, till 400 miljoner kronor per fond och har sedan utökats med 20 000 basbelopp årligen. År 1990 var tillägget till medelsramen 594 miljoner kronor per fond. Enligt nuvarande lagstiftning skall inte medelsramen utökas efter 1990. Medelsramen var vid 1990 ärs utgång 3 452 miljoner kronor per fond, dvs 17 260 miljoner kronor för fondema sammantaget.

Löntagarfondemas verksamhet har finansierats med tillfällig vinstskatt och vinstdelningsskan samt med tilläggspensionsavgifter motsvarande 0,2 procenten­heter av procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift. Procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift är fastställd till 13,0 procent fbr åren 1990-1994 och medlen inlevereras i sin helhet till l-3:e AP-fondema. Den tillfälliga vinstskatten berörde, med vissa undantag, svenska aktiebolag som lämnade utdelning för verksamhetsåret 1983. Lagen om vinstdelningsskan tillämpades första gången vid 1985 års taxering. Riksdagen fattade under 1990 beslut om an upphäva lagen om vinstdelningsskan, som dock alhjämt tillämpas vid 1991 och tidigare års taxering­ar.

Rekvirerade medel

Vid utgången av 1990 hade löntagarfondstyrelserna, med undantag tor Mellan­svenska löntagarfondstyrelsen (LTF IV), rekvirerat högsta möjliga belopp enligt APR, dvs 3 452 miljoner kronor per fond. Sydfonden (LTF I) och Trefond Invest (LTF m) rekvirerade 594 miljoner kronor, dvs hela tillägget till medelsramen 1990, i januari. Fond Väst (LTF 

II) 

rekvirerade 594 miljoner kronor i februari och i maj rekvirerade fondstyrelsen de 174 935 kronor som återstod för an helt fylla medelsramen. Nordfonden (LTF V) rekvirerade 200 miljoner kronor i januari och 394 miljoner kronor i februari.

Mellansvenska löntagarfonden rekvirerade 400 miljoner kronor under året, uppdelat på 100 miljoner kronor i februari, mars, april respektive november. Vid utgången av 1990 har därmed Mellansvenska löntagarfondstyrelsen rekvirerat totalt 2 000 miljoner kronor och har möjlighet att rekvirera yneriigare 1 452 miljoner kronor. De medel som styrelsen inte har rekvirerat förvaltas av första-

368

tredje fondstyrelsema. Tabell Bl i tabellbilagan visar en översikt över fondstyrel-     Skr. 1990/91: 164

semas rekvisitioner från 1984.

Bilaga 11

Enligt nuvarande lagstiftning utökas, som nämnts, inte löntagarfondernas medels­ram efter år 1990. Vid utgången av 1990 hade samtliga löntagarfondstyrelser, med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen, rekvirerat det fulla rambeloppet. Löntagarfondstyrelsemas uppbyggnadsperiod kan därmed i princip anses vara avslutad.

3.2

Fjärde och femte AP-fonderna

Fjärde och femte fondstyrelsemas verksamhet finansieras med medel som, efter rekvisition hos riksförsäkringsverket, övert"örs från l-3:e AP-fondema.

De medel som Qärde och femte fondstyrelsema får rekvirera begränsas enligt 26 § APR till "högst en procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregäende kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelsema förvaltar". Denna begränsningsregel trädde i kraft den 1 juli 1988. Tidigare fattade riksdagen fortlöpande beslut om medelsramens storlek.

År 1990 var Qärde och femte fondstyrelsemas medelsramar 3 576 miljoner kronor vardera.

Rekvirerade medel

Fjärde fondstyrelsen rekvirerade 500 miljoner kronor under 1990. Sammanlagt har fondstyrelsen rekvirerat 3 500 miljoner kronor sedan den påbörjade sin verksamhet 1974.

Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet hösten 1989 och rekvirerade fram till årets slut 500 miljoner kronor. Under 1990 rekvirerade fondstyrelsen 1 500 miljoner kronor. Dänned har femte fondstyrelsen rekvirerat 2 000 miljoner kronor sedan augusti 1989. Detta innebär att drygt hälften (56 %) av medels­ramen år 1990 har rekvirerats efter 17 månaders verksamhet. 1 den promemoria som låg till grund for införandet av femte fondstyrelsen. En femte AP-fondstyrelse (Ds 1988:2), diskuteras i vilken takt som femte fondstyrelsen bör byggas upp. Det sägs i promemorian an "I samband med att styrelsen etableras bör en belopp om 500 milj kr överföras till styrelsens förvaltning, varefter återstående tillgängli­ga medel får rekvireras i ungefär samma takt som skett i ftåga om Qärde fondsty­relsen." I proposition 1987/88:167 om en femte AP-fondstyrelse sägs angående femte fondstyrelsens uppbyggnadstakt art "Som en riktpunkt har här nämnts Qärde fondstyrelsens uppbyggnadstakt".

369

24   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

I tablån nedan visas Qärde fondstyrelsens medelsram och rekvirerade medel under verksamhetsperioden (miljoner kronor). Av tablån framgår att Qärde fondstyrel­sens medelsram gradvis har utökats under perioden 1974-1990. År 1990 var me­delsramen 3 576 miljoner kronor. Detta belopp utgör även femte fondstyrelsens medelsram år 1990.

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Medelsram mkr

Rekvirerat belopp mkr

per 

å

r

ackumulerat

1974

1975

1976.

1977

1978

1979

1980

1981

1982

1983

1984

1985

1986

1987

1988

1989

1990

500

300

500

200

1000

300

1000

200

1 250

250

1 250

-

1 250

-

1 850

150

1 850

150

1 850

150

1 850

150

2 350

-

2 350

300

2 350

200

2 350

-

3 037

650

3 576

500

300 500 800 1 000 1 250 1 250 1 250 1 400 1 550 1700 1 850

1

850

2

150 2 350

2

350 3000

3

500

Fjärde fondstyrelsen har i stort sett rekvirerat medel i samma takt som medelsra­men utökats och vid utgången av 1990 hade fondstyrelsen, som nämnts, rekvire­rat totalt 3 500 miljoner kronor. Värdet av Qärde fondstyrelsens rekvisitioner under 1970-talet var väsentligt högre uttryckt i dagens prisnivå. De 500 miljoner kronor som Qärde fondstyrelsen sammanlagt rekvirerade under de två törsta verksamhetsåren motsvarar i dagens penningvärde omkring 1,8 miljarder kronor. De medel som femte fondstyrelsen sammanlagt rekvirerat motsvarar således värdemässigt ungefär de medel som Qärde fondstyrelsen rekvirerade under de två första verksamhetsåren. Med derta reala synsätt skulle femte fondstyrelsen kunna rekvirera ytterligare omkring 1 miljard kronor under 1991.

370

4

BÖRSUTVECKLINGEN

Under 1990 sjönk Veckans affärers totalindex med 30 procent. Totalindex steg från årsskiftet till början på juli, då högsta kurs noterades, med cirka fem procent. I början av augusti startade en kursfall som innebar art vid slutet av november hade totalindex fallit med cirka 37 procent. En viss återhämtning skedde sedan fram till årets slut. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans affärers totalindex under 1990.'

Diagram 1      Veckans affärers totalindex under 1990 (29/12 1972 = 100).

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

leoo -

A           r\

l

ä

CO   -

\     /      \

14C0    -

--wV-                        \

f\

1330    -

-------  VA:= tdtalirdex

\

12C0    -

K     

1 ICO   -

Vjv

ICOD    -

............ 1 M M M M  1 1 1 1 II 1 1  1 M............ 1

................... 11 II 1 111

Vfecta

Kemisk industri är den enda bransch som uppvisar ett stigande branschindex under 1990. Förutom kemisk industri utvecklades branscherna utvecklingsbolag, skogsindustri och handelsföretag bättre än totalindex. Detta gjorde även branschen "övriga företag", vilken består av de företag som inte kan inordnas i någon annan

Veckans affärers totalindex, som omfattar samtliga företags aktier som är noterade på börsens AI- och All-lista, mäter endast kursförändringar, dvs inkluderar inte utdelningar.

371

bransch. Sämst under året utvecklades branscherna fastighets- och byggföretag

Skr. 1990/91: 164

samt förvaltningsbolag. I tabell 1 nedan visas förändringarna i branschindex.

Bilaga 11

Tabell 1

Förändringar i Veckans Affärers branschindex under 1990.

Bransch

Förändring i

Andel av totala

branschindex %

börsvärdet %

Verkstäder

-30

31

Förvaltningsbolag

-41

12

Fastighets- och

byggföretag

-48

10

Övriga företag

-23

16

Kemisk industri

+ 5

12

Banker

-30

8

Skogsindusfri

-24

8

Utvecklingsbolag

-20

1

Handelsföretag

-26

1

Rederier

-34

I

Totalindex

-30

100

372

5

FONDERNAS PLACERINGAR

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 11

5.1

Fondernas totala tillgångar

Löntagarfondemas sammanlagda marknadsvärderade tillgångar uppgick vid utgången av 1990 till 19,2 miljarder kronor. Fjärde och femte AP-fonderaas marknadsvärde uppgick till 19,5 respektive 1,7 miljarder kronor.* Av löntagar-fonderaas samt Qärde och femte AP-fonderaas sammanlagda tillgångar på drygt 40 miljarder kronor var 34 miljarder kronor, dvs 85 procent, placerade på aktie­marknaden. De likvida placeringama utgjorde 14 procent av fondernas samman­lagda marknadsvärderade tillgångar vid utgången av året. Vid utgången av 1989 var motsvarande andel knappt 5 procent. I tabell 2 visas fondernas marknadsvär­derade tillgångar som andel av det totala börsvärdet vid utgången av respektive år för åren 1985-1990.'

Tabell 2

Fondemas marknadsvärderade tillgångar i procent av det totala

börsvärdet (AI och All-listorna) den 31/12 1990.

Ar

LTF

4:e AP-

5:e AP-

Samtliga

I-V

fonden

fonden

1990

3,7

3,7

0,3

7,7

1989

3,1

3,2

0,1

6,4

1988

2,9

2,9

5,8

1987

2,5

2,8

5,3

1986

1,7

2,8

4,5

1985

1,0

2,8

3,8

Löntagarfondernas ökade andel av det totala börsvärdet under 1990 förklaras dels av nytillskottet av kapital i form av rekvirerade medel dels av att fonderna sammantaget utvecklades bärtre än borsgenomsnittet.

I tabellbilagan i tabell B3 och B4 visas fondemas bokföringsmässiga respektive marknadsvärderade balansräkningar.

Femte AP-fonden påbörjade sin verksamhet under hösten 1989.

373

5.2

Fondernas aktieplaceringar

Skr. 1990/91:164

Bilaga 11

Strategiska portföljen

Av avgörande betydelse för fondemas avkastning är utvecklingen av den s k stråte giska portföljen, vilken består av fondemas största enskilda aktieplaceringar.

Den strategiska portföljens avkasming beror i sin tur på den sammantagna effekten av kursutvecklingen för varje enskilt företag i portföljen. För art något belysa fondemas strategiska portföljer kan det därför vara av intresse an studera fondemas koncentration, dvs de olika fondemas största placeringar på aktiemark­naden vid utgängen av 1990 i förhållande till de totala marknadsvärderade tillgångama. Fondemas koncentration framgår av tabell 3. I tabell B5-B11 i ta­bellbilagan redovisas varje fonds 20 största placeringar.

Tabell 3

Fondemas största placeringar pä aktiem.arknaden i förhållande till

de totala marknadsvärderade tillgångama 31/12 1990. Procent.

LTF

4:e AP-

5:e AP-

I

U

in

IV

V

fonden

fonden

Tjugo största

74,6

62,7

65,8

57,1

63,1

77,1

69,1

Tio största

56,4

41,4

46,3

39,8

42,8

61,2

53,9

Fem största

36,8

27,2

28,6

27,4

28,1

41,6

34,5

Största

11,1

7,5

6,7

8,8

8,5

15,2

10,6

Av löntagarfondema hade Sydfonden (LTF I) den högsta koncentrationen i aktieinnehavet. Samtliga löntagarfonder hade dock en lägre koncentration än Qärde AP-fonden. Femte AP-fonden hade en högre koncentration i aktieinnehavet än löntagarfondema, med undantag för Sydfonden.

De andelar som de Qugo respektive tio största placeringarna utgör av de totala tillgångaraa har, jäm.fört med 1989, minskat för samtliga löntagarfonder. Denna minskning beror till stor del på att samdiga löntagarfonder har ökat sina likvida tillgångar.

Stabiliteten bland de största placeringarna ger en bild av långsiktigheten i fondens placeringspolicy. Ett mått på stabiliteten i fonderaas strategiska portföljer kan erhållas genom att jämföra hur många av de 20, 10 och 5 största placeringarna ett år som året före fanns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringaraa. Nedan ges en sammanställning av en sådan jämförelse för åren 1987-1990.

374

LTF 1

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

20 största

1990-89 1989-88 1988-87

18 15 15

15 14 16

15 14 14

15 14 15

16 15 16

17 16 18

10 största

1990-89 1989-88 1988-87

8 7 9

6 6 8

7 7 5

8 8 8

7 7 8

8

10

9

5 största

1990-89 1989-88 1988-87

4 3 4

3

1 3

3 2 5

4 3 4

4 2 4

3 4

4

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Ingen av fondema uppvisar några större förändringar under 1990. Förändringarna för löntagarfonderna var under 1990 i nivä med, eller i vissa faJl mindre än, förändringaraa under 1989. Femte fondstyrelsen redovisas inte, med anledning av fondstyrelsens kona verksamhetsperiod.

Branschfördelning av löntagarfondernas aktieinnehav

Fördelningen av löntagarfonderaas enskilda placeringar är avgörande tor aktie­portföljemas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunna uppnå en avkastning som motsvarar den genomsnittliga avkastningen på börsen genom an fördela fondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion till respektive företags andel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar löntagarfondstyrelseraa sitt aktieinnehav till ett begränsat antal foretag. Detta medför att fonderaas avkastning kan förväntas avvika från den genomsnittliga avkastningen på börsen. En grov bild av löntagarfonderaas koncentration av aktieinnehavet erhålles genom att studera fördelningen mellan olika branscher. Branschfördelningen av löntagarfonderaas aktieinnehav (AI och All-listan) vid utgången av år 1990 framgår av tabell 4.

375

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 4

Löntagarfondemas aktieinnehav (marknadsvärden) den 31/12 1990 fördelat ettet

bransch och uttryckt i procent av det totala aktieinnehavet.

LTF I

II

m

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

5:e AP-fonden

Branschför­delning på Stockholms fondbörs'

Verkstäder

35

38

33

24

29

33

39

26

31

Kemi

19

11

2

3

12

10

25

24

12
[REDACTED_EFTERNAMN]

14

16

7

15

20

14

7

10

8

Fastighets- o Bygg

6

10

10

13

14

10

7

8

10

Handel

0

2

8

5

4

4

1

0

1

Utveckling

0

1

6

1

0

2

0

0

1

Förvaltning

9

2

10

20

2

8

1

20

12

Banker

7

7

11

7

9

8

2

0

8

Rederier

0

1

0

4

0

1

0

0

1

Övriga

10

12

13

8

10

10

18

12

16

SUMMA

100       100       100       100       100       100

100

100

100

1   Veckans Affärers branschindex (AI och All-listan).

Branschfördelningen varierar mellan respektive fonder och avviker i olika grad från branschfördelningen på Stockholms fondbörs. Av tabellen framgär emellenid att branschfördelningen för löntagarfondema sammantaget överensstämmer relativt väl med branschfördelningen på Stockholms fondbörs. Fjärde AP-fonden har en, i jämförelse med börsen, större andel verkstads- och kemiföretag och en mindre andel förvaltningsbolag. Femte AP-fonden har, jämfört med börsen, en större andel kemiföretag och förvaltningsbolag samt en mindre andel banker.

I tabell 5 visas förändringen, uttryckt i procentenheter, av löntagarfondemas aktieinnehav i olika branscher mellan utgängen av 1989 och utgången av 1990. Den högra kolumnen, dvs förändring av branschfördelningen på Stockholms fondbörs, visar storleken på branschförändringar till följd av värdeförändringar i den totala aktiestocken för olika branscher mellan de tvä tidpunktema.

376

Tabell 5

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Förändring av branschtördelning i löntagarfondernas marknadsvärderade aktie­portföljer mellan 31/12 1989 och 31/12 1990 uttryckt i procentenheter.

LTF

I

II

III

IV

v

I-v

4:e AP-fonden

Förändring

av bransch-

tördelningen

på

Stockholms

fondbörs'

Verkstäder

1

8

-1

-4

3

3

-3

-1

Kemi

6

2

2

1

4

3

3

2
[REDACTED_EFTERNAMN]

1

1

1

-2

3

1

1

1

Fastighets- o Bygg

-5

-5

-3

0

-1

-4

A

-3

Handel

0

-1

1

0

-1

0

0

0

Utveckling

-1

0

-3

0

0

-1

-2

-1

Förvaltning

-3

-3

4

0

-6

-1

-1

-2

Banker

-1

0

2

1

0

0

0

-1

Rederier

0

I

0

0

0

1

0

0

Övriga

2

-3

-3

0

-2

-2

6

5

1   Veckans Affärers branschindex (AI och All-listan).

För löntagarfondema sammantaget och Qärde AP-fonden ligger förändringarna relativt nära förändringaraa på Stockholms fondbörs. Det kan noteras an "övriga" företags andel av det totala börsvärdet ökade i samband med att Procordia (övriga) köpte upp Pharmacia (kemi) under 1990. Derta påverkade också bransch-fördelningen för Qärde AP-fonden. Förändringaraa i femte AP-fondens bransch-fördelning redovisas inte på grund av fondstyrelsens korta verksamhetsperiod.

Fondemas omsänning

Av specialmotiveringen till 34 § ,PR framgår bland annat "För art understryka art styrelsemas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet. Detta krav bör nahirligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktie­post redan efter en kort tids innehav, om omständighetema motiverar en försälj­ning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte på ett mera varaktigt inne­hav." Någon gräns för omsättningens storlek anges inte i APR.

377

För an få en uppfattning om fonderaas omsättning av värdepapper jämtört med        Skr. 1990/91: 164 omsättningen av de aktier som noterats på AI- och All-listoraa har omsättnings-       Bilaga 11 kvoter beräknats för löntagarfonderaas portföljer. Som utgångspunkt för en jämförelse tas omsättningen på Stockholms fondbörs. En omsärtningskvot har beräknats som kvoten mellan börsomsärtningen under året och börsvärdet i slutet av året. Denna kvot uppgick år 1990 till 0,18.

Omsättningskvoter för fonderaa har beräknats på följande sätt. Summan av fondemas köp och försäljningar under året har minskats med under året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att få jämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består av ett köp och en motsvarande försäljning. Därefter har summan relaterats till fonderaas marknadsvärderade tillgångar vid utgången av året.

Fonderaas omsättningskvoter de tre senaste åren framgår av nedanstående uppställning.

LTF

4:e AP-

5:e

: AP-

Börsens

I

n

ra

IV

V

I-V

fonden

fonden

oms

kvot

1990

0,05

0,14

0,15

0,13

0,08

0,11

0,13

0

0,18

1989

0,12

0,14

0,31

0,21

0,13

0,17

0,10

0,15

1988

0,22

0,16

0,34

0,22

0,18

0,22

0,12

-

0,19

Löntagarfondema uppvisade 1990, med undantag för Fond Väst (LTF 

II), 

en betydligt lägre omsättningskvot jämfört med 1989. Femte AP-fonden befinner sig i en uppbyggnadsskede och har under 1990 i stort sett endast köpt aktier för rekvirerade medel. Detta gör an deras omsättningskvot, enligt vår beräkningsme­tod, var noll år 1990. Samtliga fonder hade under 1990 en lägre omsättningskvot än börsen.

Opoterade företag

Onoterade aktier utgör en förhållandevis liten del av fonderaas aktieinnehav. Det kan dock vara av intresse att redovisa fondemas placeringar i onoterade företag eftersom marknadsvärdet på dessa placeringar, till skillnad från marknadsvärdet pä noterade aktier, inte fluktuerar. Dena beror pä an onoterade aktier värderas till anskaffningsvärdet i fondemas marknadsvärderade balansräkning. Engagemang i onoterade aktier medför därmed att svängningama i fondernas reala resultat blir mindre.

378

I tablån nedan visas fondemas engagemang i onoterade företag, inklusive årets

Skr. 1990/91: 164

kapitaltillskott, vid utgången av 1990. (Anskaffningsvärden, miljoner kronor.)

Bilaga 11

LTF I

n

IU

IV

V

1-V

4:e AP-fonden

5:e AP-fonden

28,8

252,6

60,0

159,0

182,1

682,5

784,7

0

Löntagarfondemas sammanlagda engagemang i onoterade företag ökade under 1990 med 149 miljoner kronor. Fond Väst (LTF 

II) 

och Nordfonden (LTF V) ökade sina engagemang med sammantaget 194 miljoner kronor medan övriga löntagarfonder minskade sina engagemang med sanunanlagt 45 miljoner kronor. Femte AP-fonden hade vid utgången av 1990 inte investerat något kapital i onoterade företag.

Ert ytterligare mått visas i följande tablå där de enskilda fondernas totala engage­mang i onoterade företag ställs i relation till fondemas totala marknadsvärderade tillgångar den 31/12 1990.

LTF I

Q

in

IV

V

I-V

4:e AP-   5:e AP-fonden    fonden

0,7 %

6,2 %

1,5 %

5,8 %

4,3 %

3,6 %

4,0 %     0

Ovanstående tablå visar att sett i relation till tillgångaraa var löntagarfondernas sammanlagda engagemang i onoterade företag nästan lika stort som Qärde AP-fondens.

5.3

Fondernas likviditet

Fondema skall, enligt APR, huvudsakligen placera sina tillgångar på aktiemark­naden. Av 39 § APR framgår dock an fondema kan placera medel hos bank eller i värdepapper med hög likviditet "om det behövs för en tillfredsställande betal­ningsberedskap eller för art tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning".

379

Fonderaas genomsninliga likviditet (månadsmån) under de tre senaste åren

Skr. 1990/91: 164

framgår av följande tablå* (miljoner kronor):

Bilaga 11

År

LTF

4:e AP-

5:e AP-

I

n

ra

IV

V

I-V

fonden

fonden

1990

756

578

669

151

735

2 889

1 478

317

1989

514

390

176

114

167

1 361

1 551

-

1988

251

360

55

229

116

1 011

1515

-

Börsutvecklingen under 1990 medförde att placeringar i likvida medel var en sätt för fondema att höja den totala avkastningen på förvaltade medel under året. Samtliga löntagarfonder hade en högre genomsnittlig likviditet under 1990 än under 1989. Sammantaget mer än fördubblade löntagarfondema den genomsnittli­ga likviditeten under 1990 jämfört med 1989.

Den genomsninliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärderade tillgångama vid årets slut motsvarade, för respektive fond, följande procentsats:

År

LTF

I

n

ra

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

5:e AP-fonden

1990 1989 1988

18,6 % 10,9 %

7,5 %

14,1 % 7,5 % 9,3 %

16,6 % 3,6 % 1,5 %

5,5 % 3,1 % 7,9 %

17,4 % 3,2 % 3,1 %

15,1 % 5,8 % 5,8 %

7,6 %

6.6  %

8.7  %

18,9 %

Av löntagarfondema hade Sydfonden (LTF I) den högsta genomsnittliga likvidite­ten och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

den lägsta under 1990. Mellan­svenska löntagarfonden har dock 1 452 miljoner kronor i outnyttjade disponibla medel. Femte AP-fonden hade, sett i relation till de marknadsvärderade tillgång­araa, den högsta genomsnittliga likviditeten av samtliga fonder.

Mellansvenska löntagarfondens oumyttjade disponibla medel, I 452 miljoner kronor, har inte inräknats.

380

6

FONDERNAS RESLXTAT

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 11

Fonderaas bokföringsmässiga och reala resultaträkningar visas i tabell 6 och, i större detalj, i tabellbilagans tabell B2.

På de medel som löntagarfondstyrelsema samt Qärde och femte fondstyrelserna rekvirerar ställs ett långsiktigt realt resultatkrav. Detta utgörs dels av avsättning för bevarande av köpkraften på rekvirerade medel, dels av en årlig överföring till l-3:e AP-fondéraa motsvarande 3 procent av inflationsuppräknat grundkapital.

Löntagarfondemas sammanlagda bokföringsmässiga resultat var, efter överföring till l-3:e AP-fondema, 1 232 miljoner kronor år 1990. Motsvarande resultat för Qärde och femte AP-fondema var 1 990 miljoner kronor respektive 16 miljoner kronor. Av löntagarfondema hade Trefond Invest (LTF III) det högsta bokfö­ringsmässiga resultatet och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

det lägsta. Intäkter genom aktieutdelningar och räntebärande placeringar har, jLmfört med 1989, ökat i betydelse för löntagarfonderaas sammantagna resultat, medan reavinsmettot blev något lägre 1990 än 1989. Fjärde AP-fonden uppvisade ett nästan dubbelt så stort reavinstnetto 1990 som 1989. I det långsiktiga perspektivet är dock det bokföringsmässiga resultatet, som påverkas av försäljningar av aktieposter, av mindre intresse. Det reala resultatet ger en mer rättvisande bild av fondemas resultat.

I den reala resultaträkningen korrigeras det bokföringsmässiga resultatet för värdeförändringen i dold reserv (ej realiserade vinster/förluster) och för avsätt­ning för bevarande av grundkapitalets köpkraft (inflationen under året). Efter avdrag tör den årliga överföringen till l-3:e AP-fonderaa erhålles ta överskott/ underskott i förhållande till resultatkrav.

381

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 6        Fondernas resultaträkningar 1990 (miljoner kronor).

Löntagarfond

1        n       ra

IV

4:e AP- 5:e AP- Samdiga I-V       fonden   fonden

Aktieutdelningar, räntenetto och övriga intäkter

Förvaltningskostnader och avskrivningar

Reavinstnetto

Nedskrivning av aktier och fordringar

Avsättning riskreserv

212,5

196,6

250,4

112,9

201,0

973,4

651,6

58,3

1683,3

-7,5

-8,3       -9,6

    -8,2

-6,4

-40,0

-11,3

-5,6

-56,9

102,4

221,2

292,6

115,8

262,2

994,2

1559,7       4,3

2558,2

-15,0

O

-51,1

-20,0

O

-86,1

-14,5       O

-100,6

-8,0

-15,0        0

0

0

-23,0

O          O

-23,0

Bokföringsmässigt resultat före över­föring till l-3:e ."P-fondema

Avsättning för be­varande av grund­kapitalets köpkraft

Förändring av

orealiserade

vinster/förluster

284,4  394,6  482,2  200,5  456,8 1818,4 2185,5  57,1   4061,0

09,4 5,4 -409,5 -225,2 -406,2 -1855,7 -638,2 -103,3  -2597,2

-1378,3 -1988,6 -1878,8 -1339,0 -1879,4 -8464,1 -6638,4 -387,6 -15490,1

Realt resultat

Övertöring till l-3:e AP-fondema

Årets reala resultat efter överföring till l-3:e AP-fonderaa

-1503,4 -1999,4 -1806,1  -1363,7  -1828,8 -8501,4 -5091,1   -433,8    -14026,3

-129,8    -127,1    -130,1      -72,0    -127,9    -586,8    -195,8    -41,0        -823,6

-1633,2 -2126,5 -1936,2 -1435,7 -1956,7 -9088,2 -5286,9  -474,8    -14849,9

Den negativa utvecklingen på börsen under 1990 återspeglar sig i fondernas reala resultat. Fond Väst (LTF 

II) 

hade det mest negativa reala resultatet bland lönta­garfondema och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

det minst negativa. Löntagarfonderaas sammanlagda reala resultat var cirka -9,1 miljarder kronor, trots att de sammantaget utvecklades bättre än börsgenomsnittet under 1990 (se

382

kapitel 7), Fjärde AP-fondens reala resultat var cirka -5,3 miljarder kronor jch

Skr. 1990/91: 164

femte AP-fondens cirka -0,5 miljarder kronor.

Bilaga 11

Det reala resultatet påverkas i stor utsträckning av den orealiserade värdeföränd­ringen pä aktieinnehavet och följer sålunda börsutvecklingen. Under senare år har börsutvecklingen varit såväl starkt positiv som starkt negativ. Därför bör fonder­nas reala utveckling ses i ett längre tidsperspektiv, I tablån nedan visas löntagar­fondemas ackumulerade överskott/underskort i förhållande till resultatkrav, dvs ackumulerade reala resultat efter överföring till 1-3:e AP-fonderna, för perioderna 1984-1989 och 1984-1990.

LTF

I

U            III

IV

V             I-V

1984-1989 1984-1990

1 212,2 

A20,&

1 750,8   1 452,4 -375,4    -483,8

1 518,0 82,3

I 724,6    7 658,0 -232,1   -1 430,2

Ett ackumulerat realt överskott/underskott i förhållande till resultatkrav omkring noll innebär en realutveckling om tre procent, dvs en utveckling i takt med inflationen och kravet om överföring till l-3:e AP-fondema.

Löntagarfonderaas reala resultat 1990 medtor art de, med undantag iör Mellan­svenska löntagarfonden (LTF 

IV), 

uppvisar ackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för perioden 1984-1990. Mellansvenska löntagarfondens ackumu­lerade reala överskort var 82 miljoner kronor vid 1990 års utgång. Sammantaget är löntagarfonderaas ackumulerade underskort i törhållande till resultatkrav cirka -1,4 miljarder kronor för perioden 1984-1990.

Uppgiftema i tablån visar vilken betydelse kraftiga svängningar i börsutveckling­en kan ha för fonderaas utveckling. Medan börsutvecklingen 1989 ledde till ett stort positivt resultat hade den kraftigt negativa utvecklingen 1990 den motsatta effekten.

Fjärde AP-fonden, som har en längre verksamhetsperiod, hade ett ackumulerat överskott i förhållande till resultatkrav på cirka 12,3 miljarder kronor vid 1990 års utgång. Femte AP-fondens ackumulerade underskott var vid utgången av 1990, efter ungefär ett och ett halvt års verksamhet, cirka -0,5 miljarder kronor.

I tabell B4 i tabellbilagan visas fonderaas reala balansräkningar.

383

7

ÖVERSIKTLIG ANALYS AV LÖNTAGARFONDERNAS

Skr. 1990/91: 164

RESULTAT

Bilaga 1 1

I dena kapitel belyses resultaten av löntagarfondstyrelseraas förvaltning av fondmedel utifrån tre utgångspunkter. Först relateras fonderaas faktiska förmö­genheter till hypotetiska aktieindexportföljer. Dessa hypotetiska aktiepontöljer visar vilken förmögenhet respektive löntagarfondstyrelse skulle ha haft om fondens avkastning hade följt börsgenomsnittet. Däraäst jämförs fondernas sammantagna faktiska förmögenhet med förmögenheten för en hypotetisk obliga­tionsportfölj. Slutligen redovisas löntagarfondemas procenuiella genomsninliga årsavkastning per förvaltad krona. De redovisade årsavkastningarna avser dels enskilda är, dels hela perioden 1984-1990. Dessa årsavkastningar jämförs också med den genomsnittliga årsavkastningen på de hypotetiska aktieindexpontoljerna.

7.1

Hypotetiska aktieindexportföljer

Hypotetiska aktieportföljer har framräknats utifrån antagandet an de medel som löntagarfondema rekvirerat omedelbart har placerats i aktier. Dessa aktier förmodas ha följt börsens genomsnittliga utveckling, vilken mäts med hjälp av en indexserie från Findata.' Denna indexserie tar hänsyn till såväl värdeförändringar som utdelningar. I beräkningaraa är löntagarfonderaas överföringar till l-3:e AP-fonderaa beaktade. Hänsyn har också tagits till kostnader för counage, omsättningsskatt och förvaltoing.

I tabell 7 visas löntagarfonderaas värdetillväxt, urtryckt som skillnaden mellan det reala fondkapitalet vid utgången av 1990 och totalt rekvirerat kapital. Därefter anges förmögenheterna för de hypotetiska indexportföljema och värdetillväxten på dessa. Slutligen redovisas skillnadema mellan löntagarfondernas värdetillväxt och värdeökningen för respektive fonds indexportfölj sett över verksamhetsperioden 1984-1990.

Nordfonden (LTF V) uppvisar en värdetillväxt som är nästan 100 miljoner kronor större än indexportföljens värdeökning. Övriga fonders värdetillväxt understiger respektive indexportföljs värdeökning. Av dessa uppvisar Trefond Invest (LTF in) den största avvikelsen.

Findatas avkastningsindex.

384

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 7        Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypotetiska aktieindexportföljer beräknade för fondemas totala verksamhetsperiod, 1984-1990 (miljoner kronor).

Löntagarfond I

1

n

in

IV

V

I-V

1.

Grundkapital'

3 452,0

3 452,0

3 452,0

2 000,0

3 452,0

15 808,0

2.

Fondemas för­mögenhet-

3 916,6

3 947,9

3 854,9

2 625,5

4 091,2

18 436,0

3.

Fondemas värde­tillväxt 1984-1990 (2.-1.)

464,6

495,9

402,9

625,5

639,2

2 628,0

4.

Indexportfölf

4001,1

4 011,3

4 064,7

2 70f,l

3 933,4

18 778,6

5.

Värdeökning för indexportfölj 1984-1990 (4.-1.)

549,1

559,3

612,7

708,1

541,4

2 970,6

6.

Skillnad mellan löntagarfonder­nas och index-portföljeraas värdeökning 1984-1990 (3.-5.)

-84,5

-63,4

-209,8

-82,6

97,8

-342,6

1984-1989

-763,2

-175,3

-619,7

13,3

-211,0

-1 755,9

1 2 3

Totalt rekvirerat belopp 1984-1990. (S Fondens marknadsvärderade tillgångar Indexportföljema har beräknats på följ;

e tabell Bl i tabellbilagan.)

minus skulder, dvs realt fondkapital. (Se tabell B4 i tabellbilagan.)

inde sän: De medel som rekvirerats åren 1984-1990 har antagits

omedelbart placeras i aktier. Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Findatas avkastningsindex, som inkluderar aktieutdelningar). Hänsyn har tagits till fondernas överföringar till 1-3;e AP-fondema, samt till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning.

För att möjliggöra en jämförelse visas i tabell 7 även skillnaderaa mellan lönta­garfondemas värdetillväxt och värdeökningen för respektive fonds indexportfölj för perioden 1984-1989. Det framgår att vid utgången av år 1989 var de fem löntagarfondemas sammantagna värdetillväxt nästan 1,8 miljarder kronor mindre än den sammantagna hypotetiska indexportföljens värdeökning. Vid 1990 års utgång hade denna skillnad krympt till drygt 340 miljoner kronor.

Det har varit ett genomgående mönster under fondemas verksamhetsperiod att under år då den allmänna börsutvecklingen varit negativ, så har fondema utveck-

385 25   Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 164

lats mindre negativt än börsgenomsnittet. På motsvarande sätt har fonderna inte        Skr. 1990/91: 164 utvecklats lika positivt som den genomsnittliga börsutvecklingen under de år som      Bilaga 11 den allmäima börsutvecklingen varit positiv. Detta sammanhänger bland annat med an fonderaas placeringar till en del utgörs av räntebärande tillgångar och onoterade aktier.

7.2            Hypotetisk obligationsportfölj

En hypotetisk obligationsportfölj har framräknats utifrån antagandet an samma dag som en löntagarfond rekvirerat medel har hela beloppet investerats i räntebä­rande tillgångar. Avkastningen på de räntebärande placeringaraa antages ha följt den genomsnittliga avkastningen pä räntebärande placeringar inom l-3:e AP-fond­ema, då hänsyn tas till såväl periodiserad ränta som värdeförändringar.' Vid beräkning av obligationsportföljen har även hänsyn tagits till tidpunkter för löntagarfondemas överföringar till I-3:e AP-fonderna.

Löntagarfondemas sammanlagda reala förmögenhet uppgick vid utgången av 1990 till drygt 18,4 miljarder kronor (se tabell 7, rad 2). Den framräknade hypotetiska obligationsportföljen visar att vid en ensidig satsning på räntebärande placeringar skulle löntagarfondemas förmögenhet vid denna tidpunkt varit omkring 3 miljar­der kronor större. Vid utgången av 1989 var situationen den motsana. Fondernas sammantagna faktiska förmögenhet översteg dä obligationsportföljens värde med cirka 6,1 miljarder kronor. Förändringen mellan de två åren förklaras till stor del av att utvecklingen på aktiebörsen under 1990 var ogynnsam samtidigt som avkastningen, inklusive värdeförändring, på räntebärande placeringar inom l-3:e AP-fondema ökade frän 6,1 procent år 1989 till 14,5 procent år 1990.

7.3            Genomsnittlig årsavkastning

I detta avsnitt belyses löntagarfondstyrelsemas förvaltning utifrån deras genom­snittliga avkastning per förvaltad krona. Den genomsnittliga årsavkastningen för en fond återspeglar dels avkastningen på fondens placeringar, dels fondens val av rekvisitionstidpunkter och rekvisitionsbelopp. Avkastningen uttrycks som en årsräntesats, vilket gör att löntagarfondemas förräntning kan jämföras med t ex bank- och obligationsränta.

I beräkningama inkluderas såväl realiserade som orealiserade vinster. Hänsyn har tagits till tidpunkter för rekvisitioner av grundkapital och överföringar till l-3:e AP-fonderaa.

'   Uppgifter om avkastningens storlek har hämtats från SPP för år 1984 och från l-3:e AP-fonderna för åren 1985-1990.

386

En motsvarande genomsnittlig årsavkastning har även beräknats för de hypo-

Skr. 1990/91: 164

tetiska aktieindexportföljer som redovisas i avsnin 7.1. Dessa indexportföljer är        Bilaga 11 uppbyggda enligt det rekvisitionsmönster som respektive fond har haft, vilket innebär att rekvisitionsmönstret inte påverkar en jämförelse mellan avkastningen på fondemas placeringar och den genomsnittliga avkastningen på börsen.

Genomsnittlig årsavkastning under enskilda är

I tablån nedan visas löntagarfondemas genomsnirtliga årsavkastning på förvaltade medel och genomsnittlig årsavkastning för respektive fonds hypotetiska aktiein­dexportfölj under 1990 (procent). Årsavkastningen tör en fonds indexportfölj visar den årsavkasming som fonden hade haft om förvaltade medel hade följt den genomsnittliga kursutvecklingen på börsen under året.

LTF

I

U

ni

IV

V

Fondens årsavkastning %

-21,1      -28,3      -25,7      -30,6      -25,3

Indexportföljens års­

avkastning 1990

%

-27,5      -29,6      -27,2      -27,8      -29,7

Sydfonden (LTF I) hade den minst negativa fönäntningen på förvaltade medel under 1990 och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

den mest negativa. Av tablån framgår också att med undantag för Mellansvenska löntagarfonden (LTF rV) utvecklades löntagarfonderna bättre under 1990 än sina respektive indexportföljer. Det innebär art dä hänsyn tagits till fondemas rekvisitioner under året hade de enskilda löntagarfonderna, med undantag för Mellansvenska lönta­garfonden, en avkastning överstigande börsgenomsninet på sina placeringar under 1990. Även sammantaget utvecklades löntagarfonderna bättre under 1990 än den sammantagna hypotetiska indexportföljen.

387

Genomsnittlig årsavkastning under hela verksamhetsperioden

Skr. 1990/91:164

Bilaga 11

I sammanställningen nedan visas löntagarfondemas genomsnittliga årsavkastning under perioden 1984-1990 (procent).

LTF

I

n

ni

IV

V

I-V

Fondens års­

avkasming %

7,1

7,4

6,6

9,4

8,4

7,7

Indexport­

följens års­

avkasming %

7,7

7,8

9,2

10,5

7,7

8,5

Trefond Invest (LTF ra) uppvisar den lägsta genomsnittliga årsavkastningen under perioden och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

den högsta. Denna genomsnittliga årsavkastning speglar, som nänmts, säväl avkastningen pä fondens placeringar som fondens rekvisitionsmönster under verksamhetsperioden.

Det kan vara av intresse an behandla rekvisitionsmönstret och avkastningen på gjorda placeringar var för sig. De hypotetiska aktieindexportföljerna ger en bild av rekvisitionsmönstrets betydelse. Den genomsnittliga årsavkastningen under perioden 1984-1990 för fonderaas hypotetiska indexportföljer visas i tablån ovan. Eftersom antagandet bakom dessa hypotetiska portföljer är att de medel som en fondstyrelse rekvirerar därefter följer den genomsnittliga börsutvecklingen, förklaras skillnadema i årsavkastning mellan fondemas hypotetiska indexportfölj­ema helt av an fondemas rekvisitionsmönster skiljer sig åt. Mellansvenska löntagarfondens hypotetiska aktieindexportfölj uppvisar den högsta genomsnittliga årsavkasmingen under perioden. Detta betyder att sett utifrån den allmänna börsutvecklingen under perioden 1984-1990 har Mellansvenska löntagarfondsty­relsen valt ett, i jämförelse med övriga löntagarfondstyrelser, m'er gynnsamt rekvisitionsmönster.

Årsavkastningaraa för de hypotetiska indexportföljema kan sedan jämföras med respektive fonds årsavkastning. På så sän kan, utan att rekvisitionsmönstret påverkar en jämförelse, avkastningen pä fonderaas placeringar jämtoras.med den genomsnittliga börsavkastningen.

En sådan jämförelse visar att av löntagarfondema är det endast Nordfonden (LTF V) som har en årsavkastning som överstiger indexportföljens. Detta innebär att givet fondemas rekvisitionsmönster har Nordfonden haft den högsta avkast-

388

ningen av löntagarfonderna pä gjorda placeringar, sett över hela verksamhetspe-       Skr. 1990/91: 164

rioden.

Bilaga 11

Av ovanstående framgår att Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF 

IV) 

har valt en rekvisitionsmönster som varit, i jämförelse med övriga löntagarfondstyrel­sers, bättre anpassat till den allmäima börsutvecklingen under verksamhetsperio­den. Samtidigt visar det sig att givet det rekvisitionsmönster respektive fondsty­relse valt, så har, sett över hela verksamhetsperioden. Nordfonden (LTF V) haft den högsta avkastningen av löntagarfondema på placerade medel. Ser man till både rekvisitionsmönstret och avkastningen pä gjorda placeringar under verksam­hetsperioden har Mellansvenska löntagarfonden den högsta genomsnittliga årsav­kastningen av löntagarfonderaa.

Börsutvecklingen under 1990 gjorde att de fem löntagarfonderaas sammantagna genomsnittliga årsavkastning för perioden 1984-1990, blev 7,7 procent. Motsvar­ande avkasming för perioden 1984-1989 var 23,4 procent.

7.4

Sammanfattning

Börskursema på Stockholms fondbörs sjönk med i genomsnitt 30 procent under 1990. I Qärde fondstyrelsens årsredovisning konstateras att detta gör 1990 till ett av de sämsta åren någonsin på den svenska aktiemarknaden.

Den negativa börsutvecklingen under 1990 gör att tillväxten av löntagarfondkapi­talet, sett över löntagarfondemas hela verksamhetsperiod, understiger den genom­snittliga värdeökningen på räntebärande placeringar inom l-3;e AP-fonderna. Under 1990 översteg dock de fem löntagarfonderaas sammantagna avkastning den genomsnittliga avkasmingen pä börsnoterade aktier.

389

8

ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCH RÖSTETAL

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 11

Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid Stockholms fondbörs, dvs förutom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistan samt "övriga officiella noteringar", begränsas inte i APR. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § APR i prop 1983/48:50 tar regleraa "sikte på situatio­nen vid förvärvet".

Däremot begränsas fonderaas aktieinnehav i ert och samma börsnoterade företag (dvs AI- och AH-listoma) i 37 § APR. Utformningen av begränsningsregeln innebär att det sammanlagda röstetalet för hela allmänna pensionsfonden inte får uppgå till 50 procent av det sammanlagda röstetalet i börsnoterade aktiebolag. I samband med införandet av en femte AP-fond ändrades 37 § och en löntagarfond­styrelse får fr o m 1 juli 1988 inte förvärva så många vid fondbörsen inregistrera­de aktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgår till 6 procent eller mer av röstetalet för samdiga aktier i bolaget (tidigare 8 procent). I det fall en löntagarfondstyrel­ses aktieinnehav i ett börsnoterat bolag den 1 juli 1988 överstiger 6 procent men inte uppgär till 8 procent av det sammanlagda röstetalet i bolaget fär löntagar­fondstyrelsen enligt prop 1987/88:167 "även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktiema i bolaget".

På sikt skall dock, enligt propositionen, de fondstyrelser som vid tidpunkten för regelförändringen hade ett aktieinnehav där röstetalet uppgick till 6 procent eller mer eftersttäva "att deras aktieinnehav kommer att rymmas inom de gränser som nu föreslås". Det kan konstateras att Trefond Invest (LTF Hl) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF TV) vid utgången av 1990 har sådana äldre aktieposter som överstiger nu gällande gränser för de enskilda fondstyrelsema.

För Qärde och femte fondstyrelsema är motsvarande begränsning högst 10 procent av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag.

Inget överskridande av begränsningsregel i 37 § APR har konstaterats vid 1990 års bokslutsdatum. I det fall en fondstyrelse, vid utgången av 1990, hade röstan­delar som översteg den i lagen angivna gränsen var anledningen antingen att företaget vid köptillfället inte var inregistrerat vid Stockholms fondbörs eller att förvärvet av aktiema skedde före 1/7 1988.

390

9

RÖSTRÄTTSÖVERLÅT ANT)E

Skr. 1990/91: 164

Bilaga 11

En löntagarfondstyrelse ska enligt 38 § APR "på begäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncem, dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen art för högst ett år i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal".

Tabellen nedan visar löntagarfondstyrelseraas rösträttsöverlåtelser vid ordinarie bolagsstämmor under 1990. I tabellen visas också antalet bolag med facklig representation, dvs rösträttsöverlåtelse har varit möjlig, där ordinarie bolags­stämma har avhållits under 1990.

Tabell 8

Rösträttsöverlåtelser under 1990 vid bolag där överlåtelse varit

möjlig.

Löntagarfond

I

n

III

IV

V

Antal bolag där

rösträttsöverlå­

telse har skett

vid ordinarie

bolagsstämma

27

49

39

41

30

Antal bolag med

lokal facklig or­

ganisation där

ordinarie bolags­

stämma avhållits

under 1990

29

50

40

57

31

Av tabellen framgår att, med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF TV), är det ert fåtal bolag där lokal facklig organisation inte har begärt rösträttsöverlåtelse hos respektive fondstyrelse under 1990.

Andelen bolag med lokal facklig organisation där rösträttsöverlåtelse har skett under de tre senaste åren framgår av följande uppställning.

391

Å

r

L

ö

ntagarfond

I    n

ni

IV

V

I-V

1990 1989 1988

93 % 

93 

% 

27 

%

98 % 98 % 83 %

98 % 90 %

41 %

72 % 75 %* 74 %

97 %

100 %

94 %

86 % 95 % 62 %

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

* Reviderad uppgift

Det kan konstateras att andelen rösträttsöverlätelser under 1990 översteg 90 procent för löntagarfondstyrelsema, med undantag för Mellansvenska löntagar­fondstyrelsen (LTF 

IV). 

Mellansvenska löntagarfondslyrelsen har under de tvä senaste åren haft en lägre andel än övriga löntagarfondstyrelser.

392

TABELLBILAGA

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

26   Riksdagen 1990/91. I saml. Nr 164

393

t

-1-

c

(U

>

o

a c o

in

-H

C 

«

O

c o

a. 

«

Q.

Ifl

Ö

co r- o> 1- '

88

u> in

O cn

O O

o

Skr. 1990/91: Bilaga 11

164

o o

S a.

°

 C), 

o S

o o

d 

ö

' d d

o o

in o

fl CM

«

 in

r~ o to

m o o, 

cl r-' 0>

r-" V 

r

«

 (O cn r*

ifl CN r

«

-

00 CM Tt r~

..- *- CM

00

00_ o

0> CO

o

o_ o_

r>" cn

-" 

-'

oo" i-"

O *

'f o>

!*> o

co CN

in (O

m

in in

o 

c

3

O q q

o q q q

oo' cn cn"

r"-" d o" d

O t t

o O O O

cn CM in

T- CM CN v

o o

r-

O

O

q

q

«

o"

cn

eo"

Tf"

cm"

o

*

Tf

O)

in

Ol

Itl

CO

CM

Ifl

(0

in

in

in

cn

O.

It)

u o

00 q o_ q q q cm

r-"

cm" "-" to" 

 in Tf os 

«

- in OT cN CN m (O in in in

>-_ q oo t-- q q q 

«

o" cn r-"

»

-" (O oo" Tf" o  Tf o> *- in G> cn CM in (O in in in

en

00 o O)

B'"«fiO!Drooino

    UtiOOOCOOOCOOOO)

2:.qJSO)9)0)0)OOT

O

n

OT

m

j

T3

,.

3

o

394

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

on ,- CM

cn

O)

* O to cn      eo      

O) o 00  CM        t-         CO

O *-   *    '       CO      in

Tt

.- r

TT

eo

CO

Tt in

,

ID

no

(D m

o

00

cr.

oo

Tt    CO

m

in

o

r~

00 --

CO

q

I

»

."

O 05 .-

o o

d d d

T-   CM

CO d

O)       (O

,-         CM

q

(o"     i

«

-"     01

in         CM      CM

f      >-      cn

tn

01

(0

m

r

O

Tf

eo

f

ra_ ra'

01      r r-."      (d"

00 in m

in eo" >-" lO cn -

r*.

r Ol o   '

in

O

in

in

O  CM

r

O

Tf

in Ol o

O

CN

ra

O

Ol in

en

CN

o

en >- CM

O

r>.

CN

O

en tN

lO

1

CM

'

CM

m CM

n

'

CO >- O in Ol

cn *

en" d

d

CO in .-Ol   '  in

CM       .-         ,-

CM

O

(M

eo

en

m

f

»

en

ra 01 rv o ra f

r-          *-       CN

cd"       

ö

d

o          en       cn

ra         >-       Ol

a> 00 

o eo

00 (D f>.      en 

d !-" ö     oo"

CM O)   '   o

CN d      in"

(O Tt        .-

O)

cn

CO

ra in m o

O)   Tt

*

T-

in

Ol"

r~"

d

Ol       CN       CM

en      

en O) Ol O cn

en CM

r~" d

q 

in" O

cM_ oo_ q q co" en in oo" cn en 

»

-   '

Tt

00 CM

ra 01 en f

en o

O 01

z

CC Ui

Q

z o

J           T-

5

2

«

i" >

c

.3 

>      5

(/)     .z

c o

c  w -  ea      t

~ ,9 .2  c      

I-

(TJ   *-        -                             _J

     -JS

CO m 'O

0)  v Q)

QC QC  Z

O)

:CD

£ 5 2

2 c-

.

«

I ,l

«

T3 (O C 

*..

I s.

t; .9 -I

o c 5

. i; ,2 

S " .2 

c    

«

:0J   :0    >

CC   U.  

I-

_I 

D eo

UJ

ir

LU 1/3

_l UJ

ir O ir

_t

H

1-

o

c

w

0)

3

c

TJ

Cfl

>

o

LL

O

UJ

c

CC

0.

1-

01 V)

LU

>

O

O

V

0)

(fl

tf)

LU

:

_

CC

o

"-

S 

LL

t-'

'w

(1

OJ

1-

o>

7

c

CC

o

r

1-

-J

:0

iTO

3 W

«

u.

>

LU

>

o

CC

o

m

T3

I

O

a.

o

",

:0

z

Q.

>tf

o

01

C3

r

-)

u.

cn

c 

>

o

CC

LU

.

>

>

=

ra

O

OJ

.c

5 

v

o

r

LU

ir

«

ra

O

:C1

n

sn

0)

>

H

/span> o

Ö

j'

J3

s

'O

ro vt

CO

o>

C 110

Ol

C

c :ra

v

LU   CL

tr

LL

CC   

a.

J

a3

en

1-

o

n

*~

a

3

(fl

UJ

CC

r

!0

1-

5

395

Skr. 1990/91 Bilaga 11

164

> s

-:. Ul

en >- r

«

.

r>- >- ra

Tf

Ol r

»

 CD O

q

(0

*

q

.-   CN

cn

to

Ol

( 00 

en in" r-"

CN Tf o cn

en

r

»

.

.

O r~

cn

O)

p in CN 

O 

  in   

CN

P

»

   T-   O CM

CM

cn

lO

01 Ol

CM

CN

Tt

CO

ID  .-  .-    

o

ra

CM

o

Tf in

O

m

ra

(N     '      '

*

en

Tf

in CN

f

O. c

r- ra   '

CM CM_ cn

°°

.

O (0   '

q

to en

ra

q

ra_

01 00

q" in q",

cm"

Ul o"

rN

to

>

i~ en

cn"

Tf"

 cn

in

Ul

Tf

Ul

oo o cn -

cn

Tf

Tf

Tf

a. c

CN   Tf

cn

Ul ra_ Ul   '

"1

ra_

r>.

Ul

*  CM

.-

ra_

q

d

cn" en" Tt"

Ul"

Ul

Ol"

     Ul

ra" ra"

v-T

Ul"

to"

f .- 

ra

cn

ra

ra

cn cn

Ol

Ol

ra

to

Ul    '     

*

Ol

to to

O

CM

CN

*~

CN

(0    

Ul

Ul

o

Ol 01

Z 

X 

UJ

Q

Z 

O

Ll_

Cl 

"01          =

(D

          "   w   

Ä

:

«

        C   e

»

 ?

          _  

«

c             2 3

vt

"                             -ni  c

o S 5    2 f I

-c: t

c 2 «

-!5

''2,.5      

CCO      

X 

u. 

o o

«

K           

«

       2                      ra 

q:          c       

«

i                    

=

UJ         o c:  c

(fl         ;:       o                      ,/span>

_i         ra       .-                      5

LU        !3       i5                     "3) .

5E    "5    "r

ä

           "a

O          0)       v                      v

X            X       X                      

Z '

13

Z 

X

o

LL 

X 

Ul 

>

O,

IU 

X

o

3 (fl

v

o c _o

Ol 

3 (fl

UJ

CC

H 

(fl

u

z

K

o

u.

O m

5 c

in   3

I!

o. 

(3

z

X

o

u  ra

0)   c

O

UJ

X

c _o

o.

o     {Q

O

"5  ro

u-

01

2 s;

 .Q

1-

en

1-

OJ >   -O

ra 

(fl

lU 

X

2 

X

UJ

Q

(3

c

!3

(fl

UJ 

X

-    C

z

o  *-

O

u-

S 5

;0    >

lU

0.

>

UJ

ll   

X

O

X

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

ö

" CO r  cn CN

p" r     CN  r** CM o Ol

n* (D  1-                

CN                   P

ra_

en

r

to_

ra

o

T

q

ra_

q

cn

f"

Tf"

,

'

CN

to"

d

iti

ra"

,

'

CTl"

r-

cn

CN

CM

ra

Ul

O

.

en

Ul

CN

Ul

r-

ra

in

CM

Ul

T-

Ul

en

O

cn Ul

Ul

' cn ID Tt cn

Ol

cn ra cn Ol   

q

q r- O

to

Ol

rs *

en

O  CM   o  CN

o

cn o o r

cm"

cm" 

r-." Ol"

ra"

d

cn Tf

T

fl;

CM

cn

Ul  CM  (N

o

Tt

01

to

to

f rv cn

Ul

to

cn

Tt

cn

Tf

f

Ul to  (D  Ol

'    o  CN   

«

f     '

CN

>-_ o_ Ul q q

V m n 

-

r-   (O   o

.

ra" T-" Tf" cn" o

CN  CD   CN   .-

CM ra

cn

.-            r*. CM

Ul  CM

CM

cn

q

Ul"

q .- Ul

d r" ra" 

O ra tN 

O ra >-

q

Ul"

o en

q o T- ra_

ra .- .-   

01

Tf q Tf _ 

q

qo -

r-

Cl

ra" co" rv" Tf

.- Ul .-

cn

o" Ol en d

cn"

cm" 

r-" cm"

-

cn

CM cn ra

Ul (O

rv

-      .-en

CD

Ul o Ul

.

pv

Tf  CM

ra

to

Tf r~ cn

Ul

to

m

Tt

cn

Tt

q

CM

T-

CN

q

Ul

r-

CN     '

ra

ra"

cn"

.

'

Ul"

ra"

t"

Ul"

r-'

Ul

o

ra

.

rsl

Tf

CN

o

Ul

to 

cn

*-

Ul

Tf

ra

Ul

.-

o

q

q

r-

q

to

ra_

d d

r>."

d

ra"

cn"

ra"

r>."

r>."

Ul'

CM

cn

Ul

Ul

CM

CD

o

*

en

to

CN

cn

Ul

f

Ul

O

f

CN

CM

U1     '

q

to

q

q '

Tf

q

O

Ul

Ul

q

to"

d

Ul"

Ul"

d

Ul"

d

cm"

cm'

d

cn"

01

cd"

cn"

d

Tt"

to"

cm'

rv

Ul

.

T

Ul

-

CM

CM

Tt

Ul

1

Ul

rv

CM

rv

Tt

en

en

Tf

'"

cn

Ul

f

en

O 

Ol

a c o

en 

CQ

X 

u z 

4)  ro

e s

ii

ra

   c

2 %

c   u

c 5

CS

c

O

t/)    .

J   ra     e;

"Z 2    "O

ro 2      o

-S        ro  

o 3    - -

U-

LL

O   

E

£

>

D

ro  w

JO    0)

w  ro c   

«

°

 c

K

z 

I-

s

(fl

I-

O

z o

11.

X

u

o

3 (fl

£ 5

ra  3

ra

c

v

D 

C O

is

I 5 

e o

E 5

0.

o   -o

J    ra

X) 

c

c   *- 

»

-  w

0   2"',;;

i:   o -a cn

=       rali2

   .3  a   II

3

"= =   3 -ii

ji

a > .  i2

(fl

3 O (fl 

X

E

S

3 (fl

.(Q

ra ,9" ra "D 

d= 2 

"'5 3

2 

§

e

»

 j __

2 

«

 o 

 i-

°

.2" o   en

=  o  !l H 

Q Z O 

IL

X

(J 

o

ra       

X

.=        UJ

a      Q

3

S S

3 en

£ 

S

(fl

397

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

+ 

£

q q Tf 00 

CM

ra Ul o (O o

01

/span>

»

lo" pv" Ol rv" cn" >-" d Tf" cn"

cn

Ul 

 to en o

ra

  Ul

CM   o cn   >-  tN  CN  Tf

ra

en en CM CM rv

ra

u. .c

O rv        .-CO

rv

ra

Ol

1

  o

.-    Tf                              01

Ul

_i o

CN

cn

q q *

ra" d rv" o in cn

cn CM   CM

>- O cn CN .

to tn

Tf

cn

cn ra

rv

Ul

cn

X  

c

0)   c

Tf   CM

(N rv cn

ra CM o cn CM to

q 

cn" 

to o

O rv .-

q

q

O cm" to O

ra" o

on to o

Q.    C 

cn Tf (O                    q  '  q   CM

(o" Ol" pv"              cm"       

Tf"               *"

CM   Ul   -               Tf          pv                  CM

CM to                         cn        

I-

>-             O

Ul en to ra o 

T-" 01 

ö

 Ul d

01  CM

q Tf    rv         .-

O ra

01

ra

o tN

ra

"-

Ul i

cn

CN

cn   CD

r-

CN

E

E

2

3

ra

u 5 

0) ra 

E E

Ol

ra   c

z 

       >  c "S

5    «   !«

. o > o

u. U.O 

cn 

00

ra

 c

£ % 

.i %

vt

vt r.

'c  " c  o

O         

?  ra 

=

'I 2 '2 (5 2 o

t»    (5    T-

.£ J3 ra

2-=

o -o >

z 

«

3

s

E

3 (fl

I-

Q Z O

Lk

X

u o

K

3 

(fl

;ra 2

§

2

o.

ra

  1=  «

2 35(n

= ra i -    >

4  ro 

-X 

______   h_

E

   .3    O)

ll

(fl 3 O (fl      

X      

(fl

ra _ ,9* ra "S 

f 2 c S 3

|S s

|S E

   M  2

2 

«

 o

=.?; "

J2 J S 

i= CJ S: I- 

o 

c o

E E

3 (fl

c

3

>

1

ra

>

1-

ra

0.

-o

c

a

O)

z

TO

o

a

u.

c

I

ro

u o

2

K

vt

UJ

o

O

a.

-J

0)

3

"D

I

>

(fl

ra

c

s

£

3

3

(fl

Cfl

398

Skr. 1990/91 Bilaga 11

164

(?)                   to  CO  03          r-                      CO                    O  (D  CO

rf   00  

r

r*. CN r

CN

-

rs

(D r-

»

-

CO

cn

IV

q

ra

O

*

en

q

CM_

q

f"

.

"

cm"

d

d

Ul

d

ra"

ra"

cd"

cn

CM

CM

ra

Ul

CD

Ul

ra

en

Ul

rv

ra

O)

CD

rv

O

Ol

ra

en Ul

Ul

 Ol to Tf cn

IV   

Tf

en Tt

en

CN  CN  o  CN CN

cn M_ cn O)   

cn

q q '"

en" d d rv"

CM

cn" 

cn

cn" Tt" ra

CM   CM  Ul

rv 

«

f Tf

Ul to tD tn

Tf en cn T-  o (O o

CM to CN 

»

-   Tf rv

.-   r-                       

CN .-

CM

r- q ui_ q q ra" 

-" Tt" cm" 

d

IV 

CM   .-

CM

o pv

en

ra" Ul

Tf

.- en

Ul

Ul Tf

CM

T- .-

q q *"- q

q _ 

_  

rv

ra" d pv" *"

T-" 01 >-"

rv

CM cn ra

T-    Tf

t tN

CM

O

cn

Tf

Tf q Tt .-_

d Ol cn" o" .-  t- en

ra CM (O

Tf

p-

cn Ul en

Ul

r-

cn Tf 01

ra

o

t t- .-

cn

Tf

ra CN T- CN O CN

rv CM

ra" cm" .-" ui 00 

»

-

ra" 

»

-"

O ra *- CN  Ul

T-

.- Ul

CM

1-

q

Ul

r-

O

q

q

ra

Ul

q

CM

d

d

Pv"

d

ra"

en"

d

d

rv"

ra"

CM

en

Ul

CM

Ul

CM

*

o

.

.

en

rv

.

Ol

Tf

.

CM

cn

uicnOTft-oicMUi d cm" d Ul Ul rv" Ul"

ö

IV 

Ul      r- .- ra .-

O

Tf

to 

cm" 

d cn" Ol"

to  CN  CM

ra

q

rv CM cn

ra"

en"

cn .- cn

ra

en (N ra

01

O

»

.-.-

n

Tf

O 01

a

c o

3

tfl

Tf

CQ

ra 01  ra

E 

£

X 

(J

z 

(3

10  ,c

c " 

£°

"Z 2 '2

ra  ra  o

45 c .

£

 .o  ra

>   c "2 2 =

J     01     o     o   >

_J     

X   

LL      LL o

J3 .9 '2

I.   

01

c 2

.S  CQ

0)    >

«

   C

J

«

  o

K

O

z

S

3 (fl

a.

o

H-

c

w

JZ

v

vt

o

T3

O

1

o

C 

2

z

E

(0

o

o

o

d.

IL

j

ro

X

"O

c

c

u

u

o

o

tf) o

OJ

5

c

ö

3

X

ro

J

UJ

c

VI

o

v

c

ro

TJ

3

g>

o

3

3

a

3

J

a

>

J

(0

w

DO

w

2

3

"O   -   -          =

i

ö

2      .2 

:: ji! 

OJ

0)

=o _ra

- ra

ra  2

3

O

>

(fl

ra

2

c

5

F

3

n

tfl

U3

399

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

01  o

->

2

>

2

-:.

it>

q q Tf o_.- .- Ul Ul cn ra" d Ol rv" cn" cn" ra" Tt" cm" CM .- cn T- CN ra o o rv t- ,-  IV Ul r- Tf      cn en

q 

cn"

en 

O

ra_ Ul q ra o Ul" T-" ra" cn" d en cn CM CM pv ra

ra ra

in in 01 ra" r~" 01

Tf   CN    Tt

Ol CM ra ra Ul Tf

CM CM  

cn

01

cn

tn o

"i- 

£

01   c

ra_ cn  '  

I-

Tf" 

cm"   Tf"

CM pv cn

Tf    Ul   Ol

CN

O

Tf"

P

«

ra

Ul ra o d (N "

Tt Tf

cn ra ra ra" cn" Tf" O    rv

         Tf

CM

q

tn"

41   C

cn Tf ra 01

 Tf o 

Ul

Ul cn ra_ ra_ q

(N

fli cn Ol

m

.. .

ra Ol rv CM

rv 

IV

-" 01 d Ul" d

rv

cn cn ra

d

CN in  

O en

ra

01 CM

CN

pv rv ra

ra

CN ra

Tt T-

Tf

CN

Ol Ul CN

CM

Pv

Ol

ra rv Ul

Ol

8

01

Tf

CO

ra

 c

r

ä

i = 

£

gi

£

C

01  ro 

E E

2 

«

 S, 2 o 

.E .a ra

"5 2=

o   :0    > U.   U.O

E

E

3;

«

2

n

ta

I   -

 03 :ra

ii "O c 2

ra       -              

O Z O u.

X

o o

K

3 (fl

ra

.     03 

03  2

E 

°

X 

il Isl

lrali>

._    c    Crt  

    03 .S   

§

   "   "    03

 .2 OJ  w 3 a C 3 J

(fl 30 (fl 

X

2

E E

3 (fl

II 

O        

«

ill

O" 2 

«

    03    03

ra  >   - rao  ra

03

01

O

c   _   

o. .3     03

3 

Ö

l

2

Q

Z

£

I

o o

ra       

X

.tr

UJ

o      (fl

Ii

(fl      (fl

I    400

3 (fl

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell B5

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Sydfonden (LTF i) 31/12 1990, marknadsv

ä

rden.

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-90

-89

-83

-87

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%

Astra

1

2

6

10

Kemi

450764

1,1

1,3
[REDACTED_EFTERNAMN]

2

3

10

9

Verkstad

375120

1,1

0,0

Volvo

3

1

1

1

Verkstad

231343

1,5

0,4

SCA

4

4

2

6
[REDACTED_EFTERNAMN]

223129

1,5

0,4

Sydkraft

5

7

5

5

Ö

vriga

213471

1,4

0,8

Stora

6

6

3

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

205725

1,4

1,4

Asea

7

9

18

Verkstad

165171

0,6

0,7

Sk

å

nska

8

5

4

2

Fast 0 bygg

158367

0,9

0,5

Perstorp

9

16

Kemi

139595

3,6

1,7

Atlas Copco

10

14

Verkstad

127192

2.3

0,9

Nobel

11

8

Verkstad

112404

2,2

2,5

Sv Handelsb

12

10

11

Bank

101745

0,7

0,7

Cardo

13

12

8

12

F

ö

rvaltn

93058

2,9

2,9

Skandia

14

15

17

F

ö

rvaltn

76026

0,9

0,9

Electrolux

15

11

14

13

Verkstad

72736

0,6

0,0

SE-Banken

16

13

9

8

Bank

66998

0,5

0,5

Nordbanken

17

19

Bank

63496

0,9

0,9

Gambro

18

Ö

vrig

56870

1,5

0,8

Investor

19

17

17

18

F

ö

rvaltn

49649

0,6

0,4

Providentia

20

15

13

15

F

ö

rvaltn

46328

0,9

0,6

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris! 4 062 987) = 74,6 %.

(3 029 187/

401

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell B6

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Fond V

ä

st (LTF 

II) 

31/12 1990, marknadsv

ä

rden.

F

ö

retag

Ordni

ingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-90

-89

-88

-87

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%

Astra

1

2

8

8

Kemi

308096

0,7

0,9
[REDACTED_EFTERNAMN]

2

Verkstad

245285

0,6

0,0

Volvo

3

1

1

1

Verkstad

208748

1,3

2,1

Asea

4

5

11

Verkstad

207887

0,6

0,7

Electrolux

5

14

Verkstad

146096

1,3

0,0

Procordia

6

19

ö

vrig

125082

0,3

0,4

SCA

7

7

10

13
[REDACTED_EFTERNAMN]

122946

0,7

0,2

Sk

å

nska

8

4

6

5

Fast 0 bygg

112864

0,6

0,4

Korsn

ä

s

9

9

7

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

112758

2,3

2,1

Stora

10

12

4

2
[REDACTED_EFTERNAMN]

109408

0,7

0,9

Komponentutv

11

Onoterad

108741

75,0

61,0

MoDo

12

11

3

6
[REDACTED_EFTERNAMN]

103658

0,0

0,0

Frontline'

13

3

19

Inoff

102105

9,5

9,5

Sv Handelsb

14

6

2

11

Bank

101297

0,7

0,7

SE-banken

15

15

12

Bank

94741

0,7

0,7

SKF

16

8

14

9

Verkstad

87538

1,1

1,2

JM Bygg

17

15

Fast 0 bygg

72353

2,1

1,0

Kinnevik

18

18

Inoff

71615

2,1

0,4

Atlas Copco

19

Verkstad

70871

1,3

0,2

Uddeholm

20

Inoff

64024

5,3

2,2

1   Frontline hette tidigare UV Shipping.

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade tili marknadspris) = (2 576 113/ 4 106 223) = 62,7 %.

402

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 87

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Trefond Invest (LTF 111) 31/12 1990, marknadsv

ä

rden.

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-90

-89

-88

-87

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde

tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

stratt 

%

Bilspedition

1

2

5

3

Ö

vrig

269387

4,1

7,8

Sv Handelsb

2

9

4

1

Bank

256563

0,4

0,5

H &M

3

4

Handel

222534

12,2

5,6

Asea

4

5

9

13

Verkstad

211921

0,7

0,8

Proventus

5

12

10

F

ö

rvaltn

187777

6,2

3,5
[REDACTED_EFTERNAMN]

6

Verkstad

187117

0,5

0

Aritmos

7

6

2

4

Utveckling

140681

6,5

6,5

Volvo

8

3

1

2

Verkstad

133145

0,9

0,2

SKF

9

1

Verkstad

131920

1,8

3,9

Stora

10

16

11
[REDACTED_EFTERNAMN]

117250

0,8

0,8

Sk

å

nska

11

8

7

11

Fast 0 bygg

106240

0,6

0,4

Gullsp

å

ng

12

18

12

15

Ö

vrig

104000

2,7

1,6

Electrolux

13

15

19

Verkstad

104000

0,9

0,0

SE-Banken

14

17

Bank

85344

0,6

0,6

Esab

15

11

14

7

Verkstad

83138

6,3

7,8

Skandia

16

F

ö

rvaltn

70458

0,8

0,8

JM Bygg

17

19

20

Fast 0 bygg

64845

1,8

0,9

Aga

18

Kemi

57120

0,5

0,1

Modo

19
[REDACTED_EFTERNAMN]

55873

1,3

0,0

Sila

20

F

ö

rvaltn

54144

3,9

0,7

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) = (2 643 457/ 4 017 690) = 65,8 %.

403

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 88

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Mellansvenska l

ö

ntagarfonden (LTF 

IV) 

31/12 1990, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-90

-89

-88

-87

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%
[REDACTED_EFTERNAMN]

1

1

11

Verkstad

240328

0,6

0,0

Skandia

2

3

5

10

F

ö

rvaltn

146944

1,6

1,6

Stora

3

5

1

1
[REDACTED_EFTERNAMN]

145938

0,7

0,7

Proventus

4

9

F

ö

rvaltn

109239

3,4

1,9

Volvo

5

2

2

2

Verkstad

107993

0,7

0,5

Frontline'

6

4

10

Inoff

100740

9,4

9,4

SCA

7

7

9

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

65460

0,4

0,2

Argonaut

8

20

Rederier

60265

2,5

1,3

Catena

9

13

13

Handel

58030

1,0

1,0

Sk

å

nska

10

6

8

11

Fast 0 bygg

56330

0,3

0,2

Kinnevik

11

11

Inoff

55339

1,2

0,3

Sv Handelsb

12

15

14

Bank

54287

1,0

0,3

AGA

13

18

19

Kemi

51000

0,4

0,1

NK

14

8

7

5

Fast 0 bygg

50908

5,2

6

Helikon

15

Onoterad

50470

-

-

Korsn

ä

s

16

12

12

8
[REDACTED_EFTERNAMN]

47700

1,0

0,8

Bahco Inv

17

F

ö

rvaltn

45700

1,7

1,2

CSarphyttan

18

16

20

17

Verkstad

40617

7,1

7,1

Andersons

19

Fast 0 Bygg

40168

7,1

4,3

Marieberg

20

10

3

4

Ö

vrig

37800

2,1

0,8

1   Frontline hette tidigare UV Shipping.

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) 2 741 100) = 57,1 %,

(1 565 256/

404

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 89

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/12 1990, marknadsv

ä

rden.

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-90

-89

-88

-87

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde

tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%
[REDACTED_EFTERNAMN]

1

3

11

Verkstad

360000

1,0

0,0

Astra

2

2

6

6

Kemi

336620

0,8

0,7

Asea

3

4

8

Verkstad

168050

0,5

0,4

Korsn

ä

s

4

5

3

5
[REDACTED_EFTERNAMN]

165725

3,4

2,5

MoDo

5

8

2

3
[REDACTED_EFTERNAMN]

157890

2,6

2,5

Volvo

6

1

1

1

Verkstad

137480

0,9

0,2

Helikon

7

Onoterad

127583

20,0

20,0

Sv Handelsb

8

9

5

13

Bank

121800

0,8

0,9

SCA

9

12

14
[REDACTED_EFTERNAMN]

119355

0,8

1,1

Stora

10

16

7

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

115000

0,8

0,8

Frontline'

11

7

Inoff

108330

10,1

10,1

Procordia

12

ö

vrig

97075

0,3

0,3

Sk

å

nska

13,

10

17

Fast 0 bygg

94805

0,5

0,3

Marieberg

14

11

4

2

ö

vrig

85378

4,8

1,9

Sandvik

15

15

15

Verkstad

84750

0,7

0,2

Lundbergs

16

17

Fast 0 bygg

80100

1,2

0,3

Kl

ö

vern

17

14

16

9

Fast 0 bygg

79448

4,9

1,7

Platzer

18

OTC-FoB

76760

10,2

4,2

SE-Banken

19

18

13

20

Bank

75600

0,5

0,6

Siab

20

13

10

4

Fast 0 bygg

73172

4

5,2

1   Frontline hette tidigare UV Shipping.

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) = (2 664 921/ 4 223 463) = 63,1 %.

405

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell BIO

De 20 st

ö

rsta placeringarna i 4:e AP-fonden 31/12 1990, marknadsv

ä

rden.

F

ö

retag

Ordni

ingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-90

-89

-88

-87

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde

tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%

Astra

1

1

1

1

Kemi

2967925

7,0

6,9
[REDACTED_EFTERNAMN]

2

3

10

17

Verkstad

1575166

4,3

0,0

Asea

3

2

3

3

Verkstad

1519463

4,9

3,9

Procordia

4

18

Ö

vrig

1144598

3,0

1,4

AGA

5

10

9

9

Kemi

892039

7,2

8,6

SCA

6

7

4

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

817983

5,2

4,8

Sk

å

nska

7

4

5

6

Fast 0 bygg

806542

4,6

3,1

Sydkraft

8

9

8

7

Ö

vrig

789965

5,2

7,7

Alfa Laval

9

11

12

13

Verkstad

718111

6,6

4,5

Sandvik

10

8

7

8

Verkstad

695701

5,7

5,6

Electrolux

11

6

6

5

Verkstad

663097

5,7

0,2

Volvo

12

5

2

2

Verkstad

650184

4

6,4

Gullsp

å

ng

13

15

13

15

ö

vrig

337877

8,9

5,2

Perstorp

14

16

Kemi

269044

7,1

3,4

SE-banken

15

19

Bank

238918

1,7

1,7

SKF

16

12

14

19

Verkstad

237896

3,3

4,4

Gambro

17

Ö

vrig

192185

6,0

2,9

Trelleborg

18

20

Ö

vrig

177521

2,7

1,3

Euroc

19

14

19

20

ö

vrig

164919

4,8

5,8

Plinius

20

Onoterad

158099

25,0

30,1

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade tillmarknadspris) 19 487 535) = 77,1 %.

(15 017 233/

406

Skr. 1990/91:164 Bilaga 11

Tabell 811

De 20 st

ö

rsta placeringarna i 5:e AP-fonden 31/12 1990, marknadsv

ä

rden.

F

ö

retag

Ordningsnr -90     -89

AGA

1

3

Sydkraft

2

10

Perstorp

3

9

Bacho

4

11

Sk

å

nska

5

1

Sandvik

6

12

SCA

7

7

Volvo

8

2

SKF

9

Investor

10

6

Electrolux

11

5

Stora

12

4

Pharos

13

15

Cardo

14
[REDACTED_EFTERNAMN]

15

Providentia

16

8

Export Inv

17

13

Custos

18

14

Bilsped

19

Sv Handelsb

20

Bransch

Marknads-

Andel av

Ande

enligt

v

ä

rde

aktie-

r

ö

str

Veckans

tkr

kapital

Aff

ä

rer

%

%

Kemi

178 079

1,5

1,8

Ö

vrig

126 768

0,8

1,2

Kemi

98 445

2,7

1,3

F

ö

rvaltn

87 780

3,3

2,2

Fast 0 bygg

86 955

0,5

0,3

Verkstad

82 648

0,7

0,6
[REDACTED_EFTERNAMN]

73 762

0,5

0,4

Verkstad

57 969

0,4

0,2

Verkstad

57 334

0,8

0,2

F

ö

rvaltn

52 733

0,6

0,5

Verkstad

37 984

0,3

0,0
[REDACTED_EFTERNAMN]

37 100

0,2

0,2

Verkstad

36 793

1,5

1,5

F

ö

rvaltn

34 155

1,1

1,1

Verkstad

29 610

0,1

0,0

F

ö

rvaltn

21 559

0,4

0,4

F

ö

rvaltn

19 940

1,4

0,6

F

ö

rvaltn

17 261

0,3

0,3

Ö

vrig

15 336

0,7

0,3

Bank

5 244

0,0

0,0

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) 1 674 013) = 69,1 %.

(1  157 455/

407