Regeringens proposition

1993/94:242

Vissa ändringar i skollagen

Prop.

1993/94:242

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 mars 1994

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

 Beatrice[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att elevernas hemkommuner från och med den 1 januari

1996 skall vara skyldiga att utge ersättning för elever i fristående särskolor.

 Vidare föreslås att ett förtydligande görs i 5 kap. skollagen (1985:1100) om

att den som skall gå Rh-anpassad utbildning måste vara behörig till utbildning

på nationella program i gymnasieskolan.

 För elever som har påbörjat utbildning på ett program i gymnasieskolan före den

1 juli 1994 föreslås en övergångsbestämmelse som innebär att betyg skall sättas

i ämnen och inte på kurser.

 Slutligen föreslås att regeringen får medge att IB-utbildning får anordnas vid

en riksinternatskola.

Innehåll

1 Förslag till riksdagsbeslut.......................3

2 Lagtext...........................................4

 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen.......4

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen om ändring

 i skollagen...................................10

3 Ärendet och dess beredning.......................11

4 Fristående särskolor.............................11

5 Vissa andra skollagsändringar....................14

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 30 mars 1994....................................16

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 - lag om ändring i skollagen (1985:1100),

 - lag om ändring i lagen (1993:1478) om ändring i skollagen (1985:1100).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)[1]

 dels att 5 kap. 28 samt 9 kap. 7, 9, 10 och 14 skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 9kap. 6 a och 8 a och

10 kap. 1 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 kap.

 28

 Ungdomar som är svårt Ungdomar

rörelsehindrade har rätt som är svårt rörelsehindrade

att efter fullgjord har rätt att efter fullgjord

skolplikt få utbildning påskolplikt få utbildning på

ett nationellt program på ett nationellt program på en

en sådan gymnasieskola sådan gymnasieskola med

med Rh-anpassad Rh-anpassad utbildning som

utbildning som avses i 7 avses i 7 om eleven är

 . Rätten gäller intill behörig till utbildning på

utgången av vårterminen ett nationellt program.

det kalenderår då eleven Rätten gäller, trots

fyller 21 år. bestämmelsen i 1 första

 stycket, intill utgången av

 vårterminen det kalenderår då

 eleven fyller 21 år.

 Om en elev har påbörjat utbildning i en gymnasieskola med Rh-anpassad

utbildning före utgången av vårterminen det kalenderår då han fyller 21 år,

skall han beredas möjlighet att fortsätta utbildningen till utgången av

vårterminen det kalenderår då han fyller 23 år, om det behövs för att slutföra

utbildningen.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1991:1111.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 6 a

 En

 fristående skola, som är

 godkänd för elever som har

 särskild skolplikt och som

 motsvarar särskolan, skall

 tilldelas bidrag för

 verksamheten av elevernas

 hemkommuner. För att en

 nystartad skola skall ha

 rätt till bidrag gäller dock

 att skolan skall ha ansökt

 om att bli godkänd för

 särskild skolplikt före den 1

 augusti året innan

 bidragsåret börjar. Varje

 bidragsår börjar den 1 juli.

 Tilldelningen

 skall, om elevernas

 hemkommuner och den

 fristående skolan inte

 kommer överens om annat, ske

 i enlighet med

 bestämmelserna i 6 andra

 och tredje styckena.

 Om

 den fristående skolan inte

 kommer överens om annat med

 elevernas hemkommuner skall

 dessa erlägga det belopp som

 regeringen beslutat.

 7 [2]

 Fristående skolor, som har rätt till bidrag enligt 6 , får för de elever som

bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de

särskilda kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga

för verksamheten.

 Fristående

 skolor som har rätt till

 bidrag enligt 6 a får för de

 elever som bidragen avser

 endast ta ut elevavgifter

 som är skäliga med hänsyn till

 de kostnader som skolan

 har, förutsatt att

 kostnaderna kan anses

 rimliga för verksamheten.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Om Statens skolverk, Om

vid prövning av en ansökanStatens skolverk, vid

om godkännande som avses prövning av en ansökan om

i 2 första stycket, godkännande som avses i 2 ,

finner att finner att elevavgifterna

elevavgifterna vid vid skolan inte kan anses

skolan inte kan anses skäliga, skall verket, om

skäliga, skall verket, om skolan godkänns, förklara att

skolan godkänns, förklara den inte skall ha rätt till

att den inte skall ha bidrag enligt 6 eller 6 a .

rätt till bidrag enligt

6 .

 Skolverket skall vidare förklara rätten till fortsatt bidrag förverkad, om en

skola efter godkännandet tar ut elevavgifter som inte kan anses skäliga. Innan

ett sådant beslut fattas skall skolan ges möjlighet att ändra avgiftens storlek.

 Beslut om att en skola inte skall få bidrag får upphävas av Skolverket, om

elevavgifterna senare bedöms som skäliga.

 8 a

 Regeringen

 får i fråga om viss

 utbildning förklara en

 fristående skola berättigad

 till sådant bidrag som avses

 i andra stycket, om

 utbildningen ger kunskaper

 och färdigheter som till art

 och nivå väsentligen svarar

 mot de kunskaper och

 färdigheter som

 gymnasiesärskolan förmedlar

 och skolan även i övrigt

 väsentligen svarar mot

 gymnasiesärskolans allmänna

 mål. Härvid skall särskilt

 beaktas de krav som anges i

 1kap. 2 andra och tredje

 styckena.

 Om

 en sådan förklaring som avses

 i första stycket lämnats,

 skall elevernas hemkommuner

 lämna bidrag till skolan.

 Kommunens skyldighet gäller

 endast utbildning för sådana

 elever som hemkommunen var

 skyldig att erbjuda

 utbildning i

 gymnasiesärskolan vid den

 tidpunkt då utbildningen

 började.

 Om

 den fristående skolan inte

 kommer överens om annat med

 elevernas hemkommuner skall

 dessa erlägga det belopp som

 regeringen beslutat.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 [3]

 Om inte kommunen och Om

skolan har kommit överens inte kommunen och skolan

om annat skall bidraget har kommit överens om annat

enligt 8 beräknas för ettskall bidraget enligt 8

bidragsår i sänder. Varje eller 8 a beräknas för ett

bidragsår börjar den 1 bidragsår i sänder. Varje

juli. Tilldelningen bidragsår börjar den 1 juli.

grundas på antalet elever Tilldelningen grundas på

på den bidragsberättigade antalet elever på den

utbildningen den 15 bidragsberättigade

september under utbildningen den 15

bidragsåret. Bidraget september under bidragsåret.

skall utbetalas med en Bidraget skall utbetalas

tolftedel varje månad. med en tolftedel varje

Utbetalningarna i månad. Utbetalningarna i

juli-september avpassas juli-september avpassas

efter ett beräknat antal efter ett beräknat antal

elever och reglering görs elever och reglering görs

vid utbetalning i vid utbetalning i oktober.

oktober. För en skola som För en skola som är

är nystartad, får bidrag, nystartad, får bidrag, som

som avser tiden avser tiden juli-september

juli-september månad, månad, betalas ut samlat i

betalas ut samlat i september.

september.

 Om en elev slutar efter den 15 september bidragsåret är hemkommunen inte

skyldig att tilldela skolan bidrag för längre tid än till och med

kalendermånaden efter den då eleven slutade.

 För att en skola skall För

ha rätt till bidrag gälleratt en skola skall ha rätt

dock att skolan har till bidrag gäller dock att

ansökt om att bli skolan har ansökt om att bli

förklarad som förklarad som

bidragsberättigad senast bidragsberättigad senast den

den 1 augusti året innan. 1 augusti året innan. Ansökan

Ansökan skall lämnas in skall lämnas in till

till länsstyrelsen i det länsstyrelsen i det län där

län där skolan är belägen.skolan är belägen om ansökan

 avser en skola vars

 utbildningar motsvarar

 gymnasieskolans och till

 Statens skolverk om ansökan

 avser en skola vars

 utbildningar motsvarar

 gymnasiesärskolans.

 10 [4]

 Skolor som har rätt till bidrag enligt 8 får för de elever som bidragen avser

endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de särskilda kostnader

som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för verksamheten.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Skolor

 som har rätt till bidrag

 enligt 8 a får för de elever

 som bidragen avser endast

 ta ut elevavgifter som är

 skäliga med hänsyn till de

 kostnader som skolan har,

 förutsatt att kostnaderna

 Om en skola tar ut kan anses rimliga för

elevavgifter för verksamheten.

utbildningar som

berättigar till bidrag Om

enligt 8 och avgifterna en skola tar ut

inte kan anses skäliga, elevavgifter för

skall förklaringen om rättutbildningar som berättigar

till bidrag återkallas. till bidrag enligt 8 eller

Innan ett sådant beslut 8 a och avgifterna inte

fattas skall skolan ges kan anses skäliga, skall

möjlighet att ändra förklaringen om rätt till

avgiftens storlek. bidrag återkallas. Innan ett

 sådant beslut fattas skall

 skolan ges möjlighet att

 ändra avgiftens storlek.

 14 [5]

 Om en fristående skola Om

som har rätt till bidrag en fristående skola som har

enligt 8 inte längre rätt till bidrag enligt 8

uppfyller kraven för att eller 8 a inte längre

få bidrag och bristerna uppfyller kraven för att få

inte avhjälps efter bidrag och bristerna inte

påpekande för huvudmannen,avhjälps efter påpekande för

skall förklaringen om rätthuvudmannen, skall

till bidrag återkallas. förklaringen om rätt till

Detsamma gäller om en bidrag återkallas. Detsamma

fristående skola trots gäller om en fristående skola

påpekande inte iakttar trots påpekande inte iakttar

sin skyldighet enligt 13 sin skyldighet enligt 13

att delta i uppföljning att delta i uppföljning och

och utvärdering. utvärdering. 10

 kap.

lering görs

vid utbetalning i vid utbetalning i oktober.

oktober. För en skola som För en skola som är

är nystartad, får bidrag, nystartad, får bidrag, som

som avser tiden avser tiden juli-september

juli-september månad, månad, betalas ut samlat i

betalas ut samlat i september.

september.

1 a

 Regeringen får medge att en riksinternatskola vid

sidan av den utbildning som motsvarar gymnasieskolan anordnar utbildning som

leder fram till International Baccalaureate (IB).

-----------

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 2. Ersättning som avses i 9 kap. 6 a och 8 a från elevernas hemkommuner till

fristående särskolor skall utgå först fr.o.m. den 1 januari 1996.

 3. Vid tilldelningen av bidrag till en fristående särskola skall första gången

bidrag beräknas enbart för tiden januari-juni månad 1996. Till grund för

bidraget under denna period ligger antalet elever från kommunen i den fristående

skolan den 15 september 1995 om inte annat följer av vad som är föreskrivet i 9

kap. 6 a andra stycket eller 9 kap. 9 andra stycket om elever som slutar

under bidragsåret.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1478) om ändring i skollagen

(1985:1100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1478) om ändring i skollagen

(1985:1100)[6]

 dels att 9 kap. 13 skall ha följande lydelse,

 dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas en ny punkt, 7,

av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 13

 Fristående skolor som Fristående

får bidrag för viss skolor som får bidrag för

utbildning enligt 8 viss utbildning enligt 8

skall, i fråga om den eller 8a skall, i fråga om

utbildningen, stå under den utbildningen, stå under

tillsyn av Statens tillsyn av Statens

skolverk. Skolorna är i skolverk. Skolorna är i fråga

fråga om dessa om dessa utbildningar

utbildningar skyldiga skyldiga att delta i den

att delta i den uppföljning och utvärdering

uppföljning och av skolväsendet som genomförs

utvärdering av av Statens skolverk.

skolväsendet som genomförs

av Statens skolverk.

 Fristående skolor som avses i 8 är vidare skyldiga att delta i riksomfattande

prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer.

-----------

7. Bestämmelsen i 5 kap. 4 a tredje stycket skall inte tillämpas i fråga om

elever som har påbörjat utbildning i gymnasieskolan före den 1 juli 1994.

3 Ärendet och dess beredning

Enligt riksdagens beslut är elevernas hemkommuner skyldiga att ge bidrag till

dels fristående skolor som godkänts för fullgörande av vanlig skolplikt (prop.

1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 1991/92:346), dels fristående

gymnasieskolor (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406).

 Riksdagen beslutade våren 1992 att ansvaret för särskolan före utgången år 1995

skall föras över från landstingen till kommunerna (prop. 1991/92:94, bet.

1991/92:UbU28, rskr. 1991/92:285). I propositionen (1992/93:230) Valfrihet i

skolan aviserade regeringen att kommunerna fr.o.m. den 1 januari 1996 bör vara

skyldiga att utge ersättning till huvudmännen för fristående särskolor för

elever som tas emot där. Regeringen aviserade också att förslag till

lagbestämmelser skulle lämnas senare.

 Gymnasieskolan har under de senaste åren successivt reformerats i riktning mot

en alltmer kursutformad utbildning. Det är nu lämpligt att inleda en lagteknisk

genomgång av författningarna rörande gymnasieskolan. En sådan genomgång

förbereds också inom Utbildningsdepartementet. Mindre materiella justeringar bör

i huvudsak kunna göras i samband med en sådan översyn. Vissa sakliga justeringar

är dock av sådan natur att de inte bör anstå till dess den lagtekniska översynen

har gjorts. De tas upp i det följande, tillsammans med en fråga om

IB-utbildningen, som står gymnasieskolan nära.

4 Fristående särskolor

Regeringens förslag: Fristående skolor som är godkända för elever med särskild

skolplikt och som motsvarar särskolan skall fr.o.m. den l januari 1996 tilldelas

bidrag från elevernas hemkommuner. En fristående gymnasiesärskola kan av

regeringen förklaras berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner fr.o.m.

den l januari 1996.

 För att bli berättigad till bidrag skall ansökan om godkännande respektive om

bidrag ha inkommit till Statens skolverk före den l augusti året innan

bidragsåret, som löper från den 1 juli.

 Om inte skolan och hemkommunen kommer överens om ersättningen, skall kommunerna

erlägga det belopp som regeringen bestämmer. Detta gäller både fristående

gymnasiesärskolor och fristående särskolor för fullgörande av skolplikten.

 Om huvudmannen inte fullgör sina skyldigheter kan regeringen återkalla beslutet

om bidrag till en fristående gymnasiesärskola.

 Skälen för regeringens förslag: Utvecklingsstörda barn får fullgöra sin

skolplikt i en fristående skola, om skolan är godkänd för särskild skolplikt.

Ett sådant godkännande förutsätter att skolan ger en utbildning som väsentligen

svarar mot den som eleverna skulle få i den kommunala särskolan och att eleverna

i samband med utbildningen bereds erforderliga omsorger. Skolverket prövar om en

fristående skola som motsvarar särskolan skall godkännas för särskild skolplikt.

Skolverket beslutar också om återkallande av godkännande om skolan inte längre

uppfyller villkoren.

 Något motsvarande "godkännande" krävs inte för en fristående särskola som ger

en utbildning som motsvarar den som ges i gymnasiesärskolan.

 Regeringen kan förklara en fristående särskola berättigad till statsbidrag

enligt förordningen (1993:888) om statsbidrag till fristående särskolor.

Regeringen har förklarat tio fristående särskolor berättigade till sådant

statsbidrag. Regeringen har med stöd av 10 nämnda förordning för läsåret

1993/94 fastställt det högsta belopp som skall utbetalas till respektive skola.

Beloppen per elev varierar mellan de olika skolorna.

 En fristående särskola, som är godkänd för särskild skolplikt, skall tilldelas

medel för verksamheten av elevernas hemkommuner. Ansökningstid m.m. bör regleras

på samma sätt som för skolor godkända för vanlig skolplikt.

 Huvudmannen för utbildningar vid en fristående gymnasiesärskola skall kunna

förklaras berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner. Skyldigheten för

hemkommunen att lämna bidrag skall omfatta de elever kommunen är skyldig att

erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan.

 Ansökan om bidrag till en gymnasieskärskola bör lämnas in till Statens skolverk

före den 1 augusti året innan bidragsåret. Någon regional prövning av

länsstyrelsen, som för fristående gymnasieskolor, kan inte anses vara nödvändig.

Skolverket skall med eget yttrande överlämna ansökan till regeringen, som tills

vidare bör fatta beslut i dessa frågor.

 För att en fristående gymnasiesärskola skall förklaras berättigad till bidrag

bör det krävas att utbildningen är av god kvalitet och att undervisningen ges av

kompetenta lärare. Vidare skall skolan väsentligen svara mot gymnasiesärskolans

allmänna mål. Härvid skall särskilt de mål som anges i 1 kap. 2 andra och

tredje styckena skollagen beaktas. Vad detta innebär har utvecklats i

propositionen 1992/93:230 s. 45 f. Skolan måste delta i Skolverkets reguljära

uppföljning och utvärdering samt stå under Skolverkets tillsyn. Vidare skall

skolorna vara skyldiga att lämna de statistiska uppgifter och den

verksamhetsredovisning som Skolverket föreskriver.

 Om en skola inte längre uppfyller kraven för bidrag kan regeringen återkalla

beslutet om rätt till bidrag.

Elevavgifter

 Om elevavgifter tas ut måste de vara skäliga med hänsyn till skolans kostnader,

under förutsättning att dessa kostnader för verksamheten är rimliga i sig. I

fråga om särskolorna går det inte att ange någon normalkostnad, eftersom behoven

skiftar så kraftigt. Avgifterna bör därför inte vara anknutna till särskilda

kostnader som skolan har utöver normalkostnader, som fallet är med vanliga

fristående grundskolor och gymnasieskolor. Avsikten är dock inte att

elevavgifter skall generellt vara större eller mer allmänt tillämpade i

fristående särskolor än vad som gäller i övriga fristående skolor. Av den

anledningen kommer det att ligga särskild vikt vid skälighetsbedömningen, när

det gäller avgifter vid fristående särskolor.

Ersättningsnivå

Regeringen utgår från att den fristående särskolan och elevernas hemkommuner kan

komma överens om ersättningen. I de fall parterna inte är överens bör regeringen

fastställa ersättningen.

Utbetalning m.m.

I första hand bör kommunen och den fristående skolan komma överens om hur

bidraget skall betalas ut. För det fall de inte kommer överens bör regler om hur

utbetalningen skall ske finnas i skollagen.

 Bestämmelser om dels en godkänd fristående särskolas rätt till bidrag, dels

regeringens rätt att förklara utbildningar vid en fristående gymnasiesärskola

berättigade till bidrag bör tas in i två nya paragrafer i skollagen, 9 kap. 6 a

och 8 a . Vidare bör de bestämmelser som avser utbetalning och ansökan,

elevavgifter, tillsyn och återkallande av rätten till bidrag (9 kap. 7, 9, 10,

13 och 14 skollagen) ändras så att de omfattar även fristående särskolor.

 De nya bidragsreglerna bör införas fr.o.m. den l januari 1996. Införandet av

det nya systemet för bidrag sammanfaller då med den tidpunkt då kommunerna

senast skall ha övertagit ansvaret för särskolorna. För första halvåret 1996

behövs särskilda övergångsbestämmelser eftersom bidragsåret normalt skall börja

den 1 juli ett år och sluta den 30 juni året efter.

 Förslaget påverkar dels medlen under anslaget Bidrag till driften av fristående

skolor m.m. för budgetåret 1995/96, dels det kommunala utjämningsbidraget för år

1996. Regeringen avser att senare återkomma till riksdagen i dessa frågor.

5 Vissa andra skollagsändringar

Regeringens förslag: Bestämmelserna i 5 kap. 28 skollagen (1985:1100) om

behörighet till Rh-anpassad utbildning förtydligas. Vidare införs en

övergångsbestämmelse avseende övergången till det nya betygssystemet för

gymnasieskolan för dem som före den 1 juli 1994 har påbörjat utbildning på ett

nationellt program.

 I 10 kap. skollagen införs en rätt för regeringen att medge att IB-utbildning

får anordnas vid en riksinternatskola.

Skälen för regeringens förslag:

Rh-anpassad utbildning

Enligt 5 kap. 28 skollagen (1985:1100) har ungdomar som är svårt

rörelsehindrade rätt att efter fullgjord skolplikt få utbildning på ett

nationellt program på en sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning som

avses i 5 kap. 7 samma lag. Utbildning på ett nationellt program förutsätter

att eleven har gått igenom grundskolan eller motsvarande. En utvecklingsstörd

elev som fullgjort sin särskilda skolplikt i särskolan, är inte behörig till ett

nationellt program.

 Med anledning av ett beslut av Skolväsendets överklagandenämnd har Nämnden för

Rh-anpassad utbildning hemställt att 5 kap. 28 ändras så att elever som har

fullgjort sin skolplikt i särskolan kan tas in på ett individuellt program i en

Rh-anpassad gymnasieskola. Utbildningen vid de Rh-anpassade gymnasierna omfattar

enbart de nationella programmen. Regeringen anser att det för närvarande inte

finns underlag för att ändra på denna ordning. Frågan bör dock bli föremål för

fortsatta överväganden. Däremot finns det skäl att till förebyggande av

missförstånd förtydliga bestämmelsen i 5 kap. 28 , så att det klart framgår att

elever måste vara behöriga till utbildning på ett nationellt program i

gymnasieskolan för att kunna gå en Rh-anpassad utbildning.

 För elever som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är utvecklingsstörda,

finns gymnasiesärskolan där både nationella program, utformade efter

särskoleelevernas behov, och individuella program skall anordnas.

Betygsfrågor

Det nya betygssystemet för gymnasieskolan skall börja tillämpas den l juli 1994.

För de elever som dessförinnan har börjat på ett program i gymnasieskolan bör

dock det gamla systemet med betyg på ämnen, inte på kurser, tillämpas för att

eleverna inte skall få betyg som består av ämnes- och kursbetyg blandat. En ny

övergångsbestämmelse bör därför införas till bestämmelsen i 5 kap. 4a tredje

stycket skollagen.

IB-utbildning

Enligt riksdagens beslut (prop. 1992/93:158, bet. 1992/93:UbU12, rskr.

1992/93:329) om skolans internationalisering får en kommun vid sidan av sin

gymnasieskola och en fristående skola anordna International Baccalaureate (IB).

Denna utbildning leder fram till en examen som är godkänd för inträde till

universitet i alla länder som valt att jämställa IB-examen med nationella

examina. Utbildningar vid en riksinternatskola, dvs. en internatskola, skall

motsvara utbildningarna i grundskolan och gymnasieskolan eller i en av dessa

skolformer. Regeringen bör kunna medge att IB-utbildning anordnas även vid en

riksinternatskola. En bestämmelse med denna innebörd bör införas i 10 kap.

skollagen.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 1994

Närvarande: statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

---------------------

Regeringen beslutar proposition 1993/94:242 Vissa ändringar i skollagen.

 **Fotnot**

 [2]Senaste lydelse 1993:800.

 [3]Senaste lydelse 1993:800.

 [4]Senaste lydelse 1993:800.

 [5]Senaste lydelse 1993:800.

 [6]Lagen omtryckt 1991:1111.