Regeringens proposition 2007/08:11

Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av 

Prop. 

budgetpropositionen för 2008 

2007/08:11 

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 4 oktober 2007

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

(Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till lagstiftning i olika frågor på främst 

punktskatteområdet, som aviserats i budgetpropositionen för 2008. 

Det rör sig på energi- och miljöskatteområdet om följande åtgärder: 

höjning av koldioxidskatten med 6 öre per kg koldioxid, höjning av 

energiskatten på diesel i miljöklass 1 och 2 med 20 öre per liter, höjning 

av avdraget för resor till och från arbetet samt tjänsteresor, uppräkning av 

energi- och koldioxidskattesatserna efter prisutvecklingen (indexering), 

sänkning av fordonsskatten för dieselpersonbilar, höjning av fordons- 

skatten för lätta lastbilar och bussar, sänkning av gränserna för 

återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på 

bränslen respektive skatt på el från 1 000 kronor till 500 kronor samt vid 

uppnådd gräns återbetalning av hela beloppet, höjning av den nuvarande 

återbetalningen för diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner för 

att kompensera för höjningen av energiskatten på diesel, sänkning av 

energiskatten med 3 öre per kWh för el som förbrukas i hushålls- och 

servicesektorerna i vissa kommuner i norra Sverige samt höjning av 

elproduktionsskatterna (höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk 

från 1,7 procent till 2,2 procent samt höjning av skatten på termisk effekt 

i kärnkraftverk med 24 procent till 12 648 kronor per megawatt och 

månad). 

På alkoholskatteområdet föreslås en höjning av skatten på öl från 

1,47 kronor till 1,66 kronor per volymprocent och liter och en sänkning 

av skatten på vin samt andra jästa drycker än vin eller öl från 

22,08 kronor till 21,58 kronor per liter för drycker med en alkoholhalt 

över 8,5 men inte över 15 volymprocent. I fråga om tobaksbeskattningen 

föreslås att styckeskatten på cigaretter höjs med 3 öre från 28 öre till 

1 

31 öre per cigarett, att skatten på röktobak höjs från 975 kronor till Prop.2 007/08:11 1 560 kronor per kg samt att skatten på snus höjs från 246 kronor till

336 kronor per kg. Vidare föreslås att beskattningen av privatinförsel av cigaretter från Slovenien ska upphöra att gälla. Det föreslås också att lotteriskatten ska sänkas från 36 procent till 35 procent av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda insatserna.

Förslagen föranleder ändringar i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1991:1482) om lotteriskatt, lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt, lagen (1994:1776) om skatt på energi, inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (2000:466) om termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror, lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007–2011 års taxeringar, vägtrafikskattelagen (2006:227) och lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008.

2

Innehållsförteckning

1 

Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ 

5 

2 

Lagtext 

............................................................................................. 

6 

2.1 

Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om 

statlig fastighetsskatt ......................................................... 

6 

2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

lotteriskatt.......................................................................... 

9 

2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om

frihet från skatt vid import, m.m...................................... 

10 

2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

tobaksskatt....................................................................... 

11 

2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

alkoholskatt ..................................................................... 

13 

2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

skatt på energi.................................................................. 

15 

2.7Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) ..................................................................... 

28 

2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om

skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer.................... 

30 

2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2004:228) om

beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror............ 

31 

2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter

vid 2007−2011 års taxeringar.......................................... 

33 

2.11Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen

(2006:227) ....................................................................... 

34 

2.12Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med

särskilda bestämmelser om fordonsskatt ......................... 

35 

3 

Ärendet och dess beredning ........................................................... 

38 

4 

Energi- och miljöbeskattning ......................................................... 

38 

4.1 

Höjd koldioxidskatt ......................................................... 

38 

4.2 

Höjd energiskatt på diesel ............................................... 

40 

4.3Höjt avdrag för resor till och från arbetet samt

tjänsteresor ...................................................................... 

43 

4.4Uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna

efter prisutvecklingen (indexering) ................................. 

44 

4.5 

Sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar ......................... 

46 

4.6 

Höjd fordonsskatt för lätta lastbilar och lätta bussar ....... 

49 

4.7Återbetalning av energi- och koldioxidskatt till

jordbruket, skogsbruket och vattenbruket........................ 

50 

4.8 

Sänkt energiskatt på el i norra Sverige ............................ 

52 

4.9 

Höjda elproduktionsskatter.............................................. 

53 

5 

Övriga punktskattefrågor ............................................................... 

54 

5.1Höjd skatt på öl och sänkt skatt på vin samt andra jästa

drycker än vin eller öl...................................................... 

54 

5.2 

Höjd tobaksskatt .............................................................. 

56 

5.3 

Sänkt lotteriskatt.............................................................. 

58 

Prop. 2007/08:11

3

6 

Offentligfinansiella effekter............................................................ 

59 

7 

Författningskommentar................................................................... 

60 

7.1 

Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om 

statlig fastighetsskatt ........................................................ 

60 

7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

lotteriskatt ........................................................................ 

60 

7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om

frihet från skatt vid import, m.m. ..................................... 

60 

7.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om

tobaksskatt........................................................................ 

60 

7.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om

alkoholskatt ...................................................................... 

61 

7.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

skatt på energi .................................................................. 

61 

7.7Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229)...................................................................... 

63 

7.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:466) om

termisk effekt i kärnkraftsreaktorer.................................. 

63 

7.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:228) om

beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror ............ 

63 

7.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter

vid 2007−2011 års taxeringar........................................... 

64 

7.11Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen

(2006:227)........................................................................ 

64 

7.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:228) med

särskilda bestämmelser om fordonsskatt.......................... 

64 

Bilaga 1 

Promemorians lagförslag...................................................... 

65 

Bilaga 2 

Förteckning över remissinstanserna ..................................... 

97 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 oktober 2007 ...... 

98 

Prop. 2007/08:11

4

1 

Förslag till riksdagsbeslut 

Prop. 2007/08:11 

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,

2.lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt,

3.lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m.,

4.lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt,

5.lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt,

6.lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi,

7.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

8.lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer,

9.lag om ändring i lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror,

10.lag om ändring i lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007–2011 års taxeringar,

11.lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227),

12.lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt

.

5

2 

Lagtext 

Prop. 2007/08:11 

2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

3§1

Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår

a)1,0 procent av:

taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhusenhet,

bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhus på lantbruksenhet,

75 procent av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) 0,4 procent av:

taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppförande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd,

c) 1,0 procent av:

taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler,

d) 0,5 procent av:

taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk,

e) 1,2 procent av: 

e) 1,7 procent av: 

taxeringsvärdet avseende sådan 

taxeringsvärdet avseende sådan 

elproduktionsenhet som utgörs av 

elproduktionsenhet som utgörs av 

taxeringsenhet med vattenkraft- 

taxeringsenhet med vattenkraft- 

verk, 

verk, 

f) 0,2 procent av:

taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk.

Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i Sverige, 

bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det 

fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen 

fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra 

följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem 

kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. 

Detsamma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken 

värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts 

1 Senaste lydelse 2006:1353. 

6 

ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighetstaxering då hade företagits.

För fastighet, som avses i 2 kap. 

För fastighet, som avses i 2 kap. 

13 § 

inkomstskattelagen 

13 § 

inkomstskattelagen 

(1999:1229), skall 

fastighetens 

(1999:1229), 

ska 

fastighetens 

andel av taxeringsvärdet på annan 

andel av taxeringsvärdet på annan 

samfällighet än sådan som avses i 

samfällighet än sådan som avses i 

6 kap. 6 § första stycket nämnda 

6 kap. 6 § första stycket nämnda 

lag inräknas i underlaget för 

lag inräknas i underlaget för 

fastighetsskatten 

om 

samfällig- 

fastighetsskatten 

om 

samfällig- 

heten utgör en särskild taxerings- 

heten utgör en särskild taxerings- 

enhet. 

enhet. 

Har byggnad, som är avsedd för 

Har byggnad, som är avsedd för 

användning under hela året, på 

användning under hela året, på 

grund av eldsvåda eller därmed 

grund av eldsvåda eller därmed 

jämförlig händelse 

inte kunnat 

jämförlig händelse inte kunnat 

utnyttjas under viss tid eller har i 

utnyttjas under viss tid eller har i 

sådan byggnad för uthyrning av- 

sådan byggnad för uthyrning av- 

sedd lägenhet inte kunnat uthyras, 

sedd lägenhet inte kunnat uthyras, 

får fastighetsskatten nedsättas med 

får fastighetsskatten nedsättas med 

hänsyn till den omfattning, vari 

hänsyn till den omfattning, vari 

byggnaden 

inte 

kunnat användas 

byggnaden 

inte 

kunnat 

användas 

eller uthyras. Har så varit fallet 

eller uthyras. Har så varit fallet 

under endast kortare tid av 

under endast kortare tid av 

beskattningsåret, skall någon ned- 

beskattningsåret, ska någon ned- 

sättning dock inte ske. 

sättning dock inte ske. 

Om 

fastighetsskatt 

skall 

Om fastighetsskatt ska beräknas 

beräknas enligt olika grunder för 

enligt olika grunder för skilda 

skilda delar av fastigheten skall 

delar av fastigheten ska underlaget 

underlaget 

för 

beräkningen 

av 

för beräkningen av fastighets- 

fastighetsskatten 

för 

dessa 

delar 

skatten för dessa delar utgöras av 

utgöras av den del av värdet som 

den del av värdet som belöper på 

belöper på respektive fastighets- 

respektive 

fastighetsdel. 

Den 

del. 

Den 

nedsättning 

av 

nedsättning 

av 

fastighetsskatten 

fastighetsskatten 

som 

föreskrivs i 

som föreskrivs i andra stycket ska 

andra stycket skall såvitt avser 

såvitt avser småhusenhet beräknas 

småhusenhet beräknas på den del 

på den del av taxeringsvärdet som 

av taxeringsvärdet som belöper på 

belöper på 

värderingsenhet 

som 

värderingsenhet som avser små- 

avser småhuset 

med 

tillhörande 

huset 

med 

tillhörande tomtmark, 

tomtmark, om tomtmarken ingår i 

om tomtmarken ingår i samma 

samma 

taxeringsenhet 

som 

taxeringsenhet som småhuset. Det- 

småhuset. 

Detsamma 

gäller i 

samma gäller i tillämpliga delar 

tillämpliga 

delar 

småhus 

med 

småhus med tillhörande tomtmark 

tillhörande tomtmark på lantbruks- 

på lantbruksenhet. För hyreshus- 

enhet. För hyreshusenhet beräknas 

enhet 

beräknas 

nedsättningen 

på 

nedsättningen på den del av taxe- 

den del av taxeringsvärdet som 

ringsvärdet som belöper på värde- 

belöper på 

värderingsenhet 

som 

ringsenhet som avser bostäder med 

avser 

bostäder 

med 

tillhörande 

tillhörande 

värderingsenhet 

tomt- 

värderingsenhet 

tomtmark, 

om 

mark, om tomtmarken ingår i 

tomtmarken 

ingår i samma 

taxe- 

samma taxeringsenhet som hyres- 

Prop. 2007/08:11

7

ringsenhet som hyreshuset.

Att skillnaden mellan den fastighetsskatt som i första stycket d föreskrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk kan utgöra stöd av mindre betydelse framgår av kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse.

huset. 

Prop. 2007/08:11 

Att skillnaden mellan den fastig- 

hetsskatt som i första stycket d 

föreskrivs för 

elproduktionsenhet 

och den fastighetsskatt som enligt 

första stycket f föreskrivs för 

sådan 

elproduktionsenhet 

som 

utgörs 

av 

taxeringsenhet 

med 

vindkraftverk kan utgöra stöd av 

mindre 

betydelse framgår 

av 

kommissionens 

förordning 

(EG) 

nr 1998/2006 av den 15 december 

2006 

om 

tillämpningen 

av 

artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse2.

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering.

2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet.

2 EUT L 379, 28.12.2006, s. 5 (Celex 32006R1998). 

8 

2.2 

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om 

Prop. 2007/08:11 

lotteriskatt 

Härigenom föreskrivs att 1 b § lagen (1991:1482) om lotteriskatt ska 

ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1 b §1 

Lotteriskatt 

tas 

ut 

med 

Lotteriskatt 

tas 

ut 

med 

36 procent av den behållning som 

35 procent av den behållning som 

återstår 

sedan 

de 

sammanlagda 

återstår sedan 

de 

sammanlagda 

vinster som betalats ut till 

vinster som betalats ut till 

vinnarna i lotteriet räknats av från 

vinnarna i lotteriet räknats av från 

de sammanlagda insatserna. 

de sammanlagda insatserna. 

Vid bestämmande av behåll- 

Vid bestämmande av behåll- 

ningen av sådant utländskt lotteri 

ningen av sådant utländskt lotteri 

som avses i 1 § andra stycket skall 

som avses i 1 § andra stycket ska 

endast insatser och vinster som 

endast insatser och vinster som 

hänför sig till det svenska spel- 

hänför sig till det svenska spel- 

deltagandet beaktas. Motsvarande 

deltagandet beaktas. Motsvarande 

gäller för svenskt lotteri som avser 

gäller för svenskt lotteri som avser 

vadhållning i samband med häst- 

vadhållning i samband med häst- 

tävlingar där deltagande sker via 

tävlingar där deltagande sker via 

en utländsk trav- eller galopp- 

en utländsk trav- eller galopp- 

organisation. 

organisation. 

Med utbetalade vinster avses de vinster som betalats ut inom 90 dagar från skattskyldighetens inträde.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 2003:350. 

9 

2.3 

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om 

Prop. 2007/08:11 

frihet från skatt vid import, m.m. 

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

4kap. 3 §1

Tull och skatt enligt 1 § skall utgå med följande belopp.

tull 

skatt 

spritdryck 

4 kr/liter 

253 kr/liter 

starkvin 

2 kr/liter 

67 kr/liter 

vin 

1 kr/liter 

31 kr/liter 

starköl 

3 kr/liter 

14 kr/liter 

cigaretter 

34 öre/styck 

158 öre/styck 

cigarrer 

86 öre/styck 

192 öre/styck 

röktobak 

428 kr/kg 

1 350 kr/kg 

snus 

104 kr/kg 

471 kr/kg 

Föreslagen lydelse 

4kap. 3 §

Tull och skatt enligt 1 § ska tas ut med följande belopp.

tull 

skatt 

spritdryck 

4 kr/liter 

253 kr/liter 

starkvin 

2 kr/liter 

67 kr/liter 

vin 

1 kr/liter 

30 kr/liter 

starköl 

3 kr/liter 

16 kr/liter 

cigaretter 

34 öre/styck 

172 öre/styck 

cigarrer 

86 öre/styck 

192 öre/styck 

röktobak 

428 kr/kg 

2 132 kr/kg 

snus 

104 kr/kg 

614 kr/kg 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för varor som dessförinnan anmälts eller borde ha anmälts till tullförfarandet övergång till fri omsättning.

1 Senaste lydelse 2006:1393. 

10 

2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt

Härigenom föreskrivs att 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2 §1 

Skatt på cigaretter tas ut med 

Skatt på cigaretter tas ut med 

28 öre per styck och 39,2 procent 

31 öre per styck och 39,2 procent 

av detaljhandelspriset. Skatt 

skall 

av detaljhandelspriset. Skatt 

ska 

dock lägst tas ut med 100 procent 

dock lägst tas ut med 100 procent 

av den sammanlagda skatten på 

av den sammanlagda skatten på 

cigaretter i den mest efterfrågade 

cigaretter i den mest efterfrågade 

priskategorin 

(minimipunktskatt). 

priskategorin 

(minimipunktskatt). 

Tillverkaren eller hans represen- 

Tillverkaren eller hans represen- 

tant eller, i fråga om cigaretter 

tant eller, i fråga om cigaretter 

som importeras från tredje land, 

som importeras från tredje land, 

importören skall senast den 31 

importören ska senast den 31 

oktober varje år till Skatteverket 

oktober varje år till Skatteverket 

lämna uppgifter om försäljningen 

lämna uppgifter om försäljningen 

av cigaretter i de olika priskate- 

av cigaretter i de olika priskate- 

gorierna för tiden från och med 

gorierna för tiden från och med 

den 1 oktober det föregående året 

den 1 oktober det föregående året 

till och med den 30 september det 

till och med den 30 september det 

innevarande 

året. 

Regeringen 

innevarande 

året. 

Regeringen 

fastställer senast den 30 november 

fastställer senast den 30 november 

det innevarande året den mest 

det innevarande året den mest 

efterfrågade 

priskategorin 

av 

efterfrågade 

priskategorin 

av 

cigaretter och 

det 

skattebelopp 

cigaretter och 

det 

skattebelopp 

som 

för 

det 

nästkommande 

som för 

det 

nästkommande 

kalenderåret skall tas ut enligt 

kalenderåret ska tas ut enligt andra 

andra meningen. För år 2007 skall 

meningen. För år 2008 ska dock 

dock 

minimipunktskatten 

fast- 

minimipunktskatten 

fastställas 

till 

ställas till 1 krona och 14 öre per 

1 krona och 24 öre per cigarett. 

cigarett. 

Cigaretter med en längd, exklusive filter eller munstycke, som överstiger 9 centimeter men inte 18 centimeter anses som två cigaretter.

Är cigaretten längre anses varje 

påbörjad ytterligare längd av 

9 centimeter som en cigarett. 

8 §2 

Skatt på cigarrer och cigariller 

Skatt på cigarrer och cigariller 

tas ut med 1 krona och 12 öre per 

tas ut med 1 krona och 12 öre per 

styck. Skatt på röktobak tas ut med 

styck. Skatt på röktobak tas ut med 

975 kronor per kilogram. 

1 560 kronor per kilogram. 

1Senaste lydelse 2006:1392.

2Senaste lydelse 2006:1392.

Prop. 2007/08:11

11

35 §3 

Skatt på snus tas ut med 

Skatt på snus tas ut med 

246 kronor per kilogram och på 

336 kronor per kilogram och på 

tuggtobak med 402 kronor per 

tuggtobak med 402 kronor per 

kilogram. 

kilogram. 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

3Senaste lydelse 2006:1392.

Prop. 2007/08:11

12

2.5 

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om 

Prop. 2007/08:11 

alkoholskatt 

Härigenom föreskrivs att 2–4 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt 

ska ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2 §1 

Skatt skall betalas för öl som 

Skatt ska betalas för öl som 

hänförs till KN-nr 2203 om alko- 

hänförs till KN-nr 2203 om alko- 

holhalten 

överstiger 

0,5 volym- 

holhalten 

överstiger 

0,5 volym- 

procent. 

procent. 

Skatt skall även betalas för 

Skatt ska även betalas för 

produkter innehållande en bland- 

produkter innehållande en bland- 

ning av öl och icke-alkoholhaltig

ning av öl och icke-alkoholhaltig

dryck hänförlig till KN-nr 2206 

dryck hänförlig till KN-nr 2206 

om 

alkoholhalten 

i blandningen 

om 

alkoholhalten 

i blandningen 

överstiger 0,5 volymprocent. 

överstiger 0,5 volymprocent. 

Skatt 

tas 

ut 

per 

liter med 

Skatt 

tas 

ut 

per 

liter med 

1,47 kronor 

för varje 

volympro- 

1,66 kronor 

för varje 

volympro- 

cent alkohol. 

cent alkohol. 

För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent tas skatt ut med 

0 kronor. 

3 §2 

Skatt skall betalas för vin som 

Skatt ska betalas för vin som 

hänförs till KN-nr 2204 och 2205 

hänförs till KN-nr 2204 och 2205 

om 

alkoholhalten 

uppkommit 

om 

alkoholhalten 

uppkommit 

enbart genom jäsning och 

enbart genom jäsning och 

1.alkoholhalten överstiger 1,2 volymprocent men uppgår till högst 15 volymprocent, eller

2.alkoholhalten överstiger 15 volymprocent men uppgår till högst 18 volymprocent och vinet producerats utan tillsatser.

Skatt tas ut per liter för

drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent med 7,58 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent med 11,20 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent med 15,41 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 

drycker med en alkoholhalt över 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

med 22,08 kronor, och för 

med 21,58 kronor, och för 

drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent med 45,17 kronor.

För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas skatt ut med 0 kronor.

1 

Senaste lydelse 2001:517. 

13 

2 

Senaste lydelse 2001:822. 

4 §3 

Skatt skall betalas för andra jästa 

Skatt ska betalas för andra jästa 

drycker än vin eller öl som hänförs 

drycker än vin eller öl som hänförs 

till KN-nr 2206 samt sådana 

till KN-nr 2206 samt sådana 

drycker som hänförs till KN-nr

drycker som hänförs till KN-nr

2204 och 2205 men som inte 

2204 och 2205 men som inte 

omfattas av skatteplikt enligt 3 §, 

omfattas av skatteplikt enligt 3 §, 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

1,2 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

1,2 

men inte 10 volymprocent eller 

men inte 10 volymprocent eller 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

10 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

10 

men inte 15 volymprocent under 

men inte 15 volymprocent under 

förutsättning att 

alkoholhalten 

förutsättning att 

alkoholhalten 

uteslutande har uppkommit genom 

uteslutande har uppkommit genom 

jäsning. 

jäsning. 

Skatt tas ut per liter för

drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent med 7,58 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent

med 11,20 kronor, 

drycker med en alkoholhalt över 

drycker med en alkoholhalt över 

7 men inte över 8,5 volymprocent 

7 

men inte över 8,5 volymprocent 

med 15.41 kronor, och för 

med 15,41 kronor, och för 

drycker med en alkoholhalt över 

drycker med en alkoholhalt över 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

med 22,08 kronor. 

med 21,58 kronor. 

För andra jästa drycker 

med 

en alkoholhalt om högst 

2,25 volymprocent tas skatt ut med 0 kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

3Senaste lydelse 2001:822.

Prop. 2007/08:11

14

2.6 

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om 

Prop. 2007/08:11 

skatt på energi 

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 4 a och 10 §§, 6 a kap. 1 §, 9 kap. 7 och 8 §§ samt 11 kap. 3 och 12 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

2kap. 1 §1

Energiskatt och koldioxidskatt skall, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp:

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

1. 

2710 11 31, 

Bensin som 

2710 11 41, 

uppfyller krav 

2710 11 45 

för 

eller 

2710 11 49 

a) miljöklass 1 

– motorbensin 

2 kr 90 öre 

2 kr 16 öre 

5 kr 6 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

– alkylatbensin 

1 kr 30 öre 

2 kr 16 öre 

3 kr 46 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

b) miljöklass 2 

2 kr 93 öre 

2 kr 16 öre 

5 kr 9 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

2. 

2710 11 31, 

Annan bensin 

3 kr 61 öre 

2 kr 16 öre 

5 kr 77 öre 

2710 11 51 

än som avses 

per liter 

per liter 

per liter 

eller 

under 1 

2710 11 59 

3. 

2710 19 21, 

Eldningsolja, 

2710 19 25, 

dieselbrännolja, 

2710 19 41– 

fotogen, m.m. 

2710 19 49 

som 

eller 

2710 19 61– 

2710 19 69 

a) har försetts 

750 kr per 

2 663 kr per 

3 413 kr per 

med märk- 

m3 

m3 

m3 

ämnen eller ger 

mindre än 

85 volym- 

procent 

destillat vid 

350oC, 

b) inte har 

försetts med 

märkämnen 

och ger minst 

85 volym- 

procent 

15 

1 Senaste lydelse 2006:1508. Anm. Paragrafen föreslås ändras även i prop. 2006/07:123. 

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Prop. 2007/08:11 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

destillat vid 

350oC, tillhörig 

miljöklass 1 

1 057 kr per 

2 663 kr per 

3 720 kr per 

m3 

m3 

m3 

miljöklass 2 

1 306 kr per 

2 663 kr per 

3 969 kr per 

m3 

m3 

m3 

miljöklass 3 

1 633 kr per 

2 663 kr per 

4 296 kr per 

eller inte tillhör 

m3 

m3 

m3 

någon 

miljöklass 

4. 

2711 12 11– 

Gasol som 

2711 19 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 378 kr per 

1 378 kr per 

motordrivet 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

147 kr per 

2 801 kr per 

2 948 kr per 

ändamål än 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

som avses 

under a 

5. 

2711 11 00, 

Naturgas som 

2711 21 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 133 kr per 

1 133 kr per 

motordrivet 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

243 kr per 

1 994 kr per 

2 237 kr per 

ändamål än 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

som avses 

under a 

6. 

2701, 2702 

Kol och koks 

319 kr per 

2 317 kr per 

2 636 kr per 

eller 2704 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt.

För kalenderåret 2008 och efterföljande kalenderår skall de i första stycket angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §.

Föreslagen lydelse

2kap. 1 §

Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp:

KN-nr

Slag av bränsle Skattebelopp 

Energiskatt Koldioxidskatt Summa skatt 

1. 2710 11 

31, 

Bensin som 

2710 11 

41, 

uppfyller krav 

2710 11 

45 

för 

16

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Prop. 2007/08:11 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

eller 

2710 11 49 

a) miljöklass 1 

– motorbensin 

2 kr 95 öre 

2 kr 34 öre 

5 kr 29 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

– alkylatbensin 

1 kr 32 öre 

2 kr 34 öre 

3 kr 66 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

b) miljöklass 2 

2 kr 98 öre 

2 kr 34 öre 

5 kr 32 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

2. 

2710 11 31, 

Annan bensin 

3 kr 68 öre 

2 kr 34 öre 

6 kr 2 öre 

2710 11 51 

än som avses 

per liter 

per liter 

per liter 

eller 

under 1 

2710 11 59 

3. 

2710 19 21, 

Eldningsolja, 

2710 19 25, 

dieselbrännolja, 

2710 19 41– 

fotogen, m.m. 

2710 19 49 

som 

eller 

2710 19 61– 

2710 19 69 

a) har försetts 

764 kr per 

2 883 kr per 

3 647 kr per 

med märk- och 

m3 

m3 

m3 

färgämnen eller 

ger mindre än 

85 volym- 

procent 

destillat vid 

350oC, 

b) inte har 

försetts med 

märk- och 

färgämnen och 

ger minst 85 

volymprocent 

destillat vid 

350oC, tillhörig 

miljöklass 1 

1 277 kr per 

2 883 kr per 

4 160 kr per 

m3 

m3 

m3 

miljöklass 2 

1 530 kr per 

2 883 kr per 

4 413 kr per 

m3 

m3 

m3 

miljöklass 3 

1 663 kr per 

2 883 kr per 

4 546 kr per 

eller inte tillhör 

m3 

m3 

m3 

någon 

miljöklass 

4. 

2711 12 11– 

Gasol som 

2711 19 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 584 kr per 

1 584 kr per 

motordrivet 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

150 kr per 

3 033 kr per 

3 183 kr per 

ändamål än 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

som avses 

under a 

17 

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Prop. 2007/08:11 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

5. 

2711 11 00, 

Naturgas som 

2711 21 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 282 kr per 

1 282 kr per 

motordrivet 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

247 kr per 

2 159 kr per 

2 406 kr per 

ändamål än 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

som avses 

under a 

6. 

2701, 2702 

Kol och koks 

325 kr per 

2 509 kr per 

2 834 kr per 

eller 2704 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § 4 tas skatt ut med ett 

belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för 

bränslets olika användningssätt. 

För kalenderåret 2009 och efterföljande kalenderår ska de i första 

stycket angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

4 a §2 

Energiskatt 

och 

koldioxidskatt 

Energiskatt 

och 

koldioxidskatt 

skall betalas även för fossilt kol i 

ska betalas även för fossilt kol i 

hushållsavfall som omfattas av den 

hushållsavfall som omfattas av den 

kommunala 

renhållningsskyldig- 

kommunala 

renhållningsskyldig- 

heten enligt 15 kap. 8 § miljö- 

heten enligt 15 kap. 8 § miljö- 

balken, om avfallet förbrukas för 

balken, om avfallet förbrukas för 

uppvärmning. 

Detsamma 

gäller 

uppvärmning. 

Detsamma 

gäller 

fossilt kol i därmed jämförligt 

fossilt kol i därmed jämförligt 

hushållsavfall som förts in till 

hushållsavfall som förts in till 

Sverige från ett annat land. 

Sverige från ett annat land. 

Mängden fossilt kol skall anses 

Mängden fossilt kol ska anses 

utgöra 12,6 viktprocent av hus- 

utgöra 12,6 viktprocent av hus- 

hållsavfallet. 

hållsavfallet. 

Energiskatt 

skall 

betalas 

med 

Energiskatt 

ska 

betalas 

med 

152 kronor per 1 000 kilogram 

155 kronor per 1 000 kilogram 

fossilt kol och koldioxidskatt med 

fossilt kol och koldioxidskatt med 

3 426 kronor per 1 000 kilogram 

3 709 kronor per 1 000 kilogram 

fossilt kol. 

fossilt kol. 

För kalenderåret 2008 och efter- 

För kalenderåret 2009 och efter- 

följande kalenderår skall de i 

följande kalenderår ska de i tredje 

tredje stycket angivna skatte- 

stycket angivna 

skattebeloppen 

beloppen räknas om enligt 10 §. 

räknas om enligt 10 §. 

10 §3 

För kalenderåret 2008 och efter- 

För kalenderåret 2009 och efter- 

2 Senaste lydelse 2006:1508. 

18 

3 Senaste lydelse 2006:1508. 

följande kalenderår skall energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 1 och 4 a §§ angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni månad året närmast före det år beräkningen avser och prisläget i juni 2006.

Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag skall tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören.

följande kalenderår ska energiskatt Prop. 2007/08:11 och koldioxidskatt betalas med

belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 1 och

4 a §§ angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni månad året närmast före det år beräkningen avser och prisläget i juni 2007.

Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag ska tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören.

Nuvarande lydelse

6 a kap.

1 §4

Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, skall helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges.

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

1. Förbrukning 

a) för annat ändamål än 

100 

100 

100 

som motorbränsle eller 

procent 

procent 

procent 

som bränsle för upp- 

värmning 

b) i metallurgiska pro- 

100 

100 

100 

cesser under förutsättning 

procent 

procent 

procent 

att det ingående 

materialet genom 

uppvärmning i ugnar 

förändras kemiskt eller 

dess inre fysikaliska 

struktur förändras eller 

bibehålls i skänkar eller 

liknande kärl 

c) i annat fall än som 

100 

100 

100 

avses i a eller b, då 

procent 

procent 

procent 

bränslet i en och samma 

19 

4 Senaste lydelse 2006:1508. 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

process används både 

som bränsle för 

uppvärmning och för 

annat ändamål än som 

motorbränsle eller 

bränsle för uppvärmning 

2. Förbrukning i tåg eller 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

annat spårbundet 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

färdmedel 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

3. Förbrukning i skepp, 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

när skeppet inte används 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

för privat ändamål 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

4. Förbrukning i båt för 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

vilken medgivande enligt 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

2 kap. 9 § eller fartygs- 

2 kap. 1 § 

tillstånd enligt fiskelagen 

första stycket 

(1993:787) meddelats, 

3 b 

när båten inte används för 

privat ändamål 

5. Förbrukning i 

a) luftfartyg, när luftfar- 

Annan bensin 

100 

100 

100 

tyget inte används för 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

privat ändamål 

(KN-nr

2710 11 31) 

b) luftfartyg, när luftfar- 

Andra bränslen 

100 

100 

100 

tyget används för privat 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

ändamål eller i luftfar- 

och flyg- 

tygsmotorer i provbädd 

fotogen (KN-nr

eller i liknande anordning 

2710 19 21) 

6. Förbrukning vid fram- 

100 

100 

100 

ställning av energi- 

procent 

procent 

procent 

produkter eller andra 

produkter för vilka 

skatteplikt har inträtt för 

tillverkaren 

7.Förbrukning för framställning av skattepliktig elektrisk kraft när den värme som uppkommer inte till någon del nyttiggörs

Bränsle som 

100 

100 

– 

avses i 2 kap. 

procent 

procent 

1 § första 

stycket 3 b 

20

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

8. – 

– 

– 

– 

9. Om skattebefrielse inte 

Bensin, 

100 

79 

– 

följer av tidigare punkter, 

råtallolja, 

procent 

procent 

förbrukning för annat 

bränsle som 

ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

tillverkningsprocessen i 

stycket 3 b 

industriell verksamhet 

10. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

yrkesmässig växthus- 

stycket 3 b 

odling 

11. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon i 

1 § första 

yrkesmässig jordbruks-,

stycket 3 b 

skogsbruks- eller 

vattenbruksverksamhet 

12. Om skattebefrielse 

– 

– 

100 

inte följer av tidigare 

procent 

punkter, förbrukning i 

sodapannor eller i 

lutpannor 

13. Förbrukning vid till- 

Andra bränslen 

100 

79 

– 

verkningsprocessen i 

än bränsle som 

procent 

procent 

gruvindustriell verk- 

avses i 2 kap. 

samhet för drift av andra 

1 § första 

motordrivna fordon än 

stycket 3 b 

personbilar, lastbilar och 

bussar 

14. Förbrukning i yrkes- 

Andra bränslen 

– 

77 

– 

mässig jordbruks-, skogs- 

än bränsle som 

procent 

bruks- eller vattenbruks- 

avses i 2 kap. 

verksamhet för drift av 

1 § första 

andra motordrivna fordon 

stycket 3 b 

än personbilar, lastbilar 

och bussar 

15. Förbrukning i 

Andra bränslen 

100 

23 

– 

yrkesmässig skogsbruks- 

än bränsle som 

procent 

procent 

21 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

verksamhet för drift av 

avses i 2 kap. 

andra motordrivna 

1 § första 

fordon än personbilar, 

stycket 3 b 

lastbilar och bussar, om 

förbrukning sker före den 

1 januari 2007 i Skåne, 

Blekinge, Kronobergs, 

Kalmar, Jönköpings, 

Hallands, Västra 

Götalands och 

Östergötlands län 

16. Förbrukning i 

100 

100 

100 

processer för fram- 

procent 

procent 

procent 

ställning av andra 

mineraliska ämnen än 

metaller under 

förutsättning att det 

ingående materialet 

genom uppvärmning i 

ugnar förändras kemiskt 

eller dess inre fysikaliska 

struktur förändras 

Föreslagen lydelse

6 a kap.

1 §

Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, ska helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges.

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

1. Förbrukning 

a) för annat ändamål än 

100 

100 

100 

som motorbränsle eller 

procent 

procent 

procent 

som bränsle för uppvärm- 

ning 

b) i metallurgiska 

100 

100 

100 

processer under förut- 

procent 

procent 

procent 

sättning att det ingående 

materialet genom upp- 

värmning i ugnar 

förändras kemiskt eller 

dess inre fysikaliska 

22 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

struktur förändras eller 

bibehålls i skänkar eller 

liknande kärl 

c) i annat fall än som 

100 

100 

100 

avses i a eller b, då 

procent 

procent 

procent 

bränslet i en och samma 

process används både 

som bränsle för 

uppvärmning och för 

annat ändamål än som 

motorbränsle eller bränsle 

för uppvärmning 

2. Förbrukning i tåg eller 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

annat spårbundet 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

färdmedel 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

3. Förbrukning i skepp, 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

när skeppet inte används 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

för privat ändamål 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

4. Förbrukning i båt för 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

vilken medgivande enligt 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

2 kap. 9 § eller fartygs- 

2 kap. 1 § 

tillstånd enligt fiskelagen 

första stycket 

(1993:787) meddelats, 

3 b 

när båten inte används för 

privat ändamål 

5. Förbrukning i 

a) luftfartyg, när luftfar- 

Annan bensin 

100 

100 

100 

tyget inte används för 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

privat ändamål 

(KN-nr

2710 11 31) 

b) luftfartyg, när luftfar- 

Andra bränslen 

100 

100 

100 

tyget används för privat 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

ändamål eller i luft- 

och flyg- 

fartygsmotorer i 

fotogen (KN-nr

provbädd eller i liknande 

2710 19 21) 

anordning 

6. Förbrukning vid fram- 

100 

100 

100 

ställning av energi- 

procent 

procent 

procent 

produkter eller andra 

produkter för vilka 

skatteplikt har inträtt för 

23 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

tillverkaren 

7. Förbrukning för fram- 

Bränsle som 

100 

100 

– 

ställning av skattepliktig 

avses i 2 kap. 

procent 

procent 

elektrisk kraft när den 

1 § första 

värme som uppkommer 

stycket 3 b 

inte till någon del 

nyttiggörs 

8. – 

– 

– 

– 

9. Om skattebefrielse inte 

Bensin, 

100 

79 

– 

följer av tidigare punkter, 

råtallolja, 

procent 

procent 

förbrukning för annat 

bränsle som 

ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

tillverkningsprocessen i 

stycket 3 b 

industriell verksamhet 

10. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

yrkesmässig 

stycket 3 b 

växthusodling 

11. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon i 

1 § första 

yrkesmässig jordbruks-,

stycket 3 b 

skogsbruks- eller 

vattenbruksverksamhet 

12. Om skattebefrielse 

– 

– 

100 

inte följer av tidigare 

procent 

punkter, förbrukning i 

sodapannor eller i 

lutpannor 

13. Förbrukning vid till- 

Andra bränslen 

100 

79 

– 

verkningsprocessen i 

än bränsle som 

procent 

procent 

gruvindustriell verksam- 

avses i 2 kap. 

het för drift av andra 

1 § första 

motordrivna fordon än 

stycket 3 b 

personbilar, lastbilar och 

bussar 

14. Förbrukning i yrkes- 

Andra bränslen 

– 

79 

– 

mässig jordbruks-, skogs- 

än bränsle som 

procent 

24 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befrielse Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

från 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

svavel- 

skatt 

skatt 

skatt 

bruks- eller vattenbruksverksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar

avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b

15. – 

– 

– 

– 

16. Förbrukning i pro- 

100 

100 

100 

cesser 

för 

framställning 

procent 

procent 

procent 

av andra 

mineraliska 

ämnen än metaller under 

förutsättning 

att 

det 

ingående 

materialet 

genom 

uppvärmning 

i 

ugnar 

förändras kemiskt 

eller dess inre fysikaliska 

struktur förändras 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

9 kap. 

7 §5 

Ansökan om återbetalning eller kompensation enligt 2–6 §§ skall omfatta en period om ett kalenderkvartal och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten inom tre år efter periodens utgång. I fråga om återbetalning enligt 2 § som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 11, 14 och 15 skall dock återbetalningen omfatta en period om ett kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka bränsle i större omfattning, får dock beskattningsmyndigheten medge att ansökan görs per kalenderkvartal. Ett sådant beslut får återkallas om sökanden begär det eller förutsättningar för medgivande inte finns.

Ansökan om återbetalning eller kompensation enligt 2–6 §§ ska omfatta en period om ett kalenderkvartal och ska lämnas in till beskattningsmyndigheten inom tre år efter periodens utgång. I fråga om återbetalning enligt 2 § som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 11 eller 14 ska dock återbetalningen omfatta en period om ett kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka bränsle i större omfattning, får dock beskattningsmyndigheten medge att ansökan görs per kalenderkvartal. Ett sådant beslut får återkallas om sökanden begär det eller förutsättningar för medgivande inte finns.

8 §6

Rätt till återbetalning eller kompensation enligt 2–6 §§ föreligger endast när ersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till

5 

Senaste lydelse 2006:1508. 

25 

6 

Senaste lydelse 2005:1189. 

a)minst 1 000 kronor i fall som avses i 2, 4, 5 eller 6 §, och

b)minst 500 kronor i fall som avses i 3 §.

I fråga om återbetalning enligt 

Sådan återbetalning enligt 2 § 

2 

§ som sker med stöd av 6 a kap. 

som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 

1 

§ 11, 14 eller 15 får dock åter- 

11 eller 14 får dock göras när den 

betalning endast göras för den del 

sammanlagda ersättningen uppgår 

av den sammanlagda ersättningen 

till minst 500 kronor per kalender- 

som 

överstiger 

1 000 kronor 

per 

år. 

kalenderår. 

Skattebefrielse 

enligt 

6 a 

kap. 

1 

§ 15 medges inte med större 

belopp än vad som är förenligt 

med 

kommissionens 

förordning 

(EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse. Det totala stödet enligt den förordningen får inte överstiga 100 000 euro under en treårsperiod.

11kap. 3 §7

Energiskatten utgör

1.0,5 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling,

2. 20,4 öre per kilowattimme för 

2. 17,8 öre per kilowattimme för 

annan elektrisk kraft än som avses 

annan elektrisk kraft än som avses 

under 1 och som förbrukas i kom- 

under 1 och som förbrukas i kom- 

muner som anges i 4 §, och 

muner som anges i 4 §, och 

3. 26,5 öre per kilowattimme för 

3. 27,0 öre per kilowattimme för 

elektrisk kraft som förbrukas i 

elektrisk kraft som förbrukas i 

övriga fall. 

övriga fall. 

För kalenderåret 2008 och 

För kalenderåret 2009 och 

efterföljande kalenderår skall de i 

efterföljande kalenderår ska de i 

första stycket angivna skatte- 

första stycket angivna skatte- 

beloppen räknas om på det sätt 

beloppen räknas om på det sätt 

som i fråga om skatt på bränslen 

som i fråga om skatt på bränslen 

anges i 2 kap. 10 §. Belopp som 

anges i 2 kap. 10 §. Belopp som 

anges i tiondels ören skall dock 

anges i tiondels ören ska dock 

avrundas till hela tiondels ören. 

avrundas till hela tiondels ören. 

12 §8

Om elektrisk kraft har förbrukats i annan yrkesmässig jordbruksverksamhet än vid växthusodling eller i yrkesmässig skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet, beslutar beskattningsmyndigheten efter ansökan om återbetalning av energiskatten på den elektriska kraften.

7Senaste lydelse 2006:1508.

8Senaste lydelse 2006:1508.

Prop. 2007/08:11

26

Ansökan om återbetalning skall omfatta kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka elektrisk kraft i större omfattning, får dock beskattningsmyndigheten medge att ansökan görs per kalenderkvartal. Ett sådant beslut får återkallas om sökanden begär det eller förutsättningar för medgivande inte finns. Rätt till återbetalning föreligger endast för skillnaden mellan det betalda skattebeloppet och ett belopp beräknat efter skattesatsen 0,5 öre per kilowattimme. Återbetalning får dock endast göras för den del av skillnaden som överstiger 1 000 kronor per kalenderår.

Ansökan om återbetalning av energiskatt skall lämnas in till beskattningsmyndigheten inom tre år efter utgången av kalenderåret respektive kalenderkvartalet.

Ansökan om 

återbetalning 

ska Prop. 2007/08:11 

omfatta kalenderår. Om sökanden 

beräknas förbruka elektrisk kraft i 

större 

omfattning, 

får 

dock 

beskattningsmyndigheten 

medge 

att ansökan görs per kalender- 

kvartal. 

Ett 

sådant 

beslut 

får 

återkallas om sökanden begär det 

eller förutsättningar för med- 

givande 

inte 

finns. 

Rätt 

till 

återbetalning föreligger endast för 

skillnaden 

mellan 

det 

betalda 

skattebeloppet 

och 

ett 

belopp 

beräknat efter skattesatsen 0,5 öre 

per kilowattimme. 

Återbetalning 

får dock endast göras när 

skillnaden 

uppgår 

till 

minst 

500 kronor per kalenderår. 

Ansökan 

om 

återbetalning 

av 

energiskatt 

ska 

lämnas 

in 

till 

beskattningsmyndigheten inom tre år efter utgången av kalenderåret respektive kalenderkvartalet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

27

2.7Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 12 kap. 5, 27 och 29 §§ samt 16 kap. 27 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

12kap. 5 §1

Prop. 2007/08:11

Utgifter för tjänsteresor med egen bil skall dras av med 1 krona och 80 öre för varje kilometer.

Om en skattskyldig använder sin förmånsbil för tjänsteresor och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 60 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 90 öre för varje kilometer.

Utgifter för tjänsteresor med egen bil skall dras av med 1 krona och 85 öre för varje kilometer.

Om en skattskyldig använder sin förmånsbil för tjänsteresor och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 65 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 95 öre för varje kilometer.

27 §2

Utgifter för arbetsresor med egen bil skall dras av om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är minst fem kilometer och det klart framgår att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst två timmar.

Utgifter för arbetsresor med egen bil skall också dras av om bilen används i tjänsten minst 160 dagar under året. Om den används i tjänsten minst 60 dagar under året, skall utgifterna dras av för alla de dagar som bilen använts i tjänsten. Att bilen används i tjänsten beaktas dock bara om körsträckan är minst 300 mil per år.

Avdrag skall göras med 1 krona 

Avdrag skall göras med 1 krona 

och 80 öre för varje kilometer. 

och 85 öre för varje kilometer. 

Utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter samt skatt enligt lagen (2004:629) om trängselskatt skall också dras av.

29 §3

För skattskyldiga som gör arbetsresor med sin förmånsbil skall utgifter för arbetsresor dras av enligt bestämmelserna i 26– 28 §§. I stället för vad som sägs i 27 § tredje stycket skall utgifter för dieselolja dras av med 60 öre

1Senaste lydelse 2005:826.

2Senaste lydelse 2007:618.

3Senaste lydelse 2000:1003.

För skattskyldiga som gör arbetsresor med sin förmånsbil skall utgifter för arbetsresor dras av enligt bestämmelserna i 26– 28 §§. I stället för vad som sägs i 27 § tredje stycket skall utgifter för dieselolja dras av med 65 öre

28

för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 90 öre för varje kilometer. Detta gäller också den som gör resorna med en förmånsbil som en närstående till honom eller hans sambo men inte han själv är skattskyldig för.

för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 95 öre för varje kilometer. Detta gäller också den som gör resorna med en förmånsbil som en närstående till honom eller hans sambo men inte han själv är skattskyldig för.

Prop. 2007/08:11

16kap. 27 §4

Utgifter för resor som en näringsidkare gör med egen bil i näringsverksamheten skall dras av med 1 krona och 80 öre för varje kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i näringsverksamheten.

Om en sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån från bolaget använder bilen för resor i näringsverksamheten och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 60 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 90 öre för varje kilometer.

Utgifter för resor som en näringsidkare gör med egen bil i näringsverksamheten skall dras av med 1 krona och 85 öre för varje kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i näringsverksamheten.

Om en sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån från bolaget använder bilen för resor i näringsverksamheten och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 65 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 95 öre för varje kilometer.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering.

4Senaste lydelse 2005:826.

29

2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2 §1

Prop. 2007/08:11

Skatt skall betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten vid denna tidpunkt.

Skatten utgör för varje kalendermånad 10 200 kronor per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Om den högsta tillåtna termiska effekten inte har fastställts, får beskattningsmyndigheten beräkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts.

Skatt ska betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten vid denna tidpunkt.

Skatten utgör för varje kalendermånad 12 648 kronor per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Om den högsta tillåtna termiska effekten inte har fastställts, får beskattningsmyndigheten beräkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts.

Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift under en sammanhängande period av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med 335 kronor per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90.

5 §2

Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift under en sammanhängande period av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med 415 kronor per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

1Senaste lydelse 2005:963.

2Senaste lydelse 2005:963.

30

2.9 

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:228) om 

Prop. 2007/08:11 

beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror 

Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2004:228) om beskattning 

av viss privatinförsel av tobaksvaror ska ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1 §1

En enskild person som har förvärvat och som själv för sitt eller sin familjs personliga bruk till Sverige transporterar

1.cigaretter från Bulgarien, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien eller Ungern,

2.cigaretter eller röktobak från Estland, eller

3. cigaretter, cigariller, cigarrer 

3. cigaretter, cigariller, cigarrer 

eller röktobak från Tjeckien skall, 

eller röktobak från Tjeckien ska, 

om inte annat följer av 2 §, betala 

om inte annat följer av 2 §, betala 

skatt med 

skatt med 

1 krona och 14 

öre/styck 

för 

1 krona och 24 

öre/styck 

för 

cigaretter, 

cigaretter, 

1 krona och 12 

öre/styck 

för 

1 krona och 12 

öre/styck 

för 

cigariller och cigarrer och 

cigariller och cigarrer och 

975 kronor/kg för röktobak. 

1 560 kronor/kg för röktobak. 

I denna lag förstås med

cigarill: cigarrer med en högsta vikt av 3 gram per styck.

Skatt enligt första stycket skall 

Skatt enligt första stycket ska tas 

tas ut under de övergångsperioder 

ut under de övergångsperioder 

som anges i 2 §. 

som anges i 2 §. 

Nuvarande lydelse

2 §2

Skatt enligt 1 § skall inte tas ut till den del införseln uppgår till högst följande kvantiteter tobaksvaror, eller en proportionell blandning av dessa varor, från respektive medlemsstat i Europeiska unionen under de övergångsperioder som anges i följande uppställning.

Medlemsstat 

Produkter 

Övergångsperiodens 

slut 

Tjeckien 

200 cigaretter eller 

31 december 2007 

100 cigariller eller 

31 december 2006 

50 cigarrer eller 

31 december 2006 

250 gram röktobak 

31 december 2006 

Slovenien 

200 cigaretter 

31 december 2007 

Polen 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Slovakien 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Ungern 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Bulgarien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

1 Senaste lydelse 2007:349. 

31 

2 Senaste lydelse 2007:349. 

Medlemsstat 

Produkter 

Övergångsperiodens 

Prop. 2007/08:11 

slut 

Estland 

200 cigaretter eller 

31 december 2009 

250 gram röktobak 

31 december 2009 

Lettland 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Litauen 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Rumänien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

En bestämmelse om förbud för den som inte fyllt 18 år att föra in tobaksvaror i landet finns i 13 § tobakslagen (1993:581).

Föreslagen lydelse

2 §

Skatt enligt 1 § ska inte tas ut till den del införseln uppgår till högst följande kvantiteter tobaksvaror, eller en proportionell blandning av dessa varor, från respektive medlemsstat i Europeiska unionen under de övergångsperioder som anges i följande uppställning.

Medlemsstat 

Produkter 

Övergångsperiodens 

slut 

Tjeckien 

200 cigaretter eller 

31 december 2007 

100 cigariller eller 

31 december 2006 

50 cigarrer eller 

31 december 2006 

250 gram röktobak 

31 december 2006 

Slovenien 

200 cigaretter 

30 juni 2007 

Polen 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Slovakien 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Ungern 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Bulgarien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Estland 

200 cigaretter eller 

31 december 2009 

250 gram röktobak 

31 december 2009 

Lettland 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Litauen 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Rumänien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

En bestämmelse om förbud för den som inte fyllt 18 år att föra in tobaksvaror i landet finns i 13 § tobakslagen (1993:581).

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2008.

3.Äldre bestämmelser avseende Slovenien ska dock inte gälla för tid från och med den 1 juli 2007.

32

2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2006:2) om

fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007−2011 års taxeringar

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007–2011 års taxeringar ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1 §

Prop. 2007/08:11

Vid beräkning av fastighetsskatt vid 2007–2011 års taxeringar avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk skall, i stället för vad som anges i 3 § första stycket e lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, fastighetsskatten för varje beskattningsår utgöras av 1,7 % av taxeringsvärdet.

Vid beräkning av fastighetsskatt vid 2007–2011 års taxeringar avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk ska, i stället för vad som anges i 3 § första stycket e lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, fastighetsskatten för varje beskattningsår utgöras av 2,2 % av taxeringsvärdet.

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering.

2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet.

33

2.11Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § vägtrafikskattelagen (2006:227) ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2kap. 10 §1

Prop. 2007/08:11

För personbilar som kan drivas med dieselolja skall summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,5.

För en personbil som blivit skattepliktig för första gången före utgången av år 2007 och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, skall fordonsskatten minskas med 6 000 kronor.

Skatteminskningen avräknas efter hand vid beslut om fordonsskatt, dock längst till och med den 31 december 2012.

För personbilar som kan drivas med dieselolja och som blivit skattepliktiga för första gången före utgången av år 2007 ska summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,3.

För personbilar som kan drivas med dieselolja och som blivit skattepliktiga för första gången efter utgången av år 2007 ska summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,15.

För en personbil som blivit skattepliktig för första gången före utgången av år 2007 och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, ska fordonsskatten minskas med 6 000 kronor.

Skatteminskningen i tredje stycket avräknas efter hand vid beslut om fordonsskatt, dock längst till och med den 31 december 2012.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

1Senaste lydelse 2006:473.

34

2.12Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt

Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Bilaga

Fordonsskatt

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal kilo- 

gram över den 

lägsta vikten i 

klassen 

A Personbilar klass I 

1.Personbilar klass I som inte kan drivas med

dieselolja 

0 

– 

900 

720 

0 

901 

– 

903 

183 

2.Personbilar klass I som

kan drivas med 

dieselolja 

0 

– 

900 

2 290 

0 

901 

– 

2 870 

580 

B Lätta bussar

1.Lätta bussar som inte kan drivas med

dieselolja 

0 

– 1 300 

720 

0 

1 301 

– 1 600 

771 

51 

1 601 

– 3 000 

963 

90 

3 001 

– 3 500 

2 205 

0 

2. Lätta bussar som kan 

drivas med dieselolja 

0 

– 1 600 

1 613 

0 

1 601 

– 3 000 

1 736 

123 

3 001 

– 3 500 

3 461 

0 

C Lätta lastbilar och personbilar klass II

1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas med

dieselolja 

0 – 1 300 

720 

0 

Prop. 2007/08:11

35

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal kilo- 

gram över den 

lägsta vikten i 

klassen 

1 301 

– 1 600 

771 

51 

1 601 

– 3 000 

963 

90 

3 001 

– 

2 205 

0 

2. 

Lätta lastbilar och 

personbilar klass II som 

kan drivas med 

dieselolja 

0 

– 1 600 

1 613 

0 

1 601 

– 3 000 

1 736 

123 

3 001 

– 

3 461 

0 

Föreslagen lydelse 

Bilaga 

Fordonsskatt 

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal 

kilogram över 

den lägsta 

vikten i 

klassen 

A 

Personbilar klass I 

1.Personbilar klass I som

inte kan drivas med 

dieselolja 

0 

– 

900 

720 

0 

901 

– 

903 

183 

2.Personbilar klass I som kan

drivas med dieselolja 

0 

– 

900 

2 187 

0 

901 

– 

2 741 

554 

B Lätta bussar

1.Lätta bussar som inte

kan drivas med 

dieselolja 

0 

– 

1 300 

720 

0 

1 301 

– 1 600 

903 

164 

1 601 

– 

3 000 

1 396 

129 

Prop. 2007/08:11

36

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

Prop. 2007/08:11 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal 

kilogram över 

den lägsta 

vikten i 

klassen 

3 001 

– 3 500 

3 197 

0 

2. Lätta bussar som kan 

drivas med dieselolja 

0 

– 1 300 

2 187 

0 

1 301 

– 1 600 

2 339 

59 

1 601 

– 3 000 

2 517 

178 

3 001 

– 3 500 

5 018 

0 

C Lätta lastbilar och personbilar klass II

1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas med

dieselolja 

0 

– 1 300 

720 

0 

1 301 – 1 600 

903 

164 

1 601 – 3 000 

1 396 

129 

3 001 – 

3 197 

0 

2. Lätta lastbilar och 

personbilar klass II som 

kan drivas med 

dieselolja 

0 

– 1 300 

2 187 

0 

1 301 

– 1 600 

2 339 

59 

1 601 

– 3 000 

2 517 

178 

3 001 

– 

5 018 

0 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

37

3 

Ärendet och dess beredning 

Prop. 2007/08:11 

Regeringen har i budgetpropositionen för 2008 aviserat förslag om ett antal åtgärder på skatteområdet. I denna proposition återkommer regeringen till riksdagen med lagförslag i fråga om de åtgärder som avser främst punktskatteområdet och rör energi- och miljö-,

alkohol-, tobaks- och lotteribeskattningen (jfr prop. 2007/08:1, volym 1, avsnitt 5.2.3, 5.4.4, 5.6.2, 5.6.4−5.6.9, 5.6.11, 5.7.1−5.7.2 och 5.7.4).

De frågor som behandlas i propositionen har tagits upp i en promemoria som har utarbetats inom Finansdepartementet. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi2007/7046). Den korta remisstiden, en vecka, har kritiserats av Institutet för tillväxtpolitiska studier, Gröna bilister, Projekt Basindustririket och Svenskt Näringsliv. Regeringen vill härvid framhålla att de förslag som läggs fram i denna proposition aviserats i budgetpropositionen för 2008 och därför bör behandlas av riksdagen i anslutning till denna. Mot denna bakgrund har en längre remisstid inte varit möjlig.

Statsstödsaspekter

Kommissionen har från statsstödssynpunkt godkänt sänkningen av energiskatten på el i norra Sverige (EUT C 173, 26.7.2007, s. 1). Övriga frågor som behandlas i propositionen bedöms inte medföra sådana ändringar att gemenskapsrättens regler om statsstöd aktualiseras. Någon anmälan till kommissionen för statsstödsgranskning behövs alltså inte i dessa delar.

Lagrådet

Enligt regeringens mening är samtliga lagförslag som lämnas i denna proposition författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Energi- och miljöbeskattning

4.1Höjd koldioxidskatt

Regeringens förslag: Koldioxidskatten höjs med 6 öre per kg koldioxid. Den procentuella koldioxidskattenedsättningen om 79 procent av den generella nivån behålls för bränslen som förbrukas i stationära motorer eller för uppvärmning inom industrin, värmeproduktion i kraftvärmeverk samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Höjningen om 6 öre motsvarar för dessa sektorer därför drygt 1 öre, allt per kg koldioxid. Höjningarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

38

Remissinstanserna: Statens energimyndighet och Vägverket tillstyrker förslaget. Vägverket påpekar dock att det krävs kraftfullare åtgärder för att etappmålet för transportsektorns utsläpp av koldioxid ska kunna nås. Svenska Naturskyddsföreningen välkomnar höjningen, men påpekar att den endast bör ses som ett första steg och att långt kraftigare skattehöjningar krävs framöver för att minska de svenska koldioxidutsläppen. Gröna Bilister och Miljöfordon Syd anser att koldioxidskatten bör höjas väsentligt mycket mer än vad som föreslagits, eftersom den föreslagna höjningen är alltför liten för att få någon egentlig styrande effekt på utsläppen av koldioxid. Lantbrukarnas Riksförbund anser att effekterna av skattehöjningen är hanterbara, men påpekar vikten av att skattehöjningar på energi i Sverige inte sker snabbare än i andra EG- länder. Projektet Basindustririket understryker behovet av att ge industrin långsiktiga spelregler och motsätter sig därför skattehöjningen. Svenska Gasföreningen anser att ingen skattehöjning eller i vart fall en reducerad sådan bör ske för gasol och naturgas för fordonsdrift, i syfte att även i fortsättningen genom skattesystemet stimulera en övergång till alternativa bränslen inom fordonssektorn. Svensk Fjärrvärme och Svenskt Näringsliv avstyrker förslaget eftersom Sverige är ett land med mycket små koldioxidutsläpp och förslaget kommer att få mycket liten inverkan på minskade utsläpp av koldioxid. Svenskt Näringsliv menar att en större effekt på de globala koldioxidutsläppen kan uppnås genom satsningar på åtgärder i andra länder. Verket för näringslivsutveckling menar att en väsentlig brist i promemorian är att en analys av effekterna för näringslivet saknas. Bil Sweden avstyrker skattehöjningen, eftersom priset på koldioxidsutsläpp genom dagens koldioxidskattenivå redan överstiger vad som krävs för att klara klimatmålen under antagande om en global kostnadseffektiv politik. Svenska Bussbranschens Riksförbund avstyrker att skattehöjningen ska omfatta diesel som används i busstrafik, eftersom en sådan höjning motverkar målet att öka andelen kollektivtrafikresenärer. Sveriges Åkeriföretag avstyrker en skattehöjning på diesel, eftersom detta leder till en försämrad konkurrenssituationen för den svenska åkerinäringen och endast i ringa mån till minskad miljöpåverkan då alternativ saknas till lastbilstransporter. Vidare har Statens energimyndighet, Projektet Basindustririket, Svensk Energi, Svensk Fjärrvärme, Svenska Gasföreningen och Svenskt Näringsliv lämnat synpunkter på det i budgetpropositionen för 2008 aviserade förslaget om sänkt koldioxidskatt på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter.

Skälen för regeringens förslag: Energibeskattningen har en stor roll i den nödvändiga omställningen till ett hållbart samhälle. Åtgärder krävs såväl på samordnad internationell nivå som genom nationella svenska initiativ. Koldioxidskatten är viktig för att minska förbrukningen av fossila bränslen och därigenom koldioxidutsläppen. I syfte att förbättra miljöstyrningen anser regeringen därför vid en samlad bedömning att den generella koldioxidskattenivån bör höjas med belopp som motsvarar 6 öre per kg koldioxid. Efter höjningen kommer koldioxidskatten, inklusive den indexuppräkning som görs av den nuvarande skattenivån, att motsvara 101 öre per kg koldioxid.

Skattehöjningen bör belasta bränslen som används såväl för motordrift som för uppvärmning. Som Svenska Gasföreningen påpekat är dagens

Prop. 2007/08:11

39

koldioxidskattenivåer för gasol och naturgas som används för Prop. 2007/08:11 fordonsdrift reducerade i förhållande till den koldioxidskatt som tas ut

för andra fossila fordonsbränslen. Den nu föreslagna höjningen bör fullt ut belasta samtliga fossila drivmedel och användningen av gasol och naturgas stimuleras enligt regeringens uppfattning i tillräcklig grad genom den skattelättnad som dessa drivmedel även efter höjningen ges i förhållande till andra fossila bränslen.

Regeringen anser vidare att skattehöjningen bör påverka samtliga förbrukarkategorier och bedömer således att det inte finns skäl att utforma höjningen så att koldioxidskattebelastningen skulle bli oförändrad för industrin, värmeproduktion i kraftvärmeverk eller för jord- bruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Den procentuella koldioxidskattenedsättning för bränslen som används för drift av stationära motorer och uppvärmning inom dessa sektorer bör alltså även efter höjningen uppgå till 79 procent av den generella nivån. Då denna generella nivå höjs kommer skattebelastningen för sådan förbrukning att uppgå till cirka 21 öre inklusive indexuppräkning, i förhållande till dagens cirka 19,5 öre, allt per kg koldioxid. En sådan höjning bedöms endast i ringa utsträckning försämra de svenska företagens konkurrensförutsättningar. Regeringen har vidare i budgetpropositionen för 2008 bedömt att koldioxidskatten bör kunna sänkas för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter från den 1 juli 2008 (se prop. 2007/08:1, volym 1, avsnitt 5.6.3, s. 121). Regeringen återkommer i en särskild proposition med lagförslag om sänkt koldioxidskatt inom den handlande sektorn, varför anledning saknas att nu behandla de synpunkter som i den delen framförts av vissa remissinstanser.

Som Svenska Bussbranschens Riksförbund påpekat är det angeläget att öka andelen kollektivtrafikresenärer. Genom en likformig höjning av koldioxidskatten oavsett förbrukarkategori försämras dock inte kollektivtrafikens konkurrenskraft i förhållande till privatbilismen.

Årets uppräkning av skattesatserna på energiområdet efter prisutvecklingen (indexering) behandlas i avsnitt 4.4. Där redovisas också i en tabell de sammanlagda ändringarna i beskattningen av el och fossila bränslen som föreslås i denna proposition. Av denna tabell framgår bl.a. effekterna av en höjning av koldioxidskatten med 6 öre per kg koldioxid för de vanligaste bränslena.

Förslaget bedöms rymmas inom befintliga statsstödsgodkännanden (EUT C 72, 24.3.2006, s. 2 och 3). Någon prövning av kommissionen i statsstödshänseende behöver därför inte ske innan förslaget kan genomföras.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 och 4 a §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi.

4.2 

Höjd energiskatt på diesel 

Förslag: Energiskatten på diesel i miljöklass 1 och 2 höjs med 20 öre 

per liter. Höjningarna träder i kraft den 1 januari 2008. 

40 

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Sveriges Åkeriföretag motsätter sig skattehöjningarna på diesel och anser att åkeriföretagens konkurrenskraft mot utländska åkerier försämras. Svenska Bussbranschens Riksförbund avstyrker bestämt att skattehöjningen ska omfatta diesel som används i busstrafik. Riksförbundet anser att busstrafiken ska kompenseras för skattehöjningen i likhet med andra sektorer. Samma system för skatteåterbetalning som finns för jordbruket, skogsbruket och vattenbruket bör användas. Svenskt Näringsliv ifrågasätter starkt resonemanget att en extra skattehöjning på diesel minskar bränsleförbrukningen inom transportsektorn. På längre sikt borde i stället dieselanvändningen snarast stimuleras gentemot bensinanvändningen eftersom omkring 20 procent mindre koldioxid släpps ut och därmed borde skattennivån på diesel ligga på 80 procent av bensinnivån. Svenskt Näringsliv saknar en analys av förslagets konsekvenser. Svenska Naturskyddsföreningen välkomnar höjningen men anser att en större översyn av hela beskattningssystemet för dieseldrivna fordon är mycket angelägen. Föreningen anser dock att kollektivtrafiken på något sätt måste kompenseras för de ökade dieselkostnaderna. Utifrån en marginalkostnadsprissättning anser föreningen att skatten på diesel borde höjas med 3 kronor per liter samtidigt som den högre fordonsskatten för dieselpersonbilar slopas. Föreningen ifrågasätter vidare att energiskattehöjningen endast omfattar diesel i miljöklass 1 och 2. Föreningen anser att det finns en klar risk för att förslaget leder till att den från miljösynpunkt sämre dieseln i miljöklass 3 kommer att konkurrera ut de miljömässigt bättre bränslena i miljöklass 1 och 2. Synpunkterna att den föreslagna skattehöjningen är alltför liten och att risken för att de miljömässigt bättre bränslena får en försämrad konkurrenskraft delas av Gröna Bilister och Miljöfordon Syd. Dessa tre miljöorganisationer föreslår att även diesel i miljöklass 3 omfattas av energiskattehöjningen. Preem Petroleum AB föreslår också att miljöklass 3-diesel ska omfattas av skattehöjningen. Bolaget anser att om det inte sker får det med stor sannolikhet till följd att miljöklass 1- diesel försvinner från den svenska marknaden. Preem Petroleum AB framhåller fördelarna med miljöklass 1-diesel, bland annat att den medför 20 procent lägre partikelutsläpp, 5 procent lägre kväveoxidutsläpp och vid en livscykelanalys 130 000 ton lägre koldioxidutsläpp jämfört med miljöklass 3-diesel. AB Svenska Shell anser också att dieselskattehöjningen ska omfatta diesel i miljöklass 3. Bolaget anser att det är högst sannolikt att miljöklass 1-diesel försvinner från marknaden. AB Svenska Shell framhåller att bolaget gjort avsevärda investeringar för att producera, distribuera och hantera miljöklass 1- diesel och anser att det inte är rimligt att genom snabba opåkallade skatteändringar slå undan benen på den typen av investeringar. Vägverket och Bil Sweden anser att effekterna av den minskade skatteskillnaden bör följas noga under kommande år.

Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska bränsleförbrukningen inom transportsektorn föreslår regeringen att energiskatten på diesel höjs med 20 öre per liter för diesel i miljöklass 1 och 2. För privatpersoner tillkommer en mervärdesskatteeffekt på 5 öre per liter. För att inte förändra skattevillkoren för dieselpersonbilar jämfört med

Prop. 2007/08:11

41

bensinpersonbilar föreslår regeringen samtidigt att fordonsskatten för Prop. 2007/08:11 dieselpersonbilar sänks (se avsnitt 4.5). En styrning av bränsle-

förbrukningen via skatten på drivmedel är att föredra framför en styrning via fordonsskatten, eftersom fordonsskatten är oberoende av körsträckan.

Energiskatten på diesel är differentierad i tre miljöklasser. Nästan all diesel som säljs på den svenska marknaden är miljöklass 1-diesel (cirka

99 procent under 2006). Återstoden är i huvudsak miljöklass 3-diesel. Diesel i miljöklass 1 är miljömässigt bättre än diesel i miljöklass 3. Inom EU finns minimikrav på diesel som motsvarar miljökraven i miljöklass 3. Den diesel som uppfyller EU:s minimikrav kallas europadiesel. För närvarande introduceras inom EU en svavelfri variant av europadieseln, men först 2009 införs EU-krav på svavelfri diesel. Svavelfriheten i diesel är väsentlig för att motortillverkarna ska kunna konstruera miljömässigt bättre motorer. Den svavelfria europadieseln ligger miljömässigt närmare miljöklass 1, men fortfarande innehåller europadieseln så höga halter aromatiska kolväten att den hänförs till miljöklass 3. Sådana kolväten genererar partiklar som misstänks vara cancerframkallande.

En höjning av dieselskatten bör begränsas till miljöklass 1 och 2 för att minska skatteskillnaden till miljöklass 3-diesel. Denna skillnad (57,6 öre per liter mellan diesel i miljöklass 1 och 3) är i dag omotiverat stor och är betydligt större än skillnaden i tillverkningskostnad. Skatteskillnaden tillkom när svavelhalten var hög i miljöklass 3-diesel. När nu svavelfri diesel kommer att bli normen minskar således skillnaden i miljökvalitet. Därmed bör också skatteskillnaden minskas så att utrymmet för priskonkurrens på området ökar. Skatteskillnaden får dock inte bli alltför liten. En skattehöjning med 20 öre per liter bedöms leda till en skatteskillnad som är väl avvägd med hänsyn till den numera mindre skillnaden i miljökvalitet. Ytterligare skattejusteringar bör kunna ske om denna skillnad ändras framöver. Remissinstansernas farhågor eller invändningar mot förslaget om minskad skatteskillnad är förståeliga, men regeringen anser att skillnaden är lämpligt avvägd med hänsyn till den kvarvarande skillnaden i miljökvalitet. I enlighet med vad som uttalats från Vägverket och Bil Sweden, avser regeringen att noga följa utvecklingen på marknaden.

En dieselskattehöjning belastar även den tunga trafiken och höjer vägtransportkostnaderna. Sveriges Åkeriföretag, Svenska Bussbranschens Riksförbund och Svenskt Näringsliv har invändningar mot förslaget. För näringslivet utgör dock bränslekostnaderna en liten andel av de totala kostnaderna och denna kostnadsökning är ett oönskat men nödvändigt resultat av högre ambitioner inom miljöområdet. Kollektivtrafiken konkurrerar med personbilstransporter, men eftersom bränsleåtgången per person vid busstransport är betydligt lägre, bör denna konkurrensfördel kunna bestå. Med hänsyn till sektorernas speciella förhållanden bör dock jordbruket, skogsbruket och vattenbruket kompenseras för skattehöjningen på diesel som används i arbetsmaskiner. Denna fråga behandlas närmare i avsnitt 4.7.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi.

42

4.3Höjt avdrag för resor till och från arbetet samt tjänsteresor

Regeringens förslag: Det belopp som får dras av för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats, för resor med egen bil i tjänsten och i näringsverksamhet höjs från 18 kronor till 18 kronor och 50 öre per mil. Avdrag för resor med förmånsbilar höjs från 9 kronor till 9 kronor och 50 öre per mil med undantag för dieseldrivna förmånsbilar som höjs från 6 kronor till 6 kronor och 50 öre per mil. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Gröna Bilister anser att avdragsrätten ska slopas. Avdraget innebär nämligen en särskild ersättning för skattskyldiga som valt att bosätta sig långt ifrån sin arbetsplats. Dessutom visar en studie av Skatteverket att huvuddelen av avdraget går till välbärgade kranskommuner. I avvaktan på att avdraget slopas bör emellertid samma schablonbelopp gälla oavsett transportmedel. Svenska Naturskyddsföreningen och Svenska Bussbranschens Riksförbund anser att rätten till avdrag ska grundas på avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen och inte på valet av transportmedel. Svenska Naturskyddsföreningen menar vidare att den föreslagna höjningen är högre än vad som motiveras av de höjda skatterna på drivmedel samt att avdraget ska begränsas till 50 000 kr per år.

Skälen för regeringens förslag: Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. Avdrag ska under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresor med egen bil. I sådant fall får för närvarande avdrag göras med 18 kronor per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamheten. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna.

Stora grupper skattskyldiga i framför allt glesbygds- och storstadsregionerna är beroende av bilen för att kunna ta sig mellan bostad och arbetsplats utan orimligt långa restider. Gröna Bilisters förslag om att slopa avdragsrätten skulle därför medföra avsevärda ekonomiska påfrestningar för dessa grupper. För många är det dessutom svårt att anpassa sig till en slopad avdragsrätt genom att flytta närmare arbetsplatsen både med hänsyn till situationen på bostads- och arbetsmarknaden och till att båda makarna i en familj ofta är förvärvsarbetande.

De höjda skatterna på drivmedel som föreslås i avsnitt 4.1 och 4.2 ökar kostnaderna för arbetsresor och resor i tjänsten. För att anpassa avdraget för resor till och från arbetet och i tjänsten samt i näringsverksamheten på grund av de höjda skatterna, bör därför från och med 2008 nivån på avdraget för resor med egen bil höjas från 18 kronor till 18 kronor och 50 öre per mil.

Prop. 2007/08:11

43

Enligt gällande regler ges skattskyldiga med dieseldrivna förmånsbilar Prop. 2007/08:11 ett avdrag med 6 kronor per mil medan de med förmånsbilar som drivs

med annat drivmedel ges ett avdrag om 9 kronor per mil. Även dessa avdragsbelopp bör höjas på motsvarande sätt från och med 2008, vilket ger ett avdrag med 6 kronor och 50 öre per mil för dieseldrivna förmånsbilar och med 9 kronor och 50 öre per mil för förmånsbilar som drivs med annat drivmedel.

Regeringen anser – till skillnad mot Svenska Naturskyddsföreningen – att de föreslagna höjningarna utgör en rimlig kompensation för de höjda skatterna.

Gröna Bilister anser att schablonbeloppet för bil ska gälla för alla transportmedel. Avdrag för resor med bil grundas på de milbundna kostnaderna för bil och kan därför inte ligga till grund för avdrag för andra transportmedel. Avdrag för andra transportmedel än bil ska göras med skäligt belopp.

Denna proposition avser att behandla sådana frågor som aviserats i budgetpropositionen och frågor rörande villkoren för avdragsrätten kan därför inte behandlas inom ramen för denna proposition.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering. Förslaget föranleder ändringar i

12 kap. 5, 27 och 29 §§ samt 16 kap. 27 § inkomstskattelagen (1999:1229).

4.4Uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna efter prisutvecklingen (indexering)

Regeringens förslag: Energi- och koldioxidskattesatserna räknas upp motsvarande förändringarna i konsumentprisindex under perioden juni 2006–juni 2007. Höjningarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Statens energimyndighet anser att justeringen av skattesatserna i fortsättningen bör göras efter förändringar i bruttonationalprodukten och inte i konsumentprisindex. Svenskt Näringsliv och Svensk Energi framhåller att det kan finnas vissa motiv för att realvärdesäkra skattesatser för privatkonsumenter, men anser att för företag har reala svenska priser inte något berättigande i en global ekonomi och anser att indexuppräkningen bör upphöra. Svenska Naturskyddsföreningen vill behålla skattesatsuppräkningen och anser att miljöstyrande skatter måste justeras för inflationen för att de inte ska mista sin påverkan.

Skälen för regeringens förslag: Sedan 1994 ska det enligt bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi ske en årlig indexomräkning av energi- och koldioxidskattesatserna. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Varje år, senast i november, ska regeringen beräkna det kommande kalenderårets energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. De nya skattesatser som ska gälla under 2008 baseras på förändringen i konsumentprisindex

44

mellan juni månad 2006 och juni månad 2007. Index har under den perioden ökat med cirka 1,85 procent. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om energipriserna höjs i motsvarande mån och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt uppkommer inte effekten.

För 2008 medför indexhöjningen att skatten på bensin kommer att höjas med 9 öre per liter (11,2 öre per liter inklusive mervärdesskatt). Regeringen har tidigare i denna proposition föreslagit att koldioxidskatten höjs motsvarande 6 öre per kg koldioxid samt att energiskatten på diesel höjs med 20 öre per liter från och med den 1 januari 2008.

Indexuppräkningen av skattesatserna på el medför en höjning för hushåll och servicenäring med 0,5 öre per kWh i södra Sverige och med 0,4 öre per kWh i norra Sverige. I avsnitt 4.8 föreslår dock regeringen att skattesatsen i norra Sverige ska sänkas med 3 öre per kWh. Den skattesats som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket ändras inte på grund av avrundningsregler. Skattesatsändringarna för el och de vanligaste bränslena redovisas i tabell 4.1.

Svenskt Näringsliv och Svensk Energi vill avskaffa skattesatsuppräkningen på energiområdet, men regeringen anser att det av finansiella skäl och miljöskäl finns anledning att behålla den årliga justeringen av skattesatserna. Till skillnad mot Statens energimyndighet anser regeringen att prisutvecklingen är att föredra som grund för skatteuppräkningen.

Vissa sektorer inom näringslivet belastas med en koldioxidskatt som är nedsatt till 21 procent av den generella nivån för uppvärmningsbränslen. Detta gäller för industrin, värmeproduktion i kraftvärmeverk och jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. Förändringar av de generella skattesatserna kommer således endast att slå igenom i begränsad omfattning för dessa sektorer. För t.ex. eldningsolja innebär det en sammanlagd skattehöjning med 49 kronor i stället för 234 kronor per m3.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1, 4 a och 10 §§ samt 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi.

Prop. 2007/08:11

45

Prop. 2007/08:11

Tabell 4.1 Ändringar av skattesatser för el och vissa bränslen för 2008, inklusive mervärdesskatt

Energislag 

Index- 

Energi- 

Koldi- 

Mer- 

Summa 

höjning 

skatt 

oxid 

värdes- 

skatt 

skatt 

El, södra 

Sverige, 

0,5 

– 

0,13 

0,63 

öre/kWh 

El, norra 

Sverige, 

0,4 

-3,0

– 

-0,65

-3.25

öre/kWh 

Bensin, 

miljöklass 1, 

9 

14 

5,75 

28,75 

öre/liter 

Diesel, 

miljöklass 1, 

6,9 

20,0 

17,1 

11,0 

55,0 

öre/liter 

Eldningsolja, 

63 

171 

58,50 

292,50 

kr/m3 

4.5Sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar

Regeringens förslag: Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar som beskattas efter vikt sänks med 4,5 procent. För de bilar som beskattas efter koldioxidutsläpp sätts miljö- och bränslefaktorn ned till 3,3. För bilar som blir skattepliktiga från och med den 1 januari 2008 sänks fordonsskatten ytterligare genom att miljö- och bränslefaktorn sätts ned till 3,15. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Svenska Naturskyddsföreningen tillstyrker förslaget. Svenska Naturskyddsföreningen och Miljöfordon Syd menar att bilar med bättre miljöegenskaper bör ges en särskild skattelättnad, liknande den som gäller för dieseldrivna bilar med partikelfilter. Gröna Bilister avstyrker förslaget om lägre skatt för bilar som blir skattepliktiga från och med 2008 eftersom utsläppen av kväveoxider är fortsatt höga. Vägverket menar att inte enbart dieseldrivna bilar som registreras efter den 1 januari 2008 ska omfattas av den lägre fordonsklatten utan även de bilar som uppfyller miljöklass 2005 PM. Bil Sweden menar att fordonsskatten ska sänkas ytterligare och att miljöfaktorn bör slopas samt anser att miljö- och bränslefaktorn räknats fram på ett sätt som inte är i överensstämmelse med vad som framgår av förarbetena. Vidare menar Bil Sweden att den skillnad som finns i emissioner mellan nya bensinbilar och dieselbilar är så liten att det inte kan motivera en särskild beskattning. Därutöver anförs att bränslefaktorns storlek är felaktig i

46

relation till energiskatter och körsträckor för bensinrespektive dieselbilar.

Skälen för regeringens förslag: En utgångspunkt för uttaget av fordonsskatt är att den sammanlagda skattebelastningen ska vara lika stor oavsett vilket drivmedel som används. För att kompensera att skatten på diesel är lägre än skatten på bensin finns därför ett särskilt påslag i fordonsskatten för dieseldrivna bilar. För den viktbaserade fordonsskatten regleras detta förhållande genom att skattenivån i respektive viktintervall är högre för dieseldrivna personbilar. För den koldioxidbaserade fordonsskatten är det den s.k. bränslefaktorn som reglerar detta förhållande. Tanken är att det sammanlagda skatteuttaget vid en viss genomsnittlig årlig körsträcka ska belasta dieseldrivna och bensindrivna personbilar lika. Eftersom energiskatten på diesel föreslås höjas med 20 öre per liter, utan att någon motsvarande höjning görs av energiskatten på bensin, föreslår regeringen att skillnaden i fordonsskatt mellan bensin- och dieseldrivna personbilar minskas i motsvarande mån. Bil Sweden har gjort gällande att bränslefaktorn borde sättas ned ytterligare med beaktande av energiskattenivå samt med hänsyn till årliga körsträckor. Den högre fordonsskatten, som ska tillämpas för att ta hänsyn till den lägre skatten på diesel, kan beräknas på olika sätt. Sådana räkneövningar blir emellertid mycket teoretiska. Det är inte heller möjligt att eftersträva en exakt kalibrerad bränslefaktor när denna ska appliceras på hela kollektivet av nya dieseldrivna personbilar. Regeringen har inte funnit skäl att avvika från de beräkningar som tidigare använts i detta sammanhang, dvs. en rimlighetsbedömning utifrån uppgifter om genomsnittliga körsträckor, genomsnittlig bränsleförbrukning m.m.

För dieseldrivna personbilar som omfattas av den koldioxidbaserade fordonsskatten finns även ett miljötillägg som höjer fordonsskatten. Det beror på att avgaskraven för dieseldrivna personbilar är mindre stränga än för bensindrivna personbilar vad gäller bland annat kväveoxider och att dessa bilar har högre utsläpp av partiklar. Miljötillägget uppgår för närvarande till 30 procent av fordonsskattens grundbelopp och koldioxidbelopp.

Efterhand som skillnaden i utsläpp minskar bör också miljötillägget minskas. När dieselpersonbilar har samma utsläppsnivåer av partiklar och kväveoxid m.m. som bensinpersonbilar bör miljötillägget slopas. I de avgaskrav som blir obligatoriska för nya bilmodeller den 1 september 2009 är skillnaden i utsläpp mellan dieseldrivna och bensindrivna personbilar mindre. Redan nu uppfyller runt 90 procent av alla nya dieselpersonbilar de kommande kraven vad gäller utsläpp av partiklar. Förvisso uppfylls inte kraven för kväveoxider m.m. i samma utsträckning i förtid. En samlad bedömning ger emellertid vid handen att utsläppsnivåerna för nya dieselpersonbilar närmar sig utsläppsnivåerna för nya bensinpersonbilar. Regeringen föreslår därför att miljötillägget sätts ned. Miljötillägget bör dock inte slopas, eftersom utsläppen från dieselpersonbilar avseende partiklar och kväveoxider fortfarande inte är lika låga som för bensinpersonbilar. Miljötillägget kan lämpligen halveras, dvs. sättas ned från 30 till 15 procent av fordonsskattens grundbelopp och koldioxidbelopp. Endast nya bilar som blir skattepliktiga från och med den 1 januari 2008 föreslås få del av det lägre miljötillägget. Från detta datum upphör skattelättnaden om 6 000 kronor, den s.k. partikel-

Prop. 2007/08:11

47

rabatten, för dieselbilar med låga partikelutsläpp. Enligt regeringens Prop. 2007/08:11 mening finns inte skäl att knyta an den föreslagna sänkningen till någon

miljöklass, som anförts av Svenska Naturskyddsföreningen, Miljöfordon Syd och Vägverket.

Miljötillägget, uttryckt som en faktor, och bränslefaktorn har fogats ihop till en faktor, miljö- och bränslefaktorn. Denna faktor uppgår för närvarande till 3,5. I förarbetena till vägtrafikskattelagen (prop. 2005/06:65 Ny vägtrafikskattelag m.m. och SOU 2004:63 Skatt på väg) uttrycks miljö- och bränslefaktorn som 1,3 (miljöfaktorn) gånger 2,7 (bränslefaktorn). Eftersom båda komponenterna uttryckts som faktorer, kan de i princip inte tillämpas självständigt, vilket också uttryckligen angetts i förarbetena. Det är därför inte möjligt, som Bil Sweden tycks mena, att utgå från en bränslefaktor om 2,7 vid en sänkning av fordonsskatten. Utgångspunkten är i stället att den sammanlagda beskattning av dieseldrivna och bensindrivna personbilar ska vara lika vid en viss årlig genomsnittig körsträcka.

Som angetts ovan förslås att energiskatten på diesel höjs med 20 öre per liter. Det innebär för en bilist, med en körsträcka på 1 600 mil och en dieselförbrukning på 0,71 liter per mil, en ökad årlig dieselskatt på 285 kronor inklusive mervärdesskatt. För att inte förändra skattevillkoren för dieselpersonbilar jämfört med bensinpersonbilar föreslås fordonsskatten för en sådan bilist sänkas med motsvarande 285 kronor. Detta innebär att bilar med viktbaserad fordonsskatt får en sänkt skatt med 4,5 procent. För bilar i den koldioxidbaserade fordonsskatten föreslås att miljö- och bränslefaktorn sätts ned från 3,5 till 3,3. För bilar som blir skattepliktiga för första gången från och med den 1 januari 2008 innebär ett lägre miljötillägg att miljö- och bränslefaktorn sätts ned ytterligare till 3,15. Fordonsskatten sänks endast för personbilar klass I. Personbilar klass II omfattas inte av sänkningen eftersom dessa bilar jämställs med lätta lastbilar och lätta bussar. Som framgår av avsnitt 4.6 höjs fordonsskatten för personbilar klass II, lätta lastbilar och lätta bussar.

De sammantagna förändringarna av drivmedelskatten och fordonsskatten för den nyss nämnda dieselbilen, om den blivit skattepliktig för första gången före den 1 januari 2008, motsvarar en höjning av drivmedelsskatten med 30 öre per liter jämfört med den faktiska höjningen om 55 öre per liter. För bilar med likvärdig dieselförbrukning som blir skattepliktiga för första gången från och med den 1 januari 2008 motsvarar de sammantagna förändringarna en höjning av drivmedelsskatten med 8 öre per liter, då de kompenserats med både en sänkning av bränslefaktorn och miljötillägget.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 10 § vägtrafikskattelagen (2006:227) och i bilagan till lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt.

48

Prop. 2007/08:11

4.6Höjd fordonsskatt för lätta lastbilar och lätta bussar

Regeringens förslag: Fordonsskatten för de flesta lätta lastbilar och lätta bussar höjs med 45 procent. Höjningarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Gröna Bilister och Svenska Naturskyddsföreningen tillstyrker förslaget. Sveriges Åkeriföretag pekar på att konkurrenssituationen för budbilstransporter försämras ytterligare jämfört med taxi. Svenska Bussbranschens Riksförbund menar att skattehöjningen inte ska omfatta bussar som används i yrkesmässig busstrafik.

Skälen för regeringens förslag: Fordonsskatten för lätta lastbilar och bussar är lägre än för jämförbara personbilar. Skillnaden i skattenivå är särskilt tydlig mellan dieseldrivna lastbilar och dieseldrivna personbilar och har lett till att dieseldrivna personbilar byggs om och registreras som lastbilar. Skatteskillnaden driver fram samhällsekonomiskt omotiverade kostnader. Den lägre skattenivån kan dessutom ifrågasättas ur ett miljöperspektiv, eftersom dessa bilar inte har lika strikta utsläppskrav som personbilar. Mot denna bakgrund föreslås att skatten för lätta lastbilar och bussar ska höjas så att skillnaden i skatteuttaget minskar. Husbilar som tillhör kategorin personbilar klass II ska också omfattas, eftersom dessa skattemässigt jämställs med lätta lastbilar. En höjning av skattenivån med 45 procent bedöms vara väl avvägd. Regeringen ser inget skäl att undanta bussar som används i yrkesmässig verksamhet från skattehöjningen. Regeringen ser inte heller att ett närmande till den högre skattenivån för personbilar kan skulle skapa snedvridningar mellan verksamhet som bedrivs med lätta lastbilar och lätta bussar gentemot sådan verksamhet som bedrivs med personbilar. I stället är det en snedvridning som elimineras.

En generell höjning för alla lätta lastbilar och bussar medför emellertid att fordonsskatten i de lägsta viktklasserna för både bensindrivna och dieseldrivna lätta lastbilar och bussar skulle komma att överstiga skatten för en jämförbar personbil. Detta är inte önskvärt och skattehöjningen begränsas därför i de lägsta viktklasserna. I dessa viktklasser kommer skattenivån för lätta lastbilar och bussar i princip att jämställas med fordonsskatten för personbilar. De lättaste bensindrivna lastbilarna har redan en fordonsskatt i nivå med motsvarande personbil och får därför inte någon höjd skatt. Ett exakt lika stort skatteuttag är inte möjligt, eftersom skatten för lätta lastbilar och bussar beräknas utifrån fordonets vikt med tillägg för dess maximala lastförmåga (totalvikt) medan den för personbilar beräknas enbart utifrån fordonets vikt (tjänstevikt).

Höjningarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i bilagan till lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt.

49

4.7Återbetalning av energi- och koldioxidskatt till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket

Regeringens förslag: Gränserna för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el sänks från 1 000 kronor till 500 kronor. Om gränserna är uppnådda medges återbetalning med hela beloppet.

Höjningen av energiskatten på diesel kompenseras genom en höjning av den nuvarande återbetalningen för diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner.

Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) tillstyrker ändringen av återbetalningssystemet. I fråga om återbetalning av skatt på diesel för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket vill LRF uppmärksamma att sedan 2005, då återbetalningssystemet infördes, och beaktat förslaget för 2008 har dieselskatten höjts med ca 52 öre per liter brutto medan återbetald dieselskatt har ökats med 27 öre per liter. För att bibehålla konkurrenssituationen från 2005 bör återbetalningen därför öka med ytterligare 25 öre per liter. LRF föreslår en förenkling när det gäller drift av stationära arbetsredskap med dieselmotor. För att erhålla en återbetalning av dieselskatt krävs i dag att märkt diesel används. LRF föreslår att återbetalning av skatt ska medges även när omärkt diesel används och med de regler som gäller för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket. Svenska Bussbranschens Riksförbund anser att även busstrafiken ska omfattas av det kompensationssystem som i dag omfattar jordbruket, skogsbruket och vattenbruket för att inte skattehöjningarna på diesel samt höjningen av reseavdraget ska motverka regeringens klimatarbete och de klimatmål som satts upp, samt de transportpolitiska målen och nollvisionen. Svenska Naturskyddsföreningen anser att det är olyckligt att regeringen väljer att kompensera jordbruket för ökade kostnader genom att subventionera just dieselanvändning. Det kommer bl.a. att leda till att incitamenten att minska koldioxidutsläppen från produktionen av biodrivmedel fortsatt kommer att vara svaga. Utformningen av återbetalningen kan dessutom ifrågasättas eftersom en stor del består av att tröskelvärdet tas bort, vilket främst gynnar företag av typen små hästgårdar och inte produktionsinriktade jordbruk för vilka skatteåterbäringen är en liten del av drivmedelskostnaden.

Skälen för regeringens förslag: För jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet återbetalas i dag skatt på diesel som används i arbetsmaskiner och skatt på bränslen som används för uppvärmning eller drift av stationära motorer. Dessutom återbetalas skatt på el som förbruks i dessa verksamheter.

Enligt den nuvarande ordningen återbetalas den del av skatten på bränsle som överstiger 1 000 kronor för ett kalenderår. Begärs återbetalning för både diesel och andra bränslen gäller gränsen 1 000 kronor för dessa bränslen tillsammans. Ansökan för skatt på el sker separat. Även för den ansökan gäller att endast den del som överstiger 1 000 kronor

Prop. 2007/08:11

50

återbetalas. För såväl bränsle som el gäller att större förbrukare har möjlighet till återbetalning kvartalsvis.

De nuvarande gränserna för återbetalning bör sänkas från 1 000 kronor till 500 kronor. Detta gäller alltså för såväl återbetalning av skatt på bränsle som återbetalning av skatt på el. Dessutom bör reglerna ändras så att hela beloppet återbetalas när väl gränsen på 500 kronor är uppnådd. Detta innebär att den som t.ex. har betalat skatt på el med 500 kronor under ett år får hela detta belopp återbetalat, medan den som betalat 499 kronor inte får någon återbetalning. Den som i det tidigare systemet betalat 1 100 kronor, och därför bara varit berättigad till återbetalning med 100 kronor, kommer till följd av förslaget att få hela beloppet 1 100 kronor tillbaka.

En nackdel med åtgärden är att den administrativa bördan ökar genom att ytterligare företag nu tillkommer i återbetalningssystemen.

En generell höjning av koldioxidskatten medför en höjning av skatten på diesel med 17 öre per liter. En sådan höjning bör av klimatskäl slå igenom på all användning av diesel. Däremot anser regeringen att jordbruket, skogsbruket och vattenbruket bör kompenseras för höjning av energiskatten på diesel med 20 öre per liter för den diesel som används i arbetsmaskiner. En sådan kompensation bör ske genom att den nuvarande återbetalningen av en viss del av skatten på diesel (77 procent av koldioxidskatten) höjs med två procentenheter till 79 procent. Regeringen anser det således inte motiverat att, som LRF yrkat, medge ytterligare återbetalning. Anledningen till att återbetalningen sker via koldioxidskatten är att det belopp som återbetalas per liter diesel överstiger nivåerna på energiskatt för denna volym. Den miljöklasstyrning som finns avseende bränslekvalitet regleras genom energiskatten. Denna miljöstyrning skulle således helt försvinna om återbetalningen innefattade även återbetalning av energiskatten.

Regeringen ser inga skäl till varför busstrafiken skulle omfattas av det kompensationssystem som i dag gäller för jordbruket, jämför även avsnitt 4.1 och 4.2.

LRF anser att återbetalning av skatt ska medges även när omärkt diesel används vid drift av stationära arbetsredskap med dieselmotor. Regeringen vill för sin del framhålla att det på en rad områden är ett krav att märkt olja ska användas för att skattelättnader ska komma ifråga. Detta för att undvika att lågbeskattad olja används i motordrivna fordon. Det är inte aktuellt att göra några undantag från den principen när det gäller jordbruket.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 1 §, 9 kap. 8 § samt 11 kap. 12 § lagen (1994:1776) om skatt på energi.

Prop. 2007/08:11

51

4.8 

Sänkt energiskatt på el i norra Sverige 

Prop. 2007/08:11 

Regeringens förslag: Den lägre energiskattesatsen på el, som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra Sverige, sänks med 3 öre per kWh från och med den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Svensk Fjärrvärme anser att en subvention för konsumenter av värme i norra Sverige bör vara oberoende av vilket energislag som används och att därför även uppvärmning som sker genom användning av pellets, olja och fjärrvärme bör omfattas av subventionen. Svenska Naturskyddsföreningen motsätter sig inte förslaget, men menar att en kompensation i form av en nedsatt energiskatt på el är olycklig ur miljösynpunkt då den motverkar en effektivisering av energianvändningen.

Skälen för regeringens förslag: Den lägre energiskattenivån på el i norra Sverige, för närvarande 20,1 öre per kWh jämfört med 26,1 öre per kWh i södra Sverige, omfattar alla kommuner i Norrbottens, Västerbottens och Jämtlands län samt kommunerna Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik,[REDACTED_EFTERNAMN], Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Älvdalen och Torsby. Dessa skattenivåer gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna, medan en lägre skattenivå om 0,5 öre per kWh gäller för förbrukning av el inom industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket i hela landet.

När skattedifferentieringen mellan norra och södra Sverige infördes, den 1 juli 1981, motiverades den med skillnader i klimatet. Den högre elförbrukningen i den norra, kallare delen av landet kompenserades med en lägre skattesats. Kurvor över medeltemperaturen (isotermer) användes för att dra gränsen mellan norra och södra delen av landet. Med hänsyn till ökade kostnader för eluppvärmning ansåg regeringen redan i budgetpropositionen för 2007 (prop. 2006/07:1, volym 1, avsnitt 5.6.1, s. 154) att den reducerade energiskattesatsen i de norra delarna av landet borde sänkas med 3 öre per kWh. En sådan åtgärd förutsätter dock ett godkännande från kommission från statsstödssynpunkt, eftersom servicesektorns företag i de norra delarna av landet betalar en lägre energiskatt på el än motsvarande företag i övriga delar av landet. Regeringen bedömde därför att den ytterligare reduceringen kunde träda i kraft först den 1 januari 2008.

Kommissionen har den 16 maj 2007 beslutat att godkänna den ytterligare reduceringen av skattesatsen (EUT C 173, 26.7.2007, s. 1). Den sänkning som aviserades i budgetpropositionen för 2007 föreslås därför nu genomföras från kommande årsskifte. Vid angivandet av skattesatsen i lagen (1994:1776) om skatt på energi tas hänsyn till indexuppräkningen, jfr tabellen i avsnitt 4.4.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi.

52

4.9 

Höjda elproduktionsskatter 

Prop. 2007/08:11 

Regeringens förslag: Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer höjs med 24 procent till 12 648 kronor per megawatt och månad. Samtidigt höjs fastighetsskatten för vattenkraftverk från 1,2 procent till 1,7 procent. Tillsammans med den tillfälliga höjningen av skatten med 0,5 procent under taxeringsåren 2007–2011 kommer fastighetsskatten för vattenkraftverk från och med 2008 därmed att uppgå till 2,2 procent. Höjningarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Svenskt Näringsliv, Svensk Energi, E.ON Sverige AB och Projektet Basindustririket avstyrker förslaget, eftersom det inte tillgodoser industrins behov av långsiktighet och medför ökade produktionskostnader som i sin tur riskerar leda till minskade investeringar i berörda elproduktionsanläggningar. Statens energimyndighet påpekar också denna risk. Svenskt Näringsliv och E.ON anser i vart fall att såväl genomförda som planerade effektökningar bör undantas från skattehöjningarna. E.ON menar vidare att kärnkraftsskatten bör tas bort i sin helhet samt att fastighetsskatten på vattenkraft bör minskas successivt. Svenskt Näringsliv, Svensk Energi och E.ON hävdar också att höjningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk motverkar elcertifikatsystemets syfte att främja förnybar elproduktion.

Skälen för regeringens förslag: Uttaget av kärnkraftsskatt regleras i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Kärnkraftsskatten är en fast skatt som betalas av kärnkraftsproducenterna och baseras på kärnkraftsreaktorernas termiska effekt, dvs. dess värmeproduktionsförmåga. Skatten är således oberoende av hur mycket el som produceras i en kärnkraftsreaktor. Kärnkraftsskatten tas ut för varje månad med 10 200 kronor per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Vid avställning av en reaktor under längre sammanhängande tid än 90 dagar betalas dock ingen skatt för de överskjutande dagarna.

Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För vattenkraftverk utgör fastighetsskatten 1,2 procent av taxeringsvärdet för varje beskattningsår. 2006 höjdes skattesatsen för vattenkraftverk från 0,5 procent till 1,2 procent. Samtidigt höjdes skattesatsen tillfälligt för vattenkraftverk med 0,5 procent till sammanlagt

1,7 procent. Den tillfälliga höjningen gäller under taxeringsåren 2007– 2011, se lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007–2011 års taxeringar.

Höjda elproduktionsskatter innebär ökad beskattning av ekonomiska resurser som finns i begränsad mängd. Senare års ökande elpris har inte motsvarats av ökade produktionskostnader inom kärn- och vattenkraften. De höga vinster som görs på kärn- och vattenkraftsproducerad el beror i stället på att andra, och dyrare, produktionstekniker ofta svarar för marginalproduktionen av el. Priset på el bestäms av kostnaden för denna marginalproduktion. Systemet med handel med utsläppsrätter har också bidragit till höjda elpriser och därmed ökat företagens vinster. Det beror på att de bränslen som används för marginalproduktion av el som regel är

53

av fossilt ursprung och därmed belastas med kostnader för utsläppsrätter. Prop. 2007/08:11 Genom höjda elproduktionsskatter beskattas dessa extravinster.

Regeringen hyser förståelse för de farhågor som remissinstanserna framför avseende fastighetsskatten på vattenkraftverk. Det är viktigt att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatsystemet tas tillvara. Förändringar i fastighetsskatten för vattenkraftverk ska därför beakta och balanseras utifrån att den önskade effektiviseringen och utbyggnaden av vattenkraften inte motverkas. Regeringen gör bedömningen att den nu föreslagna höjningen endast marginellt påverkar förutsättningarna för en fortsatt effektivisering och utbyggnad av vattenkraft inom ramen för elcertifikatsystemet.

Regeringen anser att elproduktionsskatterna kan höjas utan att företagens möjligheter till effektivisering och utbyggnad äventyras i alltför stor utsträckning. Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer bör höjas med 24 procent. Efter en sådan höjning kommer skatten att uppgå till 12 648 kronor per megawatt och månad. Fastighetsskatten för vattenkraftverk bör höjas från 1,2 procent till 1,7 procent av taxeringsvärdet. Tillsammans med den tillfälliga höjningen av skatten med 0,5 procent under taxeringsåren 2007–2011 kommer fastighetsskatten för vattenkraftverk från och med 2008 därmed att uppgå till 2,2 procent. Regeringen är inte nu beredd att undanta genomförda eller framtida effektökningar eller sådan elproduktion som ingår i elcertifikatsystemet från skattehöjningarna.

De föreslagna höjningarna innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från kärn- och vattenkraft. Den ökade kostnaden för kärnkraftsproducenterna beräknas uppgå till i genomsnitt 1,1 öre per kWh. För vattenkraftsproducenterna beräknas den ökade kostnaden uppgå till i genomsnitt 1,0 öre per kWh. På en avreglerad elmarknad får dock, på kort sikt, en höjd fast kostnad inte något genomslag på elpriset.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Förslaget föranleder ändringar i 3 § lagen om statlig fastighetsskatt, 2 och 5 §§ lagen om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och 1 § lagen om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007–2011 års taxeringar.

5 Övriga punktskattefrågor

5.1Höjd skatt på öl och sänkt skatt på vin samt andra jästa drycker än vin eller öl

Regeringens förslag: Skatten på öl höjs från 1,47 kronor till 1,66 kronor per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin samt andra jästa drycker än vin eller öl sänks från 22,08 kronor till 21,58 kronor per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2008.

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. 

54 

Remissinstanserna: Statens folkhälsoinstitut och IOGT-NTO är för en höjning av ölskatten. Statens folkhälsoinstitut anser dock att det ur folkhälsosynpunkt är att föredra att höja ölskatten ytterligare och att avstå från en sänkning av skatten på vin. För att åtgärda den befintliga illegala hanteringen av alkohol i samhället är det inte försvarbart att från politiskt håll öka tillgängligheten ytterligare. IOGT-NTO avråder starkt från skattesänkningen på vin. För att minska efterfrågan bör såväl skatten på öl som vin höjas. Svenskt Näringsliv, Sveriges Bryggerier, Handelns Utredningsinstitut och Svensk Dagligvaruhandel stödjer inte förslaget att höja ölskatten, eftersom det kommer att leda till en ökad smuggling och privatinförsel av öl. Svenskt Näringsliv menar att det vore mer logiskt att enbart sänka skatten på vin. Sveriges Bryggerier anser att ölskatten i stället bör sänkas. Svensk Dagligvaruhandel påpekar att samhällets strävan borde vara att styra konsumtionen mot legala kanaler och låga alkoholalternativ, såsom folköl. Förslaget att höja skatten på öl går i motsatt riktning.

Skälen för regeringens förslag: Som ett led i finansieringen av jobbskatteavdraget och andra skattesänkningar som regeringen i budgetpropositionen för 2008 bedömer bör genomföras föreslås en justering av alkoholskatten. Regeringen anser, i likhet med Svenskt Näringsliv, Sveriges Bryggerier, Handelns Utredningsinstitut och Svensk Dagligvaruhandel att det är problematiskt med den olagliga alkoholinförseln. Det är angeläget att myndigheterna bekämpar denna införsel. Skatten på öl är i dag 1,47 kronor per volymprocent alkohol och liter. Ölskatten har varit oförändrad sedan den 1 augusti 1998. Den begränsade höjning av ölskatten som nu föreslås motsvarar inflationen från denna tidpunkt. Enligt regeringens uppfattning bör höjningen inte få någon större betydelse för försäljningen och införseln av öl. Mot bakgrund härav föreslår regeringen en mindre höjning av ölskatten till 1,66 kronor per volymprocent alkohol och liter. Skattehöjningen för en burk öl, 50 cl, med en alkoholhalt på 5,2 volymprocent blir 62 öre inklusive mervärdesskatt.

Enligt gällande EG-regler tas skatt på öl respektive vin ut på olika sätt. Till skillnad från skatt på öl, som tas ut med ett belopp per volymprocent alkohol och liter, tas skatt på vin ut med ett belopp per liter. Skatten på vin är 22,08 kronor per liter för vin med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent. Detta motsvarar 1,69 kronor per volymprocent alkohol och liter på ett vin med 13 volymprocent.

Det bör, enligt regeringes mening, inte föreligga någon skillnad i beskattningen mellan öl respektive vin per volymprocent alkohol och liter. Även utifrån EG-bestämmelserna finns det skäl för en överensstämmelse mellan skatten på vin och skatten på öl. En mindre sänkning av skatten på vin med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent föreslås därför från nuvarande 22,08 kronor till 21,58 kronor per liter vin. Skatten blir då 1,66 kronor per volymprocent alkohol och liter på ett vin med alkoholhalten 13 procent. Skattesänkningen för en flaska vin, 75 cl, med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent blir då 47 öre inklusive mervärdesskatt. Skatten på andra jästa drycker än vin eller öl sänks på samma sätt som skatten på vin, eftersom denna grupp av produkter enligt gällande EG-direktiv på alkoholskatteområdet ska beskattas på samma sätt som vin (rådets

Prop. 2007/08:11

55

direktiv 92/83/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av Prop. 2007/08:11 strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker, EGT L 316,

31.10.1992, s. 21, Celex 392L0083).

Regeringen föreslår även att den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkoholvaror från tredje land justeras på motsvarande sätt som skatten på öl och vin.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2008 och föranleder ändringar i 2–4 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt och i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m.

5.2 

Höjd tobaksskatt 

Regeringens förslag: Styckeskatten på cigaretter höjs med 3 öre från 

28 öre till 31 öre per cigarett. Skatten på röktobak höjs från 975 

kronor till 1 560 kronor per kg och skatten på snus från 246 kronor till 

336 kronor per kg. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2008. 

Beskattningen av privatinförsel av cigaretter från Slovenien upphör 

att gälla. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2008 men tillämpas 

retroaktivt från och med den 1 juli 2007. 

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. 

Remissinstanserna: House of Prince AB anför att bolaget noterar en 

betydande minskning av totalmarknaden för cigaretter vilket bolaget 

befarar till en stor del beror på ökad smuggling och privatimport. 

Bolagets slutsats baseras på tidigare erfarenheter av skattehöjningar och 

analyser av konsumtionsutvecklingen. Den föreslagna skattehöjningen på 

cigaretter anser bolaget kommer att förvärra detta ytterligare. Bolaget 

ifrågasätter ökningen av skatten på röktobak eftersom bolaget drar 

slutsatsen att skatten enligt förslaget kommer att överstiga den föreslagna 

minimipunktskatten på cigaretter. Philip Morris AB anför att bolaget 

stödjer användningen av skattepolitiska åtgärder för att främja 

folkhälsomål. Emellertid, för att skatte- och prisåtgärder ska vara 

effektiva i att motverka användningen av tobak, är det, enligt bolaget, 

viktigt att höga skatter och priser inte får oönskade bieffekter t.ex. ökad 

efterfrågan på insmugglade produkter, produktförfalskningar och ökning 

av den lagliga gränsöverskridande handeln. Bolaget anser att regeringen 

bör introducera förebyggande åtgärder så att produkter för vilka svensk 

punktskatt inte är betald, inte kan komma in på marknaden. Bolaget anför 

vidare att den nuvarande beskattningen av cigaretter bör omstruktureras 

så att den värdebaserade delen sänks och styckskatten höjs. Bolaget anför 

vidare att det är viktigt att tillräckligt med tid ges för att ändra 

cigarettpaketen för att reflektera de nya priserna efter skattehöjningen. 

Bolaget skulle uppskatta om datumet för ikraftträdande av skatte- 

förändringarna skjuts upp till den 1 mars 2008. 

Skälen för regeringens förslag: Som ett led i finansieringen av jobb- 

skatteavdraget och andra skattesänkningar som regeringen i budget- 

propositionen för 2008 bedömer bör genomföras föreslås en viss höjning 

av tobakskatten. Skatten på cigaretter tas för närvarande ut med 28 öre 

per styck och med 39,2 procent av detaljhandelspriset. Av folkhälsoskäl 

56 

är det viktigt att priset på cigaretter inte är alltför lågt. Samtidigt måste hänsyn tas till priset för cigaretter i närliggande länder samt risken för ökad smuggling av cigaretter. Regeringen föreslår därför endast en mindre höjning av styckeskatten på cigaretter med 3 öre till 31 öre per cigarett. Detta beräknas leda till att den totala skatten, inklusive mervärdesskatt, höjs med 1 krona och 50 öre per förpackning med 20 cigaretter i den mest sålda priskategorin.

Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Regeringen har förståelse för önskan om ett senare ikraftträdande av skattehöjningen på cigaretter med hänsyn till behovet av att ändra cigarettpaketen. Den föreslagna höjningen av cigarettskatten är dock ett led i finansieringen av jobbskatteavdraget och andra föreslagna skattesänkningar som gäller från den 1 januari 2008. Regeringen är därför inte beredd att föreslå en senareläggning av ikraftträdandet.

Enligt gällande EG-regler har medlemsstaterna möjlighet att ta ut en minimipunktskatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandelspriset på cigaretter i nämnda priskategori, förutsatt att denna punktskatt inte överskrider den punktskatt som tas ut på cigaretter i nämnda priskategori. Detta innebär att som mest får det skattebelopp som har fastställts för cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin tas ut för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än dessa.

Sedan den 1 mars 2003 tas en minimipunktskatt ut för lågpriscigaretter i Sverige. Minimipunktskatten tas sedan den 1 januari 2006 ut med 100 procent av skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Regeringen fastställer senast den 30 november det innevarande året den mest efterfrågade priskategorin av cigaretter och den minimipunktskatt som ska tas ut det nästkommande kalenderåret. Den nu föreslagna skattehöjningen beräknas, med oförändrade marginaler, medföra att priset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin kommer att höjas till 47 kronor och 50 öre per förpackning med 20 cigaretter från den 1 januari 2008. För att skattehöjningen ska få genomslag på minimipunktskatten redan från den 1 januari 2008 föreslår regeringen att minimipunktskatten för 2008, med undantag från de regler som normalt gäller för fastställandet av denna, ska fastställas till 1 krona och 24 öre per cigarett. Priset på lågpriscigaretter varierar, men många kostar i dag 35 kronor per förpackning med 20 cigaretter. För lågpriscigaretter blir skattehöjningen, inklusive mervärdesskatt, densamma som för cigaretter i den mest sålda priskategorin, 1 krona och 50 öre.

Efter den senaste höjningen av skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) till 975 kronor per kg den 1 januari 2007 kvarstår ännu en skatteskillnad mellan skatten på röktobak och skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Efter den föreslagna höjningen av cigarettskatten uppgår skatten på sådana cigaretter, omräknad till kronor per kg, till 1 650 kronor. Regeringen föreslår därför att skatten på röktobak höjs ytterligare, till 1 560 kronor per kg, från och med den 1 januari 2008. För en förpackning med 40 gram medför det en skattehöjning med 29 kronor och 25 öre inklusive mervärdesskatt.

Skatten på snus höjdes den 1 januari 2007 från 123 kronor till 246 kronor per kg. Av folkhälsoskäl bör även skatten på snus höjas. Regeringen föreslår därför att skatten på snus höjs till 336 kronor per kg från och med den 1 januari 2008. För en dosa portionssnus à 24 gram

Prop. 2007/08:11

57

medför det en skattehöjning med 2 kronor och 70 öre inklusive mer- Prop. 2007/08:11 värdesskatt. För en dosa lössnus à 50 gram medför det en skattehöjning

med 5 kronor och 63 öre inklusive mervärdesskatt.

Motsvarande höjning av beskattningen bör även ske beträffande cigaretter och röktobak som, utöver vissa mängder, beskattas vid införsel till Sverige från vissa nya medlemsstater enligt bestämmelserna i lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror. För cigaretter fastställs skatten till samma belopp som den föreslagna minimipunktskatten, 1 krona och 24 öre per styck. Eftersom Slovenien har meddelat att landet från och med den 1 juli 2007 har uppnått den fastställda minimibeskattningen av cigaretter inom EU, vilket har bekräftats av kommissionen, finns det inte längre grund för att beskatta privatinförsel av cigaretter från Slovenien. Regeringen föreslår därför att beskattningsbestämmelserna i detta avseende upphör att gälla från och med den 1 januari 2008 och inte tillämpas från och med den 1 juli 2007.

Även beträffande den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobaksvaror från tredje land föreslås motsvarande höjning av skatten på cigaretter, röktobak och snus.

De föreslagna tobaksskatteändringarna föranleder ändringar i 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt samt i 1 och 2 §§ lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror och i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m.

5.3 

Sänkt lotteriskatt 

Regeringens förslag: Lotteriskatten sänks från 36 procent till 35 

procent av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster 

som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda 

insatserna. Ändringen träder i kraft den 1 januari 2008. 

Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. 

Remissinstanserna: AB Trav och Galopp (ATG) har inget att erinra 

mot den föreslagna ändringen. Bolaget poängterar att samtidigt som 

lotteriskatten höjdes den 1 juli 1997 breddades skattebasen så att 

bråkdelar och oinlösta vinster också beskattades. Bolagets önskan är att 

dessa ska undantas från beskattning. 

Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1991:1482) om 

lotteriskatt (lotteriskattelagen) ska lotteriskatt betalas till staten för 

svenskt lotteri. Lotteriskatt tas ut med 36 procent av den behållning som 

återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i 

lotteriet räknats av från de sammanlagda insatserna. Det är i dag endast 

ATG:s lotteriverksamhet som beskattas enligt lotteriskattelagen. 

Återstoden av ATG:s behållning, efter betalning av lotteriskatt och 

avdrag för omkostnader, tillfaller på olika sätt hästsporten i Sverige. 

Lotteriskatten höjdes från 35 procent till 36 procent från och med den 

1 juli 1997. Vid denna tidpunkt var utvecklingen för ATG god och trav- 

och galoppsporten kunde enligt regeringens bedömning bära en höjning 

av lotteriskatten. Under senare tid har intäkterna för sporten dock 

minskat. Lotteriskattesatsen bör därför återställas till den tidigare nivån. 

58 

Regeringen föreslår att lotteriskatten sänks från 36 till 35 procent av den Prop. 2007/08:11 behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till

vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda insatserna.

ATG har framfört vissa önskemål om ändringar av basen för lotteriskatten. Regeringen är dock inte beredd att föreslå någon ytterligare ändring eller sänkning av lotteriskatten. Regeringen har nyligen tillkallat en särskild utredare som ska föreslå en långsiktigt hållbar svensk spelreglering. Frågan om en hållbar beskattningsmodell kommer att behandlas av utredaren.

Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 2008 och föranleder ändring i 1 b § lotteriskattelagen.

6 

Offentligfinansiella effekter 

Samtliga förslag som lämnas i denna proposition har aviserats i 

budgetpropositionen för 2008 och där har även de offentligfinansiella 

effekterna 

av 

åtgärderna 

redovisats 

(se 

prop. 

2007/08:1, 

volym 1, 

avsnitt 5.11, s. 134). Nedan lämnas en sammanfattning av vad som anges 

i budgetpropositionen avseende den periodiserade nettoeffekten av de 

olika åtgärderna för 2008. 

Den generella koldioxidskatten höjs med 6 öre per kg koldioxid, vilket 

beräknas öka intäkterna med 1,64 miljarder kronor. Energiskatten på 

diesel i miljöklass 1 och miljöklass 2 höjs med 20 öre per liter. Åtgärden 

förstärker intäkterna med 0,74 miljarder kronor. Avdraget för resor till 

och från arbetet höjs från 18 kronor till 18,50 kronor per mil. Åtgärden 

beräknas minska intäkterna med 0,14 miljarder kronor. 

Jordbruket, skogsbruket och vattenbruket kompenseras för energi- 

skattehöjningen med motsvarande 0,06 miljarder kronor genom en höjd 

andel återbetalning (från 77 till 79 procent av full koldioxidskatt). 

Gränsen för återbetalning av skatt på bränslen och el för dessa 

verksamheter 

sänks (från 

1 000 

till 

500 kronor). Intäkterna bedöms 

minska med 0,07 miljarder kronor som en följd av den senare åtgärden, 

där effekten främst beror på att återbetalning nu sker från första kronan 

givet att gränsen har uppnåtts. Likaså sänks fordonsskatten för 

dieseldrivna 

personbilar, 

vilket 

innebär 

en 

utebliven 

intäkt 

på 

0,10 miljarder kronor. 

Fastighetsskatten på vattenkraftverk föreslås ändrad genom en höjning 

från 1,2 

till 

1,7 procent. Detta 

innebär 

en intäktsförstärkning 

med 

0,46 miljarder kronor (under taxeringsåren 2007–2011 är skattesatsen 

därtill förhöjd med 0,5 procentenheter). Skatten på den termiska effekten 

i kärnkraftverk höjs med 24 procent, vilket ger en budgetförstärkning 

med 0,56 miljarder kronor. 

Fordonsskatten på lätta lastbilar och bussar höjs så att differensen till 

fordonskatt på personbilar minskar ytterligare. Åtgärden beräknas öka 

intäkterna med 0,29 miljarder kronor. 

Skatterna på tobak och alkohol höjs med sammanlagt 2,27 miljarder 

kronor, varav tobak (höjd styckeskatt på cigaretter, höjd skatt på 

röktobak och snus) svarar för 1,93 miljarder kronor och alkohol (höjd 

59 

skatt på öl och sänkt skatt på vin samt andra drycker än vin eller öl) för Prop. 2007/08:11 0,34 miljarder kronor.

Lotteriskatten sänks från 36 till 35 procent, vilket minskar intäkterna med 0,04 miljarder kronor.

7 Författningskommentar

7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt

3 §

Ändringen i första stycket punkten e, som behandlas i avsnitt 4.9, innebär att procentsatsen varpå skatten beräknas höjs. Vidare ändras sjätte stycket med anledning av att kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse har ersatts av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse.

7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt

1 b §

Ändringen i första stycket innebär att lotteriskatten sänks, jfr avsnitt 5.3.

7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m.

4 kap. 3 §

Ändringen innebär en justering av skattebeloppen för cigaretter, röktobak, snus och vin, jfr avsnitten 5.1 och 5.2.

7.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt

2 §

I första stycket görs en höjning av styckeskatten på cigaretter från 28 öre till 31 öre per styck. Minimipunktskatten för cigaretter avseende år 2008 fastställs till 1 krona och 24 öre per cigarett. Ändringarna behandlas närmare i avsnitt 5.2.

8 och 35 §§

Ändringarna innebär att skatten på röktobak respektive skatten på snus höjs, jfr avsnitt 5.2.

60

7.5 

Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om 

Prop. 2007/08:11 

alkoholskatt 

2–4 §§

Ändringarna innebär att skatten på öl, vin och andra jästa drycker justeras. Skatten på öl höjs från 1,47 kronor till 1,66 kronor per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin samt andra jästa drycker än vin eller öl sänks från 22,08 kronor till 21,58 kronor per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent. Ändringarna behandlas närmare i avsnitt 5.1.

7.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi

2kap.

1§

Ändringarna i första stycket innebär höjningar av skattesatserna. Höjningen av koldioxidskattesatserna behandlas i avsnitt 4.1 och de höjda energiskattesatserna för diesel i miljöklass 1 och 2 utvecklas i avsnitt 4.2. Samtliga skattesatser räknas upp med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex mellan juni månad 2006 och juni månad 2007, se avsnitt 4.4. Det kalenderår för vilket indexuppräkning enligt bestämmelserna i 2 kap. 10 § ska påbörjas ändras därför i tredje stycket till 2009.

4 a §

Skattebeloppen i tredje stycket ändras till följd av den generellt höjda koldioxidskatten och förändringen i konsumentprisindex mellan juni månad 2006 och juni månad 2007, se avsnitt 4.1 och 4.4. Det kalenderår för vilket indexuppräkning enligt bestämmelserna i 2 kap. 10 § ska påbörjas ändras därför i fjärde stycket till 2009.

10 §

Samtliga energi- och koldioxidskattesatser i lagen om skatt på energi ändras genom förslag i denna proposition till följd av förändringen i konsumentprisindex mellan juni månad 2006 och juni månad 2007, se avsnitt 4.4. Det kalenderår för vilket indexuppräkning enligt bestämmelserna i förevarande paragraf ska påbörjas ändras därför till 2009, vilket medför ändringar i paragrafens första stycke.

6 a kap.

1 § Punkten 14

Som framgår av avsnitt 4.7 kompenseras förbrukare av diesel för drift av arbetsmaskiner (andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar) inom yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet för den höjda energiskatten på diesel. Detta sker genom att den procentuella befrielsen från koldioxidskatt för sådan bränsle-

förbrukning höjs från dagens 77 procent till 79 procent.

61

Punkten 15

Den hittillsvarande lydelsen av denna punkt reglerar skattelättnader för diesel som i de län som drabbades av stormen Gudrun förbrukats i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet under tiden den 8 januari 2005 till och med utgången av år 2006, jfr prop. 2005/06:44 s. 30 ff. Skattelättnad med stöd av denna punkt avser endast den del av skatten som inte återbetalats med stöd av den generella nedsättningen av dieselolja som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet (se 6 a kap. 1 § 14).

Eftersom den tidsperiod, som förbrukningen av dieseln ska ha skett för att ge rätt till skattelättnad enligt punkten 15, numera har gått ut bör punkten 15 av tydlighetsskäl upphöra att gälla. Då övergångsbestämmelserna anger att äldre bestämmelser fortfarande gäller för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet, innebär slopandet av innehållet i punkten 15 ingen inskränkning i möjligheterna att ges skattelättnad för diesel som förbrukats för aktuellt ändamål till och med utgången av år 2006.

9kap.

7§

I paragrafen görs en ändring till följd av att 6 a kap. 1 § 15 upphör att gälla, jfr kommentaren i anslutning till detta lagrum.

8 §

Ändringarna i andra stycket behandlas i avsnitt 4.7. De innebär dels en sänkning av gränsen för återbetalning från 1 000 kronor till 500 kronor, dels att hela skattebeloppet – och inte som hittills endast den del av beloppet som överstigit 1 000 kronor – betalas tillbaka.

Slopandet av tredje stycket är en följdändring av att 6 a kap. 1 § 15 upphör att gälla, jfr kommentaren i anslutning till detta lagrum.

11kap.

3§

Ändringarna i första stycket, som behandlas i avsnitten 4.4 och 4.8, innebär ändringar av skattesatserna. Vid fastställande av de nya skattesatserna har hänsyn tagits till förändringen i konsumentprisindex mellan juni månad 2006 och juni månad 2007. Det kalenderår för vilket indexuppräkning enligt bestämmelserna i 2 kap. 10 § ska påbörjas ändras därför i andra stycket till 2009.

.

12§

Ändringarna i andra stycket behandlas i avsnitt 4.7. De innebär dels en sänkning av gränsen för återbetalning från 1 000 kronor till 500 kronor, dels att hela skattebeloppet – och inte som hittills endast den del av beloppet som överstigit 1 000 kronor – betalas tillbaka.

Prop. 2007/08:11

62

7.7 

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen 

Prop. 2007/08:11 

(1999:1229) 

12kap.

5§

Ändringarna i paragrafen, som behandlas i avsnitt 4.3, innebär att avdraget för utgifter för tjänsteresor med egen bil och förmånsbil höjs.

27 §

Ändringen i tredje stycket, som behandlas i avsnitt 4.3, innebär att avdraget för arbetsresor med egen bil höjs.

29 §

Ändringarna i paragrafen, som behandlas i avsnitt 4.3, innebär att avdraget för arbetsresor med förmånsbil höjs.

16kap.

27§

Ändringarna i paragrafen, som behandlas i avsnitt 4.3, innebär att avdraget för resor med egen bil och förmånsbil i näringsverksamhet höjs.

7.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:466) om termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

2 §

Ändringen i andra stycket, som behandlas i avsnitt 4.9, innebär att skattesatsen höjs.

5 §

Ändringen, som behandlas i avsnitt 4.9, innebär att avdraget höjs.

7.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror

1 §

I första stycket görs en höjning av skattebeloppen för cigaretter och röktobak, jfr avsnitt 5.2.

2§

Den i första stycket angivna övergångsperioden för Slovenien ändras till den 1 juli 2007 eftersom Slovenien vid denna tidpunkt hade uppnått den fastställda minimibeskattningen av cigaretter inom EU och det därefter inte förelåg någon grund för beskattning enligt lagen. Ändringen behandlas närmare i avsnitt 5.2.

63

7.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:2) om Prop. 2007/08:11 fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter

vid 2007−2011 års taxeringar

1 §

Ändringen, som behandlas i avsnitt 4.9, innebär att procentsatsen varpå skatten beräknas höjs.

7.11Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227)

2kap.

10§

Paragrafens första stycke anger storleken på den miljö- och bränslefaktor som gäller för de dieseldrivna bilar som blivit skattepliktiga innan den

1januari 2008 och som den framräknade fordonsskatten ska multipliceras med. I paragrafens andra stycke finns den lägre miljö- och bränslefaktor som gäller för de dieseldrivna bilar som blivit skattepliktiga från och med den 1 januari 2008. Något krav på att vissa avgaskrav ska vara uppfyllda för att omfattas av den lägre faktorn finns inte. I fjärde stycket förtydligas att den angivna avräkningen endast avser paragrafens tredje stycke. Ändringarna behandlas närmare i avsnitt 4.5.

7.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt

Bilagan

Bilagans skattesatser sänks för dieseldrivna personbilar. Skattesatserna för lätta lastbilar och lätta bussar höjs, förutom i de fall skattenivån skulle komma att överstiga skattenivån för en jämförbar personbil, jfr avsnitten 4.5 och 4.6.

64

Prop. 2007/08:11

Bilaga 1

Promemorians lagförslag

Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

3§28

Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) 1,0 procent av:

taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhusenhet,

bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhus på lantbruksenhet,

75 procent av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) 0,4 procent av:

taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppförande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd,

c) 1,0 procent av:

taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler,

d) 0,5 procent av:

taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk,

e) 1,2 procent av: 

e) 1,7 procent av: 

taxeringsvärdet avseende sådan 

taxeringsvärdet avseende sådan 

elproduktionsenhet som utgörs av 

elproduktionsenhet som utgörs av 

taxeringsenhet med vattenkraft- 

taxeringsenhet med vattenkraft- 

verk, 

verk, 

f) 0,2 procent av: 

taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- 

ringsenhet med vindkraftverk.

Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i Sverige, 

bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det 

fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen 

fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra 

28 Senaste lydelse 2006:1353. 

65 

följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Detsamma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighetstaxering då hade företagits.

För fastighet, som avses i 2 kap. 

För fastighet, som avses i 2 kap. 

13 § 

inkomstskattelagen 

13 § 

inkomstskattelagen 

(1999:1229), skall 

fastighetens 

(1999:1229), 

ska 

fastighetens 

andel av taxeringsvärdet på annan 

andel av taxeringsvärdet på annan 

samfällighet än sådan som avses i 

samfällighet än sådan som avses i 

6 kap. 6 § första stycket nämnda 

6 kap. 6 § första stycket nämnda 

lag inräknas i underlaget för 

lag inräknas i underlaget för 

fastighetsskatten 

om 

samfällig- 

fastighetsskatten 

om 

samfällig- 

heten utgör en särskild taxerings- 

heten utgör en särskild taxerings- 

enhet. 

enhet. 

Har byggnad, som är avsedd för 

Har byggnad, som är avsedd för 

användning under hela året, på 

användning under hela året, på 

grund av eldsvåda eller därmed 

grund av eldsvåda eller därmed 

jämförlig 

händelse 

inte kunnat 

jämförlig händelse inte kunnat 

utnyttjas under viss tid eller har i 

utnyttjas under viss tid eller har i 

sådan byggnad för uthyrning av- 

sådan byggnad för uthyrning av- 

sedd lägenhet inte kunnat uthyras, 

sedd lägenhet inte kunnat uthyras, 

får fastighetsskatten nedsättas med 

får fastighetsskatten nedsättas med 

hänsyn till den omfattning, vari 

hänsyn till den omfattning, vari 

byggnaden 

inte 

kunnat användas 

byggnaden 

inte 

kunnat 

användas 

eller uthyras. Har så varit fallet 

eller uthyras. Har så varit fallet 

under endast kortare tid av 

under endast kortare tid av 

beskattningsåret, skall någon ned- 

beskattningsåret, ska någon ned- 

sättning dock inte ske. 

sättning dock inte ske. 

Om 

fastighetsskatt 

skall 

Om fastighetsskatt ska beräknas 

beräknas enligt olika grunder för 

enligt olika grunder för skilda 

skilda delar av fastigheten skall 

delar av fastigheten ska underlaget 

underlaget 

för 

beräkningen 

av 

för beräkningen av fastighets- 

fastighetsskatten 

för 

dessa delar 

skatten för dessa delar utgöras av 

utgöras av den del av värdet som 

den del av värdet som belöper på 

belöper på respektive fastighets- 

respektive 

fastighetsdel. 

Den 

del. 

Den 

nedsättning 

av 

nedsättning 

av 

fastighetsskatten 

fastighetsskatten 

som 

föreskrivs i 

som föreskrivs i andra stycket ska 

andra stycket skall såvitt avser 

såvitt avser småhusenhet beräknas 

småhusenhet beräknas på den del 

på den del av taxeringsvärdet som 

av taxeringsvärdet som belöper på 

belöper på 

värderingsenhet 

som 

värderingsenhet som avser små- 

avser småhuset 

med 

tillhörande 

huset 

med 

tillhörande tomtmark, 

tomtmark, om tomtmarken ingår i 

om tomtmarken ingår i samma 

samma 

taxeringsenhet 

som 

taxeringsenhet som småhuset. Det- 

småhuset. 

Detsamma 

gäller i 

samma gäller i tillämpliga delar 

tillämpliga 

delar 

småhus 

med 

småhus med tillhörande tomtmark 

tillhörande tomtmark på lantbruks- 

på lantbruksenhet. För hyreshus- 

enhet. För hyreshusenhet beräknas 

enhet 

beräknas 

nedsättningen på 

nedsättningen på den del av taxe- 

den del 

av 

taxeringsvärdet 

som 

ringsvärdet som belöper på värde- 

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

66

belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset.

Att skillnaden mellan den fastighetsskatt som i första stycket d föreskrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vindkraftverk kan utgöra stöd av mindre betydelse framgår av kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse.

ringsenhet som avser bostäder med 

Prop. 2007/08:11 

tillhörande 

värderingsenhet tomt- 

Bilaga 1 

mark, om tomtmarken ingår i 

samma taxeringsenhet som hyres- 

huset. 

Att skillnaden mellan den fastig- 

hetsskatt som i första stycket d 

föreskrivs för 

elproduktionsenhet 

och den fastighetsskatt som enligt 

första stycket f föreskrivs för 

sådan 

elproduktionsenhet 

som 

utgörs 

av 

taxeringsenhet 

med 

vindkraftverk kan utgöra stöd av 

mindre 

betydelse framgår 

av 

kommissionens 

förordning 

(EG) 

nr 1998/2006 av den 15 december 

2006 

om 

tillämpningen 

av 

artiklarna 87 och 88 i fördraget på 

stöd av mindre betydelse. 

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering.

2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet.

67

Prop. 2007/08:11

Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt

Härigenom föreskrivs att 1 b § lagen (1991:1482) om lotteriskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1 b §1 

Lotteriskatt 

tas 

ut 

med 

Lotteriskatt 

tas 

ut 

med 

36 procent av den behållning som 

35 procent av den behållning som 

återstår sedan 

de 

sammanlagda 

återstår sedan 

de 

sammanlagda 

vinster som betalats ut till 

vinster som betalats ut till 

vinnarna i lotteriet räknats av från 

vinnarna i lotteriet räknats av från 

de sammanlagda insatserna. 

de sammanlagda insatserna. 

Vid bestämmande av behåll- 

Vid bestämmande av behåll- 

ningen av sådant utländskt lotteri 

ningen av sådant utländskt lotteri 

som avses i 1 § andra stycket skall 

som avses i 1 § andra stycket ska 

endast insatser och vinster som 

endast insatser och vinster som 

hänför sig till det svenska spel- 

hänför sig till det svenska spel- 

deltagandet beaktas. Motsvarande 

deltagandet beaktas. Motsvarande 

gäller för svenskt lotteri som avser 

gäller för svenskt lotteri som avser 

vadhållning i samband med häst- 

vadhållning i samband med häst- 

tävlingar där deltagande sker via 

tävlingar där deltagande sker via 

en utländsk trav- eller galopp- 

en utländsk trav- eller galopp- 

organisation. 

organisation. 

Med utbetalade vinster avses de vinster som betalats ut inom 90 dagar från skattskyldighetens inträde.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 2003:350. 

68 

Prop. 2007/08:11

Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m.

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

4kap. 3 §1

Tull och skatt enligt 1 § skall utgå med följande belopp.

tull 

skatt 

spritdryck 

4 kr/liter 

253 kr/liter 

starkvin 

2 kr/liter 

67 kr/liter 

vin 

1 kr/liter 

31 kr/liter 

starköl 

3 kr/liter 

14 kr/liter 

cigaretter 

34 öre/styck 

158 öre/styck 

cigarrer 

86 öre/styck 

192 öre/styck 

röktobak 

428 kr/kg 

1 350 kr/kg 

snus 

104 kr/kg 

471 kr/kg 

Föreslagen lydelse 

4kap. 3 §

Tull och skatt enligt 1 § ska tas ut med följande belopp.

tull 

skatt 

spritdryck 

4 kr/liter 

253 kr/liter 

starkvin 

2 kr/liter 

67 kr/liter 

vin 

1 kr/liter 

30 kr/liter 

starköl 

3 kr/liter 

16 kr/liter 

cigaretter 

34 öre/styck 

172 öre/styck 

cigarrer 

86 öre/styck 

192 öre/styck 

röktobak 

428 kr/kg 

2 132 kr/kg 

snus 

104 kr/kg 

614 kr/kg 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för varor som dessförinnan anmälts eller borde ha anmälts till tullförfarandet övergång till fri omsättning.

1 Senaste lydelse 2006:1393. 

69 

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt

Härigenom föreskrivs att 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2 §1 

Skatt på cigaretter tas ut med 

Skatt på cigaretter tas ut med 

28 öre per styck och 39,2 procent 

31 öre per styck och 39,2 procent 

av detaljhandelspriset. Skatt 

skall 

av detaljhandelspriset. Skatt 

ska 

dock lägst tas ut med 100 procent 

dock lägst tas ut med 100 procent 

av den sammanlagda skatten på 

av den sammanlagda skatten på 

cigaretter i den mest efterfrågade 

cigaretter i den mest efterfrågade 

priskategorin 

(minimipunktskatt). 

priskategorin 

(minimipunktskatt). 

Tillverkaren eller hans represen- 

Tillverkaren eller hans represen- 

tant eller, i fråga om cigaretter 

tant eller, i fråga om cigaretter 

som importeras från tredje land, 

som importeras från tredje land, 

importören skall senast den 31 

importören ska senast den 31 

oktober varje år till Skatteverket 

oktober varje år till Skatteverket 

lämna uppgifter om försäljningen 

lämna uppgifter om försäljningen 

av cigaretter i de olika priskate- 

av cigaretter i de olika priskate- 

gorierna för tiden från och med 

gorierna för tiden från och med 

den 1 oktober det föregående året 

den 1 oktober det föregående året 

till och med den 30 september det 

till och med den 30 september det 

innevarande 

året. 

Regeringen 

innevarande 

året. 

Regeringen 

fastställer senast den 30 november 

fastställer senast den 30 november 

det innevarande året den mest 

det innevarande året den mest 

efterfrågade 

priskategorin 

av 

efterfrågade 

priskategorin 

av 

cigaretter och 

det 

skattebelopp 

cigaretter och 

det 

skattebelopp 

som 

för 

det 

nästkommande 

som för 

det 

nästkommande 

kalenderåret skall tas ut enligt 

kalenderåret ska tas ut enligt andra 

andra meningen. För år 2007 skall 

meningen. För år 2008 ska dock 

dock 

minimipunktskatten 

fast- 

minimipunktskatten 

fastställas 

till 

ställas till 1 krona och 14 öre per 

1 krona och 24 öre per cigarett. 

cigarett. 

Cigaretter med en längd, exklusive filter eller munstycke, som överstiger 9 centimeter men inte 18 centimeter anses som två cigaretter. Är cigaretten längre anses varje påbörjad ytterligare längd av 9 centimeter som en cigarett.

8 §2 

Skatt på cigarrer och cigariller 

Skatt på cigarrer och cigariller 

tas ut med 1 krona och 12 öre per 

tas ut med 1 krona och 12 öre per 

styck. Skatt på röktobak tas ut med 

styck. Skatt på röktobak tas ut med 

975 kronor per kilogram. 

1 560 kronor per kilogram. 

1Senaste lydelse 2006:1392.

2Senaste lydelse 2006:1392.

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

70

35 §3 

Skatt på snus tas ut med 

Skatt på snus tas ut med 

246 kronor per kilogram och på 

336 kronor per kilogram och på 

tuggtobak med 402 kronor per 

tuggtobak med 402 kronor per 

kilogram. 

kilogram. 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

3Senaste lydelse 2006:1392.

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

71

Prop. 2007/08:11

Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt

Härigenom föreskrivs att 2–4 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2 §1 

Skatt skall betalas för öl som 

Skatt ska betalas för öl som 

hänförs till KN-nr 2203 om alko- 

hänförs till KN-nr 2203 om alko- 

holhalten 

överstiger 

0,5 volym- 

holhalten 

överstiger 

0,5 volym- 

procent. 

procent. 

Skatt skall även betalas för 

Skatt ska även betalas för 

produkter innehållande en bland- 

produkter innehållande en bland- 

ning av öl och icke-alkoholhaltig

ning av öl och icke-alkoholhaltig

dryck hänförlig till KN-nr 2206 

dryck hänförlig till KN-nr 2206 

om alkoholhalten 

i blandningen 

om alkoholhalten 

i blandningen 

överstiger 0,5 volymprocent. 

överstiger 0,5 volymprocent. 

Skatt 

tas 

ut 

per 

liter med 

Skatt 

tas 

ut 

per 

liter med 

1,47 kronor 

för varje 

volympro- 

1,66 kronor 

för varje 

volympro- 

cent alkohol. 

cent alkohol. 

För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent tas skatt ut med

0 kronor. 

3 §2 

Skatt skall betalas för vin som 

Skatt ska betalas för vin som 

hänförs till KN-nr 2204 och 2205 

hänförs till KN-nr 2204 och 2205 

om alkoholhalten uppkommit 

om alkoholhalten uppkommit 

enbart genom jäsning och 

enbart genom jäsning och 

1.alkoholhalten överstiger 1,2 volymprocent men uppgår till högst 15 volymprocent, eller

2.alkoholhalten överstiger 15 volymprocent men uppgår till högst 18 volymprocent och vinet producerats utan tillsatser.

Skatt tas ut per liter för

drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent med 7,58 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent med 11,20 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent med 15,41 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 

drycker med en alkoholhalt över 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

med 22,08 kronor, och för 

med 21,58 kronor, och för 

drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent med 45,17 kronor.

1 

Senaste lydelse 2001:517. 

72 

2 

Senaste lydelse 2001:822. 

För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas skatt ut med 0 kronor.

4 §3 

Skatt skall betalas för andra jästa 

Skatt ska betalas för andra jästa 

drycker än vin eller öl som hänförs 

drycker än vin eller öl som hänförs 

till KN-nr 2206 samt sådana 

till KN-nr 2206 samt sådana 

drycker som hänförs till KN-nr

drycker som hänförs till KN-nr

2204 och 2205 men som inte 

2204 och 2205 men som inte 

omfattas av skatteplikt enligt 3 §, 

omfattas av skatteplikt enligt 3 §, 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

1,2 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

1,2 

men inte 10 volymprocent eller 

men inte 10 volymprocent eller 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

10 

om 

alkoholhalten 

överstiger 

10 

men inte 15 volymprocent under 

men inte 15 volymprocent under 

förutsättning att 

alkoholhalten 

förutsättning att 

alkoholhalten 

uteslutande har uppkommit genom 

uteslutande har uppkommit genom 

jäsning. 

jäsning. 

Skatt tas ut per liter för 

drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent med 7,58 kronor,

drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent

med 11,20 kronor, 

drycker med en alkoholhalt över 

drycker med en alkoholhalt över 

7 men inte över 8,5 volymprocent 

7 

men inte över 8,5 volymprocent 

med 15.41 kronor, och för 

med 15,41 kronor, och för 

drycker med en alkoholhalt över 

drycker med en alkoholhalt över 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

8,5 men inte över 15 volymprocent 

med 22,08 kronor. 

med 21,58 kronor. 

För andra jästa drycker 

med 

en alkoholhalt om högst 

2,25 volymprocent tas skatt ut med 0 kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

3Senaste lydelse 2001:822.

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

73

Prop. 2007/08:11

Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 4 a och 10 §§, 6 a kap. 1 §, 9 kap. 7 och 8 §§ samt 11 kap. 3 och 12 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

2kap. 1 §1

Energiskatt och koldioxidskatt skall, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp:

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

1. 

2710 11 31, 

Bensin som 

2710 11 41, 

uppfyller krav 

2710 11 45 

för 

eller 

2710 11 49 

a) miljöklass 1 

– motorbensin 

2 kr 90 öre 

2 kr 16 öre 

5 kr 6 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

– alkylatbensin 

1 kr 30 öre 

2 kr 16 öre 

3 kr 46 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

b) miljöklass 2 

2 kr 93 öre 

2 kr 16 öre 

5 kr 9 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

2. 

2710 11 31, 

Annan bensin 

3 kr 61 öre 

2 kr 16 öre 

5 kr 77 öre 

2710 11 51 

än som avses 

per liter 

per liter 

per liter 

eller 

under 1 

2710 11 59 

3. 

2710 19 21, 

Eldningsolja, 

2710 19 25, 

dieselbrännolja, 

2710 19 41– 

fotogen, m.m. 

2710 19 49 

som 

eller 

2710 19 61– 

2710 19 69 

a) har försetts 

750 kr per 

2 663 kr per 

3 413 kr per 

med märk- och 

m3 

m3 

m3 

färgämnen eller 

ger mindre än 

85 volym- 

procent 

destillat vid 

350oC, 

b) inte har 

försetts med 

märk- och 

74 

1 Lydelse enligt förslag i prop. 2006/07:123. 

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Prop. 2007/08:11 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

Bilaga 1 

färgämnen och 

ger minst 85 

volymprocent 

destillat vid 

350oC, tillhörig 

miljöklass 1 

1 057 kr per 

2 663 kr per 

3 720 kr per 

m3 

m3 

m3 

miljöklass 2 

1 306 kr per 

2 663 kr per 

3 969 kr per 

m3 

m3 

m3 

miljöklass 3 

1 633 kr per 

2 663 kr per 

4 296 kr per 

eller inte tillhör 

m3 

m3 

m3 

någon 

miljöklass 

4. 

2711 12 11– 

Gasol som 

2711 19 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 378 kr per 

1 378 kr per 

motordrivet 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

147 kr per 

2 801 kr per 

2 948 kr per 

ändamål än 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

som avses 

under a 

5. 

2711 11 00, 

Naturgas som 

2711 21 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 133 kr per 

1 133 kr per 

motordrivet 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

243 kr per 

1 994 kr per 

2 237 kr per 

ändamål än 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

som avses 

under a 

6. 

2701, 2702 

Kol och koks 

319 kr per 

2 317 kr per 

2 636 kr per 

eller 2704 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt.

För kalenderåret 2008 och efterföljande kalenderår skall de i första stycket angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §.

Föreslagen lydelse

2kap. 1 §

Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp:

75

Prop. 2007/08:11 

Bilaga 1 

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt 

1. 

2710 11 31, 

Bensin som 

2710 11 41, 

uppfyller krav 

2710 11 45 

för 

eller 

2710 11 49 

a) miljöklass 1 

– motorbensin 

2 kr 95 öre 

2 kr 34 öre 

5 kr 29 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

– alkylatbensin 

1 kr 32 öre 

2 kr 34 öre 

3 kr 66 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

b) miljöklass 2 

2 kr 98 öre 

2 kr 34 öre 

5 kr 32 öre 

per liter 

per liter 

per liter 

2. 

2710 11 31, 

Annan bensin 

3 kr 68 öre 

2 kr 34 öre 

6 kr 2 öre 

2710 11 51 

än som avses 

per liter 

per liter 

per liter 

eller 

under 1 

2710 11 59 

3. 

2710 19 21, 

Eldningsolja, 

2710 19 25, 

dieselbrännolja, 

2710 19 41– 

fotogen, m.m. 

2710 19 49 

som 

eller 

2710 19 61– 

2710 19 69 

a) har försetts 

764 kr per 

2 883 kr per m3 

3 647 kr per 

med märk- och 

m3 

m3 

färgämnen eller 

ger mindre än 

85 volym- 

procent 

destillat vid 

350oC, 

b) inte har 

försetts med 

märk- och 

färgämnen och 

ger minst 85 

volymprocent 

destillat vid 

350oC, tillhörig 

miljöklass 1 

1 277 kr per 

2 883 kr per m3 

4 160 kr per 

m3 

m3 

miljöklass 2 

1 530 kr per 

2 883 kr per m3 

4 413 kr per 

m3 

m3 

miljöklass 3 

1 663 kr per 

2 883 kr per m3 

4 546 kr per 

eller inte tillhör 

m3 

m3 

någon 

miljöklass 

4. 

2711 12 11– 

Gasol som 

2711 19 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 584 kr per 

1 584 kr per 

motordrivet 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

fordon, fartyg 

76 

KN-nr

Slag av bränsle 

Skattebelopp 

Prop. 2007/08:11 

Energiskatt 

Koldioxidskatt 

Summa skatt Bilaga 1 

eller luftfartyg 

b) annat 

150 kr per 

3 033 kr per 

3 183 kr per 

ändamål än 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

som avses 

under a 

5. 

2711 11 00, 

Naturgas som 

2711 21 00 

används för 

a) drift av 

0 kr per 

1 282 kr per 

1 282 kr per 

motordrivet 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

fordon, fartyg 

eller luftfartyg 

b) annat 

247 kr per 

2 159 kr per 

2 406 kr per 

ändamål än 

1 000 m3 

1 000 m3 

1 000 m3 

som avses 

under a 

6. 

2701, 2702 

Kol och koks 

325 kr per 

2 509 kr per 

2 834 kr per 

eller 2704 

1 000 kg 

1 000 kg 

1 000 kg 

I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt.

För kalenderåret 2009 och efterföljande kalenderår ska de i första stycket angivna skattebeloppen räknas om enligt 10 §.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

4 a §2 

Energiskatt 

och 

koldioxidskatt 

Energiskatt 

och 

koldioxidskatt 

skall betalas även för fossilt kol i 

ska betalas även för fossilt kol i 

hushållsavfall som omfattas av den 

hushållsavfall som omfattas av den 

kommunala 

renhållningsskyldig- 

kommunala 

renhållningsskyldig- 

heten enligt 15 kap. 8 § miljö- 

heten enligt 15 kap. 8 § miljö- 

balken, om avfallet förbrukas för 

balken, om avfallet förbrukas för 

uppvärmning. 

Detsamma 

gäller 

uppvärmning. 

Detsamma 

gäller 

fossilt kol i därmed jämförligt 

fossilt kol i därmed jämförligt 

hushållsavfall som förts in till 

hushållsavfall som förts in till 

Sverige från ett annat land. 

Sverige från ett annat land. 

Mängden fossilt kol skall anses 

Mängden fossilt kol ska anses 

utgöra 12,6 viktprocent av hus- 

utgöra 12,6 viktprocent av hus- 

hållsavfallet. 

hållsavfallet. 

Energiskatt 

skall 

betalas 

med 

Energiskatt 

ska 

betalas 

med 

152 kronor per 1 000 kilogram 

155 kronor per 1 000 kilogram 

fossilt kol och koldioxidskatt med 

fossilt kol och koldioxidskatt med 

3 426 kronor per 1 000 kilogram 

3 709 kronor per 1 000 kilogram 

fossilt kol. 

fossilt kol. 

För kalenderåret 2008 och efter- 

För kalenderåret 2009 och efter- 

följande kalenderår skall de i 

följande kalenderår ska de i tredje 

tredje stycket angivna skatte- 

stycket angivna 

skattebeloppen 

beloppen räknas om enligt 10 §. 

räknas om enligt 10 §. 

77 

2 Senaste lydelse 2006:1508. 

10 §3

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

För kalenderåret 2008 och efterföljande kalenderår skall energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 1 och 4 a §§ angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni månad året närmast före det år beräkningen avser och prisläget i juni 2006.

Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag skall tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören.

För kalenderåret 2009 och efterföljande kalenderår ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 1 och 4 a §§ angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni månad året närmast före det år beräkningen avser och prisläget i juni 2007.

Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag ska tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören.

Nuvarande lydelse

6 a kap.

1 §4

Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, skall helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges.

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

1. Förbrukning 

a) för annat ändamål än 

100 

100 

100 

som motorbränsle eller 

procent 

procent 

procent 

som bränsle för upp- 

värmning 

b) i metallurgiska pro- 

100 

100 

100 

cesser under förutsättning 

procent 

procent 

procent 

att det ingående 

materialet genom 

uppvärmning i ugnar 

förändras kemiskt eller 

dess inre fysikaliska 

struktur förändras eller 

bibehålls i skänkar eller 

liknande kärl 

3Senaste lydelse 2006:1508.

4Senaste lydelse 2006:1508.

78

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

Bilaga 1 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

c) i annat fall än som 

100 

100 

100 

avses i a eller b, då 

procent 

procent 

procent 

bränslet i en och samma 

process används både 

som bränsle för 

uppvärmning och för 

annat ändamål än som 

motorbränsle eller bränsle 

för uppvärmning 

2. Förbrukning i tåg eller 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

annat spårbundet 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

färdmedel 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

3. Förbrukning i skepp, 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

när skeppet inte används 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

för privat ändamål 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

4. Förbrukning i båt för 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

vilken medgivande enligt 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

2 kap. 9 § eller fartygs- 

2 kap. 1 § 

tillstånd enligt fiskelagen 

första stycket 

(1993:787) meddelats, 

3 b 

när båten inte används för 

privat ändamål 

5. Förbrukning i 

a) luftfartyg, när luftfar- 

Annan bensin 

100 

100 

100 

tyget inte används för 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

privat ändamål 

(KN-nr

2710 11 31) 

b) luftfartyg, när luftfar- 

Andra bränslen 

100 

100 

100 

tyget används för privat 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

ändamål eller i luftfar- 

och flyg- 

tygsmotorer i provbädd 

fotogen (KN-nr

eller i liknande anordning 

2710 19 21) 

6. Förbrukning vid fram- 

100 

100 

100 

ställning av energi- 

procent 

procent 

procent 

produkter eller andra 

produkter för vilka 

skatteplikt har inträtt för 

tillverkaren 

79 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

Bilaga 1 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

7. Förbrukning för fram- 

Bränsle som 

100 

100 

– 

ställning av skattepliktig 

avses i 2 kap. 

procent 

procent 

elektrisk kraft, när den 

1 § första 

värme som uppkommer 

stycket 3 b 

inte till någon del 

nyttiggörs 

8. – 

– 

– 

– 

9. Om skattebefrielse inte 

Bensin, 

100 

79 

– 

följer av tidigare punkter, 

råtallolja, 

procent 

procent 

förbrukning för annat 

bränsle som 

ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

tillverkningsprocessen i 

stycket 3 b 

industriell verksamhet 

10. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

yrkesmässig växthus- 

stycket 3 b 

odling 

11. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon i 

1 § första 

yrkesmässig jordbruks-,

stycket 3 b 

skogsbruks- eller 

vattenbruksverksamhet 

12. Om skattebefrielse 

– 

– 

100 

inte följer av tidigare 

procent 

punkter, förbrukning i 

sodapannor eller i 

lutpannor 

13. Förbrukning vid till- 

Andra bränslen 

100 

79 

– 

verkningsprocessen i 

än bränsle som 

procent 

procent 

gruvindustriell verk- 

avses i 2 kap. 

samhet för drift av andra 

1 § första 

motordrivna fordon än 

stycket 3 b 

personbilar, lastbilar och 

bussar 

14.Förbrukning i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruks-

Andra bränslen – 

77 

– 

än bränsle som 

procent 

avses i 2 kap. 

80 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

Bilaga 1 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

verksamhet för drift av 

1 § första 

andra motordrivna fordon 

stycket 3 b 

än personbilar, lastbilar 

och bussar 

15. Förbrukning i 

Andra bränslen 

100 

23 

– 

yrkesmässig skogsbruks- 

än bränsle som 

procent 

procent 

verksamhet för drift av 

avses i 2 kap. 

andra motordrivna 

1 § första 

fordon än personbilar, 

stycket 3 b 

lastbilar och bussar, om 

förbrukning sker före den 

1 januari 2007 i Skåne, 

Blekinge, Kronobergs, 

Kalmar, Jönköpings, 

Hallands, Västra 

Götalands och 

Östergötlands län 

16. Förbrukning i 

100 

100 

100 

processer för fram- 

procent 

procent 

procent 

ställning av andra 

mineraliska ämnen än 

metaller under 

förutsättning att det 

ingående materialet 

genom uppvärmning i 

ugnar förändras kemiskt 

eller dess inre fysikaliska 

struktur förändras 

Föreslagen lydelse

6 a kap.

1 §

Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, ska helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges.

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

1. Förbrukning 

a) för annat ändamål än 

100 

100 

100 

som motorbränsle eller 

procent 

procent 

procent 

som bränsle för uppvärm- 

ning 

81

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

Bilaga 1 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

b) i metallurgiska 

100 

100 

100 

processer under förut- 

procent 

procent 

procent 

sättning att det ingående 

materialet genom upp- 

värmning i ugnar 

förändras kemiskt eller 

dess inre fysikaliska 

struktur förändras eller 

bibehålls i skänkar eller 

liknande kärl 

c) i annat fall än som 

100 

100 

100 

avses i a eller b, då 

procent 

procent 

procent 

bränslet i en och samma 

process används både 

som bränsle för 

uppvärmning och för 

annat ändamål än som 

motorbränsle eller 

bränsle för uppvärmning 

2. Förbrukning i tåg eller 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

annat spårbundet 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

färdmedel 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

3. Förbrukning i skepp, 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

när skeppet inte används 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

för privat ändamål 

2 kap. 1 § 

första stycket 

3 b 

4. Förbrukning i båt för 

Bensin, bränsle 

100 

100 

100 

vilken medgivande enligt 

som avses i 

procent 

procent 

procent 

2 kap. 9 § eller fartygs- 

2 kap. 1 § 

tillstånd enligt fiskelagen 

första stycket 

(1993:787) meddelats, 

3 b 

när båten inte används för 

privat ändamål 

5. Förbrukning i 

a) luftfartyg, när luftfar- 

Annan bensin 

100 

100 

100 

tyget inte används för 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

privat ändamål 

(KN-nr

2710 11 31) 

b) luftfartyg, när luftfar- 

Andra bränslen 

100 

100 

100 

tyget används för privat 

än flygbensin 

procent 

procent 

procent 

ändamål eller i luft- 

och flyg- 

fartygsmotorer i 

fotogen (KN-nr

82 

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

Prop. 2007/08:11 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

Bilaga 1 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

provbädd eller i liknande 

2710 19 21) 

anordning 

6. Förbrukning vid fram- 

100 

100 

100 

ställning av energi- 

procent 

procent 

procent 

produkter eller andra 

produkter för vilka 

skatteplikt har inträtt för 

tillverkaren 

7.Förbrukning för framställning av skattepliktig elektrisk kraft, när den värme som uppkommer inte till någon del nyttiggörs

Bränsle som 

100 

100 

– 

avses i 2 kap. 

procent 

procent 

1 § första 

stycket 3 b 

8. – 

– 

– 

– 

9. Om skattebefrielse inte 

Bensin, 

100 

79 

– 

följer av tidigare punkter, 

råtallolja, 

procent 

procent 

förbrukning för annat 

bränsle som 

ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

tillverkningsprocessen i 

stycket 3 b 

industriell verksamhet 

10. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon vid 

1 § första 

yrkesmässig 

stycket 3 b 

växthusodling 

11. Om skattebefrielse 

Bensin, 

100 

79 

– 

inte följer av tidigare 

råtallolja, 

procent 

procent 

punkter, förbrukning för 

bränsle som 

annat ändamål än drift av 

avses i 2 kap. 

motordrivna fordon i 

1 § första 

yrkesmässig jordbruks-,

stycket 3 b 

skogsbruks- eller 

vattenbruksverksamhet 

12. Om skattebefrielse 

– 

– 

100 

inte följer av tidigare 

procent 

punkter, förbrukning i 

sodapannor eller i 

lutpannor 

83

Ändamål 

Bränsle som 

Befrielse 

Befrielse 

Befri- 

inte ger 

från 

från kol- 

else 

befrielse 

energi- 

dioxid- 

från 

skatt 

skatt 

svavel- 

skatt 

13. Förbrukning vid till- 

Andra bränslen 

100 

79 

– 

verkningsprocessen i 

än bränsle som 

procent 

procent 

gruvindustriell verksam- 

avses i 2 kap. 

het för drift av andra 

1 § första 

motordrivna fordon än 

stycket 3 b 

personbilar, lastbilar och 

bussar 

14. Förbrukning i yrkes- 

Andra bränslen 

– 

79 

– 

mässig jordbruks-, skogs- 

än bränsle som 

procent 

bruks- eller vattenbruks- 

avses i 2 kap. 

verksamhet för drift av 

1 § första 

andra motordrivna fordon 

stycket 3 b 

än personbilar, lastbilar 

och bussar 

15. – 

– 

– 

– 

16. Förbrukning i pro- 

100 

100 

100 

cesser för framställning 

procent 

procent 

procent 

av andra mineraliska 

ämnen än metaller under 

förutsättning att det 

ingående materialet 

genom uppvärmning i 

ugnar förändras kemiskt 

eller dess inre fysikaliska 

struktur förändras 

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

9 kap.

7 §5

Ansökan om återbetalning eller kompensation enligt 2–6 §§ skall omfatta en period om ett kalenderkvartal och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten inom tre år efter periodens utgång. I fråga om återbetalning enligt 2 § som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 11, 14 och 15 skall dock återbetalningen omfatta en period om ett kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka bränsle i större omfattning, får dock beskattningsmyndigheten medge att ansökan görs

Ansökan om återbetalning eller kompensation enligt 2–6 §§ ska omfatta en period om ett kalenderkvartal och ska lämnas in till beskattningsmyndigheten inom tre år efter periodens utgång. I fråga om återbetalning enligt 2 § som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 11 eller 14 ska dock återbetalningen omfatta en period om ett kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka bränsle i större omfattning, får dock beskattningsmyndigheten medge att ansökan görs

5 Senaste lydelse 2006:1508. 

84 

per kalenderkvartal. Ett sådant beslut får återkallas om sökanden begär det eller förutsättningar för medgivande inte finns.

per kalenderkvartal. Ett sådant 

Prop. 2007/08:11 

beslut får återkallas om sökanden 

Bilaga 1 

begär det eller förutsättningar för 

medgivande inte finns. 

8 §6

Rätt till återbetalning eller kompensation enligt 2–6 §§ föreligger endast när ersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till

a)minst 1 000 kronor i fall som avses i 2, 4, 5 eller 6 §, och

b)minst 500 kronor i fall som avses i 3 §.

I fråga om återbetalning enligt 

Sådan återbetalning enligt 2 § 

2 

§ som sker med stöd av 6 a kap. 

som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 

1 

§ 11, 14 eller 15 får dock åter- 

11 eller 14 får dock göras när den 

betalning endast göras för den del 

sammanlagda ersättningen uppgår 

av den sammanlagda ersättningen 

till minst 500 kronor per kalender- 

som 

överstiger 

1 000 kronor 

per 

år. 

kalenderår. 

Skattebefrielse 

enligt 

6 a 

kap. 

1 

§ 15 medges inte med större 

belopp än vad som är förenligt 

med 

kommissionens 

förordning 

(EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse. Det totala stödet enligt den förordningen får inte överstiga 100 000 euro under en treårsperiod.

11kap. 3 §7

Energiskatten utgör

1.0,5 öre per kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling,

2. 20,4 öre per kilowattimme för 

2. 17,8 öre per kilowattimme för 

annan elektrisk kraft än som avses 

annan elektrisk kraft än som avses 

under 1 och som förbrukas i kom- 

under 1 och som förbrukas i kom- 

muner som anges i 4 §, och 

muner som anges i 4 §, och 

3. 26,5 öre per kilowattimme för 

3. 27,0 öre per kilowattimme för 

elektrisk kraft som förbrukas i 

elektrisk kraft som förbrukas i 

övriga fall. 

övriga fall. 

För kalenderåret 2008 och 

För kalenderåret 2009 och 

efterföljande kalenderår skall de i 

efterföljande kalenderår ska de i 

första stycket angivna skatte- 

första stycket angivna skatte- 

beloppen räknas om på det sätt 

beloppen räknas om på det sätt 

som i fråga om skatt på bränslen 

som i fråga om skatt på bränslen 

anges i 2 kap. 10 §. Belopp som 

anges i 2 kap. 10 §. Belopp som 

6 Senaste lydelse 2005:1189. 

85 

7 Senaste lydelse 2006:1508. 

anges i tiondels ören skall dock 

anges i tiondels ören ska dock 

Prop. 2007/08:11 

avrundas till hela tiondels ören. 

avrundas till hela tiondels ören. 

Bilaga 1 

12 §8 

Om elektrisk kraft har förbrukats i annan yrkesmässig jordbruksverk- 

samhet än vid växthusodling eller i yrkesmässig skogsbruks- eller vatten- 

bruksverksamhet, beslutar beskattningsmyndigheten efter ansökan om 

återbetalning av energiskatten på den elektriska kraften. 

Ansökan om återbetalning skall 

Ansökan 

om 

återbetalning 

ska 

omfatta kalenderår. Om sökanden 

omfatta kalenderår. Om sökanden 

beräknas förbruka elektrisk kraft i 

beräknas förbruka elektrisk kraft i 

större omfattning, 

får 

dock 

större omfattning, 

får 

dock 

beskattningsmyndigheten 

medge 

beskattningsmyndigheten 

medge 

att ansökan görs per kalender- 

att ansökan görs per kalender- 

kvartal. Ett sådant beslut får 

kvartal. Ett sådant beslut får 

återkallas om sökanden begär det 

återkallas om sökanden begär det 

eller förutsättningar för med- 

eller förutsättningar för med- 

givande inte finns. Rätt till 

givande inte finns. Rätt till 

återbetalning föreligger endast för 

återbetalning föreligger endast för 

skillnaden 

mellan 

det 

betalda 

skillnaden 

mellan 

det 

betalda 

skattebeloppet 

och 

ett 

belopp 

skattebeloppet 

och 

ett 

belopp 

beräknat efter skattesatsen 0,5 öre 

beräknat efter skattesatsen 0,5 öre 

per 

kilowattimme. Återbetalning 

per kilowattimme. 

Återbetalning 

får dock endast göras för den del 

får dock endast göras när 

av 

skillnaden 

som 

överstiger 

skillnaden 

uppgår 

till 

minst 

1 000 kronor per kalenderår. 

500 kronor per kalenderår. 

Ansökan 

om 

återbetalning av 

Ansökan 

om 

återbetalning 

av 

energiskatt skall lämnas in till 

energiskatt ska lämnas in till 

beskattningsmyndigheten inom tre 

beskattningsmyndigheten inom tre 

år efter utgången av kalenderåret 

år efter utgången av kalenderåret 

respektive kalenderkvartalet. 

respektive kalenderkvartalet. 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

8 Senaste lydelse 2006:1508. 

86 

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 12 kap. 5, 27 och 29 §§ samt 16 kap. 27 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

12kap. 5 §1

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

Utgifter för tjänsteresor med egen bil skall dras av med 1 krona och 80 öre för varje kilometer.

Om en skattskyldig använder sin förmånsbil för tjänsteresor och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 60 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 90 öre för varje kilometer.

Utgifter för tjänsteresor med egen bil skall dras av med 1 krona och 85 öre för varje kilometer.

Om en skattskyldig använder sin förmånsbil för tjänsteresor och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 65 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 95 öre för varje kilometer.

27 §2

Utgifter för arbetsresor med egen bil skall dras av om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är minst fem kilometer och det klart framgår att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst två timmar.

Utgifter för arbetsresor med egen bil skall också dras av om bilen används i tjänsten minst 160 dagar under året. Om den används i tjänsten minst 60 dagar under året, skall utgifterna dras av för alla de dagar som bilen använts i tjänsten. Att bilen används i tjänsten beaktas dock bara om körsträckan är minst 300 mil per år.

Avdrag skall göras med 1 krona och 80 öre för varje kilometer.

Utgifter för arbetsresor med egen bil skall dras av om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är minst fem kilometer och det klart framgår att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst två timmar.

Utgifter för arbetsresor med egen bil skall också dras av om bilen används i tjänsten minst 160 dagar under året. Om den används i tjänsten minst 60 dagar under året, skall utgifterna dras av för alla de dagar som bilen använts i tjänsten. Att bilen används i tjänsten beaktas dock bara om körsträckan är minst 300 mil per år.

Avdrag skall göras med 1 krona och 85 öre för varje kilometer.

1Senaste lydelse 2005:826.

2Senaste lydelse 2007:618.

87

Utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter samt skatt enligt lagen (2004:629) om trängselskatt skall också dras av.

29 §3

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

För skattskyldiga som gör arbetsresor med sin förmånsbil skall utgifter för arbetsresor dras av enligt bestämmelserna i 26– 28 §§. I stället för vad som sägs i 27 § tredje stycket skall utgifter för dieselolja dras av med 60 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 90 öre för varje kilometer. Detta gäller också den som gör resorna med en förmånsbil som en närstående till honom eller hans sambo men inte han själv är skattskyldig för.

För skattskyldiga som gör arbetsresor med sin förmånsbil skall utgifter för arbetsresor dras av enligt bestämmelserna i 26– 28 §§. I stället för vad som sägs i 27 § tredje stycket skall utgifter för dieselolja dras av med 65 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 95 öre för varje kilometer. Detta gäller också den som gör resorna med en förmånsbil som en närstående till honom eller hans sambo men inte han själv är skattskyldig för.

16kap. 27 §4

Utgifter för resor som en näringsidkare gör med egen bil i näringsverksamheten skall dras av med 1 krona och 80 öre för varje kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i näringsverksamheten.

Om en sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån från bolaget använder bilen för resor i näringsverksamheten och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 60 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 90 öre för varje kilometer.

Utgifter för resor som en näringsidkare gör med egen bil i näringsverksamheten skall dras av med 1 krona och 85 öre för varje kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i näringsverksamheten.

Om en sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån från bolaget använder bilen för resor i näringsverksamheten och betalar samtliga utgifter för drivmedel som är förenade med resorna, skall utgifter för dieselolja dras av med 65 öre för varje kilometer och utgifter för annat drivmedel med 95 öre för varje kilometer.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering.

3Senaste lydelse 2000:1003.

4Senaste lydelse 2005:826.

88

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer

Härigenom föreskrivs att 2 och 5 §§ lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2 §1

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

Skatt skall betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten vid denna tidpunkt.

Skatten utgör för varje kalendermånad 10 200 kronor per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Om den högsta tillåtna termiska effekten inte har fastställts, får beskattningsmyndigheten beräkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts.

Skatt ska betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns att inneha och driva en kärnkraftsreaktor. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten vid denna tidpunkt.

Skatten utgör för varje kalendermånad 12 648 kronor per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Om den högsta tillåtna termiska effekten inte har fastställts, får beskattningsmyndigheten beräkna effekten efter jämförelse med reaktorer för vilka sådan effekt har fastställts.

5 §2

Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift under en sammanhängande period av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med 335 kronor per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90.

Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift under en sammanhängande period av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med 415 kronor per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

1Senaste lydelse 2005:963.

2Senaste lydelse 2005:963.

89

Prop. 2007/08:11

Bilaga 1

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror

Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2004:228) om beskattning av viss privatinförsel av tobaksvaror ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1 §1

En enskild person som har förvärvat och som själv för sitt eller sin familjs personliga bruk till Sverige transporterar

1.cigaretter från Bulgarien, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien eller Ungern,

2.cigaretter eller röktobak från Estland, eller

3. cigaretter, cigariller, cigarrer 

3. 

cigaretter, 

cigariller, cigarrer 

eller röktobak från Tjeckien skall, 

eller röktobak från Tjeckien ska, 

om inte annat följer av 2 §, betala 

om inte annat följer av 2 §, betala 

skatt med 

skatt med 

1 krona och 14 öre/styck för 

1 krona och 24 öre/styck för 

cigaretter, 

cigaretter, 

1 krona och 12 öre/styck för 

1 krona och 12 öre/styck för 

cigariller och cigarrer och 

cigariller och cigarrer och 

975 kronor/kg för röktobak. 

1 560 kronor/kg för röktobak. 

I denna lag förstås med 

cigarill: cigarrer med en högsta vikt av 3 gram per styck. 

Skatt enligt första stycket skall 

Skatt enligt första stycket ska tas 

tas ut under de övergångsperioder 

ut 

under de 

övergångsperioder 

som anges i 2 §. 

som anges i 2 §. 

Nuvarande lydelse

2 §2

Skatt enligt 1 § skall inte tas ut till den del införseln uppgår till högst följande kvantiteter tobaksvaror, eller en proportionell blandning av dessa varor, från respektive medlemsstat i Europeiska unionen under de övergångsperioder som anges i följande uppställning.

Medlemsstat 

Produkter 

Övergångsperiodens 

slut 

Tjeckien 

200 cigaretter eller 

31 december 2007 

100 cigariller eller 

31 december 2006 

50 cigarrer eller 

31 december 2006 

250 gram röktobak 

31 december 2006 

Slovenien 

200 cigaretter 

31 december 2007 

Polen 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Slovakien 

200 cigaretter 

31 december 2008 

1 Senaste lydelse 2007:349. 

90 

2 Senaste lydelse 2007:349. 

Medlemsstat 

Produkter 

Övergångsperiodens 

slut 

Ungern 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Bulgarien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Estland 

200 cigaretter eller 

31 december 2009 

250 gram röktobak 

31 december 2009 

Lettland 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Litauen 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Rumänien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

En bestämmelse om förbud för den som inte fyllt 18 år att föra in tobaksvaror i landet finns i 13 § tobakslagen (1993:581).

Föreslagen lydelse

2 §

Skatt enligt 1 § ska inte tas ut till den del införseln uppgår till högst följande kvantiteter tobaksvaror, eller en proportionell blandning av dessa varor, från respektive medlemsstat i Europeiska unionen under de övergångsperioder som anges i följande uppställning.

Medlemsstat 

Produkter 

Övergångsperiodens 

slut 

Tjeckien 

200 cigaretter eller 

31 december 2007 

100 cigariller eller 

31 december 2006 

50 cigarrer eller 

31 december 2006 

250 gram röktobak 

31 december 2006 

Slovenien 

200 cigaretter 

30 juni 2007 

Polen 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Slovakien 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Ungern 

200 cigaretter 

31 december 2008 

Bulgarien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Estland 

200 cigaretter eller 

31 december 2009 

250 gram röktobak 

31 december 2009 

Lettland 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Litauen 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Rumänien 

200 cigaretter 

31 december 2009 

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

En bestämmelse om förbud för den som inte fyllt 18 år att föra in tobaksvaror i landet finns i 13 § tobakslagen (1993:581).

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2008.

3.Äldre bestämmelser avseende Slovenien ska dock inte gälla för tid från och med den 1 juli 2007.

91

Förslag till lag om ändring i lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007−2011 års taxeringar

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktionsenheter vid 2007–2011 års taxeringar ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1 §

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

Vid beräkning av fastighetsskatt vid 2007–2011 års taxeringar avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk skall, i stället för vad som anges i 3 § första stycket e lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, fastighetsskatten för varje beskattningsår utgöras av 1,7 % av taxeringsvärdet.

Vid beräkning av fastighetsskatt vid 2007–2011 års taxeringar avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk ska, i stället för vad som anges i 3 § första stycket e lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, fastighetsskatten för varje beskattningsår utgöras av 2,2 % av taxeringsvärdet.

1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008 och tillämpas första gången vid 2009 års taxering.

2.Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet.

92

Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § vägtrafikskattelagen (2006:227) ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2kap. 10 §1

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

För personbilar som kan drivas med dieselolja skall summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,5.

För en personbil som blivit skattepliktig för första gången före utgången av år 2007 och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, skall fordonsskatten minskas med 6 000 kronor.

Skatteminskningen avräknas efter hand vid beslut om fordonsskatt, dock längst till och med den 31 december 2012.

För personbilar som kan drivas med dieselolja och som blivit skattepliktiga för första gången före utgången av år 2007 ska summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,3.

För personbilar som kan drivas med dieselolja och som blivit skattepliktiga för första gången efter utgången av år 2007 ska summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,15.

För en personbil som blivit skattepliktig för första gången före utgången av år 2007 och som uppfyller kraven för miljöklass 2005 PM enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, ska fordonsskatten minskas med 6 000 kronor.

Skatteminskningen i tredje stycket avräknas efter hand vid beslut om fordonsskatt, dock längst till och med den 31 december 2012.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

1Senaste lydelse 2006:473.

93

Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser för fordonsskatt

Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (2006:228) om särskilda bestämmelser om fordonsskatt ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Bilaga

Fordonsskatt

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal kilo- 

gram över den 

lägsta vikten i 

klassen 

A 

Personbilar klass I 

1. 

Personbilar klass I som inte 

kan drivas med dieselolja 

0 

– 

900 

720 

0 

901 

– 

903 

183 

2. 

Personbilar klass I som 

kan drivas med dieselolja 

0 

– 

900 

2 290 

0 

901 

– 

2 870 

580 

B 

Lätta bussar 

1. 

Lätta bussar som inte kan 

drivas med dieselolja 

0 

– 

1 300 

720 

0 

1 301 

– 1 600 

771 

51 

1 601 

– 3 000 

963 

90 

3 001 

– 3 500 

2 205 

0 

2. 

Lätta bussar som kan 

drivas med dieselolja 

0 

– 

1 600 

1 613 

0 

1 601 

– 3 000 

1 736 

123 

3 001 

– 3 500 

3 461 

0 

C Lätta lastbilar och personbilar klass II

1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas med

dieselolja 

0 

– 

1 300 

720 

0 

1 301 

– 

1 600 

771 

51 

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

94

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal kilo- 

gram över den 

lägsta vikten i 

klassen 

1 601 – 3 000 

963 

90 

3 001 – 

2 205 

0 

2.Lätta lastbilar och personbilar klass II som kan

drivas med dieselolja 

0 – 

1 600 

1 613 

0 

1 601 – 3 000 

1 736 

123 

3 001 – 

3 461 

0 

Föreslagen lydelse 

Bilaga 

Fordonsskatt 

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal 

kilogram över 

den lägsta 

vikten i 

klassen 

A 

Personbilar klass I 

1. Personbilar klass I som inte 

kan drivas med dieselolja 

0 – 

900 

720 

0 

901 – 

903 

183 

2. Personbilar klass I som kan 

drivas med dieselolja 

0 – 

900 

2 187 

0 

901 – 

2 741 

554 

B 

Lätta bussar 

1. Lätta bussar som inte kan 

drivas med dieselolja 

0 – 

1 300 

720 

0 

1 301 – 1 600 

903 

164 

1 601 – 3 000 

1 396 

131 

3 001 – 3 500 

3 197 

0 

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

95

Fordonsslag 

Skattevikt, 

Skatt, 

kilogram 

kronor 

grundbelopp tilläggsbelopp 

för varje helt 

hundratal 

kilogram över 

den lägsta 

vikten i 

klassen 

2. Lätta bussar som kan 

drivas med dieselolja 

0 

– 1 300 

2 187 

0 

1 301 

– 1 600 

2 339 

59 

1 601 

– 3 000 

2 517 

178 

3 001 

– 3 500 

5 018 

0 

C Lätta lastbilar och personbilar klass II

1.Lätta lastbilar och personbilar klass II som inte kan drivas med

dieselolja 

0 

– 1 300 

720 

0 

1 301 

– 1 600 

903 

164 

1 601 

– 3 000 

1 396 

131 

3 001 

– 

3 197 

0 

2.Lätta lastbilar och personbilar klass II som kan drivas med

dieselolja 

0 

– 1 300 

2 187 

0 

1 301 

– 1 600 

2 339 

59 

1 601 

– 3 000 

2 517 

178 

3 001 

– 

5 018 

0 

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

Prop. 2007/08:11 Bilaga 1

96

Förteckning över remissinstanserna

Remissinstanser som lämnat synpunkter

Statens folkhälsoinstitut, Lotteriinspektionen, Statens energimyndighet, Verket för näringslivsutveckling, Vägverket, AB Trav och Galopp, Bil Sweden, Gröna Bilister, House of Prince AB, IOGT-NTO, Lantbrukarnas Riksförbund, Philip Morris AB, Svensk Energi, Svensk Fjärrvärme, Svenska Bussbranschens Riksförbund, Svenska Naturskyddsföreningen, Svenskt Näringsliv, Sveriges Bryggerier samt Sveriges Åkeriföretag.

Remissinstanser som avstått från att lämna synpunkter

Systembolaget, Tullverket, Skatteverket, Naturvårdsverket, Konkurrensverket, Institutet för tillväxtpolitiska studier samt Svenska Petroleum Institutet.

Remissinstanser som inte avhörts

British American Tobacco Nordic Sweden Branch, Företagarnas Riksorganisation, Gallaher Sweden AB, Gröna näringens riksorganisation, LRF Skogsägarna, Motormännens Riksförbund, Sprit- och vinleverantörsföreningen, Swedish Match samt Vattenbrukarnas Riksförbund.

Övriga yttranden

AB Svenska Shell, E.ON Sverige AB, Handelns Utredningsinstitut, Miljöfordon Syd, Preem Petroleum AB, Projekt Basindustririket, Svenska Gasföreningen samt Svensk Dagligvaruhandel.

Prop. 2007/08:11

97

Finansdepartementet 

Prop. 2007/08:11 

Bilaga 2 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 oktober 2007 

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Littorin,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] 

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] 

Regeringen beslutar proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen för 2008

98