Regeringens proposition

1995/96:229

Skattereduktion för utgifter för byggnads-

arbete på bostadshus

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 2 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en skattereduktion för utgifter avseende

byggnadsarbeten på bostadshus. Skattereduktionen skall på vissa villkor kunna

erhållas av fastighetsägare och bostadsrättsinnehavare.

 Skattereduktionen uppgår till 30 % av ett underlag som består av nedlagda

arbetskostnader. För småhus uppgår skattereduktionen till högst 10 500 kr. För

hyreshus är motsvarande belopp det högsta av beloppen 20 000 kr och tre gånger

den fastighetsskatt som beräknas för bostadsdelen för hela kalenderåret 1996. En

nyhet i förhållande till tidigare lagstiftning av motsvarande slag är att

skattereduktion också kan medges bostadsrättsinnehavare. Skattereduktionen kan i

sådana fall uppgå till högst 5 000 kr per lägenhet.

 Reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1996 och avse byggnadsarbeten under

tiden den 15 april 1996 - 31 december 1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för

 byggnadsarbete på bostadshus 4

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)9

3 Ärendet och dess beredning 13

4 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

 bostadshus . 13

4.1 Förslagets allmänna utformning 13

4.2 Underlaget för skattereduktionen 15

4.3 Skattereduktionens storlek 16

4.4 Ansökan och beslut 18

4.5 Omprövning och straffansvar 20

5 Ikraftträdande 21

6 Effekter på offentliga finanser m.m. 21

7 Författningskommentarer 22

7.1 Förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för

 byggnadsarbete på bostadshus . 22

7.2 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)24

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 maj 1996.25

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1.lag om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus,

 2.lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

 3

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § Skattereduktion enligt denna lag medges ägare till bostadshus eller

innehavare av bostadsrätt som haft utgifter av det slag som avses i 2 §, om

inte annat framgår av 4 § fjärde stycket. Med ägare avses även den som enligt 1

kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall likställas med ägare.

 I fråga om handelsbolag tillkommer rätten till skattereduktion i stället

delägarna.

 Med bostadshus avses byggnad som vid fastighetstaxeringen betecknats som

småhus eller hyreshus, i fråga om hyreshus dock endast till den del det utgör en

värderingsenhet för bostäder.

 Med bostadsrätt avses lägenhet eller småhus som upplåtits till medlem i

förening eller delägare i aktiebolag (bostadsrättsinnehavare) om föreningen

eller bolaget är av det slag som avses i 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt (bostadsföretag). Avgörandet vid denna bedömning är de

förhållanden som rådde vid ingången av detkalenderår då de åtgärder som avses i

2 § första stycket utfördes.

Underlag för skattereduktion

2 § Underlag för skattereduktion är utgifter för reparation och underhåll samt

utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus (byggnadsarbete). Som

byggnadsarbete räknas inte åtgärder som enbart avser service på maskiner och

andra inventarier eller installationer eller rengöring.

 I underlaget inräknas inte utgifter för material och utrustning och inte

heller värdet av byggnadsarbete som utförts av fastighetsägaren eller

bostadsrättsinnehavaren eller, i fall som avses i 1 § andra stycket, delägarna i

handelsbolaget. Med ägare eller innehavare jämställs i detta hänseende företag

som ingår i samma koncern eller annars står under i huvudsak gemensam ledning

med fastighetsägaren eller bostadsrättsinnehavaren.

 I underlaget inräknas inte heller utgifter för åtgärder för vilka

försäkringsersättning lämnats eller för vilka bidrag beviljats enligt

- förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egna hem, -

förordningen (1991:1933) om räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder,

- förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention,

 4

- förordningen (1993:166) om särskilt ombyggnadsbidrag i fråga om bostäder för

äldre m.fl.,

-förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i

småhus, m.m.,

- förordningen (1994:1994) om extra statligt stöd för förbättring av bostäder,

- förordningen (1994:2030) om bidrag för förbättring av inomhusklimatet i

bostäder eller

- förordningen (1995:802) om bidrag för förbättring av inomhusmiljön i bostäder

och vissa lokaler.

3 § Underlaget för skattereduktionen omfattar endast utgifter för

byggnadsarbete som har utförts under tiden den 15 april 1996 - 31 december 1997

och som är betalda vid tidpunkten för ansökan.

 Utgifter för byggnadsarbete inräknas i underlaget endast om arbetet utförts av

någon som innehar F-skattesedel vid den tidpunkt när avtalet om arbete träffades

eller när ersättningen utbetalades.

 En uppgift om innehav av en F-skattesedel får tas för god om den lämnas i en

anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även

innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress

eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om

betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Detta gäller dock

inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av

en F-skattesedel är oriktig.

Skattereduktionens storlek

4 § Skattereduktionen uppgår till 30 procent av underlaget. Skattereduktionen

får dock sammanlagt inte överstiga

 1. för småhus som utgör en taxeringsenhet 10 500 kronor,

 2. för hyreshus som utgör en taxeringsenhet det högsta av beloppen 20 000

kronor och ett belopp motsvarande tre gånger fastighetsskatten för bostadsdelen

för hela kalenderåret 1996,

 3. för en bostadsrätt 5 000 kronor om inte annat framgår av fjärde stycket.

 Om sökandens underlag inte uppgår till sammanlagt minst 2 000 kronor medges

inte någon skattereduktion.

 I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som till

övervägande del upplåtits med hyresrätt får reglerna tillämpas som om småhusen

tillsammans utgör ett hyreshus, om skattereduktionen därigenom blir högre.

 I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som upplåtits

med bostadsrätt, skall varje bostadsrättsinnehavare medges skattereduktion som

om han eller hon ägde det med bostadsrätt upplåtna småhuset. I sådant fall har

fastighetsägaren inte rätt att erhålla skattereduktion.

 Skattereduktionen för en delägare i en fastighet eller i en bostadsrätt utgör

högst så stor andel av den totala skattereduktionen för fastigheten eller

bostadsrätten som svarar mot hans eller hennes andel i fastigheten eller

bostadsrätten när arbetet utfördes.

Ansökan

5 § Ansökan om skattereduktion görs skriftligen hos en skattemyndighet.

6 § Ansökningen skall innehålla uppgift om

 1. sökandens personnummer eller organisationsnummer samt, om sökanden är

bostadsrättsinnehavare, föreningens eller bolagets organisationsnummer,

 2. fastighetens beteckning samt om sökanden är bostadsrättsinnehavare,

lägenhetens eller småhusets beteckning,

 3. sökandens andel i fastigheten eller i bostadsrätten när arbetet utfördes,

 4. det byggnadsarbete som utförts på fastigheten eller på bostadsrätten och

när arbetet utförts,

 5. underlaget för den skattereduktion som begärs,

 6. organisationsnummer eller personnummer för den som utfört byggnadsarbetet,

samt

 7. huruvida sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 2 § tredje stycket

har beviljats.

 Om sökanden har förvärvat fastigheten eller bostadsrätten under något av åren

1996 eller 1997, skall ansökningen också innehålla uppgift om förvärvet och om

den som fastigheten eller bostadsrätten förvärvats från.

 Till ansökningen skall fogas kopia av faktura eller motsvarande handling

utvisande vilket byggnadsarbete som utförts och utgiften för detta arbete,

uppgift om utgiften för material och utrustning samt, om sökanden är

bostadsrättsinnehavare, intyg från föreningen eller bolaget som visar att han

eller hon är medlem i föreningen eller delägare i bolaget och bostads-

rättsinnehavare. Av ansökningen eller en handling som fogas till denna skall

framgå när betalning har ägt rum.

7 § Ägs fastigheten eller innehas bostadsrätten av ett handelsbolag skall i

ansökningen uppges hur skattereduktionen skall fördelas mellan delägarna.

8 § Utgår sådan ersättning eller beviljas sådant stöd som avses i 2 § tredje

stycket efter det att ansökan om skattereduktion lämnats in skall sökanden, inom

en månad från den dag ersättningen eller stödet beviljades, anmäla detta till

den skattemyndighet som handlägger ansökningen eller till vilken ansökningen har

lämnats in.

9 § Om en fastighet eller en bostadsrätt har bytt ägare eller innehavare och

två eller fler ägare eller innehavare på grund av detta är berättigade till

skattereduktion skall den vars ansökan först kom in till en skattemyndighet i

första hand medges skattereduktion. Kom ansökningarna in till en eller flera

skattemyndigheter samma dag, skall skattereduktionen fördelas mellan sökandena i

förhållande till storleken av de underlag för skattereduktion, beräknade med

beaktande av 4 § andra stycket, som ansökningarna avser.

10 § Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skattemyndighet

senast den 1 mars 1998.

 Om en ansökan om skattereduktion har kommit in före den 1 mars 1997 skall

skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller

1998 års taxering efter vad som anges i ansökningen. Kommer ansökningen in

senare tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av 1998 års

taxering.

Beslut

11 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket

bestämmer vilken eller vilka skattemyndigheter som beslutar i ärenden enligt

denna lag.

 Sedan en skattemyndighet avgjort ett sådant ärende får en ny ansökan inte

prövas förrän efter utgången av år 1997, om inte ansökningen avser utgifter på

minst 1 000 kronor som ingår i sökandens underlag för skattereduktion.

Omprövning och överklagande

12 § Skattemyndighetens beslut enligt denna lag får omprövas, förutom i fall

som anges i förvaltningslagen (1986:223), om sökanden har lämnat oriktig uppgift

eller sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 2 § tredje stycket har

beviljats efter det att ansökningen gjordes. Beslut får också omprövas om det

föranleds av ett annat beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som

rör skattereduktion enligt denna lag, fastighetstaxering eller debitering av

fastighetsskatt.

 Beslut får vidare, på begäran av sökanden, omprövas om denne begärt att

skattereduktion skall tillgodoräknas honom eller henne vid debitering av skatt

på grund av 1997 års taxering och beslutad skattereduktion därefter inte fullt

ut kunnat tillgodoräknas honom eller henne vid denna debitering.

 Omprövning får ske intill utgången av femte kalenderåret efter det år då

beslut om skattereduktion meddelades. Omprövning enligt första stycket andra

meningen får ske även efter den tid som anges i föregående mening men senast sex

månader efter det beslut som föranleder ändringen.

13 § Beslut av skattemyndigheten får överklagas av sökanden hos länsrätten i

det län där skattemyndigheten är belägen inom tre veckor från det sökanden fått

del av beslutet. Skattemyndighetens beslut får överklagas av Riksskatteverket

hos samma länsrätt inom tre veckor från dagen för beslutet.

 5

 Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden, får

skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Riksskatteverket får överklaga

ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte tidigare har

fört det allmännas talan i målet.

 Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i länsrätten och

kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar Riksskatteverket skall det

allmännas talan föras av verket. Riksskatteverket för det allmännas talan i

Regeringsrätten.

 Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet att

företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

Övriga bestämmelser

14 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om

skattereduktion i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272) om inte annat är

föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknas den skattskyldige

före skattereduktion enligt lagen (1995:1623) om skattereduktion för

riskkapitalinvesteringar och skattereduktion enligt uppbördslagen.

15 § Skattereduktion enligt denna lag skall inte beaktas vid beräkning av

preliminär skatt eller jämkning av sådan skatt. Jämkning av sjömansskatt får

dock ske som för skattereduktion på grund av underskott av kapital enligt 12 § 4

mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt i fråga om skattskyldiga som skall betala

sådan skatt.

16 § Bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut enligt denna lag

finns i skatteregisterlagen (1980:343).

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 6

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §2

 För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatisk

databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ett

regionalt skatteregister för varje län.

 Registren skall användas vid beskattning för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande fysiska och

juridiska personer,

 2. revisions- och annan kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

mervärdesskattelagen (1994:200), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter samt lagen (1951:763)

om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst.

 Registren skall dessutom användas för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter

och avgifter,

-------------------------------------------------------

 2. bestämmande av skatte- 2. bestämmande av

reduktion enligt lagen skattereduktion enligt

(1993:672) om skat- lagen (1993:672) om

tereduktion för utgifter för skattereduktion för

byggnadsarbete på bostadshus utgifter för byggnadsarbete

och lagen (1995:1623) om på bostadshus, lagen

skattereduktion för (1995:1623) om

riskkapitalinvesteringar, skattereduktion för

 riskkapitalinvesteringar

 och lagen (1996:000) om

 skattereduktion för

 utgifter för byggnadsarbete

 på bostadshus,

 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje stycket och

för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning

för juridiska personer m.fl.

 7 §3

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och

6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat sam-

manträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap.

4 § mervärdesskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953: 272), 27

a § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b §

lagen (1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art,

beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av

skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990: 659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning

av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall

föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2- 4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig

fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

-------------------------------------------------------

 20. Uppgift för beräkning 20. Uppgift för beräkning

av skattereduktion för av skattereduktion för

fackföreningsavgift, fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första uppgifter enligt 6 § första

och andra styckena lagen och andra styckena lagen

(1993:672) om (1993:672) om

skattereduktion för utgifter skattereduktion för

för byggnadsarbete på utgifter för byggnadsarbete

bostadshus och uppgifter på bostadshus, uppgifter

enligt 7 § lagen (1995:1623) enligt 7 § la-gen

om skattereduktion för (1995:1623) om skatte-

riskkapitalinvesteringar för reduktion för

bestämmande av riskkapitalinvesteringar

skattereduktion enligt och uppgifter enligt 6 §

nämnda lagar samt uppgift om första och andra styckena

beslut om sådan skattereduk- lagen (1996:000) om

tion. skattereduktion för

 utgifter för byggnadsarbete

 på bostadshus för bestämmande

 av skattereduktion enligt

 nämnda lagar samt uppgift

 om beslut om sådan

 skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i

 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter,

totalt respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 §§ mervärdes-

skattelagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 7

3 Ärendet och dess beredning

I proposition 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatteområdet

aviserades införandet av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten på

bostadshus. Propositionen överlämnades till riksdagen den 15 april 1996.

 Inom regeringskansliet har frågan om skattereduktion varit föremål för ett

beredningsarbete och ett förslag har utarbetats inom Finansdepartementet.

Förslaget är utformat med lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU36, rskr.

1992/93:422 ) som förebild. Erfarenheter från till-

lämpningen av 1993 års lag har beaktats.

 Synpunkter på förslaget har under hand inhämtats från Riksskatteverket ( RSV).

Lagrådet

Lagstiftningen är av det slag som bör granskas av Lagrådet. Med hänsyn till att

lagförslagen i allt väsentligt är utformade med den tidigare lagrådsgranskade

lagstiftningen om skattereduktion som förebild anser regeringen att Lagrådets

hörande i detta fall skulle sakna betydelse.

4 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete

på bostadshus

4.1 Förslagets allmänna utformning

Regeringens förslag: Ägare av småhus och av hyreshus och bostadsrättsinnehavare

medges skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete som utförts under tiden

den 15 april 1996 - 31 december 1997.

 Skälen för regeringens förslag: Som anförts i proposition 1995/96:198

Ekonomisk-politiska åtgärder på skatteområdet är en tillfällig stimulans av

reparationer och andra renoveringsåtgärder angelägen av konjunkturskäl. En metod

för att uppnå denna stimulans som tidigare prövats med gott resultat är att ge

en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete.

 Syftet med stimulansen är att öka kapacitetsutnyttjandet inom byggsektorn och

att motverka arbetslösheten. Den bör av den anledningen vara begränsad till den

tid då det kan bedömas särskilt angeläget med stimulansåtgärder. Åtgärder under

åren 1996 och 1997 bör omfattas av stimulansen. Beträffande år 1996 bör dock i

viss utsträckning undantas åtgärder som redan vidtagits. Eftersom förslagen

presenterades för riksdagen den 15 april 1996 och då gjordes allmänt kända bör

reglerna omfatta arbeten som utförts under tiden den 15 april 1996 - 31 december

1997.

 Skattereduktionen bör medges efter särskild ansökan hos skattemyndigheten.

Ärenden om skattereduktion bör handläggas åtskilda från inkomsttaxeringen.

 Äldre regler som gällde byggnadsarbeten under tiden den 15 februari 1993 - 31

december 1994 avsåg endast åtgärder som fastighetsägare lät utföra på

bostadshus. I det följande föreslås att reglerna byggs ut till att också

omfatta åtgärder som bostadsrättsinnehavare låter utföra.

 Skattereduktion skall således kunna erhållas av fastighetsägare och

bostadsrättsinnehavare. När det gäller fastighetsägare bör man knyta an till

begrepp som finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och som också används i

lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Med ägare bör i detta sammanhang

således också anses den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen skall

likställas med ägare. Däribland finns tomträttshavare men däremot inte den som

arrenderar eller hyr sin bostad.

 Med bostadsrättsinnehavare avses den som innehar en bostadsrätt. Med

bostadsrätt avses lägenhet eller småhus som innehas av medlem i

bostadsrättsförening, bostadsförening eller delägare i bostadsaktiebolag

(bostadsföretag). Föreningen eller bolaget skall vara av det slag som avses i 2

§ 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, dvs. ett äkta

bostadsföretag. Frågan om ett bostadsföretag är äkta eller inte bör endast ha

betydelse när det gäller en bostadsrättsinnehavares rätt till skattereduktion.

Ett bostadsföretag bör, oavsett om det är äkta eller inte, behandlas som andra

hyreshusägare. Frågan om föreningen eller bolaget är äkta eller inte bör

avgöras utifrån förhållandena vid det aktuella årets ingång.

 De byggnader som bör komma i fråga när systemet för skattereduktionen utformas

är de som används för bostadsändamål. Även här är det lämpligt att knyta an till

de definitioner som används vid fastighetstaxeringen och vid uttag av

fastighetsskatt. Således bör reglerna om skattereduktion avse dels sådana

byggnader som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus, dels hyreshus till

den del de avser värderingsenheter för bostäder.

 För ägare av konventionellt beskattade hyreshus och småhus medges enligt

gällan rätt avdrag för kostnader för om- och tillbyggnad samt reparationer och

underhåll vid inkomsttaxeringen. För att uppnå önskad stimulanseffekt bör denna

omständighet dock inte föranleda att de konventionellt beskattade fastigheterna

undantas. Dessutom skulle enligt regeringens mening omotiverad skillnad uppstå

till nackdel för konventionellt beskattade fastigheter mot bakgrund av att man

vid fastställandet av schablonen för schablonbeskattade fastigheter har beaktat

att avdrag inte medges för bl.a. reparationskostnader.

 Avslutningsvis kan konstateras att här föreslagna regler inte påverkar de

skattskyldigas rätt att vid reavinstbeskattningen dra av kostnader som också

legat till grund för skattereduktion.

 13

4.2 Underlaget för skattereduktionen

Regeringens förslag: Underlaget för skattereduktionen utgörs av

fastighetsägarens eller bostadsrättsinnehavarens kostnader för reparations- och

underhållsarbeten samt utgifter för om- och tillbyggnad.

 Utgifter för material får inte ingå i underlaget.

 Skälen för regeringens förslag: Såväl utgifter för om- och tillbyggnad som

kostnader för reparationer och underhåll bör grunda rätt till skattereduktion.

Att begränsa underlaget till endast vissa av de nu nämnda åtgärderna skulle leda

till besvärliga avgränsningsproblem. Det kan inte heller anses motiverat med

hänsyn till syftet med skattereduktionen. Begränsningen till arbeten på

bostadshus innebär att markarbeten endast får ingå i underlaget när de avser

ledningar, anläggning för värmeförsörjning, m.m. i direkt anslutning till en

byggnad.

 Eftersom skattereduktionen kommer att vara av förhållandevis begränsad storlek

kan det inte antas att den skulle få någon nämnvärd effekt när det gäller att

stimulera nybyggande av bostadshus. Utgifter för att uppföra en ny byggnad bör

därför inte ingå i underlaget.

 För att förstärka skattereduktionens effekt på sysselsättningen bör reduktion

medges endast för arbetskostnader och inte för materialkostnader.

 Att dra gränsen mellan arbetskostnader och materialkostnader är inte alldeles

enkelt. För att uppnå den eftersträvade effekten ligger det närmast till hands

att undanta utgifter för material inkl. därpå belöpande mervärdesskatt, samt att

kräva att utgifter för material specificeras på fakturan eller motsvarande.

Erfarenheterna från hanteringen av den skattereduktion som medgavs enligt 1993

års lag om skattereduktion visar också att detta är en väl fungerande metod.

 Genom att material undantas från underlaget kommer t.ex. den som reparerar

sitt kök att kunna få skattereduktion för arbetskostnaderna för att måla om

köket. Däremot erhålls ingen skattereduktion för inköp av färg och tapeter.

 För att inte dubbel kompensation skall utgå i vissa fall bör i underlaget för

skattereduktionen inte ingå utgifter för vilka beviljats statligt ombyggnads-,

förbättrings- eller upprustningsbidrag.

 Om fastighetsägarens eller bostadsrättsinnehavarens utgifter helt eller delvis

täcks av en försäkringsersättning bör skattereduktion inte medges för

utgifterna. En rätt till skattereduktion skulle i ett sådant fall inte innebära

den av regeringen eftersträvade stimulansen.

 För att ge rätt till skattereduktion skall arbetet vara utfört av

näringsidkare som innehar F-skattesedel antingen när ersättningen för arbetet

bestäms eller när betalningen sker. En uppgift om innehav av F-skattesedel får

tas för god om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed

jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och

betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara

uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller

organisationsnummer. Detta är dock inte tillräckligt för att erhålla

skattereduktion i de fall den som betalar ut ersättningen känner till att

uppgiften om F-skattesedel är oriktig. I denna situation skall alltså

skattereduktion inte medges.

 Arbete som utförs av fastighetsägaren eller bostadsrättsinnehavaren själv bör

inte grunda rätt till skattereduktion. Det torde vara tveksamt om

skattereduktionen kan anses ha någon stimulanseffekt i dessa fall. En

näringsidkare som utför arbeten på den egna villan får alltså ingen

skattereduktion. Detsamma gäller ett företag som med egna anställda utför t.ex.

reparationer på företagets fastigheter. Med ägare eller innehavare bör

jämställas företag som ingår i samma koncern som eller eljest står under i

huvudsak gemensam ledning med ägaren eller innehavaren.

4.3 Skattereduktionens storlek

Regeringens förslag: Skattereduktion medges med ett belopp motsvarande 30 % av

underlaget. Reduktionen är dock på visst sätt begränsad. För småhus kan

reduktionen uppgå till högst 10 500 kr och för hyreshus det högsta av beloppen

20 000 kr och ett belopp motsvarande tre gånger den fastighetsskatt som beräknas

för bostadsdelen för hela kalenderåret 1996. För en bostadsrätt får

skattereduktionen ej överstiga 5 000 kr .

 Särskilda regler gäller för bostadsrättslägenheter i småhus och, i vissa

fall, för uthyrda småhus.

.

 Skälen för regeringens förslag: Skattereduktion bör medges med

30 % av underlaget. Skattereduktionen får dock för småhus sammantaget inte

överstiga 10 500 kr.

 För hyreshus bör dock gälla andra gränser. Eftersom antalet lägenheter i ett

hyreshus varierar även mellan hus med lika stor bostadsyta är det inte lämpligt

att knyta skattereduktionen till antalet lägenheter. Det kan dessutom ibland

vara oklart vad som skall anses som en lägenhet, t.ex. i fråga om uthyrningsrum

med pentry, avdelade lägenheter m.m. Att knyta skattereduktionen till antalet

lägenheter skulle också innebära att maximigränsen för skattereduktionen skulle

kunna variera kraftigt mellan lika stora hus. Enligt regeringens mening är det

lämpligare att i stället ha gränser som knyter an till den fastighetsskatt som

beräknas för den del av fastigheten som utgör värderingsenhet för bostäder.

 För hyreshus bör skattereduktionen sammantaget inte överstiga ett belopp

motsvarande tre gånger den fastighetsskatt som beräknas för bostadsdelen för

hela kalenderåret 1996.

 För att inte mindre hyreshus med låga taxeringsvärden skall missgynnas i

förhållande till småhus bör dock ett alternativt tak för skattereduktion på

20 000 kr per taxeringsenhet få tillämpas om det är förmånligare för

fastighetsägaren.

 Ägare till nybyggda bostadshus betalar under en femårsperiod ingen

fastighetsskatt (3 § andra stycket lagen om statlig fastighetsskatt). Med den nu

föreslagna lösningen kommer skattereduktionen i sådana fall att högst kunna

uppgå till 20 000 kr. Med hänsyn till att reparationsbehovet för sådana

bostadshus får anses vara mycket begränsat anser regeringen att denna konsekvens

är rimlig. Vad nu sagts om hyreshus gäller även om hyreshuset ägs av ett

bostadsföretag.

 En nyhet i förhållande till tidigare reglering på området är att också

bostadsrättsinnehavare skall kunna erhålla skattereduktion. Förslaget innebär

att en innehavare av en bostadsrätt bör kunna medges skattereduktion med ett

belopp som, med hänsyn till att också bostadsföretaget har rätt till

skattereduktion, bör vara lägre än vad som gäller för småhus. En rimlig nivå är

enligt regeringens uppfattning 5 000 kr per lägenhet. Det kan antas att en

bostadsrättsinnehavare i första hand utför reparationsarbeten m.m. i den egna

bostaden. Det finns emellertid inget hinder mot att reduktionen grundas på

åtgärder som avser andra delar av företagets fastighet än den egna bostaden men

som betalas av bostadsrättsinnehavaren.

 Bostadsföretag kan även äga småhus som upplåts med bostadsrätt. Eftersom

småhus som ingår i ett bostadsföretag tillsammans utgör en taxeringsenhet kan

detta komma att innebära att ett företag som exempelvis består av 100 småhus

skulle få en skattereduktion med sammanlagt högst 10 500 kr eller 150 kr per

hus. För att undvika en sådan konsekvens bör vid beräkning av skattereduktion

för småhus som ägs av ett bostadsföretag gälla samma regler som för småhus som

innehas med äganderätt. Detta innebär att skattereduktion kan erhållas med

sammanlagt 10 500 kronor per småhus i stället för 5 000 kr. Ett bostadsföretag

vars medlemmar eller delägare kan erhålla skattereduktion enligt de regler som

gäller för ägare till småhus, bör dock inte för egen del kunna erhålla någon

skattereduktion.

 För de fall två eller flera småhus på en och samma taxeringsenhet till

övervägande del upplåts med hyresrätt får reglerna för hyreshus tillämpas om

skattereduktionen därigenom blir högre.

 Om en fastighet eller en bostadsrätt har flera ägare eller innehavare bör en

proportionering av taket för skattereduktion ske i förhållande till ägarens

eller innehavarens andel i fastigheten eller bostadsrätten. Om två personer äger

hälften av ett småhus blir således det maximala underlaget för skattereduktionen

17 500 kr för var och en av dem.

 Av praktiska skäl bör skattereduktionen konstrueras som en allmän

skattereduktion. En hänvisning till bestämmelserna i 2 § 4 mom. uppbördslagen

(1953:272) bör därför införas i lagtexten. Detta innebär att skattereduktionen

sker mot statlig inkomstskatt, kommunal inkomstskatt och statlig

fastighetsskatt. Av administrativa skäl bör skattereduktion komma i fråga endast

om underlaget under den aktuella tiden sammantaget uppgår till ett visst minsta

belopp. Detta kan skäligen bestämmas till 2 000 kr.

 Skattereduktionen påverkar inte det kommunala skatteunderlaget eftersom detta

baseras på den beskattningsbara förvärvsinkomsten.

 Av praktiska skäl bör skattereduktionen inte beaktas vid bestämmandet av

preliminär F-skatt, särskild A-skatt, jämkning av preliminär skatt eller vid

återbetalning av preliminär skatt som betalats med för högt belopp. Skattskyldig

som betalar sjömansskatt bör dock ha rätt att få denna jämkad på grund av

skattereduktion enligt de här föreslagna reglerna på samma sätt som sker för

skattereduktion på grund av underskott av kapital.

4.4 Ansökan och beslut

Regeringens förslag: En ansökan om skattereduktion skall vara skriftlig och ges

in till skattemyndigheten.

 Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till skattemyndigheten senast

den 1 mars 1998.

 Beslut i ärenden om skattereduktion fattas av den eller de skattemyndigheter

regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, RSV bestämmer.

 Skälen för regeringens förslag: En ansökan om skattereduktion skall vara

skriftlig och lämnas in till skattemyndigheten. Ansökan bör kunna lämnas in till

vilken skattemyndighet som helst. Om samtliga skattemyndigheter i landet eller

endast ett begränsat antal skall handlägga ärenden om skattereduktion är en

fråga som regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, RSV bör avgöra.

 En beslutad skattereduktion på grundval av en ansökan som kommit in till

skattemyndigheten senast den 1 mars 1997 bör avräknas vid 1997 års taxering om

inte sökanden begär att avräkning skall ske vid 1998 års taxering eller fördelas

mellan 1997 och 1998 års taxeringar och beslutad skattereduktion på grundval av

ansökan som kommit in därefter bör avräknas vid 1998 års taxering. Det blir då

möjligt för fastighetsägare och bostadsrättsinnehavare att för arbeten som

utförts under år 1996 och början av år 1997 i viss utsträckning fördela

skattereduktionen mellan 1997 och 1998 års taxeringar, vilket kan ha betydelse

för effekterna av skattereduktionen.

 En beviljad skattereduktion som inte kan utnyttjas helt vid den taxering då

den enligt bestämmelserna skall avräknas kan inte sparas till ett senare år.

Däremot bör i ett sådant fall omprövning kunna ske på sökandens begäran.

 För att en ansökan med säkerhet skall hinna behandlas och leda till

skattereduktion som tillgodoförs sökanden vid den taxering han begärt, måste

sista dagen för ansökan bestämmas till den 1 mars resp. år.

 För att en ansökan skall att kunnna läggas till grund för ett beslut om

skattereduktion måste den innehålla uppgifter om sökandens personnummer eller

organisationsnummer, fastighetens beteckning, sökandens andel i fastigheten

eller bostadsrätten, vilka arbeten som utförts på fastigheten eller i

bostadsrätten och när dessa utförts, underlaget för skattereduktionen,

organisations- eller personnummer för den som utfört arbetet samt försäkran att

räntebidrag eller liknande inte beviljats eller försäkringsersättning utgått för

det arbete för vilket skattereduktionen yrkas. Om ansökan avser en bostadsrätt

måste den också innehålla uppgift om föreningens organisationsnummer samt

lägenhetens eller småhusets beteckning.

 Om en fastighet eller en bostadsrätt har förvärvats under år 1996 eller år

1997 behövs också uppgift om detta och om vem fastigheten eller bostadsrätten

har förvärvats från. Har fastigheten eller bostadsrätten bytt ägare under den

här aktuella tiden kan det finnas flera personer som uppfyller kraven för

skattereduktion. Det kan förutsättas att det normalt i samband med överlåtelsen

av fastigheten eller bostadsrätten klaras ut i vad mån skattereduktion skall

utnyttjas av den tidigare eller den nye ägaren. Det bör dock finnas en regel som

klargör vad som skall gälla i förhållande till skattemyndigheten om båda

berättigade inger en ansökan om skattereduktion. Av enkelhetsskäl bör den som

först ansöker om reduktion medges reduktionen, givetvis under förutsättning att

kraven i övrigt är uppfyllda. Om hela reduktionen inte utnyttjas genom den

första ansökningen får naturligtvis den som söker senare utnyttja återstoden.

Skulle båda ansökningarna komma in samtidigt är det enligt regeringens mening

skäligt att fördela skattereduktionen mellan sökandena i förhållande till

storleken av de underlag för vilka rätt till skattereduktion i och för sig

föreligger.

 Till ansökan bör av kontrollskäl fogas kopia av faktura eller liknande av

vilken framgår vilket arbete som utförts. Av fakturan bör också framgå

eventuella utgifter för material. Framgår inte det sistnämnda får sökanden på

annat sätt visa vad som belöper på detta. Till ansökan skall också fogas uppgift

om när arbetet betalts. Om ansökan avser en bostadsrätt bör till denna även

fogas ett intyg från bostadsföretaget som visar att sökanden är medlem eller

aktieägare i företaget samt bostadsrättsinnehavare.

 Om en fastighetsägare efter det att ansökan lämnats in till skattemyndigheten

beviljats räntebidrag m.m. eller försäkringsersättning för den åtgärd för vilken

skattereduktion sökts skall han inom en månad anmäla detta till

skattemyndigheten. Skattemyndigheten får då möjlighet att ompröva sitt beslut

med beaktande av de nya fakta som tillkommit i ärendet.

 Handelsbolag är inte egna skattesubjekt. Beskattning sker i stället hos

delägarna i bolaget. För att det skall bli möjligt att tillgodoföra delägare i

ett handelsbolag som äger en fastighet eller en bostadsrätt skattereduktion

enligt den här föreslagna ordningen bör det krävas att det i ansökningen anges

hur skattereduktionen skall fördelas mellan delägarna i bolaget.

 En ansökan får prövas av skattemyndigheten så snart underlaget uppgår till

minst 2 000 kr. För att få en effektiv hantering av ärendena och för att inte

skattemyndigheterna skall behöva handlägga alltför många ansökningar där

underlaget är mycket lågt bör, sedan beslut fattats i det första ärendet, någon

ny ansökan inte få prövas av skattemyndigheten förrän efter utgången av år 1997

om inte ytterligare utgifter på minst 1 000 kr som utgör underlag för

skattereduktion uppkommit.

 Ett beslut i ärende om skattereduktion fattas sedan en fullständig ansökan

kommit in till skattemyndigheten. För att uppnå bästa möjliga effektivitet vid

handläggningen bör det ankomma på regeringen eller, efter regeringens

bemyndigande, RSV att besluta om vilken eller vilka skattemyndigheter som skall

handlägga ärenden om skattereduktion enligt den här föreslagna lagen. Sökanden

skall dock oavsett detta kunna lämna in sin ansökan till den skattemyndighet

som han finner lämpligast.

 14

 Sökande som är missnöjd med skattemyndighetens beslut i ett ärende om

skattereduktion skall kunna överklaga detta hos länsrätt inom tre veckor från

det han fått del av beslutet. RSV skall kunna överklaga skattemyndighetens

beslut inom tre veckor från dagen för beslutet.

 Om länsrätten helt eller delvis bifaller ett överklagande av den som sökt

skattereduktion får skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Det

allmännas talan i dessa ärenden skall i länsrätt och kammarrätt föras av

skattemyndigheten. RSV får överklaga ett beslut av länsrätt eller kammarrätt

även om verket inte tidigare har fört det allmännas talan i målet. I

Regeringsrätten bör det allmännas talan föras av RSV. RSV bör dock alltid ha

rätt att uppdra åt tjänsteman vid skattemyndighet att företräda verket i allmän

förvaltningsdomstol.

 I övrigt bör förvaltningslagens (1986:223) regler gälla för handläggningen av

ansökningarna.

 För att uppnå en effektiv handläggning av ärenden om skattereduktion och för

att få en fungerande kontrollmöjlighet bör skatteregistret vid handläggningen av

dessa ärenden få tillföras dels vissa uppgifter som skall finnas med i ansökan

om skattereduktion, dels uppgifter om beslutad skattereduktion.

4.5 Omprövning och straffansvar

Regeringens förslag: Beslut om skattereduktion skall kunna göras till föremål

för rättelse och omprövning.

 Oriktiga uppgifter kan föranleda ansvar enligt skattebrottslagen (1971:69).

 Skälen för regeringens beslut: Ett beslut om skattereduktion som blivit

felaktigt till följd av felräkning, misskrivning eller annat uppenbart

förbiseende kan rättas enligt reglerna i 26 § förvaltningslagen (1986:223).

Omprövning kan också ske enligt reglerna i 27 § förvaltningslagen. Omprövning

bör också , på begäran av sökanden, kunna ske i de fall då denne ansökt om och

beviljats skattereduktion vid 1997 års taxering men sedan inte kan tillgodoräkna

sig den beslutade skattereduktionen fullt ut detta år.

 Har skattereduktion beviljats med för högt belopp på grund av att sökanden

lämnat oriktig uppgift bör beslutet också kunna omprövas. Detsamma bör gälla om

det efter det att ansökan om skattereduktion beviljats också beviljas sådant

statligt stöd eller utgår sådan ersättning som avses i 2 § tredje stycket i den

föreslagna lagen.

 Omprövning bör kunna företas intill utgången av femte kalenderåret efter det

år då beslutet om skattereduktion meddelades.

 Att vid ansökan om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämna

oriktig uppgift och därigenom föranleda att skattereduktion beviljas eller

beviljas med för högt belopp omfattas av reglerna om straffansvar i

skattebrottslagen i dess lydelse enligt förslaget i proposition 1995/96:170

Översyn av skattebrottslagen. Förslaget om ändring i skattebrottslagen är avsett

att träda i kraft den 1 juli 1996. Någon särskild straffbestämmelse kan därför

inte anses behövlig i den nu föreslagna lagen om skattereduktion.

5 Ikraftträdande

 Det är av stimulansskäl angeläget att åtgärder som ger rätt till

skattereduktion enligt denna lag kommer igång så snabbt som möjligt. De

föreslagna reglerna bör därför träda i kraft redan vid halvårsskiftet 1996 och i

enlighet med vad som redan föreslagits omfatta åtgärder som företagits fr.o.m.

den 15 april 1996 då planerna på den aktuella lagstiftningen offentliggjordes.

6 Effekter på offentliga finanser m.m.

Det aktuella förslaget bidrar till att stimulera byggnadsverksamheten under en

period där man kan förutse en inte obetydlig avmattning. Förutom den rena

stimulanseffekten bidrar också åtgärden i ett mer långsiktigt tidsperspektiv

till att bevara kapacitet i byggbranschen i form av arbetskraft och realkapital,

kapacitet som i annat fall skulle ha slagits ut.

 Såvitt gäller förslagets budgeteffekter har regeringen nyligen i prop.

1995/96:198 redovisat sin bedömning. Med vägledning av utfallet från den

tidigare tillämpningen av i princip samma regler under perioden den 15 februari

1993-31 december 1994 bedömdes de primära budgeteffekterna att komma att uppgå

till ett inkomstbortfall på 1,5 miljarder kr vid 1997 års taxering och till 2,0

miljarder kr vid 1998 års taxering. Budgetbelastningen inträffar under

budgetåren 1997 och 1998. Dessa primära budgeteffekter, som består av de

prognostiserade reduktionsbeloppen, kommer dock att motverkas av indirekta

budgeteffekter.

 Storleken av de indirekta effekterna blir bl.a. beroende av i vilken ut-

sträckning aktiviteten i byggsektorn kommer att öka utöver den planerade nivån

på grund av den temporära skattelättnaden. En ökad aktivitet bidrar till ökade

skatte- och avgiftsintäkter (mervärdesskatt, socialavgifter och inkomstskatter)

och till minskade utgifter i form av arbetslöshetsunderstöd till den del den

ökade sysselsättningen reducerar arbetslösheten. De indirekta effekterna på

sysselsättning och arbetslöshet är dock svåra att kvantifiera och av

försiktighetsskäl har regeringen valt att inte beakta dessa vid

budgetbedömningen.

 15

7 Författningskommentar

7.1 Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för

 byggnadsarbete på bostadshus

1 §

I paragrafen finns de grundläggande bestämmelserna om skattereduktionen för

byggnadsarbeten. Paragrafen är, med undantag för de nya reglerna om

skattereduktion för bostadsrättsinnehavare, utformad på samma sätt som 1 § lagen

om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus.

 Reglerna om skattereduktion för bostadsrättsinnehavare finns i första och

fjärde styckena.

2 och 3 §§

I paragraferna behandlas frågan om underlaget för skattereduktionen. Stadgandena

motsvarar 2 och 3 §§ i 1993 års lag. Uppräkningen i 2 § tredje stycket av vissa

bidrag är dock mer omfattande än motsvarande bestämmelse i 1993 års lag och

innefattar dessutom försäkringsersättningar. Beträffande dessa gäller, på samma

sätt som för bidragen, att om ersättning utgått för ett visst arbete, får

utgifterna för detta arbete inte till någon del läggas till grund för

skattereduktion, även om ersättningen endast delvis täcker utgifterna.

 Reglerna i 3 § andra - fjärde styckena om F-skattebevis har getts en

utformning som överensstämmer med reglerna i uppbördslagen. En i förhållande

till 1993 års lag ny bestämmelse innehåller ett förbud mot skattereduktion om

den som utfört visst arbete ingår i samma koncern som fastighetsägaren eller

bostadsrättsinnehavaren eller eljest står under i huvudsak gemensam ldening med

denne.

4 §

Bestämmelsen innehåller regler om skattereduktionens storlek och motsvarar, med

undantag för de regler som tar sikte på bostadsrätter, 4 § i 1993 års lag. I

punkt 3 återfinns beloppsgränsen för bostadsrätter. I fjärde stycket finns en

regel som avser den situationen att småhus innehas med bostadsrätt.

5 och 6 §§

 Paragraferna som behandlar förhållandena kring ansökan om skattereduktion och

dess innehåll motsvarar bestämmelserna i 5 och 6 §§ i 1993 års lag. De

skillnader som finns betingas av att reglerna också omfattar bostadsrätter.

7 §

Paragrafen som motsvarar 7 § i 1993 års lag behandlar det fallet att

fastighetsägaren eller bostadsrättsinnehavaren är ett handelsbolag. Bestämmelsen

är, bortsett från att den också omfattar bostadsrätter, identisk med

motsvarande bestämmelse i 1993 års lag. Bestämmelser om dödsbon i motsvarande

paragraf i 1993 års lag saknar motsvarighet i den nya lagen eftersom

delägarbeskattning av dödsbon inte längre förekommer.

8 §

I paragrafen föreskrivs att den som ansökt om skattereduktion i vissa fall är

skyldig att anmäla om han beviljats vissa bidrag eller försäkringsersättning som

utesluter skattereduktion. Bestämmelsen är utformad på motsvarande sätt som 8 §

i 1993 års lag.

9 §

Paragrafen avser den situationen att en fastighet eller en bostadsrätt bytt

ägare resp. innehavare och att flera personer till följd av detta är berättigade

till skattereduktion. Bestämmelsen stämmer överens med 9 § i 1993 års lag med

bortseende från att den också omfattar bostadsrätter.

10 §

I stadgandet anges när en ansökan skall ha kommit in till skattemyndigheten för

att skattereduktion skall kunna tillgodoräknas vid 1997 resp. 1998 års taxering.

Paragrafen motsvarar i sak 10 § i 1993 års lag.

11 §

I paragrafens första stycke finns regler som gäller beslutsmyndighet. Detta

stycke liksom stadgandet i andra stycket är utformade som motsvarande stycken i

11 § i 1993 års lag.

12 och 13 §§

Bestämmelserna innehåller regler om omprövning och överklagande. Dessa är

utformade på i princip samma sätt som motsvarande paragrafer i 1993 års lag.

Reglerna om försäkringsersättning är dock nya.

14 §

Bestämmelsen tar sikte på hur skattereduktionen skall utföras. Stadgandet

motsvaras av bestämmelsen i 15 § i 1993 års lag.

15 och 16 §§

Paragraferna motsvaras av bestämmelserna i 16 och 17 §§ i 1993 års lag.

7.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)

1 §

Ändringen innebär att de centrala och regionala skatteregistren skall användas

för bestämmande av skattereduktion enligt lagen om skattereduktion på

bostadshus.

7 §

Ändringen innebär att det centrala skatteregistret får innehålla uppgifter

enligt 6 § första och andra styckena lagen om skattereduktion för byggnadsarbete

på bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt samma lag samt uppgifter

om beslut om sådan skattereduktion.

 16

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden, Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1995/96:229 Skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus.

**ENDNOTES**

1. Lagen omtryckt 1983:143.

2. Senaste lydelse 1995:1627.

3. Senaste lydelse 1995:1628.

 17