Regeringens proposition 1990/91:35

om uppskjutande av ikraftträdandet av vissa

ändrade bestämmelser om motorredskap och

'OP-

traktorer, m. m.

1990/91:35

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 4 oktober 1990.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Georg[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslöt förra året vissa ändringar i körkortslagen (1977:477), vägtrafikskattelagen (1988:327), lagen (1972:435) om över­lastavgift och trafikskadelagen (1975:1410). Ändringama, som har sam­band med ändrade klassificeringsregier för motorredskap och traktorer, trä­der i krafl den 1 januari 1991.

I propositionen föreslås att ikraftträdandet av reformen, med några undantag, skjuts upp till den 1 januari 1993 i avvaktan på resultatet av det harmoniseringsarbele som nu pågår inom den europeiska gemenskapen.

1   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 35

Propositionens lagförslag

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen(l 989:700) om ändring i körkortslagen (1977:477)

Härigenom   föreskrivs   att   ikraftträdandebestämmelsen   lill   lagen (1989:700) om ändring i körkortslagen (1977:477) skaff ha följande lydel-

se.

Prop. 1990/91:35

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft den 1

Denna lag träder i kraft den 1

januari 1991.

januari  1993.  Den träder dock i

krafl den 1 januari 1991 såvitt gäf ler behörigheten att föra motorred­skap som är inrättade som mobil­kranar. Sådana motorredskap skaft anses som motorredskap klass I.

Traktorkort, som före ikraftträdandet har utfärdats i enlighet med äldre föreskrifter, är fortfarande giltiga.

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1989:702) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen lill lagen (1989:702) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327) skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:35

Nuvarande lydelse

Denna lag träder i kraft den 1 ja­nuari 1991.

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft den 1 ja­nuari 1993. Lagen träder dock I kraft den I januari 1991 .såvitt gäf ler

1)

föreskrifterna om Jbrdonsskatt för traktor kla.ss 

II

(jordbrukstrak­tor),

2)

föreskrifterna om fordonsskatt för motorredskap, otn motorredska­pet är inrättat sotn mobilkran, och

3)

föreskrifterna om beskattning av ett fordon .som är särskilt kon­struerat för att användas för på- och avlastning av påhängsvagnar inom hamn- och terminalområden eller andra liknande områden.

11    Riksdagen 1990/91. I saml. Nr 35 Rättelse: De två sista raderna på s. 4 tillkommer.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990: (1972:435) om överlastavgift

4) om ändring i lagen

Prop. 1990/91:35

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1990:14) om ändring i lagen (1972:435) om överlaslavgifl skall ha följan­de lydelse.

Nuvarande lydelse

Denna lag träder i kraft den 1 april 1990. Bestämmelserna i I § om tung terrängvagn och om släpvagn, som dras av tung terräng­vagn, traktor eller motorredskap, träder dock i kraft först den 1 janu­ari 1991.

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i krafl den 1 april 1990. Beslämmelserna i 1 § om tung terrängvagn och om släpvagn, som dras av tung terräng-vagn, traktor eller motorredskap, träder dock i kraft först den 1 janu­ari 1993.

Har den avgiftsgrundande färden ägt rum före ikraftträdandet gäller 1 5 §§ i den äldre lydelsen.

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift

Härigenom föreskrivs all 7 och 8 §§ lagen (1972:435) om överlastavgift skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:35

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7

§

'

Överlaslavgifl påjöres för bil, ägaren, och för släpvagn, ägaren av den bil som släpvagnen dragés av.

1 fråga om bft som innehas på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt eller som inne­has med nyttjanderätt för bestämd tid om minst ett år anses innehava­ren som ägare. Innehas bil i annat fall med nyttjanderätt, anses inne­havaren som ägare, om han har be­fogenhet all bestämma om förare av bilen eller anlitar annan förare än ägaren har utsett.

Brukar någon annans bd utan lov, påföres brukaren överlastavgif­ten.

Överlastavgift påförs för motor­drivet fordon, ägaren, och för släpvagn, ägaren av det fordon som släpvagnen dras av.

I fråga om motordrivet fordon som innehas på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt eller som innehas med nyttjande­rätt för bestämd lid om minst ett år anses innehavaren som ägare. Inne­has,/öro/i i annal fall med nyttjan­derätt, anses innehavaren som äga­re, om han har befogenhet att be­stämma om förare eller anlitar an­nan förare än ägaren har utsett.

Brukar någon annans fordon ulan lov, påförs brukaren överlasta vgi f-ten.

8§'

I fråga om bU, som är registrerad här i landet, eller släpvagn, som dragés av sådan bd, påföres över­laslavgifl genom beslut av länssty­relsen i del län där den i bilregistret antecknade ägaren av bilen har sin adress enligt registret. I fråga om andra fordon påföres avgiften av länsstvrelsen i Stockholms län.

1 fråga om motordrivet fördon, som är registrerat här i landei, eller släpvagn, som dras av sådant for­don, påförs överlaslavgifl genom beslut av länsstyrelsen i del län där den i bilregistret antecknade ägaren av det motordrivna Jordonet har sin adress enligt registret. I fråga om andra fordon påförs avgiften av länsstyrelsen i Stockholms län.

Överlastavgift får nedsättas eller efterges om särskilda omständigheter föreligger. Della får ske såväl i samband med prövning av ärendet om påföring av överlaslavgifl som efter särskild ansökan hos länsstyrelsen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

'Senastelydelse 1978:451. ' Senaste lydelse 1990:14.

5 Förslag till

Prop. 1990/91:35

Lag om ändring i lagen (1989:701) om ändring i trafikskadelagen (1975:1410)

Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1989:701) om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i krafl den  1

Denna lag träder i krafl den  1

januari 1991.

januari 1993.

Kommunikationsdepartementet

Pp. 1990/91:35

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 oktober 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, Wall­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om uppskjutande av ikraftträdandet av vissa ändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer, m.m.

1 Inledning

1.1 Bakgrund

Riksdagen beslöt år 1989 om vissa ändringar i körkortslagen (1977:477), vägtrafikskatlelagen (1988:327) och trafikskadelagen (1975:410) (prop. 1988/89:48, TU 19, rskr. 306). Ändringarna skall träda i kraft den 1 januari 1991. I propositionen finns en utförlig redogörelse för bakgrunden lill beslutet.

Av denna redogörelse framgår bl.a. all av de av riksdagen beslutade beslämmelserna skall ses i belysning av omfattande ändringar i bl.a. vägtrafikkungörelsen (1972:603), bilregisterkungörelsen (1972:599) och fordonskungörelsen (1972:595) i syfte alt skapa nya indelningsgrunder för främst motorredskap och traktorer. Den nuvarande konstruktiva hastighe­ten 30km/lim, dvs. den högsta hastighet med vilken fordonen går att framföra, slopas i huvudsak som indelningsgrund för traktorer. Motorred­skapen indelas i två klasser, motorredskap klass I och 11, saml traktorer i trafiklraktorerochjordbmkstraktorer. För motorredskap klass I och trafik-traktorer skall gälla en högsta legal hastighet om 50 km/lim och för motor-redskap klass 

II 

och jordbrukstraktorer en högsta legal hastighet om 30 km/tim. Den konstruktiva hastighetsbegränsningen på 30 km/lim behålls dock för jordbrukstraklorer och för s. k. A traktorer där ijänsteviklen är högst 2 000 kg.

För de fordon som enligt de nya reglerna får framföras med högst 50 km/lim införs krav på körkort med behörigheten B. Motorredskap klass I blir i fortsättningen registreringsplikiiga och därmed också skattepliktiga. Alla motorredskap som är inrättade som arbetsredskap blir vidare trafik­försäkringspliktiga, om de har en ijänstevikl som överstiger 2000 kg.

I och med all motorredskap klass I och irafiktraklorer skall få framföras i 50km/tim har kraven på den utrustning som enligt fordonskungörelsen

skall finnas på dessa fordon skärpts. Närmare föreskrifter om utrustning     Prop. 1990/91:35 och egenskaper hos fordonen avses skola meddelas av trafiksäkerhetsver­ket.

Vissa laslbärande fordon såsom traktordumprar och skötare, vilka för närvarande anses som traktorer, hänförs lill en ny fordonsgrupp benämnd tunga lerrängvagnar. Dessa beskattas i stort sett som traktorer med släp­vagn.

De nu berörda lagändringarna, liksom de behövliga ändringarna i bl.a. vägtrafikkungörelsen, bilregislerkungörelsen och fordonskungörelsen trä­der i kraft den I januari 1991.

På grundval av prop. 1989/90:17 har riksdagen beslutat om ändringar i lagen (1972:435) om överlaslavgift (TU 10, rskr. 75, SFS 1990:14). Änd­ringarna bestod huvudsakligen i en höjning av överlaslavgifterna och en reducering av viktavdragen vid avgifisberäkningen. Ändringarna i dessa delar trädde i kraft den 1 april 1990. Samtidigt beslöts också om en utvidgning av lagens tillämpningsområde till alt omfatta även lunga ter­rängvagnar samt släpvagnar som dras av tunga terrängvagnar, traktor eller motorredskap. I den delen träder ändringen i kraft samtidigt som de nyss berörda ändringarna i fråga om motorredskap och traktorer, dvs. den 1 januari 1991.

1.2 Framställningar om senareläggning av ikraftträdandet av de beslutade bestämmelserna

Entreprenadmaskinleverantörernas samarbetsorgan (EMSA) och Truck­poolen, som är en branchorganisalion för leverantörer av lyft- och drag­truckar, har i en framställning till kommunikationsdepartementet hem­ställt att de beslutade nya beslämmelserna om molorredskap och traktorer senareläggs med minst ett år.

Som skäl för framställningen har i huvudsak angetts följande.

EG-kommissionen har föreslagit elt direktiv för mobila maskiner (COM/89)624 - SYN 233), vilkel avses bli en bilaga till del allmänna maskindirektivel (89/392/EEC).

Maskindirektivet följer den nya ordningen för direktiv inom EG som benämns "New Approach" och som innebär atl direktiven utgör en yttre ram av regler i vilka sedan hänvisas till delaljregler som beslutas av andra organ. 1 della fall är del främst fråga om beslut om olika slandardegenska-per som skall gälla för de olika komponenterna till de berörda fordonen. Sådana bestämmelser håller för närvarande på atl utarbetas av del europe­iska standardiseringsorganel European Committee for Standardizalion (CEN) i vilket Sverige deltar.

De normer som utarbetas inom CEN gäller delvis samma områden som trafiksäkerhelsverkets föreskrifter för molorredskap och traktorer. Del skulle därför enligl EMSA och Truckpoolen vara av värde om dessa normer finns tillgängliga som underiag för trafiksäkerhelsverkets arbete.

Del mest ändamålsenliga är därför atl trafiksäkerhelsverkets föreskrifter

bestäms först sedan de nya reglerna inom EG är beslutade vilkel tidigast

kan ske vid årsskiftet 1991/92.

8

Trafiksäkerhetsverket (TSV) har i ytllrande över den nu nämnda fram-     Prop. 1990/91:35 ställningen tillstyrkt all de beslutade reglerna för motorredskap och trakto­rer senareläggs. TSV har uppgetl att de föreskrifter som verket har atl besluta annars snart måste omarbetas på grundval av de förväntade CEN normerna.

TSV har vidare upplyst atl man inom EG har långt framskridna planer på all ändra del s.k. traktordirektivet på så sätl all den konstruktiva hastigheten för traktorer höjs från 30 km/lim till 40 km/tim. Traktordirek­tivet innefattar en fullständig reglering av de föreskrivna tekniska egenska­perna hos traktorer. Resultatet av processen med alt förändra traktordi­rektivet bör därför enligt TSV avvaktas för att Sverige skall kunna besluta om regler för traktorer som överensstämmer med reglerna inom EG.

Även leverantörsjöreningen för lantbruksmaskiner LELA har med hän­visning till del förväntade beslutet om ändring av traktordirektivet hem­ställt att ikraftträdandet av de redan beslutade beslämmelserna för trakto­rer uppskjuts för att full överensstämmelse skall kunna åstadkommas mellan de svenska reglerna och reglerna inom gemenskapen.

2 Överväganden

Som framgått av del tidigare anförda träder den I januari 1991 elt nytt gruppindelningssyslem för motorredskap och traktorer i kraft. Sedan de nya reglerna antagits har emellertid inom EG påbörjats ett arbete för harmonisering av beslämmelserna inom gemenskapen såvitt gäller delvis samma fordon. I fråga om motorredskapen är det främst arbetet inom det europeiska standardiseringsorganel CEN, i vilket arbete Sverige deltar, som är av betydelse. Såvitt gäller traktorer har EG-kommissionen redan lagt fram förslag till ett förändrat traklordirekliv.

Del skulle enligt min mening vara olyckligt om vi i Sverige skulle ha regler om främst den tekniska beskaffenheten hos dessa fordon som avvi­ker från vad som kommer atl gälla inom EG. Härigenom skulle import och export av fordonen och komponenter lill dessa komma alt försvåras och fördyras. Alt i det lägel införa nya svenska regler, som då kanske måste ändras igen inom en nära framtid, är inte lämpligt med hänsyn lill bran­schens behov av långsiktighet. Jag vill därför förorda att ikraftträdandet av reformen skjuts upp till dess man vet vilka regler på området som kommer atl gälla inom EG. Ikraftträdandet bör lämpligen skjutas upp till den I januari 1993.

Vad som berörs av del pågående EG-arbetet är främst de tekniska föreskrifterna. De av riksdagen beslutade lagändringarna avser bl. a. frågor om körkortsbehörighel för de aktuella fordonen och beskattningen av dessa. Även dessa frågor har emellertid ett samband med frågor om t.ex. den konstruktiva hastigheten och fordonens användningsområde. Man bör därför se de nya reglerna som en helhet. Utgångspunkten bör alltså vara alt ikraftträdandet av samtliga nya föreskrifter på området skjuts upp.

Del finns emellertid en del nya bestämmelser där del redan i dag kan

sägas atl de inte kommer alt beröras av EG-arbetet. Del är här fråga om     Prop. 1990/91: 35 vissa nya skatteregler för jordbrukstraklorer och för fordon som är särskilt konstruerade för all dra påhängsvagnar i hamnar och andra terminalområ­den. De nu berörda ändringarna bör alltså träda i kraft såsom avsett.

Det finns dessutom en typ av molorredskap där de nuvarande reglerna innebär så stora nackdelar att reformen i den delen inte bör skjutas upp. Jag tänker här på vissa tyngre mobilkranar. Beträffande flertalet av dessa fordon är det i praktiken svårt aU åstadkomma en konstruktiv hastighet på 30 km/tim. Trots att dessa fordon i allmänhet kan framföras med högre hastighet, har degenom dispens från trafiksäkerhetsverket hänförts till grup­pen motorredskap, med villkor att de inle får framföras fortare än 30 km/tim. Detta innebär samtidigt alt mobilkranarna inle får framföras på motorväg eller molortrafikled.l praktiken har emellertid trafiksäkerhetsver­ket lämnat dispens även för della, eftersom del från Irafiksäkerhetssynpunkt bedömts som olämpligt att så stora och tunga fordon - en mobilkrans Ijänstevikl överstiger ofta 40 ton - skall vara hänvisade till intilliggande mindre vägar. De mobilkranar för vilka dispens getts är de med en lyftkapacitet på mer än tio lon.

Jag förordar alltså atl de nya reglerna såvitt gäller tyngre mobilkranar skall träda i kraft i enlighet med vad som tidigare beslutals. När det gäller den närmare definitionen av de mobilkranar som jag åsyftar ämnar jag åter­komma till regeringen i samband med förslag till de andra nödvändiga förordningsändringarna.

När del inom EG har beslutats nya föreskrifter om molorredskap och traktorer får ställning las lill frågan i vad mån de svenska bestämmelserna bör ändras. Kräver en anpassning ändrad lagstiftning, får regeringen na­turiigtvis återkomma till riksdagen i den frågan.

Som jag tidigare nämnt föreslår jag i detta sammanhang också vissa ändringar i lagen om överiastavgift. I samband med andra ändringar i den lagen utvidgades lagens tillämpningsområde till att gälla inte bara lastbil, buss och släpvagn som dras av bil utan också tung terrängvagn och släpvagn som dras av tung terrängvagn, traktor eller molorredskap. I den delen träder ändringarna i krafl samtidigt med de tidigare berörda änd­ringarna av bestämmelserna om motorredskap och traktorer, dvs. den 1 januari 1991.

All tillämpningsområdet för lagen om överiastavgift utvidgades beror på att användningsområdet för vissa av de nytillkomna fordonen blir större med den ändrade klassificeringen av motorredskap och traktorer. Del finns anledning atl räkna med atl en del av dessa fordon kommer all användas på det allmänna vägnätet i större omfattning än i dag. Om emellertid ikraftträdandet av de nya klassificeringsreglerna skjuls upp, bör detsamma gälla utvidgningen av tillämpningsområdet i 1 § lagen om över­laslavgift.

Som följd av ändringen av 1 § i den nämnda lagen borde även lydelsen

av 7 och 8 §§ ha justerats för alt ansluta lill del vidgade tillämpningsområ­

det. Så skedde emellertid inle. Om nu ikraftträdandet av den nya lydelsen

av 1 § skjuls upp kan diskuteras, om inle ändringarna av 7 och 8 §§ borde

anstå till dess man säkert vet om någon ytterligare ändring av 1 § till följd

10

av harmoniseringsarbeiet inom gemenskapen behövs eller inte. Behövs     Prop. 1990/91:35 ingen ytterligare ändring, är det givetvis en fördel om även 7 och 8 §§ överlastlagen redan nu kan ges den lydelse de bör ha den 1 januari 1993. Enligt min mening talar övervägande skäl för att även frågan om ändring av 7 och 8 §§ tas upp i detta sammanhang.

3 Upprättade lagförslag.

1 enlighet med det anförda har inom kommunikationsdepartementet upp­rättats förslag till

1.   

lag om ändring i lagen (1989:700) om ändring i körkortslagen

(1977:477),

2.

lag om ändring i lagen (1989:702) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327),

3.

lag om ändring i lagen (1990:14) om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift,

4.

lag om ändring i lagen (1972:435) om överiastavgift,

5.

lag om ändring i lagen (1989:701) om ändring i trafikskadelagen (1975:1410).

Förslaget under 2 har upprättats efter samråd med chefen för finansde­partementet och förslaget under 5 efter samråd med chefen för justitiede­partementet.

4 Lagrådets hörande

På gmnd av förslagens beskaffenhet anser jag att lagrådets hörande skuffe sakna betydelse.

5 Hemställan

Jag hemstäffer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1.   lag om ändring i lagen (1989:700) om ändring i körkortslagen

(1977:477),

2.

lag om ändring i lagen (1989:702) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327),

3.

lag om ändring i lagen (1990:14) om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift,

4.

lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift,

5.

lag om ändring i lagen (1989:701) om ändring i trafikskadelagen (1975:1410).

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att

11

genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Innehåll

Prop. 1990/91:35

Proposition.......................................................... 

... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll ....................... 

... 

1

Lagförslag........................................................... 

2

1.

Lag om ändring i lagen (1989:700) om ändring i körkortslagen (1977:477)    

2

2.

Lag om ändring i lagen (1989:702) om ändring i vägtrafikskatte­lagen (1988:327)    

3

3.

Lag om ändring i lagen (1990:14) om ändring i lagen (1972:435)

om överlastavgift   ............................................ 

4

4.

Lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift 

... 

5

5.

Lag om ändring i lagen (1989:701) om ändring i trafikskadelagen (1975:1410)        

6

Utdragur protokoll vid regeringssammanträdet den 4 oktober 1990 .

7

1 Inledning.......................................................... 

... 

7

1.1

Bakgmnd..................................................... 

... 

7

1.2

Framställningar om senareläggning av ikraftträdandet av de beslutande bestämmelsema................................................................. 

.... 

8

2

Överväganden ................................................. 

.... 

9

3

Upprättade lagförslag......................................... 

.. 

11

4

Lagrådets hörande............................................. 

.. 

11

5

Hemställan....................................................... 

11

6

Beslut   ........................................................... 

11

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1990

12