Avgiften till

27 Europeiska gemenskapen PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Förslag till statsbudget för 2003 Avgiften till Europeiska gemenskapen Innehållsförteckning

1

Förslag till riksdagsbeslut.......................................................................................

5

2

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ...................................

7

3

Redovisning av 

EU-budgetens

 och den svenska 

EU-avgiftens

 utfall 2001 ........

9

4

Politikområde 93 Avgiften till den Europeiska gemenskapen ...........................

11

5

Bemyndigande.......................................................................................................

15

3 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 

.....................................................................................................................

5

2.1

Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet ....................................................................

8

3.1

Utgiftsfördelning 

EU-budgeten

 2001.......................................................................

9

3.2

Anslagna medel samt utfall för 2001 .........................................................................

9

4.1

Anslagsutveckling.....................................................................................................

11

4.2

Tullavgift....................................................................................................................

12

4.3

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter ..........................................................

12

4.4

Mervärdesskattebaserad avgift.................................................................................

13

4.5

BNI-avgift.................................................................................................................

13

4.6

Storbritannienavgift..................................................................................................

13

4 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen

1.

bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av 

EU-budgeten för budgetåret 2003 avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 5),

2.

för budgetåret 2003 anvisar anslag under utgiftsområde 27 

Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen

ramanslag

23 695 000

Summa

23 695 000 5 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Omfattning Europeiska gemenskapens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna, fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). Utgiftsområdet omfattar enbart politikområdet Avgiften till Europeiska gemenskapen. Utgifterna för 2003 utgörs av Sveriges betalningar under året till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten för 2003, inklusive eventuella korrigeringar avseende tidigare år. Avgiften kan dock förändras under löpande budgetår till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten tidigare år, EU:s tilläggs- och ändringsbudgetar, valutakursförändringar samt andra korrigeringar. Avgiften består av tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka Storbritanniens budgetreduktion. Enligt rådsbeslutet om egna medel får Storbritannien en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Utgiftsutvecklingen Vid Europeiska rådets möte i Berlin i mars 1999 träffades en överenskommelse om gemenskapsbudgetens utveckling och finansiering under perioden 2000-2006. Överenskommelsen formaliserades i ett nytt rådsbeslut om gemenskapens egna medel. P.g.a. en försenad ratificeringsprocess trädde beslutet i kraft först den 1 mars 2002, men med retroaktiv verkan fr.o.m. den 1 januari 2002. Det nya egna medelsbeslutet innebär ett antal förändringar jämfört med det tidigare. Det maximala uttaget av mervärdesskattebaserad avgift minskar från 1 % till 0,75 % 2002 och därefter till 0,50 % 2004. Den nationella andelen av uppburna traditionella egna medel, dvs. tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, ökar fr.o.m. 2001 från 10 % till 25 %. Europeiska rådet beslutade också att Storbritannien skulle få behålla sin budgetrabatt, med vissa justeringar. Slutligen beslutades att finansieringen av Storbritanniens budgetreduktion skulle modifieras så att andelen för Nederländerna, Sverige, Tyskland och Österrike reduceras till en finansieringsandel motsvarande 25 % av dessa länders normala andel. Den svenska avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades i 2002 års ekonomiska vårproposition, eftersom EU-budgetförslaget för 2003 inte fanns tillgängligt då propositionen presenterades. Förändringarna i förhållande till bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen beror också på att EU-budgetens överskott för 2001 slutreglerats i och med tilläggs- och ändringsbudget 3 för 2002. Överskottet för 2001 blev slutligen drygt 15 miljarder euro och avser främst utebliven användning av medel avsedda för strukturfondsutgifter. Eftersom tilldelade medel en- 7 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 ligt regelverket för strukturfonderna under perioden 2000-2006 har utformningen av utgiftsmål, kommer medlen att disponeras för projekt under den senare delen av perioden, vilket då kommer att leda till ett ökat finansieringsbehov. Justeringen av prognoserna i tilläggs- och ändringsbudgeten innebär en nedjustering av uttagsprocenten på BNI för att finansiera de fastställda utgifterna. Detta leder till en väsentligt lägre BNI-avgift för att finansiera de fastställda utgifterna. Genom att beräkningen för 2004 och 2005 baseras på befintliga EU-dokument, påverkar revideringen enligt tilläggs- och ändringsbudget 3/2002 och budgetförslaget för 2003 även de senare åren i perioden. Utöver anpassning till nya EU- dokument har beräkningen av avgiften justerats för ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen, inklusive justeringar av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas, BNI samt växelkurs. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Utgiftsprognos

Förslag anslag

Beräknat anslag

2001

2002

2002

2003

2004

Politikområde 93 Avgiften till Europeiska

23 272

23 055

17 351

23 695

23 170

gemenskapen

Totalt för utgiftsområde 27

23 272

23 055

17 351

23 695

23 170

8 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 3 Redovisning av EU-budgetens och den svenska EU-avgiftens utfall 2001

EU-budgetens utfall 2001

EU-budgeten omfattar unionens utgifter inom ramen för den första pelaren, men också i viss utsträckning utgifter inom de övriga pelarna. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, benämnda betalningsanslag och åtagandebemyndiganden. Kommissionens lämnar varje år en årsredo-

visning.

År 2001 uppgick

inkomsterna till

94 289 miljoner

euro, varav

s.k.

egna

medel

utgjorde

79 672

miljoner euro.

Vid

kursen 9,25 kr/euro (genomsnittlig årskurs) motsvarar detta 872 173 miljoner kronor i inkomster och 736 966 miljoner kronor i egna medel. Disponibelt överskott uppgick till 12 658 miljoner euro, motsvarande 117 086 miljoner kronor och övriga inkomster till 1 959 miljoner euro, motsvarande 18 121 miljoner kr. Utgifter täckta av betalningsanslag uppgick till 79 987 miljoner euro, vilket med kursen 9,25 kr/euro motsvarar 739 880 miljoner kronor. Den totala mängden åtagandebemyndiganden som togs i anspråk uppgick till 103 333 miljoner euro, motsvarande 955 830 miljoner kronor. Under året disponibla bemyndiganden uppgick till 106 924 miljoner euro. Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed till 97 procent. Fördelat enligt finansieringsnyckeln för totala egna medel, där Sverige andel uppgick till 2,9 procent, innebar det att den svenska delen av åtagandebemyndigandena uppgick till 2 997 miljoner euro motsvarande 27 719 miljoner kronor. Utgifterna (betalningsanslag) för EU-budgeten totalt fördelade sig enligt följande: Tabell 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 2001 Miljoner euro

UTGIFTSKATEGORI

. UTFALL

ANDEL i PROCENT

Jordbruksstöd

41 534

51,9

Strukturåtgärder

22 456

28,1

Interna åtgärder

5 303

6,6

Utrikesåtgärder

4 230

5,3

Administration

4 855

6,1

Reserver

207

0,3

Förmedlemskapsstöd

1 402

1,7

Totalt

79 987

100 %

Utfall för avgiften till EU-budgeten

Den svenska avgiften för 2001

uppgick

till

23 272 miljoner kronor.

Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall för 2001

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

93:1 Avgiften till Europeiska

23 272

23 804

gemenskapens budget

Totalt utgiftsområde 27

23 372

23 804

Utfallet för avgiften

i sin

helhet

blev 23 272 miljoner kronor, vilket är 532 miljoner, motsvarande 2,2 procent, lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I utfallet för 2001 ingår också en del av 2002 års EU-avgift. Anslagsavräkningen tidigarelades 9 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 efter beslut av regeringen från januari 2002 till december 2001, varav 876 miljoner kronor avser den BNI-baserade avgiften, 710 miljoner kronor avser den mervärdesskattebaserade avgiften och 159 miljoner kronor avser avgiften för Storbritanniens budgetreduktion. Som tidigare nämnts blev EU-avgiften, trots tidigareläggningen, lägre än budgeterat. Detta beror främst på att avgifterna sänktes genom en tilläggs- och ändringsbudget 2001, då överskottet från 2000 överfördes som inkomst till 2001 års EU-budget.

10 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 4 Politikområde 93 Avgiften till den Europeiska gemenskapen Målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1994/95:40 bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att Sverige skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målet innebär även att Sverige skall verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Under 1999 fattade EU:s medlemsstater beslut om såväl innehållet i ett nytt system för gemenskapens egna medel, som en ny flerårig budgetplan, s.k. finansiellt perspektiv. Det finansiella perspektivet för 2000-2006 fastställdes på en nivå som skulle minska utrymmet för budgetökningar. Syftet var bl.a. att framtvinga en diskussion om omprioriteringar inför nya åtaganden. Både det finansiella perspektivet och egna medelsbeslutet ger uttryck för större budgetrestriktivitet och mer hänsyn till frågor om finansieringsfördelning än tidigare beslut. Besluten ligger därmed i linje med den svenska målsättningen på området. Det nya egna medelsbeslutet trädde i kraft den 1 mars 2002, efter ratificering av samtliga medlemsstater. Det nya beslutet tillämpas emellertid retroaktivt från den 1 januari 2002 (för vissa delar från den 1 januari 2001). Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och Europaparlamentet. De budgetförslag för 2003 som rådet lämnat över till Europaparlamentet innebär, i förhållande till 2002, en ökning med 0,88 procent för åtagandebemyndiganden och 1,4 procent för betalningsanslag. Regeringen är fortsatt angelägen om att slå vakt om att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan finansiellt perspektiv och årlig budget för att säkerställa att en revidering av perspektivet inte blir nödvändig under perioden. För svensk vidkommande utgör därför fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid behandlingen av budgetförslaget för 2003. Den svenska budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. På lite längre sikt kommer budgetpolitiken för regeringens vidkommande i stor utsträckning att styras av fortsatta ambitioner att göra EU-budgeten till ett effektivt instrument för EU-politiken genom att koncentrera EU-budgetens insatser i enlighet med närhetsprincipen och skapa förutsättningar för nya åtaganden genom en omprövning av befintliga utgifter. Regeringen avser att verka för en fortsatt förenkling av finansieringssystemet för att öka transparensen samt möjligheterna att göra adekvata prognoser. 93: 1 Avgiften till Europeiska gemenskapen Tabell 4.1 Anslagsutveckling Tusental kronor

2001

Utfall

23 271 538

1

2002

Anslag

23 055 000

Utgifts-

17 351 000

prognos

2003

Förslag

23 695 000

2004

Beräknat

23 170 000

1 I utfallet ingår 1 745 miljoner kronor som avser en del av 2002 års avgift till EU De beräknade utgifterna inom anslaget omfattar dels Sveriges andel av finansieringen av EU- budgeten för det berörda budgetåret inklusive 11 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 eventuella EU-tilläggsbudgetar, dels revidering av avgiftsbaserna och revidering av den brittiska budgetreduktionen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag och prognosen för utfallskorrigeringar beräknas Sveriges avgift till Europeiska gemenskapen för 2003 uppgå till 23 695 miljoner kronor. I förhållande till 2002 års ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en minskning med 416 miljoner kronor. De huvudsakliga förändringarna utgörs av nytt budgetunderlag från EU. Vid bedömningen av nivån för mervärdesskattebasen har preliminära utfallssiffror använts. Utgifterna för 2002 uppgår enligt prognos till 17 351 miljoner kronor. Jämfört med 2002 års ekonomiska vårproposition är detta en nedrevidering på 1 268 miljoner kronor. Orsaken till förändringen är framför allt att hänsyn tagits till EU:s tilläggs- och ändringsbudget 3/2002, där EU-budgetens överskott för 2001 slutregleras genom att inbetalningarna för 2002 minskas. Beräkningen för 2004 och 2005 baseras på en framskrivning av kommissionens budgetförslag för 2003 samt en utgiftsutveckling som följer det finansiella perspektivet. Utgifterna enligt finansiella perspektivet ökar t.o.m. 2003 för att sedan minska under de återstående åren i perioden. Nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av de fyra olika avgiftskomponenterna samt Storbritannienavgiften. Tullavgift Tabell 4.2 Tullavgift Tusental kronor

2001

Utfall

3 048 000

2002

Beräknat

2 717 000

Utgifts-

2 438 000

prognos

2003

Beräknat

2 609 000

2004

Beräknat

2 753 000

Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsstaterna får dock behålla 25 procent av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Beloppen i tabell 4.2 avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de 75 procent av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel 1471 Tullmedel. På statsbudgetens inkomstsida redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen, t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden före 1995 och eventuella inkomster från avgifter som inte utgör egna medel. Tullavgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd i kronor. Regeringen beräknar att tullavgiften för 2003 kommer att uppgå till 2 609 miljoner kronor. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 4.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tusental kronor

2001

Utfall

278 000

2002

Beräknat

273 000

Utgifts-

164 000

prognos

2003

Beräknat

173 000

2004

Beräknat

176 000

De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktion, vilka tas ut i enlighet med EU:s jordbrukspolitik, utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan, gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemsstaten får behålla 25 procent av uppbörden för att täcka administrativa kostnader. Beloppen i tabell 4.3 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel 1473 Jordbruks- och sockeravgifter. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter för 2003 kommer att uppgå till 173 miljoner kronor. 12 Mervärdesskattebaserad avgift Tabell 4.4 Mervärdesskattebaserad avgift Tusental kronor

2001

Utfall

7 939 000

1

2002

Beräknat

5 218 000

Utgifts-

4 917 000

prognos

2003

Beräknat

5 496 000

2004

Beräknat

2 614 000

1 I utfallet ingår 710 miljoner kronor som avser en del av 2002 års avgift till EU Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas enligt en prognos för det år budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget för 2003 är satt till högst 0,75 procent av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för 2003 till 0,5366 procent. Avvikelsen från det maximala uttaget beror på den tekniska utformningen av finansieringen av Storbritanniens budgetreduktion. Efter avslutat budgetår korrigeras den mervärdesskattebaserade avgiften för avvikelser från den prognostiserade basen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften för 2003 uppgå till 5 496 miljoner kronor. Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Tabell 4.5 BNI-avgift

Tusental kronor

2001

Utfall

9 396 000

1

2002

Beräknat

14 504 000

Utgifts-

10 924 000

prognos

2003

Beräknat

15 038 000

2004

Beräknat

17 184 000

1 I utfallet ingår 876 miljoner kronor som avser en del av 2002 års avgift till EU Avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften baserad på BNI för 2003 uppgå till 15 038 miljoner kronor. Avgift avseende Storbritanniens budgetreduktion Tabell 4.6 Storbritannienavgift Tusental kronor

2001

Utfall

2 610 000

1

2002

Beräknat

342 000

Utgifts-

653 000

prognos

2003

Beräknat

380 000

2004

Beräknat

443 000

1 I utfallet ingår 159 miljoner kronor som avser en del av 2002 års avgift till EU I enlighet med rådsbeslutet om gemenskapens egna medel får Storbritannien en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Betalningen av den kostnad för övriga medlemsstater som detta genererar fördelas i EU- budgeten på mervärdesskattebaserad avgift och BNI-avgift enligt vissa principer. Vid betalningen under löpande år redovisas dock betalningarna avseende reduktionen separat. Storbritanniens budgetreduktion förs i EU- budgeten upp i enlighet med en beräkning för innevarande år. Det innebär att Storbritanniens reduktion i EU-budgeten för 2003 avser 2002. Reduktionen korrigeras sedan löpande allt eftersom kommissionen får mer information om faktiska betalningar. Under 2002 görs slutkorrigeringen för reduktionen avseende 1998. Med hänsyn till svårigheten att prognostisera omfattningen av korrigeringen avseende tidigare år, grundas beräkningen av betalningen enbart på EU-budgeten för 2003. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften avseende Storbritanniens budgetreduktion för 2003 uppgå till 380 miljoner kronor. 13 PROP. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 5 Bemyndigande

Regeringens förslag: Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer fastställd EU-budget för 2003 avseende åtagandebemyndiganden. Finansieringen av EU-budgeten med avgifter från medlemsstaterna avser utgifter enligt betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningar utan uttrycker utgiftsåtagande för kommande år. Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden samt att även tilldelningen bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel, dvs. medlemsstaternas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen, kan dock användas som en grov fördelning av åtagandet mot medlemsstaterna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om 100 006 miljoner euro skall ställas till förfogande för 2003. Sveriges andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till 2,67 procent, dvs. 2 670 miljoner euro. Budgetförslaget är för närvarande föremål för behandling inom unionens budgetmyndighet (rådet och Europaparlamentet). 15