Regeringens proposition

1997/98:134

Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och

terminsaffärer, m.m.

Prop.

1997/98:134

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 26 mars 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att kontrolluppgift om utfärdande av optioner

och slutförande av options- och terminsaffärer skall lämnas av

värdepappersinstitut även om avräkningsnota inte skall upprättas.

I propositionen föreslås också vissa ändringar i skattebetalningslagen

(1997:483). Redovisning av överskjutande ingående mervärdesskatt skall

jämställas med inbetalning av skatt. Sådan inbetalning skall anses ha

gjorts den 12, i januari den 17, i månaden efter redovisningsperioden.

Om mervärdesskatten har redovisats andra månaden efter

redovisningsperioden eller senare skall dock inbetalningen anses ha

gjorts vid den ordinarie förfallodagen. Intäktsränta på överskjutande

ingående mervärdesskatt skall beräknas från motsvarande tidpunkter.

Under tiden januari augusti 1998 skall kostnadsräntan generellt tas ut

efter en räntesats motsvarande basräntan.

Dessutom skall mindre företag få möjlighet att efter begäran redovisa

skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt på samma sätt som

de större företagen, dvs. senast den 26, i december senast den 27, i

månaden efter redovisningsperioden. Betalningen av skatten skall då

också ske vid samma tidpunkter som gäller för de större företagen.

Slutligen föreslås en ändring beträffande tjänsteställe för ledamöter i

skattenämnd, vissa ändringar i skatteregisterlagen (1980:343) och de

lagändringar som föranleds av att skatteförvaltningen vid kommande

årsskifte får en ny regionindelning.

Lagändringarna i anledning av den nya regionindelningen av

skatteförvaltningen föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.

Lagförslagen i övrigt föreslås i huvudsak träda i kraft den 1 juni 1998.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 6

2.1 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) 6

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370) 11

2.3 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343) 16

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om

 ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 21

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 25

2.6 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken 27

2.7 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) 28

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter 29

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om

arbetsställenummer 30

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om

ändringar i Sveriges indelning i kommuner och

 landsting 31

2.11 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) 32

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 33

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:339) om

saluvagnsskatt 34

2.14 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

 (1970:624) 35

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:171) om

 särskilt uppskattningsvärde på fastighet 36

2.16 Förslag till lag om ändring i äktenskapsbalken 37

2.17 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen

 (1988:327) 38

2.18 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 39

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om

 arvsskatt och gåvoskatt 40

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt

 på ränta på skogskontomedel m.m. 41

2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister 42

2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:997) om

 ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister 43

2.23 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen

(1991:481) 44

2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 45

2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om sär

 skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 46

2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om

 tillfällig kompensation för viss energiskatt 47

2.27 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200) 48

2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om

kommunala folkomröstningar 49

2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om

mervärdesskattekonton för kommuner och landsting 50

3 Ärendet och dess beredning 51

4 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och terminsaffärer 51

4.1 Optioner 51

4.2 Terminer 52

4.3 Beskattning av optioner och terminer 52

4.4 Kontrolluppgiftsskyldighet fr.o.m. 1997 års taxering 54

4.5 Skattekontrollutredningen 54

4.6 Kontrolluppgiftsskyldighet 56

5 Ändringar i skatteregisterlagen 58

5.1 Uppgifter om befrielse från mervärdesskatt vid import 58

5.2 Intyg om utsändning 59

6 Justering av räntereglerna i skattekontosystemet 61

6.1 Behovet av en justering 61

6.2 Gällande regler 62

6.3 Överväganden och förslag 64

7 Tjänsteställe för ledamöter i skattenämnd 66

8 Ny regionindelning för skatteförvaltningen 67

9 Ekonomiska konsekvenser 67

10 Författningskommentar 68

10.1 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) 68

10.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370) 70

10.3 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343) 71

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 71

10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 72

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser till betänkandet Kontroll

Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27) 73

Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag 74

Bilaga 3 Lagrådets yttrande 87

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1998 89

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),

2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

3. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

4. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343),

5. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter,

6. lag om ändring i föräldrabalken,

7. lag om ändring i namnlagen (1982:670),

8. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och pris-

regleringsavgifter,

9. lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer,

10. lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i Sveriges

indelning i kommuner och landsting,

11. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

12. lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för

skatter, tullar och avgifter,

13. lag om ändring i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt,

14. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),

15. lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde

på fastighet,

16. lag om ändring i äktenskapsbalken,

17. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),

18. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),

19. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,

20. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogs-

kontomedel m.m.,

21. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,

22. lag om ändring i lagen (1997:997) om ändring i lagen (1990:1536)

om folkbokföringsregister,

23. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),

24. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta,

25. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta artister m.fl.,

26. lag om ändring i lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för

viss energiskatt,

27. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),

28. lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folk-

omröstningar,

29. lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för

kommuner och landsting.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483)

dels att i 2 kap. 1 3 §§ orden det län skall bytas ut mot den

region , att i 2 kap. 1 och 2 §§ orden Skattemyndigheten i Stockholms

län skall bytas ut mot Skattemyndigheten i Stockholm och att i 2 kap.

4 § och 10 kap. 32 § orden Skattemyndigheten i Dalarnas län skall

bytas ut mot Skattemyndigheten i Gävle ,

dels att 8 kap. 19 §, 10 kap. 18 och 23 §§, 16 kap. 4 och 7 §§ samt 19

kap. 7 och 13 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 10 kap. 22 a §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

19 §

Från ersättning för ökade levnadskostnader som lämnas vid sådan

tjänsteresa som avses i punkt 3 av anvisningarna till 33 §

kommunalskattelagen (1928:370) skall skatteavdrag göras endast till den

del ersättningen överstiger de schablonbelopp som anges i punkt 3

respektive 3 a eller, när det gäller kostnad för logi, den faktiska utgiften.

Om en tjänsteresa som avses i

punkt 3 elfte stycket av anvis-

ningarna till 33 § kommunalskatte-

lagen varar mer än två år på

samma ort eller, i fall som avses i

punkt 3 andra stycket sjunde och

åttonde meningarna av samma

anvisningar, tre år på samma ort,

skall skatteavdraget beräknas på

hela ersättningen. Skattemyndig-

heten får dock, efter ansökan av

den som betalar ut ersättningen,

besluta att skatteavdrag skall göras

enligt första stycket även under en

viss längre tid.

Om en tjänsteresa som avses i

punkt 3 elfte stycket av anvis-

ningarna till 33 § kommunalskatte-

lagen varar mer än två år på

samma ort eller, i fall som avses i

punkt 3 andra stycket åttonde och

nionde meningarna av samma

anvisningar, tre år på samma ort,

skall skatteavdraget beräknas på

hela ersättningen. Skattemyndig-

heten får dock, efter ansökan av

den som betalar ut ersättningen,

besluta att skatteavdrag skall göras

enligt första stycket även under en

viss längre tid.

10 kap.

18 §

Den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt på

beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och

import för beskattningsåret beräknas sammanlagt uppgå till högst 40

miljoner kronor, skall lämna skattedeklaration enligt följande

uppställning.

___________________________________________________________

Deklaration som skall skall avse skatteavdrag och mervärdesskatt

ha kommit in till skatte- och arbetsgivaravgifter för redovisnings-

myndigheten senast för redovisningsperio- perioden

 den

___________________________________________________________

12 februari januari

december

12 mars februari

januari

12 april mars

februari

12 maj april

mars

12 juni maj

april

12 juli juni

maj

17 augusti juli

juni

12 september augusti juli

12 oktober september augusti

12 november oktober september

12 december november oktober

17 januari december november

___________________________________________________________

Skattemyndigheten skall besluta

att mervärdesskatt som annars

skall redovisas enligt första stycket

skall redovisas enligt bestämmel-

serna i 19 § om den skattskyldige

begär det. Beslutet skall, om inte

särskilda skäl talar emot det, gälla

minst tolv på varandra följande

redovisningsperioder.

22 a §

En sådan mervärdesskattskyldig

som enligt 15 § har en redo-

visningsperiod som är ett helt

beskattningsår skall redovisa mer-

värdesskatten i en skattedeklaration

som skall ha kommit in till

skattemyndigheten senast den 12 i

andra månaden efter redovisnings-

periodens utgång, med undantag

för månaderna januari och augusti

då deklarationen i stället skall ha

kommit in senast den 17.

23 §

Kommuner och landsting skall

alltid lämna skattedeklaration

enligt uppställningen i 18 §, utom i

januari och augusti, då deklara-

tionen i stället skall ha kommit in

till skattemyndigheten senast den

12 i månaden.

Kommuner och landsting skall

alltid lämna skattedeklaration

enligt uppställningen i 18 § första

stycket, utom i januari och augusti,

då deklarationen i stället skall ha

kommit in till skattemyndigheten

senast den 12 i månaden.

Vad som sägs i 20 § gäller inte kommuner och landsting.

16 kap.

4 §1

Avdragen skatt, arbetsgivarav-

gifter och mervärdesskatt som

skall redovisas i en skattede-

klaration skall ha betalats senast

samma dag som deklarationen

skall ha kommit in till skatte-

myndigheten enligt 10 kap. 18, 19

eller 22 §.

Avdragen skatt, arbetsgivarav-

gifter och mervärdesskatt som

skall redovisas i en skattede-

klaration skall ha betalats senast

samma dag som deklarationen

skall ha kommit in till skatte-

myndigheten enligt 10 kap. 12, 18,

19, 22 eller 22 a §.

Den som redovisar mervärdesskatt på beskattningsunderlag som

exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret

beräknas sammanlagt överstiga 40 miljoner kronor skall dock ha betalat

avdragen skatt och arbetsgivaravgifter, som skall redovisas i en

skattedeklaration, senast den 12, i januari senast den 17, i månaden efter

redovisningsperioden.

Mervärdesskatt som har redovisats i en särskild skattedeklaration

enligt 10 kap. 32 § första stycket skall ha betalats samma dag som

deklarationen skall ha kommit in till skattemyndigheten.

7 §

Inbetalning av skatt som görs

genom avräkning i en skatte-

deklaration mot överskjutande

ingående mervärdesskatt, som

redovisats senast den 26, i de-

cember senast den 27, i den månad

inbetalningen skulle vara gjord,

anses ha gjorts på förfallodagen.

Avräkning mot överskjutande

ingående mervärdesskatt i övriga

fall anses ha gjorts när mervärdes-

skatten senast skall ha redovisats.

Redovisning av överskjutande

ingående mervärdesskatt skall

jämställas med inbetalning av

skatt, varvid inbetalningen anses

gjord den 12, i januari den 17, i

månaden efter redovisningsperio-

den. Om mervärdesskatten har

redovisats i andra månaden efter

redovisningsperioden eller senare

skall dock betalningen anses ha

gjorts den dag mervärdesskatten

senast skall ha redovisats.

19 kap.

7 §

När det är fråga om skatt som

skall betalas till följd av ett

omprövningsbeslut eller ett beslut

av domstol beräknas kostnadsränta

från och med dagen efter skattens

ursprungliga förfallodag eller, när

det är fråga om slutlig skatt, från

och med den 13 februari

taxeringsåret till och med den dag

betalning senast skall ske med

anledning av skattemyndighetens

eller domstolens beslut.

När det är fråga om skatt som

skall betalas till följd av ett

omprövningsbeslut eller ett beslut

av domstol beräknas kostnadsränta

från och med dagen efter skattens

ursprungliga förfallodag eller den

tidigare dag som skatten enligt 16

kap. 7 § anses vara betald, eller,

när det är fråga om slutlig skatt,

från och med den 13 februari

taxeringsåret till och med den dag

betalning senast skall ske med

anledning av skattemyndighetens

eller domstolens beslut.

När det är fråga om ingående mervärdesskatt som skall betalas tillbaka

till följd av ett beslut enligt 9 kap. 5 § femte stycket första meningen

mervärdesskattelagen (1994:200) skall kostnadsräntan inte beräknas för

tid fram till och med den dag betalning senast skall ske.

Kostnadsränta enligt första stycket beräknas efter en räntesats som

motsvarar basräntan. Om skatten skall betalas till följd av ett beslut om

skönsbeskattning i avsaknad av redovisning enligt 11 kap. 19 § andra

stycket beräknas dock kostnadsräntan efter en räntesats som motsvarar

basräntan plus 15 procentenheter.

13 §

Intäktsränta skall beräknas från och med den 13 februari taxeringsåret

för

1. skatt som skall betalas tillbaka på grund av nedsättning enligt 11

kap. 13 § eller enligt ett beslut om slutlig skatt efter avdrag enligt 11 kap.

14 § andra stycket 1 och tillägg enligt 11 kap. 14 § andra stycket 2 a och

b, eller

2. skatt som skall betalas tillbaka enligt 18 kap. 3 §.

För överskjutande ingående

mervärdesskatt som har redovisats

i skattedeklaration enligt 10 kap.

18 eller 19 § och som inte använts

för avräkning enligt 16 kap. 7 §

beräknas räntan från och med

dagen efter den då deklarationen

senast skall ha kommit in.

För överskjutande ingående

mervärdesskatt som har redovisats

i skattedeklaration enligt 10 kap.

18 eller 19 § beräknas räntan från

och med dagen efter den dag som

skatten enligt 16 kap. 7 § anses

vara betald.

1. Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 2 kap. 1 4 §§ och

10 kap. 32 § den 1 januari 1999 och i övrigt den 1 juni 1998.

2. Den nya bestämmelsen i 10 kap. 22 a § tillämpas vid redovisning av

mervärdesskatt för redovisningsperioder som har gått till ända efter

utgången av år 1997.

3. De nya bestämmelserna i 16 kap. 7 § samt 19 kap. 7 och 13 §§,

tillämpas från och med redovisningsperiod som gått till ända den 31

augusti 1998.

4. Vid tillämpning av bestämmelsen om kostnadsränta vid för sen

betalning i 19 kap. 7 § tredje stycket och 8 § skall räntan under tiden den

1 januari 1998 till och med den 31 augusti 1998 beräknas efter en

räntesats som motsvarar basräntan.

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 19 § och

punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

 till 19 §

1. Socialbidrag, bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av

asylsökande m.fl., begravningshjälp samt underhåll, som har lämnats

intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus, samt annan

liknande ersättning utgör inte skattepliktig inkomst. Detsamma gäller i

fråga om till föreningar influtna medlemsavgifter. Som begravningshjälp

behandlas inte tjänstepension avseende tid efter den pensionsberättigades

frånfälle.

Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den

försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på

grund av personskada (överfallsskydd o.d.).

Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än

periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av

skattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av

övriga bestämmelser i denna lag.

Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör

ersättning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock 40

procent av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär

skattskyldig två eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma

personskada, skall vad som nu har sagts gälla varje sådant belopp. Vad

som avräknas från ett eller flera engångsbelopp under beskattningsåret

får emellertid förekommande fall tillsammans med vad som avräknats

tidigare år för samma personskada sammanlagt icke överstiga femton

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall

avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har

fastställts för det år under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för

lyftning.

Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av

personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot

engångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande

sådant engångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör

skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, skall hela

engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt

eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot engångsbelopp, skall

beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt.

Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av

3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen om allmän försäkring äger

uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmän

försäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av

honom i nämnda fall uppburna ersättningen från försäkringskassan

ävensom annan därifrån uppburen ersättning i anledning av kostnad för

den anställdes räkning att betrakta som skattepliktig inkomst, dock att

ersättningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest den till den

anställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör för

arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som

annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av

arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren

står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller

lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig

inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt

sistnämnda lag.

Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som utgår

enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser,

i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt

arbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån

bidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som

lämnas av en arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i

följd varav avdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller

stöd är avsett att täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en

allmän försäkringskassa till handikappade eller föräldrar till

handikappade barn för anskaffning eller anpassning av motorfordon.

Utgår bidraget till en näringsidkare för näringsverksamheten tillämpas

bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av anvisningarna till 22 §.

Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med

arbetsplacering som utgör led i Arbetsmarknadsstyrelsens omhänder-

tagande av flyktingar.

Skatteplikt föreligger inte för

bidrag som stiftelsen Dag

Hammarskjölds minnesfond till

fullföljande av sitt ändamål lämnar

för mottagarens utbildning. Inte

heller föreligger skatteplikt för

stipendium som lämnas enligt

förordningen (1995:559) om

stipendium efter genomfört basår

inom kommunal vuxenutbildning

eller bidrag enligt förordningen

(1995:667) om bidrag till vissa

funktionshindrade elever i gym-

nasieskolan.

Skatteplikt föreligger inte för

bidrag som stiftelsen Dag

Hammarskjölds minnesfond till

fullföljande av sitt ändamål lämnar

för mottagarens utbildning. Inte

heller föreligger skatteplikt för

stipendium som lämnas enligt

förordningen (1998:52) om

stipendium efter genomfört basår

inom gymnasial vuxenutbildning

eller bidrag enligt förordningen

(1995:667) om bidrag till vissa

funktionshindrade elever i gym-

nasieskolan.

Skatteplikt föreligger inte för sådant avdrag på ordinarie hyra som en

hyresgäst får för att utföra förvaltningsuppgifter av enklare beskaffenhet

på hyresfastighet inom ett öppet system för självförvaltning som

bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhand-

lingslagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan en hyresvärd och en

eller flera hyresgäster. Detta gäller endast till den del hyresavdraget inte

överstiger den egna lägenhetens andel av den totala kostnaden för den

eller de aktuella förvaltningsuppgifterna och under förutsättning att

samtliga hyresgäster som deltar i självförvaltningen får avdrag på hyran

med samma belopp. Vad som nu har sagts gäller i motsvarande

utsträckning i fråga om avdrag på avgift i bostadsrättsförening,

bostadsförening, bostadsaktiebolag och annan därmed jämförbar

sammanslutning.

till 33 §

3. Har skattskyldig i sitt arbete företagit resor som varit förenade med

övernattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt till avdrag

för den ökning i levnadskostnaden, som han har haft på grund av att han

vistats utom sin vanliga verksamhetsort.

Den v a n l i g a v e r k s a m-

h e t s o r t e n utgörs av ett

område inom ett avstånd av 50

kilometer från den skattskyldiges

tjänsteställe. Med vanlig verk-

samhetsort likställs ett område

inom ett avstånd av 50 kilometer

från den skattskyldiges bostad.

T j ä n s t e s t ä l l e är den plats

där en arbetstagare fullgör

huvuddelen av sitt arbete. Om

detta sker under förflyttning eller

på arbetsplatser som hela tiden

växlar, anses som tjänsteställe i

regel den plats där arbetstagaren

fullgör en del av sitt arbete, såsom

att hämta och lämna arbetsmaterial

eller utföra förberedande och

avslutande arbetsuppgifter. Om

arbetet på varje arbetsplats pågår

begränsad tid enligt de villkor som

gäller för vissa arbetstagare inom

byggnads- och anläggnings-

branschen eller därmed jämförliga

branscher skall den skattskyldiges

bostad anses som tjänsteställe. För

reservofficerare skall bostaden

anses som tjänsteställe. Detsamma

skall gälla för nämndemän,

jurymän och andra liknande upp-

dragstagare i allmän domstol,

allmän förvaltningsdomstol, hyres-

nämnd eller arrendenämnd. En

skattskyldig som under begränsad

tid arbetar vid någon av

Europeiska unionens institutioner

eller organ eller vid Europa-

skolorna men får den huvudsakliga

delen av lönen för arbetet från

annan arbetsgivare skall, under

längst tre år, anses ha sitt

tjänsteställe hos den arbetsgivare

som betalar den huvudsakliga

delen av lönen, om den skatt-

skyldige begär det. Om bostaden

på arbetsorten är tillfällig och

beror enbart på tjänsteutövningen,

skall den inte anses som sådan

bostad som avses i andra

meningen, under förutsättning att

den skattskyldige har annan

permanent bostad.

Den v a n l i g a v e r k s a m-

h e t s o r t e n utgörs av ett

område inom ett avstånd av 50

kilometer från den skattskyldiges

tjänsteställe. Med vanlig verk-

samhetsort likställs ett område

inom ett avstånd av 50 kilometer

från den skattskyldiges bostad.

T j ä n s t e s t ä l l e är den plats

där en arbetstagare fullgör

huvuddelen av sitt arbete. Om

detta sker under förflyttning eller

på arbetsplatser som hela tiden

växlar, anses som tjänsteställe i

regel den plats där arbetstagaren

fullgör en del av sitt arbete, såsom

att hämta och lämna arbetsmaterial

eller utföra förberedande och

avslutande arbetsuppgifter. Om

arbetet på varje arbetsplats pågår

begränsad tid enligt de villkor som

gäller för vissa arbetstagare inom

byggnads- och anläggnings-

branschen eller därmed jämförliga

branscher skall den skattskyldiges

bostad anses som tjänsteställe. För

reservofficerare skall bostaden

anses som tjänsteställe. Detsamma

skall gälla för nämndemän,

jurymän och andra liknande upp-

dragstagare i allmän domstol,

allmän förvaltningsdomstol, hyres-

nämnd, arrendenämnd eller

skattenämnd. En skattskyldig som

under begränsad tid arbetar vid

någon av Europeiska unionens

institutioner eller organ eller vid

Europaskolorna men får den

huvudsakliga delen av lönen för

arbetet från annan arbetsgivare

skall, under längst tre år, anses ha

sitt tjänsteställe hos den arbets-

givare som betalar den huvud-

sakliga delen av lönen, om den

skattskyldige begär det. Om

bostaden på arbetsorten är tillfällig

och beror enbart på tjänsteut-

övningen, skall den inte anses som

sådan bostad som avses i andra

meningen, under förutsättning att

den skattskyldige har annan

permanent bostad.

Kostnadsökning enligt första stycket kan avse utlägg för logi,

merkostnad för måltider samt diverse småutgifter.

Har arbetsgivare för förrättning inom riket utgivit ersättning för att

täcka kostnadsökningen för måltider och småutgifter (dagtraktamente)

och visar den skattskyldige inte större kostnadsökning, medges avdrag

med belopp motsvarande den uppburna ersättningen, dock för varje hel

dag som tagits i anspråk för resan högst med ett belopp som motsvarar

0,5 procent av det för beskattningsåret gällande basbeloppet enligt 1 kap.

6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal

kronor (helt maximibelopp) och för varje halv dag högst med ett halvt

maximibelopp.

Har arbetsgivare för förrättning utom riket utgivit dagtraktamente, och

visar den skattskyldige inte större kostnadsökning, medges avdrag med

belopp motsvarande den uppburna ersättningen, dock för varje hel dag

som tagits i anspråk för resan högst med belopp som kan anses motsvara

den normala ökningen i levnadskostnaderna under en dag i respektive

förrättningsland (helt normalbelopp) och för varje halv dag högst med ett

halvt normalbelopp. Helt normalbelopp avser kostnadsökning för frukost,

för lunch och middag bestående av en rätt på restaurang av normal

standard samt för småutgifter under varje hel dag som har tagits i anspråk

för resan. Föreligger särskilda skäl får normalbeloppet avse

kostnadsökning för måltider på restaurang av bättre standard. Uppehåller

sig den anställde under tjänsteresa samma dag i mer än ett land bestäms

det högsta beloppet för avdrag med hänsyn till det land där han har

uppehållit sig den längsta tiden av dagen (06.00-24.00).

Som hel dag anses även avresedag om resan påbörjats före kl. 12.00

och hemkomstdag om resan avslutats efter kl. 19.00. Som halv dag anses

avresedag om resan påbörjats kl. 12.00 eller senare och hemkomstdag om

resan har avslutats kl. 19.00 eller tidigare.

Vill skattskyldig visa att kostnadsökningen under förrättning som varit

förenad med övernattning inom riket i en och samma anställning varit

större än avdrag som beräknats i enlighet med vad som sägs i fjärde

stycket, skall utredningen avse hans samtliga förrättningar i nämnda

anställning under beskattningsåret. Vill skattskyldig visa att

kostnadsökningen under förrättning som varit förenad med övernattning

på utrikes ort i en och samma anställning varit större än avdrag som

beräknats enligt femte stycket, får kostnadsökningen beräknas för varje

förrättning för sig.

Om den skattskyldige inte fått ersättning från arbetsgivaren för att

täcka kostnadsökning för måltider och småutgifter men gör sannolikt att

han haft sådana merkostnader medges avdrag vid förrättning inom riket

enligt schablon med ett halvt maximibelopp och vid förrättning utom

riket enligt schablon med ett halvt normalbelopp per dag.

Avdrag för kostnad för logi medges med belopp motsvarande den

faktiska utgiften. Kan den skattskyldige inte visa logikostnaden medges

avdrag med belopp motsvarande ersättning som uppburits från

arbetsgivaren (nattraktamente). Detta avdrag får dock inte överstiga vid

förrättning inom riket ett halvt maximibelopp och vid förrättning utom

riket ett halvt normalbelopp per natt.

Har skattskyldig som har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader

enligt denna punkt tillhandahållits kostförmån skall avdraget reduceras

med hänsyn härtill, såvida inte förmånen avser fri kost som

tillhandahållits på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och som inte

utgör skattepliktig intäkt.

När arbete utom den vanliga verksamhetsorten varit förlagt till en och

samma ort under längre tid än tre månader i en följd bedöms rätten till

avdrag och beräknas detta enligt bestämmelserna i punkt 3 a. En löpande

förrättning anses bruten endast av uppehåll som beror på att arbetet

förläggs till annan ort under minst fyra veckor.

Med arbetsgivare jämställs annan utbetalare av traktamente om den

huvudsakliga delen av arbetet utförs för denne.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

2. Den nya bestämmelsen i punkt 1 av anvisningarna till 19 § tillämpas

första gången vid 1999 års taxering. Äldre bestämmelser gäller

fortfarande i fråga om stipendier som lämnats enligt den upphävda

förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom

kommunal vuxenutbildning.

3. De nya bestämmelserna i punkt 3 av anvisningarna till 33 §

tillämpas första gången vid 1998 års taxering för resor som företagits

efter den 31 december 1996.

2.3 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1

dels att i 1 § ordet län skall bytas ut mot region , i 3 § orden

"Skattemyndigheten i Dalarnas län" skall bytas ut mot "Skatte-

myndigheten i Gävle" och att i 4 och 10 12 §§ ordet "länet" skall bytas

ut mot "regionen".

dels att 7 och 19 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §2

För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5

och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt

handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325)

om självdeklaration och kontrolluppgifter, uppgift om företagsledare i

dessa företag samt uppgift om delägare i enkelt bolag och partrederi.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 14

kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). För varje sådan åtgärd får

anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning

av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om

innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om

återkallelse av F-skattsedel med angivande av skälen för beslutet,

uppgifter som behövs för att bestämma skatt enligt skattebetalningslagen,

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter, mervärdesskattelagen

(1994:200) och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på

ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift

om beslut om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt,

dock ej skälen för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga

förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för

beskattningen.

7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2 4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter

som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och

uppgift om utmätning enligt 18 kap. 9 § skattebetalningslagen.

9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos

kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en

person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller

företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering,

ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skatt-

sedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud.

12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande

samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde,

taxeringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och

tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen,

andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som

behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs

för värdering av bostad på fastighet.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 §

taxeringslagen eller 14 kap. 6 § skattebetalningslagen.

15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är

näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta

emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots

nummer och typ.

16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit

sjöinkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunal-

skattelagen (1928:370).

17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan

beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och

belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för

levnadskostnader.

19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om

fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd

enligt yrkestrafiklagen (1988:263) och lagen (1979:561) om biluthyrning.

20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter

enligt 7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapital-

investeringar, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen

(1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt nämnda lagar samt

uppgift om beslut om sådan skattereduktion, uppgifter för bestämmande

av skattereduktion enligt lagen (1996:1231) om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid 1997 2001 års taxeringar samt uppgift om

beslut om sådan skattereduktion.

21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bo-

sättningsland.

22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2

kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter,

totalt respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalans-

omslutning för koncernmoderföretag.

23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets

storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera

omkostnadsbeloppet samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som

avses i 11 § andra meningen nämnda lag, föreningens eller bolagets

organisationsnummer och namn.

24. Uppgift som skall lämnas enligt 10 kap. 17 § första stycket 5 och

andra stycket samt 33 § skattebetalningslagen.

25. Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter,

verkställande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är

fulltalig eller att årsredovisning inte har lämnats i tid, om

företagsrekonstruktion och fusion samt uppgifter från handels- och

föreningsregistret om firmatecknare, revisor och företagsrekonstruktion.

26. Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt

alkohollagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport.

27. Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt utbetalt belopp och datum för

utbetalningen.

28. Uppgifter från Generaltull-

styrelsen om debiterad mervärdes-

skatt vid import, exportvärden,

antal import- och exporttillfällen

samt de tidsperioder som upp-

gifterna avser.

29. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket om försäkring mot

kostnader för sjuklön såvitt avser

arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad löne-

summa, datum då försäkringen

börjat gälla och datum för

förändring av lönesumma samt om

sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser

den försäkrades personnummer

och datum för inkomstanmälan.

28. Uppgifter från Generaltull-

styrelsen om debiterad mervärdes-

skatt vid import, exportvärden,

antal import- och exporttillfällen

samt de tidsperioder som upp-

gifterna avser samt uppgifter från

tullmyndigheter som behövs för

tillämpningen av 3 kap. 30 § andra

stycket mervärdesskattelagen.

29. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket om försäkring mot

kostnader för sjuklön såvitt avser

arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad löne-

summa, datum då försäkringen

börjat gälla och datum för

förändring av lönesumma, om

sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser

den försäkrades personnummer

och datum för inkomstanmälan

samt om utsänd person såvitt

avser uppgifter från intyg om

tillämplig lagstiftning och intyg

om utsändning.

19 §3

Om inte annat sägs i andra fjärde styckena skall sådana uppgifter i det

centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras

sju år efter utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut.

Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §,

7 § 3, med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av F-

skattsedel och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag

enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får

bevaras även efter utgången av den tid som anges i första stycket.

Detsamma gäller uppgifter om

1. personnummer för make och person som likställs med make vid

beskattningen,

2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart

på kontrolluppgift om inkomst av kapital,

4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt

punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370),

5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investerings-

avdrag och redovisningsperiodens längd vid redovisning av

mervärdesskatt.

Uppgift om tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1988:263) och

lagen (1979:561) om biluthyrning

samt uppgifter som avses i 7 § 26

29 skall gallras två år efter

utgången av det år då uppgifterna

registrerades.

Uppgift om tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1988:263) och

lagen (1979:561) om biluthyrning

samt uppgifter som avses i 7 § 26

29, med undantag av uppgifter

som behövs för tillämpningen av

3 kap. 30 § andra stycket

mervärdesskattelagen (1994:200),

skall gallras två år efter utgången

av det år då uppgifterna

registrerades.

Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av

det år under vilket revisionen avslutades.

Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för

uppgifter som avses i första eller fjärde stycket.

Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 1, 3, 4 och 10 12 §§

den 1 januari 1999 och i övrigt den 1 juli 1998.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Härigenom föreskrivs att 7 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 i

paragrafernas lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §2

För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5

och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handels-

bolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter, uppgift om företagsledare i dessa

företag samt uppgift om delägare i enkelt bolag och partrederi.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 14

kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). För varje sådan åtgärd får

anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning

av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om

innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om

återkallelse av F-skattsedel med angivande av skälen för beslutet,

uppgifter som behövs för att bestämma skatt enligt skattebetalningslagen,

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter, mervärdesskattelagen

(1994:200) och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på

ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift

om beslut om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt,

dock ej skälen för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga

förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för be-

skattningen.

7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2 4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter

som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och

uppgift om utmätning enligt 18 kap. 9 § skattebetalningslagen.

9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos krono-

fogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en

person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller

företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering,

ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedels-

försändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud.

12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om själv-

deklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt

från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde,

taxeringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och

tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen,

andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som

behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs

för värdering av bostad på fastighet.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 §

taxeringslagen eller 14 kap. 6 § skattebetalningslagen.

15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är

näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta

emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots

nummer och typ.

16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit

sjöinkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunal-

skattelagen (1928:370).

17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan

beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och

belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för

levnadskostnader.

19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om

fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd

enligt yrkestrafiklagen (1998:000) och lagen (1998:000) om biluthyrning.

20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter

enligt 7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapital-

investeringar, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen

(1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt nämnda lagar samt

uppgift om beslut om sådan skattereduktion, uppgifter för bestämmande

av skattereduktion enligt lagen (1996:1231) om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid 1997 2001 års taxeringar samt uppgift om

beslut om sådan skattereduktion.

21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av

bosättningsland.

22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2

kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter,

totalt respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalans-

omslutning för koncernmoderföretag.

23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets

storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera

omkostnadsbeloppet samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som

avses i 11 § andra meningen nämnda lag, föreningens eller bolagets

organisationsnummer och namn.

24. Uppgift som skall lämnas enligt 10 kap. 17 § första stycket 5 och

andra stycket samt 33 § skattebetalningslagen.

25. Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter,

verkställande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är

fulltalig eller att årsredovisning inte har lämnats i tid, om

företagsrekonstruktion och fusion samt uppgifter från handels- och

föreningsregistret om firmatecknare, revisor och företagsrekonstruktion.

26. Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt

alkohollagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport.

27. Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt utbetalt belopp och datum för

utbetalningen.

28. Uppgifter från Generaltull-

styrelsen om debiterad mervärdes-

skatt vid import, exportvärden,

antal import- och exporttillfällen

samt de tidsperioder som upp-

gifterna avser.

29. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket om försäkring mot

kostnader för sjuklön såvitt avser

arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad löne-

summa, datum då försäkringen

börjat gälla och datum för

förändring av lönesumma samt om

sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser

den försäkrades personnummer

och datum för inkomstanmälan.

28. Uppgifter från Generaltull-

styrelsen om debiterad mervärdes-

skatt vid import, exportvärden,

antal import- och exporttillfällen

samt de tidsperioder som upp-

gifterna avser samt uppgifter från

tullmyndigheter som behövs för

tillämpningen av 3 kap. 30 § andra

stycket mervärdesskattelagen.

29. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket om försäkring mot

kostnader för sjuklön såvitt avser

arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad löne-

summa, datum då försäkringen

börjat gälla och datum för

förändring av lönesumma, om

sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser

den försäkrades personnummer

och datum för inkomstanmälan

samt om utsänd person såvitt

avser uppgifter från intyg om

tillämplig lagstiftning och intyg

om utsändning.

19 §3

Om inte annat sägs i andra fjärde styckena skall sådana uppgifter i det

centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras

sju år efter utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut.

Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §,

7 § 3, med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av F-

skattsedel och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag

enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får

bevaras även efter utgången av den tid som anges i första stycket.

Detsamma gäller uppgifter om

1. personnummer för make och person som likställs med make vid

beskattningen,

2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart

på kontrolluppgift om inkomst av kapital,

4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt

punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370),

5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investerings-

avdrag och redovisningsperiodens längd vid redovisning av

mervärdesskatt.

Uppgift om tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1998:000) och

lagen (1998:000) om biluthyrning

samt uppgifter som avses i 7 § 26

29 skall gallras två år efter

utgången av det år då uppgifterna

registrerades.

Uppgift om tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1998:000) och

lagen (1998:000) om biluthyrning

samt uppgifter som avses i 7 § 26

29, med undantag av uppgifter

som behövs för tillämpningen av

3 kap. 30 § andra stycket

mervärdesskattelagen (1994:200),

skall gallras två år efter utgången

av det år då uppgifterna registre-

rades.

Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av

det år under vilket revisionen avslutades.

Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för

uppgifter som avses i första eller fjärde stycket.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter1

dels att i 2 kap. 32 och 33 §§ samt 3 kap. 33, 34, 47 och 58 §§ orden

"det län" skall bytas ut mot "den region" och att i 2 kap. 32 § orden

"Skattemyndigheten i Stockholms län" skall bytas ut mot "Skatte-

myndigheten i Stockholm",

dels att 3 kap. 32 c § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

32 c §

Kontrolluppgift om avyttring av finansiellt instrument skall, i annat fall

än som avses i 22 eller 32 a §, lämnas av värdepappersinstitut i de fall

institutet är skyldigt att upprätta avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen

(1991:981) om värdepappersrörelse.

Även om skyldighet att upprätta

avräkningsnota inte finns skall

såvitt avser sådana optioner och

terminer som är finansiella

instrument kontrolluppgift om

utfärdande av optioner och

slutförande av options- och

terminsaffärer, som inte innebär

förvärv eller försäljning av

egendom, lämnas av det värde-

pappersinstitut som registrerar

optionen eller terminen eller som

på annat sätt medverkar vid

utfärdandet eller slutförandet.

Kontrolluppgift skall lämnas för

fysisk person och dödsbo.

Kontrolluppgiften skall ta upp den

ersättning som överenskommits

vid avyttringen efter avdrag för

försäljningsprovision och liknande

kostnader, antalet avyttrade

finansiella instrument samt slag

och sort.

Kontrolluppgift skall lämnas för

fysisk person och dödsbo.

Kontrolluppgiften skall ta upp den

ersättning som överenskommits

vid avyttringen, utfärdandet eller

slutförandet efter avdrag för

försäljningsprovision och liknande

kostnader, antalet finansiella

instrument samt slag och sort. Om

tiden för utnyttjande av en option

har löpt ut utan att optionen har

utnyttjats skall kontrolluppgiften

ta upp den ersättning som

lämnades vid förvärvet av

optionen.

Uppgiftsskyldighet föreligger inte vid byten som avses i 27 § 4 mom.

lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt respektive 6 § lagen

(1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande om-

struktureringar inom EG.

Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 2 kap. 32 och 33 §§

samt 3 kap. 33, 34, 47 och 58 §§ den 1 januari 1999. I övrigt träder lagen

i kraft den 1 juli 1998 och tillämpas första gången vid 2000 års taxering.

2.6 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken

Härigenom föreskrivs att i 6 kap. 16 och 17 b §§ föräldrabalken1 orden

"det län" skall bytas ut mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.7 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670)

Härigenom föreskrivs att i 36 § namnlagen (1982:670)1 orden "det län"

skall bytas ut mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:151) om punktskatter

och prisregleringsavgifter1

dels att i 1 kap. 5 § och 6 kap. 3 § orden "Skattemyndigheten i

Dalarnas län" skall bytas ut mot "Skattemyndigheten i Gävle" och i 9

kap. 3 § orden det län där beskattningsmyndigheten är belägen bytas ut

mot Dalarnas län ,

dels att 3 kap. 16 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

16 §2

Skattemyndigheten i Dalarnas

län får uppdra åt Skatte-

myndigheten i Stockholms län,

Skattemyndigheten i Göteborgs och

Bohus län eller Skattemyndigheten

i Skåne län att fatta beslut om

uppgiftsskyldighet enligt 5 § eller

skatterevision enligt 3 kap. i dess

ställe.

Skattemyndigheten i Gävle får

uppdra åt Skattemyndigheten i

Stockholm, Skattemyndigheten i

Göteborg eller Skattemyndigheten i

Malmö att fatta beslut om upp-

giftsskyldighet enligt 5 § eller

skatterevision enligt 3 kap. i dess

ställe.

Riksskatteverket har samma befogenhet som skattemyndigheten har

enligt 3 kap. I förekommande fall tar verket därmed över den befogenhet

som annars skattemyndigheten har.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om

arbetsställenummer

Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1984:533) om

arbetsställenummer1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om

ändringar i Sveriges indelning i kommuner och

landsting

Härigenom föreskrivs att i 1 kap. 24 § lagen (1979:411) om ändringar i

Sveriges indelning i kommuner och landsting1 orden "det län inom

vilket" skall bytas ut mot "den region inom vilken".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.11 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152)

Härigenom föreskrivs att i 17 kap. 1 §, 18 kap. 9 § och 20 kap. 2 §

fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 ordet "länet" skall bytas ut mot

"regionen" och att i 17 kap. 2 § samma lag orden "det län" skall bytas ut

mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

Härigenom föreskrivs att i 20 § lagen (1978:880) om betalningssäkring

för skatter, tullar och avgifter1 orden "det län" skall bytas ut mot "den

region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:339) om

saluvagnsskatt

Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1976:339) om saluvagnsskatt1

orden "Skattemyndigheten i Örebro län" skall bytas ut mot

"Skattemyndigheten i Örebro".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.14 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

(1970:624)

Härigenom föreskrivs att i 6 § kupongskattelagen (1970:624)1 orden

"Skattemyndigheten i Dalarnas län" skall bytas ut mot

"Skattemyndigheten i Gävle" och att i 17, 21 och 22 §§ samma lag orden

"det län" skall bytas ut mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:171) om

särskilt uppskattningsvärde på fastighet

Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1971:171) om särskilt

uppskattningsvärde på fastighet1 orden "det län" skall bytas ut mot "den

region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.16 Förslag till lag om ändring i äktenskapsbalken

Härigenom föreskrivs att i 3 kap. 1 § äktenskapsbalken1 orden "det

län" skall bytas ut mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.17 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen

(1988:327)

Härigenom föreskrivs att i 3 § fordonsskattelagen (1988:327)1 och i

övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1201) om ändring i nämnda

lag orden "Skattemyndigheten i Örebro län" skall bytas ut mot

"Skattemyndigheten i Örebro".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.18 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen

(1990:324)

Härigenom föreskrivs att i 2 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324) ordet

"län" skall bytas ut mot "region" och ordet länet bytas ut mot

 regionen .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om

arvsskatt och gåvoskatt

Härigenom föreskrivs att i 22 § 2 mom., 44 § och 52 § 1 mom. lagen

(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 orden "det län" skall bytas ut mot

"den region" och att i 44 § samma lag orden "Skattemyndigheten i

Stockholms län" skall bytas ut mot "Skattemyndigheten i Stockholm".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om

skatt på ränta på skogskontomedel m.m.

Härigenom föreskrivs att i 4, 6 9 och 11 §§ lagen (1990:676) om skatt

på ränta på skogskontomedel1 orden "Skattemyndigheten i Dalarnas län"

skall bytas ut mot "Skattemyndigheten i Gävle".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister

Härigenom föreskrivs att i 4 och 5 §§ lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister ordet "länet" skall bytas ut mot "regionen".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:997) om

ändring i lagen (1990:1536) om folkbokförings-

register

Härigenom föreskrivs att i 5 § lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister i paragrafens lydelse enligt lagen (1997:997) om

ändring i nämnda lag ordet länet skall bytas ut mot regionen .

2.23 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen

(1991:481)

Härigenom föreskrivs att i 34 § folkbokföringslagen (1991:481)1 orden

"det län" skall bytas ut mot "den region".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta orden "det län" skall bytas ut mot

"den region" och orden "Skattemyndigheten i Stockholms län" bytas ut

mot "Skattemyndigheten i Stockholm".

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

m.fl.

Härigenom föreskrivs att i 10 och 23 §§ lagen (1991:591) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.1 orden Skatte-

myndigheten i Dalarnas län skall bytas ut mot Skattemyndigheten i

Gävle .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om

tillfällig kompensation för viss energiskatt

Härigenom föreskrivs att i 1 och 3 §§ lagen (1994:40) om tillfällig

kompensation för viss energiskatt1 orden Skattemyndigheten i Dalarnas

län skall bytas ut mot Skattemyndigheten i Gävle .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.27 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200)

Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 1 § mervärdesskattelagen

(1994:200)1 orden det län skall bytas ut mot den region och att i 3

kap. 26 a §, 12 kap. 1 a och 2 §§, 19 kap. 1 och 6 §§ samt 20 kap. 1 §

samma lag orden Skattemyndigheten i Dalarnas län skall bytas ut mot

 Skattemyndigheten i Gävle .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om

kommunala folkomröstningar

Härigenom föreskrivs att i 10 § lagen (1994:692) om kommunala

folkomröstningar orden det län inom vilket skall bytas ut mot den

region inom vilken .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om

mervärdesskattekonton för kommuner och landsting

Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1995:1518) om

mervärdesskattekonton för kommuner och landsting1 orden

 Skattemyndigheten i Dalarnas län skall bytas ut mot

 Skattemyndigheten i Gävle .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

3 Ärendet och dess beredning

Skattekontrollutredningen överlämnade i mars 1997 delbetänkandet

Kontroll Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27). I betänkandet behandlas

bl.a. skyldighet för värdepappersinstitut att lämna kontrolluppgift om

skattepliktig reavinst eller avdragsgill reaförlust vid options- och

terminsaffärer. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i

Finansdepartementet (dnr Fi97/1203). Regeringen behandlar nu delar av

betänkandet.

Regeringen tar i det här sammanhanget även upp en framställning från

Riksskatteverket om ändringar i skatteregisterlagen (1980:343).

Datainspektionen, Generaltullstyrelsen och Riksförsäkringsverket har

yttrat sig över framställningen. Yttrandena finns tillgängliga i

Finansdepartementet (dnr Fi97/3282). Regeringen tar också upp en

framställning från Riksskatteverket angående tjänsteställe för

skattenämndsledamöter (dnr Fi98/211).

När det nya systemet för inbetalning av skatt togs i drift vid årsskiftet

uppmärksammades att vissa justeringar bör göras bl.a. i reglerna om

beräkning av ränta i skattebetalningslagen (1997:483). Dessa justeringar

behandlas också här. Synpunkter på de föreslagna ändringarna har under

hand hämtats in från Riksskatteverket och Sveriges Industriförbund.

Riksdagen tog hösten 1997 ställning till ett förslag i

budgetpropositionen för år 1998 om regionindelning för

skatteförvaltningen. Regeringen lägger nu fram förslag till lagändringar

som föranleds av den ändrade regionindelningen.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 5 mars 1998 att inhämta Lagrådets yttrande

över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i

bilaga 3. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag.

Lagförslagen 2.4 och 2.6 2.29 är nya. Lagförslaget 2.4 motsvarar helt

den ändring som föreslagits under 2.3 och som har granskats av

Lagrådet. Lagförslagen 2.6 2.29 gäller endast byte av vissa ord i

anslutning till den ändrade regionindelning som riksdagen redan tagit

ställning till med anledning av ett förslag i budgetpropositionen för år

1998. Lagrådets hörande skulle alltså sakna betydelse avseende dessa

lagförslag.

4 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och

terminsaffärer

4.1 Optioner

En option är ett finansiellt instrument som ger innehavaren rätt att köpa

eller sälja aktier, obligationer eller annan egendom till ett visst pris eller

en rätt att erhålla betalning, vars storlek beror på värdet av egendomen,

aktieindex eller liknande. Detta är den definition som ges i 24 § 4 mom.

tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

En optionsaffär inleds med att utfärdaren av optionen får en ersättning,

en s.k. premie, av den som förvärvar optionen, innehavaren. Utfärdaren

är sedan bunden av optionen medan innehavaren kan välja om han vill

utnyttja optionen eller inte.

En optionsaffär kan slutföras på fyra olika sätt. Ett sätt är kvittning

vilket innebär att innehavaren utfärdar en motsvarande option som den

han innehar eller att utfärdaren förvärvar en motstående rätt.

Kvittningstransaktionen medför att den ursprungliga rättigheten utsläcks.

Ett annat sätt är lösen vilket innebär att innehavaren utnyttjar sin rätt

enligt optionsavtalet och köper eller säljer den underliggande

egendomen, t.ex. aktier. Kontantavräkning är ett tredje sätt att slutföra en

optionsaffär. Vid kontantavräkning får innehavaren ekonomisk ersättning

i stället för den underliggande egendomen. Det fjärde sättet är att

optionen löper ut utan att utnyttjas. Det kallas förfall.

När en optionsaffär slutförs genom kvittning eller lösen upprättas

avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen (1991:981) om värde-

pappersrörelse. Det innebär att kontrolluppgift skall lämnas enligt 3 kap.

32 c § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Om

en optionsaffär slutförs genom kontantavräkning eller förfall behöver

någon avräkningsnota inte upprättas och inte heller behöver någon

kontrolluppgift lämnas.

4.2 Terminer

Termin är ett finansiellt instrument i form av ett avtal om köp av aktier,

obligationer eller annan egendom vid en viss framtida tidpunkt och till ett

bestämt pris eller en rätt att erhålla betalning vars storlek beror på värdet

av egendomen, aktieindex eller liknande. Definitionen återfinns i 24 § 4

mom. fjärde stycket lagen om statlig inkomstskatt.

Till skillnad från vad som gäller vid optionsaffärer betalas ingen

premie vid terminsavtalets ingående. Dessutom är båda parterna bundna

av terminsavtalet.

En terminsaffär kan slutföras antingen genom leverans eller

kontantavräkning. Leverans innebär att terminsavtalet fullföljs. Vid

kontantavräkning lämnas ersättning. Någon avräkningsnota upprättas

inte.

4.3 Beskattning av optioner och terminer

Beskattning av utfärdaren vid optionsaffärer

Vid beskattning av utfärdaren av en option har optionens löptid

betydelse. Om löptiden är högst ett år skall beskattning ske det år då

utfärdaren frigörs från sina åtaganden, dvs. då optionsaffären slutförs.

Om optionen slutförs genom kvittning, kontantavräkning eller förfall tas

premien upp till beskattning efter avdrag för eventuella kostnader vid

slutförandet, t.ex. likvid som erlagts vid kvittning eller kontantavräkning.

Om kostnaderna är högre än premien uppkommer en avdragsgill förlust.

Vid förfall finns det inga avdragsgilla kostnader vid slutförandet utan där

beskattas premien i sin helhet. Om utfärdaren vid lösen säljer den

underliggande egendomen skall han öka försäljningspriset med premien

vid beräkning av vinst. Om utfärdaren köper egendom, dras premien av

från anskaffningsvärdet för egendomen, om denna avyttras senast under

det beskattningsår då premien skall tas upp till beskattning. Om

egendomen avyttras året efter skall premien tas upp till beskattning det år

lösen av egendomen sker.

När det gäller optioner med längre löptid än ett år skall premien alltid

tas upp till beskattning det år då optionen utfärdas. Avslutas optionen

trots den längre löptiden samma år som den utfärdats beskattas den på

samma sätt som optioner med kort löptid. När optionsaffären slutförs ett

senare år skall reavinstberäkningen göras utan att premien beaktas. Vid

kvittning och kontantavräkning får avdrag göras för kostnaderna som för

reaförlust. Vid förfall uppkommer inga kostnader för utfärdaren och

påverkar därför inte heller beskattningen. Vid lösen görs en vanlig

reavinstberäkning utan att premien beaktas.

Beskattning av innehavaren vid optionsaffärer

Vid beskattning av innehavaren av en option saknar löptiden betydelse.

Beskattning skall ske när optionen avyttras. En innehavd option anses

avyttrad när den slutförs genom kvittning, kontantavräkning eller förfall.

Intäkten utgörs av den ersättning som erhållits vid slutförandet efter

avdrag för erlagd premie. Om premien överstiger den erhållna

ersättningen uppkommer en reaförlust. Vid förfall innebär det att den

erlagda premien kan redovisas som reaförlust. Vid lösen skall

innehavaren, om han förvärvar den underliggande egendomen, beskattas

när egendomen säljs. Innehavaren får då ta upp den erlagda premien som

en del av anskaffningskostnaden. Om lösen innebär att innehavaren säljer

den underliggande egendomen skall beskattning ske samma år. Erlagd

premie får dras av vid beräkning av reavinsten.

Skattskyldighet vid terminsaffärer

Vid terminsaffärer inträder skattskyldigheten för vinst respektive

avdragsrätt för förlust det beskattningsår då fullgörandet enligt

terminsavtalet skall ske. När terminen slutförs genom leverans beskattas

säljaren som för avyttring av egendomen. Köparen beskattas först när

den förvärvade egendomen avyttras. Vid kontantavräkning är det belopp

som den ena parten erhåller skattepliktigt som reavinst enligt de regler

som skulle ha gällt för den underliggande egendomen. På motsvarande

sätt är den förlust som den andre parten gör avdragsgill enligt de

bestämmelser som gäller för ifrågavarande egendom.

4.4 Kontrolluppgiftsskyldighet fr.o.m. 1997 års taxering

Från och med 1997 års taxering skall fondbolag lämna kontrolluppgifter

om reavinst respektive reaförlust vid avyttring av andel i

värdepappersfond. Vidare har värdepappersinstituten en skyldighet att

lämna kontrolluppgift om avyttring av aktier och andra finansiella

instrument i de fall instituten är skyldiga att upprätta avräkningsnota

enligt 3 kap. 9 § lagen om värdepappersrörelse. Uppgift skall lämnas för

fysisk person och dödsbo. Kontrolluppgiften skall ta upp den ersättning

som överenskommits vid avyttringen efter avdrag för

försäljningsprovision och liknande kostnader, antalet avyttrade

finansiella instrument samt slag och sort. Kontrolluppgiftsskyldigheten

framgår av 3 kap. 32 c § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

Kontrolluppgiftsskyldigheten omfattar även avyttring av optioner och

terminer. Med avyttring avses enligt 24 § 2 mom. lagen om statlig

inkomstskatt försäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse. Med

avyttring jämställs enligt samma moment även att tiden för utnyttjande

av en option löpt ut utan att optionen har utnyttjats. Utnyttjas en option

eller en termin för förvärv av aktier eller annan egendom, anses detta inte

som en avyttring av det utnyttjade instrumentet. Slutförande av en

optionsaffär genom kvittning, förfall eller kontantavräkning anses som en

avyttring för innehavaren. Kontrolluppgiftsskyldigheten är dock

beroende av om avräkningsnota skall upprättas. Lösen respektive

leverans vid en terminsaffär behandlas som avyttring av den

underliggande egendomen för säljaren och kontrolluppgifter lämnas efter

bestämmelserna som gäller för sådan egendom. Köparen beskattas först

när han säljer egendomen och kontrolluppgift lämnas då efter de

bestämmelser som gäller för egendomen.

Enligt 3 kap. 9 § lagen om värdepappersrörelse skall en avräkningsnota

upprättas vid köp, försäljning eller byte av finansiella instrument.

Slutförande genom kontantavräkning eller förfall räknas inte hit.

Kontrolluppgifter behöver således inte lämnas för sådana affärer. Det har

också hävdats att avräkningsnota inte skall upprättas vid utfärdandet av

en option. Någon kontrolluppgift lämnas inte heller i de fallen.

Vid 1997 års taxering ökade taxeringsunderlaget för reavinster liksom

skatteintäkterna härför. Detta kan ha flera olika förklaringar. Den nya

kontrolluppgiftsskyldigheten kan vara en bidragande orsak.

4.5 Skattekontrollutredningen

Uppgiftsskyldigheten i självdeklarationerna och kontrollen av att

uppgiftsskyldigheten fullgörs är basen för en effektiv och likformig

beskattning. Ändamålsenliga regler om uppgiftsskyldighet och en

effektiv skattekontroll leder bl.a. till inkomstökningar för det allmänna,

bättre skattemoral och större lojalitet till systemet. Olika åtgärder har

vidtagits för att underlätta och förbättra uppgiftslämnandet och

kontrollen. Som framgår av föregående avsnitt utvidgades

kontrolluppgiftsskyldigheten från och med 1997 års taxering och

omfattar nu nästan all försäljning av finansiella instrument. Arbetet med

att ytterligare försöka förenkla och effektivisera förfarandet bör dock

pågå kontinuerligt. Regeringen tillsatte under våren 1995 en särskild

utredare bl.a. med uppgift att göra en systematisk översyn av reglerna om

uppgiftsskyldighet och utarbeta så enkla och enhetliga regler som möjligt

och att utforma en obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighet om reavinster

och reaförluster vid försäljning av aktier och andra finansiella

instrument. Utredningen antog namnet Skattekontrollutredningen.

Skattekontrollutredningen föreslår i delbetänkandet Kontroll Reavinst

Värdepapper (SOU 1997:27) ett system som innebär att

skattemyndigheten beräknar reavinst och reaförlust vid fysiska personers

och dödsbons avyttring av marknadsnoterade aktier och fordringar.

Beräkning skall enligt förslaget göras utifrån löpande kontrolluppgifter

om innehav, avyttring, ersättning vid förvärv eller avyttring m.m. som

lämnas av Värdepapperscentralen VPC AB och värdepappersinstituten

och som samlas i ett register. Den av skattemyndigheten beräknade

reavinsten eller reaförlusten föreslås bli förtryckt på deklara-

tionsblanketten. När det gäller optioner och terminer föreslår utredningen

att i de fall en optionsaffär slutförs med kvittning, kontantavräkning eller

förfall samt när en terminsaffär slutförs med kontantavräkning skall

kontrolluppgift om skattepliktig reavinst eller avdragsgill reaförlust

lämnas av värdepappersinstituten för fysiska personer och dödsbon. I de

fall en optionsaffär slutförs med lösen eller leverans av den

underliggande egendomen föreslås att samma regler skall gälla som för

förvärv och avyttring av aktier och fordringar.

Utredningens förslag har mötts av en del kritik. Kritiken har i

huvudsak bestått i att de ekonomiska vinsterna ifrågasätts, att en

utvärdering av den kontrolluppgiftsskyldighet som infördes från och med

1997 års taxering bör göras innan en utvidgning sker, att

utlandstransaktioner riskerar falla utanför systemet samt att

rättssäkerheten och den enskildes integritet påverkas. En ytterligare

invändning har varit att förslaget innebär konkurrensnackdelar för de

svenska värdepappersinstituten. De kommer bl.a. att ha kostnader

föranledda av kontrolluppgiftsskyldigheten som de utländska

värdepappersinstituten inte har. Flera remissinstanser har när det gäller

optioner och terminer anfört att reavinstberäkningen bör göras av

skattemyndighet och inte av värdepappersinstituten.

Innan en mer omfattande utvidgning av kontrolluppgiftsskyldigheten

övervägs bör effekterna av utvidgningen av kontrolluppgiftsskyldigheten

vid 1997 års taxering utvärderas och analyseras. Någon sådan

utvärdering har ännu inte gjorts. Resultatet av beredningen av förslag på

andra områden och annat pågående utredningsarbete kan vara av

betydelse för utredningens förslag. Det gäller bl.a. departements-

promemorian Förslag till lag om kontoföring av finansiella instrument

(Ds 1997:76) och den s.k. Bulvanutredningens arbete (dir. 1996:55).

Regeringen anser därför att slutlig ställning till Skattekontroll-

utredningens förslag inte bör tas nu. Regeringen lägger nu endast fram

förslag som syftar till en komplettering av skyldigheten att lämna

kontrolluppgifter.

4.6 Kontrolluppgiftsskyldighet

Regeringens förslag: Kontrolluppgifter om utfärdande av optioner och

slutförande av options- och terminsaffärer skall lämnas av

värdepappersinstitut även om avräkningsnota inte skall upprättas enligt

3 kap. 9 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse.

Skattekontrollutredningens förslag: Kontrolluppgift om reavinst och

reaförlust vid options- och terminsaffärer skall lämnas av

värdepappersinstitut.

Remissinstanserna: Riksskatteverket tillstyrker förslaget. Förslaget

lämnas utan erinran av Sveriges Riksbank, Riksgäldskontoret och

Landsorganisationen i Sverige (LO). Datainspektionen har inget att

erinra mot att registrering sker när skattepliktiga transaktioner ägt rum.

Finansinspektionen anser att om skattemyndighet skall sköta annan

reavinstberäkning, den även bör sköta reavinstberäkning vad gäller

optioner och terminer. Kammarrätten i Stockholm menar att det inte

framförts skäl för att inte skatteförvaltningen skall utföra

vinstberäkningar vad gäller options- och terminsaffärer. Länsrätten i

Göteborgs och Bohus län anser att nuvarande skyldighet att lämna

kontrolluppgift vid avyttring av finansiella instrument borde vara

tillräcklig för att tillgodose skattemyndighetens kontrollbehov men

föreslår att denna skyldighet utvidgas på så sätt att det skall föreligga

kontrolluppgiftsskyldighet i samband med att options- och terminsaffärer

slutförs, oavsett på vilket sätt. Motsvarande synpunkter förs fram av OM

Stockholm AB. Hovrätten över Skåne och Blekinge och

Riksrevisionsverket är tveksamma till utredningens förslag i sin helhet

bl.a. för att de ekonomiska konsekvenserna är svåra att bedöma. De går

dock inte in särskilt på förslaget om options- och terminsaffärer.

Fondbolagens förening, Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD),

Stockholms Fondbörs AB, Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF),

Sveriges Industriförbund, Svenska Bankföreningen, Svenska

Fondhandlareföreningen och Värdepapperscentralen VPC AB avstyrker

förslagen.

Skälen för regeringens förslag: Som tidigare konstaterats har

regeringen inte för avsikt att nu ta ställning till Skattekontroll-

utredningens förslag om att skattemyndighet skall beräkna reavinst och

reaförlust vid avyttring av finansiella instrument för fysiska personer och

dödsbon med hjälp av registrerade kontrolluppgifter om innehav, förvärv,

avyttring etc. Skattekontrollutredningen pekar dock på att den

kontrolluppgiftsskyldighet som föreligger inte är heltäckande när det

gäller options- och terminsaffärer. Endast vissa avyttringar omfattas av

skyldigheten att lämna kontrolluppgift. Bristen i detta avseende beror på

att skyldigheten är avhängig av om avräkningsnota skall upprättas.

Avräkningsnota behöver inte upprättas vid utfärdandet av optioner eller

när options- och terminsaffärer slutförs genom kontantavräkning och vid

förfall. Vid lösen upprättas avräkningsnota på överlåtelsen av den

underliggande egendomen.

För att inte options- och terminsaffärer skall behandlas olika beroende

av hur de slutförs bör en skyldighet att lämna kontrolluppgift vid alla

typer av slutförande av sådana affärer införas där beskattning skall ske i

samband med slutförandet. När t.ex. en köpoption avslutas med lösen

eller en terminsaffär med leverans skall säljaren beskattas som vid

försäljning av egendomen och förvärvaren av egendomen beskattas först

i samband med att han i sin tur säljer egendomen. En kontrolluppgift om

lösen eller leverans i samband med slutförandet av options- eller

terminsaffären skulle sakna betydelse. En kontrolluppgiftsskyldighet för

övriga typer av slutförande skulle innebära att kontrolluppgift kommer

att lämnas i så gott som alla fall där beskattning skall ske i samband med

slutförandet. Kontrolluppgiftsskyldigheten blir på så sätt mer enhetlig.

I dag anses det inte föreligga någon skyldighet att upprätta en

avräkningsnota och det lämnas inga kontrolluppgifter vid utfärdandet av

en option. Det är dock ofta som skattskyldighet uppkommer redan vid det

tillfället. För optioner med löptid på mer än ett år inträder

skattskyldigheten alltid det år optionen utfärdades. För optioner med en

löptid om högst ett år inträder skattskyldigheten det år utfärdaren frigörs

från sina åtaganden, dvs. antingen samma år som optionen utfärdas eller

året därefter. En skyldighet att lämna kontrolluppgift skulle vara av

betydelse för beskattningen i merparten av fallen. Regeringen anser

därför att en sådan skyldighet skall införas. Kontrolluppgift skall lämnas

om den premie som utfärdaren erhåller efter avdrag för omkostnader.

Den nuvarande kontrolluppgiftsskyldigheten gäller finansiella

instrument. Avsikten är inte att utvidga skyldigheten till att avse annat än

sådana instrument. Av lagtexten bör det därför framgå att

kontrolluppgiftsskyldigheten omfattar utfärdande av optioner och

slutförande av optioner och terminer som utgör finansiella instrument.

Om uppgiftsskyldigheten inte är knuten till upprättandet av

avräkningsnota måste det på annat sätt anges vilket värdepappersinstitut

som skall lämna kontrolluppgiften. All börshandel med optioner och

terminer registreras av ett värdepappersinstitut. Uppgiftsskyldigheten kan

i de fallen knytas till institutet. I andra fall, dvs. när handeln inte sker vid

en börs, medverkar dock i regel ett värdepappersinstitut. Det är då

naturligt att det är det institutet som skall lämna kontrolluppgift.

Regeringen föreslår därför att det i 3 kap. 32 c § lagen om

självdeklaration och kontrolluppgifter förs in en ny bestämmelse om att

det värdepappersinstitut som registrerar optionen eller terminen eller som

på annat sätt medverkar när optionen eller terminen utfärdas eller slutförs

skall lämna kontrolluppgift även om skyldighet att upprätta

avräkningsnota inte finns.

Sammanfattningsvis kan sägas att förslagen innebär att kontrolluppgift

alltid kommer att lämnas för utfärdaren av en option när optionen

utfärdas och premien betalas. Sådan kontrolluppgift kommer att lämnas

även om beskattning skall ske först påföljande år, som vid utfärdandet av

en option med en löptid om högst ett år och som slutförs först påföljande

år. För innehavaren av en option innebär förslagen att kontrolluppgift

kommer att lämnas om optionsaffären slutförs genom kvittning,

kontantavräkning eller förfall. Vid lösen kommer kontrolluppgift att

lämnas enligt de bestämmelser som gäller för den underliggande

egendomen. Vid terminsaffärer kommer kontrolluppgift att lämnas vid

kontantavräkning för såväl säljare som köpare. Vid leverans lämnas

kontrolluppgift enligt de bestämmelser som gäller för den underliggande

egendomen.

Upplysningsvis kan också nämnas att kontrolluppgifterna visserligen

inte kommer att förtryckas i den förenklade självdeklarationen men de

kommer att finnas med på den specifikation som bifogas

deklarationsblanketten.

5 Ändringar i skatteregisterlagen

5.1 Uppgifter om befrielse från mervärdesskatt vid

import

Regeringens förslag: Uppgifter från tullmyndigheterna som behövs

för tillämpningen av bestämmelserna om befrielse från

mervärdesskatt vid import skall få registreras i det centrala

skatteregistret.

Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna tillstyrker förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 30 § andra stycket

mervärdesskattelagen (1994:200) undantas från skatteplikt import av

vara som efter importen skall säljas till ett annat EG-land. Vid

tillämpningen av bestämmelserna om befrielse är tullmyndighet enligt

12 § mervärdesskatteförordningen (1994:223) skyldig att lämna uppgift

om importen till Riksskatteverket. Om omsättningen av varan inte sker

till ett annat EG-land skall Riksskatteverket underrätta tullmyndigheten.

Syftet med återrapporteringen är att tullmyndigheterna skall påföra

mervärdesskatt om det visar sig att det inte finns något skäl till befrielse.

För närvarande lämnar tullmyndigheterna samtliga uppgifter i aktuella

ärenden till Riksskatteverket på papper. Antalet uppgifter som kommer in

till Riksskatteverket uppgår till mellan 5 000 och 6 000 per år. Antalet

kommer sannolikt att öka de närmaste åren. För att underlätta och

rationalisera ärendehanteringen avser Riksskatteverket att registrera

uppgifterna i det centrala skatteregistret.

Uppgifterna från tullmyndigheterna avses stämmas av mot uppgifter

från de kvartalsrapporter som skall lämnas till skattemyndigheterna. Vid

avvikelse skall rapportering ske till tullmyndighet och eventuellt berört

skattekontor.

De uppgifter som är relevanta för skatteförvaltningens hantering är

uppgifter om tullidentifikationsnummer, värdet av varuleveransen,

utlämningsdag/tulltaxeringsdag, importörens registreringsnummer för

mervärdesskatt, namn och adress, eventuellt ombuds registrerings-

nummer för mervärdesskatt eller organisationsnummer, namn och adress

samt den slutliga köparens registreringsnummer för mervärdesskatt,

namn och adress.

Det är fråga om uppgifter som regleras i mervärdesskattelagen och

som till viss del används för beskattning. Om det t.ex. skulle visa sig att

ett uppgivet registreringsnummer på köpare i annat EG-land inte finns

registrerat skall skatteförvaltningen utreda orsaken till detta. Som tidigare

nämnts är också syftet med att registrera uppgifterna och eventuell

rapportering till tullmyndigheterna att mervärdesskatt skall tas ut om det

inte finns skäl för befrielse. Det är därför enligt regeringens mening

naturligt att registrering sker i skatteregistret. Uppgifterna är inte av

känslig art och rör till övervägande del företag eller näringsidkare. Något

hinder från integritetssynpunkt kan därför inte anses föreligga att

registrera uppgifterna i skatteregistret.

Bestämmelser om registreringen av uppgifterna tas lämpligen in i 7 §

28 skatteregisterlagen (1980:343) som reglerar inhämtandet av uppgifter

från Generaltullstyrelsen.

Uppgifterna bör gallras efter samma tid som gäller för flertalet

uppgifter i registret, dvs. sju år efter beskattningsperiodens utgång.

Skatteregister får enligt 1 § skatteregisterlagen användas vid

beskattning för bl.a. redovisning, bestämmande och betalning av skatt

enligt mervärdesskattelagen. Riksskatteverket har i sin framställning

föreslagit att ett förtydligande av ändamålet införs med innebörd att

skatteregistret får användas vid tillämpningen av bestämmelserna i

mervärdesskattelagen om befrielse från mervärdesskatt vid import.

Verket anser att det inte är självklart att återrapporteringen till

tullmyndigheterna innefattas i begreppet beskattning. Enligt regeringens

mening får dock ändamålet med skatteregistren anses omfatta också

ifrågavarande förfarande. Även om mervärdesskatten inte bestäms av

skattemyndigheten utan av en annan myndighet är det fråga om

bestämmande av skatt enligt mervärdesskattelagen. Någon ändring av

ändamålsbestämmelsen behövs därför inte.

5.2 Intyg om utsändning

Regeringens förslag: Uppgifter från Riksförsäkringsverket om

arbetstagare som för arbetsgivarens räkning sänts ut för arbete i annat

land skall, när det gäller uppgifter från intyg om tillämplig lagstiftning

och utsändningsintyg, få registreras i det centrala skatteregistret.

Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna tillstyrker förslaget. Riksförsäkringsverket påpekar

dock att verket under tiden fram till år 2000 inte har möjlighet att lämna

ut uppgifterna på ADB-medium eftersom behövligt register ännu inte

finns.

Skälen för regeringens förslag: I EG:s förordning (EEG) nr 1408/71

om tillämpning av systemen för social trygghet och i 2 kap. 5 § lagen

(1981:691) om socialavgifter finns regler som rör utsända arbetstagare.

Sverige har dessutom ingått ett tjugotal konventioner om social trygghet

med andra länder. Samtliga konventioner innehåller särskilda regler för

utsända arbetstagare.

Vid utsändning av arbetstagare till ett annat EU/EES-land eller

konventionsland skall den anställdes tillhörighet till visst lands

socialförsäkring styrkas med ett intyg om tillämplig lagstiftning inom

EU/EES respektive utsändningsintyg mellan konventionsländer.

Med utsänd arbetstagare menas en person som är anställd och, i

normalfallet, avlönad av sin arbetsgivare i ett land och som sänds till ett

annat land för att där arbeta för arbetsgivarens räkning. En person som

sänds ut från Sverige för arbete i EU/EES- eller konventionsland tillhör

svensk socialförsäkring under utsändningsperioden. En person som är

utsänd från ett annat konventionsland till Sverige omfattas på

motsvarande sätt av lagstiftningen i det land varifrån han sänts ut.

I Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1985:16) om inskrivning

och avregistrering enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring finns

regler om hur ifrågavarande intyg skall sändas till olika berörda

myndigheter. Av föreskrifterna framgår att försäkringskassan vid

utsändning av en person från Sverige skall skicka en kopia av intyget till

skattemyndigheten i det område där arbetstagaren är bosatt. Om

arbetsgivaren har sitt säte på annan ort skall kopia på intyget sändas även

till skattemyndigheten på den orten. När en arbetstagare sänds ut av en

arbetsgivare utomlands för arbete i Sverige skall en kopia av intyget

skickas, via Riksförsäkringsverket, till skattemyndigheten på den

utsändes vistelseort.

Intygen skickas i dag på papper. Riksskatteverket och

Riksförsäkringsverket planerar nu att uppgifter från intygen skall lämnas

till skatteförvaltning på medium för ADB. Detta skulle underlätta

administrationen för båda myndigheterna. Registrering av uppgifterna i

skatteregistret skulle också innebära väsentliga fördelar för

skatteförvaltningens kontrollverksamhet.

Skattemyndigheterna använder vid utsändning från Sverige intygen för

avstämning av redovisade arbetsgivaravgifter och uppgift om utsänd

personal. En svensk arbetsgivare som har personal utsänd till ett annat

land behöver i vissa fall inte betala full arbetsgivaravgift.

När det gäller utländska arbetsgivare med personal utsänd till Sverige

gäller det kontroll av att inte pensionsgrundande inkomst felaktigt

beräknas för personen i Sverige. I andra fall kan det bli fråga om att

utreda om socialavgifter skall betalas i Sverige. Det kan även behöva

utredas om inte den utsände skall vara skattskyldig i Sverige.

De uppgifter som skatteförvaltningen behöver är den anställdes namn

och personnummer, om den anställde tillhör eller inte tillhör svensk

socialförsäkring samt vistelseadressen i hemlandet och i

sysselsättningslandet. Vidare behövs uppgift om utsändningstidens

början och slut, arbetsgivare i Sverige och i sysselsättningslandet samt

om den utsände är egen företagare.

För att förbättra kvaliteten på beräkningen av den sjukpenning-

grundande inkomsten och uppbörden av socialförsäkringsavgifter är det

nödvändigt att de uppgifter som här är i fråga får registreras i det centrala

skatteregistret. En förbättrad kvalitet kan medföra vinster för

socialförsäkringssystemet. Med den föreslagna registreringen kan också

missbruk och fusk motverkas såväl vad avser förmåner som avgifter.

Enligt regeringens mening bör därför ifrågavarande uppgifter få

registreras i det centrala skatteregistret. Uppgifterna är inte känsliga och

något hinder från integritetssynpunkt för registrering kan inte anses

finnas.

Riksförsäkringsverket har i sitt remissyttrande framhållit att det finns

behov av att bygga upp ett register som innehåller uppgifter från

socialförsäkringsadministrationen. Andra mycket angelägna arbets-

uppgifter på ADB-området gör det dock inte möjligt att under tiden fram

till år 2000 genomföra nödvändiga rutiner. Riksförsäkringsverket avser

dock att så snart det går tidsmässigt och finansiellt göra det

nödvändiga arbetet för att inom socialförsäkringsadministrationen få till

stånd registrering av uppgifterna i fråga. Uppgifterna kommer således att

till dess lämnas på papper.

Mot bakgrund av det värde uppgifterna har för kontrollverksamheten

inom skatteförvaltningen anser regeringen att, trots att Riksskatteverket

ännu en tid kommer att få uppgifterna på papper, en möjlighet att

registrera uppgifterna i det centrala skatteregistret bör införas redan nu.

Bestämmelser om registreringen av uppgifterna tas lämpligen in i 7 § 29

skatteregisterlagen som reglerar inhämtandet av uppgifter från

Riksförsäkringsverket.

6 Justering av räntereglerna i

skattekontosystemet

6.1 Behovet av en justering

Om ett mindre företag, dvs. ett företag som är skyldigt att redovisa

mervärdesskatt på ett beskattningsunderlag som exklusive

gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas

sammanlagt uppgå till högst 40 miljoner kronor, redovisar överskjutande

ingående mervärdesskatt i en skattedeklaration redan i början av

månaden efter redovisningsperioden (exempelvis i början av februari)

trots att företaget har rätt att vänta med redovisningen till den 12, i

augusti och januari den 17, i andra månaden efter redovisningsperioden

ränteberäknas skatten inte på skattekontot förrän dagen efter den dag då

deklarationen senast skulle ha kommit in (i exemplet den 12 mars). Detta

beror på att det i 16 kap. 7 § skattebetalningslagen (1997:483) sägs att

avräkning mot överskjutande ingående mervärdesskatt på annat sätt än

genom avräkning i en skattedeklaration skall anses ha gjorts när

mervärdesskatten senast skall ha redovisats. Detta innebär att ett mindre

företag visserligen kan få ut överskjutande ingående mervärdesskatt i

förtid (i exemplet under första halvan av februari) efter avräkning för de

skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som skall redovisas samma månad

samt, om återbetalningen sker efter den första förfallodagen i månaden,

debiterad preliminär skatt (F-skatt eller särskild A-skatt) för den månad

under vilken deklarationen lämnas. I dessa fall drabbas företaget ändå av

kostnadsränta under en månad på skatteavdraget, arbetsgivaravgifterna

och den preliminära skatten (i exemplet under tiden 13 februari 12

mars).

Motsvarande ränteberäkningsproblem finns i fråga om debiterad

preliminär skatt för de större företagen, dvs. företag som är skyldiga att

redovisa mervärdesskatt på ett beskattningsunderlag som exklusive

gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas

sammanlagt överstiga 40 miljoner kronor. Trots att den preliminära

skatten räknas av innan utbetalning sker av överskjutande ingående mer-

värdesskatt, i de fall återbetalningen sker efter den första förfallodagen i

månaden, påförs företaget kostnadsränta. När det gäller de större

företagen beräknas dock kostnadsräntan endast för tiden den 13, i januari

den 18, till och med den 26 i samma månad.

6.2 Gällande regler

Större företag

Ett företag som är skyldigt att redovisa mervärdesskatt på ett

beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och

import för beskattningsåret beräknas sammanlagt överstiga 40 miljoner

kronor (större företag) skall lämna skattedeklaration senast den 26 i

månaden efter redovisningsperioden utom i december då deklarationen

skall lämnas senast den 27.

Deklarationen skall i detta fall avse skatteavdrag, arbetsgivaravgifter

och mervärdesskatt för redovisningsperioden närmast före den månad

deklarationen skall lämnas. Skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och

mervärdesskatt för redovisningsperioden januari skall alltså redovisas i

en skattedeklaration som skall lämnas senast den 26 februari.

Skatteavdraget och arbetsgivaravgifterna skall betalas senast den 12, i

januari den 17, i den månad deklarationen senast skall lämnas och

mervärdesskatten senast den 26 samma månad utom i december då

mervärdesskatten skall betalas senast den 27.

För att göra det möjligt att avräkna skatteavdrag och

arbetsgivaravgifter mot överskjutande ingående mervärdesskatt som

redovisas i en och samma deklaration trots att beloppen inte skall betalas

vid samma tillfälle har det i skattebetalningslagen förts in en

bestämmelse som säger att inbetalning av skatt som görs genom

avräkning i en skattedeklaration mot överskjutande ingående

mervärdesskatt som redovisats senast den 26, i december senast den 27, i

den månad inbetalningen skulle vara gjord, anses ha gjorts på

förfallodagen. Avräkning mot överskjutande ingående mervärdesskatt i

övriga fall anses ha gjorts när mervärdesskatten senast skall ha

redovisats.

Om företaget vill ha tillbaka mervärdesskatten så snart som möjligt

kan företaget, i stället för att vänta till den 26 i månaden, lämna in sin

deklaration så snart redovisningsperioden gått till ända. För att avräkning

skall kunna ske även i detta fall innan resterande del av mervärdesskatten

betalas tillbaka till företaget sägs i 10 kap. 20 § skattebetalningslagen att

den som redovisar överskjutande ingående mervärdesskatt i förtid skall

redovisa också de skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som skall

redovisas den månad då den överskjutande ingående mervärdesskatten

redovisas, eller som skulle ha redovisats tidigare, om skatteavdragen och

arbetsgivaravgifterna inte redan redovisats eller bestämts genom ett

omprövningsbeslut. Detsamma gäller i fråga om mervärdesskatt.

Om företaget har lämnat en fullständig skattedeklaration redan i början

av månaden efter redovisningsperioden kan överskjutande ingående

mervärdesskatt efter avräkning av skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och,

om återbetalningen sker efter den första förfallodagen i månaden,

debiterad preliminär skatt återbetalas redan under första halvan av

månaden. Att återbetalning skall ske framgår av 18 kap. 2 §

skattebetalningslagen där det sägs att återbetalning skall ske även om den

skattskyldige inte begärt det när det överskjutande beloppet grundas på

ett beslut om överskjutande ingående mervärdesskatt.

Den som vill att beloppet skall stå kvar på skattekontot för att

användas för betalning av framtida skatteskulder har dock denna

möjlighet. Den skattskyldige skall då meddela skattemyndigheten detta

(18 kap. 7 § skattebetalningslagen).

Om mervärdesskatten skall stå kvar på kontot finns det dock ingen

anledning för företaget att lämna skattedeklarationen i förtid. Visserligen

skall intäktsränta beräknas på överskott som uppstår på ett skattekonto

men räntan beräknas i detta fall först från och med dagen efter den då

deklarationen senast skall ha kommit in (19 kap. 13 § skattebetalnings-

lagen).

Mindre företag

Ett företag som är skyldigt att redovisa mervärdesskatt på ett

beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och

import för beskattningsåret beräknas sammanlagt uppgå till högst 40

miljoner kronor (mindre företag) skall lämna skattedeklaration senast den

12 i månaden, utom i januari och augusti då deklarationen skall lämnas

senast den 17.

Deklarationen skall i detta fall avse skatteavdrag och arbets-

givaravgifter för redovisningsperioden närmast före den månad

deklarationen skall lämnas och mervärdesskatt för redovisningsperioden

andra månaden före den månad deklarationen skall lämnas. Skatteavdrag

och arbetsgivaravgifter för redovisningsperioden januari skall alltså

redovisas i en skattedeklaration som skall lämnas senast den 12 februari.

I den deklarationen skall också mervärdesskatten för redovis-

ningsperioden december redovisas.

Denna ordning har tillkommit för att underlätta för de mindre

företagen som därigenom ges längre tid för att ta fram de uppgifter som

behövs för redovisning av mervärdesskatten. Det nu aktuella problemet

har således till största delen sin grund i en regel som har kommit till för

att tillgodose de mindre företagens önskemål.

Skatteavdraget, arbetsgivaravgifterna och mervärdesskatten skall

betalas senast när deklarationen senast skall lämnas.

Om ett mindre företag vill redovisa överskjutande ingående

mervärdesskatt redan månaden efter redovisningsperiodens utgång måste

företaget lämna två deklarationer denna månad, den ena avseende

skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för närmast föregående redo-

visningsperiod och i förekommande fall utgående mervärdesskatt för

redovisningsperioden närmast dessförinnan och den andra avseende

överskjutande ingående mervärdesskatt för redovisningsperioden före

den månad deklarationen lämnas.

Om ett mindre företag som exempelvis vill ha tillbaka överskjutande

ingående mervärdesskatt för redovisningsperioden januari redovisar den

skatten redan i början av februari måste företaget samtidigt lämna en

skattedeklaration vari redovisas skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för

januari och mervärdesskatt för december.

En sådan ordning omöjliggör emellertid en avräkning av skatteavdrag,

arbetsgivaravgifter, utgående mervärdesskatt och debiterad preliminär

skatt mot den överskjutande ingående mervärdesskatten när det gäller

ränteberäkningen eftersom debiteringar och krediteringar har olika

ränteberäkningsdagar. Att företaget inte kan redovisa skatteavdraget,

arbetsgivaravgifterna och mervärdesskatten i en och samma

skattedeklaration beror på en bestämmelse i 10 kap. 13 § skatte-

betalningslagen som säger att en skattedeklaration skall lämnas för varje

redovisningsperiod. Den preliminära skatten skall över huvud taget inte

redovisas utan debiteras av skattemyndigheten.

6.3 Överväganden och förslag

Regeringens förslag: Redovisning av överskjutande ingående

mervärdesskatt jämställs med inbetalning av skatt och sådan

inbetalning anses ha gjorts den 12, i januari den 17, i månaden efter

redovisningsperioden. Om mervärdesskatten har redovisats andra

månaden efter redovisningsperioden eller senare anses dock

inbetalningen ha gjorts vid den ordinarie förfallodagen.

Intäktsränta på överskjutande ingående mervärdesskatt skall

beräknas från motsvarande tidpunkter.

Mindre företag skall få möjlighet att efter begäran få redovisa

skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt på samma sätt

som de större företagen, dvs. senast den 26, i december den 27, i

månaden efter redovisningsperioden. Betalningen av skatten skall då

också ske vid samma tidpunkter som gäller för de större företagen.

Kostnadsränta vid för sen betalning skall under tiden januari

augusti 1998 generellt tas ut efter en procentsats motsvarande

basräntan.

Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler om avräkning av

skatt mot överskjutande ingående mervärdesskatt som redovisats av

sådana skattskyldiga som är skyldiga att redovisa mervärdesskatt på ett

beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och

import för beskattningsåret beräknas sammanlagt uppgå till högst 40

miljoner kronor (mindre företag) medför att ränta i vissa fall debiteras på

skattebelopp som avräknats mot mervärdeskatten. Detta är givetvis inte

acceptabelt. Skattebetalningslagen är emellertid konstruerad på ett sådant

sätt att ränteberäkningen är orubbligt kopplad till betalningsdag både när

det gäller kostnadsränta och intäktsränta. För att hitta en lösning på det

nu aktuella problemet måste man därför ändra ränteberäkningsdag.

Problemet kan lösas genom införandet av en regel som jämställer

redovisning av överskjutande ingående mervärdesskatt med inbetalning

av skatt och som anger att en sådan inbetalning skall anses ha gjorts vid

den första förfallodagen i månaden efter redovisningsperioden om

mervärdesskatten har redovisats i den månaden, dvs. den 12, utom i

januari då skatten skall anses ha betalats den 17. Regeln har sin plats i 16

kap. 7 § skattebetalningslagen. En sådan regel innebär i praktiken att man

sätter en ränteberäkningsdag på överskjutande ingående mervärdesskatt

till den första ordinarie förfallodagen i den månaden. Om den

överskjutande ingående mervärdesskatten ger upphov till ett överskott

och detta betalas ut senare eller om det får stå kvar på kontot för att

användas för betalning av framtida skatteskulder, kommer med en sådan

lösning intäktsränta att beräknas på överskottet. Räntan kommer att

beräknas från och med den 13 i månaden efter redovisningsperioden om

deklarationen lämnats under den månaden utom i januari då räntan

kommer att beräknas från den 18. Det är ju också i grund och botten en

rimlig ordning. Det finns ju inget som säger att den som använder

mervärdesskatten för betalning av en redan uppkommen skatteskuld skall

behandlas gynnsammare än den som låter mervärdesskatten stå kvar på

kontot för att användas för betalning av framtida skatteskulder.

Om i stället en skuld uppkommer på kontot på förfallodagen,

exempelvis på grund av att F-skatt eller särskild A-skatt debiterats eller

av att deklarationen visar att skatt skall betalas, kommer det saldo på

vilket kostnadsränta skall beräknas att ha minskats med eventuell

överskjutande ingående mervärdesskatt.

Om mervärdesskatten har redovisats i andra månaden efter

redovisningsperioden eller senare bör betalningen anses ha gjorts den dag

mervärdesskatten senast skall ha redovisats.

Den nu angivna ordningen bör inte begränsas till att endast gälla för de

mindre företagen. Den bör gälla även de större. Detta innebär att också

den gruppen skattskyldiga kommer att undgå att påföras kostnadsränta på

sådan debiterad preliminär skatt som avräknas mot överskjutande

ingående mervärdesskatt.

De nya ränteberäkningsreglerna föreslås gälla från och med den 1

september 1998.

Även om de negativa effekterna av de nuvarande ränte-

beräkningsreglerna elimineras bör det även för företag med ett

beskattningsunderlag upp till 40 miljoner kronor vara tillåtet att, om de så

önskar, redovisa skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt på

samma sätt som de som har ett större beskattningsunderlag. De skulle då

inte behöva lämna en extra skattedeklaration för den redovisningsperiod

som utvisar överskjutande ingående mervärdesskatt om de vill ha

mervärdesskatten återbetald i förtid. En sådan ordning skulle exempelvis

vara till fördel för dem med regelmässigt stor utlandsomsättning men en

omsättning under 40 miljoner kronor i Sverige. Vi föreslår därför att

skattebetalningslagen kompletteras med en regel som gör det möjligt

även för mindre företag att redovisa mervärdesskatten redan månaden

efter redovisningsperioden. Ett sådant sätt att redovisa bör dock av

administrativa skäl kräva en viss kontinuitet. Det bör alltså inte vara

möjligt att från månad till månad använda olika redovisningssätt.

För att lindra effekterna av nuvarande ränteberäkningsregler i de fall

avräkning sker av en skattefordran mot överskjutande ingående

mervärdesskatt bör dessutom kostnadsräntan vid för sen betalning, som

enligt 19 kap. 8 § skattebetalningslagen nu tas ut efter en räntesats som

motsvarar basräntan plus 15 procentenheter, under tiden januari augusti

1998 generellt tas ut efter en procentsats motsvarande basräntan. Vi

föreslår en sådan ordning.

7 Tjänsteställe för ledamöter i skattenämnd

Regeringens förslag: Tjänsteställe för ledamöter i skattenämnd skall i

likhet med vad som gäller för nämndemän i domstol anses vara bostaden.

Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens förslag.

Skälen för regeringens förslag: Ledamöter i skattenämnd får sedan

den 1 januari 1997 ersättning för sitt uppdrag enligt samma regler som

gäller för nämndemän i länsrätt (3 kap. 22 § förordningen [1990:1293]

med instruktion för skatteförvaltningen).

För nämndemän gäller i beskattningshänseende en särskild

bestämmelse om tjänsteställe som innebär att tjänstestället för dem skall

anses vara bostaden (punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunal-

skattelagen [1928:370]). Det medför bl.a. att deras resor mellan bostaden

och domstolen skattemässigt betraktas som tjänsteresor. Ledamöter i

skattenämnd omfattas inte av denna särskilda bestämmelse om

tjänsteställe. För dem gäller liksom tidigare att tjänstestället är den plats

där de fullgör huvuddelen av sitt arbete.

Riksskatteverket har uppgivit att skattemyndigheterna organiserat

skattenämndernas arbete på så sätt att ledamöterna endast undantagsvis

tillställs ärendematerial för inläsning och annat förberedelsearbete inför

nämndens sammanträden. Skattenämndens ledamöter fullgör alltså med

den arbetsordningen inte huvuddelen av sitt arbete för nämnden i

bostaden utan vid sammanträdet. Tjänsteställe för ledamöter i

skattenämnd anses därför till skillnad mot vad som gäller för

nämndemän i domstol vara den plats där sammanträdena normalt äger

rum.

En ledamot i skattenämnd bör enligt regeringens mening fullgöra sitt

uppdrag på samma ekonomiska villkor som en nämndeman i länsrätt,

inte bara i fråga om arvode, utan också i fråga om möjligheten att få

ersättning för resor till och från sammanträdesorten. Regeringen föreslår

därför att tjänsteställe för ledamöter i skattenämnd i likhet med vad

som gäller för nämndemän i domstol skall anses vara bostaden.

Förslaget föranleder en ändring i punkt 3 av anvisningarna till 33 §

kommunalskattelagen.

Den nya bestämmelsen bör träda i kraft den 1 juli 1998. Regeringen

ställer sig bakom Riksskatteverkets förslag att bestämmelserna bör

tillämpas redan för tid från och med den 1 januari 1997, dvs. från den

tidpunkt då de nya ersättningsreglerna för ledamöter i skattenämnd

började gälla.

8 Ny regionindelning för skatteförvaltningen

Den nya regionindelning för skatteförvaltningen som kommer att gälla

fr.o.m. den 1 januari 1999 innebär att anknytningen till länsindelningen

upphör. För alla de nya regionala myndigheterna utom Skatte-

myndigheten i Malmö och Skattemyndigheten i Göteborg kommer

verksamhetsområdet att omfatta mer än ett län. Detta föranleder ändring i

ett stort antal lagar. Med något enstaka undantag är det dock bara fråga

om utbyte av ord, t.ex. att ordet län byts ut mot region .

De förslag som nu läggs fram omfattar ändringar av nämnda slag i alla

lagar som är i kraft och där det kan ha någon praktisk betydelse att

ändringen blir gjord. Den avgränsningen har sålunda gjorts att

- upphävda bestämmelser inte har tagits med, trots att de i vissa fall har

fortsatt tillämpning på grund av övergångsbestämmelser,

- ändring i flertalet fall inte har gjorts i ikraftträdande- och

övergångsbestämmelser till tidigare ändringsförfattningar,

- vissa lagar som inte formellt har upphävts eller varit tidsbegränsade

till sin giltighet, men som ändå får anses ha spelat ut sin roll, inte har

tagits med. Det gäller t.ex. lagarna om 1975 respektive 1980 års folk- och

bostadsräkningar.

Ändringarna är av så enkel beskaffenhet att det inte har funnits skäl att

behandla dem i författningskommentaren (avsnitt 10).

9 Ekonomiska konsekvenser

Förslagen vad gäller räntebestämmelserna i skattebetalningslagen leder

till en marginell minskning av statens ränteinkomster. Till största delen

är det fråga om en tillfällig sänkning. Förslagen om utökad

kontrolluppgiftsskyldighet beträffande utfärdande av optioner och

avslutande av options- och terminsaffärer kan å andra sidan förväntas ge

en något effektivare beskattning av sådana transaktioner. Även här är det

fråga om en från statsfinansiell synpunkt marginell förändring.

Sammantaget bedöms förslagen inte få några beaktansvärda

statsfinansiella konsekvenser. De bedöms inte heller nämnvärt påverka

vare sig skatteförvaltningens kostnader eller fullgörandekostnaderna för

skattskyldiga m.fl.

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till lag om ändring i

skattebetalningslagen (1997:483)

8 kap.

19 §

Genom en ändring i kommunalskattelagen (1928:370) har införts en ny

sjunde mening i punkt 3 andra stycket av anvisningarna till 33 § samma

lag (se prop. 1996/97:133, bet. 1996/97:JuU17, rskr. 1996/97:216, SFS

1997:438). Någon följdändring gjordes då inte i den nu aktuella

paragrafen. Hänvisningen i andra stycket till kommunalskattelagen blev

därigenom felaktig. Detta rättas nu till.

10 kap.

18 §

I andra stycket, som är nytt, har införts en bestämmelse som ger den som

är skyldig att redovisa mervärdesskatt på ett beskattningsunderlag som

exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret

beräknas sammanlagt uppgå till högst 40 miljoner kronor möjlighet att

efter beslut av skattemyndigheten redovisa mervärdesskatt på samma sätt

som dem med ett större beskattningsunderlag, dvs. senast den 26, i

december den 27, i månaden efter redovisningsperioden. Om den tidigare

redovisningsordningen har valts skall skatten också betalas på det sätt

som gäller för dem som har ett större beskattningsunderlag än 40

miljoner kronor. Detta följer av 16 kap. 4 §.

Skattemyndighetens beslut om en ändrad skatteredovisning skall

normalt gälla 12 månader framåt i tiden. Därigenom undviks det

administrativa merarbete som skulle bli följden om den skattskyldige

kunde få redovisningstiderna ändrade månad för månad. Fall kan dock

uppkomma där den skattskyldige har berättigade önskemål om ändrade

redovisningstider under endast en kortare period. En möjlighet har därför

införts för skattemyndigheten att avvika från 12-månadersregeln. Det kan

vara fråga om en skattskyldig som efter en ändring av

redovisningstiderna fått ändrade förhållanden. Han kan exempelvis vid

tiden för beslutet om ändrade redovisningstider ha haft en stor

exportomsättning men därefter lagt ned den verksamheten. Huvudregeln

är dock att skattemyndighetens beslut skall gälla minst tolv på varandra

följande redovisningsperioder.

22 a §

Genom paragrafen har lagen kompletterats med en bestämmelse som

anger när den skattedeklaration i vilken mervärdesskatt för ett helt

beskattningsår har redovisats enligt bestämmelserna i 15 § skall ha

kommit in till skattemyndigheten. Det skall ha skett senast den 12 i andra

månaden efter redovisningsperiodens utgång med undantag för

månaderna januari och augusti, då deklarationen i stället skall ha kommit

in senast den 17. Om den mervärdesskattskyldige är skyldig att också

redovisa skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på ersättning för arbete

som betalats ut under året skall detta ske löpande i skattedeklarationer

som skall ha kommit in till skattemyndigheten enligt bestämmelserna i

22 §.

23 §

Ändringen i första stycket är en direkt följd av att det förts in ett nytt

andra stycke i 18 § som inte avses gälla kommuner och landsting.

16 kap.

4 §

Paragrafens tillämpningsområde har genom ändringen i första stycket

utvidgats till att också avse mervärdesskatt som avser en

redovisningsperiod på ett helt beskattningsår och som skall redovisas

enligt bestämmelserna i 10 kap. 22 a §. I detta fall skall skatten också ha

betalats senast samma dag som skattedeklarationen skall ha kommit in

till skattemyndigheten.

I detta sammanhang införs i samma stycke i förtydligande syfte även

en hänvisning till 10 kap. 12 §. Härigenom klargörs att den som genom

nämnda paragraf har getts möjlighet att redovisa arbetsgivaravgifter vid

någon annan tidpunkt än som anges i kapitlet skall betala avgifterna

senast samma dag som deklarationen skall ha kommit in till

skattemyndigheten.

7 §

Ändringen innebär att redovisning av överskjutande ingående

mervärdesskatt jämställs med inbetalning av skatt och att inbetalningen

anses vara gjord den första förfallodagen i månaden efter

redovisningsperioden. Om mervärdesskatten har redovisats i andra

månaden efter redovisningsperioden eller senare skall dock betalningen

anses ha gjorts den dag mervärdesskatten senast skall ha redovisats.

Ändringarna medför att kostnadsränta inte kommer att beräknas på

sådana skattebelopp, exempelvis skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och

debiterad preliminär skatt, som täcks av sådan inbetalning som skall

anses vara gjord genom en redovisning av överskjutande ingående

mervärdesskatt.

19 kap.

7 §

Ändringen i första stycket är en följd av ändringen i 16 kap. 7 §. På

överskjutande ingående mervärdesskatt som har använts för betalning av

annan skatt men som efter ett omprövningsbeslut har ändrats skall

kostnadsräntan beräknas från och med dagen efter den dag betalningen

enligt 16 kap. 7 § skall anses ha gjorts.

13 §

Ändringen i andra stycket är en följd av ändringen i 16 kap. 7 §. Den nya

bestämmelsen innebär att intäktsränta på överskjutande ingående

mervärdesskatt som inte har använts för betalning av en skattefordran

skall beräknas från och med dagen efter den dag då skatten enligt 16 kap.

7 § skall anses vara betald.

10.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Anvisningar

till 19 §

punkt 1

Förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom

kommunal vuxenutbildning upphörde att gälla den 1 januari 1998.

Förordning (1998:52) om stipendium efter genomfört basår inom

gymnasial vuxenutbildning träder i kraft den 1 april 1998. Detta

stipendium är av samma karaktär som det som reglerades i 1995 års

förordning. Av samma skäl som framfördes i prop. 1995/96:102 s. 13

bör därför uttryckligen i lagtexten anges att sådant stipendium inte är

skattepliktig intäkt.

till 33 §

punkt 3

I anvisningspunkten har lagts till att ledamöter i skattenämnd skall anses

ha sitt tjänsteställe i bostaden.

Som redovisats i avsnitt 7 föreslås de nya bestämmelserna tillämpas

redan från och med den 1 januari 1997, dvs. med viss retroaktiv verkan.

De föreslagna bestämmelserna innebär en lättnad i beskattningen. Den

retroaktiva tillämpningen kan med hänsyn till att det endast är ett

begränsat antal personer som berörs av ändringen, inte anses innebära

några egentliga praktiska problem. Bestämmelserna kommer därmed

också att tillämpas från samma tidpunkt som de nya reglerna om

ersättning till ledamöter i skattenämnd började gälla.

Ändringen i kommunalskattelagen har betydelse inte bara för

avdragsrätten för resekostnader utan också för arbetsgivares skyldighet

att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. De

nya bestämmelserna skall i dessa avseenden gälla för resor som företagits

under 1997.

10.3 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

7 §

Enligt 3 kap. 30 § andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200)

undantas från skatteplikt import av vara som efter importen skall säljas

till ett annat EG-land. I punkt 28 har införts bestämmelser om att

uppgifter som behövs för tillämpningen av reglerna om befrielse från

mervärdesskatt vid import skall få registreras i skatteregistret. De

uppgifter som skall registreras är bl.a. uppgifter om

tullidentifikationsnummer, värdet av varuleveransen, utlämningsdag/tull-

taxeringsdag samt importörens och den slutlige köparens namn, adress

och registreringsnummer för mervärdesskatt. Bestämmelsen har

utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

Vid utsändning av arbetstagare till ett annat EU/EES-land eller

konventionsland skall den anställdes tillhörighet till ett visst lands

socialförsäkringssystem styrkas med ett intyg. Intygen sänds av

försäkringskassan till berörd skattemyndighet. I punkt 29 har tagits in en

bestämmelse om att uppgifter från intygen skall få tas in i skatteregistret.

De uppgifter som skall registreras är uppgift om tillämplig lagstiftning,

den anställdes namn och personnummer, om den anställde tillhör eller

inte tillhör svensk socialförsäkring, vistelseadress i hemlandet och

sysselsättningslandet, utsändningsperiodens början och slut, arbetsgivare

i Sverige och i sysselsättningslandet samt uppgift om den utsände är

näringsidkare. Uppgifterna används bl.a. för avstämning av redovisade

arbetsgivaravgifter och uppgift om utsänd personal.

19 §

Ändringen föranleds av att de uppgifter som skall hämtas in från

tullmyndigheterna måste bevaras under lika lång tid som de

kvartalsrapporter som skall lämnas enligt mervärdesskattelagen.

Uppgifterna från tullmyndigheterna skall jämföras med de uppgifter som

lämnas i kvartalsrapporterna. Bestämmelsen har utformats i enlighet med

Lagrådets förslag.

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

7 och 19 §§

Se kommentaren under avsnitt 10.3. Paragraferna föreslås ändrade i prop.

1997/98:63 En reformerad yrkestrafiklagstiftning.

10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

3 kap.

32 c §

I ett nytt andra stycke införs en skyldighet för värdepappersinstitut att

lämna kontrolluppgift vid utfärdande av optioner samt vid slutförande av

options- och terminsaffärer även om skyldighet att upprätta

avräkningsnota inte finns. Optionerna och terminerna skall utgöra

finansiella instrument. Vid avyttring av finansiella instrument skall

annars kontrolluppgift lämnas endast om skyldighet föreligger att

upprätta avräkningsnota. När optionsaffärer slutförs genom

kontantavräkning eller förfall och när terminsaffärer slutförs genom

kontantavräkning behöver sådant dokument inte upprättas. Genom den

skyldighet som nu införs skall kontrolluppgift lämnas oavsett hur affären

slutförs. Om affären slutförs genom lösen eller leverans behandlas

affären såsom förvärv eller försäljning av den underliggande egendomen.

Det är det värdepappersinstitut som har registrerat affären som skall

lämna kontrolluppgiften. I de fall affären inte registreras, dvs. när

handeln inte sker vid en börs, skall i stället det institut som medverkat till

affären lämna kontrolluppgift.

Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

Tredje stycket har kompletterats så att bestämmelsen omfattar

uppgifter om ersättning efter avdrag för kostnader, antalet finansiella

instrument samt slag och sort även vid utfärdande av optioner och

slutförande av options- och terminsaffärer. I stycket anges också att i

förfallssituationerna skall kontrolluppgiften ta upp den ersättning som

lämnades vid förvärvet av optionen.

Förteckning över remissinstanser till betänkandet

Kontroll Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27)

Följande remissinstanser har avgett yttrande över Skattekontroll-

utredningens delbetänkande Kontroll Reavinst Värdepapper

(SOU1997:27): Sveriges Riksbank, Datainspektionen, Riksgäldskontoret,

Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Hovrätten

över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i

Göteborgs och Bohus län, Fondbolagens förening, Företagens

uppgiftslämnardelegation (FUD), Landsorganisationen i Sverige (LO),

OM Stockholm AB, Stockholms fondbörs AB, Svenska Arbets-

givareföreningen SAF, Svenska Bankföreningen, Svenska Fondhandlare-

föreningen, Sveriges Aktiesparares Riksförbund, Sveriges Industri-

förbund och Värdepapperscentralen VPC AB.

Följande remissinstanser har beretts tillfälle men avstått från att yttra

sig över betänkandet: Aktiefrämjandet, Obligationsfrämjandet, Stadshy-

potek AB, Sveriges Akademikers Centralorganisation (SACO) och

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO).

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483)

dels att 8 kap. 19 §, 10 kap. 18 och 23 §§, 16 kap. 4 och 7 §§ samt 19

kap. 7 och 13 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 10 kap. 22 a §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

19 §

Från ersättning för ökade levnadskostnader som lämnas vid sådan

tjänsteresa som avses i punkt 3 av anvisningarna till 33 §

kommunalskattelagen (1928:370) skall skatteavdrag göras endast till den

del ersättningen överstiger de schablonbelopp som anges i punkt 3

respektive 3 a eller, när det gäller kostnad för logi, den faktiska utgiften.

Om en tjänsteresa som avses i

punkt 3 elfte stycket av anvis-

ningarna till 33 § kommunalskatte-

lagen varar mer än två år på

samma ort eller, i fall som avses i

punkt 3 andra stycket sjunde och

åttonde meningarna av samma

anvisningar, tre år på samma ort,

skall skatteavdraget beräknas på

hela ersättningen. Skattemyndig-

heten får dock, efter ansökan av

den som betalar ut ersättningen,

besluta att skatteavdrag skall göras

enligt första stycket även under en

viss längre tid.

Om en tjänsteresa som avses i

punkt 3 elfte stycket av anvis-

ningarna till 33 § kommunalskatte-

lagen varar mer än två år på

samma ort eller, i fall som avses i

punkt 3 andra stycket åttonde och

nionde meningarna av samma

anvisningar, tre år på samma ort,

skall skatteavdraget beräknas på

hela ersättningen. Skattemyndig-

heten får dock, efter ansökan av

den som betalar ut ersättningen,

besluta att skatteavdrag skall göras

enligt första stycket även under en

viss längre tid.

10 kap.

18 §

Den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt på

beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och

import för beskattningsåret beräknas sammanlagt uppgå till högst 40

miljoner kronor, skall lämna skattedeklaration enligt följande

uppställning.

___________________________________________________________

Deklaration som skall skall avse skatteavdrag och mervärdesskatt

ha kommit in till skatte- och arbetsgivaravgifter för redovisnings-

myndigheten senast för redovisningsperio- perioden

 den

___________________________________________________________

12 februari januari

december

12 mars februari

januari

12 april mars

februari

12 maj april

mars

12 juni maj

april

12 juli juni

maj

17 augusti juli

juni

12 september augusti juli

12 oktober september augusti

12 november oktober september

12 december november oktober

17 januari december november

___________________________________________________________

Skattemyndigheten skall besluta

att mervärdesskatt som annars

skall redovisas enligt första stycket

skall redovisas enligt bestämmel-

serna i 19 § om den skattskyldige

begär det. Beslutet skall, om inte

särskilda skäl talar emot det, gälla

minst tolv på varandra följande

redovisningsperioder.

22 a §

En sådan mervärdesskattskyldig

som enligt 15 § har en

redovisningsperiod som är ett helt

beskattningsår skall redovisa mer-

värdesskatten i en skattedeklaration

som skall ha kommit in till

skattemyndigheten senast den 12 i

andra månaden efter redovis-

ningsperiodens utgång, med

undantag för månaderna januari

och augusti då deklarationen i

stället skall ha kommit in senast

den 17.

23 §

Kommuner och landsting skall

alltid lämna skattedeklaration

enligt uppställningen i 18 §, utom i

januari och augusti, då

deklarationen i stället skall ha

kommit in till skattemyndigheten

senast den 12 i månaden.

Kommuner och landsting skall

alltid lämna skattedeklaration

enligt uppställningen i 18 § första

stycket, utom i januari och augusti,

då deklarationen i stället skall ha

kommit in till skattemyndigheten

senast den 12 i månaden.

Vad som sägs i 20 § gäller inte kommuner och landsting.

16 kap.

4 §1

Avdragen skatt, arbetsgivarav-

gifter och mervärdesskatt som

skall redovisas i en skattede-

klaration skall ha betalats senast

samma dag som deklarationen

skall ha kommit in till

skattemyndigheten enligt 10 kap.

18, 19 eller 22 §.

Avdragen skatt, arbetsgivarav-

gifter och mervärdesskatt som

skall redovisas i en skattede-

klaration skall ha betalats senast

samma dag som deklarationen

skall ha kommit in till

skattemyndigheten enligt 10 kap.

12, 18, 19, 22 eller 22 a §.

Den som redovisar mervärdesskatt på beskattningsunderlag som

exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret

beräknas sammanlagt överstiga 40 miljoner kronor skall dock ha betalat

avdragen skatt och arbetsgivaravgifter, som skall redovisas i en

skattedeklaration, senast den 12, i januari senast den 17, i månaden efter

redovisningsperioden.

Mervärdesskatt som har redovisats i en särskild skattedeklaration

enligt 10 kap. 32 § första stycket skall ha betalats samma dag som

deklarationen skall ha kommit in till skattemyndigheten.

7 §

Inbetalning av skatt som görs

genom avräkning i en skatte-

deklaration mot överskjutande

ingående mervärdesskatt, som

redovisats senast den 26, i de-

cember senast den 27, i den månad

inbetalningen skulle vara gjord,

anses ha gjorts på förfallodagen.

Avräkning mot överskjutande

ingående mervärdesskatt i övriga

fall anses ha gjorts när

mervärdesskatten senast skall ha

redovisats.

Redovisning av överskjutande

ingående mervärdesskatt skall

jämställas med inbetalning av

skatt, varvid inbetalningen anses

gjord den 12, i januari den 17, i

månaden efter redovisningsperio-

den. Om mervärdesskatten har

redovisats i andra månaden efter

redovisningsperioden eller senare

skall dock betalningen anses ha

gjorts den dag mervärdesskatten

senast skall ha redovisats.

19 kap.

7 §

När det är fråga om skatt som

skall betalas till följd av ett

omprövningsbeslut eller ett beslut

av domstol beräknas kostnadsränta

från och med dagen efter skattens

ursprungliga förfallodag eller, när

det är fråga om slutlig skatt, från

och med den 13 februari

taxeringsåret till och med den dag

betalning senast skall ske med

anledning av skattemyndighetens

eller domstolens beslut.

När det är fråga om skatt som

skall betalas till följd av ett

omprövningsbeslut eller ett beslut

av domstol beräknas kostnadsränta

från och med dagen efter skattens

ursprungliga förfallodag eller den

tidigare dag som skatten enligt 16

kap. 7 § anses vara betald, eller,

när det är fråga om slutlig skatt,

från och med den 13 februari

taxeringsåret till och med den dag

betalning senast skall ske med

anledning av skattemyndighetens

eller domstolens beslut.

När det är fråga om ingående mervärdesskatt som skall betalas tillbaka

till följd av ett beslut enligt 9 kap. 5 § femte stycket första meningen

mervärdesskattelagen (1994:200) skall kostnadsräntan inte beräknas för

tid fram till och med den dag betalning senast skall ske.

Kostnadsränta enligt första stycket beräknas efter en räntesats som

motsvarar basräntan. Om skatten skall betalas till följd av ett beslut om

skönsbeskattning i avsaknad av redovisning enligt 11 kap. 19 § andra

stycket beräknas dock kostnadsräntan efter en räntesats som motsvarar

basräntan plus 15 procentenheter.

13 §

Intäktsränta skall beräknas från och med den 13 februari taxeringsåret

för

1. skatt som skall betalas tillbaka på grund av nedsättning enligt 11

kap. 13 § eller enligt ett beslut om slutlig skatt efter avdrag enligt 11 kap.

14 § andra stycket 1 och tillägg enligt 11 kap. 14 § andra stycket 2 a och

b, eller

2. skatt som skall betalas tillbaka enligt 18 kap. 3 §.

För överskjutande ingående

mervärdesskatt som har redovisats

i skattedeklaration enligt 10 kap.

18 eller 19 § och som inte använts

för avräkning enligt 16 kap. 7 §

beräknas räntan från och med

dagen efter den då deklarationen

senast skall ha kommit in.

För överskjutande ingående

mervärdesskatt som har redovisats

i skattedeklaration enligt 10 kap.

18 eller 19 § beräknas räntan från

och med dagen efter den dag som

skatten enligt 16 kap. 7 § anses

vara betald.

_______________

1. Denna lag träder i kraft den 1 juni 1998.

2. Den nya bestämmelsen i 10 kap. 22 a § tillämpas vid redovisning av

mervärdesskatt för redovisningsperioder som har gått till ända efter

utgången av år 1997.

3. De nya bestämmelserna i 16 kap. 7 § samt 19 kap. 7 och 13 §§,

tillämpas från och med redovisningsperiod som gått till ända den 31

augusti 1998.

4. Vid tillämpning av bestämmelsen om kostnadsränta vid för sen

betalning i 19 kap. 7 § tredje stycket och 8 § första meningen skall räntan

under tiden den 1 januari 1998 till och med den 31 augusti 1998 beräknas

efter en räntesats som motsvarar basräntan.

2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 3 av anvisningarna till 33 §

kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

till 33 §

3.1 Har skattskyldig i sitt arbete företagit resor som varit förenade med

övernattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt till avdrag

för den ökning i levnadskostnaden, som han har haft på grund av att han

vistats utom sin vanliga verksamhetsort.

Den v a n l i g a v e r k s a m-

h e t s o r t e n utgörs av ett

område inom ett avstånd av 50

kilometer från den skattskyldiges

tjänsteställe. Med vanlig

verksamhetsort likställs ett område

inom ett avstånd av 50 kilometer

från den skattskyldiges bostad.

T j ä n s t e s t ä l l e är den plats

där en arbetstagare fullgör

huvuddelen av sitt arbete. Om

detta sker under förflyttning eller

på arbetsplatser som hela tiden

växlar, anses som tjänsteställe i

regel den plats där arbetstagaren

fullgör en del av sitt arbete, såsom

att hämta och lämna arbetsmaterial

eller utföra förberedande och

avslutande arbetsuppgifter. Om

arbetet på varje arbetsplats pågår

begränsad tid enligt de villkor som

gäller för vissa arbetstagare inom

byggnads- och anläggnings-

branschen eller därmed jämförliga

branscher skall den skattskyldiges

bostad anses som tjänsteställe. För

reservofficerare skall bostaden

anses som tjänsteställe. Detsamma

skall gälla för nämndemän,

jurymän och andra liknande

uppdragstagare i allmän domstol,

allmän förvaltningsdomstol,

hyresnämnd eller arrendenämnd.

En skattskyldig som under

begränsad tid arbetar vid någon av

Europeiska unionens institutioner

eller organ eller vid

Europaskolorna men får den

huvudsakliga delen av lönen för

arbetet från annan arbetsgivare

skall, under längst tre år, anses ha

sitt tjänsteställe hos den

arbetsgivare som betalar den

huvudsakliga delen av lönen, om

den skattskyldige begär det. Om

bostaden på arbetsorten är tillfällig

och beror enbart på

tjänsteutövningen, skall den inte

anses som sådan bostad som avses

i andra meningen, under

förutsättning att den skattskyldige

har annan permanent bostad.

Den v a n l i g a v e r k s a m-

h e t s o r t e n utgörs av ett

område inom ett avstånd av 50

kilometer från den skattskyldiges

tjänsteställe. Med vanlig

verksamhetsort likställs ett område

inom ett avstånd av 50 kilometer

från den skattskyldiges bostad.

T j ä n s t e s t ä l l e är den plats

där en arbetstagare fullgör

huvuddelen av sitt arbete. Om

detta sker under förflyttning eller

på arbetsplatser som hela tiden

växlar, anses som tjänsteställe i

regel den plats där arbetstagaren

fullgör en del av sitt arbete, såsom

att hämta och lämna arbetsmaterial

eller utföra förberedande och

avslutande arbetsuppgifter. Om

arbetet på varje arbetsplats pågår

begränsad tid enligt de villkor som

gäller för vissa arbetstagare inom

byggnads- och anläggnings-

branschen eller därmed jämförliga

branscher skall den skattskyldiges

bostad anses som tjänsteställe. För

reservofficerare skall bostaden

anses som tjänsteställe. Detsamma

skall gälla för nämndemän,

jurymän och andra liknande

uppdragstagare i allmän domstol,

allmän förvaltningsdomstol,

hyresnämnd, arrendenämnd eller

skattenämnd. En skattskyldig som

under begränsad tid arbetar vid

någon av Europeiska unionens

institutioner eller organ eller vid

Europaskolorna men får den

huvudsakliga delen av lönen för

arbetet från annan arbetsgivare

skall, under längst tre år, anses ha

sitt tjänsteställe hos den

arbetsgivare som betalar den

huvudsakliga delen av lönen, om

den skattskyldige begär det. Om

bostaden på arbetsorten är tillfällig

och beror enbart på

tjänsteutövningen, skall den inte

anses som sådan bostad som avses

i andra meningen, under

förutsättning att den skattskyldige

har annan permanent bostad.

Kostnadsökning enligt första stycket kan avse utlägg för logi,

merkostnad för måltider samt diverse småutgifter.

Har arbetsgivare för förrättning inom riket utgivit ersättning för att

täcka kostnadsökningen för måltider och småutgifter (dagtraktamente)

och visar den skattskyldige inte större kostnadsökning, medges avdrag

med belopp motsvarande den uppburna ersättningen, dock för varje hel

dag som tagits i anspråk för resan högst med ett belopp som motsvarar

0,5 procent av det för beskattningsåret gällande basbeloppet enligt 1 kap.

6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal

kronor (helt maximibelopp) och för varje halv dag högst med ett halvt

maximibelopp.

Har arbetsgivare för förrättning utom riket utgivit dagtraktamente, och

visar den skattskyldige inte större kostnadsökning, medges avdrag med

belopp motsvarande den uppburna ersättningen, dock för varje hel dag

som tagits i anspråk för resan högst med belopp som kan anses motsvara

den normala ökningen i levnadskostnaderna under en dag i respektive

förrättningsland (helt normalbelopp) och för varje halv dag högst med ett

halvt normalbelopp. Helt normalbelopp avser kostnadsökning för frukost,

för lunch och middag bestående av en rätt på restaurang av normal

standard samt för småutgifter under varje hel dag som har tagits i anspråk

för resan. Föreligger särskilda skäl får normalbeloppet avse

kostnadsökning för måltider på restaurang av bättre standard. Uppehåller

sig den anställde under tjänsteresa samma dag i mer än ett land bestäms

det högsta beloppet för avdrag med hänsyn till det land där han har

uppehållit sig den längsta tiden av dagen (06.00-24.00).

Som hel dag anses även avresedag om resan påbörjats före kl. 12.00

och hemkomstdag om resan avslutats efter kl. 19.00. Som halv dag anses

avresedag om resan påbörjats kl. 12.00 eller senare och hemkomstdag om

resan har avslutats kl. 19.00 eller tidigare.

Vill skattskyldig visa att kostnadsökningen under förrättning som varit

förenad med övernattning inom riket i en och samma anställning varit

större än avdrag som beräknats i enlighet med vad som sägs i fjärde

stycket, skall utredningen avse hans samtliga förrättningar i nämnda

anställning under beskattningsåret. Vill skattskyldig visa att

kostnadsökningen under förrättning som varit förenad med övernattning

på utrikes ort i en och samma anställning varit större än avdrag som

beräknats enligt femte stycket, får kostnadsökningen beräknas för varje

förrättning för sig.

Om den skattskyldige inte fått ersättning från arbetsgivaren för att

täcka kostnadsökning för måltider och småutgifter men gör sannolikt att

han haft sådana merkostnader medges avdrag vid förrättning inom riket

enligt schablon med ett halvt maximibelopp och vid förrättning utom

riket enligt schablon med ett halvt normalbelopp per dag.

Avdrag för kostnad för logi medges med belopp motsvarande den

faktiska utgiften. Kan den skattskyldige inte visa logikostnaden medges

avdrag med belopp motsvarande ersättning som uppburits från

arbetsgivaren (nattraktamente). Detta avdrag får dock inte överstiga vid

förrättning inom riket ett halvt maximibelopp och vid förrättning utom

riket ett halvt normalbelopp per natt.

Har skattskyldig som har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader

enligt denna punkt tillhandahållits kostförmån skall avdraget reduceras

med hänsyn härtill, såvida inte förmånen avser fri kost som

tillhandahållits på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och som inte

utgör skattepliktig intäkt.

När arbete utom den vanliga verksamhetsorten varit förlagt till en och

samma ort under längre tid än tre månader i en följd bedöms rätten till

avdrag och beräknas detta enligt bestämmelserna i punkt 3 a. En löpande

förrättning anses bruten endast av uppehåll som beror på att arbetet

förläggs till annan ort under minst fyra veckor.

Med arbetsgivare jämställs annan utbetalare av traktamente om den

huvudsakliga delen av arbetet utförs för denne.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998 och tillämpas första gången vid

1998 års taxering. De nya föreskrifterna skall dock tillämpas för resor

som företagits efter den 31 december 1996.

3 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

Härigenom föreskrivs att 7 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §2

För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5

och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som

enligt 3 § 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt

handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325)

om självdeklaration och kontrolluppgifter, uppgift om företagsledare i

dessa företag samt uppgift om delägare i enkelt bolag och partrederi.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 14

kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). För varje sådan åtgärd får

anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning

av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om

innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om

återkallelse av F-skattsedel med angivande av skälen för beslutet,

uppgifter som behövs för att bestämma skatt enligt skattebetalningslagen,

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter, mervärdesskattelagen

(1994:200) och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på

ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift

om beslut om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt,

dock ej skälen för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga

förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för

beskattningen.

7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2 4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter

som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och

uppgift om utmätning enligt 18 kap. 9 § skattebetalningslagen.

9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos

kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en

person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller

företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering,

ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för

skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud.

12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande

samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om

beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde,

taxeringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och

tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen,

andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som

behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs

för värdering av bostad på fastighet.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 §

taxeringslagen eller 14 kap. 6 § skattebetalningslagen.

15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är

näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta

emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots

nummer och typ.

16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit

sjöinkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 §

kommunalskattelagen (1928:370).

17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan

beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och

belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för

levnadskostnader.

19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om

fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd

enligt yrkestrafiklagen (1988:263) och lagen (1979:561) om biluthyrning.

20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter

enligt 7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för

riskkapitalinvesteringar, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena

lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt nämnda lagar samt

uppgift om beslut om sådan skattereduktion, uppgifter för bestämmande

av skattereduktion enligt lagen (1996:1231) om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid 1997 2001 års taxeringar samt uppgift om

beslut om sådan skattereduktion.

21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av

bosättningsland.

22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2

kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter,

totalt respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalans-

omslutning för koncernmoderföretag.

23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets

storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera

omkostnadsbeloppet samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som

avses i 11 § andra meningen nämnda lag, föreningens eller bolagets

organisationsnummer och namn.

24. Uppgift som skall lämnas enligt 10 kap. 17 § första stycket 5 och

andra stycket samt 33 § skattebetalningslagen.

25. Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter,

verkställande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är

fulltalig eller att årsredovisning inte har lämnats i tid, om

företagsrekonstruktion och fusion samt uppgifter från handels- och

föreningsregistret om firmatecknare, revisor och företagsrekonstruktion.

26. Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt

alkohollagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport.

27. Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt utbetalt belopp och datum för

utbetalningen.

28. Uppgifter från Generaltull-

styrelsen om debiterad mervärdes-

skatt vid import, exportvärden,

antal import- och exporttillfällen

samt de tidsperioder som upp-

gifterna avser.

29. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket om försäkring mot

kostnader för sjuklön såvitt avser

arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad löne-

summa, datum då försäkringen

börjat gälla och datum för

förändring av lönesumma samt om

sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser

den försäkrades personnummer

och datum för inkomstanmälan.

28. Uppgifter från Generaltull-

styrelsen om debiterad mervärdes-

skatt vid import, exportvärden,

antal import- och exporttillfällen

samt de tidsperioder som upp-

gifterna avser samt uppgifter från

tullmyndigheter som behövs för

tillämpningen av 3 kap. 30 §

mervärdesskattelagen.

29. Uppgifter från Riksför-

säkringsverket om försäkring mot

kostnader för sjuklön såvitt avser

arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad löne-

summa, datum då försäkringen

börjat gälla och datum för

förändring av lönesumma, om

sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser

den försäkrades personnummer

och datum för inkomstanmälan

samt om utsänd person såvitt

avser uppgifter från intyg om

tillämplig lagstiftning och intyg

om utsändning.

19 §3

Om inte annat sägs i andra fjärde styckena skall sådana uppgifter i det

centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras

sju år efter utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut.

Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §,

7 § 3, med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av F-

skattsedel och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag

enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får

bevaras även efter utgången av den tid som anges i första stycket.

Detsamma gäller uppgifter om

1. personnummer för make och person som likställs med make vid

beskattningen,

2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet,

3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart

på kontrolluppgift om inkomst av kapital,

4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt

punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370),

5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt

investeringsavdrag och redovisningsperiodens längd vid redovisning av

mervärdesskatt.

Uppgift om tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1988:263) och

lagen (1979:561) om biluthyrning

samt uppgifter som avses i 7 § 26

29 skall gallras två år efter

utgången av det år då uppgifterna

registrerades.

Uppgift om tillstånd enligt

yrkestrafiklagen (1988:263) och

lagen (1979:561) om biluthyrning

samt uppgifter som avses i 7 § 26

29, med undantag av uppgifter

som behövs för tillämpningen av

3 kap. 30 § mervärdesskattelagen

(1994:200), skall gallras två år

efter utgången av det år då

uppgifterna registrerades.

Uppgift om revision får bevaras under högst tio år efter utgången av

det år under vilket revisionen avslutades.

Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för

uppgifter som avses i första eller fjärde stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 32 c § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

32 c §

Kontrolluppgift om avyttring av finansiellt instrument skall, i annat fall

än som avses i 22 eller 32 a §, lämnas av värdepappersinstitut i de fall

institutet är skyldigt att upprätta avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen

(1991:981) om värdepappersrörelse.

Kontrolluppgift om finansiella

instrument, såvitt avser utfärdande

av optioner och slutförande av

options- och terminsaffärer som

inte innebär förvärv eller

försäljning av egendom, skall

lämnas av det värdepappers-

institut som registrerar optionen

eller terminen eller som på annat

sätt medverkar vid utfärdandet

eller slutförandet, även om

skyldighet att upprätta av-

räkningsnota inte finns.

Kontrolluppgift skall lämnas för

fysisk person och dödsbo.

Kontrolluppgiften skall ta upp den

ersättning som överenskommits

vid avyttringen efter avdrag för

försäljningsprovision och liknande

kostnader, antalet avyttrade

finansiella instrument samt slag

och sort.

Kontrolluppgift skall lämnas för

fysisk person och dödsbo.

Kontrolluppgiften skall ta upp den

ersättning som överenskommits

vid avyttringen, utfärdandet eller

slutförandet efter avdrag för

försäljningsprovision och liknande

kostnader, antalet finansiella

instrument samt slag och sort. Om

tiden för utnyttjande av en option

har löpt ut utan att optionen har

utnyttjats skall kontrolluppgiften

ta upp den ersättning som

lämnades vid förvärvet av

optionen.

Uppgiftsskyldighet föreligger inte vid byten som avses i 27 § 4 mom.

lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt respektive 6 § lagen

(1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande

omstruktureringar inom EG.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998 och tillämpas första gången vid

2000 års taxering.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1998-03-19

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet

Gertrud Lennander, regeringsrådet Kjerstin[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 5 mars 1998 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),

2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

3. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

4. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

 kontrolluppgifter.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Ingrid

Engquist och kammarrättsassessorn Marie[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

7 och 19 ''''''''

Hänvisningarna till 3 kap. 30 '''' mervärdesskattelagen (1994:200) skall,

såsom också har angetts i motiven till ändringarna, rimligen avse enbart

andra stycket i den bestämmelsen; i 12 '''' mervärdesskatteförordningen

(1994:223) talas endast om att tullmyndigheten vid tillämpning av andra

stycket i 3 kap. 30 '''' skall lämna uppgift om importen till

Riksskatteverket. De föreslagna bestämmelserna i skatteregisterlagen bör

därför begränsas till att avse 3 kap. 30 '''' andra stycket

mervärdesskattelagen.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter

3 kap. 32 c ''''

I paragrafens andra stycke föreslås att skyldigheten att lämna kontroll-

uppgift utvidgas till att omfatta vissa transaktioner som, även om de

avser slutförandet av en affär, inte utgör sådan avyttring som avses i

första stycket och där plikt att upprätta avräkningsnota följaktligen inte

heller föreligger enligt 3 kap. 9 '''' lagen (1991:981) om värdepappers-

rörelse. En förutsättning för uppgiftsskyldigheten är, att affären gäller

sådana optioner eller terminer som är att beteckna som "finansiella

instrument" i den mening som avses i 1 kap. 1 '''' lagen (1991:980) om

handel med finansiella instrument. Huruvida en option eller termin i ett

visst fall skall anses vara ett sådant finansiellt instrument kan ibland

diskuteras, men det får accepteras att den frågan inte kan lösas inom

ramen för den föreslagna bestämmelsen.

Syftet med bestämmelsen synes emellertid tydligare framgå, om

formuleringen justeras t.ex. enligt följande: "Även om skyldighet att

upprätta avräkningsnota inte finns skall såvitt avser sådana optioner och

terminer som är finansiella instrument kontrolluppgift om utfärdande av

optioner och slutförande av options- och terminsaffärer, som inte innebär

förvärv eller försäljning av egendom, lämnas av det värdepappersinstitut

som registrerar optionen eller terminen eller som på annat sätt medverkar

vid utfärdandet eller slutförandet."

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1997/98:134 Kontrolluppgiftsskyldighet

vid options- och terminsaffärer, m.m.

1 Senaste lydelse 1997:1032.

 Senaste lydelse 1997:402.

 Senaste lydelse 1997:438.

1 Lagen omtryckt 1983:343.

Senaste lydelse av

1 § 1997:523

3 § 1997:524

4 § 1990:1139

10 § 1997:354

11 § 1994:1905

12 § 1994:1905.

2 Senaste lydelse 1997:1038.

3 Senaste lydelse 1997:524.

1 Lagen omtryckt 1983:343.

2 Lydelse enligt prop. 1997/98:63.

3 Lydelse enligt prop. 1997/98:63.

1 Senaste lydelse av

2 kap. 33 § 1996:1334

3 kap. 33 § 1995:576

3 kap. 34 § 1996:1009

3 kap. 47 § 1992:1659

3 kap. 58 § 1997:495.

 Senaste lydelse 1995:576.

1 Balken omtryckt 1995:974.

Senaste lydelse av 6 kap. 16 § 1997:990.

Lydelse av 6 kap. 17 b § enligt prop. 1997/98:7.

1 Lagen omtryckt 1982:1134.

Senaste lydelse av 36 § 1991:493.

1 Senaste lydelse av

1 kap. 5 § 1996:952

6 kap. 3 § 1996:952

9 kap. 3 § 1997:492.

2 Senaste lydelse 1997:1329.

1 Senaste lydelse av 6 § 1990:392.

1 Lagen omtryckt 1988:198.

Senaste lydelse av

lagens rubrik 1991:1693

1 kap. 24 § 1997:164.

1 Senaste lydelse av

17 kap. 1 § 1993:1193

17 kap. 2 § 1993:1193

18 kap. 9 § 1994:1909

20 kap. 2 § 1994:1909.

1 Senaste lydelse av 20 § 1990:372.

1 Senaste lydelse av 1 § 1995:1202.

1 Senaste lydelse av

lagens rubrik 1974:996

6 § 1996:948

17 § 1993:463

21 § 1993:463

22 § 1993:899.

1 Senaste lydelse av 4 § 1990:361.

1 Senaste lydelse av 3 kap. 1 § 1991:495.

1 Senaste lydelse av

lagens rubrik 1992:1440

3 § 1995:1201.

1 Senaste lydelse av

lagens rubrik 1974:857

22 § 2 mom. 1993:1196

44 § 1991:499

52 § 1 mom. 1992:625.

1 Senaste lydelse av

4 § 1996:958

6 § 1996:958

7 § 1996:958

8 § 1996:958

9 § 1997:539

11 § 1996:958.

1 Senaste lydelse av 34 § 1997:989.

1 Senaste lydelse av

10 § 1996:960

23 § 1997:1047.

1 Senaste lydelse av

1 § 1996:964

3 § 1996:964.

1 Senaste lydelse av

3 kap. 26 a § 1996:1320

12 kap. 1 § 1997:502

12 kap. 1 a § 1997:502

12 kap. 2 § 1997:502

19 kap. 1 § 1996:965

19 kap. 6 § 1996:965

20 kap. 1 § 1997:502.

1 Senaste lydelse av 8 § 1996:1000.

1 Senaste lydelse 1997:1032.

1 Senaste lydelse 1997:438.

1 Lagen omtryckt 1983:343.

2 Senaste lydelse 1997:1038.

3 Senaste lydelse 1997:524.

 Senaste lydelse 1995:576.

Prop. 1997/98:134

67

1

Prop. 1997/98:134

Bilaga 1

Prop. 1997/98:134

Bilaga 2

Prop. 1997/98:134

Bilaga 2

Prop. 1997/98:134

Bilaga 3

Prop. 1997/98:134

Bilaga 3

67

Prop. 1997/98:134

89