Regeringens proposition 1992/93:114

om ytterligare medel till Sjukvårdens

och socialvårdens planerings- och

009/0-3 \\a

rationaliseringsinstitut för budgetåret 1992/93

1992/93:114

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 29 oktober 1992.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Ett nytt avtal om Spri har slutits mellan staten och Landstingsförbundet. I propositionen föreslås att riksdagen anvisar ytterligare ca 11 iniljoner kronor till Spri för budgetåret 1992/93.

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 114

Socialdepartementet

Prop. 1992/93:114

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 oktober 1992

Närvarande: statsministera[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P,[REDACTED_EFTERNAMN],

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ytterligare medel till

Sjukvårdens och socialvårdens planerings-

och rationaliseringsinstitut för budgetåret 1992/93

1 Inledning

Spri är hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Huvudmän för institu­tet är staten och Landstingsförbundet, Spri är en gemensam resurs för staten och sjukvårdshuvudmärmen för frätnst utveckling men också upp­följning och utvärdering av vården på lokal, regional och central nivå. Staten svarar för hälften av finansieringen av Spri (prop. 1967:68, bet. 1967:SoUl05, rskr. 1967:251, prop. 1976/77:100 bil.8, bet. 1976/77: SoU25, rskr, 1976/77:200, prop. 1989/90:25 bil.4, bet. 1989/90:-SoU14, rskr. 1989/90:91).

I avvaktan på ett nytt finansieringsavtal har anslaget Bidrag till Sjuk­vårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut i stats­budgeten för iimevarande budgetår beräknats med ett i förhållande till föregående budgetår oförändrat belopp på 30 375 000 kr. Detta belopp har av riksdagen anvisats som ett förslagsanslag.

2 Bakgrund

2.1  Förslag från utredningen om informationsstrukturen inom hälso- och sjukvården (INFHOS) inom Spris ansvarsområde

En väsentlig del av förslagen från utredningen om informationsstmktur-en inom hälso- och sjukvården (INFHOS) berör den i avtalet överens-komnma verksamhetsinriktningen för Spri. liman jag redogör för iime-

hållet i avtalet om Spri skall jag därför kort referera de delar av INF-

Prop. -1992/93:114

HOS förslag som berör Spris ansvarsområde.

En decentralisering av ansvar och befogenheter för olika verksamheter inom hälso- och sjukvården skapar ett behov av en uppföljning och utvärdering av dessa verksamheter for riksdagen, regeringen och olika statliga myndigheter. INFHOS hade till uppdrag att studera om dessa informationsbehov skulle kunna tillgodoses genom att grunddata som insändas och registreras på lokal nivå vid behov gjordes tillgängliga för sammanställning för olika vårdområden och patientgmpper. Dessa grun-data skulle vara patientrelaterade och innefatta såväl prestationer som resultatet av vården och kostnadema för verksamheten. Genom en sådan uppläggning fums fömtsättningar för en hög kvalitet även i det kun­skapsunderlag som sammanställs för regionala och nationella informa­tionsbehov.

INFHOS skulle också bedöma om grunddata skulle kunna sammanstäl­las så att verksamheten inom olika basenheter (kliniker och vårdcentraler m.m.), landstingsområden, diagnosgrupper och befolkningsgmpper kunde jämföras. Ett sådant informationsunderlag skulle dels kunna an­vändas av lokala enheter för att öka produktiviteten och effektiviteten dels utnyttjas av centrala instanser för en nationell uppföljning och ut­värdering av vårdverksamheten i landet.

För att kuima genomföra en informationshantering enligt dessa prin­ciper krävs att data definieras på ett entydigt sätt samt att enheteraa tillämpar definitioneraa,

INFHOS har i sitt betänkande föreslagit att utvecklingen av informa­tionsförsörjningen skall bedrivas inom ramen för ett nationellt utarbetat ramverk med enhetliga begrepp, definitioner, klassifikationer och kom­munikationsstandarder. Arbetet med de gemensamma begreppen skall enligt INFHOS bedrivas med syftet att skapa svensk standard på detta område.

Standardiseringsarbetet skall enligt utredningen bedrivas vid fackorga­net Hälso- och Sjukvårdsstandardiseringen (HSS). Utredningsarbetet och framtagandet av underlag för de olika definitioneraa, klassifikationema och indelningarna skall utföras av respektive ansvarig myndighet eller organisation.

Samtliga remissinstanser har varit positiva till utredningens förslag i, derma del.

Den pågående decentraliseringsprocessen inom hälso- och sjukvården, nya stymings- och organisationsformer, utvecklingen på datakommuni-kationsområdet samt integritetsfrågoraa förstärker behovet av en genom­tänkt informationsstmktur.

Jag vill i detta sammanhang nämna att jag avser att föreslå regeringen att tillkalla en särskild arbetsgrapp med företrädare för bl.a. Social­styrelsen, Landstingsförbundet och Spri för att studera vilka informa­tionsbehov som finns för riksdagens, regeringens och de statliga myn­digheteraas tillsyn, uppföljning och utvärdering av hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen och om dessa behov helt eller delvis kan tillgodoses genom sammanställningar av grunddata från basnivån.

3

1* Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 114

Information måste finnas om bl.a, hälso- och sjukvårdsresursemas stor-

Prop, 1992/93:114

lek och användning, effektema på hälsan hos olika befolkningsgrapper samt finansiering och kostnadsmässig effektivitet. Det kommer själv­fallet inte att vara möjligt att identifiera enskilda patienter i det material som tas fram på central nivå. Vid analysen av informationsbehoven för olika centrala aktörer avses utgångspunkten vara att fördelningen av ansvaret för olika uppgifter mellan dem, bl.a, tillsynen av hälso- och sjukvården, tills vidare kvarstår oförändrat. Ett nära samar-bete avses dock ske med utredningen om hälso- och sjukvårdens finansering och organisation (HSU 2000), vars ställningstaganden till den framtida orga­nisationen och finansieringen av hälso- och sjukvården på längre sikt kan komma att påverka informationsbehoven.

Det är av syimerligen stor betydelse att olika informationssystem utfor­mas så att inte risker uppkommer för otillbörligt intrång i den personliga integriteten, INFHOS förslag som rör integritetsfrågoma, bl,a. författ­ningsreglering av centrala personregister, kommer att beredas i särskild ordning. Dessa frågor behandlas inte i detta sammanhang,

2.2 Avtalet om Spri

2.2.1. Allmänt om verksamhetsinriktningen

Staten och Landstingsförbundet har den 18 juni 1992 träffat ett nytt avtal om Spri för perioden 1993 - 1995. Avtalet innefattar nya stadgar och överenskommelser om Spris roll och arbetsuppgifter samt finansiering. Institutets officiella namn skall enligt avtalet fortsättningsvis vara Spri.

Sammanfattningsvis innebär det nya avtalet om Spri att det blir en tyd­ligare markering av att tyngdpunkten i verksamheten skall ligga i ett långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete.

Spri skall i större utsträckning än hittills arbeta med att för praktisk tillämpning identifiera, beskriva, utvärdera, integrera och sammanställa resultaten av den forskning och det utvecklingsarbete som utförts inom Spris verksamhetsområde, nationellt och interaationellt. En väsentlig del av verksamheten skall som hittills vara metodutveckling av betydelse för hälso- och sjukvården.

Spri skall söka ny kunskap och utvärdera tillgänglig kunskap i de avse­enden där vårdgivama och deras huvudmän vanligen saknar tillräckligt kvaliflcerade utrednings- och utvecklingsresurser eller där det av andra skäl inte är rimligt att de sammanställer och utvecklar kunskap på egen hand. Spri skall arbeta i nära samverkan med professionen, vårdgivaraa och deras huvudmän. Spri bör utveckla ett närmare samarbete med olika forsknings- och utvecklingsinstitutioner.

En mycket viktig uppgift för Spri är att sprida resultaten av sitt utveck­lingsarbete i sådana former att det stimulerar och stödjer det lokala förändringsarbetet.

Spri skall enligt överenskommelsen främst arbeta med frågor och as-

Prop. 1992/93:114

pekter som rör följande:

*

Kvalitet, effektivitet och produktivitet inom vården

*

Informationssystem och datorisering inom vården.

Enligt min mening är överenskommelsen om Spris uppgifter väl av­vägd genom att arbetet i första hand skall ske inom områden som har en strategisk betydelse för den fortsatta utvecklingen av den svenska hälso­och sjukvården. Spris insatser koncentreras till sådana punkter där det med de föratsättningar som i dag föreligger, bl.a. i Europa och inter­nationellt, krävs att staten och sjukvårdshuvudmannen gemensamt be­driver ett långsiktigt utvecklingsarbete för att kunna fullgöra sina uppgif­ter. Genom att Spri arbetar med dessa frågor behöver inte samtliga sjuk­vårdshuvudmän bedriva ett utvecklingsarbete inom resurskrävande och komplicerade insatsområden. Därigenom kan kostnaden för det samlade utvecklingsarbetet i Sverige minska. Spris nära koppling till vårdverk­samheten iimebär att det firms större föratsättningar för att lösningama fiingerar praktiskt och smidigt i vården.

Allt fler sjukvårdshuvudmän prövar nya styraings- och finansierings­former för hälso- och sjukvården. Ett viktigt inslag i dessa är en ökad valfrihet för patienteraa, bl.a, över nuvarande områdesgränser. Defta ökar behovet av kunskap hos olika aktörer inom hälso- och sjukvården om vårdens kvalitet, effektivitet och produktivitet.

Spris framtida verksamhet och roll innebär att Spri skall vara en ut­präglad kunskapsorganisation med en ökad betoning på ett långsiktigt utvecklingsarbete. Det ställer krav på förändrad kompetens, större flexi­bilitet och delvis nya arbetssätt inom Spri. Ett uttryck för detta är att Spri skall sträva efter att öka antalet anställda med forskarkompetens och forskarerfarenhet. Bl.a, en sådan omorientering av kompetenspro­filen för Spri innebär ökade kostnader under ett övergångsskede. Jag återkommer till denna fråga under avsnitt 3.

2.2.2 Spri:s prioriterade verksamhetsområden

Det ankommer på vårdgivama och deras huvudmän att sörja för att vården har en god kvalitet samt att utveckla, följa upp och utvärdera sin verksamhet. Uppgiften att svara för tillsynen av kvalitet och effektivitet i hälso- och sjukvården ligger på Socialstyrelsen, Spris uppgift blir en­ligt överenskommelsen att utveckla, anpassa och sprida kunskap om olika metoder samt tillgängliga administrativa och tekniska hjälpmedel. Metoder och hjälpmedel behöver utvecklas för såväl lokala enheter som den regionala och den centrala nivån. Som exempel på ett viktigt ut­vecklingsområde kan nämnas metoder för kvalitetssäkring.

Nya medicinska metoder och ny teknisk utrastning kan ha stora effek­ter på vårdens struktur, organisation och ekonomi. Spri bör enligt öve­renskommelsen i samverkan med Socialstyrelsen och Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) göra studier och kunskaps­översikter som belyser dessa effekter.

I överenskommelsen konstateras att ett område som för närvarande är

Prop. 1992/93:114

viktigt för Spri är att tillsammans med berörda intressenter utveckla enhetliga begrepp, mått och klassifikationssystem för diagnoser, åtgär­der, prestationer, resultat och effekter samt resursåtgången inom hälso­och sjukvården. Detta ger förbättrade möjligheter att aggregera data på olika sätt. Prestationeraa och resultaten av prestationema måste enligt överenskommelsen på ett jämförbart sätt kunna relateras till resursåt­gången samt till olika patientkategorier och olika organisatoriska enhet­er. Jämförelser skall kunna göras mellan olika enheter, geografiskt och verksamhetsmässigt.

En för staten, vårdgivaraa och deras huvudmän gemensam informa-tionsstraktur baserad på standardiserade begrepp måste därför enligt överenskommelsen utvecklas och tillämpas. Basen i begreppsstrakturen utgörs av de uppgifter som registreras och används på de lokala vård­givande enheteraa. Arbetet med begreppsstrakturen måste anpassas till de synsätt och riktlinjer som beslutas inom de europeiska gemenskaper­na (EG) och de standarder som utarbetas inom de europeiska och inter­nationella standardiseringsorganen. Standardiserade begrepp inom medi­cinsk informatik fastställs i Europa av CEN och gäller i Sverige som Svensk Standard.

En viktig uppgift för Spri under de närmaste åren blir således att i samverkan med Socialstyrelsen, Landstingsförbundet och SIS-HSS ut­veckla innehållet i en enhetlig begreppsstraktur. I detta arbete ingår bl.a. att fortsätta det arbete som Spri bedriver med att bygga upp s.k, term­databaser.

En uppgift för Spri inom området Informationssystem och datorisering inom vården skall enligt överenskommelsen vara att stödja utvecklingen av en ändamålsenlig ADB-användning i sjukvården, främst på lokal nivå. Spri skall särskilt arbeta för att sjukvårdshuvudmärmen formulerar gemensamma krav på ADB-system, t.ex, paUentjoumalsystem, samt på datakommunikationsområdet så att en leverantörsoberoende teknisk infrastraktur kan etableras. Detta får avstämmas med eventuellt euro­peiskt utvecklings- och standardiseringsarbete.

Ett område som Spri enligt överenskommelsen bör bevaka är dator­baserade medicinska beslutsstödssystem, dvs, system som kan underlätta diagnostik och val av medicinska åtgärder. Utvecklingsarbete på detta område kan inte ske hos varje huvudman och sker i stor utsträckning över nationsgränseraa. Spri bör tillsammans med professionen under­söka om och i så fall när sådana beslutsstödssystem på olika områden skulle kunna implementeras i Sverige. Spri bör även kunna delta aktivt i ett sådant utvecklingsarbete, i Sverige eller interaationellt,

Fömyelsen av hälso- och sjukvården är bl,a, beroende av hur väl in­formationsteknologins möjligheter kan tas till vara, Spri bör därför en­ligt överenskommelsen sträva efter att fungera som ett s,k, kompetens­center för kunskapsspridning och erfarenhetsförmedling på området medicinsk informatik enligt utländska förebilder, t.ex. i Storbritannien och Norge.

Inom Spri pågår förberedelser för att intensifiera arbetet med att ut-

veckla en enhetlig begrepps- och kommunikationsstmktur samt aktivt

Prop. 1992/93:114

delta i utveckling och utvärdering av informationsteknologitillämpningar, bl.a. datoriserad patientjouraalföring och patientkort. I Spris planer ingår också att utarbeta praktiska råd om hur av bl,a. Socialstyrelsen utarbetade krav på säkerhet, sekretess och integritet kan tillgodoses. Vidare avser Spri att samordna och återföra kunskaper från EGs m.fl. forskningsprogram inom medicinsk informatik, t.ex. Advanced Infor­matics in Medicine (AIM).

Investeringaraa i informationsteknologi bedöms öka påtagligt inom landstingen de närmaste åren. Det är därför enligt min mening angeläget att Spri snabbt och med tillräcklig kapacitet genomför sina planerade insatser inom området.

Spri har av de medel som ställts till förfogande för att förbättra infor­mationsförsörjningen inom ramen förden s.k. Dagmaröverenskonrunelse som träffats för år 1992 erhållit exterat finansieringsstöd för ett projekt med syfte att kunna omorientera Spris verksamhetsinriktning inom infor­mationsteknologiområdet mot de nya uppgifteraa,

2.2.3. Informations- och kunskapsförmedling

I överenskommelsen betonas Spris uppgift att förmedla resultat från forsknings- och utvecklingsarbete samt utredningsverksamhet som är av intresse för hälso- och sjukvården. Överenskommelsen understryker vikten av att Spri i ökad utsträckning arbetar i kontakt och samverkan med institutioner som bedriver ett långsiktigt forsknings- och utveck­lingsarbete vid universitet och högskolor,

Spri skall medverka till att vårdens behov av forskning formuleras så att forskningsinstitutioner lättare kan ta sig an dem och starkare betona sin initierande, utvärderande och kunskapsförmedlande roll.

En utveckling i riktning mot den överenskomna koncentrationen och verksamhetsinriktningen har under 1992 initierats inom Spri,

2.2.4. Utvärdering av Spri

En utvärdering av Spris verksamhet skall vara avslutad den 1 september 1994. Utvärderingen skall utgöra underlag inför ett ställningstagande till Spris verksamhet efter år 1995, En särskild bedömning skall göras av effekteraa av Spris verksamhet och i vilken omfattning Spris produkter använts samt hur metoder m.m, fiingerat i praktisk tillämpning.

3 Medelsbehov

Prop. 1992/93:114

Finansieringsöverenskommelsen

Överenskommelsen om finansieringen av Spri för perioden 1993 - 1995 innebär i huvudsak följande:

1.   Ägama tillskjuter följande belopp (tusental kronor):

1993

1994

1995

Landstings-

förbunde

t   26 000

26 600

27 200

Staten

26 000

26 600

27 200

Summa       52 000      53 200

54 400

2.

Ägaraa förbinder sig att föratom basfinansieringen lägga ut upp­drag till Spri under perioden 1993 - 1995. Lägsta årliga uppdrags­ersättning från respektive ägare skall uppgå till 5 mkr. Denna lägsta nivå får underskridas ett enskilt år om uppdragsersättningen från respektive ägare för hela treårsperioden uppgår till lägst 15 mkr.

3.

Ägaraa tillskjuter medel i särskild ordning för att ekonomiskt reglera den brist som uppkommit inom Spri på grand av att medel inte avsatts i tillräcklig utsträckning för att täcka aktuell pensions­skuld. Landstingsförbundets tillskott skall därvid uppgå till 8,75 mkr och statens tillskott till 6,25 mkr.

Ägaraa kommer därefter inte att tillföra några ytterligare särskilda me­del för att täcka Spris pensionsförpliktelser. Dessa får i fortsättningen finansieras inom ramen för Spris löpande iiokomster,

4.         Överenskommen verksamhetsinriktning och finansiering för Spri

leder till ett behov av omställningsåtgärder av olika slag inom

Spri. För att underlätta denna process ställer Landstingsförbundet

och staten ytterligare 2 mkr vardera till Spris förfogande år 1993

för sådana omstraktureringsbehov.

Jag vill i anslutning till finansieringsöverenskommelsen nämna att avsik­ten är att Socialstyrelsen och SBU skall disponera 2 mkr respektive 0,5 mkr för uppdrag till Spri under budgetåret 1992/93.

SENSIA Konsulter AB

SENSIA Konsulter AB ägs till 1/3 vardera av Spri, Landstingsförbundet och Förenade Kommunföretag AB. Ägaraa till SENSIA Konsulter AB har kommit fram till en överenskommelse som iimebär en förändring av agarbilden. Överenskommelsen innebär att Spri som ovillkorat aktie­ägartillskott erlägger 2 233 333 kronor till SENSIA Konsulter AB. Vida­re överlåter Spri till Förenade Kommunföretag AB 2 000 aktier a

100 kronor till en överenskommen köpeskilling av 200 000 kronor.        .Prop. 1992/93:114 Överenskommelsen innebär att Spris engagemang i SENSIA Konsulter AB är avslutat.

Som ett resultat av överenskommelsen måste Spris ägare tillskjuta medel. För statens del innebär detta att staten som ägare av Spri behöver tillskjuta 1,5 mkr.

Mervärdeskatt

Frågan om omfattningen av Spris skyldighet att betala mervärdeskatt övervägs f.n. Om en utvidgad skyldighet för Spri att erlägga mervär­deskatt kommer att bedömas föreligga avser jag att återkomma till rege­ringen i frågan,

Nordkem

Från anslaget till Spri har hittills utgått ekonomiskt stöd till Nordkem, I avtalet om Spri har föratsätts att detta engagemang upphör. Ett statligt bidrag till Nordkem avses inte utgå framöver. Den tidigaste tidpunkten vid vilken avtalet om Nordkem kan upphöra är fr.o.m, år 1994, Spri bör erhålla kompensation för denna utgift även under år 1993. Jag har beräknat 700 000 kronor för detta ändamål.

Medelsberäkning

Statens bidrag till Spri för sista halvåret 1992 uppgår till 15 350 000 kronor. Basfinansieringen för verksamheten för första halvåret 1993 uppgår till 13 000 000 kronor. Uppdragsramen för samma period uppgår till 2 673 000 kronor. Tillskottet för pensionsförpliktelser, medel för om-stälhungsåtgärder, medel for aweckling av SENSIA Konsulter AB samt bidrag till Nordkem uppgår till sammanlagt 10 450 000 kronor. Jag beräknar således det totala anslagsbehovet till 41 473 000 kronor. An­slaget har i statsbudgeten beräknats till 30 375 000 kronor. Det åter­stående anslagsbehovet uppgår till 11 098 000 kronor,

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen

att till Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut pk tilläggsbudget till statsbudgeten för bud­getåret 1992/93 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 11 098 000 kr.

5 Beslut

Prop. 1992/93:114

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

10

Innehållsförteckning

Prop. 1992/93:114

Proposition............................................................ 1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ........................ 1

Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde den 29 oktober 1992   2

1

Inledning    .................................................... 2

2

Bakgmnd   ...................................................... 2

2.1

Förslag från utredningen om informationsstrukturen inom hälso- och sjukvården (INFHOS) inom Spris ansvarsom­råde         2

2.2

Avtalet om Spri........................................ 4

2.2.1

Allmänt om verksamhetsinriktningen   .......... 4

2.2.2

Spri:s prioriterade verksamhetsområden........ 5

2.2.3

Informations- och kunskapsförmedling   ....... 7

2.2.4

Utvärdering av Spri................................... 7

3

Medelsbehov   ................................................ 8

4

Hemställan    .................................................. 9

5

Beslut    ....................................................... 10

11

gotab  42197, Stockholm 1992