Regeringens proposition

1994/95:168

Elektronisk dokumenthantering inom

exekutionsväsendet m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 2 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås lagändringar som gör det möjligt att ersätta den

pappersbaserade målhanteringen vid kronofogdemyndigheterna med elektroniska

dokument och elektroniska akter. En elektronisk akt skall innehålla alla

handlingar i ett mål, både handlingar som har upprättats i elektronisk form och

elektroniska avbildningar av pappersbaserade handlingar. Elektroniska dokument

skall rättsligt vara likställda med pappersbaserade dokument. Förslagen

överensstämmer i denna del i allt väsentligt med de bestämmelser som nyligen

beslutats vad gäller beskattningsverksamheten och som trädde i kraft vid

årsskiftet. Propositionen innehåller också förslag till lagändringar som är

föranledda av en planerad, successiv övergång till en ordning där de

datorbaserade registren för indrivningsverksamheten förs regionalt och den

centrala registerföringen på sikt begränsas till ett referensregister.

 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juni 1995.

 1

Innehåll

1 Förslag till riksdagsbeslut...................... 4

2 Författningsförslag.............................. 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

 (1986:617).................................. 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

 om betalningssäkring för skatter, tullar och

 avgifter.................................... 11

3 Ärendet och dess beredning ...................... 12

4 Bakgrund ........................................ 12

 4.1 Nuvarande ADB-användning i

 indrivningsverksamheten..................... 12

 4.2 Riksskatteverkets INDEX-projekt............. 13

 4.3 Elektronisk dokumenthantering inom

 skatteförvaltningen......................... 14

5 Allmänna utgångspunkter.......................... 14

6 Registerfrågor................................... 15

 6.1 Regionala register m.m. .................... 15

 6.2 Registrens ändamål ......................... 16

 6.3 Registeransvar ............................. 17

 6.4 Registrens innehåll ........................ 18

 6.5 Terminalåtkomst ............................ 21

 6.6 Sökbegrepp ................................. 24

 6.7 Utlämnande på ADB-medium.................... 25

 6.8 Gallring ................................... 26

 6.9 Innehållet i ett registerutdrag ............ 27

7 Ikraftträdande m.m. ...............................28

8 Författningskommentar............................ 28

 8.1 Förslaget till lag om ändring i

 utsökningsregisterlagen (1986:617).......... 28

 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:880)

 om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter31

Bilaga 1Förteckning över remissinstanser........... 32

Bilaga 2Lagrådsremissens lagförslag................ 33

Bilaga 3Lagrådets yttrande ........................ 40

 2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 2 mars 1995.................................... 41

 3

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),

 2. lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter,tullar

och avgifter.

 4

2 Författningsförslag

2.1 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

(1986:617)

 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsregisterlagen (1986:617)1

 dels att i 3-6 §§ ordet "utsökningsregistret" skall bytas ut mot "det centrala

utsökningsregistret",

 dels att 1, 2 och 7-11 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken

närmast före 3 § skall lyda "Registrens innehåll",

 dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 6 a, 7 a, 7 b och 10 a

§§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

-------------------------------------------------------

 För de ändamål som anges i För de ändamål som anges i

denna paragraf skall med denna paragraf skall med

hjälp av automatisk databe- hjälp av automatisk

handling föras ett för hela databehandling föras dels

landet gemensamt utsöknings- ett för hela landet

register. gemensamt

 utsökningsregister (det

 centrala

 utsökningsregistret), dels

 Registret skall användas ett regionalt utsöknings-

inom exekutionsväsendet för register för varje län.

 1. verkställighet enligt Registren skall användas

utsökningsbalken, inom exekutionsväsendet för

 2. verkställighet eller 1. verkställighet enligt

tillsyn enligt annan för- utsökningsbalken,

fattning, 2. verkställighet eller

 2 a. indrivning enligt tillsyn enligt annan

lagen (1993:891) om indriv- författning,

ning av statliga fordringar 2 a. indrivning enligt

m.m., lagen (1993:891) om

 3. avräkning enligt lagen indrivning av statliga

(1985:146) om avräkning vid fordringar m.m.,

återbetalning av skatter och 3. avräkning enligt lagen

avgifter, (1985:146) om avräkning vid

 4. planering och tillsyn återbetalning av skatter

av verksamhet som avses un- och avgifter,

der 1-3. 4. planering och tillsyn

 av verksamhet som avses

 under 1-3,

 5. fördelning av mål,

 ärenden och handlingar

 Registret får användas av mellan kronofog-

myndigheter utanför exeku- demyndigheter samt

tionsväsendet för redovisning till sökanden. Registren får användas

av

 1. ändamål som avses i myndigheter utanför

andra stycket 3, exekutionsväsendet för

 2. planering, samordning 1. ändamål som avses i

och uppföljning av revi- andra stycket 3,

sions- och annan kontroll- 2. planering, samordning

verksamhet vid beskattning och uppföljning av

och tulltaxering, revisions- och annan

 3. utredningar vid bestäm- kontrollverksamhet vid be-

mande och uppbörd av skat- skattning och

ter, tullar och tulltaxering,

socialavgifter, 3. utredningar vid

 4. tillsyn över innehavare bestämmande och uppbörd av

av trafiktillstånd och tra- skatter, tullar och

fikansvariga enligt yrkes- socialavgifter,

trafiklagen (1988:263). 4. tillsyn över

 innehavare av

 trafiktillstånd och

 trafikansvariga enligt

 yrkestrafiklagen

 (1988:263).

 2 §

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket förfogar Riksskatteverket är

över hela registeransvarigt för det

utsökningsregistret. En centrala utsöknings-

kronofogdemyndighet förfogar registret. En

över registret, såvitt gällerkronofogdemyndighet är

uppgifter i mål eller ärendenregisteransvarig för

som handläggs hos registret, när det gäller

myndigheten, enligt de uppgifter i mål eller

närmare föreskrifter ärenden som handläggs hos

regeringen meddelar. myndigheten, enligt de

 närmare föreskrifter

 regeringen meddelar.

 Kronofogdemyndigheten är

 registeransvarig för det

 regionala ut-

 sökningsregistret för länet.

-------------------------------------------------------

 6 a §

-------------------------------------------------------

 Ett regionalt

 utsökningsregister får, i

 den utsträckning som före-

 skrivs av regeringen eller

 den myndighet som

 regeringen bestämmer, i

 fråga om sådana personer för

 vilka uppgifter får

 registreras enligt 3 §

 innehålla

 1. uppgifter som avses i

 4-6 §§,

 2. uppgift om beteckning

 på handling och, i

 förekommande fall, uppgift

 om att en handling i ett

 mål eller ärende inte finns

 i registret.

 Registret får också

 innehålla handling som

 kommit in eller upprättats

 i ett mål eller ärende som

 handläggs av myndigheten.

 En sådan handling får

 innehålla uppgift som avses

 i 4 § eller 6 § andra

 stycket datalagen

 (1973:289) endast om

 uppgiften lämnats i ett mål

 eller ärende eller om den

 behövs för handläggningen av

 målet eller ärendet.

 7 §3

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket och Riksskatteverket och

kronofogdemyndigheterna får kronofogdemyndigheterna får

ha terminalåtkomst till för de ändamål som anges i 1 §

utsökningsregistret. ha terminalåtkomst till det

 centrala utsöknings-

 registret.

 Terminalåtkomsten för en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om

 1. den som är registrerad hos myndigheten som gäldenär i mål om exekutiva

åtgärder,

 2. den som i annat fall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål

eller ärende som handläggs hos myndigheten,

 3. make till person som avses under 1,

 4. den som är gemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1,

 5. fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14 av

anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) och delägare i sådant

företag, om företaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under 1,

 6. skuldsanering, konkurs och näringsförbud.

 I fråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i konkurs gäller

terminalåtkomsten enligt andra stycket 1 också gäldenärer i annat län, om detta

ingår i tillsynsområdet.

-------------------------------------------------------

 I den utsträckning som

 regeringen föreskriver får

 en sökande eller dennes

 ombud ha terminalåtkomst

 till uppgifter i det

 centrala utsökningsregi-

 stret om de mål eller

 ärenden som sökanden gett

 in.

-------------------------------------------------------

 7 a §

-------------------------------------------------------

 Terminalåtkomst till

 regionala

 utsökningsregister får

 finnas för de ändamål som

 anges i 1 § och i den

 utsträckning som anges i

 andra - femte styckena

 nedan.

 Riksskatteverket får ha

 terminalåtkomst till upp-

 gifter i regionala

 utsökningsregister som

 avses i 6 a § första

 stycket.

 En kronofogdemyndighet

 får ha terminalåtkomst till

 det regionala

 utsökningsregistret för länet

 och, om

 kronofogdemyndigheten är

 tillsynsmyndighet i

 konkurs, till uppgifter

 som avses i 6 a § första

 stycket 1 i det regionala

 utsökningsregistret för ett

 annat län som ingår i

 tillsynsområdet.

 Regeringen får föreskriva

 att Riksskatteverket får ha

 terminalåtkomst till

 handling som avses i 6 a §

 andra stycket och att en

 kronofogdemyndighet får ha

 terminalåtkomst till

 uppgifter och handlingar i

 de regionala utsöknings-

 registren utöver vad som

 har sagts i tredje

 stycket.I den utsträckning som

 regeringen föreskriver får

 en sökande eller dennes

 ombud ha terminalåtkomst

 till uppgifter i regionala

 utsökningsregister om de mål

 eller ärenden som sökanden

 gett in.

-------------------------------------------------------

 7 b §

-------------------------------------------------------

 I fråga om en handling

 som avses i 6 a § andra

 stycket får som sökbegrepp

 användas endast mål- eller

 ärendebeteckning och

 beteckning på handling.

 8 §4

-------------------------------------------------------

 Generaltullstyrelsen och Generaltullstyrelsen och

skattemyndigheterna får ha skattemyndigheterna får ha

terminalåtkomst till terminalåtkomst till det

utsökningsregistret. Ter- centrala utsöknings-

minalåtkomsten får avse registret och till

endast uppgifter om person uppgifter som avses i 6 a §

som förekommer i ärende hos första stycket i regionala

myndigheten. utsökningsregister.

 Terminalåtkomsten får avse

 endast uppgifter om person

 som förekommer i ärende hos

 myndigheten.

 9 §

-------------------------------------------------------

 För utbetalning av För utbetalning av

influtna medel och för annan influtna medel och för

redovisning får uppgifter ur annan redovisning får upp-

utsökningsregistret lämnas utgifter i det centrala

på medium för automatisk utsökningsregistret eller i

databehandling. regionala utsöknings-

 register lämnas ut på medium

 För annat ändamål än som för automatisk

anges i första stycket får databehandling.

uppgifter lämnas ut på medium För annat ändamål än som

för automatisk data- anges i första stycket får

behandling endast om detta uppgifter lämnas ut på

följer av lag eller medium för automatisk data-

förordning eller regeringen behandling endast om detta

har medgett det. Regeringen följer av lag eller

får uppdra åt Datainspektio- förordning eller regeringen

nen att lämna sådant har medgett det. Rege-

medgivande i fråga om ringen får uppdra åt

uppgifter som inte omfattas Datainspektionen att lämna

av sekretess. sådant medgivande i fråga om

Datainspektionens beslut får uppgifter som inte om-

överklagas hos regeringen fattas av sekretess.

genom besvär. Datainspektionens beslut

 får överklagas hos

 regeringen.

 5

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §

-------------------------------------------------------

 Myndighet som är En myndighet som är

registeransvarig för registeransvarig för det

utsökningsregistret skall centrala utsöknings-

särskilt iaktta att registret eller för ett

uppgifterna i registret får regionalt ut-

bearbetas endast i enlighet sökningsregister skall

med registrets ändamål. särskilt iaktta att

Regeringen får för särskilt uppgifterna i registret får

fall medge annan bearbetas endast i

bearbetning, om det enlighet med registrets

föreligger särskilda skäl. ändamål. Regeringen får i det

 enskilda fallet medge

 annan bearbetning, om det

 finns särskilda skäl.

-------------------------------------------------------

 10 a §

-------------------------------------------------------

 I ett registerutdrag

 enligt 10 § datalagen

 (1973:289) behöver i fråga

 om ett regionalt

 utsökningsregister uppgift

 i handling som har getts

 in i ett mål eller ärende

 eller som den

 registeransvarige har

 expedierat till den

 registrerade inte tas med.

 Om uppgiften finns i ett

 mål eller ärende rörande den

 som begärt utdraget, skall

 det framgå av utdraget att

 uppgiften inte finns med i

 detta.

 11 §5

-------------------------------------------------------

 Uppgift om I det centrala

indrivningsuppdrag som utsökningsregistret eller i

avser böter får bevaras i ut-regionala

sökningsregistret till utsökningsregister skall

utgången av det år då full uppgifter om

betalning skedde. Andra indrivningsuppdrag som

uppgifter som avses i 6 § avser böter gallras vid

1-11 får bevaras under högst utgången av det år då full

tre år. Denna tid räknas för betalning skedde. Andra

uppgifter om uppgifter som avses i 6 §

betalningssäkring, kvarstad, 1-11 samt uppgifter och

näringsförbud och förordnandehandlingar som avses i 6 a §

av god man från utgången av första stycket 2 eller

det år då åtgärden förföll ellerandra stycket skall

förlorade sin verkan samt förgallras senast efter tre

uppgifter om skuldsanering, år. Denna tid räknas för

konkurs och ackord från uppgifter om betal-

utgången av det år då förfa- ningssäkring, kvarstad, nä-

randet avslutades. För övrigaringsförbud och förordnande

uppgifter räknas tiden från av god man från utgången av

utgången av det år under det år då åtgärden förföll eller

vilket målet avslutades. förlorade sin verkan samt

 för uppgifter om skuldsane-

 ring, konkurs och ackord

 från utgången av det år då

 förfarandet avslutades. För

 Uppgifter enligt 4 och 5 §§övriga uppgifter räknas

skall bevaras så länge annan tiden från utgången av det år

uppgift om personen under vilket målet avslu-

förekommer i registret. tades.

 Uppgifter enligt 4 och 5 §§

 skall gallras när det inte

 längre finns någon annan

 uppgift om personen i

 registret.

-------------------------------------------------------

 Uppgift som inte längre får Regeringen eller den

bevaras med stöd av myndighet som regeringen

bestämmelsen i första stycketbestämmer får meddela

skall gallras, om inte föreskrifter om undantag

regeringen eller den från bestämmelserna i första

myndighet som regeringen stycket.

bestämmer föreskriver något

annat.

 Denna lag träder i kraft den 1 juni 1995.

1 Senaste lydelse av 6 § 1994:343.

2 Senaste lydelse 1994:590.

3 Senaste lydelse 1994:343.

4 Senaste lydelse 1990:396.

5 Senaste lydelse 1994:343.

 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1978:880) om betalningssäkring för

skatter, tullar och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 18 §1

 Har ett beslut om betalningssäkring överlämnats till kronofogdemyndighet för

verkställighet, får myndigheten ta emot säkerhet som gäldenären eller, där

gäldenären kan antas medge det, annan erbjuder sig att ställa.

 Tar kronofogdemyndigheten emot säkerhet, skall länsrätten i motsvarande mån

häva beslutet om betalningssäkring.

 Är i annat fall fråga om betalningssäkring får kronofogdemyndighet som anvisas

av skattemyndigheten ta emot säkerhet.

 Säkerhet får tas i anspråk när fordringen har förfallit till betalning eller

vid den senare tidpunkt som har medgivits.

-------------------------------------------------------

 I övrigt skall I övrigt skall

bestämmelserna i lagen bestämmelserna i 10-13 §§

(1978:882) om säkerhet för lagen (1993:891) om

skattefordringar m.m. indrivning av statliga

tillämpas. fordringar m.m. tillämpas.

 Denna lag träder i kraft den 1 juni 1995.

1 Senaste lydelse 1990:372.

 7

3 Ärendet och dess beredning

Riksskatteverket (RSV) beslutade genom planeringsdirektiv den 24 juni 1993 om en

förstudie för nytt ADB-stöd för indrivningsverksamheten inom exekutionsväsendet.

Det nya ADB-stödet skall ersätta det s.k. REX-systemet, med vars hjälp det för

hela landet gemensamma utsökningsregistret förs. I förstudierapporten INDEX Nytt

arbetssätt och ADB-stöd för indrivningen (RSV Rapport 1994:2) föreslås att det

nuvarande ADB-stödet, som alltså är uppbyggt kring ett för hela landet gemensamt

register med central datordrift, avvecklas och ersätts med ett ADB-stöd med

registerföring i regionala databaser som varje kronofogdemyndighet själv

förfogar över, elektroniska arkiv i de regionala registren och ett centralt

referensregister med ett begränsat antal typer av uppgifter. RSV beslutade den 5

september 1994 om genomförande av ett nytt ADB-stöd enligt den inriktning som

föreslås i rapporten. Samma dag överlämnade RSV rapporten till regeringen med

hemställan om den författningsreglering som krävs för genomförandet.

 Inom Finansdepartementet har därefter utarbetats promemorian Nytt ADB-stöd för

indrivningsverksamheten, Författningsförslag (promemoria den 22 december 1994).

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som

yttrat sig är bifogad denna proposition som bilaga 1. En remissammanställning

har upprättats och finns tillgänglig i lagstiftnings-ärendet (dnr Fi94/2903).

 Vidare har inom Finansdepartementet utarbetats förslag till smärre ändringar i

lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. och lagen (1978:880)

om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 16 februari 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 3.

 Regeringen har i propositionen gjort vissa redaktionella ändringar i

förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Det av Lagrådet granskade

förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m. har inte tagits med i denna proposition.

4 Bakgrund

4.1 Nuvarande ADB-användning i indrivningsverksamheten

Arbetet med att införa ADB-stöd för kronofogdemyndigheternas

indrivningsverksamhet inleddes i början av 1970-talet. Efter försöksverksamhet i

liten skala byggdes det s.k. REX-systemet (Redovisningssystem för

exekutionsväsendet) successivt ut och omfattade vid utgången av budgetåret

1983/84 alla landets kronofogdemyndigheter. Som framgår av namnet var systemet

ursprungligen avsett främst som ett hjälpmedel vid bokföring och redovisning av

debiterade fordringar, krediterade betalningar, nedsättningar av fordringar etc.

Det har emellertid i allt större utsträckning kommit att användas för andra

ändamål, såsom maskinell bevakning av olika tidsfrister och liknande, planering

och uppföljning, beräkningar, utskrift av handlingar m.m. Utnyttjandet av ADB-

stödet har efter hand blivit så omfattande att det kräver att varje handläggare

har en arbetsstation. Datordriften är, som redan har nämnts, central och handhas

av DAFA Data AB.

 Ansökningar om verkställighet i allmänna mål, dvs. mål om indrivning av

skatter, avgifter, böter m.m. görs sedan länge till helt övervägande del på ADB-

medium. Även i enskilda mål har på senare tid införts en möjlighet att få göra

ansökan på ADB-medium. Den möjligheten har emellertid inte utnyttjats av

sökandena i någon större utsträckning, vilket har förmodats hänga samman med att

de ändå är tvungna att ge in exeku-tionsurkunden (dom, utslag eller liknande) i

konventionell form, såvida denna inte utgörs av ett utslag i mål om

betalningsföreläggande eller handräckning som har meddelats av

kronofogdemyndigheten de senaste tre åren.

 Redan i dag tillförs alltså det register som förs med hjälp av REX-systemet,

utsökningsregistret, i stor utsträckning de uppgifter som skall finnas i en

ansökan om verkställighet. I de allmänna målen har kronofogdemyndigheten i

flertalet fall inte tillgång till exekutionsurkunden i konventionell form vid

handläggningen av målet. Det har myndigheten däremot, med det nyss nämnda

undantaget, i enskilda mål. Exekutionsurkunder som getts in i konventionell form

förvaras, liksom de handlingar som upprättas eller ges in i målet under

handläggningen, i en akt hos kronofogdemyndigheten. Vissa handlingar förvaras i

ett s.k. gäldenärsregister och är där knutna inte till ett visst mål, utan till

gäldenären. Ett viktigt skäl till att ett sådant register förs är att de

allmänna målen inte avslutas efter försök till verkställighet. Leder detta

försök inte till betalning bevakas fordringen i stället av kronofog-

demyndigheten, vanligen till dess den preskriberas.

4.2 Riksskatteverkets INDEX-projekt

Som redan nämnts har i enlighet med ett beslut av RSV en förstudie gjorts om

nytt ADB-stöd för indrivningsverksamheten inom exekutionsväsendet. Utöver vad

som angetts i det föregående (jfr avsnitt 3) kännetecknas förslaget i

förstudierapporten bl.a. av en tydlig uppdelning av ADB-stödet i från varandra

fristående delsystem.

 RSV:s arbete med det nya ADB-stödet är inriktat på ett successivt

genomförande. I en första etapp skulle det, enligt den genomförandeplan som

verket beslutat om, tas i drift i full skala för handläggning av enskilda mål om

införsel (mål som gäller indrivning av underhållsbidrag m.m.) senast den 1 april

1995. I en andra etapp skulle det nya stödet utvidgas till att omfatta all

löneexekution liksom även övrig hantering av enskilda mål senast den 1 januari

1996, samtidigt som delvis nya materiella regler och förfaranderegler på dessa

områden väntades träda i kraft (jfr prop. 1994/95:49). Den sista etappen

omfattar hanteringen av allmänna mål och skulle enligt planen vara genomförd

senast den 1 januari 1997. Som kommer att framgå i det följande (se avsnitt 7)

gäller den nu beskrivna tidplanen inte längre till alla delar.

4.3 Elektronisk dokumenthantering inom

skatteförvaltningen

Riksdagen har nyligen beslutat om ändringar i främst skatteregisterlagen

(1980:343) som möjliggör utökad användning av ADB i beskattningsverksamheten

(prop. 1994/95:93, bet. 1994/95:SkU15, rskr. 1994/95:158). De nya bestämmelserna

ger möjlighet att ersätta den pappersbaserade ärendehanteringen inom

skatteförvaltningen med elektroniska dokument och elektroniska akter. Akterna

skall kunna innehålla alla handlingar i ett ärende, såväl dokument som

upprättats i elektronisk form som elektroniska avbildningar av pappersbaserade

handlingar. De elektroniska dokumenten skall rättsligt vara likställda med

pappersbaserade dokument. De regionala skatteregistren finns inte längre kvar i

sin tidigare form, utan ses som delar av det centrala skatteregistret. I stället

finns bestämmelser om regionala register som innehåller de elektroniska akterna

och de uppgifter som behövs för att söka fram akter och handlingar i dessa. Det

har också införts bestämmelser som skall tillgodose den enskildes behov av skydd

mot otillbörligt integritetsintrång till följd av den utökade användningen av

ADB. Detta sker genom begränsningar vad gäller terminalåtkomsten till och

sökbegreppen vid bearbetning av de elektroniska akterna. Vidare har en

bestämmelse införts om att vissa slags uppgifter inte behöver tas med i ett

registerutdrag enligt 10 § datalagen (1973:289), DL.

5 Allmänna utgångspunkter

Den författningsreglering av registerföringen som krävs vid ett genomförande av

INDEX-projektets förslag motsvarar såvitt gäller elektroniska dokument och

elektroniska akter den reglering som redan införts i fråga om

beskattningsverksamheten. Några regionala register för indrivningsverksamheten

finns dock inte i dag. Bestämmelser om sådana register måste nu införas.

Innehållet i bestämmelserna kommer delvis att överensstämma med vad som

föreskrivits i fråga om de regionala skatteregistren. En skillnad hänger samman

med att det nya ADB-stödet för exekutionsväsendets del avses i etapper ersätta

det stöd som i dag är uppbyggt kring det för hela landet gemensamma

utsökningsregistret. Det innebär att de regionala registren, såvitt gäller de

kategorier av mål där det nya stödet tagits i bruk, måste omfatta även sådana

typer av uppgifter som också skall eller får finnas i utsökningsregistret i dess

nuvarande form.

 De grundläggande bestämmelserna om registren bör tas in i utsöknings-

registerlagen (1986:617), URL. De frågor som skall regleras i utsöknings-

registerlagen är förekomsten av regionala register och dessas ändamål och

innehåll, terminalåtkomst till registren, sökbegrepp, lämnande av uppgifter ur

registren på ADB-medium, bevaringstid för uppgifter och handlingar samt

omfattningen av registerutdrag enligt 10 § DL. Bestämmelser om att beslut får

sättas upp i ett elektroniskt dokument bör, i likhet med motsvarande

bestämmelser på skatteområdet, kunna ges i förordningsform.

 De bestämmelser som föreslås i det följande för att reglera den elektroniska

dokumenthanteringen är utformade efter mönster av motsvarande bestämmelser i

skatteregisterlagen, och de begrepp som används har samma innebörd som i den

lagen. Vad som avses med elektronisk dokumenthantering och andra begrepp på

området kommer därför inte att behandlas närmare i denna proposition. Bara i de

delar förslaget innebär avvikelser från motsvarande reglering på skatteområdet

kommer dessa att kommenteras.

6 Registerfrågor

6.1 Regionala register m.m.

Regeringens förslag: Med hjälp av ADB skall det föras ett regionalt

utsökningsregister för varje län. Det för hela landet gemensamma

utsökningsregistret skall användas som ett referensregister till de regionala

registren.

Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. Riksrevisionsverket (RRV) och Statskontoret anför att

det kan innebära onödiga låsningar att knyta de regionala registrens geografiska

omfattning till länet. Statskontoret föreslår att ett regionalt register i

stället skall föras för varje kronofogdemyndighet. På det sättet får en

eventuell framtida ändring i myndighetsorganisationen automatiskt genomslag

också vad gäller registren.

 Skälen för regeringens förslag: Som redan nämnts kommer de nya regionala

registren, som inledningsvis endast skall omfatta enskilda mål om införsel, att

successivt fyllas på med uppgifter och handlingar som hör till andra kategorier

av mål, allteftersom utbyggnaden av det nya ADB-stödet går vidare. Det bör mot

den bakgrunden ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer att föreskriva vilka uppgifter de nya registren skall omfatta.

 Med anledning av RRV:s och Statskontorets synpunkter vill vi säga följande.

Det kan inte uteslutas att myndighetsorganisationen inom exekutionsväsendet i

framtiden kommer att ändras så att länet inte längre utgör varje

kronofogdemyndighets geografiska verksamhetsområde. Om någon ändring kommer att

göras och vad den i så fall kommer att innebära är emellertid ännu för tidigt

att säga. Det finns därför inte skäl att nu knyta de regionala registren till

visst geografiskt område med hjälp av något annat begrepp än län.

6.2 Registrens ändamål

Regeringens förslag: De regionala utsökningsregistren skall få användas för

samma ändamål som det centrala utsökningsregistret. I sin funktion som

referensregister till de regionala registren skall det centrala ut-

sökningsregistret få användas för fördelning av mål och handlingar mellan

kronofogdemyndigheter samt för redovisning till sökanden.

Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar

det utan erinran. RRV utgår från att man, när det talas om referensregistrets

betydelse för större ingivare, också menar sådana myndigheter som Tullen och

försäkringskassorna. Statskontoret påpekar att det finns anledning att senare

ompröva om alla ändamål som anges i lagen fortfarande skall gälla för det

centrala registret.

 Skälen för regeringens förslag: De regionala utsökningsregistren kommer som

nämnts att i etapper överta det centrala utsökningsregistrets funktion och på

sikt helt ersätta detta, utom såvitt gäller funktionen som referensregister. De

regionala registrens ändamål bör därför anges på samma sätt som ändamålet för

det centrala utsökningsregistret.

 Beträffande de kategorier av mål som omfattas av de regionala registren kommer

det centrala utsökningsregistret även fortsättningsvis att ha en viktig funktion

och användas bl.a. för lokalisering av mål och gäldenärer samt fördelning av

inkomna ansökningar m.m. mellan kronofogdemyndigheterna. Särskilt för

hanteringen av ansökningar från större ingivare, som ger in mål mot svarande i

hela landet och som kan väntas i stor utsträckning ge in ansökningar på ADB-

medium, är det viktigt med ett centralt register. Detta gäller givetvis också

myndigheter som ger in stora mängder mål. Det är också nödvändigt med ett för

hela landet gemensamt register för att mål och gäldenärer skall kunna

lokaliseras under handläggningen, eftersom det inte är givet på förhand vid

vilken kronofogdemyndighet ett mål kan komma att handläggas. Ett skäl till det

är att bestämmelserna om kronofogdemyndigheternas geografiska kompetens ger

ganska stor frihet att välja handläggande myndighet med utgångspunkt i vad som

är lämpligt i det enskilda fallet. Det är mot den bakgrunden viktigt att

registret kan användas inte bara för att fördela ansökningar utan också för att

fördela handlingar som kommer in under målets handläggning, t.ex. en

komplettering som kronofogdemyndigheten har begärt.

 Möjligheten att för hela landet samordna redovisningen torde även den ha sin

största betydelse vad gäller de större ingivarna, som kan väntas i allt större

utsträckning ta emot redovisning på ADB-medium.

 Bearbetningar som kommer att äga rum med utnyttjande av informationen i det

centrala registret är bl.a. vidarebefordran av ansökningar som gjorts på ADB-

medium till det regionala registret hos en viss kronofogdemyndighet. Varken

detta förfarande eller den befattning som RSV kan komma att ta med uppgifter ur

de olika regionala registren vid redovisning till sökanden på ADB-medium kan

anses medföra att de uppgifter som vidarebefordras blir tillförda det centrala

registret. Någon lagreglering av dessa förfaranden utöver vad som nu har

föreslagits i fråga om det centrala registrets ändamål, t.ex. vad gäller

registerinnehåll eller utlämnande på ADB-medium, behövs därför inte.

 Det centrala registret kommer givetvis också att kunna användas för att t.ex.

besvara förfrågningar som gäller sådana grundläggande uppgifter om mål och

gäldenärer som fortfarande kommer att finnas i registret. Det finns inte skäl

att uttryckligen ange detta i lagen.

6.3 Registeransvar

Regeringens förslag: Varje kronofogdemyndighet skall vara registeransvarig för

det regionala utsökningsregistret i det egna länet och, liksom hittills, för det

centrala utsökningsregistret såvitt gäller uppgifter i mål eller ärenden som

handläggs hos myndigheten. RSV skall liksom hittills vara registeransvarigt för

det centrala utsökningsregistret.

Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. RRV kommenterar särskilt det i promemorietexten använda

uttrycket "dubbelt registeransvar". Enligt RRV behövs det en tydligare

formulering av RSV:s resp. kronofogdemyndighetens ansvar för det centralt

sammanhållna registret. Statskontoret anser att ett dubbelt registeransvar inte

är lämpligt och lämnar ett förslag till hur en avgränsning av ansvaret skulle

kunna komma till uttryck i lagen.

 Skälen för regeringens förslag: Viss bearbetning av informationen i det

centrala utsökningsregistret kommer som redan framgått att ske riksgemensamt

genom åtgärder som RSV svarar för. Samtidigt har varje kronofogdemyndighet behov

av att kunna förfoga över registret vad gäller mål som handläggs av myndigheten,

t.ex. genom att flytta över ett mål till en annan kronofogdemyndighet. Det är

detta som i promemorian har uttryckts på det sättet att det, liksom beträffande

utsökningsregistret i dag, kommer att finnas ett dubbelt registeransvar. I

själva verket är ansvaret inte dubbelt i den meningen att såväl RSV som

kronofogdemyndigheten avses kunna förfoga över registret på samma sätt. I

stället är det så att vissa typer av bearbetningar kommer att göras av RSV,

andra av kronofogdemyndigheten. Det skulle emellertid föra för långt att i lagen

närmare ange hur ansvaret är uppdelat. Nuvarande reglering i 2 § URL av

registeransvaret i fråga om det centrala registret bör därför behållas, vilket

också är innebörden av förslaget i promemorian.

 Däremot bör endast kronofogdemyndigheten vara registeransvarig för det

regionala registret i länet. Det centrala utsökningsregistrets innehåll kommer

som framgått tidigare att på sikt kunna begränsas till de uppgifter som behövs

för registrets funktion som referensregister. Den föreslagna lösningen innebär

därför, som anförs i promemorian, en ökad klarhet i fråga om registeransvaret

såtillvida att mängden uppgifter som omfattas av ett på inte närmare angivet

sätt uppdelat registeransvar blir mindre.

 Den nuvarande, indirekta regleringen av registeransvaret för utsök-

ningsregistret, som bygger på att bestämmelsen om rätten att förfoga över

registret sammanställs med bestämmelser i datalagen om vem som skall anses som

registeransvarig, bör samtidigt ersättas med en uttrycklig reglering av

registeransvaret.

6.4 Registrens innehåll

Regeringens förslag: De regionala utsökningsregistren skall i fråga om personer

för vilka uppgifter får registreras enligt 3 § utsökningsregisterlagen

(1986:617), URL, i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer, få innehålla

 1. sådana identifieringsuppgifter som avses i 4 och 5 §§ URL och uppgifter om

fordringar, exekutionstitlar, exekutiva åtgärder m.m. som avses i 6 § URL,

 2. uppgift om beteckning på handling och, i förekommande fall, uppgift om att

en handling i ett mål eller ärende inte finns i registret,

 3. handling som kommit in eller upprättats i ett mål eller ärende som

handläggs av myndigheten.

 En handling som avses i punkt 3 skall få innehålla känsliga uppgifter bara om

uppgiften lämnats i ett mål eller ärende eller den behövs för handläggningen av

målet.

Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. Hovrätten över Skåne och Blekinge framhåller att

domstolen vid överklagande måste få tillgång till hela akten i pappersform.

Vidare pekar hovrätten på att det kan råda oklarhet om när en handling som

härrör från myndigheten skall anses upprättad. RRV anser att frågorna om vad som

är originalhandling, vilket dess innehåll är och hur den skall hanteras inte har

belysts tillräckligt. Sveriges advokatsamfund anser att elektroniska akter inte

bör införas, eftersom de kan komma att innehålla information som är felaktig

eller som inte är relevant för målets handläggning. Om elektroniska akter införs

anser advokatsamfundet att vissa justeringar behöver göras i lagtexten.

 Skälen för regeringens förslag: Eftersom de regionala utsökningsregistren i de

flesta avseenden skall ersätta det centrala utsökningsregistret, såvitt gäller

de kategorier av mål för vilka det nya systemet tagits i bruk, måste registren

bl.a. innehålla uppgifter av samma slag som det nuvarande utsökningsregistret.

Det innebär till att börja med att identifieringsuppgifter som avses i 4 och 5

§§ URL skall finnas i registren. Vad gäller uppgifter om fordringar,

exekutionstitlar, exekutiva åtgärder m.m. får enligt 6 § URL utsökningsregistret

innehålla vissa närmare angivna typer av uppgifter i den utsträckning som

regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, föreskriver. Av 2 §

utsökningsregisterförordningen (1986:678) framgår att RSV får meddela

föreskrifter om innehållet i utsökningsregistret. Samma metod bör tillämpas vid

regleringen av de regionala utsökningsregistren.

Elektroniska akter

En viktig nyhet är att de regionala utsökningsregistren föreslås få innehålla

s.k. elektroniska akter och de uppgifter som behövs för att söka fram sådana

akter och handlingar i dessa. Detta är en förutsättning för det mer rationella

sätt att arbeta som det nya ADB-stödet syftar till att möjliggöra. En strävan är

därvid att kronofogdemyndigheterna i princip skall kunna undvara pappersbaserad

information vid handläggningen av mål. All nödvändig information skall i stället

finnas i den elektroniska akten och vara tillgänglig via terminal. För att

åstadkomma detta krävs bl.a. att man med hjälp av s.k. bildfångstteknik

(scanning) skapar elektroniska avbildningar av inkommande handlingar och att

t.ex. tjänsteanteckningar görs i elektronisk form. Även beslut skall kunna

upprättas i form av elektroniska dokument och inte behöva finnas i

pappersbaserad form hos myndigheten. En definition av begreppet elektroniskt

dokument bör införas på indrivningsområdet. Efter förebild av de bestämmelser

som införts på bl.a. tullområdet och nu senast på skatteområdet bör med

elektroniskt dokument avses en upptagning vars innehåll och utställare kan

verifieras genom ett visst tekniskt förfarande. Kraven på säkerhet när det

gäller lås för de elektroniska dokumenten med anknytning till utställare bör

vara så höga att det elektroniska dokumentet kan jämställas med ett underskrivet

pappersdokument. Vad gäller teknisk lösning m.m. vill vi i övrigt hänvisa till

uttalandena i propositionen om elektronisk dokumenthantering inom

skatteförvaltningen, m.m. (prop. 1994/95:93 s. 24).

 En elektronisk akt skall innehålla alla handlingar som inkommer eller

upprättas i ett mål. Handlingar som expedieras skall kunna uppfattas utan

tekniskt hjälpmedel, såvida inte expediering enligt särskilda regler får ske i

elektronisk form. Huvudregeln är alltså att "pappershandlingar" expedieras. Det

är främst i fråga om större ingivare av mål, arbetsgivare som skall iaktta

beslut om löneexekution etc. som det kan bli aktuellt att även lämna

underrättelse om myndighetens beslut i elektronisk form. Regeringen avser att

senare besluta om de förordningsändringar som behövs för att sådana rutiner

skall kunna användas när det är lämpligt.

 Beträffande domstolens tillgång till handlingar i målet vid överklagande gör

vi, liksom när det gäller beskattningsverksamheten, bedömningen att denna fråga

kan lösas praktiskt genom riktlinjer utarbetade av RSV i samråd med

Domstolsverket (jfr prop. 1994/95:93 s. 38).

 För att informationen i de elektroniska akterna skall kunna återfinnas krävs

att de regionala registren får innehålla uppgifter som behövs för att

identifiera dels det mål till vilket akten hör, dels olika handlingar som ingår

i akten. Att de regionala utsökningsregistren får innehålla de uppgifter som

krävs för att identifiera målet följer redan av hänvisningen till 6 § URL.

Däremot krävs det en ny föreskrift om att registren får innehålla uppgift om

beteckning på handling i akten. Det kan vidare förekomma att en handling av

tekniska skäl inte kan bildfångas och på så sätt tillföras den elektroniska

akten. Registren bör därför också få innehålla uppgift om att en handling inte

finns i akten.

 I 4 § och 6 § andra stycket DL finns bestämmelser om vissa slags uppgifter som

har bedömts som särskilt känsliga från integritetssynpunkt. De regionala

registren bör få innehålla en handling där det finns sådana uppgifter bara om

uppgiften lämnats i ett mål eller ärende eller om den behövs för handläggningen

av målet. Genom denna begränsning tillgodoses delvis advokatsamfundets önskemål

om att undvika att registren innehåller information som inte är relevant för

handläggningen. Vad gäller advokatsamfundets invändningar mot införande av

elektroniska akter vill vi i övrigt anföra följande. Den svenska

förvaltningslagstiftningen ställer höga krav på att all information som har

utnyttjats vid handläggningen skall finnas dokumenterad hos myndigheten. Det

intresse som skall tillgodoses med detta är främst parternas intresse av insyn i

handläggningen och i vad myndighetens beslut grundar sig på. I förening med

offentlighetsprincipen innebär detta att myndigheterna ibland kan ställas inför

svåra frågor om utlämnande av information. Detta gäller emellertid oberoende av

hur informationen förvaras. Den förändring som sker genom att informationen

lagras elektroniskt är i första hand att det går snabbare att få fram

informationen. Det kan naturligtvis finnas farhågor för att detta skulle öka

risken för att känslig information skall lämnas ut utan en tillräckligt noggrann

sekretessprövning. Det finns emellertid möjligheter att motverka detta bl.a.

genom rutiner i ADB-systemet som fäster uppmärksamheten på sekretessfrågan när

det finns skäl till det. Det ankommer på RSV att se till att sådana rutiner

införs. Tillsammans med de begränsningar som föreslås i det följande vad gäller

sökbegrepp i de elektroniska akterna kan man enligt vår bedömning på det sättet

skapa ett gott skydd för den personliga integriteten vid användning av

elektroniska akter.

 De uppgifter som behöver finnas kvar i det centrala utsökningsregistret, för

dess funktion som referensregister beträffande mål som omfattas av de regionala

registren, är i första hand identifieringsuppgifter avseende parterna och målen

samt uppgift om var mål mot en viss gäldenär handläggs (koder för handläggande

myndighet och enhet). Men även vissa andra uppgifter kan behövas, t.ex. uppgift

om exekutionsurkundens beteckning, referensnummer etc. Samma uppgifter måste

givetvis finnas i resp. regionala register.

6.5 Terminalåtkomst

Regeringens förslag: Såväl RSV som kronofogdemyndigheterna skall få ha

terminalåtkomst till det centrala utsökningsregistret i dess nya form.

 Terminalåtkomst till de regionala utsökningsregistren skall få finnas för

samma ändamål som terminalåtkomsten till det centrala utsökningsregistret.

 RSV skall få ha terminalåtkomst till ett regionalt utsökningsregister i fråga

om identifieringsuppgifter som avses i 4 och 5 §§ utsökningsregisterlagen

(1986:617), URL, och uppgifter som avses i 6 § URL i den utsträckning som sådana

uppgifter förekommer i registret.

 En kronofogdemyndighet skall få ha terminalåtkomst till det regionala

utsökningsregistret för länet. En kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i

konkurs skall dessutom få ha åtkomst till vissa uppgifter i det regionala

utsökningsregistret för ett annat län som ingår i tillsynsområdet. Regeringen

skall kunna föreskriva att RSV får ha åtkomst till handlingar i de elektroniska

akterna eller att en kronofogdemyndighet får ha åtkomst till uppgifter i det

regionala utsökningsregistret för ett annat län utöver vad som nu har sagts.

 Generaltullstyrelsens och skattemyndigheternas terminalåtkomst skall gälla

även de regionala registren, med undantag av de elektroniska akterna.

 I den utsträckning som regeringen föreskriver skall en sökande få ha

terminalåtkomst till uppgifter i utsökningsregistren om de mål som han gett in.

Förslaget i promemorian överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. RSV anser emellertid att terminalåtkomsten i vissa

hänseenden behöver göras vidare. Kronofogdemyndigheterna bör enligt verket ha

terminalåtkomst till andra regionala register än det egna om gäldenären, eller

skulden, är aktuell även hos den frågande myndigheten. Detta kan, upplyser RSV,

exempelvis förekomma om gäldenären har tillgångar i mer än ett län eller

beträffande solidarisk betalningsskyldighet för gäldenärer som finns i olika

län. I specialindrivningsverksamheten krävs det enligt verket en obegränsad

åtkomst till de regionala registren. Vidare bör enligt RSV:s mening

Generaltullstyrelsen och skattemyndigheterna ha åtkomst till de regionala

registren på samma sätt som till det centrala registret. RSV väcker också frågan

om möjlighet att maskinellt besvara förfrågningar och anser att denna bör

utredas. Svenska Inkassoföreningen anser att terminalåtkomsten för sökandena bör

omfatta även svarande som är aktuella hos sökanden men beträffande vilka ansökan

ännu inte har getts in. Sveriges Inkassoorganisation framhåller att det krävs

hög tillgänglighet i systemet för ingivarnas frågor.

 Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln bör vara att terminalåtkomsten för

en kronofogdemyndighet är begränsad till det egna regionala utsökningsregistret

och sålunda endast omfattar uppgifter som myndigheten själv är registeransvarig

för. Ett undantag från denna regel krävs beträffande kronofogdemyndigheter som

är tillsynsmyndigheter i konkurs i de fall tillsynsområdet omfattar ett eller

flera län utöver det egna.

 Att RSV har behov av åtkomst till de typer av uppgifter som i dag finns i

utsökningsregistret hänger bl.a. samman med verkets uppgifter i fråga om

styrning och uppföljning av verksamheten och dess handläggning av

skadeståndsärenden m.m.

 Den föreslagna regleringen överensstämmer i sak i allt väsentligt med vad som

gäller i dag i fråga om en kronofogdemyndighets terminalåtkomst till det

centrala utsökningsregistret. Undantag från den s.k. länsspärren gäller i dag

för uppgifter om skuldsanering, konkurs och näringsförbud. Behovet av åtkomst

till dessa uppgifter utan geografisk begränsning, bl.a. för att myndigheterna

skall kunna iaktta förbudet mot specialexekution vid konkurs och när

skuldsanering har inletts, kan i det nya systemet tillgodoses genom att

uppgifterna får finnas kvar i det centrala utsökningsregistret. En annan

möjlighet är att regeringen med stöd av det föreslagna bemyndigandet föreskriver

att en kronofogdemyndighet får ha åtkomst till dessa typer av uppgifter i det

regionala registret för ett annat län. Vilken lösning som är att föredra måste

klarläggas i det fortsatta arbetet med att utforma det nya systemet.

 Förslaget att regeringen skall kunna föreskriva om en vidare terminalåtkomst

till de regionala registren är i övrigt föranlett bl.a. av den s.k. ordnade

samverkan som nyligen införts inom exekutionsväsendet. Det kan inte uteslutas

att det blir svårt att samverka på ett tillräckligt effektivt sätt över

länsgränserna om det inte skapas en möjlighet att i viss utsträckning få ta del

av uppgifter i det regionala registret hos en annan kronofogdemyndighet som

ingår i samverkansområdet. Vi gör bedömningen att även det behov av en vidare

terminalåtkomst i vissa fall som RSV härutöver har pekat på kommer att kunna

tillgodoses genom föreskrifter som regeringen avser att meddela med stöd av det

föreslagna bemyndigandet. Det kan t.ex. gälla åtkomst vid s.k. specialindrivning

eller åtkomst för den kronofogdemyndighet som handlägger ett mål till det

regionala registret för ett annat län där verkställighet kan ske för samma

fordran, t.ex. vid solidarisk betalningsskyldighet. Det kan också gälla fall där

gäldenären har tillgångar i mer än ett län.

 Som RSV påpekat bör Generaltullstyrelsen och skattemyndigheterna ha

terminalåtkomst till de regionala registren när det gäller uppgifter som de i

dag har åtkomst till i det centrala registret.

De elektroniska akterna

En elektronisk akt kan innehålla snart sagt vilket slags information som helst,

eftersom inkomna handlingar finns avbildade i sin helhet i akten. Det finns mot

den bakgrunden ett starkt intresse från integritetssynpunkt av att så mycket som

möjligt begränsa terminalåtkomsten till akterna. Att den enhet inom myndigheten

där ett mål handläggs måste ha sådan åtkomst är självklart. Det är emellertid

vanligt att ansvaret för handläggningen av ett mål flyttas mellan olika enheter

inom myndigheten, t.ex. från en fältenhet till specialindrivningsenheten eller

vice versa. För att sådana överflyttningar, som i många fall görs bara för en

kortare tid eller i en brådskande situation, inte skall behöva föranleda att

målet formellt omregistreras från en enhet till en annan, bör några begräns-

ningar av åtkomsten till akterna inom myndigheten inte föreskrivas i lag.Även en

annan kronofogdemyndighet eller RSV kan ha behov av att under vissa

förutsättningar få ha åtkomst till akten för att inte formerna för samverkan

skall bli tungrodda. Det skulle emellertid föra för långt att i

utsökningsregisterlagen närmare ange i vilken utsträckning sådan åtkomst skall

vara tillåten. Detta bör i stället ankomma på regeringen.

Det centrala utsökningsregistret

För att det centrala utsökningsregistret skall fylla sin funktion i det nya

systemet, bl.a. att underlätta samordningen av myndigheternas handläggning av

mål, är det nödvändigt att såväl samtliga kronofogdemyndigheter som RSV får ha

terminalåtkomst till registret i dess nya form.

Terminalåtkomst för sökande och ombud

För att inte kronofogdemyndigheterna och RSV i onödan skall belastas med

förfrågningar, brevledes eller per telefon eller telefax, om mål som är under

handläggning bör det vara möjligt att i större eller mindre utsträckning ge en

sökande eller dennes ombud terminalåtkomst till vissa typer av uppgifter i

utsökningsregistren om mål som han själv har gett in. Beroende på hur mycket

information som i fortsättningen skall finnas i det centrala utsökningsregistret

kan denna åtkomst behöva gälla antingen bara det centrala registret eller såväl

detta som de regionala registren. Vilken lösning som är att föredra får även på

den här punkten klarläggas i det fortsatta arbetet med att utforma det nya

systemet. Det bör ankomma på regeringen att föreskriva i vilken utsträckning en

sökande eller ett ombud får ha terminalåtkomst. En lämplig utformning av

föreskrifterna om detta torde vara att RSV, inom de ramar som regeringen kan

komma att ange, får pröva frågan om terminalåtkomst för viss sökande eller visst

ombud.

6.6 Sökbegrepp

Regeringens förslag: I de elektroniska akterna skall som sökbegrepp få användas

endast målbeteckning och beteckning på handling. Någon motsvarande begränsning

skall inte gälla för övriga uppgifter i de regionala utsökningsregistren eller

för innehållet i det centrala utsökningsregistret.

Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. Justitiekanslern (JK) anser att förhållandet mellan

avgränsning av tillåtna sökbegrepp och det insynsintresse som

offentlighetsprincipen skall tillgodose måste ägnas ökad uppmärksamhet.

Domstolsverket anser att man bör överväga begränsningar genom föreskrifter. Med

detta torde verket åsyfta begränsningar vad gäller andra delar av registren än

de elektroniska akterna.

 Skälen för regeringens förslag: Ett sätt att förhindra integritetsintrång

genom bearbetning av de elektroniska akterna som inte står i överensstämmelse

med registrens ändamål är att vara restriktiv vad gäller tillåtna sökbegrepp.

Därför föreslås att endast målets beteckning och beteckningen på handlingen

skall få användas för att söka fram en handling i de elektroniska akterna.

 För övriga uppgifter i de regionala utsökningsregistren eller för uppgifterna

i det centrala registret bör sökmöjligheterna inte begränsas på detta sätt.

Någon sådan begränsning förekommer inte heller i dag i fråga om det för hela

landet gemensamma utsökningsregistret.

 Med anledning av vad JK anfört bör påpekas att den begränsning i fråga om

sökbegrepp som föreslås för de elektroniska akterna får till resultat att

sökmöjligheterna i huvudsak motsvarar vad som gäller vid konventionell

akthantering. Begränsningen innebär sålunda inte någon försämring vad gäller

informationens tillgänglighet jämfört med vad som gäller i dag.

 12

6.7 Utlämnande på ADB-medium

Regeringens förslag: Uppgifter ur de regionala utsökningsregistren skall få

lämnas ut på ADB-medium för redovisningsändamål. Regeringen skall kunna medge

utlämnande på ADB-medium även för andra ändamål. Denna befogenhet skall kunna

delegeras till Datainspektionen såvitt gäller uppgifter som inte omfattas av

sekretess.

Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. Svenska Inkassoföreningen framhåller att det nuvarande

informationsflödet mellan inkassobolagen och RSV/kronofogdemyndigheterna inte

får störas.

 Skälen för regeringens förslag: I dag gäller enligt 9 § URL att uppgifter ur

utsökningsregistret får lämnas ut på ADB-medium för utbetalning av influtna

medel och annan redovisning. För att möjligheterna att utnyttja ADB-stöd för

dessa moment i handläggningen inte skall försämras måste samma möjligheter i det

nya systemet finnas såväl beträffande det centrala utsökningsregistret som de

regionala utsökningsregistren, där mera omfattande information om målen finns.

Även möjligheten att i annan lag eller förordning eller särskilt regeringsbeslut

medge utlämnande på ADB-medium för andra ändamål, liksom regeringens möjlighet

att delegera viss beslutanderätt i denna fråga till Datainspektionen bör omfatta

också de nya, regionala registren, eftersom dessa efter hand kommer att ersätta

det centrala utsökningsregistret.

 De uppgifter som finns i utsökningsregistret i dag är i allt väsentligt sådana

slag av uppgifter som är uttryckligen undantagna från sekretessskyddet enligt 9

kap. 19 § sekretesslagen (1980:100). Det har därför varit möjligt att tillämpa

rutiner som innebär att uppgifterna lämnas ut utan att någon sekretessprövning

görs i det enskilda fallet. Beträffande handlingar i en elektronisk akt är ett

sådant generellt utlämnande inte möjligt, vare sig på ADB-medium eller på något

annat sätt, eftersom dessa handlingars innehåll inte är standardiserat på samma

sätt som den information som finns i utsökningsregistret i dag. Det torde i

stället vara nödvändigt att ett utlämnande när det gäller innehållet i en

elektronisk akt föregås av sekretessprövning i det enskilda fallet, med

tillämpning av det skaderekvisit som gäller enligt den nämnda

sekretessbestämmelsen.

 13

6.8 Gallring

Regeringens förslag: Samma bestämmelser om gallring skall gälla för uppgifter i

ett regionalt utsökningsregister som för motsvarande uppgifter i det centrala

utsökningsregistret. För handlingar i en elektronisk akt och uppgifter som

behövs för att söka fram dessa skall samma bestämmelser gälla som för huvuddelen

av övriga uppgifter i utsökningsregistren, dvs. uppgifterna skall gallras senast

när det gått tre år från utgången av det år då målet avslutades.

Förslaget i promemorian överensstämmer i sak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. Riksarkivet framhåller behovet av kontinuitet i det

bevarande av information om indrivningsverksamheten som i dag sker på mikrofilm

och föreslår en bestämmelse i utsökningsregisterförordningen (1986:678) om

föreskriftsrätt för Riksarkivet.

 Skälen för regeringens förslag: Beträffande det centrala utsökningsregistret

gäller enligt 11 § URL olika bevaringstider för olika slags uppgifter. Delvis är

dessa tider ganska långa, vilket bl.a. hänger samman med behovet av att kunna

göra maskinella omräkningar av skatt m.m. Eftersom de regionala

utsökningsregistren efter hand skall ersätta det centrala utsökningsregistret i

de flesta avseenden bör samma tidsfrister gälla för uppgifter i dessa register.

 Behovet av att bevara viss information i elektronisk form under lång tid gör

sig inte gällande på samma sätt i fråga om handlingar i de elektroniska akterna

och uppgifter som behövs för att söka fram dessa. Från integritetssynpunkt är

det vidare angeläget att myndigheterna inte har en stor mängd information som

kan vara av känslig natur lättare tillgänglig än vad som behövs för att

verksamheten skall kunna bedrivas på ett rationellt sätt. Under den närmaste

tiden efter det att ett mål avslutats ligger det nära till hands att frågor kan

väckas som kan besvaras snabbt och enkelt bara under förutsättning att all

information som rör målet är tillgänglig via terminal. Av det skälet, och för

att undvika ett onödigt komplicerat system med många olika tidsfrister, bör

samma tid gälla för dessa uppgifter och handlingar som för uppgifter i

utsökningsregistren i allmänhet. Uppgifterna bör alltså gallras senast när det

gått tre år från utgången av det år då målet avslutades.

 Informationen i en elektronisk akt kommer i många fall att vara i vissa delar

identisk för flera mål, t.ex. när den utgörs av en skrift som gäldenären gett in

med anledning av utsatt utmätningsförrättning som gäller flera mål. Den

föreslagna regeln innebär att tidsfristen kommer att räknas från utgången av det

år när det sista av målen avslutades. Att efter utgången av denna relativt korta

tid helt förstöra informationen kan givetvis inte komma i fråga. Mot det talar

såväl allmänna arkivprinciper som behovet av att kunna återfinna dokumentation

om målets handläggning t.ex. vid tillämpning av extraordinära rättsmedel. Det

bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att

avgöra hur informationen skall förvaras sedan den tagits bort ur det

datorbaserade registret. På det sättet bör bl.a. det önskemål som Riksarkivet

har uttryckt om kontinuitet i bevarandet av informationen kunna tillgodoses.

 Regeringens förslag innebär vidare att terminologin i 11 § URL anpassas till

vad som gäller på arkivlagstiftningens område.

6.9 Innehållet i ett registerutdrag

Regeringens förslag: Registerutdrag enligt 10 § datalagen (1973:289) DL, behöver

inte omfatta uppgift i handling som getts in i ett mål eller ärende eller som

kronofogdemyndigheten har expedierat till den registrerade. Om uppgiften finns i

ett mål eller ärende som rör den som begärt utdraget skall det emellertid framgå

att uppgiften inte tagits med i detta.

Förslaget i promemorian överensstämmer i sak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. RRV anser att oklarheten om vad som är originalhandling

gör sig gällande även här. Även när det är fråga om en handling som den

registrerade själv har gett in kan det finnas ett behov av att kunna jämföra

pappershandlingen med den elektroniska avbildningen. Sveriges advokatsamfund

avstyrker den föreslagna begränsningen.

 Skälen för regeringens förslag: De begränsningar som har föreslagits i det

föregående i fråga om sökbegreppen medför att en sökning av om uppgifter om en

viss person finns i andra akter än de som rör honom själv inte är tillåten. Det

krävs därför undantag från skyldigheten att ta med sådana uppgifter i ett

registerutdrag enligt 10 § DL. Vidare gäller att det knappast fyller någon

funktion att i ett sådant registerutdrag ta med innehållet i handlingar som den

som begär uppgiften själv har gett in. Det får anses tillräckligt att utdraget

innehåller sådan information att den som begär uppgiften kan identifiera de

handlingar som har förts in i registret. Undantaget från skyldigheten att lämna

underrättelser med fullständigt innehåll bör utformas på det sättet att

uppgifter i handlingar som getts in i ett mål eller ärende, eller som har

expedierats av den registeransvarige, inte behöver tas med i underrättelsen.

 14

7 Ikraftträdande m.m.

Med hänsyn till tidplanen för INDEX-projektet är det angeläget att de nya

bestämmelserna kan träda i kraft så snart som möjligt. En viss förskjutning

jämfört med den tidplan som RSV föreslagit är trots det oundviklig. Den

fortsatta beredningen bör inriktas på att bestämmelserna skall träda i kraft den

1 juni 1995, vilket torde vara den tidigaste tänkbara tidpunkten. I sammanhanget

kan nämnas att också tidpunkten för den andra etappen torde komma att förskjutas

något, troligen till den 1 april 1996, som väntas bli ikraftträdandedag för de

nya bestämmelserna om löneexekution och handläggning av enskilda mål.

 Förslagen har inte någon omedelbar inverkan på exekutionsväsendets

resursbehov. Däremot gör regeringen bedömningen att ett genomförande av

förslagen vad gäller elektronisk dokumenthantering, i likhet med motsvarande i

fråga om skatteförvaltningen, är av stor betydelse för att man inom

exekutionsväsendet skall kunna ta tillvara de möjligheter till rationalisering

av målhanteringen som modern teknik erbjuder. Ett genomförande av förslagen

bidrar därmed till minskade administrationskostnader på sikt.

8 Författningskommentar

8.1 Förslaget till lag om ändring i

utsökningsregisterlagen (1986:617)

1 §

Ändringen i första stycket är föranledd av att bestämmelser införs i lagen om

regionala register. Det register som omfattar hela landet skall i fortsättningen

kallas det centrala utsökningsregistret. I andra stycket 5, som är en ny punkt,

anges de huvudsakliga delarna av det centrala registrets funktion som

referensregister till de regionala registren.

2 §

I andra stycket, som är nytt, regleras registeransvaret för de regionala

registren. Samtidigt har den tidigare indirekta regleringen i första stycket av

registeransvaret för det centrala registret ersatts med en direkt regel (se

avsnitt 6.3).

6 a §

I paragrafen regleras de regionala registrens innehåll. Innebörden av

hänvisningen i första stycket 1 till 4 - 6 §§ är att dessa register får

innehålla samma typer av uppgifter som i dag får eller skall finnas i det

centrala registret. Av första stycket 2 framgår att registren får, utöver vad

som följer av hänvisningen till 4 - 6 §§, innehålla de uppgifter som behövs för

att söka fram en handling i en elektronisk akt och i andra stycket att registren

får innehålla de elektroniska dokument som bildar de elektroniska akterna.

Beträffande skälen för bestämmelsen hänvisas till avsnitt 6.4.

7 §

I paragrafen regleras åtkomsten till det centrala utsökningsregistret. I första

stycket har en koppling gjorts till registrets ändamål. Genom tredje stycket,

som är nytt, bemyndigas regeringen att föreskriva om terminalåtkomst för en

sökande eller ett ombud för denne såvitt gäller uppgifter om de mål eller

ärenden som han gett in. Beträffande skälen för bemyndigandet hänvisas till

avsnitt 6.5.

7 a §

I paragrafen regleras åtkomsten till de regionala registren. Beträffande den

avvägning som gjorts mellan olika intressen som här gör sig gällande m.m.

hänvisas till avsnitt 6.5.

7 b §

I paragrafen regleras vad som är tillåtna sökbegrepp vid sökning i de

elektroniska akterna. Beträffande skälen för den avgränsning som gjorts hänvisas

till avsnitt 6.6. Bestämmelsen skiljer sig i språkligt hänseende något från

motsvarande bestämmelse i 13 § skatteregisterlagen (1980:343). Någon skillnad i

sak är inte åsyftad med detta.

8 §

Genom ändringen utvidgas terminalåtkomsten för Generaltullstyrelsen och

skattemyndigheterna till att gälla även de regionala utsökningsregistren.

Åtkomsten till dessa omfattar dock inte de elektroniska akterna. Ändringen är

föranledd av att en stor del av de uppgifter i det centrala registret som dessa

myndigheter redan i dag har åtkomst till i framtiden bara kommer att finnas i de

regionala registren.

 15

9 §

Ändringen i första stycket innebär att den reglering av utlämnande av uppgifter

på ADB-medium som redan i dag gäller för utsökningsregistret har gjorts

tillämplig även på de nya, regionala registren. Ändringen i andra stycket är av

endast redaktionell natur.

10 §

Ändringen innebär i sak att samma koppling mellan ändamål och tillåten

bearbetning görs beträffande de regionala registren som beträffande det centrala

utsökningsregistret. Dessutom görs ett par språkliga justeringar.

10 a §

I paragrafen, som är ny, görs ett undantag från underrättelseskyldigheten enligt

10 § DL. Undantaget är föranlett av den begränsning i fråga om sökbegrepp i

elektroniska handlingar som föreskrivs i 7 b § (jfr avsnitt 6.9). Denna

begränsning medför att det inte är möjligt att söka fram information om en

person som kan finnas i en handling i ett mål eller ärende som inte rör honom

själv. Undantaget från underrättelseskyldigheten enligt 10 § DL har formulerats

så att det gäller samtliga ingivna handlingar i de elektroniska akterna,

oberoende av vem akten avser och vem som gett in handlingen. Det omfattar

sålunda även handlingar i ett mål eller ärende som är ingivna av en myndighet.

Undantaget från underrättelseskyldigheten gäller vidare uppgifter i handlingar i

den registrerades akt som har expedierats till honom själv. För övriga uppgifter

och handlingar i ett regionalt register skall 10 § DL tillämpas.

11 §

Ändringarna i första stycket innebär dels att samma bestämmelser skall gälla,

för de typer av uppgifter som får finnas i utsökningsregistret i dag, även när

uppgifterna finns i ett regionalt register, dels att samma bestämmelser skall

gälla för handlingar i de elektroniska akterna som för huvuddelen av de typer av

uppgifter som får finnas i utsökningsregistret i dag.

 Vidare har bestämmelserna i paragrafen språkligt anpassats till den

terminologi som används i arkivlagstiftningen, vilket föranlett omarbetning av

främst tredje stycket.

 16

8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

Ändringen i 18 § femte stycket innebär att hänvisningen till den numera upphävda

lagen (1978:882) om säkerhet för skattefordringar m.m. ersätts med en hänvisning

till 10-13 §§ lagen om indrivning av statliga fordringar m.m., dit

bestämmelserna om säkerhet för skattefordringar m.m. har överförts.

 17

Remissinstanser som avgett yttrande över promemorian:

Justitiekanslern, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Gävle tingsrätt, Doms-

tolsverket, Datainspektionen, Riksförsäkringsverket, Statskontoret, Riks-

revisionsverket, Riksskatteverket, Riksarkivet, Svenska Inkassoföreningen,

Sveriges Inkassoorganisation och Sveriges Advokatsamfund

 32

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

(1986:617)

 Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsregisterlagen (1986:617)1

 dels att i 3-6 §§ ordet "utsökningsregistret" skall bytas ut mot "det centrala

utsökningsregistret",

 dels att 1, 2 och 7-11 §§ skall ha följande lydelse samt att rubriken närmast

före 3 § skall lyda "Registrens innehåll",

 dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 6 a, 7 a, 7 b och 10 a

§§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

-------------------------------------------------------

 För de ändamål som anges i För de ändamål som anges i

denna paragraf skall med denna paragraf skall med

hjälp av automatisk databe- hjälp av automatisk databe-

handling föras ett för hela handling föras dels ett för

landet gemensamt utsöknings- hela landet gemensamt

register. utsökningsregister (det

 centrala

 utsökningsregistret), dels

 ett regionalt utsökningsre-

 Registret skall användas gister för varje län.

inom exekutionsväsendet för Registren skall användas

 1. verkställighet enligt inom exekutionsväsendet för

utsökningsbalken, 1. verkställighet enligt

 2. verkställighet eller utsökningsbalken,

tillsyn enligt annan för- 2. verkställighet eller

fattning, tillsyn enligt annan för-

 2 a. indrivning enligt fattning,

lagen (1993:891) om indriv- 2 a. indrivning enligt

ning av statliga fordringar lagen (1993:891) om

m.m., indrivning av statliga

 3. avräkning enligt lagen fordringar m.m.,

(1985:146) om avräkning vid 3. avräkning enligt lagen

återbetalning av skatter och (1985:146) om avräkning vid

avgifter, återbetalning av skatter

 4. planering och tillsyn och avgifter,

av verksamhet som avses un- 4. planering och tillsyn

der 1-3. av verksamhet som avses

 under 1-3,

 5. fördelning av mål,

 ärenden och handlingar mel-

 lan kronofogdemyndigheter

 Registret får användas av samt redovisning till

myndigheter utanför exeku- sökanden.

tionsväsendet för Registren får användas av

 1. ändamål som avses i myndigheter utanför ex-

andra stycket 3, ekutionsväsendet för

 2. planering, samordning 1. ändamål som avses i

och uppföljning av revi- andra stycket 3,

sions- och annan kontroll- 2. planering, samordning

verksamhet vid beskattning och uppföljning av

och tulltaxering, revisions- och annan

 3. utredningar vid bestäm- kontrollverksamhet vid be-

mande och uppbörd av skat- skattning och

ter, tullar och tulltaxering,

socialavgifter, 3. utredningar vid

 4. tillsyn över innehavare bestämmande och uppbörd av

av trafiktillstånd och tra- skatter, tullar och

fikansvariga enligt yrkes- socialavgifter,

trafiklagen (1988:263). 4. tillsyn över

 innehavare av

 trafiktillstånd och tra-

 fikansvariga enligt

 yrkestrafiklagen

 (1988:263).

 2 §

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket förfogar Riksskatteverket är

över hela registeransvarigt för det

utsökningsregistret. En kro- centrala utsöknings-

nofogdemyndighet förfogar registret. En

över registret, såvitt gällerkronofogdemyndighet är re-

uppgifter i mål eller ärendengisteransvarig för

som handläggs hos registret, när det gäller

myndigheten, enligt de när- uppgifter i mål eller ären-

mare föreskrifter regeringen den som handläggs hos myn-

meddelar. digheten, enligt de närmare

 föreskrifter regeringen

 meddelar.

 Varje

 kronofogdemyndighet är

 registeransvarig för det

 regionala

 utsökningsregistret för län-

 et.

-------------------------------------------------------

 6 a §

-------------------------------------------------------

 Ett regionalt utsöknings-

 register får, i den

 utsträckning som föreskrivs

 av regeringen eller den

 myndighet som regeringen

 bestämmer, i fråga om sådana

 personer för vilka

 uppgifter får registreras

 enligt 3 § innehålla

 1. uppgifter som avses i

 4-6 §§,

 2. uppgift om beteckning

 på handling och, i förekom-

 mande fall, uppgift om att

 en handling i ett mål eller

 ärende inte finns i

 registret.

 Registret får också inne-

 hålla handling som kommit

 in eller upprättats i ett

 mål eller ärende som

 handläggs av myndigheten.

 En sådan handling får

 innehålla uppgift som avses

 i 4 § eller 6 § andra

 stycket datalagen

 (1973:289) endast om en

 enskild har lämnat

 uppgiften eller om den

 behövs för handläggningen av

 målet eller ärendet.

 33

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §3

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket och kro- Riksskatteverket och

nofogdemyndigheterna får ha kronofogdemyndigheterna får

terminalåtkomst till för de ändamål som anges i 1 §

utsökningsregistret. ha terminalåtkomst till det

 centrala

 utsökningsregistret.

 Terminalåtkomsten för en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om

 1. den som är registrerad hos myndigheten som gäldenär i mål om exekutiva

åtgärder,

 2. den som i annat fall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål

eller ärende som handläggs hos myndigheten,

 3. make till person som avses under 1,

 4. den som är gemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1,

 5. fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14 av

anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) och delägare i sådant

företag, om företaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under 1,

 6. skuldsanering, konkurs och näringsförbud.

 I fråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i konkurs gäller

terminalåtkomsten enligt andra stycket 1 också gäldenärer i annat län, om detta

ingår i tillsynsområdet.

-------------------------------------------------------

 I den utsträckning som

 regeringen föreskriver får

 en sökande eller dennes om-

 bud ha terminalåtkomst till

 det centrala

 utsökningsregistret när det

 gäller uppgifter om de mål

 eller ärenden som han gett

 in.

-------------------------------------------------------

 7 a §

-------------------------------------------------------

 Terminalåtkomst till ett

 regionalt

 utsökningsregister får

 finnas för de ändamål som

 anges i 1 § och i den

 utsträckning som anges i

 andra - femte styckena.

 Riksskatteverket får ha

 terminalåtkomst till ett

 regionalt utsök-

 ningsregister när det gäller

 uppgifter som avses i 6 a §

 första stycket.

 En kronofogdemyndighet

 får ha terminalåtkomst till

 det regionala

 utsökningsregistret för länet

 och, om kronofogdemyndig-

 heten är tillsynsmyndighet

 i konkurs, uppgifter som

 avses i 6 a § första stycket

 1 i det regionala utsök-

 ningsregistret för ett

 annat län som ingår i

 tillsynsområdet.

 Regeringen får föreskriva

 att Riksskatteverket får ha

 terminalåtkomst till hand-

 ling som avses i 6 a §

 andra stycket eller att en

 kronofogdemyndighet får ha

 terminalåtkomst till

 uppgifter och handlingar i

 de regionala

 utsökningsregistren utöver

 vad som nu har sagts.I den utsträckning som

 regeringen föreskriver får

 en sökande eller dennes

 ombud ha terminalåtkomst

 till ett regionalt

 utsökningsregister när det

 gäller uppgifter om de mål

 eller ärenden som han gett

 in.

-------------------------------------------------------

 7 b §

-------------------------------------------------------

 I en handling som avses

 i 6 a § andra stycket får

 som sökbegrepp användas

 endast mål- eller ärende-

 beteckning och beteckning

 på handling.

 8 §4

-------------------------------------------------------

 Generaltullstyrelsen och Generaltullstyrelsen och

skattemyndigheterna får ha skattemyndigheterna får ha

terminalåtkomst till utsök- terminalåtkomst till det

ningsregistret. Terminalåt- centrala utsöknings-

komsten får avse endast upp- registret och till

gifter om person som före- uppgifter som avses i 6 a §

kommer i ärende hos myndig- första stycket i ett

heten. regionalt utsökningsregis-

 ter. Terminalåtkomsten får

 avse endast uppgifter om

 person som förekommer i

 ärende hos myndigheten.

 9 §

-------------------------------------------------------

 För utbetalning av influt- För utbetalning av

na medel och för annan redo- influtna medel och för

visning får uppgifter ur annan redovisning får upp-

utsökningsregistret lämnas utgifter i det centrala

på medium för automatisk utsökningsregistret eller

databehandling. ett regionalt utsöknings-

 register lämnas ut på medium

 För annat ändamål än som för automatisk data-

anges i första stycket får behandling.

uppgifter lämnas ut på medium För annat ändamål än som

för automatisk databe- anges i första stycket får

handling endast om detta uppgifter lämnas ut på med-

följer av lag eller förord- ium för automatisk databe-

ning eller regeringen har handling endast om detta

medgett det. Regeringen får följer av lag eller förord-

uppdra åt Datainspektionen ning eller regeringen har

att lämna sådant medgivande imedgett det. Regeringen får

fråga om uppgifter som inte uppdra åt Datainspektionen

omfattas av sekretess. att lämna sådant medgivande

Datainspektionens beslut får i fråga om uppgifter som

överklagas hos regeringen inte omfattas av

genom besvär. sekretess. Datainspektio-

 nens beslut får överklagas

 hos regeringen.

 10 §

-------------------------------------------------------

 Myndighet som är registe- En myndighet som är

ransvarig för utsökningsre- registeransvarig för det

gistret skall särskilt iakt- centrala utsöknings-

ta att uppgifterna i regi- registret eller ett

stret får bearbetas endast i regionalt utsökningsre-

enlighet med registrets än- gister skall särskilt

damål. Regeringen får för iaktta att uppgifterna i

särskilt fall medge annan registret får bearbetas

bearbetning, om det förelig- endast i enlighet med

ger särskilda skäl. registrets ändamål.

 Regeringen får i det en-

 skilda fallet medge annan

 bearbetning, om det finns

 särskilda skäl.

-------------------------------------------------------

 10 a §

-------------------------------------------------------

 I ett registerutdrag en-

 ligt 10 § datalagen

 (1973:289) behöver i fråga

 om ett regionalt

 utsökningsregister uppgift

 i handling som har getts

 in av en enskild eller som

 den registeransvarige har

 expedierat till den

 registrerade inte tas med.

 Om uppgiften finns i ett

 mål eller ärende rörande den

 som begärt utdraget, skall

 det framgå av utdraget att

 uppgiften inte finns med i

 detta.

 11 §5

-------------------------------------------------------

 Uppgift om I det centrala

indrivningsuppdrag som utsökningsregistret eller

avser böter får bevaras i ett regionalt

utsökningsregistret till utsökningsregister skall

utgången av det år då full uppgifter om indrivnings-

betalning skedde. Andra uppdrag som avser böter

uppgifter som avses i 6 § gallras vid utgången av det

1-11 får bevaras under högst år då full betalning skedde.

tre år. Denna tid räknas för Andra uppgifter som avses

uppgifter om betalningssäk- i 6 § 1-11 samt uppgifter

ring, kvarstad, näringsförbudoch handlingar som avses i

och förordnande av god man 6 a § första stycket 2 eller

från utgången av det år då andra stycket skall

åtgärden förföll eller förloradegallras efter tre år. Denna

sin verkan samt för tid räknas för uppgifter om

uppgifter om skuldsanering, betalningssäkring,

konkurs och ackord från kvarstad, näringsförbud och

utgången av det år då förfa- förordnande av god man från

randet avslutades. För övrigautgången av det år då åtgärden

uppgifter räknas tiden från förföll eller förlorade sin

utgången av det år under verkan samt för uppgifter

vilket målet avslutades. om skuldsanering, konkurs

 och ackord från utgången av

 det år då förfarandet

 avslutades. För övriga upp-

 Uppgifter enligt 4 och 5 §§gifter räknas tiden från

skall bevaras så länge annan utgången av det år under

uppgift om personen vilket målet avslutades.

förekommer i registret. Uppgifter enligt 4 och 5 §§

 skall gallras när det inte

 längre finns någon annan

 uppgift om personen i

 registret.

-------------------------------------------------------

 Uppgift som inte längre får Regeringen eller den

bevaras med stöd av be- myndighet som regeringen

stämmelsen i första stycket bestämmer får meddela före-

skall gallras, om inte skrifter om undantag från

regeringen eller den bestämmelserna i första

myndighet som regeringen stycket.

bestämmer föreskriver något

annat.

 Denna lag träder i kraft den 1 juni 1995.

1 Senaste lydelse av 6 § 1994:343.

2 Senaste lydelse 1994:590.

3 Senaste lydelse 1994:343.

4 Senaste lydelse 1990:396.

5 Senaste lydelse 1994:343.

 34

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

 Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1978:880) om betalningssäkring för

skatter, tullar och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 18 §1

 Har ett beslut om betalningssäkring överlämnats till kronofogdemyndighet för

verkställighet, får myndigheten ta emot säkerhet som gäldenären eller, där

gäldenären kan antas medge det, annan erbjuder sig att ställa.

 Tar kronofogdemyndigheten emot säkerhet, skall länsrätten i motsvarande mån

häva beslutet om betalningssäkring.

 Är i annat fall fråga om betalningssäkring får kronofogdemyndighet som anvisas

av skattemyndigheten ta emot säkerhet.

 Säkerhet får tas i anspråk när fordringen har förfallit till betalning eller

vid den senare tidpunkt som har medgivits.

-------------------------------------------------------

 I övrigt skall bestämmel- I övrigt skall bestämmel-

serna i lagen (1978:882) om serna i 10-13 §§ lagen

säkerhet för skattefordringar(1993:891) om indrivning

m.m. tillämpas. av statliga fordringar

 m.m. tillämpas.

 Denna lag träder i kraft den 1 juni 1995.

1Senaste lydelse 1990:372.

 35

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-02-24

Närvarande: justitierådet Torkel Gregow, justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Sigvard Holstad.

Enligt en lagrådsremiss den 16 februari 1995 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),

 2. lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar

m.m.,

 3. lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar

och avgifter.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren Frank
[REDACTED_EFTERNAMN].

 Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

 40

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:168 Elektronisk dokumenthantering inom

exekutionsväsendet m.m.

 41