Regeringens proposition

1993/94:235

Lag om arbetsförmedlingsregister

Prop.

1993/94:235

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 17 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Börje[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Arbetsmarknadsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att hanteringen av vissa av

Arbetsmarknadsverkets

personregister lagregleras. Denna lagreglering ersätter de tillstånd

från

Datainspektionen på vilka den nuvarande registreringen vilar.

Lagförslaget

innebär att arbetsförmedlingsregister får föras med hjälp av

automatisk

databehandling för varje offentlig arbetsförmedlings och varje

arbetsmarknadsinstituts verksamhetsområde och att ett centralt

statistikregister

får föras vid Arbetsmarknadsstyrelsen.

 I den föreslagna lagen anges för vilka ändamål registren får

användas och

vilka uppgifter som får tas in i registren. Förutom allmänna

uppgifter som den

arbetssökandes namn, personnummer och adress får ett register

innehålla ett

flertal andra uppgifter som är nödvändiga för att arbetsförmedling

skall kunna

bedrivas effektivt och rationellt. I lagförslaget finns en detaljerad

reglering

av de förutsättningar som krävs för registrering av uppgifter. Vissa

uppgifter

av särskilt känslig natur skall över huvud taget inte få registreras.

Det

föreslås också att terminalåtkomst till ett arbetsförmedlingsregister

endast får

finnas vid den förmedling eller det institut som får föra registret.

Vidare

upptar lagförslaget bestämmelser om registeransvar, sökbegrepp,

utlämnande av

uppgifter på ADB-medium, informationsskyldighet för den

registeransvarige samt

gallring av uppgifter ur registret.

 Lagen om arbetsförmedlingsregister föreslås träda i kraft den 1

juli 1994.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 4

2 Lagtext.................................. 5

3 Ärendet och dess beredning............... 12

4 Bakgrund................................. 12

5 Nuvarande ADB-stöd och ärendehandläggning inom

 Arbetsmarknadsverket..................... 15

 5.1 ADB-stödet vid länsarbetsnämnderna... 15

 5.2 Det centrala datasystemet............ 16

6 Författningsreglering.................... 16

7 Registerändamål.......................... 17

8 Registerinnehåll......................... 20

9 Registeransvar........................... 27

10 Terminalåtkomst.......................... 28

11 Sekretess ............................... 29

12 Utlämnande av uppgifter på ADB-medium.... 31

13 Sökbegrepp............................... 33

14 Gallring m.m............................. 36

15 Information.............................. 38

16 ADB-säkerhet............................. 39

17 Internationell harmonisering............. 40

18 Utbildning och kompetens................. 42

19 Författningskommentar ................... 42

Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Förslag

 till lag om arbetsförmedlingsregister 49

Bilaga 2 Promemorians lagförslag ............. 52

Bilaga 3 Förteckning över deltagare vid hearing

 den 21 januari 1994 rörande promemorian

 Förslag till lag om

 arbetsförmedlingsregister............. 58

Bilaga 4 Datainspektionens yttrande enligt 2 a §

 datalagen (1973:289) över förslag till lag

 om arbetsförmedlingsregister......... 59

Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag.......... 60

Bilaga 6 Lagrådets yttrande................... 66

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 17 mars 1994.............................. 74

Rättsdatablad................................. 75

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till lag om arbetsförmedlingsregister.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om arbetsförmedlingsregister

Härigenom föreskrivs följande.

Allmän bestämmelse

1

Varje arbetsförmedling och arbetsmarknadsinstitut hos en

länsarbetsnämnd får för

sitt verksamhetsområde och för de ändamål som anges i

2 med hjälp av automatisk databehandling föra arbetsgivar- och ar-

betssökanderegister (arbetsförmedlingsregister).

Arbetsmarknadsstyrelsen får för

de ändamål som anges i 3 föra ett centralt statistikregister.

Registerändamål

2

Ett arbetsförmedlingsregister får användas för

1. handläggning av ärenden som rör platsförmedling,

arbetsförberedande åtgärder

 i form av vägledning, utbildning och yrkesinriktad rehabilitering

samt andra

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreskrivs i lag eller

förordning,

2. publicering av platsinformation,

3. planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning och utvärdering

av

 verksamheten,

4. framställning av statistik, och

5. arbetsförmedlingssamarbete enligt överenskommelsen den 6 mars 1982

om en

 gemensam nordisk arbetsmarknad och inom ramen för avtalet om

Europeiska

 ekonomiska samarbetsområdet.

3

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister får användas för

att

framställa avidentifierad statistik som underlag för planering,

metodutveckling,

tillsyn, uppföljning och resultatredovisning.

 Registret får inte användas för att följa eller på annat sätt

kontrollera

enskilda identifierbara personer.

Registerinnehåll

Arbetsförmedlingsregister

4

Ett arbetsförmedlingsregister får innehålla uppgifter om

- den som är eller har varit anmäld som arbetssökande vid den

offentliga

 arbetsförmedlingen eller inskriven vid ett arbetsmarknadsinstitut,

- de arbetsgivare som har anmält lediga platser, som medverkar eller

har

 medverkat i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller som en

arbetssökande har

 lämnat uppgifter om, och

- kontaktpersoner.

 Registret får också innehålla sådana uppgifter om arbetsgivare som

behövs för

att informera om den offentliga arbetsförmedlingens eller

arbetsmarknadsinstitutens åtgärder och tjänster.

5

För en arbetssökande får i ett arbetsförmedlingsregister registreras:

1. namn och personnummer

2. adress och telefonnummer

3. arbetslöshet

4. tillhörighet till arbetslöshetskassa

5. arbets- och uppehållstillstånd

6. kod för medborgarskap

7. körkort och tillgång till bil

8. utbildning, arbetslivserfarenhet och arbetsgivare

9. speciell kompetens

10.sökt arbete

11.önskemål om arbetstid och arbetets varaktighet

12.önskemål om arbetsplatsens belägenhet

13.tidpunkter och händelser vid kontakt med arbetsförmedlingen och

 arbetsmarknadsinstitutet

14.beslut om arbetsmarknadspolitisk åtgärd

15.utbetalda belopp som avses i 14

 Kod för arbetshandikapp får registreras med den arbetssökandes

samtycke.

 Regeringen eller efter regeringens bemyndigande

Arbetsmarknadsstyrelsen

meddelar närmare föreskrifter om vilka koder som får användas för

medborgarskap

och arbetshandikapp.

6

Om det har väsentlig betydelse för handläggningen av ärenden som

avses i 2 1,

får i ett arbetsförmedlingsregister med den arbetssökandes

samtycke, utöver uppgifterna enligt 5 , i form av daganteckning

registreras

1. förekomst av intyg och utlåtande av läkare eller skrivelse från

någon

 myndighet

2. redovisade arbetshinder

3. sociala och ekonomiska förhållanden

4. den arbetssökandes och handläggarens slutsatser av utredande

samtal samt

 handlingsplaner.

7

En registrering enligt 6 2 - 4 får innehålla uppgift om den

arbetssökandes

sjukdom eller hälsotillstånd och om den arbetssökande fått ekonomisk

hjälp med

stöd av socialtjänstlagen (1980:620). Den får också innehålla omdömen

och andra

värderande upplysningar om den arbetssökande.

 Uppgifter om den arbetssökande som registreras med stöd av första

stycket

skall grundas antingen på muntliga uppgifter från den arbetssökande

eller på

skriftliga uppgifter i en handling som förs till en akt för den

arbetssökande.

 Av daganteckning skall framgå att den arbetssökande har tagit del

av uppgift

som avses i första stycket och att han uttryckligen har samtyckt till

att

uppgiften registrerats. Av daganteckning skall också framgå att den

arbetssökande uttryckligen har samtyckt till registrering enligt 6

1.

8

En registrering enligt någon av 5 - 7 får inte innehålla uppgifter

om att den

arbetssökande misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat

straff

eller har fått annan påföljd för brott eller har varit föremål för

tvångsingripande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om

vård av

unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen

(1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård,

lagen

(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.

eller

smittskyddslagen (1988:1472).

 Registreringen får inte heller innehålla uppgift om att den

arbetssökande har

vårdats med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller varit föremål

för åtgärd

enligt utlänningslagen (1989:529).

9

För en arbetsgivare som har anmält lediga platser eller som medverkar

eller har

medverkat i arbetsmarknadspolitiska åtgärder får i ett

arbetsförmedlingsregister

registreras:

1. namn, personnummer eller organisationsnummer

2. adress, telefonnummer

3. näringsgren

4. antal anställda

5. beskrivning av verksamheten och bedömning av

sysselsättningsutvecklingen i

 denna

6. kontaktpersoner och deras funktion

 För arbetsgivare som har registrerats med stöd av 4 andra stycket

eller 5

8 får uppgifter enligt 1-4 registreras.

 Dessutom får för arbetsgivare registreras uppgifter om beslut om

arbets-

marknadspolitiska åtgärder, antal personer på företaget som omfattas

av sådana

åtgärder samt uppgift om att arbetskonflikt pågår.

10

För lediganmälda platser får i ett register förutom uppgifterna i 9

re-

gistreras:

1. arbetsuppgifter

2. kompetenskrav

3. lön och andra anställningsförmåner

4. arbetstider

5. arbetets varaktighet

6. tillträdesdag och ansökningstid

7. arbetsplatsens belägenhet

8. önskvärd ålder

9. underrepresenterat kön

10.krav på svenskt medborgarskap enligt lag eller förordning

11.kontaktpersoners namn, telefonnummer och funktion

11

Ett arbetsförmedlingsregister får även innehålla tidsuppgifter om

registrerade

förhållanden samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs

för att

tillgodose ändamålen med registret.

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistik-

register

12

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister får innehålla

uppgifter om

sådana arbetssökande och arbetsgivare som avses i 4 första stycket.

13

I Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister får för de

personer som

anges i 12 finnas

- de uppgifter som anges i 5 och 9 - 11 och som behövs för det

ändamål som

 framgår av 3 , och

- uppgifter från länsarbetsnämndernas ekonomiadministrativa system.

Uppgifter om utbetalningar

14

I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter om

utbetalning av medel

för arbetsmarknadspolitiska åtgärder hämtas till

arbetsförmedlingsregistren och

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister från

Riksförsäkringsverket

och de allmänna försäkringskassorna samt från Centrala

studiestödsnämnden. Upp-

gifter om utbetald arbetslöshetsersättning och kontant

arbetsmarknadsstöd får

hämtas från arbetslöshetskassorna och de länsarbetsnämnder som

administrerar

sistnämnda stöd.

Registeransvar

15

Registeransvarig för arbetsförmedlingsregister är, om registret förs

inom en

länsarbetsnämnds ansvarsområde, länsarbetsnämnden. Om registret förs

gemensamt

för arbetsförmedlingar eller arbetsmarknadsinstitut inom två eller

flera

länsarbetsnämnders ansvarsområden är varje länsarbetsnämnd

registeransvarig

beträffande uppgifter som registreras eller bearbetas hos

förmedlingar och

institut inom nämndens ansvarsområde.

 För Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister är

Arbetsmark-

nadsstyrelsen registeransvarig.

Terminalåtkomst

16

Endast den offentliga arbetsförmedling eller det

arbetsmarknadsinstitut som

enligt 1 får föra ett arbetsförmedlingsregister får ha

terminal-åtkomst till

registret.

 Endast Arbetsmarknadsstyrelsen får ha terminalåtkomst till

styrelsens centrala

statistikregister.

Utlämnande av uppgifter

17

Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut på medium för

automatisk

databehandling till en annan offentlig arbetsförmedling eller ett

annat

arbetsmarknadsinstitut, om den registrerade anmäls som arbetssökande

vid den

förmedlingen eller skrivs in vid det institutet. Uppgifter får även i

andra fall

lämnas ut till en annan förmedling eller ett annat institut med den

registre-

rades samtycke.

 Uppgifter som avses i 5 och 9-11 får dessutom, för de ändamål

som anges i

2 3 och 4, lämnas ut till det centrala kansliet vid den

länsarbetsnämnd inom

vars ansvarsområde registret förs. Sådana uppgifter får även lämnas

till

Arbetsmarknadsstyrelsen för det ändamål som anges i 3 .

 I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter som avses i

5 och

11 lämnas ut på medium för automatisk databehandling även till

Riksför-

säkringsverket, de allmänna försäkringskassorna och Centrala

studiestödsnämnden.

18

Sådana uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister om arbetsgivare och

lediga

platser som avses i 9 - 11 får tillhandahållas över terminal hos

övriga

offentliga arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut.

 Uppgifter om lediga platser får också tillhandahållas allmänheten

över

terminal.

19

Sådana uppgifter som avses i 18 andra stycket får lämnas ut på

medium för

automatisk databehandling till de länder som Sverige samarbetar med

enligt

överenskommelsen den 6 mars 1982 om gemensam nordisk arbetsmarknad

samt inom

ramen för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Sökbegrepp

20

Som sökbegrepp får användas

1. uppgifter som avses i 9-11 utom sådana som gäller

kontaktpersoner,

2. uppgifter om koder för arbetshandikapp och medborgarskap för att

underlätta

 förmedling av arbete åt arbetshandikappade och utlänningar och för

att

 framställa statistik där uppgifter om enskilda personer inte kan

utläsas,

3. andra uppgifter som avses i 5 än uppgifter om arbetstillstånd,

uppehålls-

 tillstånd och telefonnummer, och

4. uppgifter från Riksförsäkringsverket, de allmänna

försäkringskassorna och

 Centrala studiestödsnämnden om utbetalning av medel för

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder, av arbetslöshetsersättning från

 arbetslöshetskassa och av kontant arbetsmarknadsstöd.

 Andra registrerade uppgifter får inte användas som sökbegrepp.

Gallring

21

Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister som avses i 5 - 7 skall

gallras två

år efter utgången av det år då ärendet avslutats. Uppgifterna i

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister skall gallras tio

år efter

det att de registrerats.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om undantag från dessa bestämmelser för att bevara ett

urval av

material för forskningens behov. Sådant material skall lämnas över

till en

arkivmyndighet.

Information

22

Innan uppgifter förs in i ett arbetsförmedlingsregister skall en

arbetssökande

som kan komma att registreras underrättas om

1. ändamålen med registret,

2. de uppgifter som registret får innehålla,

3. innebörden av ett samtycke enligt 5 andra stycket och 7 tredje

stycket,

4. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret,

5. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt

datalagen

 (1973:289), och

6. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av

uppgifter på

 medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande av

uppgifter

 som gäller för registret.

 Den arbetssökande skall på lämpligt sätt ges motsvarande

information om

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister.

 Övriga registrerade personer skall på lämpligt sätt informeras om

regi-

streringen i arbetsförmedlingsregistret och Arbetsmarknadsstyrelsens

centrala

statistikregister.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

3 Ärendet och dess beredning

Frågan om lagreglering av de personregister som används inom Ar-

betsmarknadsverket för platsförmedlingsverksamhet, statistik och

uppföljningsarbete aktualiserades av Datainspektionen i samband med

dess beslut

den 28 januari 1993 om tillstånd för registren. Datainspektionen

meddelade

tidsbegränsade beslut i avvaktan på lagreglering.

 Inom Arbetsmarknadsdepartementet har därför under hösten 1993

utarbetats en

promemoria med förslag till lag om arbetsförmedlingsregister. En

sammanfattning

av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i

bilaga 2.

 Synpunkter på promemorian har hämtats in vid en av

Arbetsmarknadsdepartementet

anordnad hearing med företrädare för närmast berörda myndigheter samt

parterna

på arbetsmarknaden. En förteckning över dem som deltog i hearingen

finns i

bilaga 3.

 Datainspektionen har den 22 februari 1994 avlämnat ett yttrande

enligt 2 a

datalagen (1973:289) över förslaget till lagrådsremiss. Yttrandet

finns i bilaga

4. Inspektionen tillstyrker förslaget utom på en punkt, nämligen

frågan om

utlämnande av uppgifter från arbetsförmedlingsregistren till

respektive

länsarbetsnämnds centrala kansli. Datainspektionens synpunkter, som

behandlas

under avsnitt 12, har medfört en ändring i 17 i lagförslaget.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 24 februari 1994 att inhämta Lagrådets

yttrande över

det lagförslag som finns i bilaga 5.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 6.

 Lagrådet har underkastat förslaget en formell bearbetning. I övrigt

har

förslaget inte föranlett något uttalande från Lagrådets sida.

 Lagrådets förslag till ändringar har godtagits.

4 Bakgrund

Arbetsmarknadsverket omfattar Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och en

länsarbets-

nämnd i varje län. I länsarbetsnämnderna ingår bl.a. den offentliga

arbetsför-

medlingen och arbetsmarknadsinstituten. AMS är central

förvaltningsmyndighet för

allmänna arbetsmarknadsfrågor och är chefsmyndighet för

länsarbetsnämnderna.

 Länsarbetsdirektören är chef för länsarbetsnämnden och utses av

regeringen.

Länsarbetsnämndens styrelse består av landshövdingen, som är

ordförande,

länsarbetsdirektören, som är vice ordförande och fyra andra

ledamöter. Styrelsen

utses av regeringen enligt förordningen (1988:1139) med instruktion

för

Arbetsmarknadsverket.

 Arbetsmarknadsverkets verksamhet regleras främst i förordningen

(1987:405) om

den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och omfattar

platsförmedling,

arbetsförberedande åtgärder i form av vägledning, utbildning och

yrkesinriktad

rehabilitering samt sysselsättningsskapande åtgärder.

 Arbetsmarknadsmyndigheternas främsta uppgift är att se till att de

arbets-

sökande snabbt får ett arbete som så nära som möjligt ansluter till

deras

önskemål och förutsättningar samt att lediga platser blir tillsatta

snabbt.

Myndigheterna skall därvid hämta in och sprida saklig information som

har

betydelse för de arbetssökande och arbetsgivarna. Särskild

uppmärksamhet skall

ägnas åtgärder för att främja anställning av äldre arbetstagare och

arbetstagare

med nedsatt arbetsförmåga och för att underlätta för handikappade att

behålla

ett arbete. AMS svarar också för frågor om ekonomiskt stöd till

arbetslösa.

Dessutom har AMS ansvaret för arbetskraft inom totalförsvaret enligt

bered-

skapsförordningen (1993:242).

 Arbetsmarknadsverket är i behov av ett väl fungerande stöd av

automatisk

databehandling (ADB) såväl för en effektiv löpande ärendehandläggning

som för

ett kvalitativt fullföljande av förmedlingsuppdraget. Ett av de

främsta syftena

med att använda ADB-systemet är att den arbetssökande snabbt skall

lyckas finna

de lediga platser som överensstämmer med hans eller hennes önskemål

och

förutsättningar. Att uppgifter med hjälp av automatisk databehandling

överförs

från länsarbetsnämnderna till AMS centrala statistikregister är en

förutsättning

för att det skall vara möjligt att följa utvecklingen på

arbetsmarknaden och

mäta effekterna av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för olika

sökandegrupper. Detta gäller i särskilt hög grad de sökandegrupper

som har en

svag ställning på arbetsmarknaden.

 För AMS och länsarbetsnämndernas verksamhet finns ett centralt

ADB-system hos

AMS. Länsarbetsnämnderna är genom terminaler och persondatorer

anslutna till den

centrala anläggningen via ett gemensamt kommunikationsnät.

 Det nuvarande ADB-systemet byggdes upp i början av 1970-talet.

Datain-

spektionen har meddelat ett flertal beslut avseende AMS utveckling av

ett

ADB-stöd för arbetsförmedlingarnas, numera länsarbetsnämndernas,

plats-

förmedlingsverksamhet. Dessa beslut har utgjort stöd för den

personregistering

som utvecklats inom ramen för personregistret "AF 90:2". Detta

register förs vid

samtliga länsarbetsnämnder och innehåller uppgifter om ett stort

antal personer.

Uppgifterna är i många fall känsliga från integritetssynpunkt.

 Den 28 januari 1993 meddelade Datainspektionen alla

länsarbetsnämnder

tillstånd enligt datalagen (1973:289, omtryckt 1992:446) att till den

1 mars

1994 föra personregistret "AF 90:2" med vissa förbehåll. Dessa är att

registret

inte får innehålla sådana uppgifter som avses i 4 första och andra

stycket

datalagen utom såvitt avser uppgift om arbetshandikapp.

Daganteckningar av

känslig natur skall göras manuellt. Samma dag meddelade

Datainspektionen AMS

tillstånd att på samma villkor föra registret "AMV:s centrala

statistik- och

uppföljningsregister". Enligt Datainspektionens uppfattning måste den

personregistrering som förekommer i förmedlingsverksamheten utformas

på ett från

integritetssynpunkt acceptabelt sätt. Den nödvändiga avvägningen

mellan

samhällets intresse av effektiv arbetsförmedling och den enskildes

krav på skydd

för sin personliga integritet borde enligt Datainspektionens mening

regleras av

statsmakterna i lag. De båda tillstånden tidsbegränsades i avvaktan

på

lagreglering. Målsättningen om lagreglering av register med

ett stort

antal registrerade och ett särskilt känsligt innehåll har även kommit

till

uttryck i prop. 1990/91:60 om offentlighet, integritet och ADB som

har varit

föremål för riksdagens behandling (bet. 1990/91:KU11, rskr.

1990/91:160) under

våren 1991.

 Flera särskilda registerförfattningar har tillkommit på senare år.

Lagstift-

ningsprocessen har ansetts ge en särskild garanti för

integritetsskyddet vad

beträffar register med särskilt känsliga uppgifter. Exempel på sådana

författningar är lagen om folkbokföringsregister (1990:1536),

tullregisterlagen

(1990:137), lagen (1991:876) om register för betalningsföreläggande

och

handräckning och lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de

allmänna

försäkringskassorna. Härutöver finns ett 25-tal ytterligare regis-

terförfattningar. Utredningen om socialförsäkringsregisterlag

föreslår i sitt

slutbetänkande Socialförsäkringsregister (SOU 1993:11) att all

registrering på

ADB-medium av känsliga personregister som behövs för handläggning av

ärenden om

socialförsäkringsförmåner m.m. bör regleras i en lag om

socialförsäkringsregister. Det kan tilläggas att Kommittén (S

1991:07) för

översyn av socialtjänstlagen m.m. (Socialtjänstkommittén) fått som

ytterligare

uppdrag att utreda och lägga fram förslag om författningsreglering av

personregister inom socialtjänstens verksamhetsområde (dir. 1993:72).

 Vad gäller integritetsskyddet i statistikregister kan nämnas att

utredningen

(Fi 1993:03) om frågor kring integritetsskydd för uppgifter i statlig

statistik

m.m. i sitt delbetänkande Statistik och integritet (SOU 1993:83) har

föreslagit

att förutsättningarna för insamling och ADB-behandling av

primäruppgifter skall

regleras i en lag om statistikregister.

 Slutligen kan nämnas att Datalagsutredningen (Ju 1989:02) hade i

uppdrag att

göra en översyn av datalagen från såväl saklig som lagteknisk

synpunkt. I

utredningens slutbetänkande (SOU 1993:10) föreslås en ny datalag som

omfattar

behandling av personuppgifter med hjälp av ADB. För känsliga

personuppgifter

eller olika slags omdömen föreslås särskilda regler. Enligt dessa får

de

känsliga uppgifterna ADB-behandlas bara om det finns särskilt stöd i

författning

för behandlingen, när det inte finns samtycke. I prop. 1993/94:116

Normgivningsfrågor på dataskyddsområdet, m.m. har regeringen anfört

att

utredningens förslag till en ny datalag bör anstå till dess EU tagit

ställning

på integritetsskyddsområdet. Under mellantiden föreslår regeringen

bl.a. att

Datainspektionens tillståndsprövning minskas genom att inspektionen

ges

möjlighet att utfärda generella bransch- och sektorsföreskrifter.

5 Nuvarande ADB-stöd och ärendehandläggning inom

Arbetsmarknadsverket

5.1 ADB-stödet vid länsarbetsnämnderna

Uppgifterna i länsarbetsnämndernas nuvarande personregister "AF 90:2"

är via

terminaler och persondatorer tillgängliga för personal vid offentliga

arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut i länet. Med hänsyn

till att

registret innehåller personlig information begränsas personalens

tillgång till

registerinformationen med hjälp av ett s.k. behörighetssystem. Ett

tekniskt

system för behörighetskontroll finns. Behörigheten att registrera,

ändra eller

ta del av personuppgifter är personlig och får inte överlåtas på

annan.

 Innan uppgifter skrivs in i registret informeras den som kan komma

att

registreras om

- registrets ändamål och innehåll,

- vilka uppgifter som skall bearbetas med automatisk databehandling,

- vilka uppgifter som skall hämtas in från andra källor än den

registrerade och

 vilka dessa källor är,

- vilka uppgifter som lämnas ut från registret och för vilket ändamål

det sker,

- att registret kan komma att bevaras hos Riksarkivet,

- sekretesskyddets innebörd och omfattning,

- rätten att få utdrag enligt 10 datalagen,

- att registreringen är frivillig utom såvitt avser den som får

ersättning från

 arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd eller som är föremål

för annan

 arbetsmarknadspolitisk åtgärd.

 Vidare inhämtas den arbetssökandes samtycke innan registrering sker

utom i de

fall då registrering inte är frivillig.

 Uppgifter i registret om arbetssökande får via terminal göras

läsbara för

andra länsarbetsnämnder endast med den registrerades samtycke.

 Uppgifter om arbetssökande i registret får med hjälp av automatisk

databe-

handling överföras till en annan länsarbetsnämnds register endast i

de fall den

registrerade blir registrerad vid denna. Dock får uppgifter även i

andra fall

överföras till andra länsarbetsnämnders register med den

registrerades samtycke.

 Uppgifter om lediga platser får via terminal göras läsbara för

övriga län-

sarbetsnämnder samt för arbetsförmedlingsmyndigheter i övriga

nordiska länder.

 Personuppgifter får med hjälp av automatisk databehandling

överföras till det

av AMS förda centrala statistik- och uppföljningsregistret.

 Åtkomst till personuppgifter kan följas upp i efterhand genom en

maskinell

historik (logg) eller liknande maskinellt underlag. Av detta underlag

framgår

vem som har haft åtkomst till personuppgifter och tidpunkten för

åtkomsten. Även

försök till obehörig åtkomst registreras. Uppringbar anslutning för

datakommunikation skyddas genom funktion för motringning eller

motsvarande.

Uppgifter om en registrerad gallras senast tre år efter det att denne

varit

aktuell hos länsarbetsnämnden.

5.2 Det centrala datasystemet

Uppgifter från länsarbetsnämndernas register förs med hjälp av

automatisk

databehandling över till det av AMS förda personregistret "AMV:s

centrala

statistik- och uppföljningsregister". Den registeransvarige ser till

att

uppgifter om enskilda personer inte avslöjas i statistiska

sammanställningar.

6 Författningsreglering

Regeringens förslag: De arbetsförmedlingsregister

som förs med hjälp av automatisk databehandling

inom de offentliga arbetsförmedlingarnas och

arbetsmarknadsinstitutens verksamhets- område

område samt AMS centrala statistikregister

regleras i en särskild lag om

arbetsförmedlingsregister.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: Samtliga närvarande ansåg att

arbetsförmedlingens

personregister som förs med hjälp av ADB bör regleras i lag.

 Skälen för regeringens förslag: Många av de uppgifter som finns i

ärendena hos

offentliga arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut och som

registreras med

hjälp av ADB är integritetskänsliga. Registren hos

Arbetsmarknadsverket är

personregister enligt 1 datalagen (1973:289), vars bestämmelser

till skydd för

registrerade personers integritet är tillämpliga på registren.

Regeringen delar

den uppfattning Datainspektionen i olika sammanhang gett uttryck för,

nämligen

att det är ett starkt samhälleligt intresse att arbetsförmedling

bedrivs

effektivt och rationellt och att den personregistrering som

förekommer i förmed-

lingsverksamheten därvid måste utformas på ett från

integritetssynpunkt

acceptabelt sätt. Den nödvändiga avvägningen mellan samhällets

intresse av

effektiv arbetsförmedling och den enskildes krav på skydd för sin

personliga

integritet bör därför såsom nu föreslås lagregleras.

 Lagregleringen ersätter de tillstånd från Datainspektionen som

ligger till

grund för den registrering som nu förekommer. Lagen bör alltså

reglera de

arbetsförmedlingsregister som förs hos de offentliga

arbetsförmedlingarna och

arbetsmarknadsinstituten inom deras verksamhetsområden samt AMS

centrala

statistikregister. Den bör innehålla bestämmelser om registerändamål,

registerinnehåll, registeransvar, terminalåtkomst, sökmöjligheter,

uppgiftslämnande på ADB-medium, gallring samt om en särskild

informationsskyldighet om registret för den registeransvarige

gentemot

registrerade personer.

7 Registerändamål

Regeringens förslag: Ett arbetsförmedlingsregister

får användas för handläggning av ärenden som rör

platsförmedling, arbetsförberedande åtgärder i form

av vägledning, utbildning och yrkesinriktad reha-

bilitering samt för andra arbetsmarknadspolitiska

åtgärder som är föreskrivna i lag eller förordning.

 Ett arbetsförmedlingsregister får även utgöra

underlag för publicering av lediga platser och för

framställning av statistik. Det får användas för

planering, tillsyn, uppföljning och utvärdering av

verksamheten samt utgöra underlag för

metodutveckling. Det får också användas såväl i det

nordiska arbetsförmedlingssamarbetet som i arbets-

förmedlingssamarbetet med övriga europeiska länder

inom ramen för EES-avtalet.

 Ett centralt statistikregister får användas

främst för AMS tillsyn, uppföljning och utvärdering

av verksamheten och för framställning av aviden-

tifierad statistik.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens

förslag.

 Synpunkter vid hearingen: Förslaget har i stort sett godtagits.

Vissa

förtydliganden och kompletteringar föreslogs. AMS påpekade att man

vid

handläggning av överklagningsärenden behöver kunna få uppgifter från

arbetsförmedlingsregistret. AMS och Riksförsäkringsverket (RFV) ansåg

att det

klarare borde framgå att registren får användas för tillsyn,

uppföljning och

utvärdering av verksamheten. Beträffande AMS centrala

statistikregister ansåg

Datainspektionen att formuleringen "framställa avidentifierad

statistik" bättre

angav vad det var fråga om. Riksarkivet uttryckte önskemål om att

forskning

skulle anges som ett ändamål.

 Skälen för regeringens förslag: För att hindra otillbörligt intrång

i

registrerade personers integritet måste ändamålet med registren

uttömmande anges

i lagen. Datalagens bestämmelser innebär att den som för ett

personregister är

skyldig att se till att inga andra uppgifter registreras än sådana

som står i

överensstämmelse med ändamålen och att registret inte används i strid

med dessa.

Ändamålsbeskrivningen i lagen om arbetsförmedlingsregister kommer

alltså att

utgöra ramen för registrens användning och innehåll.

 Utgångspunkten för beskrivningen av ändamålen med ett arbetsförmed-

lingsregister bör enligt regeringens mening vara att detta ges en

utformning som

svarar mot det behov av ett utvecklat ADB-stöd som konstaterats i det

föregående. Detta innebär att registret skall få användas för

handläggning av

ärenden som rör platsförmedling, vägledning, yrkesinriktad

rehabilitering och

andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I sådana fall bör

registreringen, liksom

nu, vara obligatorisk. I andra fall bör den även i fortsättningen

vara frivillig

(se vidare specialmotiveringen till 4 ).

 Länsarbetsnämnden beslutar bl.a. om rätten till

- arbetsmarknadsutbildning och rätten till utbildningsbidrag enligt

förordningen

 (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning,

- starta-eget-bidrag enligt förordningen (1984:523) om bidrag till

arbetslösa

 m.fl. som startar egen näringsverksamhet,

- kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) enligt lagen (1973:371) om kontant

arbets-

 marknadsstöd,

- arbetsbiträde och/eller arbetshjälpmedel samt näringshjälp enligt

förordningen

 (1987:409) om bidrag till arbetshjälpmedel m.m.,

- ungdomspraktik enligt förordningen (1992:330) om

ungdomspraktikanter,

- arbetslivsutveckling enligt förordningen (1992:1333) om

arbetslivsutveckling.

 Länsarbetsnämnden är vidare enligt 12 förordningen (1987:405) om

den

arbetsmarknadspolitiska verksamheten skyldig att underrätta en

arbetslös-

hetskassa om en arbetssökande som tillhör kassan avvisar ett lämpligt

arbete

eller en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som erbjuds sökanden.

 Länsarbetsnämnden beslutar även om olika typer av bidrag till

arbetsgivare som

t.ex.

- lönebidrag enligt förordningen (1991:333) om lönebidrag,

- rekryteringsstöd enligt förordningen (1986:414) om

rekryteringsstöd,

- beredskapsarbete enligt förordningen (1987:411) om

beredskapsarbete.

 Länsarbetsnämndens verksamhet bedrivs vid ett antal offentliga

arbetsför-

medlingar och arbetsmarknadsinstitut i varje län. Dessutom finns

special-

förmedlingar inom områdena kultur och sjöfart som omfattar regioner

vari flera

län ingår. Arbetsförmedlingen Utland vid Länsarbetsnämnden i

Stockholms län har

ett rikstäckande ansvar för förmedling av lediga platser utomlands

och för

förmedling av arbete i Sverige för utlandssvenskar. Även

arbetsmarknadsinstitut

med särskilda resurser för personer med funktionshinder har ett

större upp-

tagningsområde än det egna länet.

 Arbetssökandens önskemål om och förutsättningar för att kunna ta

ett arbete är

grunden och utgångspunkten för förmedlingsarbetet. Den arbetssökandes

kvalifikationer och önskemål om arbete av visst slag jämförs med

hjälp av ADB

med de krav en arbetsgivare har ställt för att anställa en person.

Ett av de

viktigaste ändamålen med arbetsförmedlingsregistret är att på ett

effektivt sätt

underlätta för den sökande att hitta ett lämpligt arbete var som

helst i landet.

 Vid varje kontakt som den offentliga arbetsförmedlingen eller ett

arbets-

marknadsinstitut har med en arbetssökande görs en daganteckning som

innehåller

information om vad som överenskommits och annan information som är av

betydelse

för att föra ärendet framåt. Detta görs i enlighet med kravet i 15

förvaltningslagen (1986:223) om att uppgifter som en myndighet får på

annat sätt

än genom en skriftlig handling och som kan ha betydelse för utgången

av ärendet

skall antecknas av myndigheten, om ärendet avser myndighetsutövning

mot någon

enskild person. Flera av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är

avsedda för

arbetssökande med en svag ställning på arbetsmarknaden och för lång-

tidsarbetslösa. För att förmedlingen skall kunna prioritera dessa

grupper vid

beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder är en noggrann

dokumentation med

hjälp av ADB nödvändig.

 Förutom för handläggning av enskilda ärenden och publicering av

platsin-

formation bör ett arbetsförmedlingsregister få användas i det

arbetsför-

medlingssamarbete som redan nu finns i Norden och det som utvecklas

inom ramen

för EES-avtalet. Liksom hittills bör ett sådant register även få

användas för

planering, metodutveckling och framställning av statistik. Planering

omfattar

även de uppgifter som AMS har inom totalförsvaret enligt

beredskapsförordningen

(1993:242).

 Vid hearingen har AMS och RFV framfört att vissa kompletteringar

borde göras

beträffande ändamålen med registren så att det klart framgår att

registren också

får användas för tillsyn, uppföljning och utvärdering av

verksamheten. Vissa

förtydliganden har därför gjorts i lagtexten. AMS har även föreslagit

att ett av

ändamålen skulle vara AMS handläggning av överklagningsärenden.

Enligt

regeringens mening borde det dock inte innebära någon större

olägenhet om de

uppgifter som har betydelse i överklagningsärendet vidarebefordras

genom att

utskrifter görs från registren. AMS tillgång till

arbetsförmedlingsregistren hos

länsarbetsnämnderna bör begränsas till sådana uppgifter som behövs

för

framställning av statistik.

 Personregistrering för forskning och statistikändamål är inte

särreglerad i

datalagen. I den mån ett forskningsregister inte är reglerat i ett

s.k. stats-

maktsregister, dvs. register som inrättas efter beslut av riksdagen

eller

regeringen, krävs i allmänhet tillstånd av Datainspektionen. Vid sin

prövning

ifrågasätter som regel inte Datainspektionen det behov som anges för

inrättande

av personregister. Däremot sätter inspektionen i det enskilda fallet

upp villkor

för att minska risken för intrång i den personliga integriteten.

 Riksarkivet har framfört önskemål om att forskning skall anges som

ett ändamål

i registerlagen. Regeringen anser att frågan om huruvida ett

arbetsförmedlingsregister skall få användas för forskning bör prövas

enligt

sedvanliga regler, dvs. bestämmelserna i sekretesslagen och

datalagen. Någon

särskild bestämmelse om registrens användning för forskning bör

därför inte tas

in i registerlagen.

 Lagen bör däremot innehålla särskilda bestämmelser som reglerar

användningen

av statistik både i arbetsförmedlingsregistret och i AMS centrala

statistikregister. Uppgifter som registreras vid offentliga

arbetsförmedlingar

och arbetsmarknadsinstitut bör få sammanställas till statistik där en

enskild

person inte kan identifieras. Denna statistik är nödvändig för att

statsmakterna

skall kunna följa utvecklingen av arbetslösheten och utvärdera

resultaten av de

arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.

8 Registerinnehåll

Regeringens förslag: Arbetsförmedlingsregistren får

innehålla uppgifter om den som är registrerad som

arbetssökande, om arbetsgivare, lediga platser och

kontaktpersoner.

 De integritetskänsliga uppgifter som får finnas

i arbetsförmedlingsregistret regleras uttömmande i

den föreslagna lagen.

 För alla registrerade arbetssökande får vissa

allmänna ärendeuppgifter anges (namn, personnummer,

adress, sökt arbete m.m.). Uppgift om arbetshandi-

kapp och om medborgarskap får endast förekomma i

form av koder.

 Vissa känsliga uppgifter får antecknas endast

med den registrerades uttryckliga samtycke. Det

gäller uppgifter om hälsotillstånd och om andra

förhållanden som utgör någon form av arbetshinder. En

förutsättning för att det skall få ske är bl.a. att

uppgifterna är av väsentlig betydelse för

handläggningen av ärendet.

 I lagen anges också att vissa speciellt känsliga

uppgifter som kan förekomma i detta sammanhang

inte får registreras.

 I AMS centrala statistikregister får finnas de

uppgifter som behövs för att planera och följa upp

Arbetsmarknadsverkets verksamhet. Känsliga uppgif-

ter får med några i lagen angivna undantag inte

registreras.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. I

promemorians

förslag saknas dock föreskrifter om användandet av koder för

arbetshandikapp och

medborgarskap. Till skillnad från regeringens förslag innebär

promemorians att

även uppgifter om vård enligt socialtjänstlagen (1980:620) och om

åtgärder

enligt utlänningslagen (1989:529) skall få registreras. I förhållande

till pro-

memorian innehåller regeringens förslag bl.a. vissa ytterligare

allmänna ären-

deuppgifter.

 Synpunkter vid hearingen: Förslag till utvidgningar, inskränkningar

och

preciseringar framfördes från flera av de närvarande. Vad gäller de

allmänna

ärendeuppgifterna om arbetssökande föreslog Centrala

studiestödsnämnden (CSN)

med instämmande av åtskilliga andra att uppgift om arbetslöshet bör

registreras.

 Svenska Kommunförbundet ansåg att en sökandes tidigare arbetsgivare

borde få

registreras. Även AMS underströk behovet av att kunna registrera

uppgifter om en

arbetsgivare som förmedlingen inte haft direkt kontakt med.

 Datainspektionen ville ha en garanti för att koderna för

arbetshandikapp och

medborgarskap inte ges en mer detaljerad utformning än i dag samt

framhöll även

att det borde krävas samtycke av den registrerade för att registrera

kod om

arbetshandikapp. Datainspektionen framhöll också vikten av att

känsliga

uppgifter, omdömen och andra värderande upplysningar inte får

registreras bland

de uppgifter som rör tidpunkter och händelser vid kontakt med

arbetsförmedling

och arbetsmarknadsinstitut.

 Beträffande registrering av känsliga uppgifter framhölls från flera

håll

svårigheten i att lagreglera fri text i form av s.k. daganteckning

och att

förutse vad som kan tänkas vara relevanta och nödvändiga uppgifter

vid

handläggningen av ett ärende. Många av de närvarande underströk

vikten av att

den sökande gav sitt samtycke till vilka känsliga uppgifter som skall

få

registreras. I fråga om dessa uppgifter ansåg Datainspektionen att en

grund-

läggande förutsättning borde vara att uppgifterna endast får

registreras om de

har väsentlig betydelse för handläggningen. Datainspektionen motsatte

sig inte

att uppgifter om sjukdom och hälsotillstånd under de i lagen angivna

förutsätt-

ningarna registreras. AMS ansåg att samtycket inte skulle gälla

själva regi-

streringen i ADB-registret. Daganteckningar med integritetskänsliga

uppgifter

borde få göras om den registrerade ville åberopa uppgiften i fråga i

ärendet.

Den registrerade skulle alltså på det sättet förfoga över

uppgifternas använd-

ning. Datainspektionen, RFV och Socialstyrelsen poängterade vikten av

att den

enskilde skall ha avgörande inflytande över vilka uppgifter som

registreras.

 När det gäller frivillig vård enligt socialtjänstlagen och åtgärder

enligt

utlänningslagen ifrågasatte Datainspektionen och Sveriges Akademikers

Centralorganisation (SACO) behovet av att registrera den typen av

uppgifter.

Socialstyrelsen ansåg att förslaget om vad som efter samtycke skulle

få regi-

streras gick väl långt och att omdömen och värderande upplysningar om

arbetssökande inte borde få registreras.

 I fråga om vilka uppgifter som inte får registreras påpekade

Socialstyrelsen

att uppräkningen av lagar som tillåter tvångsingripande borde

kompletteras med

smittskyddslagen (1988:1472). Alla närvarande utom AMS ansåg att

sådana

synnerligen känsliga uppgifter som anges i 4 första stycket

datalagen inte

under några omständigheter skulle få registreras. Enligt AMS borde

sådana

uppgifter få antecknas i de fall då Arbetsmarknadsverket samverkar

med social-

eller kriminalvårdsmyndighet.

 AMS påpekade att de uppgifter som får registreras i ett

arbetsgivarregister

borde kompletteras med uppgift om personer som finns på företaget i

någon form

av arbetsmarknadspolitisk åtgärd samt huruvida arbetskonflikt råder

vid en viss

tidpunkt. Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) ansåg att de

uppgifter som

bör få registreras skulle motsvara de vanliga uppgifterna i en

platsannons och

således även ange eventuella kontaktpersoners funktion vid företaget

inklusive

fackliga företrädare.

 TCO, SACO och Svenska Kommunförbundet påminde om att det europeiska

arbetsförmedlingssamarbetet inom ramen för EES-avtalet borde beröras.

 Beträffande lediga platser ansåg AMS att uppgifter om önskvärd

ålder,

underrepresenterat kön samt krav på svenskt medborgarskap borde få

registreras.

Datainspektionen och CSN efterlyste preciseringar av begreppet

tekniska och

administrativa uppgifter.

 I AMS centrala statistikregister borde enligt Datainspektionen inga

uppgifter

om kontaktpersoner vid företag få finnas med.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer i de

synpunkter som

framfördes av många deltagare i hearingen att det är av väsentlig

betydelse för

integritetsskyddet att det i lagen noga anges vad ett

arbetsförmedlingsregister

får innehålla. Regleringen i lagen bör vara uttömmande.

Bestämmelserna om

innehållet i registret bör utformas med utgångspunkt i att registret

i första

hand skall vara ett stöd för den offentliga arbetsförmedlingen och

arbetsmark-

nadsinstituten vid handläggning av ärenden som rör platsförmedling

och arbets-

förberedande åtgärder. I ett arbetsförmedlingsregister bör därför i

första hand

föras in de uppgifter som behövs för att snabbt och effektivt kunna

anvisa en

arbetssökande lämpligt arbete och hitta rätt sökande till de lediga

platserna.

Uppgifter som är absolut oundgängliga för att fatta beslut om en

arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör också få föras in.

Allmänna ärendeuppgifter

 Bland de uppgifter om de arbetssökande som behöver registreras kan

i första

hand nämnas uppgift om namn, personnummer, medborgarskap, adress och

telefonnummer samt vilken typ av arbete som vederbörande söker.

Dessutom bör

utbildning, tidigare arbetsgivare och arbetsuppgifter liksom körkort

och övriga

meriter som den arbetssökande själv önskar åberopa kunna registreras.

Beslut om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt utbetalda belopp för sådana

åtgärder och

utbetald arbetslöshetsersättning bör också få registreras.

 Uppgifter om en arbetssökandes namn och personnummer är absolut

nödvändiga för

ärendehandläggningen hos de offentliga arbetsförmedlingarna och

arbetsmarknadsinstituten. Det är klart motiverat med hänsyn till

registrets

ändamål och vikten av en säker identifiering vid utbetalning av

ekonomiska

bidrag. Behövliga för handläggningen är även uppgifter om adress och

telefonnummer. Arbetsförmedlaren måste snabbt kunna komma i kontakt

med den

arbetssökande för att anvisa lämpliga lediga platser. En central

uppgift i sam-

manhanget är naturligtvis om den arbetssökande är arbetslös eller

s.k.

ombytessökande. Som CSN påpekat behövs uppgiften dessutom i ärenden

om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Uppgiften om arbets- och

uppehålls-

tillstånd är nödvändig för att kunna förmedla arbete för den tid och

inom den

eller de branscher som tillståndet omfattar.

 Uppgifter om kod för medborgarskap och arbetshandikapp får redan i

dag

registreras enligt de tillstånd som Datainspektionen tidigare

meddelat för

registren.

 Uppgift om medborgarskap kan vara känslig. Det finns dock stort

behov av

uppgiften eftersom statsmakterna uppdragit åt Arbetsmarknadsverket

att särskilt

stödja svaga grupper på arbetsmarknaden varav utländska medborgare är

en.

Försämringen på arbetsmarknaden för utomeuropeiska medborgare har

varit

dramatisk under de senaste åren. Arbetslösheten har ökat från 7 %

till 35 %

samtidigt som sysselsättningsgraden har sjunkit till 40 %.

Motsvarande siffra

för hela befolkningen är 74 %. Det är mot denna bakgrund som

särskilda medel

tilldelats AMS för arbetsmarknadspolitiska insatser för att

underlätta inträdet

på arbetsmarknaden för invandrare och flyktingar. För att

länsarbetsnämnden

skall kunna planera för och fatta beslut om kompletterande

utbildningsinsatser

eller andra åtgärder som är unika för personer som inte är uppvuxna i

Sverige är

uppgift om medborgarskap nödvändig. Med hänsyn till risken för

integritetsin-

trång bör inte medborgarskap få anges i klartext. Däremot bör koder

få användas.

 Som Datainspektionen påpekat bör koderna utformas gruppvis och

exempelvis avse

svenskt, nordiskt eller utomeuropeiskt medborgarskap. Föreskrifter om

vilka

koder som skall användas bör meddelas av regeringen eller efter

regeringens

bemyndigande av AMS. Utformningen bör ske efter samråd med

Datainspektionen.

 Vad gäller uppgift om arbetshandikapp kan det först konstateras att

en

betydande del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är särskilt

inriktade på

sökande med funktionshinder. Arbetet med arbetshandikappade sökande

har hög

prioritet inom Arbetsmarknadsverket. Regeringen föreslår i årets

budgetproposition (1993/94:100 bilaga 11) att insatserna för

arbetshandikappade

skall fortsatt prioriteras. Regeringen delar också

Handikapputredningens

uppfattning att svårt funktionshindrade behöver särskilt stöd för att

få

praktisk arbetslivserfarenhet och arbete. Även personer med psykiskt

betingade

handikapp behöver särskilt stöd från arbetsförmedling och

arbetsmarknadsinsti-

tut. En uppgift om arbetshandikapp kan givetvis vara känslig ur

integritets-

synpunkt. Även dessa uppgifter bör därför endast förekomma i kodform

och före-

skrifter om dessa bör, liksom beträffande koder för medborgarskap,

meddelas

efter samråd med Datainspektionen.

 Vid hearingen har Datainspektionen framfört att det bör krävas

samtycke för

att kod om arbetshandikapp skall få registreras, eftersom det kan

förekomma att

en arbetshandikappad inte vill ha sådana insatser. Det har enligt

Datainspektionen hänt att en arbetssökande registrerats som

arbetshandikappad

trots att personen själv inte ansåg sig vara det. Enligt regeringens

bedömning

torde dessa situationer vara ytterst ovanliga. I praktiken sker

alltid

registreringen av kod för arbetshandikapp i samförstånd med den

arbetssökande

och grundar sig på skriftlig dokumentation, framför allt

läkarutlåtanden. Skulle

den situationen uppkomma att en enligt länsarbetsnämndens bedömning

arbetshandikappad person inte anser sig vara i behov av de särskilda

åtgärderna

och inte vill att dataregistrering sker av handikappet skall detta

givetvis

respekteras. I lagen bör därför anges att kod om arbetshandikapp

endast får

antecknas bland de allmänna ärendeuppgifterna om samtycke lämnats av

den

arbetssökande. I annat fall får anteckningar om vad som diskuterats

föras på

papper.

 Utgångspunkten för dokumentation av handläggningen vid den

offentliga

arbetsförmedlingen eller arbetsmarknadsinstitutet bör vara att det

skall vara

möjligt att följa ärendet från början till slut, vilka insatser som

gjorts samt

slutsatser och resultat av dessa. Beslut om åtgärd liksom tidpunkter

och

händelser vid kontakt med en offentlig arbetsförmedling eller ett

arbetsmarknadsinstitut bör alltid registreras. Som exempel på en

sådan händelse

kan nämnas besök på förmedlingen, telefonsamtal, anvisat arbete etc.

Som Datain-

spektionen påpekat är det viktigt att inga integritetskänsliga

uppgifter före-

kommer i dessa anteckningar.

Uppgifter som får registreras endast efter uttryckligt samtycke

 Ett framgångsrikt förmedlingsarbete bygger i grunden på ett

förtroendefullt

samarbete mellan de arbetssökande och handläggarna vid offentliga

arbets-

förmedlingar och arbetsmarknadsinstitut å den ena sidan och med

arbetsgivarna å

den andra sidan. Det bör vara en självklarhet att handläggaren vid en

registrering av en daganteckning är överens med den arbetssökande om

vilka

integritetskänsliga uppgifter som är nödvändiga att beakta vid

handläggningen av

ett ärende. Det kan t.ex. vara en uppgift om att någon inte kan

fortsätta att

arbeta inom en viss bransch eller med vissa arbetsuppgifter på grund

av allergi

av något slag. I likhet med Datainspektionen vill regeringen

framhålla att det

är angeläget att såväl urval som ordval görs noga och med omdöme. En

dagan-

teckning bör få innehålla uppgifter om eventuella arbetshinder som

antingen

lämnats muntligt eller finns redovisade i läkarintyg, remisser eller

skrivelser

från olika samverkansparter. Handlingarna får inte skrivas av eller

registreras

i sin helhet. Däremot får det antecknas att de förekommer.

Anteckningarna bör

begränsas till kortfattade uppgifter om arbetshindren.

 Beträffande yrkesinriktad rehabilitering samarbetar den offentliga

arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten ofta med

socialförvaltningen

eller försäkringskassan. I dessa fall bör det av en handlingsplan få

framgå

vilka insatser som respektive myndighet bör bidra med för att

underlätta för den

sökande att komma in på arbetsmarknaden. RFV har påpekat att

promemorians

förslag är oklart vad gäller tillåtligheten av anteckningar om

ekonomisk hjälp.

Bland de integritetskänsliga uppgifter som får registreras i form av

daganteck-

ning bör därför ett tillägg göras för sociala och ekonomiska

förhållanden. En

sådan daganteckning bör, som det föreslås i promemorian, få innehålla

uppgifter

om ekonomiskt stöd enligt socialtjänstlagen. Vad gäller uppgifter om

vård enligt

socialtjänstlagen eller åtgärder enligt utlänningslagen delar

regeringen de

synpunkter som har framförts av bl.a. Datainspektionen och

Socialstyrelsen.

Sådana uppgifter är inte absolut nödvändiga att registrera i

ADB-registret.

Registreringen kan begränsas till uppgifter om att insatser inte

behövs under en

viss period eller att långsiktiga insatser från arbetsförmedlingens

sida inte är

aktuella.

 Regeringen delar även Datainspektionens uppfattning att ett tillägg

bör göras

i lagtexten om att de känsliga uppgifterna i daganteckningarna endast

får regi-

streras om de har väsentlig betydelse för handläggningen. Det skall

dessutom

alltid krävas att den sökande uttryckligen givit sitt samtycke till

vad som

registreras. En anteckning skall alltid göras om att den

arbetssökande har

lämnat sitt samtycke och att han eller hon också har tagit del av vad

som har

antecknats. Den arbetssökande står alltså inför en valmöjlighet. Ges

inte

samtycke måste uppgifterna registreras på annat sätt dvs. på papper i

en vanlig

sökandeakt. Självklart skall ett sådant ärende i övrigt handläggas

enligt samma

rutiner som för andra ärenden. Som AMS påpekat innebär detta

naturligtvis ett

visst mått av dubbelarbete. Detta kan dock inte undvikas.

 I lagen bör föreskrivas att vissa synnerligen känsliga uppgifter

inte får

registreras. Dessa avser uppgifter om att någon misstänks eller har

dömts för

brott, har avtjänat straff, har fått annan påföljd för brott eller

har varit

föremål för vissa andra tvångsingripanden. Sådana synnerligen

känsliga uppgifter

kan visserligen vara nödvändiga bl.a. vid handläggning av ärenden som

sker i

samarbete med Kriminalvårdsverket. Även i dessa fall måste dock

anteckningarna

föras manuellt. Det är viktigt att de daganteckningar som förs i

arbetsför-

medlingsregistren inte utformas på ett sådant sätt att de indirekt

kommer att

innehålla sådana synnerligen känsliga uppgifter som över huvud taget

inte får

registreras.

Uppgifter om arbetsgivare, lediga platser och kontaktpersoner

 När det gäller uppgifter om arbetsgivare bör uppgifter om namn,

adress,

telefonnummer samt personnummer eller organisationsnummer få

antecknas i

registret. Uppgifterna behövs bl.a. för att förhindra förväxling vid

utbetalning

av olika former av anställningsstöd till arbetsgivare. Även en

beskrivning av

arbetsgivarens verksamhet bör få registreras liksom en bedömning av

sys-

selsättningsutvecklingen i företaget. Den senare uppgiften behövs som

underlag

för Arbetsmarknadsverkets prognosverksamhet.

 Inte bara arbetsgivare som arbetsförmedling eller

arbetsmarknadsinstitut varit

i direkt kontakt med på olika sätt eller fått uppgift om genom en

arbetssökande

bör få registreras utan även andra. Det blir nämligen allt vanligare

att arbets-

förmedling och arbetsmarknadsinstitut vänder sig till tänkbara

arbetsgivare, som

de fått uppgifter om från t.ex. ett adressregister, för att informera

om arbets-

förmedlingens tjänster och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.

 Beträffande lediganmälda platser bör sådana uppgifter få

registreras som berör

arbetsuppgifter och kompetenskrav, lön och andra

anställningsförmåner, arbets-

tider, arbetets varaktighet, tillträdesdag och ansökningstid samt var

arbets-

platsen är belägen. Krav på svenskt medborgarskap bör få registreras

i de fall

ett sådant krav uppställs i lag eller förordning.

 Namn och telefonnummer till kontaktpersoner samt deras funktion hos

den

arbetsgivare som söker personal bör också få registreras. Som

Datainspektionen

påpekat kan en uppgift om att någon är facklig företrädare betraktas

som

integritetskänslig enligt föreslaget EG-direktiv på området. Detta

beaktas i

regeringens förslag på så sätt att uppgifter om kontaktpersoner inte

får

användas som sökbegrepp och inte heller ingå i AMS centrala

statistikregister.

 Beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt personer på

företaget i sådana

åtgärder är viktiga uppgifter bl.a. för att arbetsförmedlingen skall

kunna klara

av sitt uppföljningsarbete. Sådana uppgifter bör därför få

registreras. När

arbetskonflikt råder på en arbetsplats får inte, om detta särskilt

föreskrivits,

samhällsstöd lämnas till arbetsgivare eller arbetstagare som är

indragen i

arbetskonflikten. Detta framgår av lagen (1969:93) om begränsning av

sam-

hällsstöd vid arbetskonflikt. Uppgift om att arbetskonflikt pågår bör

därför få

registreras.

Övriga uppgifter som får registreras

 Utöver de uppgifter som nu behandlats måste ett

arbetsförmedlingsregister få

innehålla uppgifter om tidpunkter för de förhållanden som får

registreras.

Slutligen måste ett register få innehålla olika slag av tekniska och

administrativa uppgifter som behövs för att uppfylla ändamålen med

registret.

Härmed avses uppgifter som främst har att göra med länsarbetsnämndens

egen

verksamhet och inte med den enskilde. Som exempel kan nämnas kod för

ansvarigt

län, kontor, kursplanenummer och kursanordnarkod, servicekod samt

påminnelse-

datum för uppföljning. En förutsättning är dock att uppgifterna

framstår som

väsentligen utan betydelse från integritetssynpunkt när det gäller

personer om

vilka ett arbetsförmedlingsregister innehåller uppgifter. Den närmare

regle-

ringen av sådana tekniska och administrativa uppgifter bör kunna ske

genom

verkställighetsföreskrifter.

 AMS centrala statistikregister bör få innehålla vissa uppgifter som

hämtas

från arbetsförmedlingsregistren. Alla allmänna ärendeuppgifter om

arbetssökande,

uppgifter om arbetsgivare och lediga platser samt tidsuppgifter och

vissa

tekniska och administrativa uppgifter bör få hämtas till AMS

register. Dessutom

bör registret få innehålla uppgifter från länsarbetsnämndernas

ekonomiadministrativa system.

 För en ekonomisk uppföljning och redovisning av de ersättningar som

betalas ut

till deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som t.ex.

utbildningsbidrag

och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) bör i lagen medges att uppgifter

får hämtas

från RFV, de allmänna försäkringskassorna och CSN både till AMS

register och

till arbetsförmedlingsregistren. Det gäller även uppgifter om

utbetalda

ersättningar från arbetslöshetskassorna och de länsarbetsnämnder som

administrerar KAS.

9 Registeransvar

Regeringens förslag: Varje länsarbetsnämnd är

registeransvarig för sitt arbetsför-

medlingsregister. För register som förs gemensamt

för flera länsarbetsnämnder, som t.ex. i fråga om

kulturarbetsförmedlingens register, är

registeransvaret delat mellan nämnderna så att

varje nämnd är registeransvarig för de uppgifter som

registreras eller bearbetas hos den nämnden. AMS är

registeransvarig för register som förs särskilt för

AMS.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: De som yttrade sig i frågan hade inte

några

invändningar. Datainspektionen påpekade att beträffande arbets-

förmedlingsregister som förs gemensamt för länsarbetsnämnderna

innebär förslaget

ett avsteg från regleringen av gemensamt registeransvar i datalagen.

Förslaget

kunde dock godtas.

 Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om registeransvar

finns i

datalagen (1973:289). Med registeransvarig avses enligt 1 datalagen

den för

vars verksamhet registret förs, om han förfogar över registret. Att

ha förfogan-

derätt över ett register innebär en behörighet såväl att påverka

innehållet i

registret som att överföra innehållet till läsbar form.

 Med registeransvaret följer ett flertal skyldigheter som finns

angivna i

datalagen. Dessa bestämmelser innebär i huvudsak följande. Den

registeransvarige

skall iaktta att hanteringen av registret inte leder till att

otillbörligt

intrång i de registrerades personliga integritet uppkommer. Därvid

skall

särskilt iakttas att registret förs för ett bestämt ändamål, att inte

andra

uppgifter registreras än som står i överensstämmelse med registrets

ändamål, att

uppgifter inte samlas in, lämnas ut eller används annat än i

överensstämmelse

med registrets ändamål eller vad som gäller enligt lag eller annan

författning

eller i enlighet med den registrerades medgivande samt att

uppgifterna i

registret skyddas mot oavsiktlig eller otillåten förstörelse eller

mot otillåten

ändring eller spridning.

 Hos den registeransvarige skall det vidare finnas en förteckning

över de

personregister som han är ansvarig för. Den registeransvarige skall

rätta en

personuppgift som är oriktig eller missvisande, komplettera en

uppgift som är

ofullständig samt på begäran snarast lämna den registrerade utdrag

över de

uppgifter om honom som finns i registret.

 Datainspektionen utövar tillsyn över att automatisk databehandling

inte medför

otillbörligt intrång i personlig integritet.

 Datalagen innehåller också sanktionsregler. Sålunda kan den som

bl.a. bryter

mot Datainspektionens beslut om villkor, obehörigen lämnar ut

personuppgift,

inte gallrar registret, inte lämnar riktigt registerutdrag eller

lämnar

Datainspektionen osanna uppgifter i samband med tillsyn dömas till

böter eller

fängelse i högst ett år. Vidare gäller att den registeransvarige

skall ersätta

skada som en registrerad tillfogas genom att ett personregister

innehåller

oriktig eller missvisande uppgift om honom. Om någon tillfogas skada

genom brott

enligt datalagen, skall den som har gjort sig skyldig till brottet

ersätta

skadan.

 Vi har i det föregående föreslagit att lagen skall reglera de

register som

förs av de offentliga arbetsförmedlingarna och

arbetsmarknadsinstituten samt av

AMS. Varje sådan förmedling och institut kommer således att

självständigt föra

register och därmed också vara det organ inom länsarbetsnämnden som

kommer att

ha förfoganderätt till registren. Beträffande

arbetsförmedlingsregister som förs

gemensamt för flera arbetsförmedlingar eller arbetsmarknadsinstitut

som t.ex.

register vid kulturarbetsförmedlingar, blir dock förfoganderätten

gemensam för

de förmedlingarna eller instituten. Detta innebär dock inte att de

enskilda

förmedlingarna och instituten skall ha registeransvar. I praxis har

datalagens

registeransvarighetsbegrepp för personregister i det allmännas

verksamhet

uttolkats så att registeransvaret åvilar myndigheten i fråga. Ett

organ inom en

myndighets förvaltningsorganisation kan således inte vara

registeransvarigt,

trots att registret bara förs i det organets verksamhet.

Registeransvaret för

arbetsförmedlingsregistren bör alltså läggas på respektive

länsarbetsnämnd.

Detta innebär att det straffrättsliga ansvaret för överträdelse av

datalagens

bestämmelser ligger hos länsarbetsdirektören. Det straffrättsliga

ansvaret

beträffande det centrala statistikregister som förs särskilt för AMS

ligger hos

generaldirektören.

 Att registeransvaret läggs på länsarbetsnämnden hindrar inte att

beslutanderätten i registerfrågor delegeras till viss tjänsteman på

de olika

förmedlingarna och instituten. Själva registeransvaret kan dock inte

delegeras.

 Den lösning som vi här föreslår överensstämmer med den som valts

för de lokala

folkbokföringsregistren - se 4 lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister -

samt för sjukförsäkringsregistren - se 7 lagen (1993:747) om

sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna.

10 Terminalåtkomst

Regeringens förslag: Endast den offentliga

arbetsförmedling eller det arbetsmarknadsinstitut

som får föra ett arbetsförmedlingsregister har

terminalåtkomst till det registret.

 Endast AMS har terminalåtkomst till AMS

centrala statistikregister.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I

promemorian

föreslås dock särskilda lagregler för åtkomsten till

integritetskänsliga

uppgifter.

 Synpunkter vid hearingen: Några av de närvarande, bl.a. AMS, CSN

och SACO hade

inga invändningar mot promemorians förslag. RFV påpekade att

förslaget

beträffande de integritetskänsliga uppgifterna kunde medföra

svårigheter när den

ansvarige handläggaren var frånvarande på grund av t.ex. sjukdom

eller semester

och önskade en annan reglering av den frågan.

 Skälen för regeringens förslag: Den som har terminalåtkomst till

ett

ADB-register kan ta del av registerinnehållet med hjälp av bildskärm

eller

persondator. Från integritetssynpunkt är det angeläget att man inte

låter

åtkomsten till ett arbetsförmedlingsregister omfatta fler användare

än som

behövs med hänsyn till den verksamhet för vilken registret förs.I

lagen bör

därför anges att terminalåtkomst endast får finnas vid den offentliga

arbetsförmedling eller det arbetsmarknadsinstitut som får föra

registret.

 På varje förmedling och institut bör, föratt den arbetssökande inte

skall

riskera otillbörligt intrång i sin personliga integritet, känsliga

uppgifter

enbart vara tillgängliga för den ansvarige handläggaren. Med den

arbetssökandes

samtycke kan sådana uppgifter även göras tillgängliga för övriga

handläggare vid

den förmedlingen eller det institutet där uppgifterna registreras.

Ett tekniskt

system för behörighetskontroll bör finnas. Behörigheten att

registrera, ändra

eller ta del av personuppgifter skall vara personlig och får inte

överlåtas på

annan. Åtkomst till personuppgifter skall kunna följas upp i

efterhand genom en

maskinell logg eller liknande maskinellt underlag. Av detta underlag

skall

framgå vem som haft åtkomst till personuppgifter och tidpunkten för

åtkomsten.

Även försök till obehörig åtkomst skall registreras. Underlaget skall

kontrolleras i den utsträckning som är nödvändig. Uppringbar

anslutning för

datakommunikation skall skyddas genom funktion för motringning eller

motsvarande.

 Terminalåtkomsten till känsliga uppgifter och frågor om

behörighetskontroll

bör enligt regeringens mening inte regleras i lag utan genom

föreskrifter från

AMS och länsarbetsnämnden i fråga.

 Även frågor om terminalåtkomst för fullgörandet av registeransvaret

- t.ex.

sekretessprövning då ansvarig handläggare är frånvarande - bör

regleras genom

sådana föreskrifter.

 Endast AMS har terminalåtkomst till AMS centrala statistikregister.

11 Sekretess

Regeringens bedömning: Någon ändring av

sekretessreglerna behöver inte göras.

 Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: Inga synpunkter framfördes.

 Skälen för regeringens bedömning: Flertalet av de uppgifter som

enligt

förslaget skall få tas in i ett arbetsförmedlingsregister omfattas av

sekretess. Huvudbestämmelsen om sekretess med hänsyn främst till

skyddet för

enskilds personliga förhållanden på det nu aktuella området finns i

7 kap. 10

sekretesslagen (1980:100). Bestämmelsen är tillämplig i ärenden om

ar-

betsförmedling och yrkesvägledning, yrkesinriktad rehabilitering,

antagning till

arbetsmarknadsutbildning, hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra

åtgärder i

anställningsfrämjande syfte eller för att främja enskilds anpassning

till

arbetslivet. Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga

förhållanden,

om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde

eller honom

närstående lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärendena.

Enligt 8

kap. 1 sekretesslagen gäller vidare sekretess i ärende om

arbetsförmedling och

ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för

uppgift om

enskilds affärs- eller driftsförhållanden. Sekretess gäller också i

sådan

särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av

statistik för

uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden

och som kan

hänföras till den enskilde (9 kap. 4 sekretesslagen).

 De nu nämnda sekretessreglerna hindrar emellertid inte att en

uppgift lämnas

ut till en myndighet om det följer av en uppgiftsskyldighet som är

bestämd i lag

eller förordning (14 kap. 1 sekretesslagen). Ett exempel på en

sådan

skyldighet är föreskriften för länsarbetsnämnderna i förordningen

(1993:722) om

särskilt studielån och särskild dagpenning för den som genomgår

arbetsmarknadsutbildning om att till CSN lämna uppgift om person som

ansökt om

särskilt studielån.

 En uppgift får vidare lämnas ut till en myndighet om det är

uppenbart att

intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse

som

sekretessen skall skydda (14 kap. 3 första stycket sekretesslagen).

Denna

generalklausul gäller dock inte i fråga om all sekretess. Den är

t.ex. inte

tillämplig på sekretess enligt 9 kap. 4 sekretesslagen. Den gäller

endast

under förutsättning att uppgiftsutlämnandet inte strider mot sådan

special-

reglering av utlämnandet som finns i lag eller förordning. När det

gäller

uppgift i personregister enligt datalagen kan Datainspektionen vidare

genom

föreskrifter begränsa eller utesluta tillämpning av generalklausulen

(14 kap. 3

 andra stycket sekretesslagen).

 Utöver de bestämmelser som nu nämnts finns för uppgifter i

personregister en

särskild sekretessbestämmelse i 7 kap. 16 första stycket

sekretesslagen till

skydd för enskildas personliga integritet. I denna bestämmelse

föreskrivs att

sekretess gäller för personuppgifter i personregister som avses i

datalagen, om

det kan antas att utlämnandet skulle medföra att uppgiften används

för

ADB-behandling i strid med datalagen. Om den registeransvarige finner

att så är

fallet när en fråga om utlämnande av en uppgift aktualiseras, får

uppgiften inte

lämnas ut. Ett exempel på användning som är oförenlig med datalagen

är att upp-

giften kan komma att föras in i ett personregister för vilket

behövligt

tillstånd enligt datalagen saknas.

 Förbudet enligt bestämmelsen i 7 kap. 16 sekretesslagen gäller

oavsett på

vilket medium uppgiften lämnas ut. Om förutsättningar finns för att

lämna ut

uppgifter från ett personregister, bestämmer den utlämnande

myndigheten i vilken

form utlämnande skall ske. Denna befogenhet kan inskränkas genom

föreskrifter i

lag eller annan författning.

 Den nuvarande utformningen av sekretessreglerna på detta område får

 anses ge

de arbetssökande ett tillfredsställande skydd.

12 Utlämnande av uppgifter på ADB-medium

Regeringens förslag: I registerlagen anges i vilka

fall uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister

skall få lämnas ut på ADB-medium. Detta får ske till

en annan offentlig arbetsförmedling eller ett

annat arbetsmarknadsinstitut i fall då den

arbetssökande skrivs in vid dessa, och i andra

fall med den arbetssökandes samtycke.

 Utlämnande av vissa uppgifter får även ske till

länsarbetsnämndernas centrala kanslier och till AMS

för tillsyn, framställning av statistik m.m.

 Uppgifter om arbetsgivare och lediga platser

får via terminal göras läsbara vid andra offentliga

arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut och

vid arbetsförmedlingsmyndigheterna i övriga Norden

samt inom EES enligt förekommande avtal om

arbetsförmedlingssamarbete. Uppgifter om lediga

platser får också göras läsbara för allmänheten.

 Utlämnande av uppgifter ur

arbetsförmedlingsregistren till de allmänna

försäkringskassorna, RFV och CSN bör regleras i för-

ordning.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: De flesta av de närvarande hade inte

några

synpunkter på förslaget eller godtog det. AMS påpekade att även

utlämnandet av

uppgifter till AMS statistikregister måste regleras i detta

sammanhang. Enligt

RFV bör utlämnande på ADB-medium av beslut om arbetsmarknadspolitiska

åtgärder

som t.ex. utbildningsbidrag och KAS få ske till RFV och de allmänna

försäkrings-

kassorna eftersom dessa svarar för utbetalningen av bidrag och vissa

andra

åtgärder i anslutning härtill. Bl.a. CSN ansåg att lagen också borde

innehålla

en generell regel så att även andra myndigheters behov av uppgifter

från regi-

stren kan tillgodoses.

 Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts kommer

åtskilliga av

uppgifterna i arbetsförmedlingsregistren att omfattas av regler om

sekretess i

sekretesslagen (1980:100). För det fall uppgifterna inte omfattas av

sekretess

skall de lämnas ut om så begärs. Enligt 2 kap. 13

tryckfrihetsförordningen är

dock en myndighet inte skyldig att lämna ut en upptagning för

automatisk

databehandling i annan form än utskrift. Föreskrifter om

begränsningar av

möjligheten att lämna ut en ADB-upptagning på maskinläsbart medium

utgör alltså

inte någon begränsning i rätten att ta del av allmänna handlingar.

Med hänsyn

till integritetsaspekten bör det därför i lagen meddelas uttömmande

föreskrifter

om utlämnandet av uppgifter på ADB-medium i de fall ett sådant

utlämnande är

tillåtet enligt sekretessreglerna.

 En rationell handläggning av ärendena hos den offentliga

arbetsförmedlingen

eller arbetsmarknadsinstituten förutsätter att registeruppgifter får

överföras

från en förmedling eller ett institut till en annan förmedling eller

ett annat

institut i de fall då den arbetssökande skrivs in vid någon av dessa,

t.ex. på

grund av byte av bostadsort. I det fallet bör alltså överföring av

uppgifter få

ske på ADB-medium. Detsamma gäller för uppgifter om sökande som har

möjlighet

att få service från specialförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut

med regionalt

eller rikstäckande upptagningsområde. Det gäller bl.a.

arbetsförmedling inom

kulturområdet och förmedling av lediga platser utomlands. Med den

registrerades

samtycke bör även i andra fall överföring av uppgifter till andra

arbetsförmedlingsregister få ske. På så sätt kan det bli möjligt att

göra vissa

mindre integritetskänsliga uppgifter om en arbetssökande läsbara i

dessa

register, t.ex. när denne söker arbete i olika delar av landet.

 Av den föreslagna lagens regler om registerändamål framgår att ett

arbetsförmedlingsregister får användas för planering, metodutveckling

och

framställning av statistik samt för tillsyn, uppföljning och

utvärdering av

verksamheten. Dessa uppgifter fullgörs främst vid varje

länsarbetsnämnds

centrala kansli. AMS centrala statistikregister får användas för

likartade

ändamål. Dessa ändamålsbestämmelser innebär i sig inte att ett

utlämnande av

uppgifter får ske på ADB-medium. Som AMS framhållit bör givetvis ett

sådant

utlämnande vara möjligt. I lagen har därför tagits in en regel om att

utlämnande

av uppgifter för de ovan nämnda ändamålen även får ske till det

centrala

kansliet vid den länsarbetsnämnd inom vars ansvarsområde registret

förs samt

till AMS. Datainspektionen har i sitt yttrande enligt 2 a datalagen

påpekat

att genom detta utlämnande av uppgifter kan personregister bli

aktuella även vid

länsarbetsnämndernas centrala kanslier. Dessa personregister omfattas

i så fall

inte av den föreslagna registerlagen utan faller under datalagens

regler.

Utlämnandet av uppgifter till länsarbetsnämndernas centrala kanslier

bör, som

Datainspektionen också framhållit i sitt yttrande, begränsas i lagen.

I så stor

utsträckning som möjligt bör de uppgifter som lämnas ut vara

avidentifierade. I

övrigt bör inte andra uppgifter få lämnas ut - vare sig till AMS

eller till

länsarbetsnämndernas kanslier - än sådana som AMS centrala

statistikregister får

innehålla enligt den föreslagna lagen. Beträffande arbetssökande bör

alltså

allmänna ärendeuppgifter och uppgifter om utbetalningar få lämnas ut,

men inte

sådana känsliga uppgifter som kan förekomma i daganteckningar.

 Utlämnande i övrigt av uppgifter på ADB-medium bör begränsas i

största möjliga

mån. Med hänsyn till att de allmänna försäkringskassorna och RFV samt

CSN sköter

utbetalningarna av utbildningsbidrag, KAS, studielån vid arbetsmark-

nadsutbildning och SVUXA bör, som dessa myndigheter påpekat,

uppgifter som rör

beslut om sådan utbetalning kunna lämnas ut på ADB-medium till dessa

myndigheter. Däremot behöver inte i lagen exakt anges vilka uppgifter

som

berörs, utan detta får regleras i förordningsform.

 Den 6 mars 1982 undertecknades en överenskommelse (SÖ 1982:88) om

gemensam

nordisk arbetsmarknad vilken trädde i kraft den 1 augusti 1983.

Överenskommelsen

innebär bl.a. utbyte av information om lediga platser i Norden. För

närvarande

sker ett ömsesidigt utbyte av information om lediga platser inklusive

uppgift om

kontaktperson hos arbetsgivare på magnetband med Finland och Norge. I

Danmark

finns s.k. platsautomater uppställda vilka tjänstgör som terminaler

till

uppgifterna om lediga platser i länsarbetsnämndernas register "AF

90:2".

 Samtliga nordiska länder har ratificerat Europarådets konvention om

skydd för

enskilda vid automatisk databehandling. Enligt 7 kap. 16 andra

stycket

sekretesslagen gäller då inte sekretess för uppgifter som skall

användas för

automatisk databehandling i dessa länder. Det bör i lagen anges att

uppgifter om

lediga platser får göras läsbara via terminal inte bara vid övriga

svenska

länsarbetsnämnder utan även vid arbetsförmedlingsmyndigheterna i

övriga nordiska

länder. Sådana uppgifter får göras läsbara även för allmänheten via

s.k.

platsautomater.

 Även det arbetsförmedlingssamarbete som kommer att ske inom ramen

för avtalet

om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet bör omfattas av lagens

regler om

utlämnande av uppgifter.

 Något behov av att därutöver tillåta att utlämnande på ADB-medium

får ske till

andra myndigheter finns för närvarande inte enligt regeringens

bedömning.

13 Sökbegrepp

Regeringens förslag: Användningen av integri-

tetskänsliga uppgifter som sökbegrepp i ett

personregister regleras i lagen.

 Flertalet av de allmänna ärendeuppgifterna får

användas som sökbegrepp. Kod för uppgift om ar-

betshandikapp och medborgarskap får dock endast

användas som sökbegrepp för att underlätta länsarbets-

nämndens förmedling av arbete åt arbetshandikappade

respektive utländska medborgare samt vid framställ-

ning av avidentifierad statistik. Uppgift om ar-

bets- och uppehållstillstånd och telefonnummer ute-

sluts av integritetsskäl som sökbegrepp, liksom

uppgifter om kontaktpersoner.

 Uppgifter om utbetalning av

arbetsmarknadspolitiska ersättningar får användas

som sökbegrepp.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: De flesta lämnade förslaget utan

invändning. Enligt

Datainspektionen borde uppgifter om kontaktpersoner inte få användas

som

sökbegrepp och inte heller kod för handikapp och medborgarskap.

 Skälen för regeringens förslag: Den information i allmänna

handlingar i ett

ADB-system som är tillgänglig för en myndighet skall på begäran

lämnas ut, om

informationen inte är sekretessbelagd. Myndighet måste använda sig av

alla

tillåtna sökbegrepp och tekniska möjligheter som står till buds när

någon begär

uppgifter ur myndighetens ADB-register. Myndighetens skyldighet

begränsas bara

av att uppgifterna skall kunna tas fram med rutinbetonade åtgärder.

 Myndighetens, och därmed allmänhetens, möjligheter att få tillgång

till

sammanställningar av sådana uppgifter kan vara underkastad rättsliga

begränsningar, t.ex. föreskrifter om användningen av sökbegrepp.

 Användningen av olika registeruppgifter som sökbegrepp kan medföra

att

oönskade och oförutsedda följder uppstår. En sådan följd är att ett

urval och en

sammanställning av i och för sig harmlösa uppgifter kan framstå som

integritetskränkande. Ingår känsliga uppgifter i en sådan

sammanställning kan

denna komma att upplevas som mycket kränkande. Även om sekretess

skulle gälla

för sammanställningen, kan det ändå vara kränkande och obehagligt för

den

enskilde att en sådan sammanställning kan göras.

 I samband med behandlingen av prop. 1989/90:40 om tullregisterlag

uttalade

riksdagen att frågan om vilka sökbegrepp som skall få användas i ett

register är

av stor betydelse för den personliga integriteten och att det därför

är viktigt

att sökbegrepp som är känsliga från integritetssynpunkt endast

används i

begränsad utsträckning. Användningen av sådana sökbegrepp bör enligt

riksdagsuttalandet regleras i lag medan användningen i andra fall bör

kunna

regleras genom verkställighetsföreskrifter (yttr. 1989/90:KU5y, bet.

1989/90:SkU19, rskr. 1989/90:188).

 Arbetsförmedlingsregistret kommer enligt förslaget att innehålla

många

uppgifter som är känsliga från integritetssynpunkt. Användningen av

dessa

uppgifter som sökbegrepp bör därför regleras i själva lagen. I vilken

ut-

sträckning varje uppgift skall få användas som sökbegrepp får - med

beaktande av

riksdagens uttalande - bedömas efter en avvägning mellan å ena sidan

de

arbetssökandes intresse av integritetsskydd och å andra sidan det

allmänna

intresset av att verksamheten inom Arbetsmarknadsverket bedrivs

effektivt.

 Förslaget innebär att de flesta allmänna uppgifter skall få

användas som

sökbegrepp utan några särskilda begränsningar. Till denna grupp hör

uppgifter om

en arbetssökandes namn, personnummer och adress samt uppgifter om

utbildning och

arbetslivserfarenhet och den typ av arbete vederbörande söker.

 Sökning på uppgifter om den arbetssökandes kvalifikationer och

önskemål i

fråga om arbete är en absolut förutsättning för att

Arbetsmarknadsverket skall

kunna fullgöra sin uppgift att se till att de arbetssökande snabbt

får ett

arbete som så nära som möjligt ansluter till deras önskemål och

förutsättningar

samt att lediga platser snabbt blir tillsatta med lämpliga

arbetstagare.

 Även uppgifter om tidpunkt för olika former av kontakt mellan den

arbets-

sökande och den offentliga arbetsförmedlingen samt beslut om

arbetsmark-

nadspolitiska åtgärder och utbetalda belopp bör vara sökbara utan

begränsningar.

Motivet när det gäller uppgift om tidpunkt är behovet av att kunna

bevaka och

förhindra att arbetssökande drabbas av långtidsarbetslöshet. Av samma

skäl bör

uppgift om tillhörighet till arbetslöshetskassa också vara sökbar.

Dessa

uppgifter behövs också för uppföljning och utvärdering av

Arbetsmarknadsverkets

verksamhet och för framställning av statistik.

 Till denna grupp av sökbegrepp bör också hänföras uppgift om

anledningen till

att ett ärende avslutats.

 Vissa begränsningar bör dock göras när det gäller användningen av

de allmänna

ärendeuppgifterna som sökbegrepp. Uppgifter om arbetssökandes

telefonnummer och

om arbets- och uppehållstillstånd bör uteslutas av integritetsskäl.

Som

Datainspektionen påpekat bör inte heller uppgifter om kontaktpersoner

få

användas som sökbegrepp.

 Datainspektionen har beträffande användningen av kod för

arbetshandikapp och

medborgarskap som sökbegrepp påpekat att det i promemorian saknas en

avvägning

mellan behovet av att få använda uppgifterna som sökbegrepp och

intresset av ett

gott integritetsskydd. Av den anledningen och för att förebygga risk

för intrång

i de registrerades integritet har därför Datainspektionen ansett att

dessa upp-

gifter inte borde få användas som sökbegrepp.

 Som framhållits ovan i avsnittet om registerinnehållet (avsnitt 8)

är det en

viktig uppgift för Arbetsmarknadsverket att vidta särskilda åtgärder

för grupper

med svag ställning på arbetsmarknaden, och dit hör både de

arbetshandikappade

och de utomeuropeiska medborgarna. En förutsättning för att

Arbetsmarknadsverket

skall kunna dimensionera och skräddarsy insatser för att underlätta

inträdet på

arbetsmarknaden för dessa grupper är att de i vart fall genom ett

kodsystem kan

särskiljas från övriga sökande. Det finns alltså på

arbetsförmedlingar och

arbetsmarknadsinstitut ett mycket stort behov av att kunna få använda

kod för

medborgarskap och arbetshandikapp som sökbegrepp.

 Samtidigt är det också klart att sammanställningar över grupper av

utländska

medborgare och arbetshandikappade kan vara integritetskänsliga.

Medborgarskap

får av den anledningen inte användas som sökbegrepp i de lokala

folkbokföringsregister som förs med stöd av lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister. Riksdagen fann att de behov som anfördes i

propositionen

- möjligheten av göra efterhandskontroll i ärenden om fastställande

av

medborgarskap och kommunernas behov av att sända ut information till

olika

invandrargrupper - inte vägde tillräckligt tungt med hänsyn till

integritetsintresset (bet. 1990/91:SkU9, rskr. 1990/91:109). De behov

som finns

i Arbetsmarknadsverkets verksamhet av uppgiften om medborgarskap

måste anses ha

en helt annan tyngd än de som anfördes i fråga om

folkbokföringsregistret.

Dessutom ger sekretesslagen uppgifter i arbetsförmedlingsverksamhet

ett

betydligt starkare skydd än uppgifter i folkbokföringsverksamheten.

På grund av

sekretesslagens regler, framför allt regeln i 7 kap 10

sekretesslagen, borde

risken för otillbörligt integritetsintrång vara förhållandevis liten.

Verksamhetens behov väger betydligt tyngre än denna risk.

 Gruppen arbetshandikappade har, som framhållits ovan, hög prioritet

inom

Arbetsmarknadsverket. Länsarbetsnämnderna har framhållit att kod för

arbetshandikapp i många fall är ett viktigt och nödvändigt sökbegrepp

i

arbetsförmedlingarnas service till de arbetshandikappade. Om det

visar sig att

en arbetsgivare har lämpliga arbetsuppgifter för t.ex. en synskadad

kan en

sökning i sökanderegistret ge utomordentliga möjligheter att snabbt

och säkert

få kontakt med en lämplig sökande med detta arbetshandikapp.

Datainspektionen

har haft förståelse för dessa behov och har i beslut den 11 mars 1993

gett

länsarbetsnämnderna tillstånd att få använda arbetshandikapp som

sökbegrepp för

att underlätta förmedling av arbete åt arbetshandikappade.

 Enligt regeringens mening väger även i detta fall behovet av att

kunna ge

särskilt stöd åt en grupp med svag ställning på arbetsmarknaden

tyngre än risken

för integritetsintrång. Sekretesslagens regler får, liksom när det

gäller

uppgift om medborgarskap, anses ge ett tillfredsställande skydd.

 Uppgift om kod för arbetshandikapp och medborgarskap bör alltså få

användas

som sökbegrepp för att underlätta förmedling av arbete åt

arbetshandikappade

respektive utländska medborgare. Uppgifterna bör också - liksom

enligt

Datainspektionens tidigare beslut - få användas för framställning av

avidentifierad statistik där uppgift om enskild person inte kan

utläsas.

 Andra uppgifter än dem som nämns i lagen får inte användas som

sökbegrepp.

 Mot bakgrund av vårt ställningstagande att registerlagen inte bör

innehålla

någon bestämmelse om att ett register får användas för forskning bör

inte heller

i lagen föreskrivas att vissa uppgifter får användas som sökbegrepp

för

forskning.

14 Gallring m.m.

Regeringens förslag: Uppgifter om arbetssökande i

arbetsförmedlingsregistret bör ha en gallringstid på

två år efter utgången av det år då ärendet avslutats.

AMS centrala statistikregister bör ha en gallring-

stid på tio år efter det att uppgiften

registrerats.

 Promemorians förslag: En enhetlig gallringstid på tre år föreslås.

 Synpunkter vid hearingen: Riksarkivet ansåg att tre år var en

alltför kort

gallringstid.Datainspektionen ansåg att känsliga uppgifter

principiellt skall

tas bort så fort som möjligt ur ett register när de inte längre

behövs för sitt

ändamål. Två år borde räcka som gallringstid.

 Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om bevarande och

gallring av

allmänna handlingar hos myndigheter finns i arkivlagen (1990:782).

Huvudprin-

cipen enligt arkivlagen är att allmänna handlingar skall bevaras.

Gallring får

ske, men därvid skall alltid beaktas att återstående material skall

kunna

tillgodose

 1.rätten att ta del av allmän handling,

 2.behovet av information för rättskipningen och förvaltningen, och

 3.forskningens behov.

 Arkivlagen medger att avvikande bestämmelser om gallring ges i

annan lag eller

förordning. För närvarande gäller en gallringsfrist om tre år för

länsarbets-

nämndens personregister medan det för AMS har meddelats varierande

gallringsföreskrifter.

 Ett arbetsförmedlingsregister kommer att innehålla känsliga

uppgifter och

utgångspunkten bör därför enligt regeringens mening vara att

uppgifterna i

registret skall gallras. Riksarkivet har med hänvisning till

arkivlagens syften

framhållit att även mycket integritetskänsliga uppgifter är en del av

det

allmänna kulturarvet och borde kunna få bevaras. Eftersom

pappershandlingar

kommer att försvinna poängterade Riksarkivet vikten av en förordning,

som anger

vilka uppgifter som registrerats med hjälp av ADB, som skall sparas

för framtida

forskningsbehov. När uppgifterna i registret inte längre behövs hos

primärmyndigheten borde de överföras till arkivmyndigheten, som då

blir arkiv-

och registeransvarig. I det skedet är uppgifterna inte längre

tillgängliga för

handläggare vid länsarbetsnämnden vilket borgar för ett gott

integritetsskydd

för den enskilde.

 Utgångspunkten för regeringens bedömning av bevarandefrågan är att

särskild

hänsyn måste tas till integritetsaspekten. Förslaget innebär därför

en relativt

kort gallringstid för uppgifter om arbetssökande i

arbetsförmedlingsregistren,

nämligen två år från det att ärendet avslutats. För AMS centrala

statistikregister gör sig inte integritetsaspekten gällande på samma

sätt.

Registret skall i princip inte innehålla känsliga uppgifter. Med

hänsyn till det

behov som finns av uppföljning av effekterna av de

arbetsmarknadspolitiska

åtgärderna på lite längre sikt är därför 2-3 års gallringsfrist för

kort. Tiden

bör bestämmas till tio år efter det att uppgiften registrerats.

 Enligt 11 arkivförordningen (1991:446) får Riksarkivet, om

regeringen inte

föreskriver annat, meddela föreskrifter för statliga myndigheters

arkiv om bl.a.

överlämnande av hela eller delar därav till en annan myndighet eller

till en

arkivmyndighet. Rätten att meddela sådana föreskrifter gäller också i

fråga om

arkiv hos Arbetsmarknadsverket. Bemyndigandet gör det alltså möjligt

att

föreskriva att material som skall undantas från gallring skall

överlämnas från

länsarbetsnämnden till arkivmyndighet. Någon ytterligare

författningsreglering

är därför egentligen inte nödvändig. Eftersom de föreslagna

gallringsbestämmelserna utgör en reglering som avviker från

arkivlagens

bestämmelser, bör dock i klarhetens intresse redan i registerlagen

anges att det

material som skall bevaras skall överlämnas till arkivmyndighet.

15 Information

Regeringens förslag: Länsarbetsnämnden skall

informera de arbetssökande om arbets-

förmedlingsregistret. Informationen skall omfatta

ändamålen med registret och vad registret får

innehålla. Informationen skall vidare innehålla

upplysning om vad som gäller i frågor om samtycke,

om sekretess- och säkerhetsbestämmelser och om

rätten att få registerutdrag enligt datalagen. I

övrigt skall informationen innehålla upplysning om

de begränsningar beträffande terminalåtkomst, utläm-

nande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och

bevarande av uppgifter som gäller i fråga om ett

personregister.

 Motsvarande information skall lämnas beträffande

AMS centrala statistikregister.

 Övriga registrerade personer skall på lämpligt sätt

ges information om registreringen.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: Datainspektionen påpekade att även

arbetsgivare och

deras kontaktpersoner skulle kunna informeras genom en broschyr. I

övrigt

framfördes inga invändningar mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Informationen till de arbetssökande

om arbets-

förmedlingsregistret är mycket viktig för att förebygga oro för

otillbörliga

integritetskränkningar. Möjligheterna att åstadkomma detta ligger

huvudsakligen

i att de registerade får kunskap om dels användningen av inhämtade

uppgifter,

dels de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller och hur de

tillämpas.

Den kanske viktigaste informationen att sprida är vilka rättigheter

den enskilde

har. Det är därför nödvändigt att de registrerade får information om

rätten

enligt datalagen att få registerutdrag och om möjligheten att få till

stånd

rättelse i registren. Likaså är det av vikt att innebörden av

samtycke enligt

5 andra stycket och 7 andra stycket klargörs, dvs. främst att den

ar-

betssökande har en valmöjlighet mellan att låta uppgiften registreras

med hjälp

av ADB eller manuellt. Informationsskyldigheten bör ligga på den

registeransva-

rige, dvs. hos länsarbetsnämnden och AMS.

 Det sätt på vilket informationen skall lämnas kan naturligtvis

variera

beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. I många fall -

och alltid

när känsliga uppgifter registreras - bör krävas individuell

underrättelse som

bör vara både muntlig och skriftlig. Ibland är det kanske inte lika

nödvändigt

att informationen ges individuellt till varje arbetssökande. Det får

i sådana

fall anses tillräckligt att det sker genom t.ex. annonser, broschyrer

eller an-

slag i den offentliga arbetsförmedlingens och

arbetsmarknadsinstitutets lokaler.

 Även övriga registrerade personer - arbetsgivare och

kontaktpersoner - bör,

som Datainspektionen påpekat, på lämpligt sätt ges information om

registreringen.

16 ADB-säkerhet

Regeringens bedömning: Några särskilda regler om

ADB-säkerhet införs inte i lagen om

arbetsförmedlingsregister. Datainspektionen får med

stöd av datalagen meddela de föreskrifter som behövs

från säkerhetssynpunkt.

 Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: I ett skriftligt yttrande inför hearingen

har

Justitiekanslern anfört att säkerhetsaspekterna fått för lite utrymme

i

promemorian och önskat en närmare analys av frågorna.

 Skälen för regeringens bedömning: Skriftliga instruktioner skall

finnas för

dem som har övergripande ansvar för ADB-säkerheten. Den

registeransvarige skall

regelbundet kontrollera att personal med behörighet att ta del av

uppgifter i

personregistret har tillräckliga kunskaper för att ADB-säkerheten

skall kunna

vidmakthållas.

 Enligt 6 datalagen skall Datainspektionen meddela föreskrifter om

bl.a.

kontroll och säkerhet vid förande av personregister i den mån det

behövs för att

förebygga risk för otillbörligt intrång i personlig integritet. Denna

föreskriftsskyldighet gäller enligt 6 a datalagen också i fråga om

person-

register som inrättats av riksdagen eller regeringen (s.k.

statsmaktsregister) i

den mån regeringen eller riksdagen inte meddelat föreskrift i samma

hänseende.

 I den registeransvariges skyldigheter enligt datalagen ingår att se

till att

uppgifterna i registret skyddas mot oavsiktlig eller otillåten

förstörelse eller

mot otillåten ändring eller spridning (7 5 datalagen). I anslutning

till denna

bestämmelse har Datainspektionen utfärdat allmänna råd om

ADB-säkerhet för

personregister. Råden är inte bindande men ligger till grund för de

föreskrifter

om ADB-säkerhet som Datainspektionen meddelar.

 Datainspektionens allmänna råd och inspektionens möjligheter att

meddela

föreskrifter är en tillräcklig garanti för att en god ADB-säkerhet

kommer att

kunna upprätthållas för arbetsförmedlingsregistret. Det är därför

inte

nödvändigt att riksdagen eller regeringen meddelar särskilda

föreskrifter om

ADB-säkerheten.

17 Internationell harmonisering

Regeringens bedömning: Förslaget till lag om

arbetsförmedlingsregister stämmer överens med de

internationella regler, riktlinjer och rekommen-

dationer om dataskydd för enskilda vid ADB-be-

handling av personuppgifter som Sverige åtagit sig

att följa.

 Inom EU saknas en gemensam ordning när det

gäller användningen av ADB inom den offentliga

förvaltningen. EG-kommissionen har i oktober 1992

lagt fram ett omarbetat förslag till direktiv om

skydd för enskilda vid behandling av

personuppgifter. Förslaget till lag om ar-

betsförmedlingsregister ligger i linje med den

reglering av integritetsskyddet som föreslås i

direktivförslaget.

 Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Synpunkter vid hearingen: Ingen av dem som yttrade sig i frågan

hade några

invändningar mot bedömningen.

 Skälen för regeringens bedömning: I det internationella samarbetet

har

utarbetats vissa regler och riktlinjer m.m. i fråga om skydd för den

enskilde

vid ADB-behandling av personuppgifter. Aktuella i detta sammanhang är

Europarådets dataskyddskonvention som trädde i kraft år 1985 och

OECD:s

riktlinjer från år 1980 om dataskydd, med anslutande rekommendation

till

medlemsländerna att beakta riktlinjerna i nationell lagstiftning. Av

intresse är

också Europarådets rekommendationer om skydd för personuppgifter som

används för

anställningsändamål, Recommendation No. R (89) 2 och rekommendationen

om skydd

för personuppgifter som används för forskning och statistik,

Recommendation No.

R (83) 10.

 Sverige har tillträtt dataskyddskonventionen och har utfäst sig att

följa

övriga riktlinjer och rekommendationer.

 Dataskyddskonventionen gäller för personregister och ADB-behandling

av

personregister i allmän och enskild verksamhet. Den centrala delen av

konventionen innehåller bestämmelser om krav och beskaffenhet av

personuppgifter

som är föremål för ADB-behandling. Kraven innebär bl.a. att

uppgifterna skall

hämtas in och behandlas på ett korrekt sätt och vara relevanta med

hänsyn till

ändamålet. Vissa typer av uppgifter får inte ADB-behandlas, om inte

den

nationella lagen ger ett ändamålsenligt skydd. Det gäller uppgifter

om ras,

politiska åsikter, religiös tro eller annan övertygelse, hälsa,

sexualliv samt

brott. Lämpliga säkerhetsåtgärder skall vidtas för att skydda

personuppgifter

gentemot oavsiktlig eller otillåten förstörelse m.m. Vidare

föreskrivs vissa

ytterligare skyddsåtgärder för registrerade personer, bl.a. att alla

som är

registrerade i ett personregister skall ha möjlighet till insyn i

registret och

möjlighet att få felaktiga uppgifter rättade. Vissa undantag får

göras i fråga

om kraven på uppgifternas beskaffenhet.

 OECD-riktlinjerna innehåller i huvudsak samma grundläggande

bestämmelser som

dataskyddskonventionen. Här kan särskilt nämnas den grundläggande

principen att

personuppgifter inte får röjas, göras tillgängliga eller på annat

sätt användas

för andra ändamål än de preciserade, om det inte sker med den

registrerades

medgivande eller med stöd av en författning.

 Europarådets rekommendation om skydd för personuppgifter som

används för

anställningsändamål är tillämplig på insamling och användning av

personuppgifter

för anställningsändamål både inom den allmänna och den enskilda

sektorn och

avser uppgifter som förs med hjälp av ADB. Rekommendationen gäller i

tillämpliga

delar även arbetsförmedlingar, om inte annat följer av inhemsk lag.

 Enligt rekommendationen skall respekten för den personliga

integriteten och

den mänskliga värdigheten skyddas vid insamlingen och användningen av

personuppgifter för anställningsändamål. Bl.a. sägs att en anställd

eller

arbetssökande endast får tillfrågas om sitt hälsotillstånd och

läkarundersökas

för att man skall kunna bedöma vederbörandes lämplighet för hans

nuvarande eller

framtida arbete, fullgöra kraven på en preventiv hälsovård eller

bevilja sociala

förmåner.

 För en närmare genomgång av den nu berörda internationella

dataskydds-

regleringen hänvisas till de översikter som finns i

Datalagsutredningens

slutbetänkande En ny datalag (SOU 1993:10).

 Det förslag som här läggs fram får anses väl tillgodose de krav på

garantier

för ett ändamålsenligt skydd för registrerade uppgifter som ställs

upp i

dataskyddskonventionen och de rekommendationer i övrigt om dataskydd

för

uppgifter om enskilda som nu berörts.

 Inom EU finns ingen gemensam ordning när det gäller användningen av

ADB inom

den offentliga förvaltningen. Ett arbete med att ta fram ett direktiv

om skydd

för enskilda vid behandling av personuppgifter pågår dock. Syftet med

direktivet

är att skapa en gemensam, hög nivå för skydd mot integritetskränkning

i samband

med automatisk eller elektronisk behandling av personuppgifter och

därigenom

möjliggöra det önskade fria flödet av information mellan

medlemsländerna.

 EG-kommissionen har i oktober 1992 lämnat ett förslag till direktiv

på området

(Proposal for a Council Directive on the protection of individuals

with regard

to the processing of personal data and on the free movement of such

data,

COM(92) 422 final - SYN 287). Ministerrådet har ännu inte tagit

ställning till

förslaget. Osäkerheten är fortfarande mycket stor om hur direktivet

kommer att

utformas.

 En sammanfattning av direktivförslaget finns bifogat till prop.

1992/93:193 om

sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (bilaga

8).

Datalagsutredningens ovan nämnda slutbetänkande innehåller en

noggrann genomgång

av förslaget.

 Vid en översiktlig jämförelse med direktivförslaget kan konstateras

att

förslaget till registerlag ligger i linje med den reglering av

integritets-

skyddet som finns i direktivförslaget.

 Som ett led i förverkligandet av den fria rörligheten för personer

inom EU

finns ett samarbete mellan medlemsstaterna och EG-kommissionen i

fråga om

platsförmedling. Bestämmelserna om detta system finns i rådets

förordning (EEG)

nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen och

omfattas av

EES-avtalet. Avsikten är att medlemsstaternas centrala

arbetsmarknadsmyndigheter

intimt skall samarbeta med varandra och kommissionen i syfte att

gemensamt verka

för förmedling av lediga platser och platsansökningar. Genom rådets

förordning

(EEG) nr 2434/92 har vissa ändringar gjorts i förordningen. Även om

dessa

ändringar inte omfattas av EES-avtalet kommer de att bli gällande för

EFTA-länderna genom beslut i Gemensamma EES-kommittén.

 För närvarande pågår förhandlingar mellan EU och EFTA angående

införandet av

ett nytt ADB-baserat platsförmedlingssystem kallat EURES. Detta

innebär att man

inom det geografiska område som omfattas av EES-avtalet kommer att

kunna utbyta

information över gränserna om lediga platser och arbetssökande med

hjälp av

ADB-medium.

18 Utbildning och kompetens

Vidareutvecklingen av arbetsförmedlingsregister hos

länsarbetsnämnderna innebär

att det ställs delvis nya krav på de anställda hos arbetsförmedlingar

och

arbetsmarknadsinstitut när det gäller hanteringen av integritets- och

säkerhetsfrågor. Det är därför viktigt att personalen får utbildning

som är

särskilt inriktad på de tillämpningssvårigheter som

arbetsförmedlingsregistret

kan ge upphov till så att felaktigheter och oegentligheter i

tillämpningen

undviks.

 AMS arbetar kontinuerligt med kompetensutveckling av personalen med

anledning

av utvecklingen på ADB-området. Förutom utbildning i frågor om

offentlighet,

sekretess och integritet omfattar den ADB med avseende på säkerhet,

teknik och

drift.

 Det är mycket betydelsefullt att denna verksamhet genomförs och att

persona-

lens kompetens därefter upprätthålls genom kontinuerlig

vidareutbildning.

19 Författningskommentar

1

I paragrafen föreskrivs att dels varje arbetsförmedling och

arbetsmark-

nadsinstitut för sitt verksamhetsområde, dels AMS med hjälp av

automatisk

databehandling får föra personregister. De förra registren får genom

paragrafen

benämningen arbetsförmedlingsregister. När det gäller de ändamål för

vilka ett

register får föras görs en hänvisning till 2 och 3 .

2

Denna paragraf och den följande reglerar ändamålen med

Arbetsmarknadsverkets

register. Frågan har behandlats i avsnitt 7. Som där berörts gäller

enligt

datalagen (1973:289) att personregister inte får användas annat än i

överensstämmelse med registrens ändamål eller vad som gäller enligt

lag eller

annan författning eller i enlighet med den registrerades samtycke.

 De ändamål för ett arbetsförmedlingsregister som anges i paragrafen

omfattar

först och främst handläggning av alla de typer av ärenden som

innefattas i

länsarbetsnämndernas verksamhet enligt förordningen (1987:405) om den

arbetsmarknadspolitiska verksamheten (punkt 1).

 Som framgår av avsnitt 7 regleras de olika arbetsmarknadspolitiska

åtgärderna

i åtskilliga författningar. Redovisningen i avsnittet gör inga

anspråk på att

vara fullständig. Rättsområdet är i ständig förändring. Någon

uttömmande

uppräkning av berörda författningar har därför inte ansetts lämplig

att ta in i

lagen.

 Andra ändamål som ett arbetsförmedlingsregister får användas för

anges i

punkterna 2 - 5. Innehållet i dessa punkter överensstämmer i huvudsak

med

Datainspektionens nu gällande föreskrifter för personregistret "AF

90:2", som

meddelats i inspektionens tillståndsbeslut den 28 januari 1993.

Komplettering

har skett genom tillägget beträffande tillsyn, uppföljning och

utvärdering av

verksamheten samt beträffande arbetsförmedlingssamarbetet inom ramen

för

EES-avtalet.

3

I paragrafen anges ändamålet med AMS centrala statistikregister,

nämligen att

producera statistik för vissa bestämda syften. Vidare förbjuds sådan

användning

av registret som sker i syfte att följa upp eller på annat sätt

kontrollera

enskilda identifierbara individer.

 Paragrafens innehåll överensstämmer i huvudsak med

Datainspektionens nu

gällande föreskrifter för personregistret "AMV:s centrala statistik-

och

uppföljningsregister", som meddelats i inspektionens tillståndsbeslut

den 28

januari 1993.

4

Frågan om registerinnehåll regleras i 4 - 14 och behandlas i

avsnitt 8.

 I 4 finns föreskrifter om vilka personer som

arbetsförmedlingsregistren får

innehålla uppgifter om. Registrering får ske av den som är anmäld som

arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen eller inskriven

vid ett

arbetsmarknadsinstitut. En arbetssökande som avser att ansöka om

ekonomiskt stöd

vid arbetslöshet - från arbetslöshetsförsäkringen eller kontant

arbetsmarknadsstöd - måste vara anmäld vid den offentliga

arbetsförmedlingen

enligt 4 första stycket 3 lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring

respektive 4 första stycket 4 lagen (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd.

Det är också en förutsättning för att komma i fråga för olika typer

av arbets-

marknadspolitiska åtgärder, t.ex. arbetsmarknadsutbildning eller

anställning med

rekryteringsstöd att den arbetssökande är anmäld vid den offentliga

arbetsförmedlingen. Den som är i behov av sådan yrkesinriktad

rehabilitering som

bedrivs vid arbetsmarknadsinstitut erbjuds inskrivning vid sådant

enligt 10

förordningen (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.

 För vissa kategorier av arbetssökande är alltså anmälan respektive

inskrivning

obligatorisk. Därmed blir även - som berörts i avsnitt 7 -

dataregistreringen

obligatorisk. Övriga arbetssökande kan själva välja om de vill anmäla

sig

respektive skriva in sig. De har därmed även valfrihet vad gäller

dataregistreringen.

 Registren får också innehålla uppgifter om arbetsgivare som har

anmält lediga

platser. Därigenom möjliggörs en automatisk samordning mellan de

arbetssökandes

önskemål och nyanmälda lediga platser. Även andra arbetsgivare får

finnas i

registren, nämligen sådana som är aktuella för olika typer av

arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Hit hör alltså t.ex. arbetsgivare

som får

rekryteringsstöd eller lönebidrag för vissa anställda eller som har

ungdomspraktikanter m.m. Denna kategori av arbetsgivare har i

lagtexten här,

liksom i 9 , avgränsats genom uttrycket arbetsgivare som "medverkar"

i

arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Uppgifter om arbetsgivare kan också

komma från

en arbetssökande.

 Av andra stycket framgår att registren också får innehålla

uppgifter om

arbetsgivare som behövs för att informera om den offentliga

arbetsförmedlingens

eller arbetsmarknadsinstitutets åtgärder och tjänster. Sådana

uppgifter kan

alltså ha hämtats från annat håll än från arbetsgivaren själv eller

från en

arbetssökande, t.ex. från olika adressregister. Uppgifter om sådana

arbetsgivare

får dock inte, som framgår av 12 och 13 , finnas i AMS centrala

statis-

tikregister.

 Som framgår av 9 och 10 kan bland uppgifter om arbetsgivare och

om lediga

platser ingå uppgifter beträffande kontaktpersoner på arbetsplatsen.

 Av praktiska skäl bör registren också få innehålla uppgifter om

arbetssökande

som tidigare har varit anmälda vid den offentliga arbetsförmedlingen

eller har

varit inskrivna vid arbetsmarknadsinstitut och om arbetsgivare som

tidigare

medverkat i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sådana uppgifter

om personer

som inte längre är aktuella skall dock inte få bevaras längre än

bestämmelserna

om gallring i 21 medger.

5

I denna paragraf anges i 15 punkter vilka allmänna ärendeuppgifter

som ett

arbetsförmedlingsregister får innehålla i fråga om sådana

arbetssökande som

avses i 4 första stycket. Som framhållits i avsnitt 8 är dessa

uppgifter

sådana som är nödvändiga för handläggningen av ärenden som rör

platsförmedling

och arbetsförberedande åtgärder. Vid Lagrådets bearbetning har ett

tillägg i

förtydligande syfte gjorts i form av en femtonde punkt som anger att

registren

även får innehålla uppgifter om sådana utbetalda belopp som avses i

14 i

lagen. Enligt andra stycket får även kod för arbetshandikapp

registreras bland

de allmänna ärendeuppgifterna om den arbetssökande ger sitt samtycke

till detta.

Av tredje stycket framgår att användningen av koder för

arbetshandikapp och med-

borgarskap skall regleras i form av förordning eller föreskrift från

AMS. I

förhållande till lagrådsremissens förslag har kravet på samråd med

Datainspektionen utgått ur lagtexten i enlighet med vad Lagrådet

föreslagit.

Detta innebär givetvis inte någon ändring i sak. Samråd skall ske med

Datainspektionen vid utforming av koderna för arbetshandikapp och

medborgarskap.

6

I denna paragraf anges att vissa ytterligare personuppgifter - utöver

de

allmänna som anges i 5 - får registreras med den registrerades

samtycke i form

av daganteckning. Det är här fråga om uppgifter som kan vara av

känsligt slag,

och som en förutsättning för att registrering skall få ske har

angetts att denna

skall ha väsentlig betydelse för ärendets handläggning. Det är

således inte

möjligt att registrera denna typ av uppgifter om de enbart skulle ha

betydelse

för t.ex. framställning av statistik, dvs. inte alls ha betydelse för

ärendets

handläggning. Men inte heller alla uppgifter som kan ha betydelse får

registreras. Det skall finnas ett väsentligt behov av uppgiften för

handläggningen av det aktuella ärendet. Någon slentrianmässig

registrering av

denna typ av uppgifter får inte förekomma.

 De typer av uppgifter som får antecknas enligt denna paragraf anges

i fyra

punkter: förekomsten av vissa handlingar, däribland läkarintyg,

uppgivna

arbetshinder, ekonomiska och sociala förhållanden och slutligen

sökandens och

handläggarens slutsatser av utredande samtal samt handlingsplaner. I

7 och 8

görs vissa avgränsningar vad gäller de uppgifter som får registreras

med stöd av

bl.a. denna paragraf.

7

Paragrafen medger att en daganteckning enligt 6 2 - 4, dvs. en

daganteckning

som innehåller uppgifter om arbetshinder, sociala och ekonomiska

förhållanden

eller slutsatser av utredande samtal m.m., endast under särskilt

angivna

ytterligare förutsättningar - utöver de som anges i 6 - får

innehålla vissa

känsliga uppgifter. I första stycket anges att de känsliga uppgifter

det här är

fråga om är uppgifter om hälsotillstånd och sjukdom, ekonomisk hjälp

enligt

socialtjänstlagen samt omdömen och värderande upplysningar. Exempel

på omdöme

kan vara uppgifter i ett skol- eller arbetsbetyg. Värderande

upplysningar som

kan förekomma i detta sammanhang är t.ex. att en arbetssökande har en

bakgrund

som gör honom lämplig för en viss typ av arbetsuppgifter. Enligt

andra stycket

är en förutsättning för att anteckning skall få ske att underlaget

för anteck-

ningen antingen är den arbetssökandes egna uppgifter eller skriftliga

uppgifter

i en handling som ingår i den sökandes akt. Dokumentationen kan ske i

form av

läkarintyg, utlåtanden och liknande. Enligt tredje stycket fordras

att den ar-

betssökande har tagit del av sådana känsliga uppgifter som antecknats

enligt

första stycket och att den arbetssökande inför varje uppgiftslämnande

uttryckli-

gen samtyckt till att de registreras. Detta skall framgå av

daganteckningen. Det

uttryckliga samtycket gäller även registreringen av förekomsten av

sådana hand-

lingar som avses i 6 1.

8

Enligt denna paragraf gäller viktiga inskränkningar vid registrering

av

uppgifter enligt 5 - 7 . Enligt första stycket får en anteckning

enligt dessa

bestämmelser inte innehålla sådana mycket känsliga uppgifter som

avses i 4

första stycket datalagen (1973:289). De registeranteckningar där

sådana

uppgifter skulle kunna förekomma är i första hand sådana som sker med

stöd av 6

 2 - 4. Uppgifterna kan visserligen ha betydelse för handläggningen

av ärenden

i vissa fall, men är av så känslig karaktär att de inte skall

antecknas i ett

register för automatisk databehandling.

 Enligt andra stycket får vissa känsliga uppgifter enligt 4 andra

stycket

datalagen inte heller registreras, nämligen uppgift om att någon fått

vård inom

socialtjänsten eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen.

 Om uppgifter av det slag som nämns i paragrafen förekommer i ett

ärende och

behöver bevaras, måste det alltså ske på annat sätt än på ADB-medium.

Det är av

stor vikt att det av anteckningarna i dataregistret inte heller

indirekt framgår

att uppgifter av denna typ finns tillgängliga i ärendet i annan form.

9

I denna paragraf anges i första stycket i sex punkter vilka uppgifter

som ett

arbetsförmedlingsregister får innehålla om den arbetsgivare som har

anmält

lediga platser eller som medverkar eller har medverkat i en ar-

betsmarknadspolitisk åtgärd.

 Enligt andra stycket får även i annat fall vissa grundläggande

uppgifter

registreras.

 I tredje stycket anges att det i registret även får antecknas

uppgifter om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder som rör arbetsgivaren samt uppgift

om personer

på företaget som omfattas av sådan åtgärd. Dessa uppgifter behövs

bl.a. för att

samordning och uppföljning av olika åtgärder ska kunna ske.

Anledningen till att

förekomst av arbetskonflikt skall noteras har redovisats i den

allmänna

motiveringen i avsnitt 8.

10

Beträffande lediga platser får elva olika typer av uppgifter

registreras. För

kontaktpersoner på arbetsplatsen får endast registreras namn,

telefonnummer och

funktion på arbetsplatsen, t.ex. personalchef eller facklig

företrädare.

11

Paragrafen medger att arbetsförmedlingsregistren också innehåller

uppgifter om

tidpunkter för registrerade förhållanden. Dessutom får anges tekniska

och

administrativa uppgifter. Registrering av sådana uppgifter skall vara

nödvändig

med hänsyn till ändamålen med registren, men får givetvis inte avse

integritetskänsliga uppgifter. Den närmare regleringen skall kunna

ske genom

verkställighetsföreskrifter.

12

I paragrafen ges bestämmelser om vilka personer som AMS centrala

statistikregister får innehålla uppgifter om. Som nämnts i

specialmotiveringen

till 4 får registret inte innehålla uppgifter om sådana

arbetsgivare som en

offentlig arbetsförmedling eller ett arbetsmarknadsinstitut inhämtat

uppgifter

om i syfte att informera om arbetsförmedlingens åtgärder och

tjänster. Det får

inte heller innehålla uppgifter om kontaktpersoner.

13

I paragrafen anges vilka uppgifter från arbetsförmedlingsregistren

och från

länsarbetsnämnderna som får finnas i AMS centrala statistikregister.

Som en

konsekvens av tillägget i 5 15 har hänvisningen till 14 utgått.

14

Enligt paragrafen får till arbetsförmedlingsregistren och till AMS

register

hämtas uppgifter om utbetalda medel för arbetsmarknadspolitiska

åtgärder, som

t.ex. utbildningsbidrag och arbetslöshetsersättning, från vissa andra

myndigheter och från arbetslöshetskassorna.

15

I paragrafen, som behandlats i avsnitt 9, regleras vem som är

registeransvarig

för olika register. För register som förs inom en länsarbetsnämnds

ansvarsområde

är den länsarbetsnämnden registeransvarig. På motsvarande sätt är AMS

registeransvarig för det register som förs vid AMS. För register som

förs

gemensamt inom flera länsarbetsnämnders ansvarsområden, t.ex.

kulturarbetsför-

medlingsregister, är registeransvaret uppdelat på länsarbetsnämnderna

så att

varje länsarbetsnämnd är registeransvarig för de uppgifter som

registreras eller

bearbetas hos en arbetsförmedling eller ett arbetsmarknadsinstitut

som finns

inom den nämndens ansvarsområde.

16

I denna paragraf regleras frågor om terminalåtkomst. Frågan har

kommenterats i

avsnitt 10. Terminalåtkomsten till arbetsförmedlingsregistren finns

enligt

första stycket endast vid den arbetsförmedling eller det

arbetsmarknadsinstitut

som för registret, men inte vid andra förmedlingar eller institut

inom den

länsarbetsnämnden.

 Enligt andra stycket har AMS terminalåtkomst till AMS centrala

statis-

tikregister.

17 - 19

I dessa paragrafer anges i vilka situationer utlämnande av uppgifter

på

ADB-medium får ske. Vad som regleras i dessa paragrafer är endast

sådant

utlämnande som kan ske utan hinder av sekretess. I den mån regler i

sekretesslagen lägger hinder i vägen för ett utlämnande kan ett

sådant således

inte ske. Sekretessfrågorna och skälen för reglerna om utlämnande av

uppgifter

har behandlats i avsnitt 11 och 12. Regleringen är uttömmande. Som en

konsekvens

av tillägget i 5 15 finns i jämförelse med lagrådsremissen inte

längre i 17

andra stycket någon hänvisning till 14 .

20

I denna paragraf anges de sökbegrepp som skall få användas i de

register som

förekommer inom Arbetsmarknadsverket. Frågan har behandlats i avsnitt

13.

21

I denna paragraf finns sådana särskilda bestämmelser som tar över

arkivlagens

föreskrifter om gallring. Den särskilda regleringen beror framför

allt på

hänsynen till de arbetssökandes integritet. Den närmare motiveringen

framgår av

avsnitt 14.

22

Paragrafen har behandlats i avsnitt 15. Bestämmelsen har i huvudsak

utformats

efter modell från andra registerlagar - se t.ex. 21 lagen

(1993:747) om sjuk-

försäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna.

Sammanfattning av promemorian Förslag till lag om

arbetsförmedlingsregister

Register och registerändamål

I promemorian föreslås att registerhanteringen inom vissa av

Arbetsmark-

nadsverkets personregister lagregleras. Denna lagreglering ersätter

de tillstånd

från Datainspektionen på vilka den nuvarande registreringen vilar.

Lagförslaget

innebär att ett arbetsförmedlingsregister får föras med hjälp av

automatisk

databehandling (ADB) för varje länsarbetsnämnds verksamhetsområde och

att ett

centralt statistikregister får föras vid Arbetsmarknadsstyrelsen

(AMS).

 Arbetsförmedlingsregistret vid länsarbetsnämnden får i första hand

användas i

platsförmedlings-, utbildnings- och yrkesinriktad

rehabiliteringsverksamhet och

som ett stöd vid handläggning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

Det skall

också få användas som underlag för framställning av statistik,

planeringsinformation och metodutveckling samt för nordiskt ar-

betsförmedlingssamarbete.

 AMS centrala statistikregister får användas för att producera

rikstäckande

statistik och som underlag för planering, metodutveckling och

resultatredo-

visning.

Registerinnehåll

I den föreslagna lagen anges vilka uppgifter som får tas in i ett

register.

Förutom allmänna uppgifter som den arbetssökandes namn, personnummer

och adress

får ett register innehålla ett flertal andra uppgifter som är

nödvändiga för att

arbetsförmedling skall kunna bedrivas effektivt och rationellt.

Uppgifter av

synnerligt känslig natur skall inte få registreras. Lagförslaget

innehåller

bestämmelser till skydd för den enskildes integritet. Bl.a. föreslås

att

allmänna uppgifter om arbetssökande endast får göras läsbara för

andra

länsarbetsnämnder med den registrerades samtycke.

Registeransvar

Varje länsarbetsnämnd är registeransvarig för de register nämnden

förfogar över

och kan påverka. AMS är registeransvarig för register som förs

särskilt för AMS.

Terminalåtkomst

Terminalåtkomst till ett arbetsförmedlingsregister får endast finnas

hos den

offentliga arbetsförmedling eller det arbetsmarknadsinstitut som får

föra

registret. Uppgifter som är särskilt känsliga ur integritetssynpunkt

får endast

vara tillgängliga för ansvarig handläggare. Med den registrerades

samtycke kan

uppgifterna göras tillgängliga även för övriga handläggare vid

förmedlingskontoret eller institutet.

 Endast AMS har terminalåtkomst till AMS centrala register.

Sekretess och utlämnande av uppgifter

I registerlagen anges i vilka fall uppgifter i ett

arbetsförmedlingsregister

skall få lämnas ut på ADB-medium. Detta får ske till en annan

länsarbetsnämnd i

fall då den arbetssökande skrivs in vid denna, och i andra fall med

den sökandes

samtycke.

 Uppgifter om lediga platser får via terminal göras läsbara vid

andra

länsarbetsnämnder och vid arbetsförmedlingsmyndigheter i övriga

Norden. Någon

ändring i sekretessreglerna behöver inte göras.

Sökbegrepp

Användningen av integritetskänsliga uppgifter som sökbegrepp regleras

i den

föreslagna lagen. Flertalet av de allmänna ärendeuppgifterna får

användas som

sökbegrepp. Kod för uppgift om arbetshandikapp och medborgarskap får

dock endast

användas som sökbegrepp för att underlätta förmedling av arbete åt

arbetshandikappade respektive utländska medborgare. Uppgift om

arbets- och

uppehållstillstånd samt telefonnummer utesluts som sökbegrepp.

Känsliga

uppgifter i övrigt som sökbegrepp begränsas till att avse

framställning av

avidentifierad statistik.

Gallring m.m.

Arbetsförmedlingsregistret hos länsarbetsnämnden bör ha en

gallringstid på tre

år efter det att ärendet avslutats. AMS centrala statistikregister

bör ha en

gallringstid på tre år efter det att uppgiften registrerats.

Information

Länsarbetsnämnden skall informera de arbetssökande om registret.

Informationen

skall omfatta ändamålen och vad registret får innehålla.

Informationen skall

vidare innehålla upplysning om sekretess- och säkerhetsbestämmelser

och om

rätten att få registerutdrag enligt datalagen. I övrigt skall

informationen

innehålla upplysning om begränsningar i fråga om terminalåtkomst,

utlämnande och

bevarande av uppgifter på ADB-medium samt sökbegrepp.

 Motsvarande information skall lämnas beträffande AMS centrala

statistikregister.

ADB-säkerhet

Några särskilda regler om ADB-säkerhet införs inte i lagen om arbets-

förmedlingsregister. Datainspektionen får med stöd av datalagen

meddela

föreskrifter som behövs från säkerhetssynpunkt.

Internationell harmonisering

Förslaget till lag om arbetsförmedlingsregister stämmer överens med

internationella regler, riktlinjer och rekommendationer om dataskydd

för

enskilda vid ADB-behandling av personuppgifter, som Sverige åtagit

sig att

följa.

Utbildning och kompetens

Vidareutvecklingen av arbetsförmedlingsregistren innebär att det

ställs delvis

nya krav på de anställda. Det är därför viktigt att personalen får

utbildning

som är särskilt inriktad på de tillämpningssvårigheter som lagen kan

ge upphov

till så att felaktigheter och oegentligheter i tillämpningen undviks.

Promemorians lagförslag

Lag om arbetsförmedlingsregister

Härigenom föreskrivs följande.

 Inledande bestämmelse

1 Varje arbetsförmedling och arbetsmarknadsinstitut hos

länsarbetsnämnden får

för de ändamål som anges i 2 med hjälp av automatisk databehandling

föra ett

arbetsgivar- och ett arbetssökanderegister

(arbetsförmedlingsregister).

Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) får för de ändamål som anges i 3 föra

ett

statistikregister (AMS centrala statistikregister).

Registerändamål

2 Ett arbetsförmedlingsregister får användas för handläggning av

ärenden som

rör platsförmedling, arbetsförberedande åtgärder i form av

vägledning,

utbildning och yrkesinriktad rehabilitering samt för andra

arbetsmark-

nadspolitiska åtgärder som föreskrivs i lag eller förordning. Det får

även

utgöra underlag för planering, metodutveckling och framställning av

statistik

samt för publicering av platsinformation.

 Ett arbetsförmedlingsregister får även användas för

arbetsförmedlingssamarbete

i enlighet med överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad

(SÖ

1982:88).

3 AMS centrala statistikregister får användas för att producera

statistik som

skall användas som underlag för planering, metodutveckling och resul-

tatredovisning.

 Registret får inte bearbetas på individnivå i syfte att följa upp

eller på

annat sätt kontrollera enskilda identifierbara personer.

Registerinnehåll

4 Ett arbetsförmedlingsregister får innehålla uppgifter om den som

är eller

har varit registrerad som arbetssökande vid den offentliga

arbetsförmedlingen

eller vid ett arbetsmarknadsinstitut.

 Ett arbetsförmedlingsregister får även innehålla uppgifter om

arbetsgivare som

den offentliga arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstitutet har

eller har

haft kontakt med liksom om lediga platser.

5 AMS centrala statistikregister får innehålla uppgifter om den

som är eller

har varit registrerad som arbetssökande vid den offentliga

arbetsförmedlingen

eller vid ett arbetsmarknadsinstitut och om arbetsgivare som har

eller har haft

kontakt med någon av dessa.

6 För en arbetssökande får i ett arbetsförmedlingsregister

registreras

följande uppgifter:

 1. namn och personnummer

 2. adress och telefonnummer

 3. medborgarskap

 4. arbets- och uppehållstillstånd

 5. kod för arbetshandikapp

 6. tillhörighet till arbetslöshetskassa

 7. körkort

 8. tillgång till bil

 9. utbildning och arbetslivserfarenhet

 10.speciell kompetens

 11.sökt arbete

 12.önskemål om arbetstid och arbetets varaktighet

 13.geografisk begränsning

 14.tidpunkter och händelser vid kontakt med arbetsförmedlingen och

 arbetsmarknadsinstitutet

 15.beslut om arbetsmarknadspolitisk åtgärd

7 Utöver uppgifterna enligt 6 får, om det har betydelse för

handläggningen

av ärenden som avses i 2 , i ett arbetsförmedlingsregister med den

registrerades samtycke registreras

 1. förekomst av intyg och utlåtande av läkare eller skrivelse från

annan

 myndighet

 2. uppgivna arbetshinder

 3. sökandens och handläggarens slutsatser av utredande samtal samt

 handlingsplaner.

8 En registrering enligt 7 2 och 3 i form av daganteckning får

innehålla

uppgift om en arbetssökandes sjukdom eller hälsotillstånd, om han

erhållit

ekonomisk hjälp eller vård med stöd av socialtjänstlagen (1980:620)

eller varit

föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529). Den får också

innehålla

omdömen och värderande upplysningar om arbetssökande.

 Uppgifter om den sökande som antecknas med stöd av första stycket

skall vara

baserade antingen på muntliga uppgifter från den sökande eller på

dokumentation,

som förs till en arbetssökandeakt. Av daganteckningen skall framgå

att den

arbetssökande har tagit del av uppgiften.

9 En registrering enligt 6 - 8 får inte innehålla uppgifter om

att den som

registreringen avser misstänks eller har dömts för brott eller har

avtjänat

straff eller har undergått annan påföljd för brott eller har varit

föremål för

tvångsingripande enligt lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser

om vård av

unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen

(1966:293) om

beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, lagen (1967:940)

angående

omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller utlänningslagen

(1989:529).

10 För arbetsgivare får i ett arbetsförmedlingsregister registreras

följande

uppgifter:

 1. namn, personnummer eller organisationsnummer

 2. adress, telefonnummer och kontaktperson

 3. näringsgren

 4. antal anställda

 5. beskrivning av verksamheten

 6. beslut om arbetsmarknadspolitisk åtgärd.

11 För lediganmälda platser får i ett register förutom uppgifterna

i 10

registreras

 1. arbetsuppgifter

 2. kompetenskrav

 3. avlöningsförmåner

 4. arbetstider

 5. arbetets varaktighet

 6. tillträdesdag och ansökningstid

 7. arbetsplatsens belägenhet

 8. kontaktpersoners namn och telefonnummer.

12 Ett arbetsförmedlingsregister får även innehålla uppgifter om

tidpunkter

för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa

uppgifter, om

uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålen med registret.

13 I AMS centrala statistikregister får finnas de uppgifter som

anges i 6 ,

10 - 12 samt 14 och som behövs för det ändamål som framgår av 3

 . Det får

också innehålla uppgifter från länsarbetsnämndernas

ekonomiadministrativa

system.

14 I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter till

AMS centrala

statistikregister hämtas från Riksförsäkringsverket och Centrala

Studi-

estödsnämnden avseende utbetalning av medel för

arbetsmarknadspolitisk åtgärd.

Från Riksförsäkringsverket får dessutom hämtas uppgifter om

förekomsten av

ersättning enligt 6 kap. 5 lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring.

Uppgifter om utbetald arbetslöshetsersättning får hämtas från

arbetslöshetskassorna.

Registeransvar

15 Vem som är registeransvarig framgår av följande uppställning:

Register Registeransvar

Arbetsförmedlingsregister som försVarje länsarbetsnämnd

gemensamt för länsarbetsnämndernaför behandling av uppgifterhos

länsarbetsnämnden

Arbetsförmedlings- Länsarbetsnämnden

register som förs särskilt för

en länsarbetsnämnd

AMS centrala statistik- AMS

register

Terminalåtkomst

16 Terminalåtkomst till ett arbetsförmedlingsregister får endast

finnas hos

den offentliga arbetsförmedling eller det arbetsmarknadsinstitut som

får föra

registret.

 Uppgifter som registreras enligt 7 och 8 är enbart tillgängliga

för den

ansvarige handläggaren vid den offentliga arbetsförmedling eller det

ar-

betsmarknadsinstitut där den arbetssökande är registrerad. Sådana

uppgifter kan

med den registrerades samtycke göras tillgängliga även för övriga

handläggare

vid den förmedlingen eller det institutet.

 Endast AMS har terminalåtkomst till AMS centrala statistikregister.

Utlämnande av uppgifter

17 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut på

medium för

automatisk databehandling till en annan länsarbetsnämnd om den

registrerade

skrivs in som arbetssökande vid den andra länsarbetsnämnden.

Uppgifter får även

i andra fall överföras till en annan länsarbetsnämnd med den

registrerades

samtycke.

 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister om arbetssökande enligt 6

 får med

den registrerades samtycke göras läsbara via terminal hos en annan

länsarbets-

nämnd.

18 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister om lediga platser

enligt 10 - 12

 får göras läsbara via terminal för övriga länsarbetsnämnder och

för

allmänheten.

19 Sådana uppgifter som avses i 18 får lämnas ut på medium för

automatisk

databehandling till övriga nordiska länder enligt överenskommelsen om

gemensam

nordisk arbetsmarknad (SÖ 1982:88).

Sökbegrepp

20 Följande uppgifter får användas som sökbegrepp:

 1. uppgifter enligt 10 - 12 ,

 2. uppgift om kod för arbetshandikapp och om medborgarskap för att

underlätta

 förmedling av arbete åt arbetshandikappade resp. utländska

medborgare,

 3. andra uppgifter enligt 6 än uppgifter om arbetstillstånd,

uppehålls-

 tillstånd och telefonnummer,

 4. uppgift om kod för arbetshandikapp och om medborgarskap samt

förekomsten av

 ersättning enligt 6 kap. 5 lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring vid

 framställning av statistik där uppgift om enskild person inte

kan utläsas,

 samt

 5. uppgifter om utbetalning från Riksförsäkringsverket och Centrala

 studiestödsnämnden av medel för arbetsmarknadspolitisk åtgärd

och från

 arbetslöshetskassorna om utbetald arbetslöshetsersättning.

Andra registrerade uppgifter får inte användas som sökbegrepp.

Gallring

21 De uppgifter som avses i 6 och 7 - 8 samt 10 - 12 skall

gallras tre

år efter det att ärendet avslutats. Uppgifterna i AMS centrala

statistikregister

skall gallras tre år efter det att de registrerats.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om undantag från bestämmelserna i första stycket såvitt

gäller

bevarandet av ett urval av material för forskningens behov. Sådant

material

skall överlämnas till en arkivmyndighet.

Information

22 Innan uppgifter inhämtas till ett arbetsförmedlingsregister

skall den som

kan komma att registreras informeras om:

 1. ändamålen med registret,

 2. de uppgifter som registret får innehålla,

 3. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för

registret,

 4. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt

datalagen

 (1973:289),

 5. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av

uppgifter på

 medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande

av uppgifter

 som gäller för registret.

Den registrerade skall på lämpligt sätt informeras om AMS centrala

stati-

stikregister, dess ändamål, vilka uppgifter som bearbetas där och

vilka

uppgifter som inhämtas till registret och varifrån samt om gällande

sekre-

tesskydds innebörd och omfattning.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 april 1994.

Förteckning över deltagare vid hearing den 21

januari 1994 rörande promemorian Förslag till lag om

arbetsförmedlingsregister

Justitiedepartementet Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 Martin[REDACTED_EFTERNAMN]

Socialdepartementet Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

 Inger Krook

 Peter Enander

Riksförsäkringsverket (RFV) Astrid Christiernsson

 Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Centrala Studiestödsnämnden (CSN) Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

 Per-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Tjänstemännens Central-

organisation (TCO) Leif Dergel

Sveriges Akademikers Central-

organisation (SACO) Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

Kommunförbundet Tom[REDACTED_EFTERNAMN]

Landstingsförbundet Kerstin Redig

 Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Riksarkivet Claes Gränström

Datainspektionen Margareta[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ulf G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anders Kruse

 Erik Nyqwist

 Erika Thelning

Arbetsförmedlingen i Uppsala Lars Irenéus

Datainspektionens yttrande enligt 2 a datalagen (1973:289) över

förslag till

lag om arbetsförmedlingsregister

Departementet har anmodat Datainspektionen att yttra sig över ett

förslag till

lagrådsremiss med förslag till lag om arbetsförmedlingsregister.

 De synpunkter Datainspektionen lämnat till departementet under

beredningen av

detta lagstiftningsärende har blivit väl tillgodosedda.

Datainspektionen

tillstyrker därför förslaget utom på en punkt.

 I förslaget till 17 sägs numera att uppgifter i ett

arbetsförmedlings-

register får lämnas ut genom automatisk databehandling även till

läns-

arbetsnämndens centrala kansli för de ändamål som anges i 2 3 och

4. Dessa

ändamål är planering, metodutveckling, framställning av statistik,

tillsyn,

uppföljning och utvärdering av verksamheten. De personregister som

kan bli

aktuella hos det centrala kansliet vid resp. länsarbetsnämnd omfattas

inte av

den föreslagna lagen, vilket innebär att datalagen blir tillämplig på

registerföringen där.

 Enligt förslaget får uppgifter från de lokala registren lämnas ut

genom

automatisk databehandling för hantering på regional nivå. Någon

närmare

reglering av vilka uppgifter som får lämnas ut anges inte.

 Det torde vara nödvändigt för länsarbetsnämndernas centrala

kanslier att ta

del av vissa uppgifter i arbetsförmedlingsregistren. Underlaget i

remissen

medger dock inte någon bedömning av hur omfattande detta behov är

eller vilka

uppgifter som är aktuella. Inte heller framgår det om utlämnandet i

vissa delar

kan begränsas till avidentifierade uppgifter eller vilken sekretess

för

statistikuppgifter som gäller hos kanslierna.

 Den nu föreslagna lagen bygger på att personuppgifterna i

arbetsför-

medlingsregistren enbart hanteras lokalt och i viss utsträckning inte

får finnas

tillgängliga för andra än den tjänsteman som handlägger ett ärende.

Utlämnande

genom automatisk databehandling bör därför begränsas till vad som är

absolut

nödvändigt för arbetsförmedlingsverksamheten, men också för att andra

inblandade

myndigheter skall kunna fullgöra sina åligganden.

 Datainspektionen anser att den nu föreslagna lagen bör innehålla

regler om

registreringen av uppgifter också hos länsarbetsnämnderna. Om så inte

blir

fallet bör utlämnandet begränsas. I första hand bör utlämnandet

begränsas till

avidentifierade uppgifter och det bör absolut inte få förekomma att

uppgifter

som registreras med stöd av 6 lämnas ut. Detta bör utvecklas

närmare i

lagrådsremissen (jfr prop. 1992/93:193 s. 77).

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om arbetsförmedlingsregister

Härigenom föreskrivs följande.

Allmän bestämmelse

1 Varje arbetsförmedling och arbetsmarknadsinstitut hos en

länsarbetsnämnd får

för sitt verksamhetsområde och för de ändamål som anges i 2 med

hjälp av

automatisk databehandling föra arbetsgivar- och arbetssökanderegister

(arbetsförmedlingsregister). Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) får för de

ändamål

som anges i 3 föra ett statistikregister (AMS centrala

statistikregister).

Registerändamål

2 Ett arbetsförmedlingsregister får användas för

1. handläggning av ärenden som rör platsförmedling,

arbetsförberedande åtgärder

 i form av vägledning, utbildning och yrkesinriktad rehabilitering

samt andra

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreskrivs i lag eller

förordning,

2. publicering av platsinformation,

3. planering, metodutveckling och framställning av statistik,

4. tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten, och

5. arbetsförmedlingssamarbete i enlighet med överenskommelsen om en

gemensam

 nordisk arbetsmarknad (SÖ 1982:88) och inom ramen för

avtalet om

 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

3 AMS centrala statistikregister får användas för att framställa

avidentifierad statistik som skall användas som underlag för

planering,

metodutveckling, tillsyn, uppföljning och resultatredovisning.

 Registret får inte bearbetas på individnivå i syfte att följa upp

eller på

annat sätt kontrollera enskilda identifierbara personer.

Registerinnehåll

Arbetsförmedlingsregister

4 Ett arbetsförmedlingsregister får innehålla uppgifter om

- den som är eller har varit anmäld som arbetssökande vid den

offentliga

 arbetsförmedlingen eller inskriven vid ett arbetsmarknadsinstitut,

- de arbetsgivare som en arbetssökande, den offentliga

arbetsförmedlingen eller

 arbetsmarknadsinstitutet har eller har haft kontakt med, -lediga

platser, och

- kontaktpersoner.

 Registret får också innehålla sådana uppgifter om andra

arbetsgivare som

hämtats i syfte att informera om den offentliga arbetsförmedlingens

eller

arbetsmarknadsinstitutens åtgärder och tjänster.

5 För en arbetssökande får i ett arbetsförmedlingsregister

registreras

följande uppgifter:

 1. namn och personnummer

 2. adress och telefonnummer

 3. arbetslöshet

 4. tillhörighet till arbetslöshetskassa

 5. arbets- och uppehållstillstånd

 6. kod för medborgarskap

 7. körkort och tillgång till bil

 8. utbildning, arbetslivserfarenhet och arbetsgivare

 9. speciell kompetens

 10.sökt arbete

 11.önskemål om arbetstid och arbetets varaktighet

 12.geografisk begränsning

 13.tidpunkter och händelser vid kontakt med arbetsförmedlingen och

 arbetsmarknadsinstitutet

 14.beslut om arbetsmarknadspolitisk åtgärd

 Kod för arbetshandikapp får registreras med den arbetssökandes

samtycke.

 Regeringen eller efter regeringens bemyndigande AMS meddelar efter

samråd med

Datainspektionen närmare föreskrifter om vilka koder som får användas

för

medborgarskap och arbetshandikapp.

6 Om det har väsentlig betydelse för handläggningen av ärenden som

avses i 2

 , får i ett arbetsförmedlingsregister med den registrerades samtycke

utöver

uppgifterna enligt 5 registreras

 1. förekomst av intyg och utlåtande av läkare eller skrivelse från

någon annan

 myndighet,

 2. redovisade arbetshinder,

 3. sociala och ekonomiska förhållanden, och

 4. sökandens och handläggarens slutsatser av utredande samtal samt

 handlingsplaner.

7 En registrering enligt 6 2 - 4 i form av daganteckning får

innehålla

uppgift om en arbetssökandes sjukdom eller hälsotillstånd och om den

sökande

fått ekonomisk hjälp med stöd av socialtjänstlagen (1980:620). Den

får också

innehålla omdömen och värderande upplysningar om den arbetssökande.

 Uppgifter om den sökande som antecknas med stöd av första stycket

skall vara

baserade antingen på muntliga uppgifter från den sökande eller på

dokumentation

som förs till en arbetssökandeakt. Av daganteckningen skall framgå

att den

arbetssökande har tagit del av uppgiften och uttryckligen samtyckt

till att den

registrerats.

8 En registrering enligt 5 - 7 får inte innehålla uppgifter om

att den som

registreringen avser misstänks eller har dömts för brott eller har

avtjänat

straff eller har fått annan påföljd för brott eller har varit föremål

för

tvångsingripande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om

vård av

unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen

(1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård,

lagen

(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.

och smitt-

skyddslagen (1988:1472).

 Registreringen får inte heller innehålla uppgift om att den som

registreringen

avser har vårdats med stöd av socialtjänstlagen

(1980:620) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen

(1989:529).

9 Efter anmälan från en arbetsgivare får det för honom eller henne

i ett

arbetsförmedlingsregister registreras följande uppgifter:

 1. namn, personnummer eller organisationsnummer

 2. adress, telefonnummer

 3. näringsgren

 4. antal anställda

 5. beskrivning av verksamheten

 6. kontaktpersoner och deras funktion

 För arbetsgivare som har registrerats med stöd av 4 andra stycket

och 5 8

får uppgifter enligt 1-4 registreras.

 Dessutom får för arbetsgivare registreras uppgifter om beslut om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder, antal personer på företaget i

sådana åtgärder

samt uppgift om att arbetskonflikt pågår.

10 För lediganmälda platser får i ett register förutom uppgifterna

i 9

registreras:

 1. arbetsuppgifter

 2. kompetenskrav

 3. lön och andra anställningsförmåner

 4. arbetstider

 5. arbetets varaktighet

 6. tillträdesdag och ansökningstid

 7. arbetsplatsens belägenhet

 8. önskvärd ålder

 9. underrepresenterat kön

 10.krav på svenskt medborgarskap

 11.kontaktpersoners namn, telefonnummer och funktion

11 Ett arbetsförmedlingsregister får även innehålla uppgifter om

tidpunkter

för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa

uppgifter, om

uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålen med registret.

AMS centrala statistikregister

12 AMS centrala statistikregister får innehålla uppgifter om sådana

arbetssökande och arbetsgivare som avses i 4 första stycket.

13 I AMS centrala statistikregister får för de personer som anges

i 12

finnas

- de uppgifter som anges i 5, 9 - 11 och 14 och som behövs för det

ändamål

 som framgår av 3 , och

- uppgifter från länsarbetsnämndernas ekonomiadministrativa system.

Hämtande av uppgifter om utbetalningar

14 I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter till

ar-

betsförmedlingsregistren och AMS centrala statistikregister hämtas

från

Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna samt från

Centrala

studiestödsnämnden om utbetalning av medel för

arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

Uppgifter om utbetald arbetslöshetsersättning och kontant

arbetsmarknadsstöd

(KAS) får hämtas från arbetslöshetskassorna och de länsarbetsnämnder

som

administrerar KAS.

Registeransvar

15 Vem som är registeransvarig framgår av följande uppställning:

Register Registeransvar

Arbetsförmedlings- Länsarbetsnämnden

register som förs särskilt för

en länsarbetsnämnd

Arbetsförmedlingsregister som försVarje länsarbetsnämnd

gemensamt för länsarbetsnämndernaför behandling av uppgifterhos

länsarbetsnämnden

AMS centrala statistik- AMS

register

Terminalåtkomst

16 Terminalåtkomst till ett arbetsförmedlingsregister får endast

finnas hos

den offentliga arbetsförmedling eller det arbetsmarknadsinstitut som

enligt 1

får föra registret.

 Endast AMS får ha terminalåtkomst till AMS centrala

statistikregister.

Utlämnande av uppgifter

17 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut genom

automatisk

databehandling till en annan offentlig arbetsförmedling eller ett

annat

arbetsmarknadsinstitut, om den registrerade skrivs in som

arbetssökande vid den

förmedlingen eller det institutet. Uppgifter får även i andra fall

lämnas ut

till en annan förmedling eller ett annat institut med den

registrerades sam-

tycke.

 Uppgifter enligt 5, 9-11 och 14 får dessutom, för de ändamål som

anges i

2 3 och 4, lämnas ut till det centrala kansliet vid den

länsarbetsnämnd inom

vars ansvarsområde registret förs. Sådana uppgifter får även lämnas

till AMS för

det ändamål som anges i 3 .

 I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter enligt 5

och 11

lämnas ut genom automatisk databehandling även till

Riksförsäkringsverket, de

allmänna försäkringskassorna och Centrala studiestödsnämnden.

18 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister om arbetsgivare och

lediga

platser enligt 9 - 11 får göras läsbara via terminal för övriga

offentliga

arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut.

 Uppgifter om lediga platser får också göras läsbara via terminal

för

allmänheten.

19 Sådana uppgifter som avses i 18 andra stycket får lämnas ut

på ett

medium för automatisk databehandling till de länder som Sverige

samarbetar med

enligt överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad (SÖ

1982:88) samt

enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Sökbegrepp

20 Som sökbegrepp får användas

 1. uppgifter enligt 9-11 utom sådana som avser kontaktpersoner,

 2. uppgifter om koder för arbetshandikapp och medborgarskap för att

underlätta

 förmedling av arbete åt arbetshandikappade respektive utländska

medborgare

 och för att framställa statistik där uppgifter om enskilda

personer inte

 kan utläsas,

 3. andra uppgifter enligt 5 än uppgifter om arbetstillstånd,

uppehålls-

 tillstånd och telefonnummer, och

 4. uppgifter från Riksförsäkringsverket, de allmänna

försäkringskassorna och

 Centrala studiestödsnämnden om utbetalning av medel för

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder, av arbetslöshetsersättning

från

 arbetslöshetskassa och av kontant arbetsmarknadsstöd (KAS).

Andra registrerade uppgifter får inte användas som sökbegrepp.

Gallring

21 Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister enligt 5 - 7 skall

gallras

två år efter utgången av det år då ärendet avslutats. Uppgifterna i

AMS centrala

statistikregister skall gallras tio år efter det att de registrerats.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om undantag från dessa bestämmelser om det gäller

bevarandet av ett

urval av material för forskningens behov. Sådant material skall

lämnas över till

en arkivmyndighet.

Information

22 Innan uppgifter hämtas till ett arbetsförmedlingsregister skall

en

arbetssökande som kan komma att registreras informeras om

 1. ändamålen med registret,

 2. de uppgifter som registret får innehålla,

 3. innebörden av ett samtycke enligt 5 andra stycket och 7

andra stycket,

 4. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för

registret,

 5. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt

datalagen

 (1973:289), och

 6. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av

uppgifter på

 medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande

av uppgifter

 som gäller för registret.

 Den arbetssökande skall på lämpligt sätt ges motsvarande

information om AMS

centrala statistikregister.

 Övriga registrerade personer skall på lämpligt sätt informeras om

registreringen i arbetsförmedlingsregistret och AMS centrala

statistikregister.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-03-04

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo
[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt en lagrådsremiss den 24 februari 1994

(Arbetsmarknadsdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag

om

arbetsförmedlingsregister.

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Inga
[REDACTED_EFTERNAMN].

 Lagrådet har underkastat förslaget en formell bearbetning på sätt

som framgår

av bilaga till Lagrådets protokoll.

 I övrigt föranleder förslaget inte något uttalande från Lagrådets

sida.

Bilaga till Lagrådets protokoll 1994-03-04

Förslag till lag om arbetsförmedlingsregister

Allmän bestämmelse

1

Varje arbetsförmedling och arbetsmarknadsinstitut hos en

länsarbetsnämnd får för

sitt verksamhetsområde och för de ändamål som anges i

2 med hjälp av automatisk databehandling föra arbetsgivar- och ar-

betssökanderegister (arbetsförmedlingsregister).

Arbetsmarknadsstyrelsen får för

de ändamål som anges i 3 föra ett centralt statistikregister.

Registerändamål

2

Ett arbetsförmedlingsregister får användas för

1. handläggning av ärenden som rör platsförmedling,

arbetsförberedande åtgärder

 i form av vägledning, utbildning och yrkesinriktad rehabilitering

samt andra

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder som föreskrivs i lag eller

förordning,

2. publicering av platsinformation,

3. planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning och utvärdering

av

 verksamheten,

4. framställning av statistik, och

5. arbetsförmedlingssamarbete enligt överenskommelsen den 6 mars 1982

om en

 gemensam nordisk arbetsmarknad och inom ramen för avtalet om

Europeiska

 ekonomiska samarbetsområdet.

3

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister får användas för

att

framställa avidentifierad statistik som underlag för planering,

metodutveckling,

tillsyn, uppföljning och resultatredovisning.

 Registret får inte användas för att följa eller på annat sätt

kontrollera

enskilda identifierbara personer.

Registerinnehåll

Arbetsförmedlingsregister

4

Ett arbetsförmedlingsregister får innehålla uppgifter om

- den som är eller har varit anmäld som arbetssökande vid den

offentliga

 arbetsförmedlingen eller inskriven vid ett arbetsmarknadsinstitut,

- de arbetsgivare som har anmält lediga platser, som deltar eller har

deltagit i

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller som en arbetssökande har

lämnat

 uppgifter om, och

- kontaktpersoner.

 Registret får också innehålla sådana uppgifter om arbetsgivare som

behövs för

att informera om den offentliga arbetsförmedlingens eller

arbetsmarknadsinstitutens åtgärder och tjänster.

5

För en arbetssökande får i ett arbetsförmedlingsregister registreras:

1. namn och personnummer

2. adress och telefonnummer

3. arbetslöshet

4. tillhörighet till arbetslöshetskassa

5. arbets- och uppehållstillstånd

6. kod för medborgarskap

7. körkort och tillgång till bil

8. utbildning, arbetslivserfarenhet och arbetsgivare

9. speciell kompetens

10.sökt arbete

11.önskemål om arbetstid och arbetets varaktighet

12.önskemål om arbetsplatsens belägenhet

13.tidpunkter och händelser vid kontakt med arbetsförmedlingen och

 arbetsmarknadsinstitutet

14.beslut om arbetsmarknadspolitisk åtgärd

15.utbetalda belopp som avses i 14

 Kod för arbetshandikapp får registreras med den arbetssökandes

samtycke.

 Regeringen eller efter regeringens bemyndigande

Arbetsmarknadsstyrelsen

meddelar närmare föreskrifter om vilka koder som får användas för

medborgarskap

och arbetshandikapp.

6

Om det har väsentlig betydelse för handläggningen av ärenden som

avses i 2 1,

får i ett arbetsförmedlingsregister med den arbetssökandes

samtycke, utöver uppgifterna enligt 5 , i form av daganteckning

registreras

1. förekomst av intyg och utlåtande av läkare eller skrivelse från

någon

 myndighet

2. redovisade arbetshinder

3. sociala och ekonomiska förhållanden

4. den arbetssökandes och handläggarens slutsatser av utredande

samtal samt

 handlingsplaner.

7

En registrering enligt 6 2 - 4 får innehålla uppgift om den

arbetssökandes

sjukdom eller hälsotillstånd och om den arbetssökande fått ekonomisk

hjälp med

stöd av socialtjänstlagen (1980:620). Den får också innehålla omdömen

och andra

värderande upplysningar om den arbetssökande.

 Uppgifter om den arbetssökande som registreras med stöd av första

stycket

skall grundas antingen på muntliga uppgifter från den arbetssökande

eller på

skriftliga uppgifter i en handling som förs till en akt för den

arbetssökande.

 Av daganteckning skall framgå att den arbetssökande har tagit del

av uppgift

som avses i första stycket och att han uttryckligen har samtyckt till

att

uppgiften registrerats. Av daganteckning skall också framgå att den

arbetssökande uttryckligen har samtyckt till registrering enligt 6

1.

8

En registrering enligt någon av 5 - 7 får inte innehålla uppgifter

om att den

arbetssökande misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat

straff

eller har fått annan påföljd för brott eller har varit föremål för

tvångsingripande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om

vård av

unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen

(1991:1128) om

psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård,

lagen

(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.

eller

smittskyddslagen (1988:1472).

 Registreringen får inte heller innehålla uppgift om att den

arbetssökande har

vårdats med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller varit föremål

för åtgärd

enligt utlänningslagen (1989:529).

9

För en arbetsgivare som har anmält lediga platser eller som medverkar

eller har

medverkat i arbetsmarknadspolitiska åtgärder får i ett

arbetsförmedlingsregister

registreras:

1. namn, personnummer eller organisationsnummer

2. adress, telefonnummer

3. näringsgren

4. antal anställda

5. beskrivning av verksamheten och bedömning av

sysselsättningsutvecklingen i

 denna

6. kontaktpersoner och deras funktion

 För arbetsgivare som har registrerats med stöd av 4 andra stycket

eller 5

8 får uppgifter enligt 1-4 registreras.

 Dessutom får för arbetsgivare registreras uppgifter om beslut om

arbets-

marknadspolitiska åtgärder, antal personer på företaget som omfattas

av sådana

åtgärder samt uppgift om att arbetskonflikt pågår.

10

För lediganmälda platser får i ett register förutom uppgifterna i 9

re-

gistreras:

1. arbetsuppgifter

2. kompetenskrav

3. lön och andra anställningsförmåner

4. arbetstider

5. arbetets varaktighet

6. tillträdesdag och ansökningstid

7. arbetsplatsens belägenhet

8. önskvärd ålder

9. underrepresenterat kön

10.krav på svenskt medborgarskap enligt lag eller förordning

11.kontaktpersoners namn, telefonnummer och funktion

11

Ett arbetsförmedlingsregister får även innehålla tidsuppgifter om

registrerade

förhållanden samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs

för att

tillgodose ändamålen med registret.

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistik-

register

12

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister får innehålla

uppgifter om

sådana arbetssökande och arbetsgivare som avses i 4 första stycket.

13

I Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister får för de

personer som

anges i 12 finnas

- de uppgifter som anges i 5 och 9 - 11 och som behövs för det

ändamål som

 framgår av 3 , och

- uppgifter från länsarbetsnämndernas ekonomiadministrativa system.

Uppgifter om utbetalningar

14

I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter om

utbetalning av medel

för arbetsmarknadspolitiska åtgärder hämtas till

arbetsförmedlingsregistren och

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister från

Riksförsäkringsverket

och de allmänna försäkringskassorna samt från Centrala

studiestödsnämnden. Upp-

gifter om utbetald arbetslöshetsersättning och kontant

arbetsmarknadsstöd får

hämtas från arbetslöshetskassorna och de länsarbetsnämnder som

administrerar

sistnämnda stöd.

Registeransvar

15

Registeransvarig för arbetsförmedlingsregister är, om registret förs

inom en

länsarbetsnämnds ansvarsområde, länsarbetsnämnden. Om registret förs

gemensamt

för arbetsförmedlingar eller arbetsmarknadsinstitut inom två eller

flera

länsarbetsnämnders ansvarsområden är varje länsarbetsnämnd

registeransvarig

beträffande uppgifter som registreras och bearbetas hos förmedlingar

och

institut inom nämndens ansvarsområde.

 För Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister är

Arbetsmark-

nadsstyrelsen registeransvarig.

Terminalåtkomst

16

Endast den offentliga arbetsförmedling eller det

arbetsmarknadsinstitut som

enligt 1 får föra ett arbetsförmedlingsregister får ha

terminal-åtkomst till

registret.

 Endast Arbetsmarknadsstyrelsen får ha terminalåtkomst till

styrelsens centrala

statistikregister.

Utlämnande av uppgifter

17

Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister får lämnas ut på medium för

automatisk

databehandling till en annan offentlig arbetsförmedling eller ett

annat

arbetsmarknadsinstitut, om den registrerade anmäls som arbetssökande

vid den

förmedlingen eller skrivs in vid det institutet. Uppgifter får även i

andra fall

lämnas ut till en annan förmedling eller ett annat institut med den

registre-

rades samtycke.

 Uppgifter som avses i 5 och 9-11 får dessutom, för de ändamål

som anges i

2 3 och 4, lämnas ut till det centrala kansliet vid den

länsarbetsnämnd inom

vars ansvarsområde registret förs. Sådana uppgifter får även lämnas

till

Arbetsmarknadsstyrelsen för det ändamål som anges i 3 .

 I den utsträckning regeringen föreskriver får uppgifter som avses i

5 och

11 lämnas ut på medium för automatisk databehandling även till

Riksför-

säkringsverket, de allmänna försäkringskassorna och Centrala

studiestödsnämnden.

18

Sådana uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister om arbetsgivare och

lediga

platser som avses i

9 - 11 får tillhandahållas över terminal hos övriga offentliga

arbets-

förmedlingar och arbetsmarknadsinstitut.

 Uppgifter om lediga platser får också tillhandahållas allmänheten

över

terminal.

19

Sådana uppgifter som avses i 18 andra stycket får lämnas ut på

medium för

automatisk databehandling till de länder som Sverige samarbetar med

enligt

överenskommelsen den 6 mars 1982 om gemensam nordisk arbetsmarknad

samt inom

ramen för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Sökbegrepp

20

Som sökbegrepp får användas

1. uppgifter som avses i 9-11 utom sådana som gäller

kontaktpersoner,

2. uppgifter om koder för arbetshandikapp och medborgarskap för att

underlätta

 förmedling av arbete åt arbetshandikappade och utlänningar och för

att

 framställa statistik där uppgifter om enskilda personer inte kan

utläsas,

3. andra uppgifter som avses i 5 än uppgifter om arbetstillstånd,

uppehålls-

 tillstånd och telefonnummer, och

4. uppgifter från Riksförsäkringsverket, de allmänna

försäkringskassorna och

 Centrala studiestödsnämnden om utbetalning av medel för

 arbetsmarknadspolitiska åtgärder, av arbetslöshetsersättning från

 arbetslöshetskassa och av kontant arbetsmarknadsstöd.

 Andra registrerade uppgifter får inte användas som sökbegrepp.

Gallring

21

Uppgifter i ett arbetsförmedlingsregister som avses i 5 - 7 skall

gallras två

år efter utgången av det år då ärendet avslutats. Uppgifterna i

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister skall gallras tio

år efter

det att de registrerats.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om undantag från dessa bestämmelser för att bevara ett

urval av

material för forskningens behov. Sådant material skall lämnas över

till en

arkivmyndighet.

Information

22

Innan uppgifter förs in i ett arbetsförmedlingsregister skall en

arbetssökande

som kan komma att registreras underrättas om

1. ändamålen med registret,

2. de uppgifter som registret får innehålla,

3. innebörden av ett samtycke enligt 5 andra stycket och 7 tredje

stycket,

4. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret,

5. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt

datalagen

 (1973:289), och

6. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av

uppgifter på

 medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande av

uppgifter

 som gäller för registret.

 Den arbetssökande skall på lämpligt sätt ges motsvarande

information om

Arbetsmarknadsstyrelsens centrala statistikregister.

 Övriga registrerade personer skall på lämpligt sätt informeras om

regi-

streringen i arbetsförmedlingsregistret och Arbetsmarknadsstyrelsens

centrala

statistikregister.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 mars 1994.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:235 Lag om

arbetsförmedlingsregister.

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp-bakomliggande EG-

 häver eller regler

 upprepar ett

 normgivnings-

 bemyndigande

Lag om 5, 14, 17, 21

arbetsförmed-

lingsregister