Utbildning och

universitetsforskning

16

Förslag till statsbudget för 2001

Utbildning och universitetsforskning

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 17

2 Lagförslag 21

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 21

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1402) om ändring i

skollagen (1985:1100) 22

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1108) om statens skolor för

vuxna 23

2.4 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 24

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda

vissa examina 26

Författningskommentar 27

3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 29

3.1 Omfattning 29

3.2 Utgiftsutvecklingen 29

4 Utbildningspolitik 31

4.1 Omfattning 31

4.2 Utgiftsutveckling 33

4.3 Mål 36

4.4 Politikens inriktning 36

4.4.1 2000-talets skola och vuxenutbildning 36

4.4.2 Högre utbildning i 2000-talet 42

4.4.3 Ett reformerat studiestöd 46

4.4.4 Vissa gemensamma områden 46

4.5 Insatser 47

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 47

4.5.2 Insatser utanför politikområdet 76

4.6 Resultatbedömning för politikområdet utbildning 76

4.6.1 Övergripande resultatbedömning 76

4.6.2 Förskola och skola 83

4.6.3 Vuxenutbildningen 87

4.6.4 Universitet och högskolor 92

4.6.5 Studiestöd 108

4.7 Revisionens iakttagelser 111

4.8 Budgetförslag 111

4.8.1 25:1 Statens skolverk 111

4.8.2 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 112

4.8.3 25:3 Forskning inom skolväsendet 114

4.8.4 25:4 Program för IT i skolan 115

4.8.5 25:5 Statens institut för handikappfrågor i skolan 116

4.8.6 25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med

handikapp 116

4.8.7 25:7 Specialskolemyndigheten och resurscenter1 117

4.8.8 25:8 Särskilda insatser på skolområdet 118

4.8.9 25:9 Sameskolstyrelsen 119

4.8.10 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.1 120

4.8.11 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem1

121

4.8.12 122

4.8.12 25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och

gymnasieskola 122

4.8.13 25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 123

4.8.14 25:14 Statens skolor för vuxna 123

4.8.15 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 124

4.8.16 25:16 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 125

4.8.17 25:17 Uppsala universitet: Grundutbildning 127

4.8.18 25:18 Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning 128

4.8.19 25:19 Lunds universitet: Grundutbildning 130

4.8.20 25:20 Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning 131

4.8.21 25:21 Göteborgs universitet: Grundutbildning 132

4.8.22 25:22 Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning 134

4.8.23 25:23 Stockholms universitet: Grundutbildning 135

4.8.24 25:24 Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning 136

4.8.25 25:25 Umeå universitet: Grundutbildning 137

4.8.26 25:26 Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning 139

4.8.27 25:27 Linköpings universitet: Grundutbildning 140

4.8.28 25:28 Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning 141

4.8.29 25:29 Karolinska institutet: Grundutbildning 143

4.8.30 144

4.8.30 25:30 Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning 144

4.8.31 25:31 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning 145

4.8.32 25:32 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och

forskarutbildning 146

4.8.33 25:33 Luleå tekniska universitet: Grundutbildning 147

4.8.34 25:34 Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

148

4.8.35 150

4.8.35 25:35 Karlstads universitet: Grundutbildning 150

4.8.36 25:36 Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning 151

4.8.37 25:37 Växjö universitet: Grundutbildning 152

4.8.38 25:38 Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning 153

4.8.39 25:39 Örebro universitet: Grundutbildning 154

4.8.40 25:40 Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning 155

4.8.41 25:41 Mitthögskolan: Grundutbildning 156

4.8.42 25:42 Mitthögskolan: Forskning 158

4.8.43 25:43 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning 158

4.8.44 25:44 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och

forskarutbildning 160

4.8.45 25:45 Malmö högskola: Grundutbildning 161

4.8.46 25:46 Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning 162

4.8.47 25:47 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning 163

4.8.48 25:48 Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning 164

4.8.49 25:49 Mälardalens högskola: Grundutbildning 165

4.8.50 25:50 Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning1 166

4.8.51 25:51 Danshögskolan: Grundutbildning 167

4.8.52 25:52 Dramatiska institutet: Grundutbildning 167

4.8.53 25:53 Högskolan i Borås: Grundutbildning 168

4.8.54 25:54 Högskolan Dalarna: Grundutbildning 169

4.8.55 25:55 Högskolan på Gotland: Grundutbildning 171

4.8.56 25:56 Högskolan i Gävle: Grundutbildning 172

4.8.57 25:57 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning 173

4.8.58 175

4.8.58 25:58 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning 175

4.8.59 25:59 Högskolan i Skövde: Grundutbildning 176

4.8.60 25:60 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning 177

4.8.61 25:61 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning 178

4.8.62 25:62 Konstfack: Grundutbildning 179

4.8.63 25:63 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning 180

4.8.64 181

4.8.64 25:64 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 181

4.8.65 25:65 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 181

4.8.66 25:66 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning 183

4.8.67 25:67 Södertörns högskola: Grundutbildning 183

4.8.68 25:68 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 185

4.8.69 25:69 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. 186

4.8.70 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 192

4.8.71 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor m.m. 193

4.8.72 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 194

4.8.73 25:73 Universitets och högskolors premier för de statliga

avtalsförsäkringarna 195

4.8.74 25:74 Högskoleverket 195

4.8.75 25:75 Verket för högskoleservice 197

4.8.76 25:76 Centrala studiestödsnämnden 198

4.8.77 25:77 Överklagandemyndighet 199

4.8.78 25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdet 1 200

4.8.79 25:79 Distansutbildnings-myndigheten 201

4.8.80 25:80 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m. 202

4.8.81 25:81 Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets

verksamhetsområde 203

Anslag under utg.omr.16 204

Politikområde 11 Storstadspolitik 204

11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna 204

Regeringens överväganden 204

5 Forskningspolitik 207

5.1 Omfattning 207

5.2 Utgiftsutveckling 207

5.3 Mål 209

5.3.1 Mål för 2001 209

5.3.2 Tidigare mål 209

5.4 Politikens inriktning 209

5.5 Insatser 212

5.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 212

5.5.2 Insatser utanför politikområdet 212

5.6 Resultatbedömning 213

5.6.1 Resultat 213

5.6.2 Analys och slutsatser 225

5.7 Revisionens iakttagelser 226

5.8 Budgetförslag 226

5.8.1 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation1 226

5.8.2 26:2 Vetenskapsrådet: Förvaltning1 227

5.8.3 26:3 Rymdforskning 227

5.8.4 26:4 Institutet för rymdfysik 228

5.8.5 26:5 Kungl. biblioteket 228

5.8.6 26:6 Polarforskningssekretariatet 229

5.8.7 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU 230

5.8.8 26:8 Sunet 230

5.8.9 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål 231

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 17

3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Utbildning och

universitetsforskning 29

4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utbildningspolitik 33

4.6.1 Fakta om grundläggande högskoleutbildning 1997 1999 93

4.6.2 Examinationsmål i grundläggande högskoleutbildning 93

4.6.3 Förslag till mål för antalet magisterexamina 94

4.6.4 Mål och planeringsförutsättning för antal civilingenjörsexamina 96

4.6.5 Antal helårsstudenter per lärosäte 1997 1999 uppdrag och utfall 99

4.6.6 Högsta antal helårsstudenter som kan avräknas inom konstnärliga

utbildningsområden 2001 101

4.6.7 Anslagsutveckling avseende forskning och forskarutbildning vid universitet

och högskolor 103

4.6.8 Examinationsmål i forskarutbildningen 103

4.6.9 Mål för antal examina i forskarutbildningen 2001-2004 104

4.6.10 Mål för antal examina i forskarutbildningen 2001-2004 104

4.6.11 Preliminära mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer

(andelen kvinnor) 105

4.6.12 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer 107

4.6.13 Antal studiestödstagare totalt och per kön 1999 109

4.6.14 Antal studerande och utbetalade belopp 1999 109

4.25:1 Anslagsutvecklingen för Statens skolverk 111

4.25:1 Beräkning av anslaget för 2001 112

4.25:2 Anslagsutvecklingen för Utveckling av skolväsende och barnomsorg 112

4.25:2 Beräkning av anslaget för 2001 114

4.25:3 Anslagsutvecklingen för Forskning inom skolväsendet 114

4.25:3 Beräkning av anslaget för 2001 115

4.25:4 Anslagsutvecklingen för Program för IT i skolan 115

4.25:4 Beräkning av anslaget för 2001 116

4.25:5 Anslagsutvecklingen för Statens institut för handikappfrågor i skolan

116

4.25:5 Beräkning av anslaget för 2001 116

4.25:6 Anslagsutvecklingen för Skolutveckling och produktion av läromedel för

elever med handikapp 116

4.25:6 Offentligrättslig verksamhet 117

4.25:6 Beräkning av anslaget för 2001 117

4.25:7 Anslagsutvecklingen för Specialskolemyndigheten och resurscenter 117

4.25:7 Offentligrättslig verksamhet 117

4.25:7 Beräkning av anslaget för 2001 118

4.25:8 Anslagsutvecklingen för Särskilda insatser på skolområdet 118

4.25:8 Beräkning av anslaget för 2001 119

4.25:9 Anslagsutvecklingen för Sameskolstyrelsen 119

4.25:9 Offentligrättslig verksamhet 119

4.25:9 Beräkning av anslaget för 2001 120

4.25:10 Anslagsutvecklingen för Maxtaxa i barnomsorgen m.m. 120

4.25:10 Beräkning av anslaget för 2001 121

4.25:11 Anslagsutvecklingen för Bidrag till personalförstärkningar i skola och

fritidshem 121

4.25:11 Beräkning av anslaget för 2001 121

4.25:12 Anslagsutvecklingen för Bidrag till viss verksamhet motsvarande

grundskola

och gymnasieskola 122

4.25:12 Beräkning av anslaget för 2001 122

4.25:13 Anslagsutvecklingen för Bidrag till svensk undervisning i utlandet

123

4.25:13 Beräkning av anslaget för 2001 123

4.25:14 Anslagsutveckling Statens skolor för vuxna 123

4.25:14 Budget för uppdragsverksamhet i Norrköping 124

4.25:14 Budget för uppdragsverksamhet i Härnösand 124

4.25:14 Beräkning av anslaget för 2001 124

4.25:15 Anslagsutveckling Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

124

4.25:15 Beräkning av anslaget för 2001 125

4.25:16 Anslagsutveckling Särskilda utbildningsinsatser 125

4 25:16 Ekonomiskt bemyndigande för kvalificerad yrkesutbildning 126

4.25:16 Beräkning av anslaget för 2001 127

4.25:17 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Uppsala universitet 127

4.25:17 Examinationsmål för grundutbildningen 127

4.25:17 Resursfördelning för grundutbildningen 128

4.25:17 Beräkning av anslaget för 2001 128

4.25:18 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Uppsala

universitet 128

4.25:18 Examinationsmål för forskarutbildningen 128

4.25:18 Resultat, forskning och forskarutbildning 129

4.25:18 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 129

4.25:18 Beräkning av anslaget för 2001 130

4.25:19 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Lunds universitet 130

4.25:19 Examinationsmål för grundutbildning 130

4.25:19 Resursfördelning för grundutbildningen 131

4.25:19 Beräkning av anslaget för 2001 131

4.25:20 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Lunds

universitet 131

4.25:20 Examinationsmål för forskarutbildningen 131

4.25:20 Resultat, forskning och forskarutbildning 131

4.25:20 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 132

4.25:20 Beräkning av anslaget för 2001 132

4.25:21 Anslagsutvecklingen för grundutbildningen vid Göteborgs universitet

132

4.25:21 Examinationsmål för grundutbildningen 133

4.25:21 Resursfördelning för grundutbildningen 133

4.25:21 Beräkning av anslaget för 2001 133

4.25:22 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Göteborgs

universitet 134

4.25:22 Examinationsmål för forskarutbildningen 134

4.25:22 Resultat, forskning och forskarutbildning 134

4.25:22 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 134

4.25:22 Beräkning av anslaget för 2001 135

4.25:23 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Stockholms universitet

135

4.25:23 Examinationsmål för grundutbildningen 135

4.25:23 Resursfördelning för grundutbildningen 136

4.25:23 Beräkning av anslaget för 2001 136

4.25:24 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Stockholms

universitet 136

4.25:24 Examinationsmål för forskarutbildningen 136

4.25:24 Resultat, forskning och forskarutbildning 137

4.25:24 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 137

4.25:24 Beräkning av anslaget för 2001 137

4.25:25 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Umeå universitet 137

4.25:25 Examinationsmål för grundutbildningen 138

4.25:25 Resursfördelning för grundutbildningen 138

4.25:25 Beräkning av anslaget för 2001 139

4.25:26 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Umeå

universitet 139

4.25:26 Examinationsmål för forskarutbildningen 139

4.25:26 Resultat, forskning och forskarutbildning 139

4.25:26 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 140

4.25:26 Beräkning av anslaget för 2001 140

4.25:27 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Linköpings universitet

140

4.25:27 Examinationsmål för grundutbildningen 140

4.25:27 Resursfördelning för grundutbildningen 141

4.25:27 Beräkning av anslaget för 2001 141

4.25:28 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Linköpings

universitet 141

4.25:28 Examinationsmål för forskarutbildningen 142

4.25:28 Resultat, forskning och forskarutbildning 142

4.25:28 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 142

4.25:28 Beräkning av anslaget för 2001 143

4.25:29 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Karolinska institutet

143

4.25:29 Resursfördelning för grundutbildningen 143

4.25:29 Beräkning av anslaget för 2001 143

4.25:30 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Karolinska

institutet 144

4.25:30 Examinationsmål för forskarutbildningen 144

4.25:30 Resultat, forskning och forskarutbildning 144

4.25:30 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 144

4.25:30 Beräkning av anslaget för 2001 145

4.25:31 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Kungl. Tekniska högskolan

145

4.25:31 Examinationsmål för grundutbildningen 145

4.25:31 Resursfördelning för grundutbildningen 145

4.25:31 Beräkning av anslaget för 2001 146

4.25:32 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Kungl.

Tekniska högskolan 146

4.25:32 Examinationsmål för forskarutbildningen 146

4.25:32 Resultat, forskning och forskarutbildning 146

4.25:32 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 146

4.25:32 Beräkning av anslaget för 2001 147

4.25:33 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Luleå tekniska universitet

147

4.25:33 Examinationsmål för grundutbildningen 147

4.25:33 Resursfördelning för grundutbildningen 148

4.25:33 Beräkning av anslaget för 2001 148

4.25:34 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Luleå

tekniska

universitet 148

4.25:34 Examinationsmål för forskarutbildningen 149

4.25:34 Resultat, forskning och forskarutbildning 149

4.25:34 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 149

4.25:34 Beräkning av anslaget för 2001 149

4.25:35 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Karlstads universitet

150

4.25:35 Examinationsmål för grundutbildningen 150

4.25:35 Resursfördelning för grundutbildningen 150

4.25:35 Beräkning av anslaget för 2001 151

4.25:36 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Karlstads

universitet 151

4.25:36 Examinationsmål för forskarutbildningen 151

4.25:36 Resultat, forskning och forskarutbildning 151

4.25:36 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 151

4.25:36 Beräkning av anslaget för 2001 152

4.25:37 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Växjö universitet 152

4.25:37 Examinationsmål för grundutbildningen 152

4.25:37 Resursfördelning för grundutbildningen 153

4.25:37 Beräkning av anslaget för 2001 153

4.25:38 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Växjö

universitet 153

4.25:38 Examinationsmål för forskarutbildningen 153

4.25:38 Resultat, forskning och forskarutbildning 154

4.25:38 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 154

4.25:38 Beräkning av anslaget för 2001 154

4.25:39 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Örebro universitet 154

4.25:39 Examinationsmål för grundutbildningen 154

4.25:39 Resursfördelning för grundutbildningen 155

4.25:39 Beräkning av anslaget för 2001 155

4.25:40 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Örebro

universitet 155

4.25:40 Examinationsmål för forskarutbildningen 156

4.25:40 Resultat, forskning och forskarutbildning 156

4.25:40 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 156

4.25:40 Beräkning av anslaget för 2001 156

4.25:41 Anslagsutvecklingen för grundutbildningen vid Mitthögskolan 156

4.25:41 Examinationsmål för grundutbildningen 157

4.25:41 Resursfördelning för grundutbildningen 157

4.25:41 Beräkning av anslaget för 2001 158

4.25:42 Anslagsutvecklingen för forskning vid Mitthögskolan 158

4.25:42 Resursfördelning för forskning 158

4.25:42 Beräkning av anslaget för 2001 158

4.25:43 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Högskolan i

Karlskrona/Ronneby 158

4.25:43 Examinationsmål för grundutbildningen 159

4.25:43 Resursfördelning för grundutbildningen 159

4.25:43 Beräkning av anslaget för 2001 159

4.25:44 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Högskolan i

Karlskrona/Ronneby 160

4.25:44 Examinationsmål för forskarutbildningen 160

4.25:44 Resultat, forskning och forskarutbildning 160

4.25:44 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 160

4.25:44 Beräkning av anslaget för 2001 160

4.25:45 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Malmö högskola 161

4.25:45 Examinationsmål för grundutbildningen 161

4.25:45 Resursfördelning för grundutbildningen 161

4.25:45 Beräkning av anslaget för 2001 162

4.25:46 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Malmö

högskola 162

4.25:46 Examinationsmål för forskarutbildningen 162

4.25:46 Resultat, forskning och forskarutbildning 162

4.25:46 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 162

4.25:46 Beräkning av anslaget för 2001 162

4.25:47 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Högskolan i Kalmar 163

4.25:47 Examinationsmål för grundutbildningen 163

4.25:47 Resursfördelning för grundutbildningen 164

4.25:47 Beräkning av anslaget för 2001 164

4.25:48 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Högskolan i

Kalmar 164

4.25:48 Examinationsmål för forskarutbildningen 164

4.25:48 Resultat, forskning och forskarutbildning 164

4.25:48 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 164

4.25:48 Beräkning av anslaget för 2001 165

4.25:49 Anslagsutvecklingen för grundutbildning vid Mälardalens högskola

165

4.25:49 Examinationsmål för grundutbildningen 165

4.25:49 Resursfördelning för grundutbildningen 166

4.25:49 Beräkning av anslaget för 2001 166

4.25:50 Anslagsutvecklingen för forskning och forskarutbildning vid Mälardalens

högskola 166

4.25:50 Resursfördelning för forskning och forskarutbildning 166

4.25:50 Beräkning av anslaget för 2001 166

4.25:51 Anslagsutvecklingen för Danshögskolan 167

4.25:51 Resursfördelning 167

4.25:51 Beräkning av anslaget för 2001 167

4.25:52 Anslagsutvecklingen för Dramatiska institutet 167

4.25:52 Resursfördelning 168

4.25:52 Beräkning av anslaget för 2001 168

4.25:53 Anslagsutvecklingen för Högskolan i Borås 168

4.25:53 Examinationsmål 168

4.25:53 Resursfördelning 169

4.25:53 Beräkning av anslaget för 2001 169

4.25:54 Anslagsutvecklingen för Högskolan Dalarna 169

4.25:54 Examinationsmål 170

4.25:54 Resursfördelning 170

4.25:54 Beräkning av anslaget för 2001 171

4.25:55 Anslagsutvecklingen för Högskolan på Gotland 171

4.25:55 Resursfördelning 172

4.25:55 Beräkning av anslaget för 2001 172

4.25:56 Anslagsutvecklingen för Högskolan i Gävle 172

4.25:56 Examinationsmål 172

4.25:56 Resursfördelning 173

4.25:56 Beräkning av anslaget för 2001 173

4.25:57 Anslagsutvecklingen för Högskolan i Halmstad 173

4.25:57 Examinationsmål 174

4.25:57 Resursfördelning 174

4.25:57 Beräkning av anslaget för 2001 174

4.25:58 Anslagsutvecklingen för Högskolan Kristianstad 175

4.25:58 Examinationsmål 175

4.25:58 Resursfördelning 176

4.25:58 Beräkning av anslaget för 2001 176

4.25:59 Anslagsutvecklingen för Högskolan i Skövde 176

4.25:59 Examinationsmål 176

4.25:59 Resursfördelning 177

4.25:59 Beräkning av anslaget för 2001 177

4.25:60 Anslagsutvecklingen för Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 177

4.25:60 Resursfördelning 178

4.25:60 Beräkning av anslaget för 2001 178

4.25:61 Anslagsutvecklingen för Idrottshögskolan i Stockholm 178

4.25:61 Resursfördelning 179

4.25:61 Beräkning av anslaget för 2001 179

4.25:62 Anslagsutvecklingen för Konstfack 179

4.25:62 Resursfördelning 180

4.25:62 Beräkning av anslaget för 2001 180

4.25:63 Anslagsutvecklingen för Kungl. Konsthögskolan 180

4.25:63 Resursfördelning 180

4.25:63 Beräkning av anslaget för 2001 180

4.25:64 Anslagsutvecklingen för Kungl. Musikhögskolan i Stockholm 181

4.25:64 Resursfördelning 181

4.25:64 Beräkning av anslaget för 2001 181

4.25:65 Anslagsutvecklingen för Lärarhögskolan i Stockholm 181

4.25:65 Examinationsmål 182

4.25:65 Resursfördelning 182

4.25:65 Beräkning av anslaget för 2001 183

4.25:66 Anslagsutvecklingen för Operahögskolan i Stockholm 183

4.25:66 Resursfördelning 183

4.25:66 Beräkning av anslaget för 2001 183

4.25:67 Anslagsutvecklingen för Södertörns högskola 183

4.25:67 Examinationsmål för grundutbildningen 184

4.25:67 Resursfördelning 184

4.25:67 Beräkning av anslaget för 2001 185

4.25:68 Anslagsutvecklingen för Teaterhögskolan i Stockholm 185

4.25:68 Resursfördelning 185

4.25:68 Beräkning av anslaget för 2001 185

4.25:69 Anslagsutveckling för anslaget Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m. 186

4.25:69 Fördelning på anslagsposter för enskilda och kommunala

högskoleutbildningar 186

4.25:69 Examinationsmål för grundutbildning vid Chalmers tekniska

högskola AB 186

4.25:69 Examinationsmål för forskarutbildningen 187

4.25:69 Resultat, forskning och forskarutbildning 187

4.25:69 Examinationsmål för grundutbildningen vid Stiftelsen Högskolan i

Jönköping 188

4.25:69 Examinationsmål för forskarutbildningen 188

4.25:69 Resultat, forskning och forskarutbildning 188

4.25:69 Bidrag per landsting/kommun budgetåret 2001 191

4.25:69 Beräkning av anslaget för 2001 191

4.25:70 Anslagsutveckling för anslaget Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m. 192

4.25:70 Fördelning på anslagsposter för anslaget Särskilda utgifter inom

universitet

och högskolor m.m. 192

4.25:70 Beräkning av anslaget för 2001 193

4.25:71 Anslagsutveckling för anslaget Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete

vid vissa högskolor m.m. 193

4.25:71 Fördelning på anslagsposter för anslaget Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. 194

4.25.71 Beräkning av anslaget för 2001 194

4.25:72 Anslagsutveckling för anslaget Ersättning för klinisk utbildning och

forskning 194

4.25:72 Medicinsk utbildning och forskning 195

4.25:72 Odontologisk utbildning och forskning 195

4.25:72 Beräkning av anslaget för 2001 195

4.25:73 Anslagsutveckling för anslaget Universitets och högskolors premier för

de

statliga avtalsförsäkringarna 195

4.25:73 Beräkning av anslaget för 2001 195

4.25:74 Anslagsutvecklingen för Högskoleverket 195

4.25:74 Uppdragsverksamhet 196

4.25:74 Beräkning av anslaget för 2001 196

4.25:75 Anslagsutvecklingen Verket för högskoleservice 197

4.25:75 Uppdragsverksamhet 197

4.25:75 Beräkning av anslaget för 2001 198

4.25:76 Anslagsutvecklingen Centrala studiestödsnämnden 198

4.25.76 Offentligrättslig verksamhet 198

4.25.76 Nyckeltal för CSN:s verksamhet 199

4.25:76 Beräkning av anslaget för 2001 199

4.25:77 Anslagsutvecklingen Överklagandemyndighet 199

4.25:77 Beräkning av anslaget för 2001 200

4.25:78 Anslagsutvecklingen för Internationella programkontoret för

utbildningsområdet 200

4.25:78 Beräkning av anslaget för 2001 201

4.25:79 Anslagsutvecklingen 201

4.25:79 Beräkning av anslaget för 2001 202

4.25:80 Anslagsutvecklingen för Kostnader för Sveriges medlemskap i

Unesco m.m. 202

4.25:80 Beräkning av anslaget för 2001 203

4:25:81 Anslagsutvecklingen för Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde 203

4.25:81 Beräkning av anslaget för 2001 204

4.11:1 Anslagsutvecklingen för Förstärkning av utbildning i storstadsregionen

204

4.11.1 Beräkning av anslaget för 2001 205

5.2 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 207

5.26:1 Anslagsutvecklingen för Vetenskapsrådet: Forskning och

forskningsinformation 226

5.26:1 Beräkning av anslaget för 2001 226

5.26:1 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser för Vetenskapsrådet 227

5.26:2 Anslagsutvecklingen för Vetenskapsrådet 227

5.26:2 Beräkning av anslaget för 2001 227

5.26:3 Anslagsutvecklingen för Rymdforskning 227

5.26:3 Beräkning av anslaget för 2001 228

5.26:4 Anslagsutvecklingen för Institutet för rymdfysik 228

5.26:4 Beräkning av anslaget för 2001 228

5.26:5 Anslagsutvecklingen för Kungl. biblioteket 228

5.26:5 Beräkning av anslaget för 2001 229

5.26:6 Anslagsutveckling för Polarforskningssekretariatet 229

5.26:6 Beräkning av anslaget för 2001 229

5.26:7 Anslagsutvecklingen för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

inom EU 230

5.26:7 Beräkning av anslaget för 2001 230

5.26:8 Anslagsutvecklingen för Sunet 230

5.26:8 Budget för avgiftsfinansierad verksamhet 231

5.26:8 Beräkning av anslaget för 2001 231

5.26:9 Anslagsutvecklingen för Särskilda utgifter för forskningsändamål 231

5.26:9 Fördelning av anslaget för 2001 232

5.26:9 Beräkning av anslaget för 2001 232

Diagramförteckning

4.1 Andel deltagare i förskoleverksamhet samt på grund- och gymnasieskolenivå

per

åldersgrupp, år 1998 (Källa: OECD) 76

4.2 Andel deltagare i all reguljär utbildning per åldersgrupp 18 år och äldre,

år 1998

(Källa: OECD) 77

4.3 Utbildningskostnad i procent av BNP, år 1997 (Källa: OECD) 77

4.4 Förändring av antal deltagare i högskoleutbildning inom EU-länder 1985/86-

1997/98 78

 (Källa: OECD och EU-Keydata) 78

4.5 Arbetslöshet per utbildningsgrupp i Sverige och OECD, 1989 och 1998,

åldersgruppen 25-64 år (Källa: OECD) 79

4.6 Invandring och utvandring bland sysselsatta respektive icke sysselsatta, år

1987-

1999 (Källa: SCB) 79

4.7 Förmåga att lösa kvantitativa uppgifter i olika åldersgrupper

(Källa: OECD, IALS) 80

4.8 Sökande till högskolan per hösttermin och högskolenybörjare per läsår

(Källa:

SCB) 81

4.9 Högskolans expansion, prognos 2000-2003 100

4.10 Antal nybörjare och examina i forskarutbildningen läsåren

1989/90 1998/99 103

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner de föreslagna målen för politik-

områdena utbildningspolitik (avsnitt 4.3)

forskningspolitik (avsnitt 5.3),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring

i skollagen (1985:1100),

3. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1999:1402) om ändring i skollagen

(1985:1100),

4. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1991:1108) om statens skolor för

vuxna,

5. antar regeringens förslag till lag om ändring

i högskolelagen (1992:1434),

6. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda

vissa examina,

7. bemyndigar regeringen att under 2001

ifråga om ramanslaget 25:16 Särskilda

utbildningsinsatser för vuxna, besluta om

bidrag till viss kvalificerad yrkesutbildning

som inklusive tidigare åtaganden innebär

utgifter på högst 1 652 000 000 kronor

under åren 2002-2005 (avsnitt 4.8),

8. bemyndigar regeringen att under 2001, i

fråga om ramanslaget 26:1 Vetenskapsrådet:

Forsknings- och forskningsinformation, göra

ekonomiska åtaganden som inklusive

tidigare åtaganden innebär utgifter på högst

2 810 000 000 kronor under åren 2002-

2006 (avsnitt 5.8),

9. för budgetåret 2001 anvisar anslagen under

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

11:1

Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna

ramanslag

220 000

25:1

Statens skolverk

ramanslag

305 737

25:2

Utveckling av skolväsende och barnomsorg

ramanslag

449 206

25:3

Forskning inom skolväsendet

ramanslag

30 000

25:4

Program för IT i skolan

ramanslag

652 856

25:5

Statens institut för handikappfrågor i skolan

ramanslag

125 292

25:6

Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med

handikapp

ramanslag

21 788

25:7

Specialskolemyndigheten och resurscenter

ramanslag

411 774

25:8

Särskilda insatser på skolområdet

ramanslag

278 526

25:9

Sameskolstyrelsen

ramanslag

29 666

25:10

Maxtaxa i barnomsorgen m.m.

ramanslag

150 000

25:11

Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem

ramanslag

500 000

25:12

Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och

gymnasieskola

ramanslag

114 540

25:13

Bidrag till svensk undervisning i utlandet

ramanslag

74 195

25:14

Statens skolor för vuxna

ramanslag

40 427

25:15

Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

ramanslag

163 535

25:16

Särskilda utbildningsinsatser för vuxna

ramanslag

4 156 379

25:17

Uppsala universitet: Grundutbildning

ramanslag

860 073

25:18

Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

1 011 513

25:19

Lunds universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 086 137

25:20

Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

1 018 384

25:21

Göteborgs universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 059 240

25:22

Göteborgs universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

827 059

25:23

Stockholms universitet: Grundutbildning

ramanslag

724 666

25:24

Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

842 831

25:25

Umeå universitet: Grundutbildning

ramanslag

795 773

25:26

Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

576 946

25:27

Linköpings universitet: Grundutbildning

ramanslag

788 230

25:28

Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

391 052

25:29

Karolinska institutet: Grundutbildning

ramanslag

276 092

25:30

Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

641 421

25:31

Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

ramanslag

804 754

25:32

Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

559 400

25:33

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

ramanslag

437 315

25:34

Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

199 590

25:35

Karlstads universitet: Grundutbildning

ramanslag

340 190

25:36

Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

97 246

25:37

Växjö universitet: Grundutbildning

ramanslag

295 088

25:38

Växjö universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

97 361

25:39

Örebro universitet: Grundutbildning

ramanslag

349 346

25:40

Örebro universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

97 476

25:41

Mitthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

477 412

25:42

Mitthögskolan: Forskning

ramanslag

86 761

25:43

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning

ramanslag

187 386

25:44

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

34 228

25:45

Malmö högskola: Grundutbildning

ramanslag

479 430

25:46

Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

54 380

25:47

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

ramanslag

274 773

25:48

Högskolan i Kalmar: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

34 156

25:49

Mälardalens högskola: Grundutbildning

ramanslag

347 694

25:50

Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

2 000

25:51

Danshögskolan: Grundutbildning

ramanslag

24 404

25:52

Dramatiska institutet: Grundutbildning

ramanslag

61 784

25:53

Högskolan i Borås: Grundutbildning

ramanslag

224 312

25:54

Högskolan Dalarna: Grundutbildning

ramanslag

255 661

25:55

Högskolan på Gotland: Grundutbildning

ramanslag

86 301

25:56

Högskolan i Gävle: Grundutbildning

ramanslag

246 202

25:57

Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

ramanslag

180 680

25:58

Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

ramanslag

198 585

25:59

Högskolan i Skövde: Grundutbildning

ramanslag

183 721

25:60

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grundutbildning

ramanslag

163 603

25:61

Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

35 888

25:62

Konstfack: Grundutbildning

ramanslag

102 912

25:63

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

48 817

25:64

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

93 235

25:65

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

337 852

25:66

Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

15 142

25:67

Södertörns högskola: Grundutbildning

ramanslag

211 604

25:68

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

23 994

25:69

Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.

ramanslag

1 845 764

25:70

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

ramanslag

362 066

25:71

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor

ramanslag

199 887

25:72

Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

ramanslag

1 631 811

25:73

Universitets och högskolors premier för de statliga

avtalsförsäkringarna

ramanslag

1 164 969

25:74

Högskoleverket

ramanslag

168 899

25:75

Verket för högskoleservice

ramanslag

12 790

25:76

Centrala studiestödsnämnden

ramanslag

351 995

25:77

Överklagandemyndighet

ramanslag

5 000

25:78

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

ramanslag

39 711

25:79

Distansutbildningsmyndigheten

ramanslag

60 843

25:80

Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

ramanslag

37 129

25:81

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets område

m.m.

ramanslag

17 432

26:1

Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation

ramanslag

1 777 101

26:2

Vetenskapsrådet: Förvaltning

ramanslag

100 722

26:3

Rymdforskning

ramanslag

144 817

26:4

Institutet för rymdfysik

ramanslag

41 710

26:5

Kungl. biblioteket

ramanslag

228 004

26:6

Polarforskningssekretariatet

ramanslag

23 170

26:7

Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU

ramanslag

12 154

26:8

Sunet

ramanslag

128 592

26:9

Särskilda utgifter för forskningsändamål

ramanslag

116 931

Summa

34 845 518

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 d § skollagen (1985:1100) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

4 d §

Elever på det estetiska

programmet,

naturvetenskapsprogrammet och

samhällsvetenskapsprogrammet har

rätt till minst 2 150

undervisningstimmar om 60 minuter

och elever på övriga nationella

program har rätt till 2 370 timmar

om 60 minuter (garanterad

undervisningstid).

Elever på det estetiska

programmet,

naturvetenskapsprogrammet och

samhällsvetenskapsprogrammet har

rätt till minst 2 180

undervisningstimmar om 60 minuter

och elever på övriga nationella

program har rätt till 2 430 timmar

om 60 minuter (garanterad

undervisningstid).

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om garanterad undervisningstid för specialutformade program

samt om avsteg från den garanterade undervisningstiden enligt första stycket.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om utbildning som har

påbörjats före den 1 juli 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1402) om

ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) i stället för

dess lydelse enligt lagen (1999:1402) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

33 §

Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av

skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller

till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller tjugo år.

Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet.

Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens

bestämmande. Om stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av

basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel

kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet får avjämnas

till närmast lägre hela tiotal kronor.

Första stycket gäller dock inte de

elever som avses i 27 § och som

genom statens försorg får särskilda

omvårdnadsinsatser. Första stycket

gäller inte heller i fråga om

utlandssvenska elever som erhåller

inackorderingstillägg enligt studie-

stödslagen (1999:1395).

Första stycket gäller dock inte de

elever som avses i 27 §. Första

stycket gäller inte heller i fråga om

utlandssvenska elever som får

inackorderingstillägg enligt

studiestödslagen (1999:1395).

I 31 a § finns bestämmelser om

hemkommunens skyldighet att utge

ersättning för vissa kostnader för elever

som genomgår Rh-anpassad

utbildning.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1108) om

statens skolor för vuxna

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

För varje skola skall finnas en

styrelse.

Regeringen får föreskriva att den

kommun där en skola ligger skall utse

en sådan styrelse som kommunen har

för sin kommunala vuxenutbildning

att också vara styrelse för skolan.

För skolorna skall det finnas en

gemensam styrelse som utses av

regeringen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.4 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)

Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434)

dels att 1 kap. 11 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 11 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

11 §

Regeringen föreskriver vilka examina inom grundläggande

högskoleutbildning som får avläggas. Högskoleverket beslutar vid vilka

högskolor dessa examina får avläggas. Regeringen föreskriver dock vilka

examina som får avläggas vid Sveriges lantbruksuniversitet.

Ett tillstånd att utfärda examina får

lämnas bara om utbildningen uppfyller

de krav som ställs på grundläggande

högskoleutbildning enligt detta kapitel

och de särskilda krav som regeringen

föreskriver. Dessutom skall det i ett

rikstäckande perspektiv finnas ett

allmänt intresse av att examina får

utfärdas.

11 a §

Om det inte längre finns

förutsättningar enligt 11 § andra

stycket första meningen att utfärda en

generell examen i ett visst huvudämne

eller med en viss inriktning eller en

yrkesexamen, skall Högskoleverket

anmoda högskolan att inom viss tid

avhjälpa bristerna.

Finns bristerna helt eller till

väsentlig del kvar efter den tid som

sägs i första stycket, får Högskoleverket

besluta att högskolan inte längre får

utfärda en sådan examen som

bristerna avser. Om det meddelas ett

sådant beslut, får dock högskolan också

därefter utfärda examen för de

studenter som har påbörjat sin

grundläggande högskoleutbildning vid

den högskolan före beslutet. Detta

gäller dock bara om utbildningen

omfattar ett program eller en kurs som

kan leda fram till en sådan examen

som beslutet avser.

Frågor som avses i andra stycket

skall avgöras av regeringen, om de

avser Sveriges lantbruksuniversitet.

Därvid får regeringen ta hänsyn också

till om det i ett rikstäckande perspektiv

finns ett allmänt intresse av att

examina får utfärdas vid

Lantbruksuniversitetet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om

tillstånd att utfärda vissa examina

Härigenom föreskrivs att 5 7 §§ lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda

vissa examina skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

En enskild utbildningsanordnare

som fått tillstånd att utfärda examina

är skyldig att medverka i

uppföljningar och utvärderingar av

utbildningen.

En enskild utbildningsanordnare

som har fått tillstånd att utfärda

examina är skyldig att medverka i

uppföljningar och utvärderingar av

utbildningen. Utbildningsanordnaren

är skyldig också att varje år upprätta

en skriftlig kvalitetsredovisning.

Regeringen får meddela ytterligare

föreskrifter om sådan

kvalitetsredovisning

6 §

Tillstånd att utfärda examina lämnas av regeringen.

Innan beslut fattas i tillståndsfrågor

skall yttrande begäras in från

Högskoleverket

7 §

Ett tillstånd att utfärda examina

får återkallas, om de krav som

uppställs i 2 eller 3 § inte är

uppfyllda. Detsamma gäller om

sådana villkor som har ställts upp

med stöd av 4 § inte iakttas eller om

utbildningsanordnaren inte iakttar

sin skyldighet enligt 5 § att medverka i

uppföljning och utvärdering av

utbildningen.

Ett tillstånd att utfärda examina

får återkallas, om de krav som

uppställs i 2 eller 3 § inte är

uppfyllda. Detsamma gäller om

sådana villkor som har ställts upp

med stöd av 4 § inte iakttas eller om

utbildningsanordnaren i väsentlig

utsträckning åsidosätter sina

skyldigheter enligt 5 §.

Beslut om återkallelse av tillstånd fattas av regeringen efter framställning av

Högskoleverket. Innan Högskoleverket gör en sådan framställning skall

utbildningsanordnaren ha getts tillfälle till rättelse.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Författningskommentarer

Förslaget till lag om ändring i högskolelagen

(1992:1434)

1 kap.

11 §

Andra stycket är nytt. Innebörden av

bestämmelsen är att ett tillstånd att utfärda

examina kan lämnas bara om utbildningen

uppfyller de krav som ställs på grundläggande

högskoleutbildning enligt 1 kap. denna lag och

de särskilda krav som regeringen föreskriver. På

detta sätt klargörs att de allmänna kvalitetskrav

som anges i 1 kap. med avseende på

grundutbildning skall vara uppfyllda. Vidare skall

de särskilda kvalitetskrav som anges i

examensordningen för varje särskild examen vara

uppfyllda. Regeringen kan enligt det föreslagna

bemyndigandet också föreskriva om andra

särskilda krav som skall vara uppfyllda.

Det skall dessutom finnas ett i ett riks-

täckande perspektiv allmänt intresse av att ett

examenstillstånd skall utökas. Detta motsvarar

vad som i tidigare sammanhang har beskrivits

som ett "nationellt intresse" av att

examenstillståndet utvidgas dvs. det allmänna

samhällsintresset av att vissa utbildningar finns i

landet och kan leda till examen.

11 a §

Paragrafen är ny och det förutsätts att den skall

tillämpas restriktivt i fråga om återkallelse av

examenstillstånd. När de allmänna eller de

särskilda kvalitetskraven inte längre är uppfyllda

aktualiseras ett förfarande som syftar till att

bristerna skall avhjälpas. Ytterst kan det dock bli

fråga om ett beslut som innebär att en högskola

inte längre får utfärda en viss examen. De

examina som berörs är dels generella examina i

ett visst huvudämne eller med en viss inriktning,

dels yrkesexamina.

Ett beslut om återkallelse av tillstånd är av en

så ingripande natur att högskolan måste beredas

tillfälle att inom en viss tid rätta till de påtalade

bristerna. Detta regleras i första stycket. I

normalfallet måste det förutsättas att en sådan

rättelse kommer att kunna ske. En anmodan om

att vissa brister måste avhjälpas inom en viss tid

skall innehålla tydlig information till högskolan

om bristerna, vilka krav som ställs på högskolan

och hur bristerna skall kunna avhjälpas. Av

anmodan skall framgå att om bristerna inte

avhjälps kan frågan uppkomma om att beslut

skall fattas om att högskolan inte längre får

utfärda en viss examen. En högskola som har

anmodats att inom viss tid avhjälpa vissa brister

kan behöva samråda med Högskoleverket.

Sådant samråd kan ske inom ramen för vad som

sägs om samverkan mellan myndigheter i 6 §

förvaltningslagen (1986:223).

Om Högskoleverket efter en förnyad

granskning finner att bristerna inte avhjälpts

inom den angivna tiden måste det likväl enligt

andra stycket finnas en möjlighet att besluta att

en högskola inte kan behålla ett examenstillstånd

som inte längre har fog för sig. I förslaget

används uttrycket får beslut meddelas, inte att

det skall meddelas. Uttrycket har valts med

hänsyn till att ett lärosäte kan komma att åtgärda

flera påpekade brister men kanske inte alla inom

den stipulerade tiden. Om viktiga brister hinner

avhjälpas kommer återkallelsefrågan i ett nytt

läge och Högskoleverket får göra bedömningen

om skäl för återkallelse föreligger i den nya

situationen eller om det inte gör det.

Även om det meddelas ett beslut om att

examenstillståndet återkallas, får högskolan

fortsätta att examinera studenter som redan före

tidpunkten för beslutet har påbörjat sin

grundläggande högskoleutbildning vid

högskolan. En förutsättning för detta är dock att

studenten redan har påbörjat en utbildning vid

den aktuella högskolan som kan läggas till grund

för den examen som återkallelsebeslutet avser.

I tredje stycket ges vissa särbestämmelser i fråga

om Sveriges lantbruksuniversitet.

Högskoleverket skall handlägga kvalitetsfrågor

även beträffande Lantbruksuniversitetet. Beslut

om återkallelse av examenstillstånd skall dock

fattas av regeringen och inte av Högskoleverket.

Dessutom får regeringen i sin prövning inte bara

väga in kvalitetsfrågorna utan också om det i ett

rikstäckande perspektiv finns ett allmänt intresse

av att examen får utfärdas vid universitetet.

Någon motsvarande prövning av allmänintresset

skall inte göras av Högskoleverket, när en fråga

om indragning blir aktuell vid en annan

högskola.

Av 1 kap. 1 § andra stycket framgår att det

som sägs i bl.a. 11 a § om högskolor avser också

universitet.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:792)

om tillstånd att utfärda vissa examina

5 §

Förutom en språklig ändring i första stycket görs

ett tillägg som innebär att en enskild

utbildningsanordnare är skyldig att årligen

upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning.

Vidare ges regeringen ett bemyndigande att

meddela ytterligare föreskrifter om

kvalitetsredovisning.

6 §

Ändringen består av att andra stycket tas bort. Av

7 kap. 2 § regeringsformen framgår att vid

beredningen av regeringsärenden skall behövliga

upplysningar och yttranden inhämtas från

berörda myndigheter. I ärenden om tillstånd för

enskilda utbildningsanordnare att utfärda

examina behöver regeringen vanligtvis inhämta

yttrande från Högskoleverket för att få verkets

bedömning av i vad mån den aktuella

utbildningen uppfyller de stipulerade

kvalitetskraven. I den utsträckning ett ärende

kan avgöras mot bakgrund av t.ex. om det finns

statsfinansiella förutsättningar för ett nytt

examenstillstånd eller om det ligger i linje med

regeringens utbildningspolitiska bedömning

behöver något yttrande från Högskoleverket inte

regelmässigt inhämtas.

7 §

En ändring görs i första stycket med den

innebörden att ett tillstånd att utfärda examina

kan återkallas bl.a. om en utbildningsanordnare

åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 §. Den nya

lydelsen innebär att en återkallelse kan bli aktuell

också om utbildningsanordnaren inte har

upprättat en årlig kvalitetsredovisning eller inte

följt de ytterligare föreskrifter om

kvalitetsredovisning som regeringen meddelat.

När det är fråga om föreskrifterna i 5 §

förutsätter en återkallelse att den enskilda

utbildningsanordnaren har satt sina skyldigheter

åt sidan i väsentlig utsträckning.

3 Utgiftsområde 16

Utbildning och

universitetsforskning

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet,

skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning,

kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning

och forskning samt centrala

myndigheter inom Utbildningsdepartements

område. Utgiftsområdet delas mellan

politikområdena Utbildningspolitik och

Forskningspolitik samt del av politikområdet

Storstadspolitik.

3.2 Utgiftsutvecklinge

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Utbildning och

universitetsforskning

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

20001

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområde Storstadspolitik2

35

265

70

220

185

0

Politikområde Utbildningspolitik

26 656

29 884

29 189

32 052

37 864

40 172

Politikområde Forskningspolitik

2 457

2 386

2 484

2 573

2 702

3 030

Totalt för utgiftsområde 16

29 148

32 535

31 743

34 846

40 751

43 202

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Politikområdet ligger under utgiftsområde 17.

4 Utbildningspolitik

4.1 Omfattning

Politikområdet Utbildningspolitik omfattar:

 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

 Förskoleklass

 Grundskola

 Gymnasieskola

 Specialskola

 Särskola

 Sameskola

 Kommunal vuxenutbildning (komvux)

 Vuxenutbildning för utvecklingsstörda

(särvux)

 Svenskundervisning för invandrare (sfi)

 Folkbildning

 Viss kompletterande utbildning med

enskilda huvudmän

 Försöksverksamhet med kvalificerad yrkes-

utbildning

 Statens skolor för vuxna

 Universitet och högskolor inklusive

Sveriges lantbruksuniversitet

 Centrala myndigheter inom studiestöds-,

skol- och högskoleområdet

 Medlemsavgiften till Unesco och

verksamheten vid Svenska unescorådet

 Studiestöd

Den samlade driftskostnaden/motsvarande in-

om politikområdet uppgår till närmare 180

miljarder kronor. Av detta täcker anslagen under

politikområdet ungefär 30 procent vilket

sammanhänger med att huvudmannaskapet för

den verksamhet som ingår i politikområdet delas

mellan stat, kommun, landsting och enskilda

huvudmän.

Ungefär 40 procent av anslagna medel utgår

till studiestöd, som är ett statligt åtagande. Staten

är huvudman för flertalet universitet och

högskolor men det finns inom politikområdet

även ett antal enskilda högskolor samt

högskolor med landsting som huvudman.

Kommunerna är huvudmän för

förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och

vuxenutbildning (komvux, särvux och sfi). Det

finns dock ett växande inslag av enskild

verksamhet på dessa områden. Inom

folkbildningen (folkhögskolor och

studieförbund) är den enskilda verksamheten av

hävd helt dominerande. I övrigt är andelen

enskild verksamhet relativt stor inom

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och

begränsad inom universitet och högskolor.

Anslagen inom politikområdet finansierar helt

och hållet studiestödet och nästan helt och hållet

grundutbildningen vid universitet och högskolor

medan den statliga finansieringsandelen är låg

när det gäller förskoleverksamhet,

skolbarnsomsorg och skola. För-

skoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och

kommunal vuxenutbildning finansieras främst

med kommunalskattemedel men även med

statliga bidrag till kommunerna. Avgifter svarar

för en del av finansieringen när det gäller

studiecirklar inom folkbildningen och

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen

men har i övrigt en högst begränsad roll.

Nedanstående figur ger en kvantitativ översikt

över politikområdet.

SVERIGES UTBILDNINGSVÄSENDE

(Uppgifter avseende budgetåret 1999 eller läsåret 1998/99)

Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (helårsstudenter m.m.) om

 inte annat anges. Andelen kvinnor avser

tjänstgörande lärare på hel och deltid. 1) avser antal elever inklusive deltid.

2) avser läsåret 1999/00.

Kostnadsuppgifterna för 1999 är delvis preliminära bedömningar. Total

driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca

183 miljarder kronor. I detta ingår medel från forskningsråden mfl, vilka ingår

 i politikområdet forskningspolitik. Utbildningar

som inte finns med i uppställningen är bl.a.: Polishögskolan, försvarsmaktens

utbildningar, arbetsmarknads- och

personalutbildning (varav personalutbildning omfattade uppskattningsvis 100 000

helårsekvivalenter kalenderåret 1998).

Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett

 generellt statsbidrag via utgiftsområde 25.

Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17.

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utbildningspolitik

Tusentals kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag under utgiftsområde 16

25:1 Statens skolverk

273 391

301 568

316 864

305 737

311 983

318 733

25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg

197 675

313 799

317 576

449 206

476 488

201 321

25:3 Forskning inom skolväsendet

8 069

8 115

8 124

30 000

30 538

31 150

25:4 Program för IT i skolan

315 291

501 254

522 426

652 856

170 000

0

25:5 Statens institut för handikappfrågor i skolan

119 724

123 098

129 019

125 292

127 991

130 852

25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för

elever med handikapp

25 743

21 470

22 111

21 788

22 228

22 705

25:7 Specialskolemyndigheten och resurscenter

436 069

453 129

463 061

411 774

371 510

379 749

25:8 Särskilda insatser på skolområdet

266 497

276 353

272 033

278 526

288 140

296 670

25:9 Sameskolstyrelsen

35 061

34 990

35 500

29 666

30 272

30 927

25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.

Nytt anslag

150 000

4 400 000

5 600 000

25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och

fritidshem

Nytt anslag

500 000

1 500 000

2 500 000

25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande

grundskola och gymnasieskola

99 124

123 793

109 977

114 540

117 759

120 510

25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet

70 232

73 091

77 001

74 195

75 570

77 112

25:14 Statens skolor för vuxna

36 304

41 834

43 617

40 427

41 265

42 167

25:15 Bidrag till viss verksamhet inom

vuxenutbildning

147 555

140 701

162 184

163 535

166 802

170 342

25:16 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna

4 153 738

4 307 844

4 210 500

4 156 379

3 808 713

2 655 285

25:17 Uppsala universitet: Grundutbildning

762 942

802 766

799 153

860 073

909 892

946 179

25:18 Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning

971 152

976 369

976 369

1 011 513

1 042 379

1 075 387

25:19 Lunds universitet: Grundutbildning

992 064

1 029 776

1 025 520

1 086 137

1 145 556

1 189 714

25:20 Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning

977 719

983 709

983 709

1 018 384

1 051 052

1 084 812

25:21 Göteborgs universitet: Grundutbildning

931 726

984 972

975 390

1 059 240

1 116 192

1 158 517

25:22 Göteborgs universitet: Forskning och

forskarutbildning

795 590

799 136

799 136

827 059

854 724

883 509

25:23 Stockholms universitet: Grundutbildning

658 626

685 183

685 181

724 666

758 417

784 590

25:24 Stockholms universitet: Forskning och

forskarutbildning

787 066

798 090

798 090

842 831

870 828

899 965

25:25 Umeå universitet: Grundutbildning

696 244

742 064

738 083

795 773

841 484

874 824

25:26 Umeå universitet: Forskning och

forskarutbildning

551 157

553 758

553 758

576 946

599 222

624 387

25:27 Linköpings universitet: Grundutbildning

669 449

729 320

722 560

788 230

854 149

898 134

25:28 Linköpings universitet: Forskning och

forskarutbildning

359 011

360 441

360 441

391 052

409 350

430 277

25:29 Karolinska institutet: Grundutbildning

259 895

259 942

259 942

276 092

291 956

303 519

25:30 Karolinska institutet: Forskning och

forskarutbildning

612 081

624 371

624 371

641 421

660 067

679 856

25:31 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

688 532

735 243

741 781

804 754

876 547

923 933

25:32 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och

forskarutbildning

524 621

527 383

527 383

559 400

576 303

594 236

25:33 Luleå tekniska högskola: Grundutbildning

365 143

398 973

398 973

437 315

473 490

497 680

25:34 Luleå tekniska högskola: Forskning och

forskarutbildning

182 953

184 019

184 019

199 590

208 806

223 779

25:35 Karlstads universitet: Grundutbildning

276 653

314 527

293 328

340 190

362 060

377 578

25:35 Karlstads universitet: Forskning och

forskarutbildning

52 913

75 405

75 405

97 246

120 170

133 303

25:37 Växjö universitet: Grundutbildning

236 421

270 279

254 351

295 088

315 695

329 982

25:38 Växjö universitet: Forskning och

forskarutbildning

53 025

75 518

75 518

97 361

120 309

133 463

25:39 Örebro universitet: Grundutbildning

289 597

323 509

323 509

349 346

370 980

386 407

25:40 Örebro universitet: Forskning och

forskarutbildning

53 136

75 630

75 630

97 476

120 439

133 605

25:41 Mitthögskolan: Grundutbildning

401 016

453 409

394 292

477 412

509 092

527 696

25:42 Mitthögskolan: Forskning

52 628

75 118

75 118

86 761

98 975

106 361

25:43 Högskolan i Karlskrona/Ronneby:

Grundutbildning

134 605

161 113

161 113

187 386

213 128

228 951

25:44 Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och

forskarutbildning

21 381

23 580

23 580

34 228

45 309

51 487

25:45 Malmö högskola: Grundutbildning

359 160

429 665

429 665

479 430

528 130

559 442

25:46 Malmö högskola: Forskning och

forskarutbildning

50 915

51 388

51 338

54 380

55 493

59 824

25:47 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

205 064

246 915

249 517

274 773

295 029

308 909

25:48 Högskolan i Kalmar: Forskning och

forskarutbildning

0

23 509

23 509

34 156

45 280

51 494

25:49 Mälardalens högskola: Grundutbildning

295 865

314 951

314 951

347 694

380 129

401 273

25:50 Mälardalens högskola: Forskning och

forskarutbildning

Nytt anslag

2 000

2 000

14 500

25:51 Danshögskolan: Grundutbildning

22 730

22 942

22 942

24 404

24 920

25 471

25:52 Dramatiska institutet: Grundutbildning

54 675

56 200

56 200

61 784

67 253

70 855

25:53 Högskolan i Borås: Grundutbildning

167 212

192 351

192 351

224 312

243 505

260 417

25:54 Högskolan Dalarna: Grundutbildning

186 722

229 635

223 478

255 661

275 520

292 102

25:55 Högskolan på Gotland: Grundutbildning

48 990

69 957

66 321

86 301

99 260

110 234

25:56 Högskolan i Gävle: Grundutbildning

192 828

220 567

224 713

246 202

265 927

282 342

25:57 Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

136 227

156 075

156 075

180 680

199 049

214 007

25:58 Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

155 330

171 620

174 670

198 585

217 320

232 673

25:59 Högskolan i Skövde: Grundutbildning

126 093

158 076

140 135

183 721

202 226

218 352

25:60 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla:

Grundutbildning

113 502

139 532

129 347

163 603

181 665

196 279

25:61 Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

34 884

35 208

35 208

35 888

36 646

37 978

25:62 Konstfack: Grundutbildning

98 599

99 516

99 516

102 912

105 906

108 652

25:63 Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

46 461

46 893

46 893

48 817

49 782

50 839

25:64 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

87 506

88 319

88 319

93 235

96 863

99 855

25:65 Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

283 396

305 055

263 145

337 852

354 941

370 961

25:66 Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

13 477

13 856

14 107

15 142

15 464

15 806

25:67 Södertörns högskola: Grundutbildning

158 231

172 114

173 802

211 604

239 926

260 509

25:68 Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

22 332

22 540

22 540

23 994

24 492

25 027

25:69 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar

m.m.

1 473 850

1 544 146

1 570 989

1 845 764

1 944 362

2 023 509

25:70 Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m.

440 964

391 293

573 000

362 066

403 955

961 432

25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete

vid vissa högskolor

198 838

192 178

176 834

199 887

204 356

209 029

25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och

forskning

1 056 161

1 600 913

1 600 913

1 631 811

1 689 323

1 740 029

25:73 Universitets och högskolors premier för de

statliga avtalsförsäkringarna

0

1 557 530

870 000

1 164 969

1 191 959

1 219 846

25:74 Högskoleverket

132 824

131 775

137 500

168 899

172 278

179 086

25:75 Verket för högskoleservice

13 067

12 171

12 231

12 790

13 033

13 304

25:76 Centrala studiestödsnämnden

341 226

363 250

374 493

351 995

359 115

366 839

25:77 Överklagandemyndighet

Nytt anslag

5 000

5 116

5 236

25:78 Internationella programkontoret för

utbildningsområdet

10 236

18 663

17 609

39 711

40 516

41 389

25:79 Distansutbildningsmyndigheten

Nytt anslag

60 843

29 354

29 942

25:80 Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco

m.m.

33 078

37 629

38 646

37 129

37 129

37 129

25:81 Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets område m.m.

22 561

22 805

21 868

17 432

10 846

17 955

Äldreanslag

95/96 08A4 Stöd för utveckling av skolväsendet

5 614

0

0

95/96 08A6 Fortbildning m.m.

7 937

0

0

95/96 08A7 Genomförande av skolreformer

6 675

0

0

95/96 08A17 Avvecklingskostnader avseende ASSE

200

0

0

95/96 08C45 Vissa särskilda utgifter inom

universitet och högskolor

58 538

0

0

95/96 08C46 Övriga utgifter inom grundutbildning

423 870

0

0

95/96 08C47 Övriga utgifter inom forskning och

forskarutbildning

25 766

0

0

95/96 08F2 Utvecklingsarbete inom

utbildningsdepartementets område

2 746

0

0

Totalt utgiftsområde 16

26 656 169

29 883 879

29 188 571

32 052 317

37 863 898

40 172 180

Anslag inom övriga utgiftsområden

Utgiftsområde 15

25:1 Studiehjälp

2 122 007

2 397 807

2 382 800

2 696 483

2 737 310

2 774 600

25:2 Studiemedel m.m.

8 472 857

9 806 694

9 310 400

8 478 256

12 084 556

12 842 522

25:3 Studiemedelsräntor m.m.

Nytt anslag

4 522 690

5 159 700

6 179 760

25:4 Vuxenstudiestöd m.m.

8 459 478

7 655 998

6 710 999

5 812 172

4 256 470

2 803 219

25:5 Bidrag till kostnader vid viss

gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i

teckenspråk

37 118

67 242

44 083

61 520

61 520

61 520

25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål

23 894

23 935

23 935

24 462

24 950

25 450

25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.

Nytt anslag

26 223

40 241

40 241

Utgiftsområde 17

25:1 Bidrag till folkbildningen

2 493 811

2 489 073

2 489 073

2 513 068

2 541 313

2 531 522

25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom

folkbildningen

66 665

72 377

72 377

73 422

74 953

76 582

25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning

9 032

9 106

9 106

9 237

9 413

9 607

Utgiftsområde 23

25:1 Sveriges lantbruksuniversitet

1 080 919

1 175 012

1 166 379

1 199 121

1 224 286

1 251 215

Äldreanslag

15 A6 Särskilt vuxenstudiestöd för vuxna vid vissa

lärarutbildningar

54 331

69 642

58 237

15 A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid

vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

506 421

420 324

367 846

Totalt Politikområde 25

49 982 702

54 071 089

51 823 806

57 468 971

66 078 610

68 768 418

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4.3 Mål

Regeringens förslag: Målet för

utbildningspolitiken är att Sverige skall vara en

ledande kunskapsnation som präglas av

utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande

för tillväxt och rättvisa.

4.4 Politikens inriktning

Sverige går in i 2000-talets kunskapssamhälle

som en ledande utbildningsnation. Utbildning

blir en allt viktigare framtidsfråga såväl för den

enskilde som för samhället i stort. En välutbildad

befolkning är en förutsättning för välfärden

genom att den lägger grunden för sysselsättning

och tillväxt samt för utvecklingen av ett hållbart

samhälle. För den enskilde bidrar en god

utbildning till förbättrade möjligheter såväl i

arbetslivet som i samhällslivet i övrigt.

Utvecklingen av ett hållbart samhälle är ett

ansvar som alla delar. Utbildningens roll i strävan

att uppnå ett hållbart samhälle är att utrusta

människor med kunskaper, insikt och vilja att

som globala medborgare göra ansvarsfulla val för

att behålla och öka livskvaliteten för egna och

kommande generationer.

Regeringens politik bryter väg för

kunskapssamhället. Internationellt framstående

utbildning och livslångt lärande för alla från

förskolan till högskolan och i vuxenutbildningen

 är kraftfulla verktyg för jämlikhet. Förstärkt

forskarutbildning och forskning samt förnyelse

och utbyggnad av utbildningen på alla nivåer från

förskolan till högskolan är centrala delar i en

politik för att modernisera Sverige.

Kvinnors och mäns lika rättigheter och

möjligheter måste aktivt främjas. Internationellt

utbyte skall uppmuntras, eftersom kontakter

med omvärlden ger ny kunskap, möjligheter till

rörlighet och en vidgad arbetsmarknad för den

enskilde samt ökar förståelsen för främmande

länder och kulturer.

4.4.1 2000-talets skola och

vuxenutbildning

Visionen om en skola för alla måste realiseras

och vidgas till en möjlighet till ett livslångt

lärande för alla. Utbildning och

kunskapsutveckling är av central betydelse för

demokratin och medborgarnas delaktighet i

samhället. Arbetslivets snabba förändringar

medför krav på nya kunskaper och ny

kompetens. Att kunna utvecklas och lära nytt

hela livet blir därför allt viktigare. Genom

reformen med maxtaxa och allmän förskola för

fyra- och femåringar lägger regeringen grunden

för en tidig start för ett livslångt lärande. En

ungdomsskola med välutbildad personal och god

personaltäthet blir vägen till livslångt lärande

liksom till högskolestudier för allt fler ungdomar

och motverkar social snedrekrytering.

Vuxenutbildningen ges ett bredare uppdrag och

bidrar därmed på ett kraftfullt sätt till att minska

kunskapsklyftorna.

2000-talets skola skall vara en skola i tiden.

Det måste ske en kontinuerlig utveckling av

arbetsmetoder och pedagogik så att de svarar

mot dagens och morgondagens utmaningar.

Synen på lärande har förändrats och ställer nya

krav på arbetssätt och arbetsorganisation.

Regeringens förslag till ny lärarutbildning

innebär att lärarnas kompetens breddas och

anpassas till dagens syn på lärande. Skolledarens

roll i det sammanhanget är särskilt viktig. Det

behövs tydliga pedagogiska ledare i skolan som

tar ansvar för att undervisningen utvecklas så att

eleverna ges förutsättningar att nå målen.

Lärarnas fortsatta lärande är en förutsättning för

elevernas lärande.

2000-talets skola skall vara en skola för livet,

för ett livslångt lärande genom ungdomsskolan, i

vuxenutbildningen, i högskolan och i arbetslivet.

Det är en av skolans viktigaste uppgifter att göra

undervisningen intresseväckande, så att barnens

nyfikenhet och lust att lära bibehålls och

utvecklas.

2000-talets skola skall vara en skola där eleven

står i centrum. Eleven har rätt till en god lärmiljö

utifrån sina egna förutsättningar. En ömsesidig

respekt måste genomsyra verksamheten i skolan.

Jämställdhet och tolerans skall vara självklara

ledstjärnor i skolans vardag. Sexuella trakasserier

skall motarbetas aktivt. Genom att alla i skolan

arbetar med värdegrundsfrågorna kan man

förebygga mobbning och annan kränkande

behandling. Ungdomarna har rätt till inflytande

över sin situation i skolan. Elevernas kapacitet

måste tas tillvara inte bara för det egna lärandet

utan också för att påverka och utveckla arbetet i

stort.

2000-talets skola skall vara en skola mitt i

samhället en skola som angår och berör alla.

Det omgivande samhället är en resurs som skall

tas tillvara. Skolan klarar inte allt på egen hand.

Föräldrarnas betydelse för barns och ungdomars

motivation att lära är stor. Därför skall skolan

sträva efter att i största möjliga mån involvera

föräldrarna i skolans arbete. Genom regeringens

förslag att återinföra kontaktdagarna förbättras

möjligheterna för föräldrar att ta aktiv del i sina

barns vardag. Arbetslivet kan bidra med en

verklighetsanknytning som ökar elevernas

motivation och lust att lära. Föreningar och

organisationer som deltar i skolans arbete bidrar

med kunskaper om samhället.

Ungdomar har kunskaper om och kontakter

med ungdomar i andra länder i en helt annan

omfattning än tidigare. Regeringens satsning på

IT i skolan ökar bl.a. möjligheten att i

undervisningen anknyta till ungdomars

internationella intresse och bidra till att fördjupa

kunskaper om och kontakter med omvärlden.

Vi ser i dag konsekvenserna av 1990-talets

svåra ekonomiska situation i skolan. De

ekonomiska resurserna minskade samtidigt som

barnkullarna ökade och vi hade en stor flykt-

inginvandring. De elever som i dag går i grund-

skolans senare år är de som har drabbats hårdast.

De ökade statsbidragen till kommunerna

tillsammans med den ökade tillväxten gör att

möjligheterna har förbättrats för de flesta

kommuner att åter satsa på skolan.

Det är varje kommuns ansvar att analysera

sina resultat och vidta åtgärder så att alla barn

och ungdomar kan nå målen. Staten ger bättre

förutsättningar bl.a. genom ett riktat statsbidrag

till personalförstärkningar och genom fortsatta

satsningar för att förstärka personalens

kompetens. Det riktade statsbidraget utgår första

gången med 0,5 miljarder kronor höstterminen

2001 och ökar därefter successivt med en miljard

kronor per år tills nivån fem miljarder kronor

uppnås. Detta blir sedan en nivåhöjning av det

generella statsbidraget. Denna massiva satsning

innebär att skolsektorn tillförs 17,5 miljarder

kronor under perioden 2001-2006. Under

perioden 1998-2002 har regeringen avsatt cirka

fyra miljarder kronor för att stödja

skolutveckling och lärarnas

kompetensutveckling bl.a. genom ITiS - IT i

skolan. Tillsammans med regeringens satsning på

reformen maxtaxa och allmän förskola för fyra-

och femåringar innebär detta en unik satsning på

barn och ungdomar.

Det kommer dock att ta tid innan påtagliga

effekter kan märkas eftersom det handlar om

långsiktiga åtgärder för att förbättra såväl lärares

kompetens som lär- och arbetsmiljön i skolan.

Alla skall nå målen i förskola och skola

Ansvaret för förskola och skola har

decentraliserats under 1990-talet. Det nya

styrsystemet innebär att staten sätter mål,

utvärderar och följer upp resultat, medan

huvudmannen ansvarar för genomförande och

utveckling av verksamheten. Regering och

riksdag har i läroplaner och Skolverkt i

kursplaner formulerat vilka kunskaper,

färdigheter och värden som barn och ungdomar

skall tillägna sig. Kommunerna och övriga

huvudmän för förskola och skola har ansvaret för

att målen förverkligas. Barn och ungdomar har

rätt till en verksamhet som ger dem

förutsättningar att nå målen i alla avseenden,

såväl när det gäller kunskapsmålen som de

övergripande värdegrundsmålen. Alla barn och

ungdomar når dock inte målen, vilket inger oro.

Ett brett spektrum av insatser är nödvändigt för

att förbättra skolans möjlighet att ge varje barn

förutsättningar att nå målen.

Mer personal till skola och fritidshem

Under 1990-talets början genomfördes många

och genomgripande förändringar inom skolans

område. Samtidigt minskade resurserna, vilket

också drabbade förskolan, fritidshemmet och

skolan . Detta har på många håll lett till att nya

arbetsformer prövats med goda resultat, men

också till större barngrupper och färre vuxna.

Resurserna till skolan ökar nu åter, om än

långsamt. Dock finns det stora skillnader mellan

olika kommuner och mellan olika skolor. I en del

kommuner fortsätter nedskärningarna, och det

finns oroande signaler om arbetsbelastningen

och om svårigheter att leva upp till de mål som

anges i läroplanerna och andra styrdokument.

Alla elever kan inte läsa, skriva och räkna

tillräckligt bra när de lämnar grundskolan. För

vissa elever känns skoltiden svår. Resurserna för

att hjälpa elever i behov av särskilt stöd har varit

otillräckliga.

Regeringen anser att det nu behövs en

kraftsamling för att förbättra resultaten och

arbetsmiljön för barn och vuxna i

ungdomsskolan och fritidshemmen. Ett riktat

statsbidrag till skolsektorn införs därför i syfte

att öka personaltätheten. Regeringen kommer att

successivt, från och med höstterminen 2001,

tillföra kommunerna utökade resurser under en

femårsperiod. Därefter skall medlen inordnas i

det generella statsbidragssystemet som får en

varaktig nivåhöjning på 5 miljarder kronor.

Förstärkningen kommer att ha stor betydelse för

de elever som behöver stöd för att nå målen.

Bidraget skall vara frivilligt för kommunerna,

men för de kommuner som önskar ta del av

bidraget gäller de villkor som regeringen ställer

upp. Ett ömsesidigt åtagande mellan staten och

respektive kommun etableras. Kommunerna

bestämmer själva vilka personalkategorier som

pengarna skall användas för. Skolverket kommer

att få i uppdrag att följa upp att medlen används

för avsett ändamål.

Maxtaxa och allmän förskola

De allra flesta barn har i dag en plats inom

förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen.

Förtroendet är stort bland småbarnsföräldrar

och verksamheterna efterfrågas också för nästan

alla barn.

Regeringen anser att förskolan, i likhet med

skolan, föräldraförsäkringen, barnbidraget och

hälso- och sjukvården skall vara en del av den

generella välfärden och erbjudas alla barn och

barnfamiljer. Målet är en avgiftsfri förskola.

Ett stort steg i den riktningen är att införa

allmän förskola för fyra- och fem-åringar, rätt till

förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller

föräldralediga samt en maxtaxa i

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Den

föreslagna reformen kommer i stort sett alla barn

till del och avgifterna blir så låga att ingen

utestängs. För att förstärka kvaliteten har

regeringen avsatt 500 miljoner kronor per år som

skall fördelas till de kommuner som inför

maxtaxa inom förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen. Medlen är avsedda att

användas för personalförstärkningar samt för

kompetenshöjande åtgärder för personalen.

Basfärdigheter för alla

Så länge det finns ungdomar som lämnar

grundskolan utan tillräckliga baskunskaper när

det gäller att läsa, skriva och räkna fullgör inte

skolan sitt uppdrag. Tillräckliga basfärdigheter är

helt avgörande för möjligheterna till inflytande i

samhällslivet och till ett fortsatt framgångsrikt

lärande.

Läs- och skrivförmåga är inte något som man

enbart tillägnar sig under den första tiden i

skolan och sedan behåller livet ut. För att

upprätthålla och vidareutveckla den krävs

kontinuerlig och meningsfull språkanvändning

under hela skoltiden.

Det är viktigt att eleverna möter goda läs- och

skrivmiljöer i alla ämnen under sin skoltid.

Eftersom lust att läsa är en viktig drivkraft för

språkutvecklingen är även satsningar på

skolbiblioteken nödvändiga för en positiv

språkmiljö.

Regeringen har avsatt medel för särskilda

utvecklingsinsatser under år 2001 och 2002 med

syftet att främja inlärningen av basfärdigheterna,

dvs. att läsa, skriva och räkna. Satsningen skall

främst inriktas på grundskolans tidiga år.

Regeringen har i budgetpropositionen för

2000 anslagit medel för kompetensutveckling

bl.a. för undervisning av elever i behov av särskilt

stöd t.ex. elever med läs- och

skrivsvårigheter/dyslexi. Det är angeläget att

satsningen fortsätter och att även lärare för de

senare åren i grundskolan ges möjlighet till

kompetensutveckling.

Ökad specialpedagogisk kompetens

Situationen för barn i behov av särskilt stöd

måste förbättras. I dag finns det inte tillräckligt

många lärare med specialpedagogisk utbildning.

Det är oacceptabelt att barn och ungdomar som

är i behov av stöd för att nå målen inte kan få

detta.

Med förslaget till ny lärarutbildning kommer

det specialpedagogiska kunnandet att öka hos

lärarna, men brister måste också åtgärdas på kort

sikt.

För att öka antalet specialpedagogiskt

utbildade lärare kommer staten att inom ramen

för avsatta medel ge några lärarutbildningar i

uppdrag att anordna kompetensutveckling för

redan utbildade och verksamma lärare i

specialpedagogisk grundkompetens. För att

deltagarna skall kunna kombinera utbildning och

yrkesverksamhet under studierna bör

utbildningen erbjudas på deltid och genom

distansutbildning.

Satsning på förskoleklassen och samarbete i

arbetslag

Utvecklingen mot en ökad samverkan och

integrering mellan förskolan och skolan måste

fortsätta utifrån en gemensam syn på lärandet.

Avsikten är att skapa en kontinuitet i det

livslånga lärandet så som det uttrycks i

läroplanerna. Förskola, förskoleklass och skola

skall vara en sammanhållen helhet med en

genomtänkt utvecklingslinje för barns och

ungdomars lärande.

Förskoleklassen fungerar som en mötesplats

mellan förskolans och skolans kulturer.

Samverkan i arbetslag och en pedagogisk

integration mellan förskoleklass, grundskola och

fritidshem syftar till att skapa ett gemensamt

ansvar för att utveckla lärmiljöer av hög kvalitet

som främjar barns utveckling och lärande.

Förskolepedagogikens arbetssätt bör få större

genomslag i såväl förskoleklassen som i

grundskolans tidigare år.

Regeringen planerar insatser i syfte att stärka

den fortsatta pedagogiska integreringen och

samverkan mellan personal med olika

yrkeskompetenser.

Mer tid för undervisning i gymnasieskolan

I dag går så gott som alla ungdomar vidare från

grundskolan till gymnasieskolan. Målen för

gymnasieskolan formulerades senast av

regeringen i de nya programmål som gäller från

och med hösten 2000. Det finns dock elever som

har svårigheter att nå gymnasieskolans mål.

Lösningen ligger emellertid inte i att sänka

ambitionerna. I stället har regeringen vidtagit

flera åtgärder för att förbättra resultaten, t.ex.

ökade möjligheter till stödundervisning och

möjlighet till etappindelning av vissa kärnämnen.

Regeringen bedömde senast i 2000 års

ekonomiska vårproposition att det finns starka

skäl att ge eleverna i gymnasieskolan bättre

möjligheter att nå utbildningsmålen. En ökad

total undervisningstid i gymnasieskolan ger

eleverna bättre förutsättningar att nå målen,

främst i kärnämnen där nuvarande resultat

behöver förbättras.

Regeringen föreslår nu att antalet

undervisningstimmar utökas, dels generellt för

samtliga nationella och specialutformade

program med 30 timmar, dels ytterligare 30

timmar för program med yrkesämnen, eftersom

andelen som inte når målen är större på dessa

program.

Satsning på barn och ungdom med utländsk

bakgrund

Regeringen kommer att fortsätta satsningarna i

syfte att förbättra situationen för barn och

ungdomar med utländsk bakgrund. Genom

storstadssatsningen främjas barns och

ungdomars språkutveckling i förskola och skola.

Många barn lever i miljöer där få människor

har svenska som modersmål. För att kunna lära

sig svenska behövs också att man utvecklar sitt

eget modersmål. Kompetensutvecklingen av

lärare i skolor med elever med många

nationaliteter och språk skall fortsätta.

Intressanta exempel på hur olika arbetssätt

används i undervisningen i dessa skolor måste

spridas för att inspirera och stimulera en fortsatt

utveckling.

Regeringen har för avsikt att inom ramen för

avsatta medel vidta åtgärder för att förstärka

modersmålsundervisningen i förskolan och

skolan.

Regeringen avser vidare att under hösten lägga

en proposition som ger asylsökande barn och

barn som beviljats tidsbegränsat

uppehållstillstånd samma rätt till

förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola

som barn bosatta i Sverige.

Jämställdhet och andra värdegrundsfrågor

Läroplanerna markerar tydligt de grundläggande

värdena för skolans arbete och verksamhet.

Värdegrunden skall genomsyra hela

verksamheten i förskola, skola och utbildning för

vuxna. Den handlar om hur vi bemöter och

värderar varandra. Värdegrunden är också en

pedagogisk fråga som ställer krav på kunskap och

kompetens. För att stärka demokratin i skolan

och i samhället, främja jämställdhet och

jämlikhet, förebygga och motverka mobbning,

sexuella trakasserier, våld och andra brott,

främlingsfientlighet och diskriminering måste

värdegrunden sättas i fokus. Det krävs en

ständigt pågående process som omfattar alla i

skolan och det är nödvändigt att skolan

samverkar med det övriga samhället.

Värdegrundsfrågorna har hög prioritet. Under

Värdegrundsåret 1999 vidtogs särskilda åtgärder

för att stödja och stimulera det lokala arbetet

med värdegrunden i förskolan, skolan och

vuxenutbildningen genom regeringens

värdegrundsprojekt. Styrdokumenten för skolan

ger mål och riktlinjer för vad värdegrunden skall

representera i skolan men det är på kommunnivå

och i den enskilda skolan som arbetet måste

omsättas i det dagliga arbetet.

Jämställdhet är en viktig del av

värdegrundsarbetet i förskolan och skolan.

Regeringens arbete för jämställdhet i skolan har

som en följd av signaler om kränkande

behandling och sexuella trakasserier i skolorna

under det gångna året främst inriktats mot

insatser för att motverka kränkande behandling.

Frågor om jämställdhet och hur pojkar och

flickor uppträder mot varandra har

uppmärksammats särskilt i samband med

Värdegrundsåret.

Skolverket fick 1999 i uppdrag att göra en

kvalitetsgranskning om hur skolorna bedriver

sex- och samlevnadsundervisning, främst ur ett

jämställdhetsperspektiv. Detta ledde i sin tur till

ett nytt uppdrag, att ta fram en långsiktig,

strategisk planering för verkets arbete med de

grundläggande demokratiska värdena.

Uppdraget skall redovisas under hösten 2000.

I de nyligen reviderade kursplanerna för

grundskolan, bl.a. i de samhällsorienterande

ämnena, markeras att tid skall avsättas för att

diskutera och reflektera över begrepp som

identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet.

Jämställdhetsombudsmannen (JÄMO) har också

arbetat med insatser för att motverka sexuella

trakasserier i ett särskilt skolprojekt och nyligen

givit ut en handbok i ämnet.

Regeringen överväger fortsatta insatser inom

området, t. ex. genom att sprida kunskap och

lärande exempel, särskilt beträffande jämställdhet

och sex och samlevnad.

Elevinflytandet måste förbättras

Elevernas inflytande över sin situation i skolan

måste förbättras. Erfarenheter från den pågående

försöksverksamheten med lokala styrelser med

elevmajoritet inom gymnasieskolan sprids och

elevrådsarbete uppmuntras i skolorna.

Variationerna är dock stora. Enligt Skolverkets

attitydundersökning från 1997 anser eleverna sig

ha störst inflytande över vilka arbetssätt de

använder, medan möjligheterna att påverka sin

situation i skolan och att planera

undervisningens innehåll upplevs som sämre.

Regeringen avser att inom ramen för avsatta

medel fortsätta de uppskattade satsningarna på

kompetensutveckling i syfte att öka skolledarnas

kunskaper om skolans demokratiska värdegrund,

t.ex. varför elevinflytande är viktigt och hur man

aktivt kan arbeta med frågor som rör elevers

möjlighet att påverka sin vardag i skolan.

Regeringen avser också se över elevers

möjlighet att påverka sin arbetsmiljö.

IT i undervisningen - ITiS

Användningen av informationsteknik (IT) i

skolan skapar helt nya förutsättningar för

lärandet.

Den pågående satsningen på IT i skolan (ITiS)

berör nära hälften av antalet hösten 1997

verksamma lärare i förskoleklassen, grundskolan,

särskolan, specialskolan, sameskolan,

gymnasieskolan och de svenska utlandsskolorna.

Regeringen anser att det är angeläget att utvidga

satsningen till att omfatta fler lärare i de berörda

skolformerna liksom till lärarna inom den

kommunala vuxenutbildningen. Därigenom

stärks förutsättningen för att barn, ungdomar

och vuxenstuderande får möjlighet att tidigt lära

sig att använda IT som ett verktyg för sitt eget

kunskapssökande och lärande.

Regeringen anser att IT-satsningen bör

fortsätta även år 2002 och beräknar inom ramen

för tidigare avsatta medel resurser för att

ytterligare ca 13 000 lärare skall kunna

genomföra kompetensutveckling. Regeringen

vill redan nu anmäla sin avsikt att göra det

möjligt för lärare inom den kommunala

vuxenutbildningen att från och med år 2001 delta

i kompetensutvecklingsinsatser inom ramen för

ITiS.

ITiS-satsningen ligger i linje med det initiativ

som Europeiska kommissionen lagt fram för

Europeiska rådet för att möta de förändringar

som informationssamhället för med sig.

Europeiska rådet uppmanar i sina slutsatser från

mötet i Lissabon medlemsstaterna att se till att

alla skolor inom EU har tillgång till Internet och

andra multimediala hjälpmedel före utgången av

år 2001 samt att alla lärare har kunskapen att

använda IT i undervisningen senast i slutet av år

2002.

Kvalitetsredovisningarna förbättras

Varje skola liksom kommuner och landsting är

sedan 1997 skyldiga att årligen upprätta skriftliga

kvalitetsredovisningar. Kvalitetsredovisningen är

ett led i den kontinuerliga uppföljningen och

utvärderingen av målen för utbildningen.

Kvalitetsredovisningarna är ett viktigt underlag

inför kommunens prioriteringar och beslut om

budgeten. Dessutom fyller

kvalitetsredovisningarna en viktig funktion för

kommunen och skolan som underlag för

diskussioner om verksamheten med

medborgarna och föräldrarna. Fortfarande har

dock inte alla skolor gjort någon

kvalitetsredovisning och fortfarande finns det

brister i utformningen. Skolverket arbetar med

riktade

stödinsatser för att utveckla kvalitetsredo-

visningarna.

Regeringen kommer att vidta åtgärder för att

kvalitetsredovisningarna skall utvecklas

ytterligare till ett effektivt instrument i arbetet

med att förbättra kvalitet och utveckla skolorna.

Bland annat kommer förordningen om

kvalitetsredovisningar att ses över.

Forskning inom skolans område

Skolforskningen skall bidra till att utveckla

förskolan och skolan i överensstämmelse med

samhällets behov och politiska förutsättningar.

Den skall framför allt bidra med kunskap om hur

skolan kan ge alla barn och ungdomar en bra

start i sitt livslånga lärande och en god grund att

stå på som samhällsmedborgare.

Det lokala förändrings- och

utvecklingsarbetet, ett förändrat ansvar och nya

krav och roller även för barn och ungdomar har

accentuerat förskolans och skolans behov av

forskningskunskap samt kontakter, samverkan

och samarbete med forskare och forskning.

Skolans vetenskapliga bas och personalens

forskningskompetens behöver stärkas, liksom

deras kunskap om aktuell forskning. Regeringen

föreslår därför en avsevärd ökning av anslaget

Forskning inom skolväsendet.

Forskning rörande vuxnas lärande är även det

ett angeläget område som behöver förstärkas.

Regeringen avser att återkomma till detta i den

kommande propositionen om vuxnas lärande.

En aktivare roll för Skolverket

Det är angeläget att skolutvecklingsmedel i högre

utsträckning än hittills används för att hävda en

likvärdig skola. Regeringen kommer därför inom

kort att ge Skolverket i uppdrag att utveckla och

pröva nya former för att stödja skolutveckling.

Genom riktade insatser skall verket mer aktivt

verka för att kommuner och skolor där många

elever inte når målen ges stöd för att utveckla

verksamheten. Det skall vara möjligt att koppla

särskilda utvecklingsmedel till skolorna för att

t.ex. genom kompetensutveckling öka

måluppfyllelsen och få en mer likvärdig skola.

Särskild tonvikt kommer att läggas vid

basfärdigheterna, att alla elever skall kunna läsa,

skriva och räkna.

Detta innebär att Skolverkets roll när det

gäller skolutveckling får en annan profil.

Projektansökningsmodellen tonas ner till förmån

för mer riktade insatser av främjande karaktär

som skall vara inriktade på att förbättra

resultaten. Initiativ till insatserna kan ta sin

utgångspunkt i det underlag som verket förfogar

över genom sin omfattande uppföljnings-,

utvärderings- och tillsynsverksamhet samt från

kvalitetsgranskningsnämndens arbete. Genom

den ändrade inriktningen kan man nå fler skolor

och härigenom öka förutsättningarna för att fler

elever skall kunna nå målen.

Proposition om vuxnas lärande

Vuxenutbildningen befinner sig i ett intensivt

reformskede. År 1997 inleddes den femåriga

satsningen på vuxenutbildning, kunskapslyftet,

som bl.a. har inneburit en kraftig ökning av den

kommunala vuxenutbildningen.

Regeringen avser att i en kommande

proposition lämna förslag om vuxnas lärande.

Underlag för detta arbete är

Kunskapslyftskommitténs slutbetänkande och

ett omfattande uppföljnings- och

utvärderingsarbete.

Regeringen avser också att återkomma med

ett samlat förslag om den eftergymnasiala

yrkesutbildningens framtid, grundat på den

försöksverksamhet med kvalificerad

yrkesutbildning som pågått sedan 1996.

Regeringen gör bedömningen att en successiv

minskning av kunskapslyftet bör inledas under år

2001. Motivet är dels ett lägre antal sökande

under våren 2000, dels behovet av att anpassa

utbildningsorganisationen till den lägre nivån

under 2003. En sådan åtgärd bör också bidra till

att något begränsa bristen på lärare, främst i

gymnasieskolan. Regeringen avser att i

propositionen om vuxnas lärande återkomma till

hur minskningen skall kunna genomföras, utan

att den pågående förnyelsen av

vuxenutbildningen avstannar.

Utvärdering av folkbildningen

Styrningen av folkbildningen förändrades

radikalt 1991. Från att ha varit en centralstyrd

angelägenhet med detaljerade regler ändrades

styrningen till att staten endast angav vissa syften

med statsbidraget.

Det har nu gått drygt fem år sedan den senaste

statliga utvärderingen av folkbildningen

slutfördes. Regeringen gör därför bedömningen

att det är dags att initiera en ny utvärdering.

Regeringen avser att återkomma i denna fråga i

propositionen om vuxnas lärande.

4.4.2 Högre utbildning i 2000-talet

I 2000-talets högskola är det långsiktiga målet att

hälften av en ungdomskull skall ha börjat

högskolestudier vid 25 års ålder. 1964 sattes

målet att gymnasiet och fackskolan skulle

dimensioneras för hälften av en ungdomskull.

Det innebär att dagens unga får en utbildning

som till sin omfattning vida överträffar tidigare

generationers. Denna höga ambitionsnivå är ett

kraftprov för den svenska högskolan när det

gäller organisation och rekrytering av

kvalificerad personal. Därför krävs en förnyelse

av den högre utbildningens arbetsformer och

pedagogik.

2000-talets högskola måste präglas av minskad

snedrekrytering och ökad mångfald. I

globaliseringens tid måste internationaliseringen

av den högre utbildningen vidareutvecklas och

studentrörligheten över gränserna öka. Men

expansionen innebär också en utmaning för

lärosätena vad gäller rekryteringen av studenter.

Samtidigt måste en mångfaldens högskola bättre

avspegla det svenska samhällets olika delar. Att

minska den sociala och etniska

snedrekryteringen är en fråga om rättvisa men

också om kvalitet. Det nya studiestödet som

införs hösten 2001 med förbättrade villkor i

form av högre bidragsdel, pensionsgrundande

studiebidrag och högre fribelopp, är en viktig del

i detta arbete. En högskoleutbildning blir rikare

och en bättre förberedelse för ett liv i ett allt mer

globaliserat samhälle om studenterna har olika

bakgrund och erfarenheter. Av samma skäl är det

angeläget att motverka den starka köns-

uppdelningen i högskolans utbildningar. Arbetet

för att få fler kvinnor på ledande positioner i

högskolan måste med kraft gå vidare.

Diskriminering måste motverkas effektivt i

2000-talets högskola. För att nå ett jämjämlikt

samhälle präglat av kulturell mångfald måste

insatser mot diskriminering prioriteras. Det

handlar om det mest grundläggande kravet av

alla: rätten att bli behandlad som en individ med

lika rättigheter och skyldigheter som andra.

2000-talets högskola måste ge en utbildning,

av hög internationell kvalitet, som hela tiden

förnyas. Ambitionerna för kvalitetsarbetet i

högskolan ökas nu radikalt. All

högskoleutbildning kommer att utvärderas för

att driva på kvalitetsutvecklingen och säkerställa

att samtliga utbildningar håller hög kvalitet.

Studentinflytandet stärks för att studenterna

bättre skall kunna driva på utbildningens kvalitet

och förnyelse. Den pedagogiska förnyelsen av

högskoleutbildningen behöver utvecklas.

Distansutbildningen behöver expandera inte

minst för att möta utbildningsbehov utanför

högskoleorterna och för att öka möjligheterna

till studier på mer flexibla villkor i tid och rum.

Informationstekniken skapar nya möjligheter för

pedagogiken och för distansutbildningen.

Högskolan måste samarbeta med det omgivande

samhället, inte minst för att kunna möta

arbetsmarknadens behov av kompetens.

Forskning och forskarutbildning är av central

betydelse i det moderna samhället. Sverige skall

fortsätta att stärka sin position som framstående

forskningsnation. Forskning är en viktig

tillväxtfaktor. Samtidigt som den bidrar till

samhällets sociala, kulturella och demokratiska

utveckling är den av central betydelse för

näringslivet.

Sverige avsätter, inklusive näringslivets

betydande insatser, närmare fyra procent av

BNP till forskning och utvecklingsarbete, vilket

är mer än något annat land i världen. Staten har

ett särskilt ansvar för att garantera forskningens

frihet och att stödja vital grundforskning och

forskarutbildning.

Forskarutbildningen har blivit en strategiskt

viktig utbildning i 2000-talets kunskapssamhälle.

Behovet av forskarutbildade ökar både inom

högskolan och i det övriga samhället. Därigenom

kan forskningsanknytningen i

högskoleutbildningen och därmed utbildningens

kvalitet stärkas. Genom att öka antalet

forskarutbildade främjas spridningen av

kunskaper och forskningsresultat i hela

samhället.

Svensk forskning måste kraftsamla inom

angelägna forskningsområden, förbättra

villkoren för unga forskartalanger och fortsätta

öka andelen kvinnor på alla nivåer inom

forskarvärlden. I denna proposition föreslås

ytterligare resurser för att anställa nyexaminerade

forskare samt satsningar på bioteknik, IT,

materialvetenskap, humaniora, det konstnärliga

området, utbildningsvetenskap, vårdvetenskap

samt forskning om miljö och hållbar utveckling.

Anslagen till högre utbildning, studiestöd och

forskning ökar kraftigt. Under en fyraårsperiod

ökas anslagen till högskolans grundutbildning

med drygt 3,8 miljarder kronor. De statliga

anslagen till forskning höjs under samma tid med

nära 1,3 miljarder kronor. Tillsammans med den

beslutade reformeringen av studiestödet innebär

det att regeringen höjer anslagen till

högskolesektorn med mer än 9 miljarder kronor

under mandatperioden. Det är en satsning på

högre utbildning och forskning av historiskt sett

unik omfattning.

Utbyggnaden och antalet sökande till

högskolan

Utbyggnaden av högskolan fortsätter i hela

landet. Under perioden 1997 2003 tillförs

universiteten och högskolorna resurser för

närmare 100 000 nya permanenta

högskoleplatser. Det långsiktiga målet är att

hälften av en årskull skall ha börjat på högskolan

vid 25 års ålder.

Antalet högskolenybörjare läsåret 1998/99 var

66 700, vilket är den högsta siffran någonsin.

Antalet sökande som ej tidigare läst i högskolan

är hösten 2000 omkring 110 000. Trots

expansionen är antalet sökande alltså långt större

än antalet nybörjarplatser.

Omfördelning av högskoleplatser medger bl.a.

designsatsning

Under den kraftiga expansionen av högskolan

sedan 1997 har tyngdpunkten cirka hälften av

expansionen legat inom naturvetenskap och

teknik. Många högskolor och universitet har

aktivt och framgångsrikt rekryterat studenter till

dessa områden. Läsåret 1995/96 fanns ca 50 000

studenter inom det tekniska området. Tre år

senare, 1998/99, hade antalet ökat till nära 64 000

studenter. På det naturvetenskapliga området

ökade antalet studenter samtidigt från ca 68 000

till ca 82 000.

Flera lärosäten möter nu svårigheter i att

fortsätta den kraftiga expansionen inom

naturvetenskap och teknik. Regeringen har

därför beslutat att ge lärosätena rätt att omvandla

utbildningsplatser från naturvetenskap och

teknik till platser inom samhällsvetenskapliga,

humanistiska och juridiska ämnesområden om

högskolan eller universitet bedömer att

utbildningsuppdraget inte kan fullgöras, vad

avser naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar.

Designområdet utvecklas starkt. Det ökade

intresset för att använda formgivning som ett

sätt att höja produktkvaliteten, och därigenom

stärka svenska produkters internationella

konkurrenskraft, har bidragit till en ökad

efterfrågan på kompetens inom designområdet.

Regeringen bedömer att det finns behov av ny

utbildning på området och en utökning av

antalet platser.

Regeringen gör bedömningen att det behövs

en ökning för några av de lärosäten som har olika

former av designutbildning eller olika

utbildningar med inslag av design att tillämpa

ersättningsbeloppet för utbildningsområdet

design.

Media är ett annat område med stor

utvecklingspotential och hög efterfrågan på

kompetens. Regeringen bedömer dels att fler

lärosäten bör få tillämpa ersättningsbeloppet för

utbildningsområdet media, dels att området bör

utökas genom fördelning av nya

utbildningsplatser till området media.

Rymd- och miljösatsning i Kiruna

Den rymd- och miljövetenskapliga utbildningen

och forskningen i Kiruna är av stor betydelse för

Sverige. Regeringen gör i denna proposition en

förstärkning på dessa områden i Kiruna bl.a.

genom 150 nya utbildningsplatser och en

forskarskola i rymdteknik.

Studentinflytande och kvalitet i högskolan

Fokus måste läggas på kvaliteten inom den högre

utbildningen. Det sker dels internt inom

högskolan genom att studenternas inflytande

över verksamheten stärks, dels genom att

Högskoleverkets roll som extern

kvalitetsgranskare utvecklas.

Vidare ges studenterna nya förutsättningar att

påverka högskolan och utbildningarna. För att

detta arbete skall lyckas måste studenterna vara

delaktiga och medansvariga för verksamheten

och kvalitetsutvecklingen i högskolan.

Regeringen kommer att nära följa hur

högskolorna och studentkårerna utvecklar

studentinflytandet, inte minst när det gäller

enskilda studenters möjligheter till inflytande.

Enligt propositionen Studentinflytande och

kvalitetsutveckling i högskolan (prop.

1999/2000:28) skall lärosätena i sina

årsredovisningar redovisa hur studentinflytandet

utvecklas och studentkårerna ges rätt att

framföra erfarenheter och synpunkter i direkt

anslutning till årsredovisningarna.

I propositionen angav regeringen att den

skulle återkomma med förslag till reglering av

formerna för återkallande av ett

examenstillstånd. Denna möjlighet fyller en

central funktion i det nationella systemet för

kvalitetssäkring av den högre utbildningen. Ett

lärosäte vars utbildning inte svarar mot

kvalitetskraven får en tydlig signal om att

kvaliteten måste höjas - i annat fall kan

examenstillståndet återkallas. Detta understryker

kvaliteten hos de examina som får avläggas och

ger en tydlig signal till presumtiva studenter,

arbetsgivare och samhället i övrigt, såväl

nationellt som internationellt, om att svensk

högskoleutbildning håller genomgående hög

kvalitet.

Regeringen föreslår att högskolelagen

(1992:1434) tillförs, i enlighet med det förslag

som remitterats, nya bestämmelser som reglerar

förfarandet när det finns kvalitetsmässiga brister

i grundläggande högskoleutbildning, (se

avsnittet Kvalitet Statliga insatser). Målet är att

universitet och högskolor skall vidta åtgärder så

att utbildningen lever upp till kvalitetskraven,

men om så inte sker kan examenstillståndet

återkallas. De studenter som redan har påbörjat

utbildningen skall dock kunna slutföra sina

studier på berört lärosäte. Lärosätet måste då

vidta åtgärder så att utbildningen kan slutföras

med god kvalitet. Därmed tryggas såväl

utbildningens kvalitet som studenternas

rättssäkerhet.

Den öppna högskolan

För att öka rekryteringen till högskolan, men

också för att höja kvaliteten inom utbildningen

och forskningen, måste den ojämlika

rekryteringen till utbildning minska på alla

nivåer. Universiteten och högskolorna måste

arbeta mer medvetet med att bredda

rekryteringen för att uppnå större social och

etnisk mångfald i den högre utbildningen.

Förslag i dessa frågor som bl.a. innebär flexiblare

urvalsregler och mer aktiv rekrytering

remissbehandlas för närvarande. Regeringen

avser att återkomma till riksdagen med förslag

som syftar till att öka mångfalden, minska

snedrekryteringen och öka andelen ungdomar i

högskolan.

Jämställdhet

Högskolan är i hög utsträckning könssegregerad.

Ett stort antal utbildningar har en mycket

ensidig könssammansättning och alltför få

kvinnor finns på de högre positionerna i

högskolan. Regeringens insatser för att uppnå

jämställdhet mellan kvinnor och män inom

högskolan inriktas på att öka andelen kvinnor

inom lärar- och forskarkåren, att bryta de

könsbundna studievalen samt att integrera

genusperspektiv i undervisningen och stödja

genusforskning.

Universitet och högskolor har sedan 1997 i

uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma en

jämnare könsfördelning. Inom framför allt det

tekniska området har högskolorna bedrivit ett

målmedvetet arbete som har givit goda resultat.

SCB redovisar att antalet nybörjare på

civilingenjörsutbildningar ökade med 780 mellan

1993/94 och 1998/99. Av denna ökning var 570

kvinnor och 210 män. På utbildningarna till

högskoleingenjör står kvinnorna för nästan

hälften av ökningen. Det finns däremot ingen

motsvarande inbrytning av män där kvinnor av

tradition har varit överrepresenterade. Det är

därför angeläget att högskolorna gör ytterligare

ansträngningar för att öka antalet män på

utbildningar inom områden som undervisning

och vård med mycket stor andel kvinnor.

Andelen kvinnliga lärare i högskolan är låg,

särskilt på professorsnivån. Regeringen

presenterar nu höjda preliminära rekryteringsmål

för kvinnliga professorer för de kommande åren.

Målen kommer att omfatta fler högskolor än

tidigare. Det yttersta ansvaret för

jämställdhetsarbetet ligger på universitet och

högskolor. De nya organisationerna för

forskningsfinansiering föreslås aktivt verka för

jämställdhet inom forskningen. En forskarskola

med inriktning mot genusforskning föreslås.

Lagregler mot diskriminering av studenter

Studenter omfattas i dag inte av lagarna om

förbud mot diskriminering på grund av kön,

sexuell läggning, funktionshinder eller etnisk

tillhörighet. Dessa gäller endast i arbetslivet.

Eftersom högskoleutbildning har en så

avgörande betydelse för den enskilde och för

samhällets utveckling är det viktigt att stärka

studentens skydd mot diskriminering.

Regeringen bedriver ett arbete i syfte att få

fram lagregler som skyddar studenter mot

diskriminering på grund av kön, sexuell läggning,

funktionshinder eller etnisk tillhörighet. Ett

förbud mot diskriminering kan utgöra basen för

det fortsatta arbetet för en öppen högskola som

behandlar alla lika, en högskola där studenterna

har ett starkare skydd, bättre stöd och en tydlig

väg att driva sin sak.

Studenter med funktionshinder

Alla personer har lika rätt till högskoleutbildning

även om de har funktionshinder. Studenter med

funktionshinder bör därför ges bättre

förutsättningar att bedriva högskolestudier.

Universitet och högskolor skall beakta behovet

av stöd för studenter med funktionshinder.

Lärarutbildning på förstärkt vetenskaplig

grund

Regeringen har lagt en proposition om en

framtida lärarutbildning på förstärkt vetenskaplig

grund, En förnyad lärarutbildning (prop.

1999/2000:135) som behandlas i riksdagen under

hösten. Förslaget betonar vikten av djupa

ämneskunskaper i lärarutbildningen, en bättre

verksamhetsanknytning samt kraftigt förstärkt

forskning kring lärande vilket ger alla lärare en

gemensam gedigen utbildningsvetenskaplig

grund.

I enlighet med propositionen om en ny

lärarutbildning lägger regeringen nu förslag om

att anslagen för utbildningsvetenskaplig

forskning ökas med 90 miljoner kronor.

Dessutom föreslås två nya forskarskolor inom

det utbildningsvetenskapliga området.

Forskning och forskarutbildning

I denna proposition föreslås en fördelning av 939

miljoner kronor av de närmare 1,3 miljarder

kronor till forskning och forskarutbildning

under perioden 2000-2003 som riksdagen

tidigare beslutat om. Förslag till fördelning av

resterande 340 miljoner kronor har tidigare

föreslagts riksdagen.

Generationsskiftet

En betydande del av de ökade anslagen avses att

användas till att bygga ut och förstärka

forskarutbildningen. Antalet doktorander och

forskarexaminerade har ökat kraftigt under

senare år. Sverige har i dag lika många

doktorander som det fanns gymnasister i början

av 1950-talet. Men för att klara det förestående

generationsskiftet inom svensk forskning och

den ökande efterfrågan på personer med

forskarutbildning, behövs ytterligare satsningar.

Regeringen lägger förslag om sexton

forskarskolor inom ett brett spektrum av ämnen.

De ökade resurserna till humanistisk forskning

förbättrar förutsättningarna för

forskarutbildningen i humaniora. Vidare tillförs

Rådet för högskoleutbildning 5 miljoner kronor

för att bl.a. utveckla handledningen inom

forskarutbildningen. Regeringen avser också att

föra in en bestämmelse i högskoleförordningen

(1993:100) som innebär att varje lärosäte som

anordnar forskarutbildning skall anordna

utbildning av handledare inom

forskarutbildningen.

För att klara generationsskiftet behövs även

särskilda satsningar på unga forskare. Regeringen

föreslår därför att 110 miljoner kronor avsätts

för rekryteringstjänster för unga forskare och

särskilda medel till framstående unga forskare.

Ökade forskningsresurser till universitet och

högskolor

Regeringen har tidigare inlett en omfattande

satsning på att förstärka forskningen och

forskarutbildningen vid de tre nya universiteten i

Karlstad, Växjö och Örebro, vid Mitthögskolan

samt vid högskolorna i Kalmar och

Karlskrona/Ronneby som tilldelats

vetenskapsområde. Regeringen har redan tidigare

aviserat att anslagen till dessa lärosäten höjs med

sammanlagt 250 miljoner kronor under perioden

2000 2002. Dessa högskolor tilldelas nu

ytterligare sammanlagt 45 miljoner kronor 2003.

Dessutom får Mälardalens högskola, som

tilldelats vetenskapsområdet teknik, 2 miljoner

kronor 2001 och 12,5 miljoner kronor 2003 i

höjda anslag.

De statliga anslagen för forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid övriga

högskolor ökas med sammanlagt 70,5 miljoner

kronor. Universiteten i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN],

Stockholm, Göteborg, Umeå och Linköping

samt Luleå tekniska universitet får sammanlagt

37 miljoner kronor i höjda anslag för

humanistisk forskning. Linköpings universitet

och Luleå tekniska universitet får dessutom

förstärkta resurser för teknisk forskning med

sammanlagt 8 miljoner kronor.

För att förnya forskarutbildningen och

utveckla samarbetet mellan lärosätena lägger

regeringen förslag om sexton forskarskolor. För

dessa forskarskolor tillskjuts sammanlagt 214

miljoner kronor.

Viktiga forskningsfält

Det är angeläget att främja kraftsamling och ökat

gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga

discipliner samt att utveckla spetskompetens

inom viktiga forskningsfält. Under perioden

2001-2003 tillförs successivt nya resurser till

forskning och forskarutbildning (inkl.

forskarskolor) inom bioteknik och biovetenskap

om 120 miljoner kronor, informationsteknik och

IT-forskning om 120 miljoner kronor,

materialvetenskap och materialteknik om 35

miljoner kronor, humaniora och

samhällsvetenskap om 128 miljoner kronor,

vård- och omsorgsforskning om 35 miljoner

kronor, forskning och utvecklingsarbete inom

det konstnärliga området om 20 miljoner kronor

samt forskning om miljö och hållbar utveckling

om 20 miljoner kronor. Ett annat angeläget

forskningsområde är forskning kring

kunskapsutveckling, utbildning och lärande. I

propositionen En förnyad lärarutbildning (prop.

1999/2000:135) har regeringen föreslagit

omfattande satsningar inom detta forskningsfält.

Anslagen till denna forskning föreslås höjas med

sammanlagt 114 miljoner kronor (inkl.

forskarskolor).

Samverkan med det omgivande samhället

Högskolans samverkan med det omgivande

samhället bör utvecklas på alla områden och

integreras i utbildning och forskning. Universitet

och högskolor bör fortsätta att utveckla

strategier och handlingsprogram för samverkan

med det omgivande samhället. Utifrån varje

lärosätes förutsättningar är det angeläget att de

medverkar i det fortsatta arbetet med de

regionala tillväxtavtalen.

4.4.3 Ett reformerat studiestöd

En bredare rekrytering till högre utbildning och

vuxenutbildning förutsätter ett bra studiestöd.

Den 1 juli 2001 införs ett reformerat och

sammanhållet studiestöd som ersätter dagens

studiemedel, svux (särskilt vuxenstudiestöd) och

svuxa (särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa).

Det reformerade studiestödet innebär bl.a. att

bidragsdelen och fribeloppet i studiemedlen höjs,

att återbetalningen reformeras och att

studiebidraget blir pensionsgrundande. Studie-

bidraget vid heltidsstudier är i dag 1 984 kronor

per månad och kommer att höjas med 478

kronor till 2 462 kronor, en höjning med 24

procent. Fribeloppet ökar från 54 900 kronor per

år till 91 500 kronor (2000 års prisnivå).

4.4.4 Vissa gemensamma områden

Främja intresset för naturvetenskap, teknik

och matematik

Regeringen har under lång tid understrukit

betydelsen av naturvetenskap och teknik för

samhället och har också gjort stora satsningar för

att stimulera intresset för studier i dessa ämnen i

både ungdomsskolan och högskolan.

Regeringen har inrättat nationella

resurscentrum i kemi, fysik, teknik och

matematik, med ett nationellt ansvar att bl.a.

arbeta med utvecklingen av undervisningen i

dessa ämnen och ge stöd till lärare och elever.

Vidare får ett flertal teknik- och

naturvetenskapscentra finansiellt stöd. På

regeringens uppdrag bedriver Statens skolverk

och Högskoleverket det s.k. NOT-projektet

som bl.a. har i uppdrag att påverka elevers attityd

och intresse för naturvetenskap, teknik och

miljö. Dessutom har regeringen satsat på

tekniskt-naturvetenskapligt basår för att

ytterligare underlätta rekryteringen till

högskolan inom dessa områden.

Utvecklingen inom det naturvetenskapliga

forskningsfältet går mycket fort och nya

kunskaper och nytt tänkande måste tas tillvara i

undervisningen för att fånga upp barns och

ungas intresse. Det gäller inte minst biotekniken

med alla dess tillämpningar.

Arbetet med att stödja undervisningen i

naturvetenskap, teknik och matematik är

långsiktigt och behöver öka. Bl.a. kan särskilda

insatser genomföras inom ramen för de

nationella resurscentra som finns i kemi, fysik,

teknik och matematik.

Regeringen avser att ta initiativ till lämpliga

åtgärder för att främja intresset för

naturvetenskap, teknik och matematik, t.ex.

genom nya samarbetsprojekt eller

stimulansåtgärder.

Utbildning för hållbar samhällsutveckling

Regeringen har slagit fast att Sverige skall vara en

ledande nation när det gäller utvecklingen för ett

hållbart samhälle. Utbildning och

kunskapsutveckling är en grundläggande faktor i

strävan för en hållbar samhällsutveckling.

Utbildningsministrarna i Baltic 21-regionen har

beslutat att inrätta ett sektorsnätverk för att

utveckla en Agenda 21 för utbildning i

Östersjöregionen. Sverige har här en utmärkt

möjlighet att påverka utvecklingen av

utbildningen för ett hållbart samhälle i regionen.

En hållbar samhällsutveckling omfattar

ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter.

Dessa tre aspekter är ömsesidigt beroende av

varandra och för att uppnå hållbar utveckling

krävs att de integreras. Utmaningen för en

framgångsrik utveckling av det hållbara samhället

är att naturvetenskap/teknik, humaniora och

samhällsvetenskap samverkar på ett integrerat

sätt. Det innebär en stor omställning för lärarnas

sätt att arbeta, på alla nivåer i

utbildningssystemet, och får alltså inverkan på

såväl lärarutbildning som kompetensutveckling

av redan aktiva lärare.

Ordförandeskapet i Europeiska unionen

våren 2001

Under det svenska ordförandeskapet i EU våren

2001 kommer utbildnings- och

forskningsfrågorna att spela en viktig roll. Vid

Europeiska rådets extra möte i Lissabon om

sysselsättningen formulerades det strategiska

målet för Europeiska unionens arbete under den

närmaste tioårsperioden att bli världens mest

konkurrenskraftiga och dynamiska,

kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till

hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre

arbetstillfällen och en högre grad av social

sammanhållning . Utbildning är ett centralt

område för insatser som syftar till att uppfylla

detta mål. Uppföljningen av slutsatserna från

Lissabon, och förberedelserna inför toppmötet

om sysselsättningen i Stockholm i mars 2001,

blir därför en mycket viktig uppgift inom

utbildningsområdet under ordförandeskapet.

Andra viktiga delområden i uppföljningen av

Lissabonslutsatserna är utveckling av

användningen av informationsteknik i all

utbildning samt främjande av livslångt lärande

och rörlighet och utbyten över gränserna.

Arbetsprogrammet kommer även att omfatta

frågor som rör utbildningens kvalitet, utveckling

av samarbetet med kandidatländerna och

språkinlärning. Första halvåret 2001 svarar

Utbildningsdepartementet för ett tiotal

tjänstemannamöten och expertkonferenser som

förläggs till olika orter i Sverige och med teman

som anknyter till arbetsprogrammet.

Satsningar på både utbildning och forskning är

väsentliga för utvecklingen av ett kunskapens

Europa. Därför kommer utbildnings- och

forskningsministrarna för första gången sedan

1994 att ha ett gemensamt informellt möte vilket

äger rum i Uppsala den 1-3 mars 2001.

I slutet av juni 2001 genomför det svenska

ordförandeskapet i samarbete med Lettland och

EU-kommissionen en konferens i Riga för

utbildningsministrarna från EU och

kandidatländerna. Konferensen kommer bl.a. att

ha den särskilda handlingsplanen för användning

av informationsteknik inom utbildningsområdet,

eLearning, som tema.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Såväl huvudmannaskap, finansieringsformer som

statliga insatser varierar inom politikområdet.

Insatserna består av:

 Finansiering och anslag. Totalt uppgår den

direkta statliga finansieringen inom

politikområdet till ca 30 procent av

driftkostnaderna vilket medför att detta inte

är den dominerande styrformen. Anslagen

utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt

som bidrag till kommunal och enskild

verksamhet. Anslagen till högskolans

grundutbildning är delvis

prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara

till löpande verksamhet utan används också

som kompletterande finansiering för att

förändra, utveckla, förnya och komplettera

den befintliga verksamheten. Viktiga exempel

på detta är kunskapslyftet inom

vuxenutbildningen, försöksverksamheten

med kvalificerad yrkesutbildning (KY), IT i

skolan (ITiS), kompetensutveckling för lärare

och den i juni 2000 framlagda propositionen

om maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop.

1999/2000:129).

 Reglering och uppställande av mål. För hela

politikområdet utom för folkbildningen

fastställs mål och vissa regler i lag och andra

författningar. För folkbildningen fastställer

staten endast syften medan mål och regler

fastställs av folkbildningen själv genom

Folkbildningsrådet. För förskoleverksamhet,

skola och vuxenutbildning gäller skollagen

(1985:1100) och läroplaner. För universitet

och högskolor gäller högskollagen

(1992:1434) och för studiestödsområdet

studiestödslagen (1973:349 och 1999:1395).

Dessa lagar och i förekommande fall

läroplaner är också giltiga för den enskilda

verksamheten på respektive område. På

högskoleområdet gäller dock en särskild lag

för enskilda utbildningsanordnare (1993:792).

 Uppföljning. De centrala myndigheterna

Statens skolverk, Högskoleverket och

Centrala Studiestödsnämnden har

uppföljnings- och statistikansvar på sina

respektive områden. Statistiska Centralbyrån

svarar för gemensam utbildningsstatistik.

 Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning.

De ovannämnda centrala myndigheterna har

samtliga ett utvärderingsansvar på sina

områden och har omfattande

utvärderingsprogram. Folkbildningsrådet

svarar för kontinuerlig utvärdering av

folkbildningen och staten tar vart femte år

initiativ till en statlig utvärdering. Arbete med

kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och

kvalitetsutveckling pågår inom kommuner,

skolor och högskolor. Skolor och kommuner

skall årligen upprätta kvalitetsredovisningar.

Vid Skolverket finns en

kvalitetsgranskningsnämnd och Skolverket

genomför sedan 1998 årliga

kvalitetsgranskningar på områden som

fastställs av regeringen. Universitet och

högskolor arbetar med kvalitetsutveckling

vilket är ett åläggande enligt högskolelagen.

Arbetet följs upp av Högskoleverket.

Högskoleverket granskar löpande

examensrätter vid alla universitet och

högskolor och kan dra in dem eller göra

påpekanden. Högskoleverket genomför

nationella utvärderingar som kan vara

inriktade på ett ämne, ett program eller

särskilda aspekter.

 Tillsyn. Tillsynen inom politikområdet utövas

av de centrala myndigheterna. Kommunerna

utövar tillsyn över enskild

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

inom kommunen. Folkbildningsrådet utövar

tillsyn över folkbildningen.

 Internationellt samarbete. Det internationella

samarbetet på det utbildningspolitiska

området är en viktig del av de statliga

insatserna.

Förskola och skola

Insatser inom kompetensutvecklingsområdet

Under ett antal år har regeringen avsatt särskilda

medel för skolutveckling, framför allt

kompetensutveckling av lärare. Avsikten från

regeringens sida har varit att underlätta för

kommunerna att ta sitt ansvar för personalens

kompetensutveckling och skolans utveckling.

Insatserna har av regeringen bedömts

nödvändiga för att påskynda skolutvecklingen

och skolans arbete för att nå de nationella målen.

Därutöver har i 2000 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1999/2000:100) 100

miljoner kronor avsatts under vardera åren 2001

och 2002 för insatser i syfte att förbättra

måluppfyllelsen i grundskolan.

Skolverket har i uppdrag att följa upp och

redovisa projektens genomförande. Med hänsyn

till den omfattande ekonomiska satsning som

dessa särskilda insatser innebär samt det

omfattande utvecklingsarbete som härigenom

initieras och stimuleras, bör Skolverket få i

uppdrag att göra en mer samlad redovisning av

projektens genomförande och redovisa de

effekter av de statliga insatserna som kan påvisas.

Regeringen har också satsat närmare 1,5

miljarder kronor på skolutveckling genom

projektet ITiS - IT i Skolan. Projektet innebär

omfattande insatser för kompetensutveckling av

lärare i arbetslag. I projektet ingår även att

förbättra skolors tillgänglighet till Internet, e-

postadress till alla lärare och elever samt andra

instanser.

Från och med 1998 har regeringen avsatt cirka

fyra miljarder kronor för att stödja

skolutveckling och lärarnas

kompetensutveckling.

Insatser för elever i behov av särskilt stöd

I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.

1998/99:100) aviserade regeringen avsikten att

även i fortsättningen prioritera arbete med

kvalitet och likvärdighet i skolan. Elever i behov

av särskilt stöd, såväl i grund- som i

gymnasieskolan måste ges förutsättningar att nå

målen. Som redovisas under avsnittet ovan har

under första året medel fördelats för att förstärka

stödet till kompetensutveckling för undervisning

av elever i behov av särskilt stöd samt för att

stödja och stimulera arbetet med

språkutveckling, med inriktning på att förbättra

läs- och skrivmiljöerna.

Regeringen har tillsatt en expertgrupp som har

i uppdrag att analysera behovet av insatser för att

stärka måluppfyllelsen och den individuella

planeringen i grundskolan. Expertgruppen skall

bl.a. studera hur insatser i skolan för elever i

behov av särskilt stöd ingår i planeringen,

uppföljningen, utvärderingen och

resursfördelningen.

Mot bakgrund av det stora behovet av

forskning och utveckling disponerar Skolverket

sammanlagt 6 miljoner kronor under en

treårsperiod för att stimulera och stödja

pedagogisk forskning inom området

specialskolor och resurscenter.

Därtill har regeringen, som redovisas nedan,

tillsatt en organisationskommitté för att se över

statens stöd i specialpedagogiska frågor till

kommunerna (Dir 2000:9).

Skolverket har i uppdrag att analysera

orsakerna till att elever lämnar grundskolan och

gymnasieskolan utan fullständiga betyg och

orsakerna till att elever vid det individuella

programmet inte går vidare till studier på

nationellt eller specialutformat program.

Skolverket skall därvid särskilt uppmärksamma

elever med utländsk bakgrund och elever med

funktionshinder. Uppdraget skall redovisas

senast den 1 maj 2001. En delredovisning av

uppdraget skall lämnas senast den 1 oktober

2000.

Specialskolan m.m.

Den 1 juli 2000 inrättades en särskild myndighet,

Specialskolemyndigheten, som skall samordna

resurser, utvecklingsarbete m.m. i syfte att stärka

utvecklingen av skolornas inre arbete för att

bidra till en ökad måluppfyllelse. Dagens

regionala specialskolor samt Åsbackaskolans

skoldel är inordnade i den nya myndigheten.

Därmed har dessa skolor upphört att vara egna

myndigheter.

I kommittédirektiven för Statens stöd i

specialpedagogiska frågor (Dir. 2000:9) ges en

särskild utredare i uppdrag att förbereda

ombildandet av Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH) till en ny

myndighet för statens stöd i specialpedagogiska

frågor. Åsbackaskolans, Ekeskolans,

Hällsboskolans och Tomtebodaskolans

resurscenter skall inordnas i den nya

myndigheten. Därmed upphör dessa

resurscenter att vara egna myndigheter. Till

myndigheten skall också föras de statliga

bidragen för landstingens

hörselvårdskonsulenter, vissa kunskapscenter

och datapedagogerna vid de regionala dataresurs-

centren, de s.k. REDAH-centren.

Myndigheten skall svara för såväl stöd som

utvecklingsverksamhet. Syftet med förändringen

är bl.a. att bidra till ökad måluppfyllelse och

flexibilitet i statens organisation för stöd i

specialpedagogiska frågor samt förbättra

samverkan mellan stat, kommun och landsting i

frågor som rör barn och ungdom med

funktionshinder.

Särskolan

Antalet elever i särskolan och då främst i

grundsärskolan har fortsatt att öka under det

senaste året. Skolverket har i uppdrag att

analysera orsakerna till ökningen. Uppdraget

skall redovisas den 1 oktober 2000.

Regeringen har även uppdragit åt Skolverket

att utöka sin tillsyn av särskolan samt att

ytterligare analysera särskolans verksamhet för

att öka kunskaperna om hur skolformen svarar

mot elevernas behov och förutsättningar.

Uppdraget skall redovisas under 2001.

Skolverket genomför för närvarande också en

revidering av särskolans kursplaner.

Riksdagen har bifallit regeringens förslag om

en förlängning av försöksverksamheten med

ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda

barns skolgång, som innebär att barn som

bedöms inte kunna nå upp till grundskolans

kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda

får tas emot i särskolan endast efter

vårdnadshavarnas medgivande (prop.

1999/2000:68, bet. 1999/2000:UbU16, rskr.

1999/2000:229). Förlängningen gäller till

utgången av juni 2005. Skolverket har i uppdrag

att fortsatt utvärdera och fördjupat följa

verksamheten och att utvärdera alternativet att

vara inskriven i särskolan men integrerad i en

klass i grundskolan. Uppdraget skall redovisas

senast den 1 mars 2002.

Värdegrundsfrågor

Barns och ungas attityder och värderingar

utvecklas tidigt och i hög grad genom samspelet

med andra barn och unga. Det är därför viktigt

att utveckla och stärka skolans och lärarnas,

pedagogernas och skolpersonalens förmåga att

förstå och värdera barns och ungas relationer

samt vardagliga och mänskliga situationer i

undervisningen. I detta arbete är skolledarnas

ansvar och engagemang avgörande. Förskolan

och skolan, som är samhällets största sociala

mötesplatser, kan genom ett medvetet och aktivt

arbete motverka negativa attityder och fördomar

och bryta stereotypa könsrollsmönster.

Regeringen kommer de närmaste tre åren att

satsa sammanlagt 12 miljoner kronor för att

bredda och höja skolväsendets vetenskapliga

kunskapsbas och kompetens samt göra

forskningen tillgängligare inom

värdegrundsområdet. Göteborgs universitet och

Umeå universitet i samarbete med Ersta Sköndal

högskola har fått projektmedel för detta

ändamål.

Allmän förskola

En viktig insats för att utveckla det livslånga

lärandet är den läroplan för förskolan som gäller

från 1998. Genom läroplanen har förskolan förts

in som det första steget i samhällets samlade

utbildningssystem för barn, ungdomar och

vuxna. Förskolans läroplan har samma syn på

barns och ungdomars utveckling och lärande

som övriga läroplaner. För fritidshemmen och

familjedaghemmen finns det riktlinjer i form av

allmänna råd som har en tydlig anknytning till

läroplanerna. Reformarbetet innebär att det

pedagogiska perspektivet blivit tydligare.

Försöksverksamhet utan timplan i grundskolan

I höst startar en femårig försöksverksamhet med

utbildning utan timplan i grundskolan. 79

kommuner kommer att delta i

försöksverksamheten, som innebär att man kan

arbeta utan den nationella timplanens uppdelning

i viss tid per ämne eller ämnesgrupp.

Kursplanerna för de olika ämnena skall dock

följas. Den minsta garanterade

undervisningstiden för grundskolans nio år gäller

också. Syftet är att pröva om och hur en

avskaffad timplan kan medföra en bättre

måluppfyllelse för olika elevgrupper. Avgörande

för om timplanens indelning i tid kan tas bort

kommer bl.a. att vara om kommunernas och

skolornas uppföljning, utvärdering och

egentillsyn är tillräcklig för att garantera kvalitet

och likvärdighet i undervisningen.

Gemensamt ansvar för skolutveckling

Med den s.k. Avsiktsförklaringen påbörjades ett

brett samarbete som syftar till att utveckla

förskolan och skolan och göra dem till attraktiva

arbetsplatser. Avsiktsförklaringen

undertecknades av Utbildningsdepartementet,

Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund,

SKOLLEDARNA och Svenska

Kommunförbundet i augusti 1998.

Projektet Skolan en utvecklande

organisation (Attraktiv skola) har inletts.

Samtliga kommuner har inbjudits och ett

trettiotal kommuner kommer att väljas ut att

delta i projektet, som syftar till att finna nya

utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare.

Särskild lärarutbildning (SÄL) som påbörjades

1999 enligt Avsiktsförklaringen innebär en

snabbare väg in i läraryrket för människor med

god kompetensmässig bakgrund och en

möjlighet att förena lärararbetet och studier till

lärare. Regeringen bedömer det som angeläget

att denna utbildningsform utvidgas som ett led i

arbetet att minska bristen på lärare.

Samarbete skola arbetsliv

Ett utvecklat samarbete med arbetslivet både på

nationell och lokal nivå är en viktig och

nödvändig förutsättning för att förbättra

gymnasieskolans, främst yrkesutbildningarnas,

kvalitet. Utbildningsdepartementet har därför

tillsatt en särskild arbetsgrupp med

arbetsmarknadens parter. Arbetsgruppen har till

uppdrag att redovisa förslag, som bl.a. syftar till

att öka arbetslivets möjligheter att dels påverka

yrkesutbildningarnas utformning, dels delta vid

genomförandet av yrkesutbildning.

Gymnasieskolans framtida utbud av studievägar

utreds

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk

kommitté med uppdrag att utreda och lämna

förslag till en framtida utformning av

gymnasieskolans utbud av studievägar (dir.

2000:35). Gymnasieskolan skall även i

fortsättningen omfatta en sammanhållen

utbildning under minst tre år, men bör omfatta

färre program med ett bredare innehåll än i dag.

Programutbudet bör analyseras med

utgångspunkt i den framtida arbetsmarknadens

behov, individens personliga bildningsbehov

samt behovet av förberedelse för vidare studier.

Gymnasieskolans nya struktur bör stödja en

breddad rekrytering till högskolan och ett ökat

antal studerande inom områdena naturvetenskap

och teknik. Systemet med riksrekryterande

utbildningar skall granskas. Kommittén skall

redovisa uppdraget senast den 1 oktober 2001.

Tilläggsdirektiv till Kommittén för uppföljning av

resursfördelning till fristående grundskolor

Kommittén har fått i uppdrag att utreda de

ekonomiska konsekvenserna för kommunerna

och de fristående gymnasieskolorna av de

nuvarande reglerna för bidragsgivning till de

fristående gymnasieskolorna (dir. 1999:76).

Kommittén har även fått i uppdrag att utreda

eventuella följder av att privata vinstintressen

styr etableringen av en del fristående skolor och

om det finns problem med huvudmän som

driver flera skolor. I uppdraget ingår även att

lämna förslag till regler för bidragsgivning.

Utredningens arbete skall redovisas senast den 1

mars 2001.

Utökad undervisningstid i gymnasieskolan

Regeringens förslag: 5 kap. 4 d § skollagen

(1985:1100) skall ändras så att den garanterade

undervisningstiden för elever på det estetiska

programmet, naturvetenskapsprogrammet och

samhällsvetenskapsprogrammet ökas med 30

timmar till 2 180 undervisningstimmar och för

övriga nationella program med 60 timmar till

2 430 undervisningstimmar.

Skälen för regeringens förslag: Gymnasieskolan

skall kvalificera eleverna för personlig utveckling,

ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande

arbetsliv och ett livslångt lärande. En

gymnasieutbildning utgör i dag en nödvändig

förutsättning för att kunna komma ut på en

arbetsmarknad som i allt högre grad kräver

kompetent och välutbildad personal.

I propositionen Växa med kunskaper (prop.

1990/91:85) angavs motiven för att höja

ambitionsnivån för den gymnasiala utbildningen,

nämligen att höja den allmänna utbildningsnivån

och förbereda alla för ett livslångt lärande, där

återkommande utbildning blir allt vanligare och

möjligheterna för alla att gå vidare till högre

studier är reella. De grundläggande motiven till

dagens gymnasieskola bör enligt regeringens

uppfattning ligga kvar.

Alla nationella och specialutformade program

är treåriga och har en gemensam kärna av

allmänna ämnen. Gymnasiereformen har

inneburit en ambitionshöjning framför allt för

yrkesutbildningen. Framför allt har dessa fått ett

ökat innehåll vad gäller allmänna ämnen som

svenska, engelska och matematik, till en

omfattning som elever i gymnasieskolan för ett

halvt decennium sedan läste i betydligt mindre

omfattning.

Regeringen prioriterar arbetet för att

resultaten i gymnasieskolan ytterligare förbättras

och att andelen elever med slutbetyg ökar.

Fortsatta åtgärder för att stimulera kvaliteten och

likvärdigheten i gymnasieskolan är nödvändiga

för att Sverige skall kunna fortsätta att mäta sig

med de främsta kunskapsnationerna.

Det nationella uppdraget för en kommun när

det gäller gymnasieskolan handlar om elevens

rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. I

det decentraliserade och målstyrda skolsystemet

skall den nationella skolpolitiken genomföras på

lokal nivå. Skolhuvudmännen måste därför

tillgodose elevernas behov och deras rätt enligt

skollagen (1985:1100) att få en likvärdig

utbildning. Kommunerna har således ett stort

ansvar för gymnasieskolans måluppfyllelse.

Gymnasieskolan är i dag i realiteten en

obligatorisk skola. Målen för gymnasieskolan har

en hög ambition. Dessa formulerade regeringen

senast i de nya programmål som gäller från och

med hösten 2000. Många elever har dock

svårigheter att nå gymnasieskolans mål. Andelen

20-åringar som har en fullföljd

gymnasieutbildning är i dag lägre än för fem år

sedan. Detta är främst en effekt av denna högre

ambition för gymnasieskolan. Regeringen har

vidtagit flera åtgärder för att förbättra resultatet,

t.ex. ökade möjligheter till stödundervisning och

möjlighet till etappindelning av vissa kärnämnen.

Regeringen bedömde senast i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1999/2000:100), att det

finns starka skäl att ge gymnasieskolan bättre

möjligheter att nå utbildningsmålen. En ökad

total undervisningstid i gymnasieskolan ger

bättre förutsättningar för eleverna att nå målen.

Skälen för en utökning är att undersökningar

från Skolverket visar att det finns elever i

gymnasieskolan som har svårt att nå målen.

Detta gäller framför allt elever på program med

yrkesämnen i kärnämnena svenska, matematik

och engelska. En ökning av undervisningstiden

skapar bättre förutsättningar för eleverna att nå

målen, främst i kärnämnen där nuvarande

resultat behöver förbättras. Om fler elever når

målen minskar kostnaderna för senare åtgärder,

t.ex. i form av gymnasial vuxenutbildning och

arbetsmarknadsinsatser. I den kommunala

budgeten minskar belastningen för socialbidrag

m.m. Resurser som sätts in tidigt i

utbildningssystemet har därtill en bättre effekt,

vilket torde medföra en samhällsekonomisk

nettovinst. Det finns därmed en dynamisk effekt

i regeringens förslag.

Enligt regeringens förslag skall antalet

undervisningstimmar för program med

yrkesämnen ökas med 30, dvs. till 2 400 timmar.

Därutöver skall antalet undervisningstimmar

ökas för samtliga nationella och specialutformade

program med 30, dvs. en garanterad

undervisningstid på 2 180 respektive 2 430

timmar. Denna utökning motiveras främst av att

det krävs mer resurser för projektarbetet, som

införs fr.o.m. hösten 2000. Regeringens förslag

innebär att 5 kap. 4 d § skollagen (1985:1100)

måste ändras. För att kompensera

kommunsektorn kommer utgiftsområde 25 att

tillföras 110 miljoner kronor, som i

beräkningarna i 2000 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1999/2000:100) avsattes

för en utökad undervisningstid i

gymnasieskolans samtliga program.

Ändring i skollagen

Regeringens förslag: En ändring skall göras i

5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) som innebär

att av riksdagen tidigare beslutade ändringar i

bestämmelsen samordnas.

Skälen för regeringens förslag: I prop.

1998/99:105 Elever med funktionshinder ansvar

för utbildning och stöd som överlämnades till

riksdagen i maj 1999 föreslog regeringen en

ändring i 5 kap. 33 § skollagen. I september 1999

föreslog regeringen i prop. 1999/2000:10 Ett

reformerat studiestödssystem en ändring i samma

paragraf. Det senare ändringsförslaget

föranleddes av förslaget om införande av en ny

studiestödslag, vilket innebar att endast en

följdändring behövde göras i 5 kap. 33 §

skollagen. I studiestödspropositionen

uppmärksammades inte det ändringsförslag som

överlämnats till riksdagen genom prop.

1998/99:105.

Riksdagen beslutade i enlighet med

regeringens förslag i prop. 1998/99:105 och en

lag om ändring i skollagen utfärdades den 4

november 1999, 1999:886. Lagen trädde i kraft

den

1 juli 2000. I december 1999 beslutade riksdagen

om en lag om ändring i skollagen i enlighet med

regeringens förslag i studiestödspropositionen.

Lagen utfärdades den 16 december 1999,

1999:1402 och träder i kraft den 1 juli 2001.

Lagen (1999:1402) om ändring i skollagen

medförde alltså att den ändring som riksdagen

beslutade genom lagen (1999:886) upphävs den 1

juli 2001. Som redan nämnts var detta inte

avsikten med förslaget i

studiestödspropositionen. För att samordna de

ändringar som tidigare behandlats av riksdagen

bör den nu föreslagna ändringen göras i 5 kap. 33

§ skollagen.

Gemensamma insatser inom förskola, skola

och vuxenutbildning

Utveckling av läroplanerna som styrinstrument

Utvärderingar visar att de övergripande målen i

läroplanerna i alltför liten utsträckning styr

verksamheten på det sätt som var avsett. Andra

styrdokument som kursplaner och

betygskriterier väger ofta tyngre än läroplanerna.

Läroplanernas funktion som styrdokument ses

över i syfte att identifiera insatser som kan

förstärka läroplanens ställning. Uppdraget skall

redovisas den 31 maj 2001.

En stärkt skolledarroll

Utvärderingar har visat att skolledare på vissa

håll inte får tillräckligt goda förutsättningar för

att leda det pedagogiska arbetet. Skolledarens roll

behöver stärkas för att rektor på ett tydligt sätt

skall kunna ta skolans ansvar för barns och

ungdomars lärande och utveckling.

En expertgrupp har tillsatts för att diskutera

skolledares roll i det decentraliserade

utbildningssystemet. Gruppen skall bl.a.

definiera skolledares ansvar och befogenheter i

syfte att skapa bättre förutsättningar för ett

effektivt ledarskap. I gruppens uppdrag ingår

också att överväga hur kommunikationen mellan

staten, kommunledningar och skolledare kan

förbättras t.ex. genom att erbjuda någon form av

mötesplats för informations- och

erfarenhetsutbyte. Uppdraget skall redovisas den

30 maj 2001.

Kvalitetsgranskningsnämnden

Den 1 juli 1999 inrättades en

kvalitetsgranskningsnämnd inom Skolverket på

regeringens initiativ med uppgift att genomföra

nationella kvalitetsgranskningar på uppdrag av

regeringen. Nämnden har nyligen lämnat sin

första rapport som omfattar tre granskningar: En

likvärdig betygssättning, Det kommunala

ansvaret för helheten i utbildningen övergångar

och skolbyten samt Kvaliteten i utbildning som

anordnas på entreprenad. Rapporten bereds för

närvarande inom Regeringskansliet.

Kvalitetsindikatorer

Sedan 1998 har Skolverket i uppdrag att utveckla

indikatorer som belyser kvalitetsutvecklingen i

såväl barnomsorg som skola. År 1999 redovisade

verket ett förslag till indikatorsystem. Samtidigt

inledde verket en pilotstudie med

kvalitetsindikatorer på lokal nivå. En första

rapportering har skett. Verket avser dock att

genomföra en andra etapp. Regeringen avser att

efter en samlad bedömning ta ställning till

inriktningen av det fortsatta arbetet.

Kommittén för översyn av skollagen m.m.

Kommittén för översyn av skollagen m.m. skall

föreslå hur skollagen (1985:1100) kan

moderniseras genom att förenklas och

förtydligas samt bättre anpassas till ett målstyrt

skolväsende och till den ansvarsfördelning som

råder mellan stat och kommun. Kommittén skall

vidare överväga hur skollagen bör utformas för

att tydliggöra det kommunala ansvaret för

utbildningens kvalitet och likvärdighet.

Uppdraget skall redovisas senast den 1 maj 2001.

Vuxenutbildning

Utvecklingsinsatser

Under 2000 har den särskilda satsningen på

vuxenutbildningen, kunskapslyftet fortsatt på i

stort sett oförändrad nivå. Försöksverksamheten

med Kvalificerad yrkesutbildning har under 2000

pågått i samma omfattning som 1999.

Verksamheterna kommer att redovisas i den

kommande propositionen om vuxnas lärande.

Statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare

För att erbjuda ett brett utbud av utbildningar

lämnar regeringen bidrag till kompletterande

utbildningar enligt förordningen (1996:1206) om

fristående skolor men även vissa speciella bidrag

till Katrineholms Tekniska skola, Nordiska

scenografiskolan, Konstskolan Linnea och

Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande

kursverksamhet.

Insatser för funktionshindrade, tolkutbildning och

kontakttolkutbildning inom folkbildningen

En av de prioriterade grupperna för statens stöd

till folkbildningen är de funktionshindrade.

Folkhögskolan har öppnat många möjligheter

för människor med funktionshinder genom att

erbjuda anpassad undervisning, socialt stöd och

ofta en tillgänglig miljö. Flera skolor har särskilt

anpassade kurser för personer med

funktionshinder. Regeringen avsätter medel för

särskilt kostnadskrävande insatser vid

folkhögskolor för deltagare med

funktionshinder. För att stödja de folkhögskolor

som erbjuder funktionshindrade utbildning har

Folkbildningsrådet avsatt tio procent av

statsbidraget till folkhögskolorna i form av ett

s.k. förstärkningsbidrag. År 1999 motsvarade

detta bidrag drygt 120 miljoner kronor.

Många folkhögskolor har inriktning mot

teckenspråk och teckenspråkstolkning.

Regeringen avsätter särskilda medel för stöd till

tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning

samt kontakttolkutbildning. För 1999 uppgick

dessa medel till 43 miljoner kronor.

Den nationella särvuxsatsningen

I december 1999 beviljade regeringen 4 miljoner

kronor till en nationell särvuxsatsning.

Regeringen har, inom ramen för satsningen,

avsatt medel för budgetåret 2000 till pilotprojekt

inom särvux för att stödja utvecklingen och

stärka kvaliteten. Satsningen är föranledd av de

brister som Skolverket påpekade i En

utvärdering av särvux (dnr 96:565). Få skolor

kvalitetssäkrar sitt arbete och kursplanerna

används endast som riktlinjer. Rapporten visar

också att det finns stora brister bland annat vad

gäller undervisningstid och utbildningens

genomförande.

Kunskapsveckan

Under vecka 15 2000 genomfördes en nationell

informationssatsning med fokus på

vuxenutbildning. Utbildningsdepartementet gav

tillsammans med myndigheter och

intresseorganisationer inom

vuxenutbildningsområdet stöd till kommunerna

i form av initiering och samordning för att lokalt

genomföra olika former av aktiviteter riktade för

att öka kunskaperna om möjligheterna att

studera som vuxen. 210 kommuner har lämnat

svar på en utvärderings enkät där det stora

flertalet var positiva till satsningen.

OECD-studie om vuxnas lärande

I OECD:s regi genomförs en studie om vuxnas

lärande. En bakgrundsrapport om det svenska

vuxenutbildningssystemet har tagits fram inom

utbildningsdepartementet. Bakgrundsrapporten

har utgjort underlag för den granskning av den

svenska som en internationell expertgrupp har

genomfört. Gruppens bedömning kommer att

ligga till grund för en jämförande analys av

vuxenutbildningen i tio OECD-länder.

En styrelse för statens skolor för vuxna

Regeringens förslag: Lagen (1991:1108) om

statens skolor för vuxna skall ändras så att det för

skolorna skall utses en gemensam styrelse.

Regeringen skall utse styrelsen.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 § lagen

om statens skolor för vuxna i dess nuvarande

lydelse skall det för varje skola finnas en styrelse.

Statens skolor för vuxna (SSV) utgör en viktig

resurs i utvecklingen av den kommunala

vuxenutbildningen. De resurser och den

kompetens som finns vid skolorna måste

utnyttjas på ett sådant sätt att skolornas samlade

verksamhet kan utgöra ett effektivt stöd för

utveckling av ett flexibelt lärande. Regeringen

föreslår därför att en gemensam styrelse skapas

för de båda skolorna. Regeringen skall utse

styrelsen.

Regeringen avser att återkomma om skolornas

framtida verksamhet i den proposition om

vuxnas lärande som skall lämnas till riksdagen i

slutet av året.

Ett utökat ansvar för Folkbildningsrådet

Regeringens förslag: I lagen (1976:1046) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

införs det en bestämmelse som ger

Folkbildningsrådet rätt att pröva frågor om

fördelning av statsbidrag mellan

studerandeorganisationer inom folkhögskolan.

Ärendet och dess beredning:

Utbildningsdepartementet har under våren 2000

utarbetat en promemoria om att överlämna

förvaltningsuppgifter till Folkbildningsrådet

(PM 2000-06-27, dnr U2000/2715/V). I

promemorian föreslås att Folkbildningsrådet ges

rätt att pröva frågor om fördelning av statsbidrag

mellan studerandeorganisationer inom

folkbildningen. Promemorian har

remissbehandlats.

Gällande bestämmelser: Fördelning av

statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund.

Ett nytt statsbidragssystem för folkbildningen

dvs. den verksamhet som bedrivs av

folkhögskolor och studieförbund infördes efter

förslag i propositionen (prop. 1990/91:82) om

folkbildning. Den tidigare detaljregleringen

upphörde och i stället ställer nu riksdag och

regering upp vissa övergripande mål och

riktlinjer som ligger till grund för beviljande av

statsbidrag. Inom dessa gränser handhar

folkbildningen själv fördelningen av statsbidrag

genom ett av Folkbildningsförbundet,

Rörelsfolkhögskolornas intresseorganisation och

Landstingsförbundet bildat Folkbildningsråd.

Enligt lagen (1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

prövar Folkbildningsrådet frågor om fördelning

av statsbidrag mellan folkhögskolor och

studieförbund (7 b §). Vidare föreskrivs i

förordningen (1991:977) om statsbidrag till

folkbildningen att statsbidrag enligt

förordningen kan lämnas till folkhögskolor och

studieförbund och att frågor om sådana bidrag

prövas av Folkbildningsrådet (1 § första och

andra stycket).

Remissinstanserna: Remissinstanserna är

delade i sin uppfattning till förslaget.

Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation

och Folkbildningsrådet (FBR) instämmer med

promemorians förslag. De anser att det är

positivt att studerandeorganisationer får

möjlighet att söka medel för insatser som främjar

studerandeinflytande och det demokratiska

arbetet. Riksrevisionsverket (RRV) anser att

förslaget kan utifrån administrativa

utgångspunkter framstå som ändamålsenligt men

att förslaget från verksamhetsmässiga

synpunkter kan vara mer tveksamt. RRV menar

vidare att folkbildningen redan har ett uppdrag

om deltagarinflytande och demokrati. Ett särskilt

bidrag skulle då tas som intäkt att tillräckliga

åtgärder kan genomföras inom ramen för detta

bidrag.

Skälen för regeringens förslag: För att stärka

det demokratiska arbetet i det offentliga

skolväsendet har särskilda medel avsatts till elev-

och föräldraorganisationer under utgiftsområde.

16, Utbildning och universitetsforskning anslag

A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg.

Intill utgången av 1998 fördelade Statens

skolverk medel från nämnda anslag till Sveriges

folkhögskolestuderandes förbund (SFEF), som

är en rikstäckande sammanslutning av

studentkårer på folkhögskolor runt om i Sverige

och har till uppgift att bevaka de studerandes

intressen. Eftersom förbundet inte återfinns

inom det offentliga skolväsendet, beslutade

Skolverket att från och med 1999 inte tilldela

förbundet statsbidrag. Sedan 1999 har regeringen

tilldelat förbundet medel genom särskilda

regeringsbeslut.

I budgetpropositionen för 2000 (prop.

1999/2000:1, utg.omr. 17) har regeringen

emellertid aviserat att Folkbildningsrådet bör få

ansvar att fördela medel till Sveriges

folkhögskolestuderandes förbund för att

stimulera studerandeinflytandet och det

demokratiska arbetet i folkhögskolorna. Medel

motsvarande 200 000 kr har förts över från

anslaget 25:2 (tidigare utg.omr. 16, A2) till 25:1

(tidigare utg.omr. 17, L1) Bidrag till

folkbildningen.

Eftersom Folkbildningsrådet har etablerade

kontakter med berörda intressenter bör rådet ges

den uppgift som Skolverket tidigare hade,

nämligen att fördela medel även till andra

studerandeorganisationer inom folkhögskolan.

Rådet kan säkerställa att studerande

organisationer inom folkhögskolan uppfyller en

hög kvalitet och att medlen används för avsett

ändamål.

Regeringen föreslår att Folkbildningsrådet får

fördela medel till inte bara Sveriges

folkhögskolestuderandes förbund utan även till

andra studerandeorganisationer inom

folkhögskolan. Ett överlämnande av en sådan

förvaltningsuppgift kräver dock lagstöd.

Eftersom Folkbildningsrådet enligt lagen

(1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

endast har möjlighet att pröva frågor om

fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor

och studieförbund, krävs en lagändring.

Regeringen föreslår därför att det i lagen

(1976:1046) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter inom

Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

införs en bestämmelse som ger

Folkbildningsrådet rätt att pröva frågor om

fördelning av statsbidrag mellan studerande-

organisationer inom folkhögskolan. Lagförslaget

redovisas under utg.omr. 17.

Det bör ankomma på regeringen att meddela

närmare föreskrifter om villkor för statsbidraget.

Universitet och högskolor

Kvalitet

Inledning

I propositionen om studentinflytande och

kvalitetsutveckling i högskolan (prop.

1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr.

1999/2000:180) redovisade regeringen sin syn på

hur systemet för att garantera och utveckla

kvaliteten i högskolans verksamhet bör

förstärkas ytterligare för att motsvara de krav

som ställs på dagens och framtidens utbildning.

Det är angeläget att förtroendet för utbildningen

vid svenska universitet och högskolor

upprätthålls.

Genom ändringar i högskolelagen (1992:1434

ändr. 2000:260) och högskoleförordningen

(1993:100 ändr. 2000:651) har studenternas

inflytande stärkts. Det framgår av högskolelagen

att kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet

för lärosätenas personal och studenter.

Universiteten och högskolorna skall verka för att

studenterna tar aktiv del i arbetet med att

vidareutveckla utbildningen.

Studenternas medverkan i kvalitetsarbetet är

nödvändig. Studenterna kan påverka högskolans

verksamhet genom sitt direkta deltagande i

utbildningen, via sina representanter i olika

organ och genom sina organisationer.

Engagemang från studenternas och

studentkårernas sida är en av de avgörande

förutsättningarna för ett verkligt

studentinflytande.

Den svenska högskolan skall erbjuda likvärdig

utbildning av hög kvalitet i alla delar av landet.

Varje lärosäte och dess ledning har det yttersta

ansvaret för att utveckla och säkra kvaliteten i

sina utbildningar. Statsmakternas uppgift är att

stödja det arbetet och kontrollera att kvaliteten

inom olika områden av utbildning och forskning

upprätthålls. Högskoleverkets utvärderingar och

tillsynsansvar är ett led i detta arbete.

Kvalitetsstöd och kvalitetskontroll sker

genom olika typer av nationella utvärderingar,

prövning av förutsättningar att utfärda examina i

grundutbildningen och forskarutbildningen samt

granskning av lärosätenas kvalitetsarbete.

Härutöver avser regeringen att ge

Högskoleverket i uppdrag att genomföra ämnes-

och programutvärderingar av samtliga

utbildningar för generella examina och

yrkesexamina, inklusive forskarutbildningen.

Nationella utvärderingar

Under 1999 och 2000 har Högskoleverket

slutfört de nationella utvärderingarna Rätt

juristutbildning? (Högskoleverkets rapportserie

2000:1 R), Journalistutbildningarna i högskolan

(2000:3 R), Utbildningar inom vård och omsorg

(2000:5 R), Utvärdering av

socionomutbildningar (2000:6 R) och

Designutbildningar i Sverige (2000:11 R).

Sedan den förra utvärderingen av vård- och

omsorgsutbildningarna gjordes av

Högskoleverket (Vårdutbildningar i högskolan,

1996:7 R) har det skett ett omfattande och

målmedvetet arbete för att utveckla

utbildningarna. Utvecklingsarbetet, som

fortfarande pågår, karaktäriseras främst av att

lärarkompetensen höjs, den kliniska och

praktiska utbildningen har förbättrats samt att

landstingens utbildningar integreras med

utbildningar som anordnas av statliga högskolor.

Av de program som utvärderades uppfyllde

några inte kvalitetskraven, vilket resulterade i att

Högskoleverket drog in sex examenstillstånd.

Högskoleverket konstaterar att samtliga

socionomutbildningar uppfyller de krav som kan

ställas på högre utbildning utifrån högskolelagen

och den s.k. examensordningen i

högskoleförordningen (1999:100 bil 2). Verket

anser att ett viktigt mål för utbildningen bör vara

studenternas personliga mognad, ökad

självkännedom och ett professionellt

förhållningssätt grundat på empatisk förmåga.

Examensordningens målformulering bör därför

enligt verket ges ett tillägg med ett sådant

innehåll.

I rapporten om journalistutbildningarna

konstaterar Högskoleverket att dessa

utbildningar inom högskolan behöver ytterligare

bredd och fördjupning. Samverkan med andra

ämnesområden inom högskolan bör enligt verket

öka och forskningsanknytningen stärkas.

Utbildningarna bör också få en betydligt mer

internationell prägel. Vidare är den sociala

snedrekryteringen ett problem.

Högskoleverket anser att det är viktigt med en

tydlig definition av begreppet design, inte minst

för kvalitet på utbildningen. Som redovisas under

avsnittet Konstnärlig högskoleutbildning anser

verket att den decentraliserade ordningen för

utbildningsplanering och resursfördelning är

fullt tillräcklig för att tillgodose behovet av

designutbildning.

Lärosätesbedömningar

I och med utgången av 1998 hade

Högskoleverket genomfört

kvalitetsarbetsbedömningar av samtliga

lärosäten. Högskoleverkets

kvalitetsarbetsbedömningar har till uppgift att

bl.a. bidra till förändring och förnyelse. För att

öka erfarenhetsutbytet mellan universitet och

högskolor har verket under 1996 1999

arrangerat seminarier, genomfört internationella

studieresor och analyser. Verksamheten har

också varit ett sätt för verket att utveckla

metoder för kvalitetsbedömningar.

Verkets granskningar av lärosätenas

kvalitetsarbete har fungerat väl och skall

fortsätta. I den andra omgången, som har

påbörjats, förskjuts bedömningen från

kvalitetsarbetet till kvalitet samtidigt som

formerna för bedömning kommer att förenklas.

Högskoleverket beslutar om den närmare

inriktningen och periodiciteten av

lärosätesbedömningarna. I den andra omgången

har Högskoleverket hittills genomfört förnyad

granskning och bedömning av kvalitetsarbetet

vid Stockholms Musikpedagogiska Institut, som

ej tidigare granskats, Högskolan i Borås,

Högskolan i Karlskrona/Ronneby, Högskolan i

Jönköping, Högskolan i Gävle och

Operahögskolan i Stockholm.

Effekter av redan gjorda bedömningar har

konstaterats. Lärosätena har utvecklat sina

kvalitetsutvecklingsprogram inklusive

utvärderingsformer och åtgärdsprogram. En

medveten satsning på att rekrytera kvalificerade

lärare har gjorts. Vidare har förnyelse av

undervisningsmetoder och lärarfortbildning

skett.

Ämnes- och programutvärderingar

En samlad bild av utbildningens kvalitet i

förhållande till målen kräver att såväl

förutsättningar som genomförande och resultat

granskas ur ett brett perspektiv. I enlighet med

propositionen Studentinflytande och

kvalitetsutveckling i högskolan (prop.

1999/2000:28, bet. 1999/2000: UbU12, rskr.

1999/2000:180) avser regeringen att uppdra åt

Högskoleverket att med en periodicitet om sex

år genomföra ämnes- och programutvärderingar

av samtliga utbildningar för generella examina

och yrkesexamina, inklusive forskarutbildningen.

Dessa utvärderingar kommer även att omfatta

prövningar av examenstillstånd. Syftet med

ämnes- och programutvärderingarna är att

medverka till att studenterna oberoende av var i

landet de studerar skall kunna garanteras

utbildning av god kvalitet. Högskoleverkets

granskningar bör även omfatta enskilda

utbildningsanordnare med examenstillstånd.

Kvalitetssäkring och examenstillstånd

Regeringens förslag: Det skall finnas en

uttrycklig reglering i 1 kap. 11 § högskolelagen

(1992:1434) av förutsättningarna för att få

utfärda examina inom grundläggande

högskoleutbildning.

Högskolelagen skall tillföras en ny paragraf,

1 kap. 11 a §, som reglerar det fallet att

förutsättningarna för examenstillstånd inte

längre föreligger.

5 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda

vissa examina skall tillföras en föreskrift om att

enskilda utbildningsanordnare skall vara skyldiga

att årligen upprätta en skriftlig

kvalitetsredovisning. En ändring skall också

göras i 7 § så att ett tillstånd att utfärda examina

kan återkallas, om den enskilda

utbildningsanordnaren i väsentlig utsträckning

åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 §. Vidare

skall det inte finnas någon särregel i

6 § andra stycket om att yttrande skall begäras in

från Högskoleverket innan beslut fattas i

tillståndsfrågor. I stället skall regeringsformens

allmänna regler gälla.

Ärendet och dess beredning: En arbetsgrupp

inom Utbildningsdepartementet har under våren

2000 utarbetat promemorian Kvalitetssäkring

och examenstillstånd i högskolan (Ds 2000:25). I

promemorian föreslås en tydligare koppling

mellan kvaliteten i den grundläggande

högskoleutbildningen och tillstånd att utfärda

examen. Enligt promemorian bör det finnas en

uttrycklig reglering av förutsättningarna både för

att bevilja examenstillstånd och för att återkalla

ett tillstånd inom grundutbildningen. Det

föreslås därför ändringar i högskolelagen som

innebär att ett tillstånd att utfärda en examen

bara får lämnas om den grundläggande

högskoleutbildningen uppfyller kraven enligt 1

kap. högskolelagen och de särskilda krav som

regeringen föreskriver. Dessutom skall det i ett

rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt

intresse av att examen får utfärdas.

Ett lärosäte skall alltid ges möjlighet till

rättelse innan ett återkallande av ett

examenstillstånd kan bli aktuellt. Ett påpekande

från Högskoleverket om att allvarliga

kvalitetsbrister föreligger inom en viss utbildning

eller ett visst ämne skall ses som en varning om

att ett återkallande av examenstillståndet kan bli

aktuellt om bristerna inte åtgärdas. Lärosätet

måste få möjlighet att under rimlig tid åtgärda

bristerna. Om Högskoleverket vid en förnyad

granskning kan konstatera att de påtalade

bristerna inte åtgärdats skall Högskoleverket

eller regeringen som en sista åtgärd kunna

återkalla ett examenstillstånd. Ett beslut om

återkallelse av examenstillstånd inom

grundläggande högskoleutbildning kan avse

yrkesexamina och generella examina i ett visst

huvudämne eller med en viss inriktning. Ett

sådant beslut behöver inte vara permanent.

Det är viktigt att studenternas intressen

beaktas när det beslutas att ett lärosäte inte

längre får utfärda en examen. Om utbildningen

omfattar ett program eller en kurs som kan leda

fram till en sådan examen som beslutet avser,

skall lärosätet få utfärda examen för de studenter

som har påbörjat utbildningen vid lärosätet före

beslutet.

Det konstateras i nämnda promemoria att

gällande regelverk och Högskoleverkets

utvärderingsverksamhet ger goda garantier för en

hög kvalitet i forskarutbildningen. Någon

lagändring när det gäller forskarutbildningen

bedöms därför inte vara påkallad. Regeringen har

alltid möjlighet att återkalla ett beslut om

tilldelning av ett vetenskapsområde enligt 2 kap.

5 § högskolelagen (1992:1434), om det skulle

visa sig att de krav för att anordna

forskarutbildning som anges i bestämmelsen inte

längre uppfylls. Ett sådant återkallande medför

att lärosätet inte längre kan utfärda examina i

forskarutbildning inom området.

Enligt promemorian bör kraven på

kvalitetsredovisning även omfatta den

verksamhet som bedrivs av enskilda

utbildningsanordnare med examenstillstånd.

Eftersom enskilda utbildningsanordnare skall

innefattas i Högskoleverkets periodiskt

återkommande kvalitetsutvärderingar bör de på

motsvarande sätt vara skyldiga att upprätta en

skriftlig kvalitetsredovisning varje år. Om

utbildningsanordnaren inte uppfyller sina

skyldigheter i fråga om kvalitetsredovisning skall

ett tillstånd att utfärda examina kunna återkallas.

Enligt 6 § andra stycket lagen (1993:792) om

tillstånd att utfärda vissa examina skall yttrande

begäras in från Högskoleverket innan beslut

fattas i tillståndsfrågor. Detta är att ses som en

särbestämmelse till den allmänna regeln i 7 kap. 2

§ regeringsformen, där det sägs att regeringen

vid beredningen av sina ärenden skall hämta in

behövliga upplysningar och yttranden från

berörda myndigheter. Dessutom skall

sammanslutningar och enskilda lämnas tillfälle

att yttra sig i den omfattning som behövs. I

promemorian föreslås att nämnda särregel i lagen

om tillstånd att utfärda vissa examina tas bort.

Remissinstanserna: En sammanställning av

remissyttrandena finns tillgänglig i

Utbildningsdepartementet (dnr

U2000/1473/UH). De flesta remissinstanser

tillstyrker de förslag som läggs fram i

promemorian. När det gäller förslagen om

ändringar i högskolelagen och lagen om tillstånd

att utfärda vissa examina föreslår några av

remissinstanserna tillägg eller förtydliganden. I

svaren betonas vikten av tydliga kriterier för

under vilka förutsättningar ett examenstillstånd

kan återkallas och att samråd och samverkan sker

med Högskoleverket. Vikten av tydliga regler

som tillgodoser studenternas rättssäkerhet

betonas också. I svaren tas även möjligheten upp

att slutföra studierna vid annat lärosäte, formerna

för samverkan med andra lärosäten, vikten av

information om indraget examenstillstånd och

ekonomiska konsekvenser t.ex. beträffande

studiemedel. Bedömningen att gällande regelverk

ger goda garantier för hög kvalitet i

forskarutbildningen delas av flera

remissinstanser. Det rimliga i att enskilda

utbildningsanordnare kan få examenstillstånden

indragna vid utebliven årsredovisning ifrågasätts

av några remissinstanser.

Skälen för regeringens förslag: I nu gällande

ordning anges inte i föreskriftsform vilka krav

som skall vara uppfyllda för att ett

examenstillstånd skall meddelas. Ett tillägg till 1

kap. högskolelagen bör därför göras som innebär

att Högskoleverket får lämna tillstånd att utfärda

examina endast om utbildningen uppfyller de

förutsättningar som anges i 1 kap. högskolelagen

samt även de särskilda krav som regeringen

föreskriver. De särskilda kraven bör främst

utgöras av de särskilda målen för generella

examina och yrkesexamina som anges i bilaga 2

till högskoleförordningen (1993:100), den s.k.

examensordningen, och i bilagan till

förordningen (1993:221) för Sveriges

lantbruksuniversitet. Därutöver kan regeringen

föreskriva om andra särskilda krav. Ett av syftena

med examensordningen är att tillhandahålla ett

instrument för kvalitetskontroll genom de

särskilda målformuleringar som anges för varje

examen (prop. 1992/93:1 s. 35).

Av framför allt rättssäkerhetsskäl är det viktigt

att det tydligt framgår under vilka

förutsättningar ett examenstillstånd kan

återkallas. Högskolelagen skall därför tillföras en

ny paragraf som reglerar förfarandet, när det

finns kvalitetsmässiga brister i den

grundläggande högskoleutbildning som finns vid

ett lärosäte med examenstillstånd.

Högskoleverket skall anmoda lärosätet att inom

viss tid avhjälpa brister som avser en generell

examen i ett visst huvudämne eller med en viss

inriktning eller en yrkesexamen. Skulle bristerna

helt eller till väsentlig del finnas kvar efter den

tiden, får Högskoleverket besluta att lärosätet

inte längre får utfärda en viss examen.

Högskoleverket skall även handlägga

kvalitetsfrågor som rör Sveriges

lantbruksuniversitet och vid behov anmoda

universitetet att inom viss tid avhjälpa vissa

brister.

Det är viktigt att studenternas intressen

beaktas, när det beslutas att ett lärosäte inte

längre får utfärda en examen. Det skall därför

införas en bestämmelse i högskolelagen om att

det aktuella lärosätet får utfärda examen för de

studenter som har påbörjat sin grundläggande

högskoleutbildning vid lärosätet före beslutet.

Detta skall dock gälla bara om utbildningen

omfattar ett program eller en kurs som kan leda

fram till en sådan examen som beslutet avser. För

att samtidigt tillgodose studenternas berättigade

krav på hög kvalitet i utbildningen, måste det

lärosäte som förlorar examenstillstånd vidta

åtgärder så att utbildningen kan slutföras med

god kvalitet och i samverkan med annat lärosäte

med motsvarande utbildning. Det kan t.ex. vara

fråga om att lärosätet genom överenskommelse

anställer lärare från ett annat lärosäte för

undervisning eller examination. En självklar

förutsättning är att det andra lärosätet medverkar

till en lösning av den uppkomna situationen.

Statsmakterna ansvarar för att

forskarutbildning bedrivs i sådana former att

garantier skapas för att utbildningen

genomgående har en hög kvalitet (prop.

1992/93:1 s. 49). Som sägs i promemorian

Kvalitetssäkring och examenstillstånd i

högskolan ger gällande regelverk goda garantier

för en hög kvalitet i forskarutbildningen. Någon

lagändring när det gäller forskarutbildningen

behövs därför inte. Vetenskapssamhället har en

stor del i ansvaret för kvaliteten i

forskarutbildningen. Det ansvarar för att

utbildningen håller en hög vetenskaplig nivå. En

initial kvalitetsgranskning sker när

fakultetsnämnden, i vilket flertalet ledamöter

skall vara vetenskapligt kompetenta, beslutar att

anordna forskarutbildning i ett visst ämne. En

kontinuerlig kvalitetsgranskning sker sedan bl.a.

genom de offentliga disputationer som äger rum

i ämnet. Minst en av ledamöterna i

betygsnämnden skall då komma från en annan

fakultetsnämnd eller ett annat lärosäte. Som ett

resultat av den kontinuerliga, inomvetenskapliga

granskningen kan fakultetsnämnden t.ex. besluta

att dra in ett visst ämne eller ändra ett visst

ämnes inriktning.

Det nationella kvalitetssäkringssystemet bör

även omfatta den verksamhet som bedrivs av

enskilda utbildningsanordnare med examens-

tillstånd. Eftersom kvalitetskraven är desamma

för enskilt och offentligt bedrivna högskolor är

det rimligt att kontrollen av kvaliteten också sker

på ett likartat sätt för de olika

verksamhetsformerna. En bestämmelse om att

enskilda utbildningsanordnare skall vara skyldiga

att årligen upprätta en skriftlig

kvalitetsredovisning bör därför införas.

Enligt 6 § andra stycket lagen (1993:792) om

tillstånd att utfärda vissa examina skall yttrande

begäras in från Högskoleverket innan beslut

fattas i tillståndsfrågor. Denna särregel bör tas

bort. I stället bör handläggningen följa

regleringen i regeringsformen och de allmänna

principer om beredning av ärenden som brukar

tillämpas i Regeringskansliet. Härigenom ges

möjligheter att anpassa beredningen till vad som

behövs i varje enskilt ärende.

Av lagen om tillstånd att utfärda vissa examina

följer att ett examenstillstånd kan återkallas

under vissa förutsättningar genom beslut av

regeringen. Det får därvid ligga på regeringen att

beakta studenternas intresse av att kunna slutföra

en utbildning med en examen.

Pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen

Antalet grundutbildningsstudenter har sedan

1989/90 ökat med 86 procent. Regeringens

långsiktiga målsättning är att öka

direktövergången från gymnasieskolan till

högskolan från 35 procent 1998/99 till 50

procent av en ungdomskull vid 25 års ålder

(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.1).

För att möta de nya krav på den högre

utbildningen som bl.a. den stora ökningen av

antalet utbildningsplatser har inneburit är det

nödvändigt att utveckla såväl utbildningens

former och medel som högskolelärarnas

pedagogiska och didaktiska medvetenhet och

förmåga. Bedömningen av den pedagogiska

meriteringen vid anställning som lärare inom

högskolan är därför av vikt i detta sammanhang.

Regeringen har tillkallat en särskild utredare

med uppdrag att kartlägga och analysera den

pedagogiska utvecklingen och det pedagogiska

förnyelsearbetet inom den högre utbildningen

(dir. 2000:24, U 2000:04). Utredaren skall bl.a.

lägga fram förslag om att stötta den pedagogiska

utvecklingen och att tillgodose behov som kan

uppkomma när nya grupper söker sig till

högskolan. Utredaren skall analysera hur

informationsteknik utnyttjas inom högskolan

för att underlätta studenternas självständiga

lärande och föreslå hur den pedagogiska

förnyelsen kan främjas genom IT-användning.

Vidare skall förslag lämnas om bl.a. pedagogisk

utbildning för olika lärarkategorier inom

högskolan, särskilda pedagogiska insatser för att

stödja nya studerandegrupper inom högskolan

samt spridning av resultat av forskning och

utveckling kring högskolepedagogik. Slutligen

ingår i uppdraget att lämna förslag på eventuella

organisatoriska förändringar av Rådet för

högskoleutbildning. Uppdraget skall redovisas

till regeringen senast den 15 februari 2001.

Jämställdhet och genusperspektiv

Fortfarande präglas universitet och högskolor,

liksom samhället i stort, av en starkt

könsstrukturerad ordning. Den tar sig uttryck i

segregering av kvinnor och män inom

högskolesektorn både vad det gäller studieval

och karriärvägar. Förhållandet mellan kvinnor

och män studeras bl.a. inom genusforskning och

den kunskap som genereras inom detta

ämnesområde bör inte minst kunna tas till vara i

högskolans eget jämställdhetsarbete.

Sedan 1997 har berörda universitet och

högskolor i uppdrag att vidta åtgärder för att

åstadkomma en jämnare könsfördelning på

utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

samt vissa lärar- och vårdutbildningar.

Återrapporteringen visar på en fortsatt ojämn

könsfördelning. Det är viktigt att alla

utbildningar som bedrivs vid universitet och

högskolor är attraktiva för båda könen för att på

sikt kunna motverka en könsuppdelad

arbetsmarknad.

Andelen kvinnliga lärare vid universitet och

högskolor är fortfarande låg och det krävs ett

långsiktigt arbete för att kunna uppnå en jämn

könsfördelning inom lärarkåren. Detta gäller

speciellt professorsnivån. Mål avseende andelen

kvinnor bland nyrekryterade professorer för

samtliga universitet och Mitthögskolan sattes för

perioden 1997 1999. Regeringens bedömning av

måluppfyllelsen och förslag till nya mål återfinns

i avsnittet Forskning och forskarutbildning,

Resultat.

Det yttersta ansvaret för jämställdhetsarbetet

åvilar universitet och högskolor. Regeringen

anser emellertid att detta är en viktig fråga och

har därför avsatt resurser för att stödja

utvecklingen mot en jämställd högskola.

Högskoleverket har på uppdrag av regeringen

gjort en uppföljning av vissa av dessa

jämställdhetssatsningar (U2000/2200/UH).

Uppdraget omfattade anställningar som

forskarassistenter för underrepresenterat kön,

doktorandanställningar för kvinnor,

gästprofessurer samt postdoktorala stipendier

för kvinnor. Högskoleverket bedömer att

samtliga satsningar har varit positiva för

jämställdheten även om de långsiktiga effekterna

är svåra att bedöma. Under beredningsarbetet

har synpunkter inhämtats dels vid en hearing

anordnad av Regeringskansliet i juni 2000, dels

genom sedvanligt remissförfarande.

I budgetpropositionen för 2000 (prop.

1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.5.2) uttryckte

regeringen sin avsikt att ge Högskoleverket i

uppdrag att utveckla genusperspektiv i

undervisningen inom vissa utbildningar, såsom

tidigare skett för jurist- och

ekonomutbildningarna. Uppdragets utformning

bereds ännu inom Regeringskansliet. Resurser

har tidigare anvisats för anställningar med

inriktning mot genusforskning inom olika

ämnesområden (prop. 1996/97:5, bet.

1996/97:UbU3, rskr 1996/97:99). Regeringen

följer med intresse utvecklingen av detta viktiga

forskningsområde.

Det är också viktigt att denna forskning får

möjlighet att förgrena sig till andra områden

samt inom grundutbildningen. Genusforskning

bedrivs bl.a. vid centrum och forum för kvinno-

och genusforskning.

Inom ramen för sin verksamhet arbetar

Högskoleverket på olika sätt med att stödja

högskolan i arbetet med att bredda

rekryteringsunderlaget för innehavare av olika

sorters ledningsuppdrag. Regeringen följer med

intresse detta betydelsefulla arbete.

Samverkan med det omgivande samhället

Regeringens bedömning: Universitet och

högskolor bör i ökad utsträckning integrera

samverkan i utbildning och forskning och arbeta

interaktivt med det omgivande samhället. De bör

fortsätta att utveckla strategier och

handlingsprogram för samverkan med det

omgivande samhället. De bör vidare utnyttja de

medel och instrument som kan stödja

samverkansprocesser.

De bör medverka i det fortsatta arbetet med

de regionala tillväxtavtalen utifrån de särskilda

förutsättningar som varje lärosäte har.

Universitet och högskolor bör vidare öka sin

beredskap för det livslånga lärandet och utveckla

flexibla studieformer för att göra det möjligt för

enskilda individer att i ökad utsträckning

utveckla sin kompetens inom högskolans ram.

Samverkan med det omgivande samhället ingår

som en naturlig del i högskolans utbildning och

forskning. Den bör komma högskolans alla

grupper och verksamheter till del. Samverkan är

av ömsesidig nytta för högskolan och det

omgivande samhället och bör ske med respekt

för de skilda samverkande parternas

förutsättningar och egenart. Lika viktig som

spridningen av resultat och information från

högskolan är inflödet av idéer och

problemformuleringar till högskolan.

Det är viktigt att högskolan utnyttjar de medel

och instrument som finns både nationellt och

internationellt för att stödja och förstärka

samverkansprocessen, exempelvis de regionala

tillväxtavtalen, EU:s utbildningsprogram

Leonardo da Vinci, EU:s strukturfonder,

ramprogrammen för forskning m.m.

Mot bakgrund av det bristfälliga deltagandet

av universitet och högskolor i den första etappen

av programmet Leonardo da Vinci och det stöd

programmet bör vara för det fortsatta arbetet

med att utveckla högskolans samverkan med det

omgivande samhället, anser regeringen att

Internationella programkontoret för

utbildningsområdet bör verka för att universitets

och högskolors medverkan i programmets andra

etapp ökar.

Högskoleverkets rapport: Högskoleverket har i

rapporten Högskolans arbete med sin

samverkansuppgift (Arbetsrapport 2000:2 AR)

granskat hur högskolan uppfyller regeringens

krav på samverkan med det omgivande samhället

och att informera om verksamheten. Syftet har

också varit att belysa de möjligheter och problem

som kan uppstå vid en ökad samverkan mellan

högskolan och dess omvärld, att sprida kunskap

om olika samverkansformer inom

högskolesektorn samt att undersöka olika

intressent- och avnämargruppers syn på

högskolans samverkan med det omgivande

samhället.

I rapporten konstateras att lärosätena med sina

många och komplexa kontaktytor mot

omvärlden i stort uppfyller regeringens krav på

ökad samverkan med det omgivande samhället.

Samtidigt återstår ett fortsatt arbete med att bl.a.

stärka interaktiviteten i samverkan samtidigt som

samverkansuppgiften i högre grad integreras i

forskning och utbildning. Incitamenten för

högskolans anställda att engagera sig i samverkan

bör stärkas. Fler ingångar till högskolan och en

tydligare struktur för samverkan behövs.

Lärosätena kan också bli tydligare i sin

kommunikation med omvärlden. Högskolan bör

ge en så realistisk bild som möjligt av sin förmåga

att samverka.

Rapporten visar också att floran av olika

samverkanstjänster och samverkansformer vid

landets lärosäten är rik. Det är rimligt eftersom

det finns behov av såväl rikstäckande system och

mönster för samverkan som specifika lösningar

anpassade till varje lärosäte. Lösningarna bör

utformas med hänsyn till lärosätets roll både

regionalt, nationellt och internationellt.

Lärosätenas strategier och handlingsprogram

för den s.k. tredje uppgiften: I regleringsbrev

för budgetåret 1998 avseende anslag till

universitet och högskolor m.m. begärde

regeringen för första gången in ett särskilt

handlingsprogram för högskolans samverkan

med det omgivande samhället. I enlighet med en

ändring av regleringsbrevet för budgetåret 1999

avseende anslag till universitet och högskolor

m.m. (U1999/2361, 3373/UH) skulle universitet

och högskolor senast den 1 april 2000 till

Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet)

redovisa en strategi och ett tydligare

handlingsprogram för samverkan med det

omgivande samhället. Sveriges

lantbruksuniversitet inkommer i oktober med en

sådan strategi till Regeringskansliet

(Jordbruksdepartementet). De universitet och

högskolor som i redovisningen endast ansåg sig

behöva göra mindre justeringar jämfört med de

program som lämnades till regeringen i maj 1999

skulle omnämna detta särskilt.

Samtliga lärosäten har inkommit till

Utbildningsdepartementet med redovisningar av

den s.k. tredje uppgiften. Majoriteten av

lärosätena har dock lämnat in en redovisning

enligt den ursprungliga lydelsen i

regleringsbrevet som innebar att de skulle

redovisa åtgärder som vidtagits och satsningar

som gjorts med anledning av det

handlingsprogram som lämnades till regeringen

1999. Under respektive myndighetsanslag finns

en beskrivning av vilken typ av redogörelse

respektive lärosäte har lämnat till regeringen.

De redovisningar som inkommit till

Utbildningsdepartementet under våren 2000 har

generellt sett blivit mer konkreta i förhållande till

föregående år, vilket medfört större möjligheter

till uppföljning. Några lärosäten har genomfört

ett visions- och strategiformuleringsarbete kring

den s.k. tredje uppgiften inför årets redovisning, i

flera fall med omorganisation av verksamheten

som följd. På andra lärosäten pågår ett sådant

arbete. Redovisningarna visar på en bredd i

ambitioner, aktiviteter och målgrupper som

omfattar alltifrån rekrytering av nya

studerandegrupper till samverkan i

forskningsprojekt. Även om en del lärosäten

integrerar samverkan i verksamheten och arbetar

interaktivt och med ömsesidighet gentemot det

omgivande samhället, så saknas dessa perspektiv i

alltför hög grad hos andra. Det är viktigt att

universitet och högskolor fortsätter att utveckla

strategier och handlingsprogram för samverkan

med det omgivande samhället.

De regionala tillväxtavtalen:

Kompetensutveckling, högre utbildning och

forskning tillhör de mest framträdande

insatserna i de regionala tillväxtavtal som

lämnades till regeringen den 15 februari i år.

Universitet och högskolor framhålls som

"motorer" för den regionala utvecklingen, genom

den roll de har att förse arbetslivet med den

arbetskraft som efterfrågas och att överföra

forskningsresultat och innovationer till

näringslivet.

Ökad samverkan mellan högskolan och det

omgivande samhället är högt prioriterad i

merparten av alla tillväxtavtal. I några län finns

universitetet eller högskolan med som

finansiärer, ibland med relativt betydande

belopp, trots att högskolans resurser inte ingår i

det regionala tillväxtkapitalet. Regeringen anser

att lärosätena bör medverka i det fortsatta arbetet

med tillväxtavtalen utifrån de särskilda

förutsättningar som varje lärosäte har.

Regeringsuppdrag till Riksrevisionsverket: I

utredningen Forskningspolitik (SOU 1998:128)

uttrycks ett behov av en översyn av de

organisationer som inrättats med ändamålet att

förbättra samverkan mellan universitet och

högskolor samt samhället i övrigt. I Riksdagens

revisorers förstudie Styrningen av bolag under

myndigheter och stiftelser bildade av

myndigheter (Rapport 1998/99:3) konstateras

också att en granskning av bolag och stiftelser

bildade av universitet och högskolor är önskvärd.

Riksdagens revisorer skriver vidare att det saknas

styrning av verksamheten från regeringens sida.

Även Riksrevisionsverket har pekat på att

verksamheten i teknikbrostiftelser och

holdingbolag bör bli föremål för en mer samlad

utvärdering (Riksrevisionsverkets årliga rapport

1999 till regeringen, RRV 1999:22). I

Högskoleverkets rapport Högskolans arbete

med sin samverkansuppgift (Arbetsrapport

2000:2 AR) lyfts också behovet av en översyn av

olika samverkansformer fram.

Regeringen avser att inom kort ge

Riksrevisionsverket i uppdrag att genomföra en

översyn av verksamheten som bedrivs av

teknikbrostiftelserna och de holdingbolag,

inklusive hel- eller delägda bolag, som inrättats

vid universitet och högskolor.

Högskolans roll i det livslånga lärandet

Demografiska och snabba tekniska förändringar

medför ett ökat behov av möjligheter till

livslångt lärande. Förmåga att tillgodose

individers behov av fortbildning och

vidareutbildning blir allt viktigare för att

individers ställning i arbetslivet skall stärkas,

samtidigt som arbetsmarknadens

kompetensbehov skall tillgodoses.

För universitet och högskolor ställer behovet

av livslångt lärande krav på anpassning, förnyelse

och flexibilitet i flera olika avseenden. Det

handlar om urval och strukturering av kunskap,

den interna organisationsstrukturen,

rekryteringen av och mötet med nya

studerandegrupper, nya distributionsformer för

nya typer av utbildningsuppdrag samt samverkan

eller konkurrens med andra

utbildningsanordnare på både regional, nationell

och internationell bas. Utbildningars form och

innehåll bör i ökad utsträckning utarbetas i nära

samverkan med arbetslivet för att svara mot

arbetsmarknadens behov.

De pågående utredningarna om individuellt

kompetenssparande, om pedagogisk förnyelse av

den högre utbildningen, om validering av vuxnas

kunskaper och kompetens och förslaget om den

framtida utvecklingen av den eftergymnasiala

yrkesutbildningen (Ds 2000:33) är exempel på

regeringsinitiativ som kan komma att förändra

kraven på högskoleväsendet. Den ökande

internationaliseringen och de allt större

möjligheterna att genomgå utbildningar vid

universitet i andra delar av världen samt strävan

att minska den sociala och etniska

snedrekryteringen ökar också behovet av

förnyelse. Universitet och högskolor strävar i

dag efter att anpassa sig till dessa nya krav och

behov.

EU satsar genom strukturfonder och

socialfondens Mål 3 avsevärda medel på bl.a.

kompetensutveckling i arbetslivet och utbildning

som en väg ut ur arbetslöshet. EU har tilldelat

Sverige cirka 6 miljarder kronor för Växtkraft

Mål 3 i syfte att stärka kompetensutvecklingen

för arbetsplatser och individer under de närmaste

fem åren. I sitt program för Mål 3 har Sverige

lagt stor vikt vid kompetensutveckling av

yrkesarbetare i syfte att stärka deras ställning på

arbetsmarknaden.

Enligt regeringen är det viktigt att universitet

och högskolor ökar sin beredskap för det

livslånga lärandet och utvecklar flexibla

studieformer såsom t.ex. distansutbildning för

att göra det möjligt för enskilda individer att i

ökad utsträckning utveckla sin kompetens inom

högskolans ram. Personer som på detta sätt

kommer i kontakt med högskolan kan också på

egen hand återvända för att komplettera sin

utbildning.

Studenter med funktionshinder

Regeringens förslag: Ett tillskott av resurser om

1,9 miljoner kronor skall anvisas för stöd till

studenter med funktionshinder. Medlen överförs

från anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

Regeringens bedömning: Universitet och

högskolor bör beakta behovet av stöd för

studenter med funktionshinder. Universitetens

och högskolornas ansvar för studenter med

funktionshinder bör tydliggöras.

Universitet och högskolor bör se över sina

definitioner av begreppen funktionshinder och

handikapp så att de stämmer överens med

definitionerna i FN:s standardregler.

Enskilda utbildningsanordnare, som har

tillstånd att utfärda examina, skall avsätta 0,15

procent av sina anslag från staten för att vid

behov ge stöd åt studenter med funktionshinder.

Dessa utbildningsanordnare bör kunna ansöka

om bidrag för de kostnader som överstiger

nämnda 0,15 procent från Stockholms

universitet.

Antalet studenter med funktionshinder har ökat

vid universitet och högskolor för sjätte året i rad

från närmare 500 studerande 1993/94 till drygt

1 600 studerande 1999. Nästan 60 procent av

studenterna med funktionshinder erhöll medel

för särskilda stödåtgärder såsom assistent, lektör,

teckenspråkstolk, anteckningshjälp eller extra

undervisning. Under 1999 uppgick kostnaderna

totalt till 26,1 miljoner kronor. I första hand

täcks kostnaderna genom att universitet och

högskolor enligt bestämmelser i regleringsbrevet

avsätter 0,15 procent av anslagen för

grundläggande högskoleutbildning samt av

ersättning från landsting för vårdutbildning för

stöd till studenter med funktionshinder.

Kostnader som överstiger detta belopp kan efter

ansökan delvis täckas av de medel som

disponeras av Stockholms universitet som

särskilt åtagande. Medlen kan även användas för

stöd till forskarstuderande.

Högskoleverkets utredning: Regeringen gav i

november 1998 Högskoleverket ett uppdrag

rörande studenter med funktionshinder

(U1998/4203/UH). Uppdraget redovisades i

januari 2000 (U2000/133/UH). Högskoleverket

konstaterar att de flesta universitet och

högskolor tar ett stort ansvar för sina studenter

med funktionshinder. Full delaktighet och

jämlikhet för studenter med funktionshinder

framhålls som mål. Utredningen visar dock att

det finns mycket att arbeta vidare med för att nå

dessa mål.

Högskoleverket anser att det ansvar som

universiteten och högskolorna har för att

studenter med funktionshinder skall nå full

delaktighet och jämlikhet i enlighet med FN:s

standardregler tydligt bör framgå i

förordningstext och föreslår att det i

högskoleförordningen införs en föreskrift som

tydliggör detta ansvar. Högskoleverket anser

därför att högskolorna bör se över sina

definitioner av begreppen funktionshinder och

handikapp. Även studenter med psykiska

funktionshinder bör enligt verket få ta del av det

stöd som högskolorna erbjuder.

Universiteten och högskolorna arbetar

kontinuerligt med att förbättra tillgängligheten

till lokalerna och har i dag särskilda handläggare

som ansvarar för informationen om den fysiska

tillgängligheten på lärosätet.

Enligt Högskoleverket upplever studenter

med funktionshinder många gånger att

lärosätenas information om möjligheterna att

studera vid lärosätet är bristfällig. Universiteten

och högskolorna försöker emellertid på många

olika sätt att ge denna information. De har ibland

problem med att avgöra vilka hjälpmedel som de

själva skall ansvara för och vilka som faller under

annan huvudmans ansvar. Landstinget skall

ansvara för hjälpmedel för den dagliga

livsföringen. Högskoleverket anser att detta är

en komplicerad fråga som bör utredas särskilt.

Högskoleverket anser att enskilda

utbildningsanordnare, som har fått tillstånd att

utfärda examina enligt lagen (1993:792) om

tillstånd att utfärda vissa examina, skall få ta del

av de medel som Stockholms universitet

disponerar som särskilda medel för studenter

med funktionshinder. Detta förutsätter enligt

verket att de enskilda utbildningsanordnarna

måste avsätta 0,15 procent av sina anslag från

staten för att vid behov ge stöd åt studenter med

funktionshinder.

Enligt Högskoleverket är finansieringen av

stöd åt funktionshindrade studenter med ett eget

avsättningskrav för lärosätena på högst 0,15

procent av grundutbildningsanslagen och

möjligheter att erhålla ytterligare medel, en

lämplig avvägning mellan en solidarisk

finansiering och eget ansvar.

Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB)

har bl.a. ansvaret för att synskadade och andra

läshandikappade studenter i högskolan får sin

kurslitteratur på ett för dem anpassat medium.

Detta ansvar finns inte angivet i TPB:s

instruktion. Högskoleverket föreslår därför att

TPB:s ansvar för studenter med funktionshinder

klargörs genom ett tillägg i instruktionen.

När det gäller möjligheterna att koncentrera

utbildning för vissa studenter med

funktionshinder, främst döva och hörselskadade

studenter, till vissa lärosäten, anser

Högskoleverket att en viktig förutsättning är att

det bygger på studenternas fria val.

Remissinstanserna: Högskoleverkets

redovisning av uppdraget har remitterats till

handikapporganisationerna. Remissinstanserna

är överlag positiva till Högskoleverkets förslag

och delar verkets bedömning att lärosätena

behöver se över sin definition av begreppen

funktionshinder och handikapp.

Utgångspunkten bör vara definitionen i FN:s

standardregler.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Universitet och högskolor har att beakta behovet

av stöd för studenter med funktionshinder.

Regeringen avser att göra en ändring för att

tydliggöra universitetens och högskolornas

ansvar för studenter med funktionshinder. För

denna studerandegrupp är den IT-stödda

distansutbildningen med dess flexibla

utformning och individanpassning av särskild

betydelse.

Regeringen anser vidare i likhet med

Högskoleverket att Talboks- och

punktskriftsbibliotekets ansvar för studenter

med funktionshinder behöver klargöras och

överväger därför att göra ett tillägg i bibliotekets

instruktion.

FN:s standardregler för att tillförsäkra

människor med funktionsnedsättning

delaktighet och jämlikhet antogs av FN:s

generalförsamling 1993. Tanken är att länderna

på olika sätt skall ta ansvar för att reglerna

tillämpas och arbeta för principerna om full

delaktighet och jämlikhet. Högskoleverket

finner att det är uppenbart att lärosätena inte

lever upp till FN:s definition av begreppet

funktionshinder. Enligt

Handikappombudsmannen är Högskolan i

Halmstad det enda lärosäte som har utarbetat ett

handlingsprogram för handikappfrågor med

utgångspunkt i FN:s standardregler. Regeringen

delar Högskoleverkets bedömning att

universiteten och högskolorna behöver se över

sin definition av begreppen funktionshinder och

handikapp, så att de stämmer överens med

definitionerna i FN:s standardregler.

Enskilda utbildningsanordnare med undantag

av Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen

Högskolan i Jönköping har i dag inte något

uttalat ansvar för stöd till studenter med

funktionshinder. Regeringen avser att besluta att

de enskilda utbildningsanordnare som har

tillstånd att utfärda examina skall avsätta 0,15

procent av sina anslag från staten för att vid

behov ge stöd åt studenter med funktionshinder.

Dessa utbildningsanordnare skall kunna ansöka

om bidrag från Stockholms universitet för de

kostnader som överstiger nämnda 0,15 procent

för stöd till studenter med funktionshinder.

Regeringen föreslår att medlen för ändamålet

under anslaget 25:23 Stockholms universitet:

Grundutbildning höjs med 1,9 miljoner kronor

till 16 569 000 kronor.

Som redovisats i propositionen Från patient

till medborgare - en nationell handlingsplan för

handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet.

1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) kan

hjälpmedelshanteringen fördröjas och försvåras

på grund av bl.a. oklarheter i kostnads- och

ansvarsfördelningen. Regeringen avser därför att

tillsätta en utredning som skall se över

hjälpmedelsförsörjningen för funktionshindrade

studerande inom hela utbildningsområdet.

I propositionen En förnyad lärarutbildning

(prop. 1999/2000:135) pekar regeringen på att

utbildning till lärare i teckenspråk för hörande

ryms inom den föreslagna strukturen för

lärarutbildningen. Den föreslagna strukturen för

lärarutbildning ger också goda möjligheter att

förstärka skolans samlade specialpedagogiska

kompetens och att utveckla olika alternativ till

specialpedagogiska utbildningar, både vad gäller

innehåll och omfattning. Erfarenheter visar på ett

behov av förstärkt utbildning av

specialpedagoger med inriktning mot dövhet

eller hörselskada.

Redovisning av miljöledningsarbete

Regeringen angav i regeringsförklaringen i

september 1996 att statsförvaltningens

miljöarbete skall utvecklas till att vara ett

föredöme. Under 1997 startades ett pilotprojekt

med uppdrag att påbörja utveckling av

miljöledningssystem vid 25 myndigheter, för att

få erfarenheter av hur miljöledningssystem bäst

bör införas i statsförvaltningen. Lunds

universitet, Stockholms universitet och

Mitthögskolan var bland dessa pilotmyndigheter.

Under 1998 och 1999 fick ett större antal

myndigheter över hela Sverige i uppdrag av

regeringen att införa miljöledningssystem.

Universitet och högskolor som fick uppdraget

1998 var Göteborgs universitet, Umeå

universitet, Linköpings universitet, Kungl.

Tekniska högskolan, Mälardalens högskola,

Högskolan i Gävle samt Sveriges

lantbruksuniversitet. Även Högskoleverket fick

detta uppdrag 1998.

Under 1999 utökades antalet lärosäten med

miljöledningsuppdrag till Uppsala universitet,

Karolinska institutet, Växjö universitet, Örebro

universitet, Högskolan i Kalmar, Högskolan i

Borås, Högskolan i Halmstad, Högskolan

Kristianstad samt Högskolan i Skövde. Chalmers

tekniska högskola AB och Handelshögskolan i

Stockholm tillfrågades om de ville medverka på

frivillig basis samma år. Dessa har valt att

organisera sitt miljöarbete utifrån egna interna

riktlinjer.

Miljöledningssystem innebär systematiserat

miljöarbete, tydliga riktlinjer och mål i bl.a.

centrala styrdokument, klargjorda

ansvarsförhållanden samt rutiner för uppföljning

och redovisning. Nästan samtliga lärosäten som

startade sitt miljöledningsarbete 1997 och 1998

redovisar i sina rapporter att arbetet med

miljöutredning, fastställande av miljöpolicy och

handlingsplan har genomförts. De nya lärosäten

som inledde arbetet med miljöledningssystem

under 1999 har i de flesta fall genomfört eller i

vart fall påbörjat en miljöutredning.

Genom regelbundna utvärderingar höjer

lärosätena kontinuerligt sin ambitionsnivå och

sätter nya mål för det fortsatta arbetet. Många

lärosäten har tillsatt en miljösamordnare och i

vissa fall en miljöchef, för att driva arbetet.

Högskoleverket arbetar aktivt med att i den

externa verksamheten främja utvecklingen av

goda idéer och stimulera diskussionen kring

miljöfrågor och hållbar utveckling.

De viktigaste direkt miljöpåverkande

faktorerna i högskolan är upphandling eller

inköp av varor, miljöföroreningar och

energiförbrukning orsakade av personalens

tjänsteresor samt avfall och kemikaliehantering.

När det gäller indirekt miljöpåverkan har

högskolan en större långsiktig påverkan på

omvärlden än de flesta andra myndigheter,

framför allt genom sin grundutbildning,

forskarutbildning och forskning. De flesta

universitet och högskolor rapporterar att de

inom grundutbildningarna har utvecklat ett

flertal miljöinriktade utbildningsprogram och

kurser. Miljöforskningen är bred och

omfattande.

Mitthögskolan certifierade en av sina

studieorter, Bispgården, enligt

miljöledningssystemet ISO 14001 redan 1998.

Mälardalens högskola blev i april 1999 som första

svenska statliga myndighet miljöcertifierad enligt

ISO 14001.

Högskolans personal och studenter visar ett

stort engagemang i miljöfrågor och är viktiga

pådrivare i utvecklingen av arbetet för hållbar

utveckling vid lärosätena. De initiativ som tagits

av vissa lärosäten till att införa miljöutbildning

för alla, såväl personal som studenter, kan

framhållas som ett sätt att uppmuntra till

ytterligare ansträngningar för att uppnå

miljömålen.

En redovisning av innehållet i årets

miljöledningsrapportering från statliga

myndigheter till regeringen ges i

Miljödepartementets årliga skrivelse Hållbar

utveckling, vilken föreläggs riksdagen i samband

med att denna budgetproposition presenteras.

Vårdhögskoleutbildningar

Landstingen har genom avtal lämnat

utbildningsuppdrag till statliga universitet och

högskolor. Sedan den 1 januari 2000 genomförs

all vårdhögskoleutbildning i landet, med

undantag för den som bedrivs av Jönköpings läns

landsting och tre enskilda utbildningsanordnare,

inom den statliga högskolan. I

budgetpropositionen för 2000 (prop.

1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.4) framför

regeringen att den har för avsikt att inleda

diskussioner med landstingen.

Mot bakgrund av detta bemyndigade

regeringen i april 2000 chefen för

Utbildningsdepartementet att tillkalla en

förhandlingsdelegation. Den tillkallade

förhandlingsdelegationen har i uppdrag att i

förhandlingar med landstingen och Gotlands

kommun klargöra under vilka förutsättningar

som det samlade huvudmannaskapet för

landstingens vårdutbildningar kan överföras till

staten. Arbetet i förhandlingsdelegationen har i

överläggningar med Landstingsförbundet

koncentrerats på att inhämta ett för regeringen

och landstingen gemensamt beslutsunderlag

inför fortsatta diskussioner.

Konstnärlig högskoleutbildning

Regeringens bedömning: Några lärosäten bör

ges möjligheter att öka den grundläggande

högskoleutbildningen inom

utbildningsområdena design och media.

Eftersom en samlokalisering av de

konstnärliga högskolorna i Stockholm för

närvarande inte är aktuell, bör de lokalmedel som

tidigare reserverats för detta ändamål fördelas

mellan dessa högskolor fr.o.m. 2001.

Skälen för regeringens bedömning:

Designområdet utvecklas för närvarande starkt.

Detta tar sig många olika uttryck. Många företag

strävar efter att höja sin designkompetens såväl

beträffande utförande som beställning. Det finns

ett ökande intresse för att genom god

formgivning höja produktkvaliteten och

därigenom stärka svenska produkters

internationella konkurrenskraft. För att möta

denna efterfrågan utvecklar allt fler lärosäten

utbildningar inom design och formgivning; för

in olika sådana inslag i befintliga utbildningar

eller utvecklar kombinationsutbildningar där

design och formgivning ingår som en del.

Högskoleverket har på regeringens uppdrag

(U1999/3829/UH) sett över och utvärderat de

svenska designutbildningarna i högskolan i

rapporten Designutbildningar i Sverige En

utredning och utvärdering (Högskoleverkets

rapportserie 2000:11 R). När det gäller behov av

nya utbildningar anser Högskoleverket att den

decentraliserade beslutsordningen i högskolan

har varit mycket ändamålsenlig på det här

området. Med hänsyn till den dynamiska

utvecklingen på området har Högskoleverket

dragit slutsatsen att det finns ett behov av ny

utbildning, såväl på grundutbildningsnivå som i

form av vidareutbildning av redan

yrkesverksamma. Verket har dock inte funnit

skäl att lämna konkreta förändringsförslag

eftersom de anser att den decentraliserade

ordningen för utbildningsplanering och

resursfördelning är fullt tillräcklig för att

utveckla nya utbildningar.

För att öka möjligheterna att möta efterfrågan

på utbildningar med inslag av design från

studerande och näringsliv gör regeringen

bedömningen att flera lärosäten som har

designutbildning, kombinationsutbildningar där

design ingår eller utbildningar inom andra

utbildningsområden med inslag av design bör få

tillämpa ersättningsbeloppet för

utbildningsområdet design (se avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning, Resultat).

Flera lärosäten har i sina budgetunderlag

presenterat förslag på satsningar inom

designområdet. Dessa satsningar har i några fall

fått hög prioritet i de regionala tillväxtavtalen.

Vissa kan förverkligas om lärosätena får större

möjlighet att tillämpa ersättningsbeloppet för

utbildningsområdet design.

Detta gäller t.ex. förslaget från Högskolan i

Kalmar att i samarbete med Nybro kommun

starta en treårig designutbildning. Regionens

näringsliv har många små och medelstora företag

inom såväl verkstadsindustri, glas- och

träindustri som många nya företag inom IT-

området, vilka är intresserade av att samverka

med högskolan när det gäller att utforma en

utbildning utifrån de behov som finns.

Växjö universitet prioriterar en satsning på en

treårig utbildning i industridesign. På sikt finns

planer att knyta denna utbildning till det

planerade museum som går under arbetsnamnet

Museum Vandalorum i Värnamo. Växjö

universitet har uttalat sin avsikt att förlägga en

del av den treåriga utbildningen i industridesign

till Museum Vandalorum (U1999/1540/UH).

Satsningen skulle innebära att museet och

universitetet i nära samverkan med det lokala

näringslivet kan bidra till kunskapsutvecklingen

inom designområdet. Om planerna på Museum

Vandalorum förverkligas kan Växjö universitet

med en utökad möjlighet att tillämpa

ersättningsbeloppet för utbildningsområdet

design, knyta ett antal utbildningsplatser till

museet.

Vidare gör regeringen bedömningen att

Konstfack 2001 respektive 2002 bör tilldelas

medel för ytterligare fem helårsstudenter och

helårsprestationer inom utbildningsområdet

design.

Media är ett annat utbildningsområde där det

råder stor efterfrågan från såväl arbetsliv som

studerande. Det gäller både utbildningar som

syftar till traditionellt konstutövande och de som

mera inriktas mot den kommersiella

mediavärlden.

Regeringen bedömer att medel bör satsas på

en utbyggnad av mediaområdet, bl.a. genom att

Dramatiska institutet tilldelas medel

motsvarande tio helårsstudenter och

helårsprestationer 2001 och ytterligare tio

helårsstudenter och helårsprestationer 2002 för

kurser i interaktiva medier m.m. Dramatiska

institutet har under några år bedrivit

försöksverksamhet med kurser i interaktiva

medier i samverkan med bl.a. Stockholms

universitet, Kungl. Tekniska högskolan,

Lärarhögskolan i Stockholm och Högskolan på

Gotland. Sökandetrycket har varit stort och en

utvärdering visar att det finns en mycket stor

efterfrågan på denna typ av utbildning med

inriktning mot berättande och gestaltning.

Kurserna skall omfatta 40 poäng och vara en

vidareutbildning och rikta sig mot

yrkesverksamma inom media, konst, musik,

pedagogik och lärande samt teknik och

naturvetenskap.

Regeringen bedömer vidare att satsningar

inom utbildningsområdet media bör göras

genom att Göteborgs universitet, Högskolan i

Kalmar och Högskolan Dalarna får möjlighet att

tillämpa ersättningsbeloppet för

utbildningsområdet media (se avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning, Resultat)

samt att Göteborgs universitet 2001 respektive

2002 tilldelas medel för ytterligare fem

helårsstudenter och helårsprestationer inom

utbildningsområdet media. Regeringen gör även

bedömningen att Högskolan på Gotland bör få

tillämpa ersättningsbeloppen för

utbildningsområdena konst och musik.

Tidigare har regeringen som en

planeringsförutsättning reserverat medel för

kostnader i samband med ett eventuellt

byggande av ett campus för konst i Stockholm

(prop. 1992/93:169). Frågan har utretts i

närmare ett kvarts sekel. I budgetpropositionen

för 2000 (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt

5.3.6) meddelade regeringen sin avsikt att tillsätta

en organisationskommitté för att förbereda

bildandet av en Konsternas högskola i

Stockholm. Syftet var att förbereda en

organisatorisk samordning och en bas för

samarbete inom det konstnärliga

utvecklingsarbetet mellan de konstnärliga

högskolorna i Stockholm. Utbildningsministern

meddelade dock i november 1999 de berörda

högskolorna att det inte för tillfället är aktuellt

att föra beredningsarbetet vidare i frågan om en

eventuell samordning mellan de konstnärliga

högskolorna, varken organisatoriskt eller

lokalmässigt. De extra medel om 8,7 miljoner

kronor som reserverats för en lokalmässig

samordning bör fr.o.m. 2001 fördelas till

Danshögskolan, Dramatiska institutet,

Konstfack, Kungl. Konsthögskolan, Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm, Operahögskolan i

Stockholm och Teaterhögskolan i Stockholm

(fördelningen framgår av respektive högskolas

anslag). Denna förstärkning motiveras i första

hand av att dessa högskolor står inför

omförhandlingar av sina hyresavtal till följd av

att de har avvaktat en lösning i frågan om ett

campus för konst.

Ny lärarutbildning

En proposition om den framtida

lärarutbildningen, En förnyad lärarutbildning

(prop. 1999/2000:135), lades på riksdagens bord

i maj 2000 och kommer att behandlas under

hösten. Regeringen avvaktar riksdagens

ställningstagande till förslagen i propositionen.

Högskoleverket har i juni 2000 redovisat det

särskilda uppdrag om forskningsanknytning av

lärarutbildningar samt kompetensutveckling av

lärarutbildare som verket arbetat med under tre

år (U2000/2701/UH). De åtgärder som

genomförs mot bakgrund av Högskoleverkets

rapport behandlas som en ny satsning i avsnittet

Förstärkt forskning på lärarutbildningens

område.

Regeringen ser med oro på rapporter om brist

på lärare, framför allt i matematik,

naturvetenskapliga ämnen och teknik. Inte minst

är de regionala variationerna i tillgången på lärare

oroande mot bakgrund av kraven på en nationellt

likvärdig skola.

För att öka rekryteringen till lärarutbildningen

med inriktning mot matematik,

naturvetenskapliga ämnen och teknik har

regeringen vidtagit en rad åtgärder.

Förordningen (1992:819) om

behörighetsgivande förutbildning vid universitet

och högskolor har genom en ändring anpassats

till lärarstudenternas situation. Universitet och

högskolor har stimulerats att genomföra åtgärder

som förbättrar rekryteringen. Flera lärosäten har

redovisat hur deras erbjudande till studenterna

att friare kombinera matematik,

naturvetenskapligt ämne eller teknik med t.ex.

samhällsvetenskapligt ämne har ökat intresset

bland studenterna att välja matematik,

naturvetenskapliga ämnen eller teknik.

Inom Statens skolverks ram har avsatts 75

miljoner kronor för en särskild satsning på

kompetensutveckling av lärarna inom området

naturvetenskap, teknik och miljö. En annan

viktig åtgärd för att allmänt öka rekryteringen till

högskolans kurser och program med

naturvetenskap, teknik eller miljö är NOT-

projektet (se avsnittet Politikens inriktning).

Regeringen kommer efter årets antagning att

analysera utvecklingen av rekryteringen till

lärarutbildning med inriktning mot matematik,

naturvetenskap och teknik för att bedöma om

ytterligare åtgärder är nödvändiga.

En viktig förutsättning för att förse skolan

med erforderligt antal lärare är att de

examinationsmål som regeringen har angivit för

högskolan vad gäller antalet examinerade lärare

av olika kategorier uppnås. Examinationsmålen

har dock inte uppnåtts även om förbättringar har

åstadkommits i jämförelse med tidigare.

Examinationsmål för grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9

har för perioden 1997 99 uppnåtts till 68 procent

och för gymnasielärarexamen till 82 procent.

I avvaktan på riksdagens ställningstagande till

propositionen En förnyad lärarutbildning (prop.

1999/2000:135) förbereder regeringen en

precisering av målen för de inriktningar av

lärarexamen för vilka examinationsmål kommer

att anges. I detta arbete medverkar Statens

skolverk, Högskoleverket och Statistiska

centralbyrån.

Examen för röntgensjuksköterskor och

specialistsjuksköterskor

Regeringen har genom lagen (1998:531) om

yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens

område fastställt att från den 1 juli 2000 skall den

som genomgår en direktutbildning inom

diagnostisk radiologi om sammanlagt 120 poäng

erhålla yrkestiteln röntgensjuksköterska. För

denna yrkeskategori har Socialstyrelsen fastställt

målbeskrivningar för utfärdande av legitimation

som röntgensjuksköterska. Regeringen har också

genom ändring i förordningen (1998:1513) om

yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens

område beslutat att den som meddelats

legitimation som sjuksköterska med inriktning

mot diagnostisk radiologi enligt äldre

bestämmelser skall jämställas med legitimerad

sjuksköterska. Som en konsekvens av detta avser

regeringen att i bilaga 2 till

högskoleförordningen (1993:100 bil 2), den s.k.

examensordningen, införa en ny yrkesexamen,

röntgensjuksköterskeexamen, om sammanlagt

120 poäng.

Regeringen har i budgetpropositionen för

2000 (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt

5.3.4) uttryckt sin avsikt att inrätta examina som

specialistsjuksköterska. Högskoleverket har på

regeringens uppdrag i samråd med

Socialstyrelsen utarbetat målbeskrivningar för ett

antal

specialistsjuksköterskeexamina med specificerad

längd. Målbeskrivningarna har varit föremål för

diskussioner och revideringar och utifrån

synpunkter som framkommit anordnade

regeringen i november 1999 en hearing för att

ytterligare penetrera frågan. Regeringen avser att

inom kort fastställa specialområden för

specialistsjuksköterskor och besluta om att

införa en ny yrkesexamen,

specialistsjuksköterskeexamen i

högskoleförordningen (1993:100 bil 2).

Rymd- och miljövetenskaplig utbildning i

Kiruna

Regeringens förslag: De av riksdagen fr.o.m.

budgetåret 2000 anvisade medlen avsedda för 200

ofördelade decentraliserade studieplatser

motsvarande 10 miljoner kronor, skall

omvandlas till medel motsvarande 150

helårsstudieplatser avsedda för rymd- och

miljövetenskapligt anknutna utbildningar som

anordnas av Umeå universitet och Luleå tekniska

universitet i Kiruna. De båda universiteten skall

tilldelas resurser motsvarande lika många

helårsstudieplatser vardera för att

utbildningsverksamheten skall vara fullt utbyggd

2003.

Skälen för regeringens förslag: Rymd- och

miljöforskningsverksamheten i Kiruna består av

flera delar, Institutet för rymdfysik, Miljö- och

rymdforskningsinstitutet samt institutioner

under Umeå universitet och Luleå tekniska

universitet. I anslutning till forskningen i Kiruna

har båda universiteten lokaliserat de tillämpade

delarna av sina rymd- och miljöutbildningar till

Kiruna.

Regeringen avser nu att samla dessa olika

verksamheter inom Kiruna rymd- och

miljöcampus. Organisationsfrågor med

anknytning till detta samarbete beskrivs i den

forskningspolitiska propositionen (prop.

2000/01:3).

De av riksdagen fr.o.m. budgetåret 2000

anvisade medlen avsedda för 200 ofördelade

decentraliserade studieplatser, baserade på

ersättningsnivåerna för 50 procent

naturvetenskapligt-tekniska och 50 procent

humanistiskt-samhällsvetenskapliga

helårsstudenter, bör omvandlas till 150

helårsplatser inom det naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdet avsedda för rymd-

och miljövetenskapligt anknutna utbildningar i

Kiruna.

Regeringen avser att i regleringsbrevet för

2001 ge denna nysatsning på rymd- och

miljövetenskapligt anknutna utbildningar i

Kiruna som ett särskilt åtagande till Umeå

universitet och Luleå tekniska universitet.

Utbildningarna förväntas vara fullt utbyggda

2003. I satsningen ingår även en forskarskola i

rymdteknik (se vidare avsnittet Forskarskolor).

Ny inriktning på magisterexamen

Högskoleverket har i rapporten Ny inriktning

inom magisterexamen (Högskoleverkets

rapportserie 1999:16 R) tagit fram förslag på en

ny inriktning på magisterexamen. Den nya

inriktningen bygger på att den studerande har

avlagt kandidatexamen om 120 poäng eller

motsvarande svensk eller utländsk

universitetsexamen. Enligt förslaget skall den nya

magisterexamen omfatta minst 40 poäng varav

10 20 poäng skall utgöras av ett självständigt

examensarbete.

Rapporten har varit ute på en bred remiss.

Ärendet bereds för närvarande inom

Regeringskansliet och regeringen avser att senare

besluta i fråga om en ny examen.

IT i högskolan

En fortsatt satsning på utbildning och forskning

inom IT-området är nödvändig för att stärka den

svenska högskolan så att den står sig väl i

internationell konkurrens. Behovet av

kompetens på IT-området har ökat, t.ex. inom

området nätutbyggnad och IP-teknik (Internet

Protocol). Universitet och högskolor bör beakta

detta i dimensioneringen av utbildningen av IT-

specialister av olika slag.

Som ett led i utvecklingen av nya

samverkansformer inom mikroelektronik,

elektronik och närliggande IT-områden har

regeringen tidigare föreslagit stöd till

uppbyggandet av ett kluster (grupper av

institutioner och företag) med inriktning mot

kiselteknik (prop. 1999/2000:86, bet.

1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). För att

möta behovet av forskning och utveckling inom

internetteknikområdet har regeringen även

föreslagit ett kompetenscentrum för

internetteknik med delvis virtuell struktur inom

högskolesektorn. Centret föreslås etableras i

anslutning till Kungl. Tekniska högskolans IT-

satsning i Kista.

Studenter och anställda vid universitet och

högskolor använder informationsteknik i ökande

omfattning, både i grundutbildning och

forskning. Trots detta är det angeläget att

ytterligare utveckla användningen av

informationsteknik inom dessa områden. Inte

minst är det viktigt att IT-pedagogik utvärderas

och utvecklas. I regeringens budgetproposition

för 2000 (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt

5.5.5) uttrycktes målsättningen att under hösten

1999 tillsätta en utredning med uppgift att

granska användningen av IT i högskolan inom en

rad områden. I utredningsuppdraget om

pedagogisk förnyelse av den högre utbildningen

(dir. 2000:24, U 2000:04) som skall redovisas till

regeringen senast den 15 februari 2001 (se

avsnittet Kvalitet, Pedagogisk förnyelse av den

högre utbildningen) ingår bl.a. att föreslå hur IT-

användningen kan främjas inom högre

utbildning. Regeringen avvaktar resultaten av

denna utredning innan en eventuell ytterligare

utredning tillsätts.

Distansutbildning

Distansutbildning är en viktig del i arbetet med

en öppen och flexibel högre utbildning.

Utbildningsformen kan skapa nya

förutsättningar för studier, bl.a. genom att

attrahera nya grupper till högskolan. Ny teknik

och pedagogik öppnar också möjligheterna för

distansutbildning som en del i det livslånga

lärandet. I detta arbete har högskolan en viktig

roll, inte bara genom att erbjuda bra

utbildningar, utan också genom att driva på

utvecklingen inom området. Det är viktigt att

utvecklingen i vårt land håller minst jämna steg

med den internationella utvecklingen.

Distansutbildningsmyndigheten som

inrättades den 1 juli 1999 har bl.a. till uppgift att

främja utveckling och användning av IT-stödd

distansutbildning inom högskolan. En

utförligare redogörelse för myndighetens

verksamhet finns i avsnittet

Distansutbildningsmyndigheten.

Nya satsningar på forskning och

forskarutbildning vid universitet och

högskolor

I den forskningspolitiska propositionen (prop.

2000/01:3) behandlar regeringen bl.a. forskning

och forskarutbildning vid landets universitet och

högskolor samt konstnärligt utvecklingsarbete

vid de konstnärliga högskolorna.

Anslagen till forskning och forskarutbildning

vid universitet och högskolor bör öka. Samtidigt

vill regeringen betona vikten av att lärosätena i

ökad utsträckning samverkar med varandra.

Särskilt angeläget är det med samverkan i

forskarutbildningen. Universiteten samt

högskolorna med vetenskapsområde bör därför

främja samverkan med högskolor utan

vetenskapsområde och underlätta för studenter

från dessa lärosäten att bedriva

forskarutbildning.

Det är vidare angeläget att framhålla

betydelsen av att lärosätena i ökande grad

profilerar sin verksamhet och prioriterar

forskning inom de områden där

förutsättningarna att bygga upp hög vetenskaplig

kompetens bedöms som särskilt goda och som är

strategiska för lärosätet ur ett såväl nationellt

som internationellt perspektiv.

Genom profilering och samverkan kan

lärosätena åstadkomma en arbetsfördelning

mellan sig, vilket är särskilt angeläget inom små

ämnesområden och inom områden som kräver

stora investeringar.

I 1999 och 2000 års ekonomiska

vårpropositioner (prop. 1998/1999:100 och

1999/2000:100) och i budgetpropositionen för

2000 (prop. 1999/2000:1) beslutade riksdagen

efter förslag från regeringen att under perioden

2000 2003 förstärka forskningsresurserna med

cirka 1,3 miljarder kronor. Inom ramen för de

cirka 940 miljoner kronor som ännu inte

fördelats föreslår nu regeringen en rad

satsningar. Den 1 januari 1999 inrättades tre nya

universitet, Karlstads universitet, Växjö

universitet och Örebro universitet. Regeringen

föreslår en fortsatt uppbyggnad av de nya

universiteten för att dessa skall kunna bedriva en

internationellt konkurrenskraftig forskning och

forskarutbildning inom ett antal profilområden

som de själva bedömer som strategiska.

Den 1 januari 1999 tilldelades Högskolan i

Kalmar naturvetenskapligt vetenskapsområde,

Högskolan i Karlskrona/Ronneby tekniskt

vetenskapsområde och Malmö högskola

medicinskt vetenskapsområde. Regeringen har

den 31 augusti 2000 beslutat att Mälardalens

högskola skall tilldelas tekniskt

vetenskapsområde. Forskningen och

forskarutbildningen inom respektive högskolas

vetenskapsområde bör förstärkas.

Inom ramen för ovanstående finansiering

föreslår regeringen att anslagen till forskning och

forskarutbildning vid de nya universiteten,

högskolorna med vetenskapsområde samt

Mitthögskolan under perioden 2001 2003

förstärks med totalt 64,5 miljoner kronor.

Regeringen föreslår vidare att forskningen vid

övriga högskolor utan vetenskapsområde, utom

de konstnärliga högskolorna, under perioden

2001 2003 tilldelas totalt 59 miljoner kronor av

ovanstående finansiering för att stärka forskning,

grundutbildningens forskningsanknytning samt

möjligheterna att bygga upp

forskningssamarbete med andra

forskningsutförare och övriga myndigheter.

Högskolorna bör prioritera forskning inom ett

fåtal väl definierade profilområden som

respektive högskola bedömer som strategiska

och inom vilket högskolan har utvecklat hög

vetenskaplig kompetens.

För att stärka det humanistiska området

föreslår regeringen att totalt 37 miljoner kronor

av ovannämnda finansiering fördelas under 2001

och 2003 till det humanistisk-samhälls-

vetenskapliga vetenskapsområdet vid Uppsala

universitet, Lunds universitet, Göteborgs

universitet, Stockholms universitet, Umeå

universitet, Linköpings universitet och Luleå

tekniska universitet.

Regeringen har i budgetpropositionen för

2000 förstärkt den tekniska forskningen vid

Linköpings universitet, Campus Norrköping

med 8 miljoner kronor. Regeringen föreslår att

ytterligare 5 miljoner kronor avsätts till denna

forskning.

Regeringen finner det angeläget att den

gruvrelaterade forskningen vid Luleå tekniska

universitet kan utvecklas. För att täcka hela det

gruvrelaterade området bör en verksamhet inom

malmgeologi byggas upp. Luleå tekniska

universitet föreslås tillföras 3 miljoner kronor

från 2003 inom ramen för ovannämnda

finansiering.

Tekniskt vetenskapsområde till Mälardalens

högskola

Sedan den 1 april 1999 är det regeringen som

beslutar om det skall finnas vetenskapsområde

vid en högskola som inte är universitet.

Dessförinnan var det Högskoleverket som

fattade sådana beslut. Ett beslut om att det skall

finnas vetenskapsområde vid en högskola får

meddelas om grundutbildning och forskning vid

högskolan är av en sådan kvalitet och omfattning

inom vetenskapsområdet att forskarutbildning

kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Vidare

kan beslut om att det skall finnas ett

vetenskapsområde fattas bara om det finns

statsfinansiella förutsättningar för ett sådant

beslut och om det ligger i linje med regeringens

forskningspolitiska bedömning.

Mälardalens högskola ansökte hösten 1998

hos Högskoleverket om tekniskt

vetenskapsområde. Högskoleverket har med

eget yttrande lämnat över ärendet till regeringen.

I sitt yttrande förordar verket att ansökan

tillstyrks. Regeringen har gjort samma

bedömning som Högskoleverket och har därför

den 31 augusti 2000 beslutat att tekniskt

vetenskapsområde skall finnas vid Mälardalens

högskola (U2000/2331/UH). För budgetåret

2001 föreslås därför ett nytt anslag, 25:50

Mälardalens högskola: Forskning och

forskarutbildning.

Förstärkt forskning på lärarutbildningens

område

Regeringens bedömning: Samtliga universitet

och högskolor med lärarutbildning bör i

årsredovisningen redovisa de åtgärder som

vidtagits för att förstärka forskningen och

forskarutbildningen inom lärarutbildningens

område.

Skälen för regeringens bedömning:

Lärarutbildningen inordnades i högskolan 1977

och har sedan dess omfattats av kravet på

forskningsanknytning. Trots att drygt tjugo år

har förflutit är andelen forskarutbildade lärare

och antalet forskarstuderanden inom

lärarutbildningen alltjämt lågt.

I propositionen En förnyad lärarutbildning

(prop. 1999/2000:135) är därför utgångspunkten

att universitet och högskolor måste ta ett större

ansvar för att stärka den vetenskapliga grunden

för lärarutbildningen. Enligt regeringens

bedömning fordras det att universitet och

högskolor avsätter betydligt större resurser än

hittills för att stärka lärarutbildningens

forskningsanknytning. Det är vidare angeläget

att forskning och forskarutbildning breddas i

förhållande till dagsläget samt att den

forskningskompetens som lärosätena besitter

inom kunskapsutveckling, utbildning och

lärande får en stark anknytning till

lärarutbildningen. Senast 2004 avser regeringen

att initiera en genomgripande utvärdering för att

utröna om lärosätena avsatt tillräckligt med

resurser inom området.

Högskoleverket har under tre år haft särskilda

medel att fördela till forskning med relevans för

skola och lärarutbildning samt till

kompetensutveckling av lärarutbildare.

Uppdraget redovisades i juni 2000

(U2000/2701/UH). Regeringen noterar att

satsningen har inneburit en positiv och lovande

utveckling av forskningen på lärarutbildningens

och den pedagogiska yrkesverksamhetens

område. Även i forskningsstrategierna som

universitet, högskolor och andra organ har

utarbetat framgår att utbildning och lärande

numera prioriteras högre vid flera lärosäten.

I propositionen En förnyad lärarutbildning

föreslår regeringen även att forskning i

anslutning till lärarutbildningen och den

pedagogiska yrkesverksamheten skall främjas

genom att en utbildningsvetenskaplig kommitté

inom det av riksdagen beslutade Vetenskapsrådet

ges i uppdrag att fördela medel till forskning och

forskarutbildning som i nationell konkurrens

bedöms hålla hög vetenskaplig kvalitet och som

bedrivs i utbildningsvetenskapliga nätverk.

Förslaget behandlas närmare i den

forskningspolitiska propositionen (prop.

2000/01:3).

I regeringens forskningspolitiska proposition

(prop. 2000/01:3) presenteras en särskild

satsning på forskarskolor (se avsnittet

Forskarskolor). En av dessa forskarskolor är

avsedd att inrättas för teknisk och

naturvetenskaplig didaktik och en för

pedagogiskt arbete. Även dessa skall byggas upp

som nätverk mellan universitet och högskolor.

Konstnärligt utvecklingsarbete

Regeringens förslag: En förstärkning av medel

till konstnärligt utvecklingsarbete skall göras

genom att 4 miljoner kronor som tidigare

reserverats för detta ändamål fördelas mellan de

konstnärliga högskolorna i Stockholm.

Skälen för regeringens förslag: I den

forskningspolitiska propositionen (prop.

2000/01:3) behandlar regeringen frågor om det

konstnärliga utvecklingsarbetet och forskning på

det konstnärliga området. En viktig bedömning

som regeringen gör är att forskning inom det

konstnärliga området och forskning inom andra

områden med konstnärliga inslag bör utvecklas.

Samarbetet mellan de konstnärliga högskolorna

och andra universitet och högskolor som utför

forskning och anordnar forskarutbildning bör

förstärkas. För att främja möjligheterna att

utveckla ett sådant samarbete föreslår regeringen

att en förstärkning skall göras av medel för

konstnärligt utvecklingsarbete till

Danshögskolan, Dramatiska institutet,

Konstfack, Kungl. Konsthögskolan, Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm, Operahögskolan i

Stockholm och Teaterhögskolan i Stockholm

(fördelningen framgår av respektive högskolas

anslag).

Forskarskolor

Det finns i dag ett stort behov av fler

forskarutbildade, ett behov som förväntas växa

ytterligare framöver. Med anledning av detta har

regeringen målmedvetet satsat på att förbättra

och effektivisera forskarutbildningen. Nationella

såväl som internationella exempel har visat att

forskarutbildningens organisation i form av

särskilda forskarskolor kan ha positiva effekter.

Inte minst ser regeringen det som angeläget att

forskarskolor kan erbjuda en modell som kan

leda fram till ökat samarbete mellan olika

lärosäten.

Regeringen avser att inom ramen för de medel

som riksdagen beslutade om i 1999 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100

s. 150) och 2000 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1999/2000:100 s. 183-184) avsätta medel

till 16 forskarskolor. I regeringens

forskningspolitiska proposition (prop.

2000/01:3) presenteras denna satsning närmare.

Regeringen är angelägen om att samarbetet

mellan olika lärosäten och forskningsmiljöer

stärks. Inte minst är det viktigt att lärosäten utan

vetenskapsområden i ökad utsträckning deltar i

forskningssamarbete och forskningsutbyte.

Varje forskarskola placeras vid ett universitet

som fungerar som värdhögskola med

övergripande ansvar för verksamhet och

administration. Till varje forskarskola knyts en

till tre högskolor utan vetenskapsområde samt

ytterligare intresserade lärosäten.

Forskarskolorna är tänkta att erbjuda en

plattform för nationell samverkan inom

respektive område.

Samtliga forskarskolor tilldelas vardera 5

miljoner kronor under 2001. Dessa medel skall

användas för att planera och organisera

forskarskolan och anställa de första

doktoranderna. För 2001 finns dessa medel

anvisade under en särskild anslagspost på

respektive värdhögskolas anslag för forskning

och forskarutbildning.

Under 2002 tilldelas samtliga forskarskolor

ytterligare vardera 5 miljoner kronor. Som en

planeringsförutsättning för 2003 bör de

forskarskolor som bedriver den huvudsakliga

verksamheten inom det naturvetenskapliga,

tekniska eller medicinska vetenskapsområdet,

med undantag av Forskarskolan i rymdteknik,

tilldelas ytterligare 5 miljoner kronor var, medan

de forskarskolor som bedriver den huvudsakliga

verksamheten inom det humanistisk- samhälls-

vetenskapliga vetenskapsområdet tilldelas 2

miljoner kronor var. Dessa medel bör tilldelas via

anslaget för respektive vetenskapsområde.

Samtliga medelstilldelningar är permanenta

förstärkningar. Samtliga forskarskolor, med

undantag av Forskarskolan i rymdteknik, bör få

ett examinationsmål om 25 doktorer.

Forskarskolan i rymdteknik bör få ett

examinationsmål om 17 doktorer.

Regeringen föreslår att det avsätts medel för

följande 16 forskarskolor (med angiven

värdhögskola):

- Forskarskola i mångvetenskaplig

naturvetenskap

Värdhögskola: Lunds universitet

- Forskarskola i genomik och bioinformatik

Värdhögskola: Stockholms universitet

- Forskarskola i genomik och bioinformatik

Värdhögskola: Göteborgs universitet

- Forskarskola i materialvetenskap

Värdhögskola: Chalmers tekniska högskola

AB

- Forskarskola i matematik och

beräkningsvetenskap

Värdhögskola: Uppsala universitet

- Forskarskola i telekommunikation

Värdhögskola: Kungl. Tekniska högskolan

- Forskarskola i grundläggande

datavetenskap

Värdhögskola: Linköpings universitet

- Forskarskola i språkvetenskap

Värdhögskola: Stockholms universitet

- Forskarskola i språkvetenskap

Värdhögskola: Göteborgs universitet

- Forskarskola i ekonomi

Värdhögskola: Uppsala universitet

- Forskarskola i teknisk och

naturvetenskaplig didaktik

Värdhögskola: Linköpings universitet

- Forskarskola i pedagogiskt arbete

Värdhögskola: Umeå universitet

- Forskarskola i vård och omsorg

Värdhögskola: Karolinska institutet

- Forskarskola i historia

Värdhögskola: Lunds universitet

- Forskarskola i genusvetenskap

Värdhögskola: Umeå universitet

- Forskarskola i rymdteknik

Värdhögskola: Luleå tekniska universitet

Pedagogiskt utvecklingsarbete inom

forskarutbildningen

Genom 1998 års reform av forskarutbildningen

ställdes bl.a. ökade krav på handledning (prop.

1997/98:1 utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU7, rskr.

1997/98: 109). Handledarinsatsen är av stor vikt

för att en forskarutbildning skall kunna

genomföras på avsedd tid. I undersökningar har

det framkommit att mer än en tredjedel av

doktoranderna uppger att brister i

handledningen gör att de inte kan avsluta sin

utbildning i tid (Doktoranders syn på

handledning, Lilla SULF, 1998, Sveriges

universitetslärarförbund, En genomlysning av

svensk forskarutbildning, rapport januari 1999,

Sveriges universitets- och högskoleförbund).

I uppgifterna för Rådet för

högskoleutbildning vid Högskoleverket ingår

sedan 1999 även att stödja forskarutbildningen. I

enlighet med 2000 års forskningspolitiska

proposition (prop. 2000/01:3) föreslår

regeringen att rådet skall tilldelas medel för

pedagogiskt utvecklingsarbete inom

forskarutbildning för att därigenom stärka

handledningen inom forskarutbildningen.

Regeringen föreslår att inom ramen för de medel

som riksdagen beslutade om i 1999 och 2000 års

ekonomiska vårpropositioner (prop.

1998/99:100 och 1999/2000:100) skall

Högskoleverkets anslag höjas med 2 miljoner

kronor 2001 och som planeringsförutsättning för

2003 bör gälla att Högskoleverket skall erhålla

ytterligare 3 miljoner kronor.

Internationella frågor

En stor del av det internationella samarbetet

inom utbildning och forskning sker genom

svenskt deltagande i följande organisationer:

Nordiska ministerrådet, EU, Europarådet,

OECD och Unesco. Utbildnings- och

forskningssektorn medverkar därutöver i ett

antal andra internationella organisationer,

samarbetsorgan, m.m.

Nordiska ministerrådet

Med växande internationalisering ökar vikten av

regionalt samarbete mellan länder med

gemensamma intressen och värderingar.

Nordiska ministerrådet har nyligen för

utbildnings- och forskningssektorn fastställt en

femårig strategiplan (2000-2004) med

målsättningen att göra Norden till en

föregångsregion för utveckling av mänskliga

resurser. I strategin har den av ministerrådet

tidigare antagna forskningspolitiska stategin

samt riktlinjerna för nordisk språkpolitik

inarbetats.

För att förverkliga strategiplanen kommer

ministerrådet att under perioden fokusera

samarbetet och resurserna på främst följande

områden: kompetensutveckling och livslångt

lärande, evalueringsfrågor, informations- och

kommunikationsteknologi, språksamarbete, mo-

bilitet och ömsesidigt erkännande av

studieresultat, arbetsdelning samt utbildning och

forskning i ett internationellt perspektiv. Vikt

läggs även vid att skapa en öppen dialog med bl.a.

näringslivet.

För samarbetet gäller vidare att det nordiska

och det nationella skall stödja varandra. I det

sammanhanget är de nordiska

mobilitetsprogrammen, dvs.

utbytesprogrammen för elever, studenter och

lärare, av stor betydelse. Ministerrådet

förbereder för närvarande tillkomsten av ett

mobilitetsprogram för grundskoleområdet.

Vidare har inom det nordiska samarbetet en

fördjupningsstudie om vuxnas lärande satts i

gång och åtgärder för att motverka social

snedrekrytering till högre utbildning diskuterats.

Samråd har även ägt rum på nordisk nivå om

EU:s nya utbildningsprogram. Betydande

samsyn beträffande programmens utformning

har konstaterats.

EU

Den europeiska gemenskapen skall bidra till att

utveckla en utbildning av god kvalitet genom att

främja samarbetet mellan medlemsländerna samt

genomföra en yrkesutbildningspolitik som

stödjer och kompletterar medlemsländernas egna

insatser.

Det löpande utbildningssamarbetet inom EU

domineras av de båda utbildningsprogrammen

Sokrates och Leonardo da Vinci. Sokrates avser

samarbete inom hela utbildningssystemet, från

förskola till vuxenutbildning och högskola,

medan Leonardo da Vinci avser samarbete inom

yrkesutbildningen på olika nivåer. Första

etappen av de båda programmen avslutades i och

med utgången av 1999 och den andra etappen,

som avser perioden 2000 2006, har nu inletts. I

de nya programmen har hänsyn tagits till den

kritik som har förts fram under perioden 1995-

1999. Förenklade och mer decentraliserade

ansöknings- och beslutsprocedurer har

eftersträvats. Särskilt när det gäller

genomförandet av Leonardo da Vinci har en

omfattande decentralisering skett till de

nationella kontoren. Viktiga förändringar är

också att vuxenutbildningen har getts ökad

tyngd i Sokrates och att behovet av samordning

av insatserna i de båda programmen har betonats.

Budgeten för de två programmen har också

stärkts. Den totala budgeten för Sokrates uppgår

för sjuårsperioden till drygt 15,5 miljarder

kronor och för Leonardo da Vinci till drygt 9,5

miljarder kronor. Till detta kommer den

nationella medfinansieringen.

Programmen från perioden 1995 1999 har

genomgått omfattande utvärderingar. Med bl.a.

dessa som grund kommer EU-kommissionen

senare under hösten 2000 att till EU-

parlamentet, rådet m.fl. lägga fram slutrapporter

om genomförandet av den första etappen av

programmen.

För svensk del är erfarenheterna av

programmen i huvudsak positiva även om mer

systematiserade utvärderingar ännu är ganska få.

Regeringskansliet har i samråd med berörda

myndigheter och parterna på arbetsmarknaden

genomfört en egen utvärdering av den första

etappen av Leonardoprogrammet. Resultaten

visade i huvudsak att de som medverkat i

programmet var positiva trots krångliga

procedurer och ansökningsrutiner m.m. hos EU-

kommissionen. Utvärderingen pekade också på

önskvärdheten av ökat deltagande av högskolor

och företag.

En TEMO-undersökning (Effekter av EU-

finansierad skolutveckling) har visat att svenska

skolor har värderat sitt deltagande i programmen

positivt. Ungefär var tionde svensk skola har

under åren 1995-1999 medverkat i programmen.

Inom ramen för Erasmus (högskoledelen av

Sokrates), bedriver årligen drygt 3 000 svenska

studenter studier vid europeiska universitet och

ungefär lika många studenter från andra

europeiska länder bedriver högskolestudier i

Sverige.

Tempus är EU:s program för samarbete inom

högre utbildning med länderna i Central- och

Östeuropa, f.d. Sovjetunionen och Mongoliet.

Syftet med programmet är att stödja övergången

till demokrati och marknadsekonomi. Tempus är

nu inne på sin tredje programperiod (2000-

2006). Flertalet länder i Central- och Östeuropa

lämnade Tempus inför den tredje

programperioden i samband med att de kom

med i Sokrates och Leonardo da Vinci.

Eurydice är ett nätverk för information om

utbildning i Europa. Eurydice är en del av

utbildningsprogrammet Sokrates. Det svenska

Eurydicekontoret är förlagt till Utbildnings-

departementet och de huvudsakliga uppgifterna

är att informera om medlemsländernas

utbildningssystem.

Europarådet

Europarådets uppgift är att genom arbete för

demokrati och respekt för mänskliga rättigheter

främja europeisk säkerhet. På

utbildningsområdet bedrivs projektet

 Utbildning för demokratiskt medborgarskap ,

som syftar till att stärka den europeiska

dimensionen. Tyngdpunkten ligger på

probleminventering samt spridning av material

och exempel på god praxis för undervisning.

Europarådet har även under många år bedrivit

språkprojekt som handlar om metoder och

undervisning i främmande språk. För Sveriges

del har detta påverkat utformningen av

kursplanerna i främmande språk.

Inom området för högre utbildning arbetar

Europarådet med t.ex. den s.k.

Lissabonkonventionen om erkännande av

examina. Vidare kan ett projekt om lärarnas

ändrade roll i informationssamhället nämnas.

Det europeiska året för språk äger rum år 2001.

Initiativet kommer från Europarådet och syftet

med språkåret är att öka medvetenheten om den

språkliga mångfalden i Europa, att främja

flerspråkighet bland invånarna och att

uppmuntra till livslång inlärning av språk. Syftet

är också att fästa uppmärksamheten vid den

nyckelroll som språk och interkulturell

kompetens har för att underlätta yrkesliv och

rörlighet i Europa. EU har anslutit sig till

Europarådets initiativ.

En nationalkommitté har tillsatts med uppgift

att ansvara för samordning och genomförande av

språkåret i Sverige. En öppningskonferens

anordnas i början av år 2001 i[REDACTED_EFTERNAMN].

OECD

Utbildningssamarbetet inom OECD främjar ett

internationellt perspektiv på det svenska

utbildningsväsendet. Organisationen publicerar i

samarbete med medlemsländerna ett stort antal

rapporter som berör viktiga aspekter av den

nationella utvecklingen. Dessutom genomför

OECD ett stort antal konferenser och

seminarier vid vilka ledande experter och

beslutsfattare från medlemsländerna medverkar.

Utbildningssamarbetet inom OECD grundas på

femåriga mandat som fastställs av

utbildningsministrarna. Det nuvarande mandatet

går ut år 2001 och ministrarna förutsätts

fastställa ett nytt mandat för perioden 2002-2006

vid ett möte våren 2001.

Sverige inbjöd tillsammans med OECD ett

antal utbildningsministrar till ett informellt

ministermöte i Uppsala i november 1999. Temat

för ministermötet var globaliseringen av den

högre utbildningen. Vidare inbjöd de nordiska

utbildningsministrarna gemensamt till ett

informellt ministermöte i Köpenhamn i mars

2000. Temat för det mötet var utvärdering och

uppföljning av utbildningssystemen.

OECD bedriver sedan tio år tillbaka ett

mycket uppmärksammat indikatorprojekt

(INES) på utbildningsområdet där samtliga

medlemsländer medverkar. Projektet Early

Childhood Education and Care (ECEC)

startade våren 1998 och beräknas bli avslutat med

en större konferens under första halvåret 2001.

Projektet "Transition from Initial Education to

Working Life" avslutades med en konferens i

Budapest i slutet av maj 2000. OECD har också

påbörjat ett projekt som syftar till att undersöka i

vilken grad utbildningsmöjligheterna för vuxna

uppfyller de krav på kvalitet och tillgänglighet

som ställts för att göra principen om det livslånga

lärandet för alla till en realitet.

Unesco

Unescos generalkonferens år 1999 valde

Koichiro Matsuura till ny generaldirektör för

Unesco. Han har inlett sitt arbete med att

tillsätta arbetsgrupper för att se över

organisationens program, administration och

decentraliserade verksamheter. Unescos styrelse

har också tillsatt en arbetsgrupp för att bättre

definiera Unescos arbetsuppgifter. Sverige ingår i

en arbetsgrupp för Unescos utåtriktade

informationsverksamhet.

Vid generalkonferensen år 2001 kommer

medlemsländerna att fatta beslut om en ny

långsiktig strategi som till stor del kommer att

baseras på resultaten av organisationens och

styrelsens reformarbete.

Konferensen "Education for All" i Senegal

våren 2000 bekräftade Unescos samordnande

roll inom FN-systemet för läskunnighetsarbete

och grundutbildning.

Svenska unescorådet har beslutat att

koncentrera sitt arbete i Sverige på utbildning

om mänskliga rättigheter. Rådet har också

beslutat förstärka sina insatser för att sprida

kännedom om beslut av Unescos

generalkonferens och att i Sverige sprida

information om Unescos program och arbete,

genom att utarbeta en bok om mänskliga

rättigheter. Boken, som presenteras på Bok- och

biblioteksmässan hösten 2000, kommer senare

att följas av en lärarhandledning. Unescorådet

har vidare låtit översätta en bok utgiven av

Unesco med frågor och svar om mänskliga

rättigheter. Båda böckerna vänder sig till elever i

högstadiet och gymnasiet.

Annat internationellt samarbete

Sverige deltar genom Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH) i samarbetet

inom European Agency for Development in

Special Needs Education (EA), som arbetar för

att stärka och utveckla samarbetsländernas

insatser för elever i behov av särskilda

stödinsatser. EA har publicerat ett antal

tematiska studier i rapporter som "Early

Intervention", "Teacher Support" och "Financing

of Special Needs Education".

Utbildningsministrarna i Baltic 21-regionen,

dvs. ministrarna i länderna kring Östersjön,

beslöt vid ett möte i mars 2000, genom att anta

den s.k. Hagadeklarationen, att upprätta ett

sektorsnätverk för att utveckla en Agenda 21 för

utbildning för hållbar utveckling i regionen.

Litauen och Sverige har utsetts att leda arbetet,

som inletts med ett första möte i nätverket i

Vilnius i september 2000. Förslag till Agendan

samt förslag till en handlingsplan väntas föreligga

vid möte hösten 2001.

Deklarationen om Ett europeiskt rum för

högre utbildning undertecknades år 1999 i

Bologna av 29 europeiska länder. Den s.k.

Bolognadeklarationen syftar till en fortsatt

utveckling av det europeiska samarbetet inom

högre utbildning, framför allt för att främja

studenternas rörlighet mellan de europeiska

utbildningssystemen och på arbetsmarknaden.

Samtidigt skall mångfalden inom den högre

utbildningen i Europa värnas. Våren 2001

kommer genomförandet av intentionerna i

Bolognadeklarationen att följas upp vid ett möte

i Prag.

Regeringen har vidtagit åtgärder för att

ytterligare underlätta studenters rörlighet i

enlighet med målen i Bolognadeklarationen.

Högskoleverket har givits i uppdrag att i samråd

med universitet och högskolor utarbeta ett

förslag till en gemensam svensk mall för ett

tillägg till examensbeviset (Diploma

Supplement) som beskriver utbildningens

uppläggning, innehåll och nivå samt informerar

om det nationella system för högre utbildning

inom vilket utbildningen ägt rum. Vidare skall

Högskoleverket, efter samråd med

Internationella programkontoret för

utbildningsområdet, kartlägga användningen av

samtliga delar av det europeiska systemet för

överföring av studiemeriter (ECTS - European

Credit Transfer System) vid svenska universitet

och högskolor samt föreslå åtgärder för att

främja användningen av dessa båda verktyg i

Sverige. Uppdraget skall redovisas senast den 2

april 2001.

Regeringen har under våren 2000 uppdragit åt

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete (Sida) att inrätta

utbytesprogrammet Linnaeus-Palme

(U2000/773/UH, UD2000/

532/IC). Det övergripande syftet med Linnaeus-

Palmeprogrammet är att stärka samarbetet på

student- och lärarnivå mellan svenska universitet

och högskolor samt lärosäten i länder utanför

Europa och Nordamerika. Verksamheten inleds

under hösten 2000.

4.5.2 Insatser utanför politikområdet

Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära

samband med andra politikområden:

Den största delen av verksamheten inom

politikområdet utbildningspolitik bedrivs av

kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet,

skola och kommunal vuxenutbildning.

Verksamheten finansieras främst med generella

statsbidrag från utgiftsområde 25 Allmänna

bidrag till kommunerna och med kommunernas

skatteintäkter.

Verksamheten inom universitet och högskolor

finansieras inte bara från detta politikområde

utan också med anslag från politikområdet

Forskningspolitik och från andra

forskningsfinansiärer. Sambandet mellan

grundutbildning och forskning blir allt viktigare

och grundutbildningens kvalitet beror också av

den forskning som bedrivs vid universitetet och

högskolor.

Lärande pågår inte bara inom ramen för

politikområdet Utbildningspolitik utan också i

arbetslivet i form av personalutbildning eller

kompetensutveckling, som

arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet

Arbetsmarknad och i andra miljöer.

Studiestödet är genom förmånsnivåer på olika

sätt kopplat till andra politikområden som

Ekonomisk familjepolitik och Arbetsmarknad.

4.6 Resultatbedömning för

politikområdet utbildning

4.6.1 Övergripande resultatbedömning

Svensk utbildning i ett internationellt perspektiv

Internationella jämförelser är allt viktigare inslag

i både resultatbedömning och kvalitetsarbete. De

är vanskliga men möjliga att göra tack vare ett

tålmodigt och långvarigt arbete inom olika

internationella organisationer. Sveriges

medverkan i internationella organisationer

redovisas separat.

Utbildningarnas omfattning

I ett internationellt perspektiv utmärks den

svenska utbildningspolitiken av att den inriktar

sig mot ett ovanligt brett åldersspann.

Förskoleverksamheten, som i Sverige till

skillnad från många andra länder, ingår i

utbildningspolitiken, når en internationellt sett

hög andel, 75 procent, av årskullarna 1 - 5 år och

är jämfört med många andra länder, för det

enskilda barnet oftare på heltid.

Skolbarnsomsorgen omfattar 65 procent av 6 - 9

åringarna.

Andelen som påbörjar och slutför en

gymnasieskoleutbildning är internationellt sett

hög i Sverige. Andelen av årskullarna 15 - 18 år

som deltar i utbildning är 10-20 procentenheter

högre än OECD-genomsnittet. Andelen som

fullföljt gymnasieskola vid 20 års ålder har dock

sjunkit sedan några år tillbaka i samband med

gymnasieskolans reformering.

Diagram 4.1 Andel deltagare i förskoleverksamhet samt på

grund- och gymnasieskolenivå per åldersgrupp, år 1998

(Källa: OECD)

Andelen 19 - 20-åringar i högskolan har ökat

markant under 1990-talet men är fortfarande

alltför låg i jämförelse med andra länder.

I åldrarna 30 år och äldre deltar fler personer i

Sverige i utbildning än i de flesta andra länder.

Ett av skälen till detta är det omfattande utbudet

av vuxenutbildning och folkbildning i vårt land.

Bland 30 - 39-åringar är det, enligt OECD:s

senaste mätningar avseende år 1998, bara i

Australien som denna åldersgrupp har ett högre

studiedeltagande.

Diagram 4.2 Andel deltagare i all reguljär utbildning per

åldersgrupp 18 år och äldre, år 1998 (Källa: OECD)

Kostnader och resursinsatser

I internationella jämförelser framstår Sverige

som ett av de länder som satsar mest på

utbildning, beräknat som andel av

bruttonationalprodukten.

Minskade resurser under början av 1990-talet

medförde att avståndet mellan Sverige och andra

länder krympte inom skolområdet. Sverige sat-

sade år 1997 emellertid mer offentliga medel på

såväl skola, vuxenutbildning som högskola än

flertalet OECD-länder.

Det finns flera skäl till att Sverige hamnar högt

vid dessa jämförelser. Offentlig utbildning i

Sverige är avgiftsfri och finansieras i princip

uteslutande av stat och kommun. I andra länder

är inslaget av privata medel större. Utbildningen

av funktionshindrade ingår i Sverige helt och

hållet i utbildningspolitiken men kan tillhöra de

social- eller vårdpolitiska områdena i andra

länder.

Det svenska studiestödet är internationellt sett

generöst och räknas in i utbildningskostnaderna.

Den offentligt finansierade forskningen bedrivs i

ovanligt stor utsträckning vid universitet och

högskolor vilket ger en något överdriven bild av

kostnadsnivån för den högre utbildningen. I

andra länder sker en stor del av motsvarande

forskning vid särskilda institut. Bilden att Sverige

satsar mycket på utbildning skulle emellertid

ytterligare förstärkas om också barnomsorgen

räknades in.

Diagram 4.3 Utbildningskostnad i procent av BNP, år 1997

(Källa: OECD)

* Uppgift om studiemedel mm saknas

Lärartätheten (antalet elever per lärare) är i

Sverige normal för EU-kretsen av länder vad

gäller gymnasieskola och år 7-9 i grundskolan,

men hög (få elever per lärare) i år 1-6. Samtidigt

är undervisningstiden per elev mer omfattande i

många andra jämförbara länder. Inom

grundskolan har lärartätheten minskat under

1990-talet. Detta gäller även

förskoleverksamheten och i synnerhet

skolbarnsomsorgen där antalet barn per

årsarbetare har ökat med nästan 50 procent

mellan år 1994 och 1998.

I grundskolans senare del, gymnasieskolan

och i högskolan sammanfaller stora

pensionsavgångar bland lärare med en expansion

av studerande, vilket medför risker för lärarbrist.

Beroende på rekryteringssvårigheter till

lärarutbildningen är riskerna störst i de

naturvetenskapliga ämnena i grundskola och

gymnasieskola. Enligt OECD var dock

lärarsituationen i matematik i årskurs 8 sämre i

många andra länder i mitten av 1990-talet.

OECD:s mätningar har pekat på att

personalkostnadens andel av totalkostnaden

inom grundskolan är relativt låg i Sverige.

Tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade

Den svenska befolkningen är vid en

internationell jämförelse välutbildad. I åldern 25

- 64 år har 28 procent en högskoleutbildning

vilket tillhör de högre värdena bland OECD-

länderna. Endast fem länder hade en högre andel.

Samtidigt saknade 24 procent en högre

utbildning än grundskola eller motsvarande. En

tredjedel av OECD-länderna hade en lägre andel.

Skillnader i utbildningsnivå mellan olika

åldersgrupper speglar variationer i ländernas

utbildningssatsningar. När det gäller

högskoleutbildade i åldersgruppen 45 - 54 år

hävdar sig Sverige bättre än i åldersgruppen 25 -

34 år. Detta sammanhänger med den extremt

snabba universitets- och högskoleexpansionen i

Sverige under 1960-talet som sedan åtföljdes av

en närmast konstant volym i nästan 20 år och i

sin tur avlöstes av en snabb expansion under

1990-talet.

Under 1970- och 1980-talen skedde en snabb

expansion i många länder. Högskolans expansion

var således blygsam under 1980-talet men relativt

omfattande under 1990-talet jämfört med övriga

OECD-länder.

Diagram 4.4 Förändring av antal deltagare i

högskoleutbildning inom EU-länder 1985/86-1997/98

(Källa: OECD och EU-Keydata)

Åldersgruppen 45 - 54 år är fortfarande den

mest välutbildade i vårt land och även

internationellt sett. Den pågående expansionen

inom högskoleområdet innebär att 25 - 34-

åringarna kan förväntas bli de mest välutbildade

inom de närmaste åren i vårt land och i nivå med

de främsta OECD-länderna.

Det framtida behovet av högskoleutbildade på

arbetsmarknaden väntas öka mer än tillgången,

trots den expansion som hittills genomförts

inom högskoleområdet.

Intresset för högre utbildning i vårt land är

fortfarande betydligt större än tillgången på

utbildningsplatser. Det förekommer visserligen

flera utbildningsvägar med lågt sökandetryck och

bristande antal sökande med framför allt

naturvetenskaplig och teknisk bakgrund, men

samtidigt kännetecknas högskolans antagning av

en kraftig obalans mellan sökande och tillgång på

platser inom många områden.

Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden

har varit en hög utbildningsnivå i offentliga och

privata tjänster men relativt låg utbildningsnivå

inom industrin. Det är en viktig orsak till den

starka satsningen på naturvetenskap och teknik

som sker i den svenska högskolan. Sverige har

också ett lägre utflöde av examinerade från minst

treåriga naturvetenskapliga och tekniska

högskoleutbildningar än många OECD-länder.

Antalet examinerade förväntas öka så att den

svenska positionen förbättras, men det finns

uppenbara rekryteringsproblem vid högskolan

vad gäller naturvetenskaplig grundutbildning,

högskoleingenjörsutbildning och

naturvetenskapligt inriktad lärarutbildning.

Internationellt sett har Sverige fortfarande

alltför få högskoleutbildade inom industrin.

Arbetsmarknaden riskerar också att få brist på

utbildade inom bland annat vård- och

undervisningssektorn. I 2000 års ekonomiska

vårproposition har regeringen därför föreslagit

att ytterligare medel skall tillföras högskolans

grundutbildning år 2003 utöver den expansion

som riksdagen redan har beslutat om för år 2001

och 2002.

Arbetslösheten i Sverige, liksom i OECD, har

ett starkt samband med utbildningsnivå.

Högkonjunkturen visar sig i en snabbt

minskande arbetslöshet och en ökad efterfrågan

på arbetskraft. I slutet av 1980-talet hade Sverige

en unikt låg arbetslöshet i alla

utbildningsgrupper. Inräknat studerande som

också är arbetssökande hade Sverige 10 år senare

en högre arbetslöshet än ett genomsnitt av

OECD-länder med undantag för

högskoleutbildade. Det är också bland

högskoleutbildade som arbetslösheten minskar

snabbast just nu i vårt land.

Diagram 4.5 Arbetslöshet per utbildningsgrupp i Sverige

och OECD, 1989 och 1998, åldersgruppen 25-64 år

(Källa: OECD)

Globalisering, ökad konkurrens och teknisk

utveckling ställer nya krav både på

utbildningsväsende och arbetsmarknad över hela

världen. Under mitten av 1990-talet hade Sverige

en stor invandring, inklusive utflyttade från

Sverige som återvände hem. Många var

högskoleutbildade, men jämfört med slutet av

1980-talet hade en mycket mindre andel av dem

arbete på den svenska arbetsmarknaden. Under

åren 1995-1999, har inflödet av

högskoleutbildade varit ganska konstant och

ungefär av samma omfattning som antalet

utvandrade från Sverige. Antalet högskole-

utbildade som rekryteras från utlandet till den

svenska arbetsmarknaden är ungefär lika många

som de som flyttar till utlandet.

Diagram 4.6 Invandring och utvandring bland sysselsatta

respektive icke sysselsatta, år 1987-1999 (Källa: SCB)

Det finns emellertid många obalanser i detta

flöde. Den svenska ekonomin är stark och

efterfrågan på arbetskraft har ökat. Detta har

bidragit till att antalet personer, födda i Sverige,

som återvänder från utlandet ökar mer än antalet

utflyttande. År 1999 minskade exempelvis

antalet utvandrade civilingenjörer jämfört med

föregående år och samtidigt ökade antalet

återvändande.

Trots stor efterfrågan på arbetskraft finns det

fortfarande många utan arbete bland personer

som tidigare invandrat till Sverige. Många av dem

har en högskoleutbildning, som ofta behöver

kompletteras eller har en kortare utbildning än

den som arbetsgivarna kräver. Hela det svenska

utbildningsväsendet engageras nu i att på olika

sätt bidra till en förbättrad sysselsättning bland

personer som flyttat till Sverige.

Kunskapsnivån bland studerande och i den vuxna

befolkningen

Både när det gäller skolelever och vuxna görs

internationellt jämförbara kunskapsmätningar. I

de senaste kunskapsmätningarna, år 1995, låg

resultaten i matematik på det internationella

genomsnittet och i naturvetenskap något bättre

än genomsnittet. Detta gäller både grundskole-

och gymnasieskolenivå. I en något äldre

undersökning (1990/91) var de svenska

grundskoleleverna väsentligt bättre än

genomsnittet i läsförmåga både vid 9 och 14 års

ålder.

I år genomförs en kunskapsmätning när det

gäller 15-åringars kunskaper och färdigheter i

läsförståelse, matematik och naturvetenskap i

OECD:s regi (det sk. PISA-projektet,

Programme for International Student

Assessment). År 2001 genomförs en studie om

9-åringars läsförståelse.

I OECD:s regi har i tre omgångar med början

1994/95 en stor jämförande studie av vuxnas

förmåga att läsa och använda text, tolka diagram,

kartor etc. samt att genomföra beräkningar med

ett givet underlag genomförts (International

Adult Literacy Survey, IALS, slutrapport juni

2000).

Sverige uppvisar de bästa resultaten oavsett

om det gäller förmågan att tillgodogöra sig

löpande text, att tolka dokument eller att utföra

beräkningar. Resultaten visar att ca 75 procent av

den vuxna befolkningen i Sverige klarar de flesta

vardagskrav som ställs när det gäller att

tillgodogöra sig skriven information. De svenska

resultaten står sig genomgående utomordentligt

bra i internationell jämförelse i samtliga ålders-

och utbildningsgrupper.

Studien visar att det finns ett mycket tydligt

samband mellan formell utbildningsnivå och

förmåga att tillgodogöra sig skriven information.

Andelen personer som inte har en

gymnasieutbildning men som ändå presterar på

en godtagbar nivå är högst i Sverige. Det innebär

att förutsättningarna för lågutbildade att aktivt

delta i arbets- och samhällsliv är fördelaktiga i

vårt land. Resultaten tyder på att det finns andra

faktorer, förutom formell utbildning, som

påverkar förmågan att tillgodogöra sig skriftlig

information. Den långa och omfattande

traditionen av folkbildning i Sverige torde vara

en kraftigt bidragande förklaring.

Tillsammans med Danmark, Finland och

Norge, uppnådde befolkningen i Sverige höga

testresultat i förmåga att lösa kvantitativa

uppgifter i alla åldersgrupper. En jämförelse

mellan förmågan att tillgodogöra sig skriftlig

information och social bakgrund, mätt som

föräldrarnas utbildningsnivå, visar att det finns

ett samband i många länder. I åldersgruppen 16-

25 år avviker de nordiska länderna tydligt från

mönstret på så sätt att skillnaderna i resultat i

mindre utsträckning kan förklaras av

föräldrarnas utbildningsnivå.

Undersökningen understryker att Sveriges

långa tradition av satsningar på

personalutbildning, folkbildning och

vuxenutbildning på olika nivåer har bidragit till

att minska de sociala klyftorna i samhället och att

stärka individernas situation på

arbetsmarknaden.

Diagram 4.7 Förmåga att lösa kvantitativa uppgifter i olika

åldersgrupper (Källa: OECD, IALS)

I det kvalitetsarbete som pågår på alla nivåer är

den internationella dimensionen viktig.

Kommuner och skolor skall årligen upprätta

kvalitetsredovisningar och Skolverket genomför

årliga kvalitetsgranskningar. Det är enligt

högskolelagen en gemensam angelägenhet för

högskolans personal och studenter att de

tillgängliga resurserna används effektivt för att

hålla en hög kvalitet i verksamheten.

Högskoleverket utvärderar och granskar

löpande all utbildning och kvalitetsarbete både

per utbildningsområde och högskolevis. Det

internationella inslaget består i att utländska

experter deltar i de grupper som svarar för

utvärdering och granskning både på skol- och

högskoleområdet. Det ökade student- och

elevutbytet ger också möjligheter till en

informell utvärdering och bidrar till att höja

kvaliteten och identifiera brister i den svenska

utbildningen.

Resultat och vidtagna åtgärder redovisas

utförligare och områdesvis i efterföljande avsnitt.

Rekryteringsfrågor

Inom grundskolan har antalet elever som når

behörighet för intagning till nationella och

specialutformade program i gymnasieskolan

sjunkit något, men närmare 90 procent når ändå

denna behörighet. Andelen 20-åringar som

fullföljt gymnasieskolan har minskat. Andelen

20-åringar som nått grundläggande behörighet

till högskolestudier var år 1999 strax över 60

procent.

Ur rekryteringssynpunkt är elever med

utländsk bakgrund särskilt viktig att

uppmärksamma. Det är i stor utsträckning denna

grupp som inte når behörighet för intagning till

nationellt program i gymnasiekolan, fullföljt

gymnasieskola vid 20 års ålder eller når

grundläggande behörighet för högskolestudier.

Vuxenutbildningen svarar för en viktig del av

högskolans rekrytering. Regeringen kommer

senare i höst att samlat ta upp

vuxenutbildningsfrågorna.

I föregående års budgetproposition lanserade

regeringen det långsiktiga målet att hälften av en

årskull skall ha börjat läsa på högskolan vid 25 års

ålder. Under slutet av 1990-talet blev denna

andel knappt 40 procent.

Under hela 1990-talet har efterfrågan på

utbildning varit hög, vilket för högskolorna

inneburit goda rekryteringsmöjligheter men för

de sökande svårigheter att bli antagna. Dessa

svårigheter har drabbat inte minst yngre

sökande. Under innevarande år förefaller

utvecklingen ha svängt på så sätt att det blivit

lättare att komma in även för de yngre.

Diagram 4.8 Sökande till högskolan per hösttermin och

högskolenybörjare per läsår (Källa: SCB)

Antalet sökande som ej tidigare läst i

högskolan, "nybörjarsökande", ökade kraftigt

under större delen 1990-talet, men minskade

hösten 2000 till omkring 110 000 sökande.

Totala antalet sökande till högskolan hösten

2000 minskade till omkring 160 000, exklusive

redan registrerade men inklusive omkring 50 000

studerande som önskar återuppta studierna efter

kortare eller längre uppehåll.

Av samtliga nybörjarsökande hösten 2000,

varav merparten är ungdomar, beräknas således

andelen antagna kunna öka jämfört med tidigare

år till följd av att antalet sökande blivit något

färre, samtidigt som högskolan expanderar.

Konkurrensen om platserna är fortsatt hög.

Troligen kommer bara omkring hälften av

nybörjarsökande under hösten 2000 att kunna

antas till en högskoleutbildning. Trots det

minskade intresset för högskolestudier och trots

den expansion av högskolan som genomförs är

således antalet sökande betydligt större än

tillgången på utbildningsplatser.

Antalet högskolenybörjare läsåret 1998/99 var

66 700, vilket är den högsta siffran någonsin i

vårt land. Den expansion som beslutats fram till

år 2002 och de ytterligare medel till

grundutbildningen som tillkommer år 2003

möjliggör att inflödet till högskolan nu kan öka

ytterligare. Enligt regeringens bedömning

kommer antalet högskolenybörjare att kunna bli

mer än 70 000 läsåret 2003/04 även om antalet

nybörjarsökande skulle fortsätta att minska.

Antagningen vid högskolorna fortsätter att

präglas av svårigheter att rekrytera till

naturvetenskaplig och teknisk grundutbildning.

Det gäller framför allt

högskoleingenjörsutbildningar,

naturvetenskaplig grundutbildning, några få

civilingenjörsinriktningar och naturvetenskapligt

inriktade lärarutbildningar.

Rekryteringssvårigheterna förefaller främst

drabba nyare högskolor medan de gamla

universiteten lyckas bättre i sin rekrytering. Ett

ökat utbud av naturvetenskapligt eller tekniskt

inriktade utbildningar är ett viktigt mål för

högskolepolitiken. Både detta mål och målet att

50 procent av en årskull skall ha påbörjat

högskoleutbildning vid 25 års ålder ställer ökade

krav på samspelet mellan gymnasieskola,

vuxenutbildning och högskola. Regeringen gör

samtidigt bedömningen att genomströmningen

måste förbättras både inom gymnasieskolan och

högskolan.

Jämställdhet

Utbildningsväsendet bidrar till jämställdhet på

tre sätt:

 Förskoleverksamheten och skolbarnsom-

sorgen är tillsammans med föräldraför-

säkringen en viktig förutsättning för såväl

kvinnor som män att framgångsrikt förena

utbildning och arbete med ansvar för barn

samt möjliggör den internationellt sett

höga förvärvsfrekvensen för kvinnor på alla

utbildningsnivåer i Sverige.

 Föreställningar om kön och attityder till

jämställdhet formas bl.a. i skola och

barnomsorg - i den pedagogiska verksam-

heten och i umgänget mellan elever.

 I utbildningen skiljer sig val och presta-

tioner mellan könen.

Den första punkten ovan har regeringen

behandlat i propositionen (1999/2000:129)

Maxtaxa och allmän förskola m.m., som nu

behandlas av riksdagen.

I många avseenden presterar flickor nu något

bättre än pojkar eller når högre andelar. I

grundskolan gäller det betyg och andelen som

når godkänt i de flesta ämnen. I gymnasieskolan

gäller det betyg, andelen som fullföjer gymnasie-

skolan och når grundläggande behörighet för

högskolestudier. I vuxenutbildningen dominerar

kvinnorna inom flertalet utbildningar. I hög-

skolan är kvinnorna fler både när det gäller

övergång till grundutbildning i högskolan och

andel som slutför utbildningen.

Inom forskarutbildningen däremot är

fortfarande männen fler generellt sett när det

gäller antagna och examination, men det pågår

en successiv utjämning.

Männens försteg är än större när det gäller

lärar- och forskartjänster vid högskolan. I

förskola, skola och vuxenutbildning dominerar

däremot kvinnor bland lärarna särskilt i förskola

och grundskola.

Det finns stora skillnader mellan kvinnor och

män i val av utbildning, både i gymnasieskola,

vuxenutbildning och högskola på så sätt att

kvinnor söker sig till vård- och omsorgsområdet

och männen mot teknik och naturvetenskap.

Inom högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningarna är den långsiktiga

trenden att andelen kvinnor ökar, även om

männen fortfarande dominerar stort inom

flertalet tekniska inriktningar.

Fortfarande är skillnaden stor i val av

utbildning och utbildningsinriktning, hur utbild-

ningar uppskattas på arbetsmarknaden, lön m.m.

Det är framför allt kvinnorna som ändrat

valmönster och börjat etablera sig inom manliga

utbildnings- och yrkesområden. Männen har inte

ändrat sitt mönster på motsvarande sätt.

Arbetet med jämställdhet genomgår flera

faser. I en första fas gällde det att utjämna

skolprestationer och andel som når vissa

utbildningsnivåer mellan könen. På den punkten

har en utjämning skett och vänts till ett visst

kvinnligt försteg på gymnasieskolnivå och när

det gäller grundutbildningen på högskolan.

Attitydfrågorna framstår som allt viktigare.

Skolan och barnomsorgen har ett ansvar för att

skapa jämställdhet genom att undervisningen,

arbetsformerna och bemötandet av barnen sker

på jämställda villkor och utmanar könsstereotypa

beteendemönster och värderingar. Inom

universitet och högskolor måste inte minst det

manliga forskarsamhället på allvar acceptera

kvinnor och bidra till att Sverige får fler kvinnliga

forskare. Åtgärder på dessa punkter redovisas i

andra avsnitt.

Analys och slutsatser

Utbildningspolitiken står inför utmaningar som

ställer krav på åtgärder över hela systemet. Dessa

redovisas främst i andra avsnitt och samman-

fattas därför här endast i korthet.

De internationella jämförelser som redovisas

ovan visar att det svenska utbildningssystemet

genomgående hävdar sig väl. Det finns dock flera

områden som kräver förbättringar såsom en

snabbare övergång till högskola, ökad tillgång på

högskoleutbildade i 25 - 34 års ålder på

arbetsmarknaden och ökat utbud av högskole-

utbildade naturvetare och tekniker. Resultat-

bedömningen har särskilt fäst uppmärksamheten

på den senare punkten och de balansproblem

som råder för närvarande inom utbildnings-

systemet.

På skolans och förskolans område vidtas en

rad åtgärder för att motverka negativa

konsekvenser av de minskade resurser som

drabbade skolområdet under början av 1990-talet

och för att öka måluppfyllelsen och därigenom

bredda rekryteringsunderlaget för högskolan.

Det handlar om:

 ökade bidrag till kommunerna,

 satsningar på basfärdigheter från förskola

till gymnasieskola,

 användningen av IT i undervisningen för att

stimulera och ge nya förutsättningar för

lärande,

 storstadssatsning som innebär rejäla insatser

inom förskola och skola i invandrartäta

storstadsområden,

 nationella resurscentra vid universiteten i

Göteborg,[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm och Linköping

har inrättas i respektive matematik, fysik,

kemi och teknik. Dessa ges en fortsatt

viktig roll både för kompetensutveckling

och för att stödja och utveckla

undervisningen.

Den kommunala vuxenutbildningen är främst

inriktad mot dem som har en kortare utbildning.

Samtidigt söker sig ett mycket stort antal

ungdomar till den kommunala

vuxenutbildningen för att komplettera sina

gymnasieskolestudier på väg till högskolestudier.

Regeringen kommer att lägga fram en särskild

proposition om vuxnas lärande och ett samlat

förslag om den eftergymnasiala yrkesutbild-

ningen i slutet av år 2000.

Högskolan befinner sig i ett expansionsskede

och upplever nu, trots ett högt sökandetryck

totalt sett, rekryteringssvårigheter på det starkt

prioriterade naturvenskapligt tekniska området.

Det fordras en breddad rekrytering samtidigt

som åtgärder behöver sättas in för att öka

genomströmningen.

Inom högskoleområdet kommer bland annat:

 antalet platser att öka,

 åtgärder att vidtas för att bredda

rekryteringen. I juli år 2000 remitterades

betänkandet Mångfald i högskolan (SOU

2000:47), en inom Utbildningsdeparte-

mentet upprättad promemoria med förslag

till åtgärder avseende rekrytering samt

Högskoleverkets skrivelse, Tillträde till

högre utbildning. Remisstiden går ut den 27

oktober år 2000. Regeringen tar ställning

till förslagen senast under år 2001,

 informationen till de sökande och antag-

ningsmyndigheterna utvecklas för att uppnå

en bättre överblick över tillgängliga alterna-

tiv under antagningsprocessen,

 åtgärder att sättas in för att öka

genomströmningen inom bl.a .högskole-

ingenjörsutbildningar och vissa

lärarutbildningar, vilket behandlas i följande

avsnitt.

4.6.2 Förskola och skola

Enligt budgetpropositionerna för 1999 och 2000

(prop. 1998/99:1, 1999/2000:1) var målet för

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen

under 1999 och 2000 att:

- ge barn stöd och stimulans för utveckling

och lärande, underlätta för föräldrar att

förena förvärvsarbete och studier med vård

och ansvar för barn,

samt målen för skolan att:

- ge alla barn och ungdomar oberoende av

kön, geografiskt hemvist samt sociala och

ekonomiska förhållanden lika tillgång till

likvärdig utbildning av hög kvalitet.

Resultat

Resultatredovisning och analys av

förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och

skolan finns även redovisade i regeringens

skrivelse Utvecklingen inom den kommunala

sektorn (skr. 1999/2000:102).

Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

Tre av fyra barn i åldern 1 5 år har plats i

förskoleverksamheten medan

skolbarnsomsorgen omfattar två av tre barn i

åldern 6 9 år och sju procent av 10 12-åringarna.

De flesta barn i förskoleåldern (68 procent av

barn i åldern 1 5 år) går i förskolan, som hösten

1999 tog emot cirka 320 000 barn. En mindre

andel av barnen finns i familjedaghem (11

procent). Antalet barn i familjedaghem har

minskat varje år sedan slutet av 1980-talet.

Hösten 1999 var 332 000 barn inskrivna i

skolbarnsomsorg. Det är mer än tre gånger så

många som 1990. Den stora ökningen

sammanhänger med att fritidshemmen numera

tar emot även sexåringar och att årskullarna har

varit ovanligt stora.

Den totala kostnaden för förskolan beräknas

1999 enligt Statens skolverks preliminära

bedömning till 26,2 miljarder kronor. Kostnaden

per inskrivet barn beräknas till 79 800 kronor.

Jämfört med året innan har barnantalet i

förskolan minskat medan totalkostnaden i stort

sett är oförändrad. Detta innebär en ökning av

kostnaden per inskrivet barn med 7 procent.

Den totala kostnaden för familjedaghem har,

jämfört med 1998, minskat i fasta priser från 5,1

miljarder kronor till 4,4 miljarder kronor till

följd av minskningen av barnantalet.

I fritidshemmet beräknas den totala kostnaden

1999 uppgå till 8,5 miljarder kronor, vilket

innebär en ökning från året innan med drygt en

halv miljard kronor (fasta priser). Barnantalet har

ökat med 11,3 procent. Kostnaden per inskrivet

barn har dock minskat med 3,7 procent från

27 922 till 26 000 kronor.

Enligt Skolverkets föräldraenkät som

sammanställdes under våren 2000, Tillgång och

efterfrågan på barnomsorg, har cirka 25 procent av

alla barn i åldern 1 5 år, sammanlagt 110 000

barn, för närvarande inte plats i förskola eller

familjedaghem. Den största gruppen av dessa

barn, närmare 50 000 barn (11 procent) är

hemma med en föräldraledig förälder. För 17 000

barn (4 procent) klarar föräldrarna omsorgen

själva genom att t.ex. skiftarbeta. För 3 procent

av barnen har föräldrarna valt privata lösningar,

t.ex. barnflicka eller släkting. 3 procent av barnen

är hemma med en arbetslös förälder. Endast

6 000 barn (1 procent) är hemma med en

hemarbetande förälder.

En liknande undersökning gjordes 1996. En

jämförelse med denna visar att det blivit

vanligare att barn till arbetslösa föräldrar har

plats i förskola eller familjedaghem. Enligt 1999

års undersökning fanns 62 procent av de

arbetslösas barn i förskoleverksamheten, jämfört

med 51 procent år 1996. Bland barn till

föräldralediga föräldrar är andelen barn i

förskoleverksamheten i stort sett oförändrad (27

procent). Resultaten tyder också på att både

arbetslösa och föräldralediga föräldrar efterfrågar

plats för sina barn i något mindre utsträckning år

1999 än tidigare. Andelen barn med

hemarbetande förälder har minskat från två till

en procent.

Av enkäten framgår att flertalet föräldrar är

nöjda med den omsorgsform barnet har. Mest

nöjda är de föräldrar vars barn har plats i förskola

eller familjedaghem (90 procent).

Skolan

Förskoleklassen

Förskoleklassen är en frivillig skolform som skall

stimulera varje barns utveckling och lärande och

ligga till grund för fortsatt skolgång.

Förskoleklassen har en speciellt viktig roll som

en mötesplats för förskola och skola och även

med fritidshemmet.

Läsåret 1999/2000 gick drygt 112 200 barn i

förskoleklass, vilket är en liten minskning

jämfört med föregående år beroende på att

årskullen sexåringar är mindre än året innan.

Andelen av årskullen som finns i förskoleklass

har däremot ökat från 91 till 93 procent.

Samtidigt har andelen av sexåringarna som finns i

grundskolan minskat från 5,9 till 4,3 procent.

Förskoleklassen har därmed stärkt sin ställning

som sexåringarnas skolform. Majoriteten, 85

procent av förskoleklasseleverna, har sin

verksamhet förlagd till skolans lokaler eller i nära

anslutning till skolan.

Andelen elever i förskoleklass som har samma

pedagogiska ledning, dvs. samma rektor som en

grundskola, är 97 procent. I förskoleklassen har

personaltätheten ökat något jämfört med

föregående läsår.

Grundskolan

Tre fjärdedelar av eleverna som slutade

grundskolan år 9 våren 1999 nådde målen i

samtliga ämnen, medan cirka 23 procent då inte

hade nått målen i ett eller flera ämnen. Andelen

elever som saknade betyg i svenska alternativt

svenska som andraspråk, matematik eller

engelska var dock betydligt lägre, 9,7 procent.

Dessa elever var därmed inte behöriga för studier

på gymnasieskolans nationella eller

specialutformade program. Av de elever från

kommunala skolor som inte var behöriga

saknade 41,5 procent betyg i ett ämne, flertalet i

matematik. 24,8 procent saknade betyg i två

ämnen, majoriteten i kombinationen matematik

och engelska, medan 33,7 procent saknade betyg

i alla tre ämnena (Skolverket: Barnomsorg och

skola i siffror 2000, del 1).

Enligt Skolverket återfanns dock 16 procent

av de elever som inte var behöriga vid

vårterminens slut 1999 på ett nationellt program

vid höstterminens start. Förklaringen är att dessa

elever efter undervisning under sommaren har

genomgått prövning.

Enligt preliminära siffror från Skolverket har

andelen elever i grundskolans år 9 som saknar

behörighet till ett nationellt program i

gymnasieskolan vårterminen 2000 ökat med 0,8

procentenheter från föregående år till 10,5

procent.

Inom den kommunala grundskolan uppgick

antalet lärare (omräknat till heltidstjänster) per

100 elever hösten 1999 till 7,6. Lärartätheten är

därmed i stort sett oförändrad sedan 1997. I de

kommunala grundskolorna har andelen lärare

med pedagogisk högskoleutbildning minskat

med en procentenhet till 88 procent hösten 1999.

I de fristående grundskolorna har andelen

däremot ökat till 69 procent från 64 procent

föregående år (Skolverket: Barnomsorg och skola

i siffror 2000, del 2).

De totala kostnaderna för grundskola med

kommunal huvudman 1999 beräknas, enligt

Skolverkets preliminära bedömning, uppgå till

cirka 53,6 miljarder kronor (inklusive kostnader

för skolskjutsar). I jämförelse med 1998

beräknas de totala kostnaderna i fasta priser öka

med 4 procent. Antalet elever har ökat med 0,2

procent eller drygt 2 000 elever mellan

kalenderåren 1998 och 1999. Kostnaden per elev

beräknas öka något (1,7 procent) till 54 000

kronor. Själva undervisningskostnaden per elev

visar på en ökning med drygt 5 procent, som till

största delen förklaras av löneutvecklingen inom

lärarkollektivet.

Gymnasieskolan

Skolverkets rapport Jämförelsetal för huvudmän

visar att 1999 hade 76 procent av eleverna som

fanns i år 1 hösten 1995 fullföljt

gymnasieutbildning inom fyra år. Av samtliga

elever, exklusive dem på individuella program,

fullföljde 81 procent utbildningen inom fyra år.

Av eleverna i år 1 på det individuella programmet

fullföljde endast 17 procent ett program inom

fyra år (Skolverket: Beskrivande data om

barnomsorg och skola 99).

Andelen elever som avbrutit gymnasieskolan

eller gjort studieuppehåll mellan år 1 och år 2

mellan läsåren 1998/99 och 1999/2000 uppgick

liksom föregående år till 5 procent.

De totala kostnaderna för gymnasieskolan

med kommunal huvudman (kostnad för

skolkommun samt kostnader för skolskjuts)

beräknas för 1999, enligt Skolverkets preliminära

bedömning, uppgå till 20,1 miljarder kronor. Det

motsvarar en ökning med drygt 5 procent i fasta

priser jämfört med föregående år. Antalet elever

ökar också något (0,8 procent) och kostnaden

per elev inklusive skolskjuts beräknas därför öka

med 4,4 procent, till 69 800 kronor, mellan 1998

och 1999. Kostnaderna per elev för undervisning

visar på en ökning med drygt 8 procent.

Antalet gymnasielärare per 100 elever i den

kommunala gymnasieskolan (omräknat till

heltidstjänster) uppgick 1999 till 7,7, vilket är en

ökning med 0,3 procentenheter jämfört med

föregående år och en ökning med 0,6 på två år. I

de kommunala gymnasieskolorna har andelen

lärare med pedagogisk utbildning ökat med en

procentenhet till 85 procent hösten 1999, vilket

dock fortfarande är lägre än 1996 då andelen var

89 procent. I de fristående gymnasieskolorna har

endast 58 procent av lärarna pedagogisk

utbildning.

Analys och slutsatser

Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

I dagsläget är tillgången till förskoleverksamhet

och skolbarnsomsorg god. Kommunerna

uppfyller sina skyldigheter att tillhandahålla

barnomsorg för barn till förvärvsarbetande eller

studerande föräldrar utan oskäligt dröjsmål. Nu

börjar i stället de sjunkande födelsetalen slå

igenom. Under de senaste tre åren har antalet

barn inom förskoleverksamheten minskat.

Skolbarnsomsorgen har dock fortsatt att ta emot

fler barn.

Barn i tjänstemannafamiljer, särskilt i familjer

som tillhör gruppen högre tjänstemän, har länge

varit överrepresenterade i barnomsorgen. I takt

med utbyggnaden har denna överrepresentation

minskat. Den ökade tillgängligheten har främst

kommit barn vars föräldrar är arbetare eller lägre

tjänstemän till del. De som står utanför är

framför allt barn i familjer där någon av

föräldrarna är hemma med föräldraförsäkring för

vård av ett yngre syskon eller där någon i

familjen är arbetslös. I takt med de hårdnande

ekonomiska villkoren för kommunerna under

1990-talet har flertalet kommuner infört

begränsningar för dessa barns rätt till platser i

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.

Högst andel inskrivna barn finns i dag i

storstadsområden och förortskommuner, dvs.

regioner där den kvinnliga förvärvsfrekvensen är

hög. Barn till utrikes födda föräldrar finns i

barnomsorgen i mindre utsträckning än andra,

något som i stort sett förklaras av föräldrarnas

lägre förvärvsfrekvens.

Förskolans pedagogiska roll gör att frågan om

vilka barn som inte nås av förskolan får ökad

betydelse. Förutsättningarna inför skolstarten

ser olika ut för de barn som har flera år av vistelse

i förskola bakom sig när de kommer till skolan,

jämfört med dem som inte har det. I dag är det

ofta de barn som mer än andra skulle ha behov av

förskola, som inte får del av den barn i socialt

utsatta bostadsområden, barn med utländsk

bakgrund och barn till arbetslösa föräldrar.

Den stora utbyggnaden av förskolan och

fritidshemmet under 1990-talet har skett inom

oförändrade ekonomiska ramar. Trots att 30

procent fler barn har skrivits in har

bruttokostnaderna, räknat i fasta priser, inte

ökat. Resultatet har blivit större barngrupper och

minskad personaltäthet. Det senaste året har

utvecklingen vänt inom förskolan, medan antalet

barn per årsarbetare i fritidshemmen fortsatt att

öka mellan 1998 och 1999. Variationen mellan

kommuner är betydande. Såväl Socialstyrelsen

som Skolverket har i rapporter uppmärksammat

att neddragningarna i vissa kommuner gjort det

svårt för verksamheterna att bedriva ett arbete

som svarar mot de nationella målen för

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.

Under 1990-talet har allt fler kommuner sett

över sina avgiftssystem. Både nivåer och

konstruktioner har förändrats i syfte att minska

nettokostnaderna. En tendens har varit att

avgifterna allt oftare används som ett medel att

styra efterfrågan. Nivåerna har höjts och den

andel av kommunernas kostnad som finansieras

genom föräldraavgifter har ökat. Det har

samtidigt blivit mycket vanligt att avgifterna

kopplas såväl till barnens närvarotider som till

föräldrarnas inkomster.

Mot bakgrund av denna utveckling har

regeringen föreslagit ett införande av allmän

förskola och maxtaxa i förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg. Regeringen har även givit

Skolverket i uppdrag att utvärdera

fritidshemmen, verksamheten för de yngsta

barnen, mångkulturella grupper och barn i behov

av särskilt stöd. I Skolverkets utvärdering av

fritidshem (Finns fritids? En utvärdering av

kvalitet i fritidshem) som redovisades våren 2000

framgår att de förändrade förutsättningarna har

påverkat kvaliteten så att målen för

verksamheten inte längre kan anses uppfyllas.

Personalen kan inte utveckla fritidshemmets

pedagogiska möjligheter och inte heller

tillgodose det individuella barnets behov i den

utsträckning som förutsätts. Skolverket anser att

det är nödvändigt att resurser tillförs

fritidshemmen så att barnantalet i förhållande till

personaltätheten kan sänkas. Regeringen anser

att det är viktigt att detta uppmärksammas i

kommunerna och att en översyn görs av

barngruppernas storlek i fritidshemmen i

förhållande till personaltätheten.

Skolan

Förskoleklassen

Förskoleklassen är oftast förlagd till

grundskolans och har helt eller delvis

gemensamma lokaler med skolan för de

integrerade verksamheterna. Det traditionella

klassrummet håller på att ta över. I många fall

saknas utrymme för lek, skapande verksamhet

och rekreation.

Skolverket har lämnat en andra delrapport om

Integration mellan förskoleklassen, grundskolan

och fritidshemmet. Verket har regeringens

uppdrag att följa utvecklingen i kommunerna

fram till 2001. Projektet inriktar sig både på

beskrivning och förståelse av integrationen

förskoleklass grundskola fritidshem som en

viktig del i den pågående utbildningsreformen.

Av Skolverkets undersökning framgår att det

snarare sker en "skolifiering" av den integrerade

verksamheten än en utveckling i reformens anda

mot nya synsätt och arbetsformer med

inriktning mot lek och skapande. Skolverket

anser dock att förskoleklasserna trots vissa

brister är en bra lösning för sexåringarna,

förutsatt att verksamheten börjar fungera enligt

läroplanens och reformens intentioner. Det finns

en utvecklingspotential i förskoleklassen genom

mångfalden av perspektiv och idéer. Både på

lednings- och verksamhetsnivå ser de flesta

positivt på reformens möjligheter.

De problemområden som uppmärksammas är

bristande kunskap och samsyn, brist på

förutsättningar för lagarbete och "lärande i

arbetet" samt variation i strukturella

förutsättningar som gruppstorlek, personaltäthet

och ändamålsenliga lokaler.

I de reflexioner och slutsatser som

framkommer i rapporten konstateras att

variationen i organisation, i graden av samsyn

liksom i fråga om yttre och inre ramar och

utvecklingsinsatser är mycket stor. Det

framhålls, redan innan den slutliga rapporten

presenteras 2001, att olika informations- och

implementeringsinsatser bör vidtas.

Regeringen vill understryka vikten av att dessa

insatser kommer till stånd och att de i huvudsak

inriktas på att främja integrationen förskola,

förskoleklass, grundskola och fritidshem. Det är

därvid enligt regeringen väsentligt att

uppmärksamma de förändringar som gjorts i den

gemensamma läroplanen för det obligatoriska

skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet

i avsikt att stödja det pågående reformarbetet.

Grundskolan

De ungdomar som nu får slutbetyg från

grundskolan har funnits i skolan under 1990-

talet, under en tid då kraftiga besparingar gjorts

inom den offentliga verksamheten. Det nyligen

publicerade delbetänkandet Välfärd vid vägskäl

(SOU 2000:3) beskriver hur de ekonomiska

resurserna drogs ned samtidigt som Sverige hade

stora barnkullar och dessutom under första delen

av 1990-talet en stor flyktinginvandring.

Under 1990-talet har, som en följd av

invandringen, antalet elever med annat

modersmål än svenska ökat kraftigt. Av

rapporten framgår att det under läsåret 1989/90

fanns lite mer än 98 000 elever i grundskolan

som hade annat modersmål än svenska. Till

läsåret 1997/98 ökade antalet med 18 procent

och uppgick då till närmare 116 000.

Även om konsekvenserna, enligt rapporten,

inte är tillräckligt utforskade har utvecklingen

under 1990-talet påverkat skolans möjligheter att

nå goda resultat. Nu har den ekonomiska

utvecklingen vänt. Regeringen har under flera år

tillfört kommuner och landsting ökade

statsbidrag för vård, omsorg och skola.

Effekterna av detta syns inte genast och överallt,

men de ökade statsbidragen, liksom

kommunernas förbättrade ekonomi, medför att

skolan kan få en bättre resurstilldelning de

närmaste åren än vad som annars varit fallet.

Kvalitetskraven på grundskolan har ökat bl.a.

genom ett utvidgat språkprogram och att den

tidigare uppdelningen av ämnena engelska och

matematik i allmän respektive särskild kurs

slopats. De nya kursplanerna har en högre

ambitionsnivå än de tidigare allmänna kurserna.

Våren 1998 lämnade den första årskullen elever

grundskolans år 9 med mål- och

kunskapsrelaterade betyg. En elev som inte

uppnått godkändnivån i grundskolans år 9 får

inget betyg i ämnet.

Våren 1992 var det 4,6 procent av eleverna i år

9 som saknade ett eller flera betyg. Andelen

elever med betyget 1 eller 2 i slutbetyget var i

allmän kurs i engelska cirka 27 procent, i särskild

kurs i engelska cirka 16 procent, i allmän kurs i

matematik cirka 29 procent, i särskild kurs i

matematik knappt 20 procent och i svenska

knappt 22 procent. Knappt 30 procent av

eleverna gick ut med slutbetyg i allmän kurs i

engelska och drygt 40 procent med slutbetyg i

allmän kurs i matematik (SCB: Statistiska

meddelanden, grundskolan 1990/91 och 1991/92).

Andelen elever som saknade betyg eller hade 1

eller 2 i betyg i ämnena svenska, engelska eller

matematik var således betydligt större än den

andel elever som inte når godkända betyg i det

nuvarande systemet. Detta antyder, trots

svårigheter att jämföra två olika betygssystem,

att skolan lyckas bättre nu jämfört med tidigare

år och att den bild av "krisen" i skolan som målas

upp i viss utsträckning kan ifrågasättas. Dock

måste man konstatera att skolan ännu inte svarat

upp mot den ambitionshöjning som lades fast i

de nya kursplanerna. Dessutom varierar

resultaten mellan skolor och kommuner, varför

en genomsnittssiffra för riket inte speglar

verkligheten i alla kommuner.

Skolverket kommer den 1 maj 2001 att

slutredovisa ett uppdrag, där man går bakom

siffrorna och analyserar orsakerna till utebliven

måluppfyllelse.

Regeringen anser att måluppfyllelsen i

grundskolan bör öka och att kommunerna har

ett ansvar för att analysera resultaten och sätta in

åtgärder. Genom tidig upptäckt av elever i behov

av särskilt stöd, kompetensutveckling av lärare

och ett utökat antal vuxna runt barnen ges bättre

förutsättningar för detta.

Gymnasieskolan

Nya behörighetsregler tillämpades för första

gången vid gymnasieintagningen till hösten 1998.

Dessa innebär att en elev är behörig att tas in på

ett nationellt eller ett specialutformat program i

gymnasieskolan, om denne har avslutat år 9 i

grundskolan med minst betyget godkänd i

svenska/svenska som andraspråk, engelska och

matematik. Elever som inte är behöriga skall

erbjudas undervisning på ett individuellt

program. De skärpta kraven som gällt från 1998

motiveras med att elever som inte har godkända

betyg i svenska, engelska och matematik

bedömts sakna förutsättningar för att följa

undervisningen på ett nationellt program.

Andelen elever på individuella program har

ökat de tre senaste åren och var 7 procent av alla

elever i gymnasieskolan läsåret 1999/2000. Av

drygt 9 000 elever som inte var behöriga att tas in

på gymnasieskolans nationella och

specialutformade program 1999 hade en tredjedel

utländsk bakgrund.

En jämförelse över tid visar, trots ökade krav,

att andelen ungdomar som börjar

gymnasieskolan direkt efter grundskolan har

ökat från 83,4 procent höstterminen 1990 till 98

procent 1999. Om det individuella programmet

räknas bort var övergångsfrekvensen 89 procent.

Bland de elever som gått på ett nationellt eller

specialutformat program fick 81 procent av

nybörjarna 1995 slutbetyg inom fyra år.

Spridningen mellan kommunerna är liksom

tidigare stor.

Slutbetyg ges till elever som har gått igenom

ett nationellt eller specialutformat program och

får betyg på alla kurser som ingår i elevens stu-

dieväg och på specialarbete. Om en elev saknar

betyg i kurser, som krävs för ett fullständigt

program, kan eleven få ett s.k. samlat

betygsdokument, som utgör en dokumentation

av de kurser eleven fått betyg i.

Beroende på vilket mått som väljs blir

resultaten mycket olika. SCB:s rapport Vad

händer efter grundskolan?, en enkätundersökning

våren 1999 bland ungdomar födda år 1978, visar

att 95 procent av ungdomarna hade börjat

studera i gymnasieskolan direkt efter

grundskolans slut och ytterligare 3 procent

började senare. Närmare 90 procent av

ungdomarna, födda år 1978, hade avslutat

gymnasieskolan när undersökningen gjordes

våren 1999. 72 procent uppgav att de hade ett

slutbetyg och 16 procent att de hade ett samlat

betygsdokument.

Det faktum att en relativt stor andel lämnar

gymnasieskolan utan att ha fått slutbetyg skall

ses i perspektivet av införandet av en treårig

gymnasieskola med bl.a. för alla gemensamma

kärnämneskurser. Detta innebär att

gymnasieskolan genomgått en påtaglig

ambitionshöjning. Regeringens bedömning är att

andelen elever med slutbetyg måste öka. Det

förslag om en ökning av undervisningstiden som

regeringen föreslår under avsnitt 4.5.1 Statliga

insatser inom politikområdet i denna proposition

bör på sikt medverka till ett förbättrat resultat i

gymnasieskolan.

Andelen elever som uppnår grundläggande

behörighet för högskolestudier har emellertid

fortsatt att öka och uppgick våren 1999 till 84

procent av samtliga elever som fått slutbetyg.

4.6.3 Vuxenutbildningen

Enligt budgetpropositionen för 2000

(1999/2000:1) var målet för vuxenutbildningen

under 2000 att:

- ge vuxna tillfälle att utifrån individuella

önskemål komplettera sin utbildning,

- stärka individen för arbetslivet, det

kulturella och politiska livet.

Målet för kunskapslyftet (prop. 1995/96:222) är

att höja utbildningsnivån och därigenom bidra

till ökad sysselsättning, tillväxt och minskad

arbetslöshet.

Resultat

I inledningsavsnittet redovisas en aktuell rapport

från OECD Literacy in the Information Age,

som är slutrapporten från IALS (International

Adult Literacy Survey). Resultaten visar att

Sveriges långsiktiga satsningar på

vuxenutbildning har haft avsedda effekter.

Kommunal vuxenutbildning

Den gymnasiala vuxenutbildningen omfattar dels

den kommunalt finansierade vuxenutbildningen,

basorganisationen, dels den statliga satsningen

kunskapslyftet. I Skolverkets delrapport nr 6

som kom våren 2000 redovisas verksamheten i

den totala gymnasiala vuxenutbildningen.

Enligt Skolverkets uppföljningar var det totala

antalet studerande inom komvux 350 870 under

läsåret 1998/99, vilket motsvarar 227 681

heltidsplatser. Detta är en ökning med 9 procent

jämfört med föregående läsår. Av det totala

antalet deltagare studerade 13 procent inom

grundläggande vuxenutbildning, 85 procent

inom gymnasial vuxenutbildning och 2 procent

deltog i påbyggnadsutbildning.

Andelen deltagare över 30 år i den kommunala

vuxenutbildningen har ökat från 49 till 56

procent från hösten 1997 till hösten 1999.

För landsbygds-, glesbygds- och övriga

mindre kommuner ligger andelen deltagare över

30 år över 60 procent, vilket indikerar att

målmedvetna rekryteringsinsatser har skett i

dessa kommuntyper. Andel årsstudieplatser som

genomfördes av elever med högst tvåårig

gymnasieutbildning var för riket 69 procent.

Högst ligger landsbygds-, glesbygds- och övriga

mindre kommuner där motsvarande andel är 75

procent.

Andelen män som studerar på gymnasial nivå

är oförändrad sedan hösten 1998 (33 procent). I

storstäder och större städer deltar en högre andel

män. Speciella insatser har gjorts i många

kommuner för att rekrytera fler män till

utbildningarna och vissa tecken tyder på att det

har varit lyckosamt. Av de nyinskrivna

deltagarna var 35,6 procent män. Att den totala

andelen män ligger lägre beror bl.a. på att

kvinnorna studerar längre tid, ofta mer än 2 år.

Den grundläggande vuxenutbildningen

uppvisar en minskning av deltagarantalet med 6

procent jämfört med föregående år. De

redovisningar som idag finns tillgängliga ger inte

några entydiga förklaringar till denna minskning.

Skillnaderna mellan kommunerna är stora. Höga

volymer av grundläggande vuxenutbildning

förekommer i invandrartäta kommuner som t.ex.

Malmö.

Elever som studerar på både gymnasial och

grundläggande nivå, vilket i och med

kunskapslyftets införande har ökat, redovisas på

den nivå där merparten av studierna äger rum.

Nuvarande statistikunderlag ger inte en

fullständig bild över deltagarna i grundläggande

vuxenutbildning. Det saknas även uppgifter som

på ett tillfredsställande sätt beskriver

utbildningsbehovet.

Kunskapslyftet

Kommunerna tilldelades 1999 medel

motsvarande totalt 100 927 heltidsplatser via det

särskilda statsbidraget. Kommunerna har totalt

genomfört 106 884 heltidsplatser enligt

Skolverkets uppföljning. Till detta kommer den

kommunalt finansierade basorganisationen som

omfattar 36 100 platser.

Andelen orienteringskurser som genomförts

inom ramen för kunskapslyftet under 1999 var

sju procent, andelen kurser i yrkesämnen 32

procent och andelen kurser i allmänna ämnen 61

procent.

Folkhögskolorna är en viktig del av

kunskapslyftet. Inom ramen för kunskapslyftet

har Folkbildningsrådet fördelat 384 miljoner

kronor till folkhögskolorna. Detta har resulterat

i 331 000 genomförda deltagarveckor, vilket

motsvarar ca 9 300 årsstudieplatser. Andelen

kvinnor var 64 procent, andelen invandrare 21

procent, andelen deltagare med funktionshinder

13 procent samt andelen med språkliga

handikapp 21 procent. Huvuddelen (86 procent)

av deltagarna studerade inom allmänna

kompetenshöjande utbildningar på grundskole-

och gymnasienivå med tyngdpunkt på basämnen,

språk samt datakunskap. Resterande studerade

på ämnesprofilerade kurser. Över 80 procent av

deltagarna hade en utbildning motsvarande högst

tvåårig gymnasieskola.

Utöver de riktade kunskapslyftplatserna har

kommunerna upphandlat utbildning från

folkhögskolor och studieförbund motsvarande

drygt 6 000 årsstudieplatser.

Arbetet med uppsökande verksamhet,

vägledning och rekrytering sker ofta i samverkan

med arbetsförmedling och fackliga

organisationer. Gemensamma

vägledningsinsatser med arbetsförmedlingen

sker i dag i ca 130 kommuner och aktiv

uppsökande verksamhet bedrivs i över 200

kommuner.

Regeringen fördelade medel för 1999 till

Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens

Centralorganisation, Sveriges Akademikers

Centralorganisation, Lantbrukarnas

Riksförbund, Sveriges Fiskares Riksförbund

samt LEDARNA. Medlen avser utbildnings-

och fortbildningsinsatser i organisationerna för

att stimulera och utveckla uppsökande

verksamhet så att intresset för studier och

utbildning breddas. Det är angeläget att utveckla

formerna för denna uppsökande verksamhet så

att det blir möjligt att nå de prioriterade

grupperna, i kunskapslyftet bl.a.

korttidsutbildade män.

Samtliga berörda organisationer har redovisat

en utbildningsplan för verksamheten 1999 och

lämnat rapporter över genomförd verksamhet

under året. Mot bakgrund av resultatet av den

utvärdering av verksamheten åren 1997 och

1998, som utfördes på riksdagens begäran,

aviserade regeringen i budgetpropositionen för

2000 att ökad hänsyn till kvalitet och

måluppfyllelse skulle tas vid kommande

fördelning av medlen.

Regeringens satsning på vuxenutbildningen

innebär också en målsättning att kommunerna

skall erbjuda utbildningar med olika pedagogiska

upplägg liksom ett bredare utbud av kurser. Idag

bedrivs en fjärdedel av den gymnasiala

vuxenutbildningen vid folkhögskolor eller hos

privata bildningsanordnare med varierande

pedagogiska metoder. Andelen andra anordnare

har ökat med 10 procent sedan 1997. Kursernas

inriktning, som i allt högre grad bygger på de

studerandes efterfrågan, visar på att andelen

yrkesinriktade kurser har ökat kraftigt.

Definitionen på vad som klassificeras som en

yrkeskurs har ändrats sedan starten 1997 varför

direkta jämförelse över tid inte kan göras.

Målet att höja utbildningsnivån har följts upp

av Skolverket och redovisas i rapporten LYFT

eller BREDD? Rapporten bygger på en

enkätundersökning av de elever som deltog i

komvux läsåret 1997/98. Under detta läsår, hade

en tredjedel av de studerande som saknade

treårig gymnasieutbildning, vid studiernas

början, höjt sin utbildningsnivå enligt SCB:s s.k.

SUN-klassificering. För att en nivåhöjning skall

registreras innebär det att den studerande skall

göra ett lyft från exempelvis en ett-årig till två-

årig gymnasienivå eller från en två-årig till en tre-

årig gymnasienivå.

Rapporten omfattar 186 135 personer, av

dessa hade 61 536 personer gjort ett lyft enligt

SUN-klassificeringen. En treårig gymnasienivå

hade uppnåtts av 38 906 personer, 15 345

personer hade från en lägre nivå nått en nivå som

motsvarar två år på gymnasiet och 5 748 personer

hade uppnått en nivå som motsvarar ett år på

gymnasiet. Övriga hade gjort ett lyft från en

lägre nivåer än grundskolan till grundskolenivån.

Fler än 11 000 personer hade studerat i en sådan

omfattning att nivålyftet blev två steg eller mer.

Enligt SUN-klassificeringen måste en

studerande fullfölja kurser motsvarande 500

gymnasiepoäng samt ha godkända resultat på

gymnasiekurserna i engelska, svenska och

matematik för att tillgodogöra sig ett steg.

Många fler personer har genomfört

gymnasiepoäng som motsvarar ett lyft men har

inte flyttats upp på grund av att man inte deltagit

i matematik, svenska och engelska enligt de

uppställda kraven.

Av alla som studerade vid komvux hösten

1999 hade tre fjärdedelar någon gång varit

aktuella vid arbetsförmedlingen. Hälften av

samtliga studerande var inskrivna vid

arbetsförmedlingen i samband med kursstarter.

Av de studerande som finansierade sina studier

med särskilt utbildningsbidrag (UBS) och

särskilt studiestöd för arbetslösa (SVUXA) var

79 procent respektive 84 procent aktuella vid

arbetsförmedlingen vid studiestarten.

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

har under de senaste fyra åren ökat med 14

procent och uppgick läsåret 1998/99 till 4 137

elever. Denna ökning kan troligen förklaras med

att särvux övergått till kommunalt

huvudmannaskap och därigenom på många håll

integrerats i den kommunala vuxenutbildningen.

Hälften av deltagarna studerade på

grundsärskolenivån medan en dryg tredjedel

återfanns på träningsskolenivån och återstoden

på gymnasiesärskolenivån. Könsfördelningen

mellan deltagarna var jämn.

Svenskundervisning för invandrare (sfi)

Under läsåret 1998/99 deltog 34 701 studerande i

svenskundervisning för invandrare (sfi). Antalet

deltagare inom sfi har minskat med drygt 41

procent sedan läsåret 1994/95 då ett stort antal

flyktingar från det forna Jugoslavien blev

kommunplacerade. Andelen kvinnor läsåret

1998/99 var 60 procent. Drygt 36 procent av sfi-

eleverna var flyktingar.

Under de senaste åren har andelen deltagare

som uppnår sfi-nivå minskat och andelen avbrott

bland deltagarna har ökat. Av de deltagare som

påbörjade sina sfi-studier läsåret 1996/97 hade

knappt 35 procent uppnått sfi-nivån läsåret

1998/99, alltså efter ca 2,5 år, medan 7 procent

avslutat utan godkänd sfi-nivå, 47 procent hade

avbrutit studierna och 11 procent fortsatte att

studera även under läsåret 1999/2000.

Skäl till avbrotten är bl.a. arbete, andra studier,

sjukdom eller barnledighet. I drygt hälften av

avbrotten är orsaken inte känd eller registrerad.

Invandrare med den kortaste tidigare

utbildningen måste i allmänhet delta i läs- och

skrivinlärning inom grundläggande

vuxenutbildning innan eller parallellt med sfi-

studierna (17 procent av nybörjarna 1995/96

hade enbart 6 års tidigare skolutbildning).

År 1998 var kommunernas totala kostnader

för sfi 529 miljoner kronor, vilket var 81 miljoner

kronor, eller 13 procent, lägre än 1997 i löpande

priser. Flertalet kommuner anordnar sfi i egen

regi, oftast i anslutning till den kommunala

vuxenutbildningen. Andelen kommuner som

lägger ut verksamheten på annan anordnare t.ex.

folkhögskola, studieförbund eller privata

utbildningsanordnare har minskat från ca 14

procent läsåret 1994/95 till ca 9 procent läsåret

1998/99.

Påbyggnadsutbildningar

Vid påbyggnadsutbildningarna inom komvux

deltog 7 539 personer läsåret 1998/99. Mellan

åren 1997/98 och 1998/99 har det skett en liten

minskning av deltagarantalet.

Kvalificerad yrkesutbildning

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning har som mål att pröva nya

eftergymnasiala yrkesutbildningar, nya

pedagogiska former och nya

utbildningsanordnare. En tredjedel av

utbildningstiden genomförs som lärande i arbete,

dvs. arbetsplatsförlagd utbildning som

finansieras av arbetslivet.

Totalt omfattade försöksverksamheten 12 000

årstudieplatser 1999. Antalet utbildningar uppgår

till 266. Utbildningarna fördelar sig inom tolv

olika utbildningsområden. IT, inklusive

multimedia och grafisk industri (70 utbildningar)

samt tillverkning, inklusive produktutveckling

(67) utgör de största utbildningsområdena.

Andra stora utbildningsområden är ekonomi,

inklusive försäkring, handel och ledning (27)

samt turism, inklusive restaurang (24). Av de nya

platserna som beviljats under 1999 har 59

procent en kommun som ansvarig

utbildningsanordnare. En tredjedel har ett

företag som ansvarig anordnare. I denna grupp

ingår också kommunala bolag och

studieförbund. Högskolan svarar för 8 procent

av platserna.

Försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning har sedan starten 1996 varit

framgångsrik. Utbildningsformen är eftertraktad

såväl hos arbetslivet som hos de studerande. Det

slutbetänkande som kommittén för kvalificerad

yrkesutbildning lämnade under 1999 visar dels

att de studerande är nöjda med utbildningen och

dels att de har en god anställbarhet efter

genomgången utbildning. 70 procent av de

studerande får arbete tre månader efter

utbildningen och 10 procent fortsätter att

studera, flertalet på högskolan.

Kompletterande utbildningar

80 utbildningar vid 39 skolor erhåller statsbidrag

och berättigar till studiestöd som

kompletterande utbildningar medan ytterligare

64 utbildningar vid 26 skolor endast berättigar

till studiestöd. Totalt omfattar utbildningarna

drygt 10 000 deltagare. Utbildningarna har

tidigare kompletterat gymnasieskolan. Allt fler

utbildningar förutsätter emellertid att de

sökande har avslutad gymnasieutbildning.

Från och med den 1 juli 2000 fattar Statens

skolverk beslut om statlig tillsyn, studiestöd och

statsbidrag för utbildningarna. Syftet med denna

ordning är att förbättra uppföljningen av de

kompletterande utbildningarnas verksamhet.

Folkbildningen

Folkbildningen erhåller statsbidrag utifrån att

staten har angett vissa övergripande syften för

verksamheten. Detta innebär att folkbildningen

styrs av sina egna mål och regler.

Studieförbunden och folkhögskolorna präglas

därför i hög grad av huvudmannens ideologiska

profil. Under 1999 redovisade studieförbunden

en verksamhet som omfattade drygt 2,8 miljoner

deltagare i studiecirkelverksamheten, ca 17,9

miljoner deltagare i kulturprogrammen samt

540 000 deltagare i den övriga

folkbildningsverksamheten. Studieförbundens

riktade insatser för funktionshindrade och

invandrare utgjorde 10 procent av den totala

verksamheten. Folkhögskolornas verksamhet

samlade ca 110 000 deltagare (inkl.

kunskapslyftet). Av dessa deltagare deltog drygt

30 000 i de långa kurserna (inkl. kunskapslyftet).

Andelen kvinnor i de långa kurserna var ca 64

procent och andelen invandrare var 13 procent.

I statsbidraget till Folkbildningsrådet ingår

även ett specialdestinerat bidrag för utvecklings-

och försöksverksamhet på 10 miljoner kr.

Medlen skall användas till försök med nya

verksamhetsformer inom studieförbund och

folkhögskolor.

Medlen har använts till bl.a. utveckling av

pedagogik kring IT, demokratiprojekt,

storstadsprojekt och projekt som riktar sig till

etniska minoriteter. Även projekt som riktat sig

till funktionshindrade har beviljats medel.

För 1999 fick Folkbildningsrådet i uppdrag att

redovisa vilka utvärderingar, som rådet både

genomför och avser att genomföra, och som

visar hur rådets bidragsgivning bidrar till att

uppnå syftet med statsbidraget. Rådet redovisade

de utvärderingsprojekt som avslutas 2000 samt

en utvärderingsplan för åren 2000 2002.

Utvärderingarna kommer enligt planen att bl.a.

belysa tillgängligheten till folkbildningens

aktiviteter i ett integrationsperspektiv, effekter

av samhällsstödets utveckling och ändrade

fördelningsmodeller samt folkbildningen och de

demokratiska värderingarna.

Teckenspråk, tolkutbildning och

kontakttolkutbildning

Av Tolk- och översättarinstitutets (TÖI)

årsredovisning framgår att tio folkhögskolor

bedrev utbildningar inom området,

huvudsakligen i form av tvåårig utbildning i

teckenspråk, tvåårig utbildning till dövblind-

tolk/teckenspråkstolk, treårig utbildning till

vuxendövtolk och ettårig

teckenspråkslärarutbildning. Det totala antalet

deltagare ökade 1999 jämfört med 1998. Drygt

50 tolkar slutförde utbildningar 1998, samtliga

dövblindtolkar och teckenspråkstolkar. Sedan

föregående år är detta en fördubbling. Under

året utbildades tio teckenspråkslärare och 100

deltagare slutförde den tvååriga

teckenspråkslinjen som förbereder till

tolkutbildning. TÖI redovisar återigen

svårigheter när det gäller att överbrygga de

hinder som föreligger för att utbilda fler tolkar.

Hindret är bl.a. att det saknas lärare. Lärarna är få

och dessutom spridda över landet. Detta är ett av

skälen till att drygt 6 miljoner kronor av

utbildningspengarna inte kunnat utnyttjas under

året.

Kontakttolkutbildning har under budgetåret

1999 anordnats av 9 folkhögskolor och 14 stu-

dieförbundsavdelningar vilket är ungefär

detsamma som budgetåret 1998. Antalet kurser

har varit 85 på folkhögskolor och 95 på

studieförbund. Utbildningarna har under

budgetåret 1999 samlat 2 780 deltagare, varav 1

744 på folkhögskolor. Utbildning sker inom

ämnesområdena social- och försäkringstolkning,

sjukvårdstolkning, arbetsmarknadstolkning,

vardagsjuridik och rättstolkning.

Statens skolor för vuxna (SSV)

Vid statens skolor för vuxna i Härnösand

(SSVH) och Norrköping (SSVN) var antalet

kursdeltagare under 1999 drygt 30 000, vilket

innebär en oförändrad nivå jämfört med 1998.

Antalet kursdeltagare vid SSVH var 12 833 vilket

är en viss minskning jämfört med 1998. Antalet

kursdeltagare vid SSVN var 17 778 vilket är en

ökning jämfört med 1998.

Andelen kvinnliga kursdeltagare var 65

procent vid de båda skolorna. Vid SSVH

motsvarar detta en ökning av andelen kvinnor

med 17 procent jämfört med tidigare år medan

det för SSVN:s del är en ökning med 2 procent.

Cirka 48 procent av deltagarna i de

naturvetenskapliga kurserna, som i huvudsak

tidigare dominerats av män, utgörs av kvinnor.

Skolorna har under året arbetat med att

utveckla nya metoder för internetbaserade

kurser. De har även arbetat för att stödja

kommunerna i deras utveckling. Skolorna spelar

därvid en roll i kommunernas strävan efter att

öka tillgängligheten av vuxenutbildning.

I utvecklingsarbetet har skolorna, förutom

eget utvecklingsarbete även arbetat inom det s.k.

SSV-projektet med olika delprojekt i samarbete

med kommunerna. Syftet med detta

utvecklingsarbete är att öka tillgängligheten av

vuxenutbildning och att erbjuda och utveckla

läromedel, pedagogik och metoder för

distansutbildning motsvarande kommunal

vuxenutbildning för att därigenom stimulera

kommunerna att även använda sig av denna form

av undervisning. Medel för denna

projektverksamhet har disponerats från anslaget

25:16 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna

(tidigare utg.omr.16, A15).

Resultaten från projektverksamheten kommer

att rapporteras till regeringen under 2000.

Analys och slutsatser

Regeringen avser att i slutet av året återkomma

till riksdagen med en förslag om vuxnas lärande.

Regeringens utgångspunkt blir att möta

individernas behov och önskemål i ett perspektiv

av livslångt lärande.

4.6.4 Universitet och högskolor

Grundläggande högskoleutbildning

Resultat

Bakgrund

Antalet studenter har fortsatt att öka under de

senaste åren. Ökningen har dock inte skett i

samma takt som tilldelningen av nya platser. En

förklaring till detta är att en del av de nya

platserna har använts för att minska antalet

studieplatser som inte kunnat rymmas inom

ramen för de s.k. takbelopp som varje universitet

och högskola erhållit för den grundläggande

högskoleutbildningen. En bidragande orsak är

också svårigheten att rekrytera tillräckligt många

studenter till den snabba utbyggnaden inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

I tabell 4.6.1 redovisas data om den

grundläggande högskoleutbildningen. En viktig

förändring mellan 1998 och 1999 är den kraftiga

ökningen av universitetens andel av den

grundläggande högskoleutbildningen. Detta

förklaras av att antalet universitet utökades med

Karlstads universitet, Växjö universitet och

Örebro universitet. Ser man endast till de

tidigare universiteten minskade antalet

helårsstudenter vid dessa med 2,5 procent.

Förklaringen till detta är återigen en strävan efter

att minska den "överproduktion" som inte täckts

av det s.k. takbeloppet.

En annan förändring är minskningen av

vårdhögskolornas andel av utbildningen genom

att landstingens vårdutbildningar, genom

utbildningsuppdrag, under flera år successivt

integrerats i statliga universitet och högskolor.

Undantaget är endast en vårdhögskola som

fortfarande drivs i landstingsregi. Vidare finns

det tre enskilda utbildningsanordnare som

anordnar vårdutbildningar och som har tillstånd

att utfärda sjuksköterskeexamen. Vidare har en

strävan i utbyggnaden av den grundläggande

högskoleutbildningen varit att möta

arbetsmarknadens behov av naturvetare och

tekniker. Det är därför glädjande att kunna

konstatera att andelen helårsstudenter inom

dessa områden (enligt Högskoleverkets

årsrapporter) ökat under senare år, från 28

procent läsåret 1995/96 till 34 procent 1999.

Tabell 4.6.1 Fakta om grundläggande högskoleutbildning 1997 1999

1997

FÖRÄN-

DRING

1998

FÖRÄN-

DRING

1999

ANDEL

KVINNOR

1997

ANDEL

KVINNOR

1998

ANDEL

KVINNOR

1999

Antal helårsstudenter totalt (exkl.

uppdragsutbildning)

244 200

+0,5 %

245 500

+2 %

250 600

56 %

56 %

57 %

 universitet (inkl. Sveriges lantbruksuniversitet)

145 100

±0 %

145 300

+13 %

163 500

53 %

55 %

56 %

 högskolor

67 900

+13 %

76 700

-11 %

68 300

57 %

59 %

61 %

 vårdhögskolor 1

15 900

-51 %

7 800

-61 %

3 100

88 %

88 %

88 %

 konstnärliga högskolor

1 800

±0 %

1 790

-2 %

1 760

60 %

60 %

61 %

 enskilda utbildningsanordnare 2

13 500

+2 %

13 800

+1 %

13 900

35 %

37 %

38 %

Antal registrerade studenter i grundutbildning

301 100*

+1,5 %

305 600*

+1,5 %

310 100*

58 %

58 %

59 %

Antal högskolenybörjare

65 800

-2 %

64 500*

+3 %

66 700*

57 %

57 %

57 %

Antal examina i grundutbildningen

35 300*

-0,5 %

35 200*

+4 %

36 500*

60 %

60 %

60 %

 magisterexamina

4 000*

+23 %

4 900*

+18 %

5 800*

54 %

55 %

55%

 kandidatexamina

6 400*

+9 %

6 900*

+7%

7 500*

56 %

57 %

58%

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1998 och NU-databasen samt SCB. Avrundade

värden.

* Uppgifter under 1997, 1998 och 1999 som markerats med * avser läsåren 1996/97,

 1997/98 respektive 1998/99.

1 Inklusive enskilda vårdhögskolor.

2 Här ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola AB, Handelshögskolan i Stockholm,

Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

Examinationsmål

För de examina för vilka regeringen fastställt mål

för perioden 1997 1999 har tidigare mål

fastställts även för perioden 2000 2002 och

planeringsförutsättningar givits för antalet

examina under perioden 2003 2005. I enlighet

med vad regeringen framhöll i

budgetpropositionen för 2000 (prop.

1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.6.1) har målen

och planeringsförutsättningarna för antalet

examina setts över. Dessa anges nu för

fyraårsperioder som är i fas med de

forskningspolitiska propositionerna dvs. 2001

2004 och för vissa examina även för 2005 2008.

Som angavs i budgetpropositionen för 2000

gäller under 2000 de mål som fastställts för

perioden 2000 2002.

Uppdraget och utfallet av examinationsmål för

den grundläggande högskoleutbildningen

framgår av tabell 4.6.2.

Tabell 4.6.2 Examinationsmål i grundläggande högskoleutbildning

EXAMEN

UTFALL

1994/95 1996/97

MÅL

1997 1999

UTFALL

1997

UTFALL

1998

UTFALL

1999

UTFALL

1997 1999 %

MÅL

2000

Magisterexamen

8 317

(8 629)

14 155

4 479

(4 704)

4 915

(5 167)

5 806

(6 152)

107 %

(113 %)

5 973

Apotekarexamen

191

280

52

83

95

82 %

117

Civilingenjörsexamen

9 729

10 700

3 481

3 594

4 001

104 %

3 890

Grundskollärarexamen 4 9

2 780

4 440

960

1 019

1 094

69 %

2 087

Gymnasielärarexamen

2 858

3 720

933

997

1 120

82 %

1 495

Källa för utfall: Högskoleverkets NU-databas samt lärosätenas årsredovisningar

Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala

antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt

upp mål för

antalet magisterexamina. Som mål för 2000 anges en tredjedel av det för perioden

 2000 2002 i budgetpropositionen för 2000 angivna medel.

Målet för antalet magisterexamina under åren

1997 1999 var 14 155. Utfallet vid de lärosäten

för vilka mål satts upp var 15 200 eller 107

procent av målet. Härutöver har drygt 800

magisterexamina genomförts vid lärosäten som

inte har haft examinationsmål för

magisterexamen. Hit hör Handelshögskolan i

Stockholm (574 magisterexamina), Karolinska

institutet (108), Kungl. Konsthögskolan (90)

och Sveriges lantbruksuniversitet (50).

Variationen i måluppfyllelse är mycket stor

mellan olika universitet och högskolor. Under

läsåret 1998/99 avlades den största andelen

magisterexamina inom de samhällsvetenskapliga

och juridiska områdena (56 procent), medan

humaniora och teologi svarade för 15 procent,

naturvetenskap för 21 procent, teknik för 3

procent och medicin, vård och konst för de

återstående 5 procenten. Inom det

samhällsvetenskapliga området utgjorde examina

inriktade mot informationsteknik 5 procent.

Det höga antalet magisterexamina i

förhållande till målet är glädjande. Det är viktigt

att examinationen bibehålls på en hög nivå och

att studenterna har möjlighet att fördjupa sina

studier i något huvudämne samt att de i ett

examensarbete ges tillfälle att tillämpa sina

kunskaper. Detta gäller såväl de studenter som

har för avsikt att gå vidare till

forskarutbildningen som dem som väljer att söka

sig ut på arbetsmarknaden utanför högskolan

efter avslutad examen.

I tabell 4.6.3 lämnas förslag till mål för antalet

magisterexamina. Målet innebär en ökning med

drygt 11 procent 2004 i förhållande till utfallet

1999. För enskilda lärosäten har tidigare mål för

den kommande perioden anpassats efter utfallet

1999, vilket för vissa lärosäten inneburit lägre

mål och för andra högre mål. Målet grundar sig

på nuvarande bestämmelser för magisterexamen.

En eventuell breddning av

magisterexamensbegreppet innebär att

examinationen bör ligga högre (se avsnittet

Statliga insatser, Ny inriktning på

magisterexamen). Planeringsförutsättningen för

perioden 2005 2008 är att examinationsnivån

skall ligga på minst samma nivå som 2004.

Tabell 4.6.3 Förslag till mål för antalet magisterexamina

MÅL

BERÄKNINGSUNDERLAG

MÅL

LÄROSÄTE

2000

2001

2002

2003

2004

2001 04

Uppsala universitet

733

830

830

840

840

3 340

Lunds universitet

700

930

930

940

940

3 740

Göteborgs universitet

800

860

860

870

870

3 460

Stockholms universitet

867

850

850

860

860

3 420

Umeå universitet

767

570

590

610

620

2 390

Linköpings universitet

367

440

440

450

450

1 780

Luleå tekniska universitet

112

100

100

100

110

410

Karlstads universitet

87

150

150

160

160

620

Växjö universitet

150

190

190

200

200

780

Örebro universitet

180

90

110

130

150

480

Mitthögskolan

367

140

150

150

160

600

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

50

100

110

110

110

430

Malmö högskola

-

20

30

40

50

140

Högskolan i Kalmar

50

50

50

60

60

220

Mälardalens högskola

100

90

100

110

110

410

Högskolan i Borås

92

180

180

190

190

740

Högskolan Dalarna

50

30

40

50

50

170

Högskolan i Gävle

60

20

30

40

50

140

Högskolan i Halmstad

100

90

100

100

100

390

Högskolan Kristianstad

33

30

50

70

90

240

Högskolan i Skövde

27

30

30

30

40

130

Lärarhögskolan i Stockholm

100

40

40

50

50

180

Södertörns högskola

-

30

40

60

80

210

Stiftelsen Högskolan i Jönköping*

183

150

160

170

180

660

Summa

5 975

6 010

6 160

6 400

6 520

25 090

Anm. Som mål för 2000 anges en tredjedel av det för perioden 2000 2002 i

budgetpropositionen för 2000 angivna målet.

* Preliminära examinationsmål att fastställas genom avtal mellan staten och

Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

Behovet av högskoleutbildade inom områdena

teknik, naturvetenskap och informationsteknik

är stort och kommer att så förbli under de

närmaste åren. Sammantaget utfärdades 29

procent av magisterexamina inom dessa

områden. Enligt regeringens bedömning bör

denna andel öka under perioden 2001 2004 för

att åtminstone utgöra en tredjedel av

magisterexamina före periodens utgång och

sedan öka ytterligare under den kommande

fyraårsperioden.

Målet för antalet apotekarexamina under

perioden 1997 1999 var 280. Utfallet var 230

eller 82 procent av målet, vilket måste betraktas

som en låg måluppfyllelse. Apotekarexamen har

hittills givits endast vid Uppsala universitet.

Förklaringar till den låga måluppfyllelsen är dels

en tillfällig nedgång på grund av tidigare

förlängning av utbildningen, dels att en grupp

studenter har valt att inte fullgöra praktiken för

apotekarexamen och i stället tagit ut farmacie

magisterexamen. Antalet programnybörjare har

ökat med 30 procent mellan läsåren 1993/94 och

1998/99, från 140 nybörjare läsåret 1993/94 till

182 läsåret 1998/99. Söktrycket till utbildningen

har varit relativt högt. Hösten 1999 var antalet

förstahandssökande per antagen 3,2.

För perioden 2000 2002 har tidigare 350

apotekarexamina satts som mål och för perioden

2003 2005 har 370 examina angivits som

planeringsförutsättning. Genom den ökning av

antalet platser som skett vid Uppsala universitet

samt genom att Göteborgs universitet startar

apotekarutbildning från och med hösten 2000

med drygt 30 nybörjarplatser bör behovet av

apotekare på sikt komma att tillgodoses. De två

universiteten har ansvaret att anpassa

utbildningens dimensionering till

arbetsmarknadens behov.

För receptarieutbildningen har regeringen

tidigare inte fastställt mål för antalet examina.

För närvarande råder brist på utbildade

receptarier och behovet av att öka examinationen

är stort. Receptarieutbildning har hittills endast

funnits vid Uppsala universitet. Målet för

utbildningen har nyligen setts över och i

samband härmed har utbildningen förlängts från

två till tre år (från 80 poäng till 120 poäng). Flera

universitet och högskolor har ansökt om

examenstillstånd och utbildningen har startat vid

Högskolan i Kalmar och Göteborgs universitet

samt planeras även vid Umeå universitet och

Linköpings universitet. Regeringen förutsätter

att de lärosäten som ger utbildningen samverkar

inför beslut om dimensionering av utbildningen

med hänsyn till arbetsmarknadens behov.

Målet för antalet civilingenjörsexamina

(inklusive arkitektexamina) under perioden

1997 1999 var 10 700. Utfallet var 11 076 eller

104 procent av målet. Fyra av de sju lärosäten

som har examenstillstånd för

civilingenjörsexamen klarade målen, två låg

mycket nära och ett lärosäte låg klart under.

Totalt sett kan man konstatera att utvecklingen

varit glädjande med hänsyn till behovet av

civilingenjörer på arbetsmarknaden. Antalet

civilingenjörsexamina (inklusive

arkitektexamina) har ökat med 40 procent

mellan 1989/90 och 1998/99, från cirka 2 600 till

3 700 examina. Antalet programnybörjare inom

dessa utbildningar har ökat kontinuerligt mellan

1993/94 och 1998/99 från cirka 5 680 till 6 490.

Enligt tidigare fastställda mål och givna

planeringsförutsättningar bör antalet

examinerade civilingenjörer och arkitekter öka

från i genomsnitt 3 890 per år under perioden

2000 2002 till i genomsnitt 4 290 under perioden

2003 2005.

Antalet examinerade civilingenjörer bör

fortsätta att öka kontinuerligt fram till 2008,

vilket utgör slutåret för denna bedömning. En

sådan utveckling bör kunna vara möjlig genom

den ökade dimensioneringen inom de

naturvetenskapliga och tekniska områdena.

Högskolorna bör samtidigt eftersträva en

förbättrad examensfrekvens inom civilingenjörs-

och arkitektutbildningarna utan att göra avkall på

kvaliteten i utbildningarna. Enligt Statistiska

centralbyråns uppföljning våren 1998 av icke-

examinerade åtta år efter nybörjarterminen (U

30 SM 9901) hade 7 procent slutfört hela

civilingenjörsutbildningen utan att ta ut

examensbevis; 12 procent hade examensarbetet

kvar att slutföra och hela 45 procent saknade

högst 20 poäng för att få ut examen. En

utgångspunkt vid beräkningarna av målet för

antalet examinerade bör vara att

examensfrekvensen långsiktigt skall öka från

tidigare i genomsnitt mellan 60 och 65 procent

inom sju år räknat från och med

nybörjarterminen, till minst 70 procent för

samtliga civilingenjörsutbildningar.

Enligt regeringens mening bör universitet och

högskolor sträva efter att fler studenter slutför

sin utbildning. Eftersom man i Sverige kan utöva

ingenjörsyrket utan ett formellt examensbevis,

finns det inte några egentliga problem på den

svenska arbetsmarknaden för dessa personer att

arbeta som ingenjörer. Det kan däremot uppstå

problem när de söker sig till en arbetsmarknad

inom Europa. I flertalet länder utanför Norden

är yrket reglerat, i vissa fall genom att yrkestiteln

är skyddad genom lag. Genom att Sverige nu är

med i EU garanteras den fria rörligheten för

personer. Men rätten, som medlemsskapet

innebär, att få sitt examensbevis erkänt i andra

EU-länder bygger på att man genom ett

examensbevis kan verifiera sin yrkeskompetens.

Enligt regeringens bedömning är den

ökningstakt av antalet civilingenjörsexamina

(inklusive arkitektexamina) som gällde enligt

tidigare angivna planeringsförutsättningar rimlig

även för perioden fram till 2008. Enligt

regeringen bör examinationen öka från 3 935

examina 2001 till 4 910 examina 2008. I följande

tabell anges mål för antalet civilingenjörsexamina

(inklusive arkitektexamina) med fördelning på

de universitet och högskolor som i dag har

examenstillstånd för denna utbildning. Hänsyn

har tagits till tidigare mål och examensutfall samt

till antalet programnybörjare under senare år.

För några lärosäten innebär detta en höjning av

målen och för andra en sänkning.

Tabell 4.6.4 Mål och planeringsförutsättning för antal civilingenjörsexamina

MÅL

BERÄKNINGSUNDERLAG

MÅL

BERÄKNINGSUNDERLAG

PLAN

LÄROSÄTE

2000

2001

2002

2003

2004

2001 04

2005

2006

2007

2008

2005 08

Uppsala universitet

183

165

190

210

235

800

260

285

320

355

1 220

Lunds universitet

647

595

615

640

660

2510

680

705

730

750

2 865

Umeå universitet

60

80

90

110

120

400

140

155

180

205

680

Linköpings universitet

567

530

565

600

645

2 340

685

725

770

815

2995

Kungl. Tekniska högskolan

1200

1 300

1 305

1 310

1 315

5 230

1 320

1 325

1 330

1 335

5 310

Luleå tekniska universitet

367

385

400

420

440

1 645

455

475

490

510

1 930

Chalmers tekniska högskola*

867

880

890

895

905

3 570

910

920

930

940

3 700

Totalt

3 891

3 935

4 055

4 185

4 320

16 495

4 450

4 590

4 750

4 910

18 700

Anm. Som mål för 2000 anges en tredjedel av det för perioden 2000 2002 i

budgetpropositionen för 2000 angivna målet.

* Preliminära examinationsmål att fastställas genom avtal mellan staten och

Chalmers tekniska högskola AB.

På uppdrag av regeringen har Högskoleverket

sammanfattat och analyserat tillgängligt underlag

avseende tillgång och efterfrågan på

högskoleutbildade. Resultatet redovisades i

rapporten Högskoleutbildade tillgång och

efterfrågan (Arbetsrapport 1999:9 AR). I

rapporten framhålls risken att efterfrågan i alltför

stor utsträckning inriktas på traditionella

utbildningar. Utbildningar som byggs upp av de

studerande själva med kurser utanför program

och som avslutas med en kandidat- eller

magisterexamen kan i många fall vara lika

värdefulla för näringslivet. En del av det behov

som anses avhjälpt med fler civilingenjörer kan i

många fall täckas av studenter med andra

examina. Här ingår exempelvis

högskoleingenjörsexamina och magisterexamina

med lämpligt val av fördjupningsämne.

Även antalet examinerade högskoleingenjörer

bör fortsätta att kontinuerligt öka fram till 2008.

Läsåret 1998/99 examinerades knappt 1 800

högskoleingenjörer. Antalet nybörjare var

1998/99 drygt 8 000. Examinationsgraden är i

dag mycket låg på

högskoleingenjörsutbildningen. Enligt Statistiska

centralbyråns rapport om genomströmning (U

20 SM 9902) var det endast 29 procent av dem

som påbörjade utbildningen 1993/94 som

examinerats inom fem år. Härutöver var 5

procent fortfarande registrerade på utbildningen.

En ökad examination borde därför i första hand

lösas genom en höjning av examinationsgraden

av redan antagna studenter och i andra hand

genom ökad antagning. Ett rimligt mål är att

antalet examinerade skall öka till 5 100 fram till

2008. Detta skulle innebära 65 procent

examinerade, om dagens antal nybörjare är

oförändrat.

Målet för antalet grundskollärarexamina med

inriktning mot årskurerna 4 9 och för

gymnasielärarexamina under perioden 1997 1999

var 4 440 respektive 3 720. Utfallet blev 68

procent av målet för grundskollärarexamen med

inriktning mot årskurserna 4 9 och 82 procent

av målet för gymnasielärarexamen. Inget lärosäte

lyckades nå målen för båda dessa utbildningar

och för var och en av utbildningarna var det bara

ett lärosäte som uppnådde målet.

För lärare med inriktning mot de yngre

åldrarna är nuvarande dimensionering tillräckligt

hög totalt för riket, medan dimensioneringen av

utbildningen för lärare med inriktning mot

årskurserna 4 9 och för gymnasielärare är för låg

med hänsyn till högskolans hittillsvarande

examinationsgrad. De mål som tidigare angivits

för dessa utbildningar för perioden 2000 2002

ger en bild av behovet. Särskilt angelägen är en

ökad dimensionering av lärarutbildningar med

inriktning mot matematik, naturvetenskap och

teknik samt vissa moderna språk. Dessa

utbildningar har ett lägre antal sökande per plats

än andra lärarutbildningar. Det krävs kraftfulla

åtgärder på alla nivåer inom utbildningssystemet

för att öka intresset för lärarutbildningen inom

dessa områden.

En svårighet med att nå målet för

lärarutbildningen är den svaga

genomströmningen, framför allt på

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

årskurserna 4-9. Enligt Statistiska centralbyråns

rapport om genomströmning och resultat (U 20

SM 9902) var det endast 34 procent av dem som

påbörjade utbildningen läsåret 1993/94 som

avlagt examen inom fem år. En lika stor andel var

fortfarande registrerade på utbildningen.

En jämförelse mellan läsåren 1996/97 och

1998/99 visar på en minskning av andelen

examinerade lärare med matematik eller

naturvetenskapliga ämnen i sin examen. För

grundskollärare med inriktning mot årskurserna

4-9 sjönk denna andel från 34 procent till 28

procent och för gymnasielärare från 15 till 14

procent. Den låga andelen examinerade lärare

med matematisk eller naturvetenskaplig

inriktning utgör ett allvarligt problem, framför

allt på grund av arbetsmarknadens behov av

många välutbildade inom dessa ämnesområden.

Enligt regeringens bedömning bör minst en

tredjedel av de examinerade lärarna med

inriktning mot grundskolans senare år och

gymnasieskolan ha en matematisk-

naturvetenskaplig inriktning. Kraftfulla åtgärder

måste sättas in för att tillgodose lärarbehovet på

alla nivåer.

Regeringen har våren 2000 lämnat en

proposition med förslag till en förnyad

lärarutbildning från hösten 2001 (prop.

1999/2000:135). Med detta förslag förväntas

rekryteringen att underlättas. Genom att valet av

inriktning görs först senare under utbildningen

finns det möjligheter att under utbildningens

gång skapa ett ökat intresse för de inriktningar

där behovet av lärare är störst.

Det finns behov av att snabbt öka antalet

lärare. med inriktning mot grundskolans senare

år och gymnasieskolan. Regeringen har gett

uttryck för detta i de mål som tidigare fastställts

för dessa lärarkategorier för treårsperioden

2000 2002. Regeringen förutsätter att de

lärosäten som har dessa utbildningar kommer att

vidta åtgärder för att i möjligaste mån tillgodose

behovet. De åtgärder som står till buds är främst

stimulansåtgärder för att öka genomströmningen

i lärarutbildningen, kompletterande praktisk-

pedagogisk utbildning, vilken ger behörighet

som lärare, samt rekryteringsåtgärder som ökar

inflödet av studerande.

Enligt regeringen bör examinationen av lärare

med inriktning mot grundskolans senare år och

gymnasieskolan så snart som möjligt ökas från

under 2 000 examinerade 1998/99 till preliminärt

omkring 3 350 examinerade senast 2004 för att

sedan ligga kvar på den nivån tills vidare. För

lärare med karaktärsämne för gymnasieskolans

program med yrkesinriktning (yrkeslärare) finns

ett stort och akut behov av ökad examination

inom ramen för det angivna målet för lärare med

inriktning mot grundskolans senare år och

gymnasieskolan.

Regeringen förutsätter att lärosätena verkar

för en ökning enligt angivna mål och avser att i

regleringsbrevet återkomma med ytterligare

preciseringar av utbildningsuppdraget till

lärosätena. I detta arbete medverkar

Högskoleverket, Statens skolverk och Statistiska

centralbyrån.

Antalet examinerade psykologer bör öka. För

närvarande ges psykologexamen vid sex

universitet och mellan läsåren 1993/94 och

1998/99 antogs i genomsnitt 340 studenter om

året till dessa utbildningar. Antalet studenter

som varje år examinerats efter genomgången

psykologutbildning har under samma period

ökat och uppgick läsåret 1998/99 till 240

personer. Trots ökningen kommer det enligt

Statistiska centralbyrån (Trender och prognoser

 98) att med nuvarande dimensionering av

psykologutbildningen att finnas en psykologbrist

som 2010 beräknas uppgå till mellan 700 och

1 400 personer. Mot denna bakgrund är det

rimligt att höja antalet examinerade psykologer

med minst 120 psykologer per år. De universitet

som ger psykologutbildning förutsätts beakta

arbetsmarknadens behov av psykologer och

anpassa utbildningens dimensionering efter detta

behov. Regeringen kommer att följa

utvecklingen.

Utöver de befintliga psykologutbildningarna

har lärosätena möjlighet att anordna

kompletterande utbildning eller anta studerande

till en s.k. senare del av utbildningen för dem

som har en äldre psykologutbildning och som

har erfarenhet från yrkesområdet. Denna

möjlighet gäller särskilt psykologer som

genomgått psykologutbildningen före 1982, men

som inte uppfyller kraven för gällande

psykologexamen och därmed inte heller har

möjlighet att erhålla legitimation som psykolog.

För dessa har det fram till den 30 september

2000 funnits möjligheter att komplettera

psykologutbildningen med hjälp av påbyggnad

efter grundutbildning (PEG). Att dessa

möjligheter upphör får dock inte hindra

lärosätena från att anordna antagning av

studerande med äldre psykologexamen till en s.k.

senare del av utbildningen.

Utbildningsuppdraget

Utfallet av antalet helårsstudenter i förhållande

till lärosätenas uppdrag enligt regleringsbrev

redovisas i tabell 4.6.5, såväl totalt för alla

utbildningsområden som för de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Redovisningen avser både

treårsperioden 1997 1999 och 1999 separat. I

regleringsbrevet för 2000 avseende anslagen till

universitet och högskolor anges för flertalet

lärosäten som mål ett minsta antal

helårsstudenter totalt samt ett minsta antal

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena. I nästa års

budgetproposition kommer målen för 2000 att

följas upp.

Beträffande det totala antalet helårsstudenter

har lärosätena väl fullgjort sina uppdrag.

Redovisade helårsstudenter uppgår till 642 000

för perioden 1997 1999 mot uppdragets 609 000,

vilket innebär att uppdraget har fullgjorts till 105

procent. För 1997 fullgjordes uppdraget till 111

procent, för 1998 till 100 procent och för 1999

till 103 procent. Det summerade uppdraget för

hela perioden 1997 1999 har fullgjorts av nära

nog samtliga lärosäten. Endast två har ej fullgjort

uppdraget.

Lärosätena har även sammantaget fullgjort sina

uppdrag vad avser antalet helårsstudenter inom

de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Antalet redovisade

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena uppgick till

167 614 för perioden 1997 1999 mot uppdragets

164 135, vilket innebär att uppdraget har

fullgjorts till 102 procent. Måluppfyllelsen har

sjunkit under den senaste treårsperioden från 107

procent 1997 till 98 procent 1999.

Måluppfyllelsen varierar mellan lärosätena.

Under perioden 1997 1999 har endast 16 av de

26 lärosätena som har erhållit mål för antalet

helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och

tekniska utbildningsområdena lyckats uppnå

dem. Det sista året i perioden lyckades endast 7

lärosäten inom dessa utbildningsområden uppnå

målen för antalet helårsstudenter.

Tabell 4.6.5 Antal helårsstudenter per lärosäte 1997 1999 uppdrag och utfall

ANTAL HELÅRSSTUDENTER TOTALT

VARAV NATURVETENSKAP OCH TEKNIK

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING

UPPDRAG

1997 99

UTFALL

1997 99

UPPDRAG

1999

UTFALL

1999

%

UPPDRAG

1997 99

UTFALL

1997 99

UPPDRAG

1999

UTFALL

1999

%

Uppsala universitet

49 565

54 181

16 455

17 372

106

14 055

14 441

4 835

4 782

99

Lunds universitet

71 910

75 287

21 740

21 392

98

19 045

20 050

5 815

6 179

106

Göteborgs universitet

57 730

63 879

19 010

20 211

106

10 405

10 951

3 615

3 768

104

Stockholms universitet

57 530

59 702

19 240

19 538

102

8 775

8 589

3 075

3 017

98

Umeå universitet

41 505

42 453

14 285

14 051

98

11 130

11 324

3 980

3 937

99

Linköpings universitet

36 360

39 742

12 840

13 561

106

17 895

18 975

6 515

6 817

105

Karolinska institutet

7 970

8 983

2 600

2 976

114

(616)

(237)

Kungl. Tekniska högskolan

29 715

30 031

10 125

10 041

99

(28 321)

(9 500)

Luleå tekniska universitet

19 215

19 998

6 715

6 902

103

9 970

10 058

3 520

3 506

100

Karlstads universitet

18 670

19 505

6 600

6 553

99

5 490

5 184

2 080

1 867

90

Växjö universitet

16 390

17 612

5 870

6 215

106

4 020

3 806

1 610

1 357

84

Örebro universitet

18 365

18 356

6 625

6 321

95

3 370

4 231

1 460

1 667

114

Mitthögskolan

23 460

24 339

9 030

8 198

91

8 325

8 959

3 285

3 077

94

Högskolan i Karlskrona/ Ronneby

6 220

6 733

2 470

2 556

103

3 545

4 014

1 425

1 657

116

Malmö högskola

10 100

9 521

6 800

6 434

95

2 590

2 733

1 955

1 869

96

Högskolan i Kalmar

11 085

11 246

4 125

3 985

97

5 350

5 119

2 060

1 823

88

Mälardalens högskola

15 340

16 312

5 860

6 017

103

7 830

7 787

3 050

2 932

96

Danshögskolan

(330)

(111)

Dramatiska institutet

(425)

(152)

Högskolan i Borås

8 100

8 782

3 030

3 177

105

3 315

3 355

1 285

1 181

92

Högskolan Dalarna

10 690

10 774

3 980

3 879

97

4 900

4 365

1 860

1 631

88

Högskolan på Gotland

2 370

2 499

1 070

946

88

980

981

460

388

84

Högskolan i Gävle

10 115

10 959

3 745

4 205

112

4 680

4 283

1 800

1 625

90

Högskolan i Halmstad

8 135

9 324

2 965

3 673

124

3 070

2 988

1 270

1 149

90

Högskolan Kristianstad

9 195

9 347

3 285

3 630

111

2 465

2 383

1 025

945

92

Högskolan i Skövde

6 565

6 829

2 575

2 333

91

3 555

3 635

1 425

1 339

94

Högskolan i Trollhättan/

Uddevalla

5 865

6 555

2 345

2 563

109

2 275

2 148

995

855

86

Idrottshögskolan i Stockholm

(1 107)

(369)

Konstfack

(1 784)

(594)

Kungl. Konsthögskolan

(641)

(212)

Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm

(1 729)

(592)

Lärarhögskolan i Stockholm

15 120

16 658

5 020

4 861

97

2 840

2 618

960

712

74

Operahögskolan i Stockholm

(114)

(38)

Södertörns högskola

9 015

9 606

4 145

4 929

119

1 170

1 407

500

602

120

Teaterhögskolan i Stockholm

206

(69)

Chalmers tekniska högskola AB

21 960

21 387

3 945

7 213

95

(20 635)

(6 956)

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

10 895

11 669

4 083

103

3 090

3 230

1 195

1 209

101

Summa, högskolor med uppdrag

609 155

642 269

214 075

217 815

103

164 135

167 614

61 055

59 891

98

Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas

årsredovisningar.

Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte

högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom

åtaganden

för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för

 uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. För att få

jämförbarhet har endast utfall och prognos som svarar mot ett av regeringen

givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte summerats har satts

inom

parentes.

I 2000 års ekonomiska vårpropositionen (prop.

1999/2000:100) har regeringen föreslagit att

ytterligare medel skall tillföras högskolans

grundutbildning fr.o.m. 2003 utöver den

expansion som riksdagen redan har beslutat om

för 2001 och 2002. Detta innebär att

grundutbildningen totalt sett i riket beräknas öka

till omkring 300 000 helårsstudenter 2003.

Diagram 4.9 Högskolans expansion, prognos 2000-2003

Ett långsiktigt mål för den grundläggande

högskoleutbildningen som regeringen tidigare

fastställt är att hälften av en årskull skall ha

påbörjat högskoleutbildning före 25 års ålder

(prop. 1999/2000:1 utg. omr. 16 avsnitt 5.1).

Grunden för detta mål och för den

hittillsvarande expansionen av den högre

utbildningen är övertygelsen att en väl utbildad

arbetskraft är en förutsättning för ett modernt

kunskapssamhälle. Det ämnesdjup och den

analysförmåga som tränas i den högre

utbildningen bör vara en drivande kraft i

kunskapssamhället. Till detta kommer behovet

av specialkunskaper inom många olika områden

 inte minst inom de tekniska och

naturvetenskapliga utbildningsområdena eller

inom dessa områden i kombination med andra

utbildningsområden.

Svårigheter att rekrytera studenter till vissa

naturvetenskapliga och tekniska yrken har

kunnat noteras redan under 1999 och kommer

enligt lärosätenas prognoser att öka om

utbyggnaden i naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar fortsätter i den takt som regeringen

tidigare angivit (prop. 1998/99:1och 1999/2000:1

utg.omr. 16 avsnitt 5.3.1 2). Dessa svårigheter

får enligt regeringens bedömning inte leda till att

studieplatser står outnyttjade. Alla platser som

ryms inom lärosätenas s.k. takbelopp bör

utnyttjas. Mot den bakgrunden medgav

regeringen i ett särskilt beslut (U2000/983/UH)

lärosätena rätt att omfördela platser i uppdraget

för 2000 från naturvetenskap och teknik till

humaniora, samhällsvetenskap och juridik, om

högskolan eller universitetet bedömer att

utbildningsuppdraget inte kan uppnås.

Enligt regeringens bedömning bör denna rätt

för lärosätena att omfördela platser i uppdraget

gälla även under 2001. En utgångspunkt för

fastställandet av målen för antalet helårsstudenter

inom naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområden för 2001 bör vara de mål

som angetts för 2000. Genom denna rätt till

omfördelning ökar möjligheterna att tillgodose

arbetsmarknadens behov av utbildade inom olika

områden samtidigt som också fler studenter kan

ges möjlighet att studera inom högskolan. Det är

angeläget att öka den andel av en årskurs som går

vidare till högre utbildning efter avslutad

gymnasieutbildning.

Design och media är exempel på områden där

efterfrågan är stor såväl på arbetsmarknaden som

bland de ungdomar som söker sig till högskolan.

Regeringen finner det därför angeläget att öka

antalet studieplatser inom dessa

utbildningsområden och andra konstnärliga

utbildningsområden enligt avsnittet Statliga

insatser på universitets- och högskoleområdet,

Konstnärlig högskoleutbildning. Enligt

regeringen bör det därför för några lärosäten

finnas en möjlighet att omfördela platser från

andra utbildningsområden till dessa.

Ersättningsbeloppen för de konstnärliga

utbildningsområdena är väsentligen högre än för

andra. En alltför stor satsning på ett sådant

område medför därför negativa konsekvenser för

dimensioneringen av utbildningen inom andra

utbildningsområden. Mot denna bakgrund avser

regeringen att i regleringsbrev ange det maximala

antal helårsstudenter för respektive konstnärligt

utbildningsområde, för vilket berörda lärosäten

har rätt att tillämpa ersättningsbeloppet. Detta

gäller inte för de konstnärliga högskolorna i

Stockholm. Dessa har inom takbeloppet rätt att

tillämpa ersättningsbeloppet för enbart ett eller

ett fåtal utbildningsområden.

Det planerade maximiantalet helårsstudenter

för vilka lärosätena 2001 har rätt till ersättning

framgår av tabell 4.6.6. Förslaget innebär en ökad

rätt för några lärosätena att tillämpa

ersättningsbeloppen för dessa områden genom

att denna rätt inom utbildningsområdet design

utvidgas till att omfatta även Luleå tekniska

universitet, Högskolan i Kalmar och Högskolan i

Skövde, inom utbildningsområdet media även

Göteborgs universitet, Högskolan i Kalmar och

Högskolan Dalarna och inom

utbildningsområdena konst och musik även

Högskolan på Gotland.

Tabell 4.6.6 Högsta antal helårsstudenter som kan avräknas inom konstnärliga

utbildningsområden 2001

LÄROSÄTE

DESIGN

KONST

MUSIK

OPERA

TEATER

MEDIA

Lunds universitet

42

72

399

51

Göteborgs universitet

4081)

66

318

18

31

112)

Umeå universitet

165

60

Linköpings universitet

40

Luleå tekniska universitet

20

171

12

Växjö universitet

45

Örebro universitet

122

Malmö högskola

20

19

Högskolan i Kalmar

20

10

Högskolan i Borås

71

Högskolan Dalarna

20

Högskolan på Gotland

5

5

Högskolan i Skövde

20

Lärarhögskolan i Stockholm

50

30

Mälardalens högskola

15

Södertörns högskola

10

Totalt

926

203

1 045

18

94

60

1) Inklusive Stenebyskolan.

2) Härutöver 5 helårsstudenter 2002

Analys och slutsatser

För perioderna 1997 1999 och 2000 2002 har

regeringen fastställt kvantitativa mål för

magisterexamen, apotekarexamen,

civilingenjörsexamen, grundskollärarexamen

med inriktning mot årskurserna 4 9 samt

gymnasielärarexamen. För dessa utbildningar

gäller att närmare en tredjedel av antalet examina

som givits som examinationsmål för

treårsperioden 2000 2002 bör uppnås under

2000. För att perioderna med målangivelse för

grundutbildning skall bli de samma som för

forskning och forskarutbildning anger

regeringen i denna proposition mål för perioden

2001 2004 per berört lärosäte för

magisterexamen och civilingenjörsexamen. För

civilingenjörsexamen ges härutöver

planeringsförutsättning för den följande

fyraårsperioden 2005 2008. För lärarexamen

med inriktning mot grundskolans senare år och

gymnasieskolan och examen för lärare med

karaktärsämne för gymnasieskolans program

med yrkesinriktade ämnen (yrkeslärare) avser

regeringen att i regleringsbrevet för universitet

och högskolor för 2001 återkomma med

precisering av utbildningsuppdraget per lärosäte.

Apotekarexamen har endast givits av Uppsala

universitet, men från och med hösten 2000 ges

utbildningen även vid Göteborgs universitet.

Med hänsyn till att utbildningen endast ges vid

två lärosäten förutsätter regeringen att dessa tar

ansvaret för att utbildningens dimensionering

anpassas till arbetsmarknadens behov.

En ökad examination inom

högskoleingenjörsutbildningen är angelägen i

enlighet med vad som angivits i avsnittet

Resultat. Vidare bör varje lärosäte som ger

psykologutbildning öka antalet examinerade

inom denna utbildning. För att tillgodose

arbetsmarknadens behov är det dessutom viktigt

att ge möjlighet till antagning av studenter till en

s.k. senare del av utbildningen.

Som ett led i att uppnå regeringens

övergripande mål att andelen sysselsatta mellan

20 och 64 år 2004 skall vara minst 80 procent

föreslogs i 2000 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1999/2000:100) en rad åtgärder. En viktig

åtgärd är att motverka s.k. flaskhalsar på

arbetsmarknaden och i ökad utsträckning beakta

arbetsmarknadens framtida behov i den högre

utbildningen. Regeringen avser därför att ge

Högskoleverket i uppdrag att analysera hur

högskolesektorns utbildningsutbud i ökad

utsträckning kan svara mot arbetsmarknadens

framtida behov. Särskilt det naturvetenskapliga

och tekniska området behöver lyftas fram.

Direktiven till uppdraget är under beredning

inom Regeringskansliet.

I flertalet uppdrag till lärosätena har

regeringen för vart och ett av åren 1997 2000

angivit mål för antalet helårsstudenter totalt samt

för antalet helårsstudenter inom

utbildningsområdena naturvetenskap och teknik.

Inför hösten 2000 har regeringen beslutat om en

ökad frihet för lärosätena att omfördela

utbildningsplatser från naturvetenskap och

teknik till humaniora, samhällsvetenskap och

juridik, om ett universitet eller en högskola

bedömer att de inte kan utföra

utbildningsuppdraget för naturvetenskap och

teknik. Denna rätt för lärosätena att omfördela

platser bör gälla även under 2001. Härigenom

ökas lärosätenas möjligheter att tillgodose såväl

de sökandes som arbetsmarknadens behov av

utbildning inom olika utbildningsområden. För

vissa konstnärliga utbildningsområden är

efterfrågan stor från såväl arbetsmarknad som

studenter. Rätten att omfördela

utbildningsplatser utvidgas därför för några

lärosäten till främst design- och mediaområdena.

På grund av de relativt dyra ersättningsbelopp

som gäller för helårsstudenter och

helårsprestationer inom dessa områden införs

samtidigt en maximering av det antal

helårsstudenter för vilka lärosätena har rätt att

tillämpa de ersättningsbelopp som avser dessa

områden.

Forskning och forskarutbildning

Resultat

Bakgrund

Forskarutbildningen har ökat kraftigt under de

senaste 10 åren. Av diagram 4.10 framgår att det

rör sig om en fördubbling både av antalet

doktorsexamina och av antalet licentiatexamina.

Även antalet nybörjare i forskarutbildningen

ökade kraftigt fram till läsåret 1997/98 för att

därefter minska läsåret 1998/99. Minskningen

kan hänföras till de nya villkor för antagning till

forskarutbildning som gäller från april 1998 och

som innebär skärpta krav på studentens

försörjning och förbättrad handledning under

utbildningen. Minskningen avser framför allt

humanistisk-samhällsvetenskapligt

vetenskapsområde.

Diagram 4.10 Antal nybörjare och examina i

forskarutbildningen läsåren 1989/90 1998/99

Universitetens och högskolornas anslag för

forskning och forskarutbildning framgår av

tabell 4.6.7.

Tabell 4.6.7 Anslagsutveckling avseende forskning och

forskarutbildning vid universitet och högskolor

Miljoner kronor

ÅR

1997

5 999

1998

6 448

1999

6 613

2000

6 773

2001 Förslag

7 184

2002 Beräknat

7 3551

2003 Beräknat

7 5372

Anm. I uppgifterna ingår anslaget för forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Vidare ingår Chalmers tekniska högskola

AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping, men inte Sveriges lantbruksuniversitet.

1 Redovisat i 2001 års prisnivå.

2 Redovisat i 2001 års prisnivå.

I löpande priser innebär anslagsutvecklingen en

ökning med cirka 13 procent mellan 1997 och

2000. Detta motsvarar en ökning med cirka 7

procent i fasta priser. Med de förslag som lämnas

i denna proposition kommer anslagen för

forskning och forskarutbildning att öka med

ytterligare 9 procent mellan 2000 och 2003.

Mål för forskning och forskarutbildning

Regeringen avser att presentera en övergripande

forskningspolitisk proposition per

mandatperiod. Innevarande mandatperiods

forskningspolitiska proposition presenteras i

september 2000 (prop. 2000/01:3). Inför denna

proposition har universitet, högskolor,

forskningsråd, myndigheter och organisationer

inkommit med kunskaps- och

forskningsstrategier om den vetenskapliga

utvecklingen och behov inför framtiden. Mot

bakgrund av att perioderna med målangivelser

för såväl grundutbildning som forskning och

forskarutbildning bör överensstämma och vara i

fas med de forskningspolitiska propositionerna

har tidigare angivna mål räknats om och

anpassats till nya tidsperioder (beträffande

examina-tionsmål för grundutbildningen, se

avsnittet Grundläggande högskoleutbildning,

Resultat). Mål för antalet examina i

forskarutbildningen har bl.a. bestämts för

perioden 1997 1999. Utfallet redovisas i tabell

4.6.8.

Tabell 4.6.8 Examinationsmål i forskarutbildningen

Preliminära värden

VETENSKAPSOMRÅDE

UTFALL

1993/94

 1995/96

MÅL

1997 1999

UTFALL

1997

UTFALL

1998

UTFALL

1999

UTFALL

1997 1999, %

MÅL

2000

HUMANISTISK-

SAMHÄLLSVETENSKAPLIGT

1 108

1 154

419,5

492,5

520,5

1 432,5

124 %

482

MEDICINSKT

1 574

1 692

590,0

559,5

721,0

1 870,5

111 %

660

NATURVETENSKAPLIGT

981

1 172

353,5

387,5

377,5

1 118,5

95 %

492

TEKNISKT

1 238

1 640

503,0

511,5

565,5

1 580,0

96 %

679

TOTALT *

4 901

5 658

1 866,0

1 951,0

2 184,5

6 001,5

106%

2 313

Källa: Högskoleverkets NU-databas

Anm. Licentiatexamen räknas som en halv examen i forskarutbildningen liksom

doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. Som mål för 2000 anges en

tredjedel

av det för perioden 2000 2002 i budgetpropositionen för 2000 angivna målet

*) Exklusive Sveriges lantbruksuniversitet och Handelshögskolan i Stockholm

Totalt sett är utfallet av antalet examina i

forskarutbildningen under perioden 1997 1999

tillfredsställande såväl i förhållande till målen

som till resultat för treårsperioden 1993/94

1995/96. Resultatet ligger 6 procent över målet

för perioden. I förhållande till perioden 1993/94

1995/96 innebär resultatet en ökning med 22

procent. Den största ökningen avser

humanistisk-samhällsvetenskapligt

vetenskapsområde där ökningen i examinationen

var 29 procent, tätt följt av tekniskt

vetenskapsområde med 28 procents ökning.

Utfallet innebär att 45 procent av antalet

forskarexamina avlades inom de

naturvetenskapliga och tekniska

vetenskapsområdena under perioden 1997 1999.

Flera universitet har framhållit svårigheter att

öka antalet examina i forskarutbildningen i den

utsträckning som tidigare mål förutsatt. En

viktig orsak är det minskade antalet nyantagna

till forskarutbildningarna till följd av ökade krav

på studiefinansiering vid antagningstillfället.

Förändringen innebär samtidigt att de som antas

till forskarutbildningen kan erbjudas tillräckliga

resurser i form av handledning och stöd i

utbildningen, vilket på sikt bör leda till en

betydligt högre examinationsfrekvens än tidigare

och därmed också till en ökning av antalet

examina.

De mål som ges i denna budgetproposition för

2001 2004 är något lägre än tidigare årliga mål

för perioden 2000-2002. Målen för humanistisk-

samhällsvetenskapligt och medicinskt

vetenskapsområde är dock lite högre. Till grund

för denna bedömning ligger utfallet av antalet

examina i forskarutbildningen samt den

hittillsvarande anslagsutvecklingen.

Behovet av forskarutbildade är stort såväl

inom högskolan som på arbetsmarknaden

utanför högskolan. I forskningspropositionen

(prop. 2000/01:3) framhålls forskarutbildningen

som en av de viktigaste förutsättningarna för att

Sverige skall befästa och utveckla sin ställning

som framgångsrik kunskapsnation. För perioden

2001 2004 fastställer regeringen mål enligt

tabellerna 4.6.9 och 4.6.10. Som långsiktigt mål

gäller att det årliga antalet examina i

forskarutbildningen bör fortsätta att öka efter

2004.

Tabell 4.6.9 Mål för antal examina i forskarutbildningen

2001-2004

BERÄKNINGSUNDERLAG

MÅL

VETENSKAPSOMRÅDE

2001

2002

2003

2004

2001

-2004

Humanistisk-

samhällsvetenskapl

igt

498

504

512

518

2 032

Medicinskt

667

678

691

707

2 743

Naturvetenskapligt

385

390

390

393

1 558

Tekniskt

591

600

613

640

2 444

Sveriges

lantbruksuniversite

t

100

100

100

100

400

Totalt

2 241

2 272

2 306

2 358

9 177

* Doktorsexamen räknas som 1 examen om den inte föregåtts av

licentiatexamen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av

licentiatexamen räknas som ½ doktorsexamen.

För de lärosäten som bedriver forskarutbildning

innebär detta följande mål och

planeringsförutsättningar.

Tabell 4.6.10 Mål för antal examina i forskarutbildningen

2001-2004

LÄROSÄTE

HUM

-SAM

MED

NAT

-VET

TEKN

SUMMA

Uppsala universitet

438

448

445

1 331

Lunds universitet

371

414

294

440

1 519

Göteborgs univ.

372

450

220

1 042

Stockholms univ.

447

453

900

Umeå universitet

160

225

140

525

Linköpings univ.

108

175

297

580

Karolinska

institutet

1 006

1 006

KTH

828

828

Luleå tekniska univ.

14

250

264

Karlstads univ.

30

20

50

Växjö universitet

30

30

Örebro universitet

40

40

Högsk. i

Karlskrona/Ronneby

19

19

Malmö högskola

25

25

Högskolan i Kalmar

6

6

Chalmers tekniska

högskola**

590

590

Högskolan i

Jönköping**

22

22

Sveriges

lantbruksuniversite

t

-

-

-

-

400

Totalt*

2 032

2 743

1 558

2 444

9 177

* Doktorsexamen räknas som 1 examen om den inte föregåtts av

licentiatexamen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av

licentiatexamen räknas som ½.

** Preliminärt. Målen fastställs genom avtal.

Trots utvecklingen mot en mer jämställd högre

utbildning råder det fortfarande en stor obalans

mellan könen inom högskolan. För att påskynda

utvecklingen har regeringen vidtagit en rad

åtgärder och satsningar, bl.a. har rekryteringsmål

för andelen nyanställda kvinnliga professorer

fastställts för samtliga universitet samt

Mitthögskolan för perioden 1997 1999.

Rekryteringsmålen är av stor betydelse för

lärosätenas arbete med jämställdhet.

Högskoleverket har på uppdrag av regeringen

(U1999/3733/UH) utvärderat föregående

periods måluppfyllelse. Högskoleverket

konstaterar att de flesta lärosäten med

rekryteringsmål uppfyllde dessa, dock inte Lunds

universitet, Karolinska institutet, Växjö

universitet, Örebro universitet, Stiftelsen

Högskolan i Jönköping eller Mitthögskolan.

Högskoleverket föreslår att ytterligare lärosäten

bör erhålla rekryteringsmål för andelen kvinnliga

professorer under nästa period 2001 2004.

Regeringen delar Högskoleverkets

bedömning att ytterligare lärosäten bör omfattas

av rekryteringsmål för perioden 2001 2004.

Preliminära mål avseende könsfördelningen

bland nyrekryterade professorer för perioden

2001 2004 anges i tabell 4.6.11. En vägledande

princip i arbetet med rekryteringsmål är att

målen bör höjas för att fungera som en sporre i

jämställdhetsarbetet. Utgångspunkten i

regeringens bedömning har varit

Högskoleverkets beräkningar. Definitiva mål

kommer att anges i regleringsbrev.

Tabell 4.6.11 Preliminära mål avseende könsfördelningen

bland nyrekryterade professorer (andelen kvinnor)

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

FÖRSLAG

Uppsala universitet

24 %

Lunds universitet

20 %

Göteborgs universitet

28 %

Stockholms universitet

30 %

Umeå universitet

28 %

Linköpings universitet

26 %

Karolinska institutet

27 %

Kungl Tekniska högskolan

13 %

Luleå tekniska universitet

15 %

Karlstads universitet

24 %

Växjö universitet

27 %

Örebro universitet

24 %

Mitthögskolan

18 %

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

18 %

Malmö högskola

34 %

Högskolan i Kalmar

21 %

Mälardalens högskola

15 %

Högskolan i Borås

45 %

Högskolan i Halmstad

24 %

Högskolan i Skövde

9 %

Lärarhögskolan i Stockholm

25 %

Södertörns högskola

26 %

Sveriges lantbruksuniversitet

34 %

Chalmers tekniska högskola AB

15 %

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

18 %

Analys och slutsatser

För perioden 2001 2004 anger regeringen mål

för antalet examina i forskarutbildningen per

lärosäte och vetenskapsområde. Antalet

examinerade i forskarutbildningen bör öka även

efter denna period.

För perioden 1997 1999 har regeringen

fastställt rekryteringsmål för andelen kvinnliga

professorer. Dessa har i två tredjedelar av fallen

uppfyllts. En fortsatt ökning av andelen

kvinnliga professorer är angelägen och

regeringen kommer därför att fastställa nya

rekryteringsmål.

Särskilda frågor

Avräkning av anslag och anslagsberäkningar

Regeringens förslag: Avräkning av de

konstnärliga högskolornas särskilda

hyresersättningar under

grundutbildningsanslagen får göras i samband

med att medlen tillförs respektive lärosätes

räntekonto.

Skälen för regeringens förslag: Anslagen för

grundutbildning till respektive konstnärlig

högskola består av ett s.k. takbelopp, dvs. högsta

möjliga ersättning för helårsstudenter och

helårsprestationer som kan erhållas och i vissa

fall dessutom ersättning för särskilda åtaganden.

Vidare har för innevarande år under anslagen

beräknats en särskild hyresersättning. Modellen

att lägga dessa medel utanför takbeloppen

föreslås gälla under en femårsperiod. Efter denna

period förutsätts dessa medel ingå i respektive

konstnärlig högskolas ordinarie takbelopp.

Anslagsberäkningar

Anslagen till universitet och högskolor redovisas

per lärosäte i det följande. Resurser för de nya

platserna från hösten 2000 avseende de 15 000

nya platserna samt "halvårseffekten" av de cirka

10 500 nya platserna från hösten 2001 har

beräknats under respektive universitets och

högskolas anslag och ingår i takbeloppen 2001

(prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.1; prop.

1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3).

Motsvarande halvårseffekt och förskjutning i

resurstilldelning mellan budgetåren gäller för de

platser som tillkommer hösten 2002.

Anslagen till forskning och forskarutbildning

beräknas fr.o.m. budgetåret 1999 utifrån de

vetenskapsområden som riksdagen har beslutat

om (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.6.3,

bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:98).

Högskolor som erhållit vetenskapsområden får

egna anslag för forskning och forskarutbildning.

För budgetåret 2001 föreslås därför ett nytt

anslag, nämligen 25:50 Mälardalens högskola:

Forskning och forskarutbildning (se avsnittet

Statliga insatser, Tekniskt vetenskapsområde till

Mälardalens högskola). Högskolor med

vetenskapsområden erhåller huvudsakligen

medel för forskning och forskarutbildning via

sitt vetenskapsområde. Dessa lärosäten skall

prioritera sin forskning och forskarutbildning

inom respektive vetenskapsområde.

Resurser för forskning vid högskolor som inte

har vetenskapsområden, samt för konstnärligt

utvecklingsarbete vid de konstnärliga

högskolorna i Stockholm beräknas som tidigare

under ett gemensamt anslag 25:71 Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor, där respektive högskola disponerar en

egen anslagspost (jämför avsnittet Statliga

insatser, Konstnärligt utvecklingsarbete).

Högskolan i Borås, Högskolan Dalarna,

Högskolan på Gotland, Högskolan i Gävle,

Högskolan i Halmstad, Högskolan Kristianstad,

Högskolan i Skövde, Högskolan i

Trollhättan/Uddevalla, Lärarhögskolan i

Stockholm samt Södertörn högskola har för

2001 tilldelats en förstärkning av

forskningsmedel direkt till sina respektive anslag

för grundutbildning. Mälardalens högskola har

som förstärkning av forskningsmedel erhållit

medel på sitt anslag för forskning och

forskarutbildning samtidigt som de medel som

tidigare har anvisats fortfarande ligger kvar på

anslaget 25:71 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m.

Grundutbildnings- och forskningsanslagen

har för budgetåret 2001 pris- och löneomräknats

med 1,93 procent. För budgetåren 2002 och 2003

har samma pris- och löneomräkningsprocent

använts för att samma per capitaersättning skall

erhållas för alla lärosäten. För Högskoleverket

har för budgetåret 2001 en pris- och

löneomräkning skett med 5,96 procent.

Med anledning av förändringen för de statliga

avtalsförsäkringarna finns anslaget 25:73

Universitets och högskolors premier för de

statliga ålderspensionsavgifterna under

verksamhetsområdet.

För samtliga universitet och högskolor anges

under respektive anslag ett beräknat

anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet

i fasta priser) för 2002 och 2003.

Omfördelning av platser

Regeringens förslag: Resurser motsvarande 200

utbildningsplatser skall engångsvis föras från

anslaget 25:41 Mitthögskolan: Grundutbildning.

Skälen för regeringens förslag: Mitthögskolan

har anvisats i budgetpropositionen för 2000

(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.2 bet.

1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94) fler

utbildningsplatser än vad högskolan bedöms

kunna utnyttja inför budgetåret 2001.

Regeringens förslag är att resurser motsvarande

7 138 000 kronor frigörs.

Resurstilldelningssystemet

För andra året i rad har en omfattande dialog

mellan Utbildningsdepartementet och ledningen

för respektive lärosäte genomförts som ett led i

planeringen och uppföljningen av universitet och

högskolors verksamhet. Syftet var att ge

underlag för bedömning av hur högskolorna

klarar de mål som regeringen har satt upp samt

att inleda en diskussion om högskolornas

framtida profilering. I samband med årets dialog

hade lärosätena dessutom inkommit med

forskningsstrategier som utgjorde ett

komplement till profileringsdiskussionen. Dialog

har även genomförts mellan

Jordbruksdepartementet och ledningen för

Sveriges lantbruksinstitut (SLU).

Regeringen har tillkallat en särskild utredare

för att utreda vissa frågor om högskolans

styrning (dir. 1999:70, U 1999:04).

Utgångspunkten för uppdraget är att nuvarande

mål- och resultatstyrning för grundutbildningen

i sina grunddrag skall ligga fast. Utredaren bör

göra en genomgång av erfarenheterna av hur

målstyrningen inom grundutbildningen har

fungerat sett från såväl statsmakternas som

lärosätenas perspektiv samt utreda hur systemet

kan vidareutvecklas. För forskning och

forskarutbildning skall en utvärdering göras om

lämpligheten med att införa någon form av mål-

och resultatstyrd resursfördelning. En översyn av

kompletterande högskoleutbildningar för

invandrare med utländsk akademisk utbildning

har redovisats. En av orsakerna till den

begränsade omfattningen av dessa utbildningar

finns enligt utredningen i

resurstilldelningssystemet.

Ersättningsbelopp

Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för

helårsstudenter och helårsprestationer skall för

budgetåret 2001 vara:

Tabell 4.6.12 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och

helårsprestationer

Kronor

UTBILDNINGSOMRÅDE

ERSÄTTNING

FÖR EN

HELÅRSSTUDEN

T

ERSÄTTNING

FÖR EN

HELÅRSPRETAT

ION

Humanistiskt, teologiskt,

juridiskt, samhällsvetenskapligt

13 805

14 453

Naturvetenskapligt, tekniskt,

farmaceutiskt, vård

37 286

34 096

Odontologiskt

33 858

42 340

Medicinskt

45 551

59 742

Undervisning1

26 675

33 790

Övrigt2

31 323

26 971

Design

11 076

71 381

Konst

158 395

71 403

Musik

95 647

63 904

Opera

228 341

144 076

Teater

221 297

116 002

Media

223 824

190 401

Dans

155 213

90 503

Idrott

81 287

39 502

1) Avser den praktisk pedagogiska delen av lärarutbildningen.

2) Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska

kurser inom bl.a. barn- och ungdomspedagogisk utbildning samt

grundskollärarutbildning med inriktning mot undervisning i årskurserna 1 7.

Grafiska institutet/Institutet för högre reklamutbildning vid Stockholms

universitet skall redovisas mot övrigt.

Skälen för regeringens förslag: De ovan

redovisade förändringarna avseende

grundutbildningsanslagen innebär att

ersättningsbeloppen för helårsstudenter och

helårsprestationer har räknats upp med 1,93

procent avseende pris- och löneomräkning.

Lokalfrågor

Statskontoret fick under våren 1998 i uppdrag att

utreda hur regeringens styrning och kontroll av

den statliga lokalförsörjningen skulle kunna

förbättras. Uppdraget redovisades i rapporten

Regeringens styrning och kontroll av den statliga

lokalförsörjningen (Statskontorets rapport

1998:31). Här föreslår Statskontoret bl.a. att

myndigheterna skall redovisa sina lokalkostnader

och lokalareor i budgetunderlaget och att

myndigheter med s.k. ändamålslokaler skall

redovisa lokalkostnadernas andel av

verksamhetens totala kostnader.

Inför redovisningen av budgetunderlaget för

1999 utökade regeringen högskolornas

rapporteringsskyldighet för att bättre kunna följa

utvecklingen på lokalområdet. Rapporteringen

avsåg total lokalyta, årshyra, genomsnittlig hyra

per kvadratmeter, genomsnittlig lokalkostnad

per kvadratmeter och lokalkostnadernas andel av

verksamhetens totala kostnader.

För budgetåret 1999 redovisade universiteten

och högskolorna sammanlagt lokalkostnader

motsvarande 4 032 miljoner kronor. Av

redovisat material framgår att lokalkostnadernas

andel av universitetens och högskolornas totala

kostnader uppgår till 14 procent 1999 och

beräknas öka med knappt en procentenhet till

2004. Ökningen i kronor beräknas uppgå till 975

miljoner kronor. Av högskolornas

årsredovisningar framgår att denna andel varit i

stort sett konstant de senaste åren, strax under

15 procent av de totala kostnaderna har utgjorts

av lokalkostnader.

Lokalkostnadernas andel av verksamhetens

totala kostnader är generellt sett lägre för äldre

universitet än för nyare universitet och

högskolor. Konstnärliga högskolor har de högsta

lokalkostnaderna sett i förhållande till de totala

utgifterna. Inom de redovisade grupperna är

dock spridningen stor och sträcker sig från 10 till

35 procent. De konstnärliga högskolornas i

Stockholm lokalförsörjning behandlas i avsnittet

Statliga insatser, Konstnärlig högskoleutbildning.

Utbyggnaden av högskolans lokaler följer den

totala expansionen av högskolan under 1990-

talet. Lokalytan förväntas öka med 350 000

kvadratmeter, eller 10 procent, under

treårsperioden fram till årsskiftet 2001/2002. Av

redovisat material för åren efter 2002 framgår att

ökningen av lokalytan beräknas avta. Den stora

expansionen av högskolornas lokalyta

genomfördes under budgetåren 1993/94 fram till

1997 med en ökning om totalt 27 procent.

Genom ett tilläggsdirektiv till utredningen om

högskolans styrning fick den särskilde utredaren

i tilläggsuppdrag att utreda och föreslå

förändringar av lokalförsörjningen inom

högskolan (dir. 2000:6). Utredaren skall

analysera lokalkostnadernas andel av

högskoleanslagen och hur lärosätenas beräknade

totala omsättning förutses utvecklas mot

bakgrund av beslutade och planerade

lokalförändringar. Vidare skall utredaren

analysera på vilket sätt högskoleexpansionen

under 1990-talet har påverkat eller kommer att

påverka lärosätenas lokalbehov. Slutligen skall

utredaren studera hur beställnings- och

förhyrningstakten kommer att utvecklas efter

2000 under förutsättning att ingen ytterligare

expansion beslutas. Uppdraget skall redovisas

senast den 1 oktober 2000 (U2000/1630/UH).

Regeringen beslutade i juli 1998 att

högskolorna i Karlstad, Växjö och Örebro skulle

erhålla universitetsstatus fr.o.m. den 1 januari

1999 (U1997/3733, 3734, 3735/UH). Beslutet

innebar att de nya universiteten förändrade och

byggde ut delar av sin verksamhet, vilket kraftigt

har påverkat deras lokalbehov. Mellan 1999 och

2001 beräknas lokalytan öka med över 30

procent vid dessa lärosäten. I redovisat

budgetunderlag gällande åren 2002 till 2004

framgår att de nya universitetens kostnader för

lokaler i förhållande till övriga utgifter beräknas

öka beroende på denna kraftiga lokalutbyggnad.

4.6.5 Studiestöd

Enligt budgetpropositionerna för 1999 och 2000

(prop. 1998/1999:1, 1999/2000:1) var målet för

studiestödet under 1999 och 2000 att:

- Studiestödet är en viktig del av

utbildningspolitiken och skall bidra till att

de övergripande målen för detta område

uppnås. Studiestödet skall verka

rekryterande och därmed bidra till högt

deltagande i utbildningen samt ha en

utjämnande verkan mellan individer och

grupper inom befolkningen och därmed

bidra till ökad social rättvisa.

Resultat

Under budgetåret 1999 fick nästan en miljon

personer någon form av studiestöd. Jämfört med

budgetåret 1998 är det ungefär lika många

personer som har fått stöd.

Tabell 4.6.13 Antal studiestödstagare totalt och per kön

1999

Studiestöd

Antal studie-

stödstagare

Varav kvinnor

Varav män

Studiehjälp

390 000

190 000

200 000

Studiemedel

417 000

240 000

177 000

Vuxenstudiestöd

181 000

129 000

52 000

-Särskilt

utbildningsbidrag

109 000

80 000

29 000

-Särskilt

vuxenstudiestöd för

arbetslösa

41 000

29 000

12 000

-Särskilt

vuxenstudiestöd

26 000

20 000

6 000

-NT-svux1

7 500

3 500

4 000

-Svux till

studerande vid

vissa

lärarutbildningar

1 500

1 400

100

Källa: Centrala studiestödsnämnden (CSN)

1 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar

Möjligheten till studielån i de olika systemen har

utnyttjats av omkring 381 000 personer. Antalet

låntagare uppgick den 1 januari 2000 till nästan

1,4 miljoner personer, en ökning med 100 000

personer jämfört med tidigare budgetår. Den

pågående satsningen inom både den gymnasiala

vuxenutbildningens område och inom

högskoleområdet har inte medfört att efterfrågan

på studiestöd ökat under 1999. Den främsta

orsaken till detta är att arbetslösa ansökt om

studiestöd i mindre omfattning än beräknat,

vilket har medfört att anslagna medel inte

förbrukats. Prognoser för innevarande budgetår

tyder på att utvecklingen kommer att vara

densamma 2000.

Tabell 4.6.14 Antal studerande och utbetalade belopp

1999

Anslagsnamn/anslagspost

Antal

studerande

Utbetalda

belopp

(mkr)

bidrag

Utbetalda

belopp

(mkr)

lån

Studiehjälp m.m.

390 000

2 122

0

Studiemedel m.m.

417 000

4 978

11 003

- gymnasial nivå

110 000

1 300

2 078

-högskolenivå

274 000

3 597

7 596

-utlandsstudier

33 000

351

1 329

Vuxenstudiestöd m.m.

181 000

8 459

403

-Korttidsstudiestöd och

internatbidrag

4 000

25

0

-Svux1

26 000 2

935

191

-Svuxa3

41 000

1 037

212

-Särskilt

utbildningsbidrag

109 000

5 894

0

-Timersättning vid särvux

263

2

0

-Stipendier för basår till

ungdomar under 20 år

223

2

0

Svux till studerande vid

vissa lärarutbildningar

1 500

54

5

NT-svux4

7 500

506

123

Totalt UO15

996 139

19 676

11 534

Källa: Centrala studiestödsnämnden (CSN)

1 Särskilt vuxenstudiestöd

2 Varav 616 erhöll svux för högskolestudier (YTH)

3 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

4 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar

Studiehjälp

Antalet studerande som fått studiehjälp under

1999 är i stort sett oförändrat jämfört med

tidigare år. Antalet studerande som fick det

behovsprövade extra tillägget minskade i

förhållande till föregående år.

Studiemedel

De senaste årets utbildningssatsningar på

gymnasieskole- och högskolenivå har inte

inneburit att antalet studiemedelstagare ökat

under 1999. Antalet studiemedelstagare på

gymnasial nivå minskade med 4 procent och

antalet stödtagare på eftergymnasial nivå ökade

med 3 procent. Antalet studiestödstagare som

läser en kortare eller längre tid utomlands har

ökat med 3 procent under 1999. 57 procent av

studiemedelstagarna är kvinnor. Nära 47 procent

av stu- diemedelstagarna är under 25 år. Cirka 66

procent av de studerande registrerade i

grundläggande svensk högskoleutbildning

utnyttjade studiemedlens bidragsdel under

läsåret 1998/99.

Vuxenstudiestöd

Efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget

har under budgetåret 1999 minskat med nästan

14 200 personer jämfört med förra budgetåret.

Däremot har antalet studerande med särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) ökat med

ca 44 procent och antalet studiestödstagare med

särskilt vuxenstudiestöd (svux) med 18 procent,

vilket inneburit en ökning med ca 16 400

personer under 1999. Utvecklingen bör ses i

ljuset av att det särskilda utbildningsbidraget från

den 1 juli 1999 inte längre betalas ut under mer

än 12 månader.

För studier vid vissa naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar fick 7 500 studerande

särskilt vuxenstudiestöd (NT-svux) under 1999,

vilket är en minskning med ca 15 procent.

Anledningen till minskningen är att inga nya

studerande kunde ansöka om detta stöd under

1999. Stödet upphör helt den 31 december 2002.

Återbetalning

Nästan 1,4 miljoner personer har för närvarande

studielån. Låntagarnas skuld till CSN hade den

1 januari 2000 ett sammanlagt värde av ca 127

miljarder kronor. CSN:s upplåning hos

Riksgäldskontoret (RGK) för lån beviljade

fr.o.m. 1989 utgjorde 79,8 miljarder kronor.

Skillnaden mellan låntagarnas skuld till CSN och

CSN:s skuld till RGK beror på att CSN betalar

låntagarnas obetalda räntor under studietiden till

RGK med anslagsmedel. Vid utgången av 2001

beräknas skuldstocken för lån tagna fr.o.m. 1989

hos RGK vara 101,6 miljarder kronor, varav

11 miljarder kronor är nyupplåning för

kommande budgetår. År 1999 fick ca 262 000

låntagare anstånd med sin återbetalning, vilket är

en minskning med 10 procent jämfört med

föregående budgetår. Av de 90 452 anstånd som

beviljades för lån tagna efter 1989 beviljades 61

procent till studenter som fortsatt att studera.

Analyser och slutsatser

Studiestödssystemen har fungerat relativt väl

som rekryteringsinstrument till de

utbildningsplatser som utbildningsväsendet

erbjuder. Det finns inga tecken på att

utbildningsanordnarna hindras från att fylla

utbildningsplatserna på grund av

studiestödssystemet. Efterfrågan på studiestöd

står i stort i relation till tillgängliga medel. Den

minskande arbetslösheten kan antas ha påverkat

efterfrågeutvecklingen, vilket medfört att

medelsförbrukningen understiger tillgängliga

medel. Efterfrågan på stöd är större än

tillgängliga medel för särskilt vuxenstudiestöd

och särskilt utbildningsbidrag för arbetstagare.

Regeringen föreslår inga åtgärder med hänsyn till

detta p.g.a. att svux upphör den 30 juni 2001 och

regeringen anser, i likhet med riksdagen, att den

begränsning på 15 procent av tillgängliga medel

för särskilt utbildningsbidrag till arbetstagare

som finns skall kvarstå.

Det nya reformerade studiestödssystemet

träder i kraft den 1 juli 2001. Med anledning av

detta föreslår regeringen inga övriga åtgärder

inom området.

Särskilda frågor inom studiestödet

Under budgetåret 2001 införs ett nytt

reformerat studiestödssystem som riksdagen

fattat beslut om i december 1999 (prop.

1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr.

1999/2000:96). Reformen innebär bl.a. att

bidragsdelen i studiemedlen ökar från nuvarande

27,8 procent till 34,5 procent. Studerande som är

25 år eller äldre kan få ett tilläggslån på ca 1 600

kronor per månad under vissa förutsättningar.

Återbetalningsreglerna skärps genom ett s.k.

modifierat annuitetssystem. En garantiregel finns

som kan begränsa återbetalningen till 5 eller 7

procent av inkomsten. Studiestöden särskilt

vuxenstudiestöd (svux) och särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) kommer

fr.o.m. den 1 juli 2001 inte längre att beviljas till

nya sökande. För studerande som påbörjat sina

studier med svux eller svuxa finns det möjlighet

att fullfölja studierna med samma stöd längst

t.o.m. den 30 juni 2003. För vuxenstuderande

finns i det nya studiemedelssystemet en särskild

resursram för ett prioriterat bidrag för dem som

är minst 25 år och studerar på grundskole- eller

gymnasienivå. Totalbeloppet är detsamma som

för studiemedel, men bidragsdelen är högre, 82

procent. Resursramen för detta högre bidrag

beräknas räcka till 71 000 studerande, dvs. till

ungefär lika många studerande som haft svux

eller svuxa under 1999. Både den generella och

prioriterade bidragsdelen blir

pensionsgrundande.

Under utgiftsområde 12 föreslår regeringen en

höjning av det allmänna barnbidraget med 100

kronor per barn och månad fr.o.m. januari 2001.

Som en följd av det föreslår regeringen även en

höjning av studiebidraget med motsvarande

belopp.

Stödet till studier av kortare omfattning

(korttidsstudiestöd och internatbidrag) ges en ny

utformning. Medel beräknas för en

Överklagandemyndighet.

4.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har - med undantag

för Södertörns högskola - inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1999

avseende myndigheter inom politikområdet

Utbildningspolitik. Regeringen ser allvarligt på

de brister som Södertörn högskola uppvisar.

Regeringen följer den fortsatta utvecklingen

noga vid högskolan. En närmare redogörelse för

Regeringens vidtagna åtgärder lämnas under

anslaget för Södertörns högskola.

4.8 Budgetförslag

4.8.1 25:1 Statens skolverk

Tabell 4.25:1 Anslagsutvecklingen för Statens skolverk

Tusental kronor

1999

Utfall

273 391

Anslags-

sparande

22 271

2000

Anslag

301 568

Utgifts-

prognos

316 864

2001

Förslag

305 737

2002

Beräknat

311 983

1

2003

Beräknat

318 733

1

1 Motsvarar 305 737 tkr i 2001 års prisnivå.

Statens skolverk är statlig sektorsmyndighet för

det offentliga skolväsendet och för den av det

allmänna anordnade förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen (barnomsorgen). Skolverket

skall bidra till att effektmålen nås genom att

stimulera huvudmännen att öka måluppfyllelsen

och säkra kvalitet och likvärdighet i alla

skolformer samt i förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg. Skolverket skall aktivt verka

för att de mål och riktlinjer som riksdag och

regering har fastställt förverkligas.

Skolverket har under de senaste åren fått ett

vidgat ansvarsområde genom att

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

tillförts verket samt att ansvaret för

kunskapslyftet flyttats dit. Den andel av

Skolverkets resursåtgång som är att hänföra till

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har

ökat från 2 procent 1997 till 12 procent 1999. En

jämförelse mellan budget och utfall för 1999

visar ett överskott på 22 271 000 kronor. Härav

har regeringen beslutat om indragning av

6 975 000 kronor. Resterande överskott beräknas

vara förbrukat vid utgången av 2000.

Regeringens överväganden

Skolverket har under 1999- 2000 samlat sitt

arbete i ett antal s.k. strategiska

handlingsprogram: Mål- och resultat, Särskilt

stöd i barnomsorg och skola, Livslångt lärande

och Skola arbetsliv. Inom dessa program skall

verket utveckla strategier och skapa en grund för

ett långsiktigt agerande. Skolverket samordnar

arbetet inom de strategiska

handlingsprogrammen med arbetet i

linjeorganisationen. Den 1 juli 1999 inrättades

efter regeringens beslut en

kvalitetsgranskningsnämnd inom Skolverket

med uppgift att utföra nationella

kvalitetsgranskningar på återkommande uppdrag

av regeringen.

Skolverket redovisar i sin årsredovisning

resultatinformation och behov av åtgärder inom

olika områden. I huvudsak rör det sig om

åtgärder inom verksamhetsområden för vilka

kommunerna eller övriga huvudmän har

ansvaret. Enligt regeringens bedömning är det

angeläget att verkets insatser för att stimulera

huvudmännen att öka måluppfyllelsen och säkra

kvalitet och likvärdighet ständigt utvecklas.

Regeringen bedömer det emellertid också

angeläget att verket analyserar effekterna av

dessa insatser och då särskilt insatserna för att

stödja lokal skolutveckling.

Regeringen avser att inom kort ge Skolverket i

uppdrag att utveckla formerna för stöd till

utvecklingen av barnomsorg, skola och

vuxenutbildning i syfte att mer aktivt stödja

måluppfyllelsen och att trygga en nationell

likvärdighet. Olika modeller bör prövas där

verkets insatser i högre grad samordnas och

riktas mot kommuner och skolor som uppvisar

bristande resultat och har behov av stöd för att

förbättra måluppfyllelsen. I uppdraget bör ingå

att Skolverket under hösten skall återkomma till

regeringen med förslag till en strategi för hur

uppdraget skall genomföras.

Regeringen har under flera år begärt att

tillsynen inom Skolverket skall öka, något som

inte har infriats. Under 1999 har i stället tillsynen

minskat i omfattning (från ca 35 miljoner kronor

1998 till ca 23 miljoner kronor 1999).

Regeringen kommer uppmärksamt att följa den

fortsatta utvecklingen.

Regeringen föreslår att 486 000 kronor förs

över till detta anslag från anslaget 25:2 Utveckling

av skolväsende och barnomsorg avseende en tjänst

för utveckling av lexikon för invandrare.

Dessutom föreslås att 1 018 000 kronor förs över

från detta anslag till anslaget 25:78 Internationella

programkontoret för utbildningsområdet för

finansiering av administration av

stipendieverksamhet.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår

regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag

om 305 737 000 kronor för budgetåret 2001. För

budgetåren 2002 och 2003 beräknas utgifterna

under anslaget till oförändrad nivå i förhållande

till 2001.

Tabell 4.25:1 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

301 568

Pris- och löneomräkning

4 701

Överföring från anslaget 25:2

486

Överföring till anslaget 25:78

- 1 018

Förslag 2001

305 737

4.8.2 25:2 Utveckling av skolväsende och

barnomsorg

Tabell 4.25:2 Anslagsutvecklingen för Utveckling av

skolväsende och barnomsorg

Tusental kronor

1999

Utfall

197 675

Anslags-

sparande

169 411

2000

Anslag

313 799

Utgifts-

prognos

317 576

2001

Förslag

449 206

2002

Beräknat

476 488

1

2003

Beräknat

201 321

2

1 Motsvarar 466 391 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 192 764 tkr i 2001 års prisnivå.

Det övergripande syftet med verksamheterna

under anslaget är att utveckla de nationella mål-

och styrdokumenten och att ge stöd och

stimulans till barnomsorgens och skolväsendets

utveckling mot de nationella målen. Från

anslaget bekostas centrala

skolutvecklingsinsatser som Skolverket utför i

enlighet med sin instruktion. Hit hör exempelvis

att utveckla de nationella styrdokumenten och

nationella prov.

Anslaget bekostar också generella

skolutvecklingsinsatser som riktas mot hela

skolväsendet, oftast på regeringens uppdrag och

med krav på återrapportering. Exempel på sådana

insatser är rektorsutbildning och

kompetensutveckling för skolans personal,

övergripande projekt inom naturvetenskap och

teknik, t.ex. NOT-projektet, inom IT-området,

jämställdhet och miljöområdet. Anslaget

bekostar också insatser för skolutveckling på det

internationella området. Vissa uppgifter att

främja internationella kontakter inom skolans

område har flyttats över till Internationella

programkontoret för utbildningsområdet fr.o.m.

den 1 juli 2000.

Utöver dessa insatser ges genom anslaget stöd

till lokal skolutveckling på viktiga områden.

Medlen delas ut efter ansökningsförfarande från

enskilda kommuner och skolor.

Skolverket har rätt att disponera medel under

anslaget för administration, uppföljning och

utvärdering av vissa uppdrag.

Vid utgången av 1999 fanns ett

anslagssparande. Härav har regeringen beslutat

om indragning av 29 515 000 kronor. Även för

2000 beräknas ett visst anslagssparande.

Regeringens överväganden

Efter förslag i 1999 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1998/99:100) har

regeringen beslutat att sammanlagt 500 miljoner

kronor skall avsättas för företrädesvis

kompetensutveckling av lärare under perioden

2000 2002. Av dessa beräknas 80 miljoner

kronor för 2001, dvs. en ökning med 50 miljoner

kronor i förhållande till föregående års resurser.

Dessutom har i 2000 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1999/2000:100) 100

miljoner kronor avsatts under vardera 2001 och

2002 för särskilda utvecklingsinsatser.

Skolverket förfogar över en betydande del av

anslaget och stödjer lokal skolutveckling genom

att bevilja projektmedel efter ansökningar från

kommuner och enskilda skolor. Effekterna av att

bedriva skolutveckling i projektform är svåra att

bedöma. En vanlig kritik mot projektmodellen

generellt är att formen är arbetskrävande för dem

som söker utan att arbetsinsatsen alltid leder till

att projektmedel beviljas. Detta kan leda till

besvikelse och att positiva processer avstannar.

Spridningseffekterna från

skolutvecklingsprojekt kan vara alltför

begränsade och risk finns för att resursstarka

skolor som redan är inne i en positiv

skolutveckling får medel medan skolor som

skulle behöva stöd i sin utveckling inte ens söker.

Detta kan bidra till att skillnaderna mellan skolor

ökar och att likvärdigheten i den nationella

skolan inte stimuleras utan på sikt undermineras.

Utöver dessa generella faktorer kan

konstateras att projektens planering och

genomförande har tagit lång tid och Skolverket

har därför inte kunnat betala ut medlen i avsedd

takt, vilket lett till ett visst anslagssparande.

Skolutveckling är, enligt regeringens mening,

ett politiskt strategiskt område där det är

nödvändigt att fortsatt ta initiativ på viktiga

områden. Regeringen avser att ånyo anvisa medel

till angelägna områden. I årets vårproposition har

särskilda medel anvisats för att stimulera en ökad

måluppfyllelse. Regeringen avser därvid att göra

särskilda insatser för att stärka elevernas

basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna.

Kompetensutveckling av lärare inom det

specialpedagogiska området är ett prioriterat

område. Behovet av kunskap i dyslexi och

teckenspråk bör därvid beaktas, liksom

specialskolans och särskolans behov av

kompetens. Regeringen avser vidare att anvisa

medel för kompetensutveckling av skolledare,

bl.a. avseende läroplanens övergripande mål.

Senare i höst återkommer också regeringen med

en särskild satsning på matematik.

Formerna för hur skolutveckling bäst främjas

behöver nu noga analyseras. Regeringen

bedömer det som angeläget att medlen för

skolutveckling i högre utsträckning än hittills

riktas mot de kommuner och skolor som bäst

behöver stöd. Regeringens bedömning är att

Skolverkets roll när det gäller skolutveckling

behöver utvecklas och nya former prövas.

Projektansökningsmodellen bör tonas ner till

förmån för mer riktade insatser av främjande

karaktär som skall vara inriktade på att förbättra

resultaten. Initiativ till insatserna kan ta sin

utgångspunkt från det material som verket

förfogar över genom sin omfattande

uppföljnings- och utvärderingsverksamhet samt

från kvalitetsgranskningsnämndens rapporter.

Genom en ändrad inriktning av medlens

användning kan fler skolor nås och härigenom

ökas förutsättningarna för att fler elever skall

kunna nå målen. Regeringen ser det också som

naturligt att den samverkan med parterna som

kommer till uttryck i den s.k.

Avsiktsförklaringen fortsätter och stärks också

på skolutvecklingsområdet.

Skolverket kommer inom kort att få ett

uppdrag av regeringen att utveckla en strategi för

hur verkets medel för lokal skolutveckling på

detta anslag samt en huvudpart av de

tidsbegränsade särskilda medlen för en ökning av

basfärdigheterna kan användas för

genomförande i kommuner och skolor och bidra

till en ökad måluppfyllelse. Skolverket skall

inkomma med sin bedömning i november.

Regeringen kommer därefter att besluta i frågan.

Regeringen har beviljat medel för två

värdegrundscentra vid Umeå universitet i

samarbete med Ersta Sköndal högskola

respektive vid Göteborgs universitet för tiden

den 1 juli 31 december 2000. Regeringen avser

ge fortsatt stöd till dessa verksamheter under

2001.

Regeringen har den 25 november 1999 beslu-

tat att stipendier och bidrag för främjande av in-

ternationella kontakter skall föras över från

Skolverket till Internationella programkontoret

för utbildningsområdet från och med den 1 juli

2000. Även medlen för CEDEFOP:s verksam-

het samt för utbytesprogrammet Ett år i Frank-

rike (Education Européene) bör överföras till

Programkontoret. Med anledning härav bör

15 600 000 kronor föras över från detta anslag till

anslaget 25:78 Internationella programkontoret för

utbildningsområdet. Beloppet avser även viss

resursförstärkning vid Programkontoret.

Regeringen föreslår att 486 000 kronor för en

tjänst med uppgifter att utveckla lexikon för in-

vandrare överförs från detta anslag till anslaget

25:1 Statens skolverk.

För att stimulera skolforskning och varaktigt

öka anslaget för Skolverkets forskningsverksam-

het förslås att 9 728 000 kronor överförs från

detta anslag till anslaget 25:3 Forskning inom

skolväsendet.

Regeringen förslår vidare att 4 200 000 kronor

förs över till detta anslag från anslaget 25:81

Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets område m.m. Medlen

avser statistikuppgifter inom

barnomsorgsområdet m.m.

Tabell 4.25:2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

313 799

Pris- och löneomräkning

7 021

Utökade resurser

150 000

Överföring till anslaget 25:1

- 486

Överföring till anslaget 25:3

- 9 728

Överföring till anslaget 25:78

- 15 600

Överföring från anslaget 25:81

4 200

Förslag 2001

449 206

För 2002 beräknas anslaget uppgå till

476 488 000 kronor. Härvid har 170 miljoner

kronor överförts till anslaget 25:4 Program för IT

i skolan av de medel som enligt föregående års

budgetproposition beräknats för

kompetensutveckling. Vidare har 2002 en

minskning gjorts av anslaget med 50 miljoner

kronor för att bidra till finansiering av förslaget

om ett riktat bidrag till skolsektorn. För 2003

beräknas anslaget till 201 321 000 kronor.

4.8.3 25:3 Forskning inom skolväsendet

Tabell 4.25:3 Anslagsutvecklingen för Forskning inom

skolväsendet

Tusental kronor

1999

Utfall

8 069

Anslags-

sparande

148

2000

Anslag

8 115

Utgifts-

prognos

8 124

2001

Förslag

30 000

2002

Beräknat

30 538

1

2003

Beräknat

31 150

1

1 Motsvarar 30 000 tkr i 2001 års prisnivå.

Inom områden av särskild betydelse för skolan,

där det finns angelägna behov och där kunskap

saknas eller är bristfällig, skall Skolverket stödja

kunskapsbildning. Skolforskningen skall ta sin

utgångspunkt i skolväsendets kärnverksamheter

och bidra till att utveckla skolan i

överensstämmelse med samhällets behov.

Forskningen skall sätta skolans och

barnomsorgens verksamhet in i ett större

samhälleligt sammanhang. Den skall bidra till att

utveckla skolsektorn som en professionell

organisation med en kritiskt reflekterande

kunskapsbas. En ny strategi för Skolverkets

forskningsprogram skall utarbetas i syfte att ge

översikt och öka tillgängligheten till relevant

forskning och kunskap. Genom ett program

byggt på vetenskaplig grund skall kunskapen öka

inom och utom skolväsendet om dess

förutsättningar och resultat.

Genom att initiera och understödja forskning

om skolans och vuxenutbildningens

kärnverksamheter skall Skolverket bidra till att

gemensamma begrepp skapas som kan underlätta

kommunikation och tänkande inom

skolväsendet. Skolverket skall ha som en av sina

uppgifter att bedöma var satsningar skall göras

för att skapa ny kunskap eller ställa samman

befintlig forskning och se till att den kommer till

nytta inom skolväsendet. Skolverket skall som

sektorsorgan ta ansvar för att forskning kommer

till stånd och samtidigt bidra till spridning i form

av att understödja lärares forskningsverksamhet,

höja verksamhetens vetenskapliga bas och stärka

den vetenskapliga kompetensen.

Regeringens överväganden

Förändringarna av och inom skolsystemet och

förändringarna i samhället har medfört ökade

och högre krav på skolan. Decentraliseringen

och den målstyrda skolan ställer krav på en hög

professionell nivå.

I regeringens s.k. avsiktsförklaring från våren

1999 klargörs behovet av att fler lärare genomgår

forskarutbildning och på sikt deltar i

utforskandet av utbildningsväsendet. Regeringen

anser att det också är en jämlikhetsfråga att

stärka redan verksamma lärares och pedagogers

vetenskapliga kunskap och kompetens. Det är

för få forskare och brist på kunskap inom det

utbildningsvetenskapliga forskningsfältet.

I redovisningen av regeringsuppdraget att

inventera forskningsbehov för förskola, skola

och skolbarnomsorg lyfter Skolverket bl.a. fram

behov av tvärvetenskaplig kunskap och

mångdisciplinär samverkan, behov av

fördjupning och utveckling av tidigare teman

samt nya kunskapsområden som OECD har

identifierat och som har relevans för Sverige.

Behovet av skolforskning, forskningsanknytning

och kunskap är stort. Den vetenskapliga grunden

för skolans verksamhet är svag och måste såväl

stärkas som höjas. I enlighet med propositionen

En förnyad lärarutbildning (prop.

1999/2000:135) lägger regeringen nu förslag om

att anslagen till det utbildningsvetenskapliga

området ökas med 90 miljoner kronor.

Dessutom inrättas två nya forskarskolor inom

detta område. Samtliga universitet och högskolor

med lärarutbildning skall stärka den

vetenskapliga grunden för lärarutbildningen.

Utbildningsområdet har fått vidkännas

nedskärningar under 1990-talet. Detta gäller bl.a.

Skolverkets forskningsanslag som är mindre än

hälften av vad det var 1991. Till detta kommer att

Skolverket har fått ett kraftigt vidgat

ansvarsområde under de senaste åren. Dessutom

kommer, enligt regeringens bedömning,

sektorsforskningen inom skola och

vuxenutbildning och myndighetens roll och

ansvar genom bl.a. en ny lärarutbildning och

forskningsorganisation att bli än viktigare än

tidigare.

Regeringen har tidigare framhållit betydelsen

av forskningsinsatser inom skolväsendet och

framhåller också detta i den forskningspolitiska

propositionen.

Regeringens föreslår därför en betydande

uppräkning av anslaget till 30 miljoner kronor.

Tabell 4.25:3 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

8 115

Pris- och löneomräkning

157

Överföring från anslaget 25:2

9 728

Överföring från anslaget 25:8

2 000

Överföring från anslaget 25:12

10 000

Förslag 2001

30 000

Regeringen beräknar medelsbehovet för 2002

2003 till en oförändrad nivå i förhållande till

2001.

4.8.4 25:4 Program för IT i skolan

Tabell 4.25:4 Anslagsutvecklingen för Program för IT i

skolan

Tusental kronor

1999

Utfall

315 291

Anslags-

sparande

24 709

2000

Anslag

501 254

Utgifts-

prognos

522 426

2001

Förslag

652 856

2002

Beräknat

170 000

2003

Beräknat

0

Under ramanslaget anvisas medel för IT i skolan.

Under anslaget beräknas medel för

- delegationens kansli

- kompetensutveckling av lärare

- inköp av datorer

- stöd till infrastruktursatsningar

- övriga utgifter.

Anslagssparandet på 24 709 000 kronor beror

huvudsakligen på att antalet deltagare i

kompetensutvecklingen inte kom att bli det antal

som planerats. Anslagssparandet beräknas

förbrukas under innevarande budgetår.

Regeringens överväganden

Delegationen för IT i skolan (ITiS) tillkallades i

maj 1998 för att förbereda och genomföra

satsningen på IT i skolan under en treårsperiod

1999 2001 och omfattar medel om totalt 1 490

miljoner kronor. Från och med halvårsskiftet

2000 finns ca 20 000 lärare i arbetslag (inklusive

förskollärare och fritidspedagoger samt andra

med pedagogisk uppgift i arbetslaget) som har

genomfört sin kompetensutveckling. Var och en

av dessa disponerar en dator. Cirka 700

handledare har utbildats för att kunna handleda

kollegor. Därutöver har knappt 1 500 skolledare

deltagit i den särskilda utbildningen för

skolledare som erbjuds inom ramen för ITiS.

Under 1999 fördelades 180 miljoner kronor i

statsbidrag till kommunerna för att ansluta

skolor till Internet eller förbättra

uppkopplingarna samt för att ge alla lärare och

elever en egen e-postadress. Totalt förbrukades

321 miljoner kronor under 1999 för

genomförandet av ITiS.

Enligt regeringens beslut den 28 maj 1998

ingår, som en av delegationens uppgifter, att följa

och utvärdera verksamheten. Delegationen har

därför beslutat om en utvärdering av satsningen,

som skall ske med början den 1 januari 2000 och

vara slutförd och slutredovisad före utgången av

2003. Arbetet med utvärderingen, som utförs av

högskolorna i Halmstad och Jönköping,

redovisas därutöver två gånger årligen vid

seminarier med företrädare för uppdragsgivaren

och de kommuner som berörs av uppdraget.

Den pågående satsningen berör knappt hälften

av antalet hösten 1997 verksamma lärare i

förskoleklassen, grundskolan, särskolan,

specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och

de svenska utlandsskolorna. Det är angeläget att

utvidga satsningen till att omfatta fler lärare i de

berörda skolformerna liksom till lärarna inom

den kommunala vuxenutbildningen. Därigenom

stärks förutsättningen att barn, ungdomar och

vuxenstuderande får möjlighet att tidigt lära sig

att använda IT som ett verktyg för sitt eget

kunskapssökande och lärande.

Tabell 4.25:4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

501 254

Pris- och löneomräkning

Utökade resurser enligt tidigare

beslut

1 602

150 000

Förslag 2001

652 856

Regeringen anser som tidigare redovisats under

avsnitt 3.4 att IT-satsningen bör fortsätta även

2002. Regeringen överför därför 170 miljoner

kronor som tidigare beräknats för 2002 under

anslaget 25:2 Utveckling av skolväsende och

barnomsorg till detta anslag.

4.8.5 25:5 Statens institut för

handikappfrågor i skolan

Tabell 4.25:5 Anslagsutvecklingen för Statens institut för

handikappfrågor i skolan

Tusental kronor

1999

Utfall

119 724

Anslags-

sparande

7 871

2000

Anslag

123 098

Utgifts-

prognos

129 019

2001

Förslag

125 292

2002

Beräknat

127 991

1

2003

Beräknat

130 852

1

1 Motsvarar 125 292 tkr i 2001 års prisnivå.

Statens institut för handikappfrågor i skolan

(SIH) skall ge specialpedagogisk rådgivning och

stöd till kommunerna och sådana fristående

skolor som står under statlig tillsyn. SIH skall

också utveckla, framställa och distribuera

läromedel för synskadade, rörelsehindrade,

hörselskadade/döva och utvecklingsstörda

elever. SIH skall genom sina insatser verka för

att minimera de svårigheter som kan uppstå för

elever med funktionshinder.

I kommittédirektiven (dir. 2000:9) för Statens

stöd i specialpedagogiska frågor har regeringen

preciserat uppdraget för den

organisationskommitté som skall förbereda

ombildandet av SIH till en ny myndighet för

statens stöd i specialpedagogiska frågor.

Ekeskolans, Åsbackaskolans, Hällsboskolans

och Tomtebodaskolans resurscenter skall

inordnas i den nya myndigheten. Till

myndigheten skall också föras de statliga

bidragen för landstingens

hörselvårdskonsulenter, vissa kunskapscenter

och datapedagogerna vid de regionala

dataresurscentren, de s.k. REDAH-centren.

Myndigheten, som skall ha en styrelse, skall

svara för såväl stöd som utvecklingsverksamhet.

Syftet med denna förändring är bl.a. att bidra till

ökad måluppfyllelse och flexibilitet i statens

organisation för stöd i specialpedagogiska frågor

samt förbättra samverkan mellan stat, kommun

och landsting i frågor som rör barn och ungdom

med funktionshinder.

Den nya myndigheten skall inrättas den 1 juli

2001.

För 1999 redovisas ett anslagssparande på

7 871 000 kronor. Härav har regeringen beslutat

om indragning av 950 000 kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 4.25:5 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

123 098

Pris- och löneomräkning

2 194

Förslag 2001

125 292

Anslaget har beräknats, med förbehåll för

resultatet av organisationskommitténs arbete, för

2002 2003 till oförändrad nivå i förhållande till

2001.

4.8.6 25:6 Skolutveckling och produktion

av läromedel för elever med

handikapp

Tabell 4.25:6 Anslagsutvecklingen för Skolutveckling och

produktion av läromedel för elever med handikapp

Tusental kronor

1999

Utfall

25 743

Anslags-

sparande

918

2000

Anslag

21 470

Utgifts-

prognos

22 111

2001

Förslag

21 788

2002

Beräknat

22 228

1

2003

Beräknat

22 705

1

1 Motsvarar 21 788 tkr i 2001 års prisnivå.

Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt

förordningen (1991:978) om statsbidrag till

produktion av vissa läromedel, dels kostnader för

utveckling och produktion av, samt information

om läromedel för elever med funktionshinder.

Från anslaget finansieras även kostnader för

arvoden till externa läromedelsproducenter och

annan expertis samt köpta tjänster för denna

verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika

utvecklingsinsatser enligt bedömning av Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH).

Målet är att framställa läromedel och hjälpmedel i

nödvändigt antal och av god kvalitet för att

tillgodose målgruppens behov och att elever med

funktionshinder skall kunna delta i utbildningar

på samma villkor som andra.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.25:6 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras1

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

0

13 464

39 208

- 25 744

Prognos 2000

0

13 800

39 188

- 22 388

Budget 2001

0

13 500

34 970

- 21 470

1 SIH får intäkter från främst läromedelsförsäljning.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens proposition Elever med

funktionshinder ansvar för utbildning och stöd

(prop. 1998/99:105) skall statens engagemang

för produktion av läromedel och studiematerial

för barn, ungdomar och vuxna med

funktionshinder i förskola, skola och

vuxenutbildning utredas ytterligare.

Utgångspunkten skall vara Funkiskommitténs

(dir. 1995:134) respektive

Kunskapslyftskommitténs (dir. 1995:67)

överväganden och slutsatser. Direktiv bereds för

närvarande.

Ansvaret för det statliga engagemanget inom

läromedelsområdet ingår i den nya myndigheten

för statens stöd i specialpedagogiska frågor,

liksom det hittills gjort inom nuvarande SIH.

Tabell 4.25:6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

21 470

Pris- och löneomräkning

318

Förslag 2001

21 788

4.8.7 25:7 Specialskolemyndigheten och

resurscenter1

Tabell 4.25:7 Anslagsutvecklingen för

Specialskolemyndigheten och resurscenter

Tusental kronor

1999

Utfall

436 069

2

Anslags-

sparande

52 1292

2000

Anslag

453 129

2

Utgifts-

prognos

463 0612

2001

Förslag

411 774

2002

Beräknat

371 510

3

2003

Beräknat

379 749

3

1 Från och med den 1 juli 2000 inrättades en ny myndighet,

Specialskolemyndigheten, varvid specialskolorna upphörde att vara egna

myndigheter.

2 Avser ramanslaget Specialskolor och resurscenter.

3 Motsvarar 363 774 tkr i 2001 års prisnivå.

Utbildningen i specialskolan har som mål att ge

barn och ungdomar med dövhet eller

hörselskada en till varje elevs förutsättningar

anpassad utbildning som så långt det är möjligt

motsvarar den utbildning som ges i grundskolan.

Resurscentren skall genom utredning och

träning främja den allsidiga utvecklingen hos

elever i det offentliga skolväsendet för barn och

ungdom samt informera och kompetensutveckla

lärare och övrig personal.

För 1999 redovisas ett anslagssparande på

52 129 000 kronor. Anslagssparandet varierar

liksom föregående år kraftigt mellan skolorna

och beror delvis på långsiktiga

kompetensutvecklingsstrategier för lärare vid

skolorna. En viss del av beloppet utgör medel

som står till regeringens disposition.

Regeringen räknar med att använda en del av

anslagssparandet i samband med

omorganisationen av verksamheten.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.25:7 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

52 601

2 4001

438 469

- 436 069

Prognos 2000

53 241

2 4001

465 461

- 463 061

Budget 20012

26 200

50 400

475 342

- 424 942

1 Till största delen avser intäkterna hyreskostnader från Härnösands kommun.

2 För 2001 har hänsyn tagits till att skolorna får disponera elevavgifterna.

Regeringens överväganden

Det totala antalet elever uppgick under

1999/2000 till 813, vilket är en ökning med fyra

elever jämfört med föregående år. Skolorna

framhåller i årsredovisningarna återigen den allt

större bristen på utbildade specialpedagoger.

Denna brist leder i sin tur till att skolorna är

tvungna att anställa lärare utan adekvat

utbildning och själva svara för utbildningen bl.a.

genom att köpa uppdragsutbildningar från olika

högskolor.

Specialskolemyndigheten, som inrättades den

1 juli 2000, skall samordna resurser,

utvecklingsarbete m.m. i syfte att stärka

utvecklingen av skolornas inre arbete för att

bidra till en ökad måluppfyllelse.

Som tidigare nämnts skall Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH) enligt

kommittédirektiven (dir. 2000:09) ombildas till

en myndighet för Statens stöd i

specialpedagogiska frågor.

Myndigheten skall inrättas den 1 juli 2001.

Ett viktigt utvecklingsområde för de nya

myndigheterna bör vara att utreda orsakerna till

att en hög andel elever i specialskolan inte

uppnår målen samt vilka åtgärder som måste

vidtas.

Regeringen gjorde i propositionen Elever med

funktionshinder ansvar för utbildning och stöd

(prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4)

bedömningen att hemkommunens ersättning till

staten för den som är elev i specialskolan skall

höjas fr.o.m. hösten 2001 till 175 000 kronor per

elev och läsår. För närvarande tillförs

ersättningen inkomsttiteln 2811 Övriga

inkomster av statens verksamhet. Regeringen

föreslår att medlen i stället från den 1 juli 2001

tillförs anslaget och att anslaget räknas ned med

belopp motsvarande de beräknade

avgiftsinkomsterna. Regeringen har beräknat

inkomsterna till 96 miljoner kronor för läsåret

2001/02. Hänsyn har därvid tagits till att

värdkommunerna bör betala en lägre avgift för

elever i specialskolan. År 2001 uppstår således

halvårseffekt, vilket innebär att anslaget har

minskats med 48 miljoner kronor.

År 2002 har anslaget minskats med ytterligare

48 miljoner kronor.

Regeringen föreslår under utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner, att medel

motsvarande den ökade avgiften från

hemkommunerna tillförs det generella

statsbidraget till kommuner och landsting.

Tabell 4.25:7 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

453 129

Pris- och löneomräkning

Minskat resursbehov

6 645

- 48 000

Förslag 2001

411 774

I avvaktan på förslag från kommittén för statens

stöd i specialpedagogiska frågor beräknas

anslaget i övrigt för 2002 2003 till oförändrad

nivå i förhållande till 2001.

4.8.8 25:8 Särskilda insatser på

skolområdet

Tabell 4.25:8 Anslagsutvecklingen för Särskilda insatser på

skolområdet

Tusental kronor

1999

Utfall

266 497

Anslags-

sparande

10 071

2000

Anslag

276 353

Utgifts-

prognos

272 033

2001

Förslag

278 526

2002

Beräknat

288 140

1

2003

Beräknat

296 670

1

1 Motsvarar 278 526 tkr i 2001 års prisnivå.

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- bidrag enligt förordningen (1991:931) om

statsbidrag till särskilda insatser på

skolområdet till kommuner för samordnade

utbildningsinsatser avseende särskild

undervisning på sjukhus m.m. och

samordnade regionala utbildningsinsatser för

elever med funktionshinder

- ett elevbaserat tilläggsbidrag till Göteborgs,

Kristianstads, Stockholms och Umeå

kommuner för speciellt anpassad

gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade

elever (Rh) från hela landet

- bidrag till Örebro kommun enligt avtal

mellan staten och kommunen om viss statlig

ersättning avseende gymnasial utbildning i

Örebro för döva och hörselskadade elever

- särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten

och Sörmlands respektive Västmanlands

landsting samt Örebro kommun om bidrag

till kostnader för viss riksrekryterande

utbildning för elever med

utvecklingsstörning.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är antalet elever.

För 1999 redovisas ett anslagssparande på

10 071 000 kronor. Härav har regeringen beslutat

om indragning av 5 397 000 kronor. Regeringen

räknar med ett visst anslagssparande även 2000.

Regeringens överväganden

Regeringens förslag i propositionen Elever med

funktionshinder - ansvar för utbildning och

stöd (prop. 1998/99:105) berör bl.a.

riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa

elever med funktionshinder. Förslagen innebär

dock i princip oförändrad ansvarsfördelning

mellan hemkommunen och staten när det gäller

kostnader för utbildning. De nya avtal som skall

slutas mellan staten och de kommuner som

anordnar riksrekryterande gymnasial utbildning

för vissa elever med funktionshinder beräknas bli

klara under hösten 2000. Effekterna av avtalen

beräknas rymmas inom nuvarande medelsram.

Elevantalet vid riksgymnasierna beräknas i

stort sett till oförändrad nivå. Det innebär att

den i tidigare budgetproposition beräknade elev-

ökningen av svårt rörelsehindrade elever till

läsåret 2000/01 inte blir så stor som beräknats.

Mot bakgrund av vad som anförts beräknar

regeringen att medelsbehovet för 2001 2003 kan

minskas med 2 miljoner kronor i förhållande till

2000.

Tabell 4.25:8 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

276 353

Pris- och löneomräkning

Överföring till anslaget 25:3

4 173

- 2 000

Förslag 2001

278 526

4.8.9 25:9 Sameskolstyrelsen

Tabell 4.25:9 Anslagsutvecklingen för Sameskolstyrelsen

Tusental kronor

1999

Utfall

35 061

Anslags-

sparande

653

2000

Anslag

34 990

Utgifts-

prognos

35 500

2001

Förslag

29 666

2002

Beräknat

30 272

1

2003

Beräknat

30 927

1

1 Motsvarar 29 666 tkr i 2001 års prisnivå.

Utbildningen vid sameskolorna och den

integrerade samiska undervisningen i den

kommunala grundskolan har som mål att bevara

och utveckla det samiska språket och den

samiska kulturen genom att ge samiska barn en

utbildning med samisk inriktning. Utbildningen

skall i övrigt för sameskolan motsvara

utbildningen t.o.m. årskurs 6 i grundskolan och

för den integrerade samiska undervisningen

t.o.m. årskurs 9 i grundskolan.

Sameskolstyrelsen, som är styrelse för

sameskolorna och integrerad samisk

undervisning i den kommunala grundskolan, får

även efter avtal med en kommun fullgöra

kommunens uppgifter inom förskoleklassen och

förskole- och fritidshemsverksamheten för

samiska barn. Sameskolstyrelsen skall som

särskild uppgift utveckla, framställa och

distribuera läromedel för samisk undervisning.

Från detta anslag utbetalas även bidrag till

Samiskt utbildningscentrum i Jokkmokk

(tidigare Samernas folkhögskola).

Det finns sex sameskolor och den integrerade

samiska undervisningen bedrivs inom kommunal

grundskola i nio kommuner. Läsåret 1999/2000

gick 187 elever i sameskolan, jämfört med 189

elever läsåret 1998/99. Den integrerade

verksamheten omfattade 168 elever, jämfört med

150 elever läsåret dessförinnan.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.25:9 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras1

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

8 221

3 050

38 111

- 35 061

Prognos 2000

8 361

3 509

39 009

- 35 500

Budget 2001

8 889

4 900

34 566

- 29 666

1 Avser till största delen avgifter från kommuner.

Regeringens överväganden

Av anslaget skall Sameskolstyrelsen enligt

regleringsbrevet för 2000 utbetala 5 630 000

kronor till Samernas utbildningscentrum i

Jokkmokk som bidrag till deras verksamhet.

Samernas utbildningscentrums verksamhet är

inriktad på vuxenutbildning inom områdena

sameslöjd, det samiska språket samt samisk

kultur med inslag av natur/ekologi. Regeringen

beräknar därför ett belopp 5 709 000 kronor

under anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet

inom vuxenutbildning.

Den tekniska justering av kompensationen för

premierna för avtalsförsäkringarna som gjordes

under anslaget i föregående års

budgetproposition var för högt beräknad.

Anslaget bör därför justeras ner med 30 000

kronor.

Regeringen ser positivt på den förskole- och

fritidshemsverksamhet som Sameskolstyrelsen

bedriver efter avtal med en kommun. Denna

verksamhet gynnar rekryteringen av samiska

barn till sameskolan och barnens språkliga

utveckling främjas. Regeringen avser att närmare

överväga de framtida formerna för denna

verksamhet.

Tabell 4.25:9 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

34 990

Pris- och löneomräkning

Överföring till anslaget 25:14

Teknisk justering

415

- 5 709

- 30

Förslag 2001

29 666

4.8.10 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen

m.m.1

Tabell 4.25:10 Anslagsutvecklingen för Maxtaxa i

barnomsorgen m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

0

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

0

Utgifts-

prognos

0

2001

Förslag1

150 000

2002

Beräknat

4 400 000

2003

Beräknat

5 600 000

1 Nytt anslag.

Regeringens överväganden

I budgetpropositionen för 2000 beräknades av

anslagstekniska skäl medel för maxtaxa och

allmän förskola under anslaget A5 Förstärkning

av utbildning i storstadsregionerna. Medlen

uppgick till 1 700 miljoner kronor för 2001 och

3 400 miljoner kronor för 2002. Regeringen

föreslår nu att medlen för maxtaxa och allmän

förskola förs upp under ett särskilt anslag med

150 miljoner kronor 2001, 4 400 miljoner kronor

2002 och 5 600 miljoner kronor 2003.

Anslagsberäkningen förutsätter att regeringens

förslag i proposition Maxtaxa och allmän

förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) antas av

riksdagen.

Ur anslaget skall bekostas ersättning till

kommunerna för de lagreglerade reformerna

allmän förskola och förskoleverksamhet för

arbetslösas eller föräldraledigas barn. Ur anslaget

bekostas även statsbidrag till de kommuner som

inför ett system med maxtaxa i

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen

samt det statsbidrag för kvalitetssäkrande

åtgärder som skall lämnas till de kommuner som

inför maxtaxa. Vidare bekostas från anslaget

Skolverkets kostnader för arbete med

administration av rekvisitioner från

kommunerna samt för den uppföljning av

reformens olika delar för vilken Skolverket

föreslås ansvara.

Reformen innehåller ett antal olika delar som

kommer att genomföras vid skilda tidpunkter.

Kommunernas skyldighet att erbjuda

förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är

arbetslösa eller föräldralediga för annat barn

träder, enligt regeringens förslag, i kraft den 1

juli 2001 vad avser barn till arbetslösa och den 1

januari 2002 för barn till föräldralediga.

Maxtaxan införs den 1 januari 2002 samtidigt

med det specialdestinerade bidraget om 500

miljoner kronor per år till kvalitetsstärkande

åtgärder inom förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen. Allmän förskola, som

innebär att alla barn i åldern 4 till 5 år skall

erbjudas avgiftsfri förskola med en omfattning av

minst 525 timmar om året, införs enligt förslaget,

den 1 januari 2003.

Regeringen avser att återkomma i den

ekonomiska vårpropositionen för 2001 vad avser

överföring av medel från detta anslag till

utgiftsområde 25 för de lagreglerade delarna av

reformen.

Tabell 4.25:10 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

0

Förslag 2001

150 000

4.8.11 25:11 Bidrag till

personalförstärkningar i skola och

fritidshem1

Tabell 4.25:11 Anslagsutvecklingen för Bidrag till

personalförstärkningar i skola och fritidshem

Tusental kronor

1999

Utfall

0

Anslags

sparande

0

2000

Anslag

0

Utgifts-

prognos

0

2001

Förslag1

500 000

2002

Beräknat

1 500 000

2003

Beräknat

2 500 000

1 Nytt anslag.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att det införs ett särskilt

statsbidrag riktat till skolsektorn för att öka

personaltätheten. Bidraget avser att förbättra

förutsättningarna för att höja skolans resultat i

förhållande till mål uttryckta i läroplan och

kursplaner genom att tillföra mer personal till

skolan och fritidshemmen. Dessa förstärkningar

kommer att ha stor betydelse för de elever som

behöver stöd för att nå målen. Alla insatser som

görs tidigt i skolsystemet är av stor betydelse

särskilt när det gäller att erövra grundläggande

basfärdigheter.

Bidraget skall främst vara avsett för

förskoleklassen, grundskolan, särskolan och

fritidshemmen, men får också användas till

gymnasieskolan. Enligt regeringens mening skall

statsbidraget ses som en tidsbegränsad

kraftsamling. Efter fem år skall bidraget infogas i

det generella statsbidraget och blir då

nivåhöjande.

Avsikten är att statsbidraget stegvis skall

tillföra kommunerna utökade resurser med en

miljard kronor per läsår i fem år, med start

höstterminen 2001. För 2001 avsätts totalt 500

miljoner kronor, för 2002 1,5 miljarder kronor

osv. tills nivån 5 miljarder kronor är nådd.

Statsbidraget förs under femårsperioden upp på

ett särskilt anslag under utgiftsområde 16.

Det bör ankomma på regeringen att meddela

föreskrifter om de närmare villkoren för bidraget

och om dess administration. För riksdagens

information vill regeringen dock nämna följande.

För de kommuner som önskar erhålla bidraget

gäller särskilda villkor. Bidraget blir därmed ett

ömsesidigt åtagande mellan staten och respektive

kommun. Avsikten är att medlen skall användas

för personalförstärkningar som är strategiska för

att nå en ökad måluppfyllelse. Kommunen

bestämmer själv vilka personalkategorier som

pengarna skall användas för. På så sätt utnyttjas

fördelarna med lokala beslut och den flexibilitet

det ger.

Modellen för utbetalning avses göras

administrativt enkel. Alla kommuner skall kunna

få bidrag och beloppets storlek skall beräknas på

antalet elever i åldersgruppen 6 16 år. Vid

rekvisition av bidraget skall kommunen ange

vilka personalförstärkningar som planeras. Om

kommunen rekvirerar medel så gäller villkoren i

förordningen för användningen av medlen.

Skolverket ges i uppdrag att utbetala och följa

upp statsbidraget. Därmed bör en samordning

ske med annan uppföljning för att få kunskap

om hur undervisningskostnaderna och

personaltätheten utvecklas. För att därutöver

möjliggöra en mer direkt uppföljning bör

Skolverket kommunvis publicera samtliga

kommuners åtaganden på Internet. Därmed kan

såväl föräldrar, elever som personal lätt

informera sig om vad den egna kommunen åtagit

sig.

Kostnader i samband med Skolverkets

administration och uppföljning av statsbidraget

skall inrymmas i de beräknade medlen.

Tabell 4.25:11 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

0

Förslag 2001

500 000

4.8.12 25:12 Bidrag till viss verksamhet

motsvarande grundskola och

gymnasieskola

Tabell 4.25:12 Anslagsutvecklingen för Bidrag till viss

verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola

Tusental kronor

1999

Utfall

99 124

Anslags-

sparande

29 118

2000

Anslag

123 793

Utgifts-

prognos

109 977

2001

Förslag

114 540

2002

Beräknat

117 759

1

2003

Beräknat

120 510

1

1 Motsvarar 115 040 tkr i 2001 års prisnivå.

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riks-

rekryterande gymnasiala utbildningar och

förberedande dansutbildningar i Stockholm,

Göteborg och Malmö

- bidrag till kostnader för Sveriges anslutning

till examensorganisationen International

Baccalaureate Organisation (IBO) i Genéve,

särskilt statsbidrag till Göteborgs och

Stockholms kommuner för IB-utbildning

samt för IB-utbildning vid Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket

- ersättning till kommun och landsting för

kostnader för nordiska elever på gymnasial

nivå

- ersättning för personskada till elev i viss

gymnasieutbildning

- bidrag till riksinternatskolor enligt avtal

mellan staten och respektive riksinternatskola

samt statsbidrag till internationella grund-

och gymnasieskolor

- statsbidrag enligt förordningen (1996:565)

om statsbidrag till kostnader för

utlandssvenska elevers skolgång i Sverige.

Under innevarande budgetår lämnas

statsbidrag till de tre riksinternatskolorna

(Grännaskolan, Lundsbergs skola och

Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket), åtta

internationella grundskolor, vilket är en ökning

med en skola från föregående år (i Göteborg:

internationella skolan i Göteborgsregionen, i

Malmö: Bladins skola, i Stockholm: Tyska

skolan, Lycée Français Saint Louis, British

Primary School, The Tanto School och

International School of Stockholm samt i

Trollhättan: International School of Trollhättan),

två internationella gymnasieskolor båda i

Stockholm (Tyska skolan och Lycée Français

Saint Louis) samt till IB-utbildning i Göteborg,

Sigtuna och Stockholm. Elevutvecklingen vid de

internationella skolorna visar på en viss ökning.

Från anslaget utbetalas också bidrag till en

kommun för elever från annat nordiskt land

enligt överenskommelsen om nordisk

utbildningsgemenskap på gymnasial nivå.

Bidraget har för budgetåret 1999 omfattat 317

elever, fördelat med ett större antal på

höstterminen 1999.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna

på området är antalet elever. För 1999 redovisas

ett anslagssparande på 29 118 000 kronor. Härav

har regeringen beslutat om indragning av

19 170 000 kronor. Ett visst anslagssparande

beräknas även 2000 till följd av elevutvecklingen.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 10 miljoner kronor förs

till anslaget 25:3 Forskning inom skolväsendet för

att öka utrymmet för forskningsinsatser. Vidare

föreslås att fr.o.m. 2001 överförs till

utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 4:1

Polisorganisationen 2 225 000 kronor för

kostnader för Rikspolisstyrelsens ökade arbete

med anledning av förslagen om

lämplighetsprövning genom registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg (prop. 1999/2000:123). Därtill

kommer en engångsanvisning på 500 000 kronor

för systemutveckling för 2001.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk

justering gjorts av anslaget. Justeringen har

genomförts för att kompensera för ändring i

sättet att beräkna premier för de statliga

avtalsförsäkringarna.

Mot bakgrund av ovanstående beräknar

regeringen anslaget till 114 540 000 kronor för

2001, 117 759 000 kronor för 2002 och

120 510 000 kronor för 2003.

Tabell 4.25:12 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

123 793

Pris- och löneomräkning

Överföring till anslaget 25:3

Överföring till UO4: anslaget

4:1

Teknisk justering för

pensionspremier

1 869

- 10 000

- 2 750

1 628

Förslag 2001

114 540

4.8.13 25:13 Bidrag till svensk

undervisning i utlandet

Tabell 4.25:13 Anslagsutvecklingen för Bidrag till svensk

undervisning i utlandet

Tusental kronor

1999

Utfall

70 232

Anslags-

sparande

7 963

2000

Anslag

73 091

Utgifts-

prognos

77 001

2001

Förslag

74 195

2002

Beräknat

75 570

1

2003

Beräknat

77 112

1

1 Motsvarar 74 195 tkr i 2001 års prisnivå.

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen

(1994:519) om statsbidrag till utbildning av

utlandssvenska barn och ungdomar.

Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag

lämnas till huvudmannen för en svensk

utlandsskola, distansundervisning,

kompletterande svensk undervisning och

undervisning vid utländsk skola (internationell

skola).

Från anslaget bekostas även löneförmåner

m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare

m.fl. vid Europaskolorna.

Bidrag lämnas även till Riksföreningen

Sverigekontakt.

Läsåret 1999/2000 fanns det 31 svenska

utlandsskolor. Antalet elever i reguljär utbildning

uppgick samma läsår till 1 197. Antalet elever

som deltog i distansundervisning med

handledning var 65 och i kompletterande svensk

undervisning 3 748. Antalet elever i svenska

sektioner vid internationella skolor utgjorde 159.

Det totala antalet elever vid Europaskolorna

var 358 (inklusive förskolan) läsåret 1999/2000,

varvid vid den svenska sektionen i Bryssel 141

elever och i Luxemburg 118 elever.

Anslaget är beroende av elevutvecklingen.

För budgetåret 1999 redovisas ett

anslagssparande på 7 963 000 kronor. Detta

hänför sig till beräknade medel för ersättning till

distansinstitut och för Europaskolorna.

Prognosen för innevarande budgetår visar att

medlen för svensk utlandsundervisning i stort

sett kommer att förbrukas, men att ett visst

anslagssparande uppstår av tilldelade medel för

Europaskolorna.

Regeringens överväganden

Tabell 4.25:13 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

73 091

Pris- och löneomräkning

1 104

Förslag 2001

74 195

Regeringen beräknar medelsbehovet för 2002

2003 till oförändrad nivå i förhållande till 2001.

4.8.14 25:14 Statens skolor för vuxna

Tabell 4.25:14 Anslagsutveckling Statens skolor för vuxna

Tusental kronor

1999

Utfall

36 304

Anslags-

sparande

4 922 4

2000

Anslag

41 834

1

Utgifts-

prognos

43 617

2001

Förslag

40 427

2002

Beräknat

41 265

2

2003

Beräknat

42 167

3

1Anslaget år 2000 minskades till 39 861 för att korrigera felaktig kompensation

för premierna för avtalsförsäkringar

2Motsvarar 40 427 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 40 427 tkr i 2001 års prisnivå.

4 Av anslagssparandet har 1 166 tkr dragits in.

Statens skolor för vuxna (SSV) i Norrköping

(SSVN) och Härnösand (SSVH) skall

- öka tillgängligheten av vuxenutbildning

genom att erbjuda och utveckla

distansutbildning motsvarande den

kommunala vuxenutbildningen

- stimulera kommunernas användning av

distansutbildning

- utveckla läromedel, pedagogik och metoder

för distansutbildning

- sträva efter att minimera antalet

studieavbrott samt

- främja för män och kvinnor otraditionella

studieval.

Under budgetåret 1999 redovisade skolorna en

omslutning på 42,7 miljoner kronor (SSVN)

respektive 43,5 miljoner kronor (SSVH), vilket

är en ökning jämfört med föregående år.

Av anslagssparandet har 1 166 000 kronor

dragits in enligt särskilt regeringsbeslut.

Budget för uppdragsverksamhet

Tabell 4.25:14 Budget för uppdragsverksamhet i

Norrköping

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

20 934

20 637

297

Prognos 2000

21 203

21 935

-732

Budget 2001

20 600

20 550

50

Tabell 4.25:14 Budget för uppdragsverksamhet i

Härnösand

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

23 475

23 679

-204

Prognos 2000

23 000

23 500

-500

Budget 2001

26 500

26 500

0

Den uppdragsfinansierade verksamheten hade

1999 en omslutning av drygt 44 miljoner

kronor. Till följd av att uppdragsverksamheten

vid SSVN har ett ackumulerat underskott bör

avgiftsintäkterna under de kommande åren

överstiga de beräknade kostnaderna för att

verksamheten på sikt skall kunna uppnå det

ekonomiska målet, dvs. full kostnadstäckning.

Merparten av den verksamhet som redovisas

som uppdrag är knuten till kunskapslyftet.

Endast en femtedel utgörs av uppdrag från

företag med flera.

Regeringens överväganden

I avvaktan på propositionen om vuxnas lärande i

slutet av året, i vilken bl.a. SSV:s framtid och

utvecklingen av det flexibla lärandet i den

gymnasiala vuxenutbildningen kommer att

behandlas, föreslås ett oförändrat anslag.

Tabell 4.25:14 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

41 834

Korrigering av felaktig

kompensation av avtalspremien

-1 973

Pris- och löneomräkning

566

Förslag 2001

40 427

4.8.15 25:15 Bidrag till viss verksamhet

inom vuxenutbildning

Tabell 4.25:15 Anslagsutveckling Bidrag till viss

verksamhet inom vuxenutbildning

Tusental kronor

1999

Utfall

147 555

Anslags-

sparande

41 344

2000

Anslag

140 701

Utgifts-

prognos

162 184

2001

Förslag

163 535

2002

Beräknat

166 802

1

2003

Beräknat

170 342

2

1 Motsvarar 163 535 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 163 535 tkr i 2001 års prisnivå.

Från anslaget bekostas statsbidrag till

- kompletterande utbildningar enligt

förordningen (2000:521) om statligt stöd

till kompletterande utbildningar

- Katrineholms Tekniska skola enligt

förordningen (SKOLFS 1991:52) om

statsbidrag för riksrekryterande teknisk

vuxenutbildning vid Katrineholms

Tekniska skola

- Nordiska scenografiskolan i Skellefteå

- Svenska hemslöjdsföreningarnas

riksomfattande kursverksamhet anordnad

länsvis i samverkan med de regionala

hemslöjdsföreningarna

- försöksverksamhet och utvecklingsarbete

inom vuxenutbildningsområdet enligt

särskilda regeringsbeslut

- Samernas Utbildningscentrum.

Anslagssparandet på 41 344 000 kronor från

budgetåret 1999 hänförs bl.a. till att flera av de

kompletterande utbildningarna inte har helt

utnyttjat sin ram av årselevplatser. Några

utbildningar genomförs inte heller varje år.

Katrineholms Tekniska skola får statsbidrag för

riksrekryterande teknisk vuxenutbildning. De

senaste åren har elevantalet understigit det

beräknade varför avsatta medel inte förbrukats.

Av anslaget beräknas ca 1 miljon kronor för

extra statsbidrag till kompletterande utbildningar

enligt beslut av regeringen i varje enskilt fall.

Dessa medel används för oförutsedda stora

utgifter och har därför fördelats med stor

oregelbundenhet under de senaste budgetåren.

Regeringens överväganden

Skolverket har den 14 augusti 2000 överlämnat

en utvärdering av verksamheten vid Nationellt

centrum för sfi och svenska som andraspråk.

Verket har pekat på vissa brister i verksamheten

och lämnat förslag på förbättringar. Verket

föreslår att centrumet skall få fortsatt statsbidrag.

Regeringen avser att dels återkomma angående

centrumets verksamhet efter 2001, dels att

uppdra till Skolverket att även fortsättningsvis

följa och utvärdera verksamheten.

För budgetåret 2000 avsattes 5 miljoner

kronor för utvecklingsinsatser i syfte att

stimulera rekrytering av lågutbildade vuxna

invandrare i storstäderna. Regeringen har därför

uppdragit till Skolverket att initiera en

arbetsgrupp som skall fördela medlen.

Från anslaget har till försöks- och

utvecklingsarbete inom

vuxenutbildningsområdet avsatts 4 miljoner

kronor för en särskild satsning på pilotprojekt

inom Särvux, i syfte att stärka kvaliteten och

utveckla verksamheten. Totalt inkom 26

projektansökningar av vilka nio beviljades. Dessa

är spridda över landet och har varierande

inriktning.

En satsning på ett kompetenscentrum för

vuxnas lärande inleds under 2000.

Lärarutbildningar har inbjudits att söka

planeringsbidrag för att utveckla ett koncept för

hur ett regionalt utvecklingscentrum skall kunna

byggas upp.

15 miljoner kronor av de medel som i

vårpropositionen beräknats under utg.omr. 8 för

att öka sysselsättningen bland invandrare har

förts till anslaget. 7,5 miljoner kronor skall

användas till förbättringar av

svenskundervisningen för invandrare och 7,5

miljoner kronor för uveckling av den

försöksverksamhet med validering av utländska

yrkeskompetens som nu genomförs av

valideringsutredningen (U1999:06).

Riksdagen har under anslaget A10

Sameskolstyrelsen för 2000 anvisat medel till

Samernas utbildningscentrum. Eftersom medlen

till centrumet i första hand avser att stödja

utbildning för vuxna samer beräknas dessa medel

fr.o.m. 2001 under detta anslag.

Samernas utbildningscentrum bedriver

utbildning i Jokkmokks kommun.

Utbildningarna har stark samisk anknytning,

bl.a. bedrivs utbildning i sameslöjd, ekologi och

samisk skinnkonfektion. Utbildning i de samiska

språken förekommer också.

Under 1999 erhöll Samernas

utbildningscentrum medel motsvarande

5 630 000 kronor från anslaget till

Sameskolstyrelsen. Skolan har under 1999

genomfört sammanlagt 2 693 elevveckor.

Tabell 4.25:15 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

140 701

Pris- och löneomräkning

2 125

Överföring från 25:9

5 709

Överföring från utg.omr. 8

15 000

Förslag 2001

163 535

4.8.16 25:16 Särskilda utbildningsinsatser

för vuxna

Tabell 4.25:16 Anslagsutveckling Särskilda

utbildningsinsatser

Tusental kronor

1999

Utfall

4 153 738

Anslags-

sparande

288 552 3

2000

Anslag

4 307 844

Utgifts-

prognos

4 210 500

2001

Förslag

4 156 379

2002

Beräknat

3 808 713

1

2003

Beräknat

2 655 285

2

1 Motsvarar 3 683 962 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 2 495 329 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Av anslagssparandet har 235 255 tkr dragits in

Från anslaget bekostas statsbidrag enligt

förordningen (1998:276) om statligt stöd till

särskilda satsningar på utbildning av vuxna,

bidrag till fackliga organisationer m.fl. för

uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor, till försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning (KY) samt medel

för särskilda utvecklingsinsatser och

stimulansåtgärder. Under anslaget redovisas

också medel för administration, information och

utvärdering av försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning.

Statens skolverk disponerar för 2000

ytterligare 1 500 platser inom ramen för

kunskapslyftet för kommuner med särskilda

omställningsproblem på grund av

strukturomvandlingar inom försvarsmakten.

Dessa platser finansierades med en höjd

anslagskredit.

Anslagssparandet, som huvudsakligen beror

på att kostnaden för försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning blivit lägre än

beräknat, uppgick för 1999 till 288 552 000

kronor. Av anslagssparandet har 235 255 000

kronor dragits in.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under 2001, i fråga om

ramanslaget 25:16 Särskilda utbildningsinsatser för

vuxna, besluta om bidrag till viss kvalificerad

yrkesutbildning som inklusive tidigare åtaganden

uppgår till högst 1 652 000 000 kronor under

åren 2002 2005.

Tabell 4 25:16 Ekonomiskt bemyndigande för kvalificerad

yrkesutbildning

Tusental kronor

1999 utfall

2000

prognos

20001

beräknat

2002-2005

beräknat

Utestående

förpliktelser

vid årets

början

835 600

1 394 700

1 263 000

Nya

förpliktelser

1 237 600

517 000

1 089 000

Infriade

förplitelser1

-466 700

-648 700

-700 000

1 652 000

Utestående

förpliktelser

vid årets

slut

1 606 500

1 263 000

1 652 000

Erhållen

föreslagen

bemyndigan

deram 2)

-

-

1 652 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

2) Bemyndiganderam har ej erhållits för 1999 och 2000

Regeringens överväganden

Kunskapslyftet

I 2000 års ekonomiska vårproposition gjorde

regeringen bedömningen att satsningen på

kunskapslyftet skulle vidmakthållas på en i

huvudsak oförändrad nivå till utgången av 2002.

För 2003 beräknades medel för sammanlagt

56 000 årsstudieplatser inom kommunal

vuxenutbildning och i folkhögskolan.

Neddragningen redovisades under utg.omr. 15

och under utg.omr. 16.

En rad skäl talar mot att en så kraftig

minskning av volymen sker från ett budgetår till

nästa. Inte minst de praktiska möjligheterna att

anpassa utbildningsorganisationen till en lägre

nivå motiverar att minskningen sker successivt

under några år. Föreliggande information tyder

på ett lägre sökandetryck under våren 2000 såväl

på utbildningsplatser som på det särskilda

utbildningsbidraget. En sådan utveckling är

naturlig med hänsyn till det kraftigt förbättrade

sysselsättningsläget.

Regeringen gör därför bedömningen, att en

successiv minskning bör inledas under andra

halvåret 2001. En sådan åtgärd bör också bidra

till att något begränsa bristen på lärare i främst

gymnasieskolan. Regeringen avser att i den

aviserade propositionen om vuxnas lärande

senare i år återkomma till frågan om hur

minskningen skall kunna genomföras utan att

den pågående förnyelsen av vuxenutbildningen

avstannar.

Minskningen av antalet platser beräknas till ca

15 000 fr.o.m. det andra halvåret 2001.

Regeringen gör bedömningen att

anpassningen till en ny, lägre nivå bör ske

parallellt inom folkhögskolan och den

kommunala vuxenutbildningen men att

folkbildningens andel av kunskapslyftet bör öka

något.

Den parlamentariska

Kunskapslyftskommittén, som haft i uppdrag att

följa verksamheten i kunskapslyftet och ta fram

underlag för en reformering av

vuxenutbildningen, överlämnade sitt

slutbetänkande till regeringen, Kunskapsbygget

2000 det livslånga lärandet (SOU 2000:28), den

4 april 2000. Mot bakgrund av de förslag som

kommittén presenterar i sitt betänkande och de

synpunkter som kommer in, avser regeringen att

i en särskild proposition i slutet av året lämna

förslag om vuxnas lärande.

Uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor.

Regeringen beräknar för 2001 40 miljoner

kronor för uppsökande verksamhet och

utbildning i samhällsfrågor. Verksamheten

förutsätts ske i nära kontakt med anordnarna av

kunskapslyftet. Under nästa budgetår bör högst

5 miljoner kronor av ramen kunna användas för

motsvarande aktiviteter inom

handikapporganisationerna.

Kvalificerad yrkesutbildning

Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning skall övergå i reguljär

verksamhet och återkommer därför i frågan till

riksdagen i en proposition i slutet av 2000.

Tabell 4.25:16 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

4 404 975

Pris- och löneomräkning

66 515

Överföring till 25:78

- 1 000

Föreslagen volymminskning av

kunskapslyftet

- 314 111

Förslag 2001

4 156 379

4.8.17 25:17 Uppsala universitet:

Grundutbildning

Tabell 4.25:17 Anslagsutvecklingen för grundutbildning

vid Uppsala universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

762 942

Anslags-

sparande

28 567

2000

Anslag

802 766

Utgifts-

prognos

799 153

2001

Förslag

860 073

2002

Beräknat

909 8921

2003

Beräknat

946 1792

1 Motsvarar 890 984 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 906 440 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Uppsala universitet har för budgetåret 1999

redovisat helårsprestationer motsvarande 11,3

miljoner kronor mer än vad som kan ersättas

inom beslutat s.k. takbelopp.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Uppsala

universitet. Examinationsmål och utfall framgår

av tabellen nedan. Examinationsmålen för 2000

finns angivna i tabeller i avsnittet Grundläggande

högskoleutbildning, Examinationsmål.

Tabell 4.25:17 Examinationsmål för grundutbildningen

EXAMEN

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1999

MÅL

2001

-2004

PLANERAT

2005

-2008

Magisterexamen

1 900

2 338

3 340

-

Civilingenjörsexamen

550

459

800

1 220

Grundskollärare 4-9*

530

295

-

-

Gymnasielärare*

470

355

-

-

Apotekare

250

230

-

-

* Regeringen avser att ange framtida mål i regleringsbrevet för 2001.

Avseende helårsstudenter har universitetets

utbildningsuppdrag för 1999 fullgjorts till 106

procent. Beträffande antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har 99 procent av

uppdraget fullgjorts. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning,

Utbildningsuppdraget.

I enlighet med de av regeringen angivna målen

har antalet helårsstudenter under åren 1997 1999

ökat i förhållande till perioden 1993/94 1995/96

inom det farmaceutiska utbildningsområdet,

gymnasielärarutbildningen, de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena, den biomedicinska

utbildningen samt grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna

4 9.

Målet att öka andelen studerande kvinnor

inom de tekniska och naturvetenskapliga

utbildningar där kvinnor är underrepresenterade

har uppnåtts, men inte målet att öka andelen

studerande män inom de lärar-, vård- och

farmaciutbildningar där män är

underrepresenterade.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 har uppnåtts inom såväl den

barn- och ungdomspedagogiska utbildningen

som grundskollärarutbildningen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 1 7.

Det särskilda åtagandet att anordna

naturvetenskaplig och teknisk utbildning för

studerande med särskilt vuxenstudiestöd (NT-

svux) har fullgjorts till 64 procent. Övriga

särskilda åtaganden har fullgjorts.

Uppsala universitetet har vidare fullgjort

vårdhögskoleutbildning omfattande 978

helårsstudenter på uppdrag av Landstinget i

Uppsala län.

Uppsala universitet har redovisat vidtagna

åtgärder och satsningar med anledning av

universitetets handlingsprogram avseende

samverkan med det omgivande samhället.

Universitetet har vidare redovisat åtgärder som

vidtagits med anledning av

kvalitetsutvecklingsprogrammet.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 419 stycken 1999. Andelen lärare med

doktorsexamen (exklusive gäst- och timlärare)

var 70 procent 1999 mot 67 procent 1998. Av

universitetets lärare var 29 procent kvinnor och

av universitetslärare med doktorsexamen var 22

procent kvinnor. Antalet professorer var 308

stycken 1999 mot 293 stycken 1998 (årsverken).

Resursfördelning 2001

Tabell 4.25:17 Resursfördelning för grundutbildningen

Tusental kronor

Takbelopp

842 376

Särskilda åtaganden

- NT-svux

11 052

- internationell lärarfortbildning och

språkassistentverksamhet samt viss

fortbildning för modersmålslärare

6 645

Summa

860 073

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

under treårsperioden 1997 1999. Vidare

redovisas examinationsmål för fyraårsperioden

2001 2004 samt regeringens beräkning av vissa

examinationsmål för fyraårsperioden 2005-2008.

Tabell 4.25:17 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

802 766

Pris- och löneomräkning

16 519

Ökat resursbehov

40 788

Förslag 2001

860 073

4.8.18 25:18 Uppsala universitet:

Forskning och forskarutbildning

Tabell 4.25:18 Anslagsutvecklingen för forskning och

forskarutbildning vid Uppsala universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

971 152

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

976 369

Utgifts-

prognos

976 369

2001

Förslag

1 011 513

2002

Beräknat

1 042 3791

2003

Beräknat

1 075 3872

1 Motsvarar 1 020 713 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 030 213 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning

och forskarutbildning.

Regeringens överväganden

De mål och resurser för verksamheten som

föreslås i denna proposition och riktlinjerna i

2000 års forskningspolitiska proposition (prop.

2000/01:3) bör gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 har mål fastställts

för antalet examina inom forskarutbildningen vid

Uppsala universitetet enligt tabellen nedan.

Uppsala universitet har uppnått

examinationsmålen för forskarutbildningen

inom humanistisk-samhällsvetenskapligt och

medicinskt vetenskapsområde, men inte inom

naturvetenskapligt vetenskapsområde.

Examinationsmålen för 2000 finns angivna i

tabell i avsnittet Forskning och

forskarutbildning, Mål för forskning och

forskarutbildning.

Tabell 4.25:18 Examinationsmål för forskarutbildningen

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997-1999

UTFALL

1997-1999

MÅL

2001-2004

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

274

322

438

Medicinskt

283

288

448

Naturvetenskapligt

367

329

445

Uppsala universitet hade enligt regleringsbrev

som rekryteringsmål att minst 22 procent av de

professorer som anställdes under treårsperioden

1997 1999 skulle vara kvinnor. Andelen kvinnor

bland professorerna som anställdes under

treårsperioden 1997 1999 var 22 procent.

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Uppsala universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 4.25:18 Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1998

1999

1998

1999

Nyantagna

forskarstuderande

426

407

44 %

42 %

Aktiva (ht)1

2 552

2 466

44 %

45 %

Doktorsexamina

278

335

36 %

38 %

Licentiatexamina

72

100

31 %

35 %

Professorer2

293

308

9 %

11 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst

10 %.

2 Heltidsekvivalenter.

Uppsala universitet har tillsammans med

Sveriges lantbruksuniversitet inrättat Linné-

Centrum för bioinformatik under 1999.

Ångströmlaboratoriet och Swedish Learning

Lab, ett samarbetsprojekt med Karolinska

institutet, Kungl. Tekniska högskolan och

Stanford University, har under året beviljats

externa bidrag.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 2 073 miljoner kronor 1998

till 2 183 miljoner kronor 1999, varav 52 procent

avser universitetets anslag.

Resursfördelning 2001

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Tabell 4.25:18 Resursfördelning för forskning och

forskarutbildning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

2001

ANSLAG

2001

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

291 106

77 748

Medicinskt

178 904

33 478

Naturvetenskapligt1

302 183

86 966

Tekniskt1

Kollegiet för samhällsforskning

(SCASSS)

12 926

Forskarskolor

10 000

Ersättning för lokalhyror m.m.

216 394

Summa

1 011 513

198 192

1 I anslagsposten naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk

forskning och forskarutbildning.

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår engångsvis 800 000

kronor för en allmän förstärkning av forskning

och forskarutbildning samt 2 500 000 kronor

som en förstärkning av humaniora. Vidare i

anslagsposten Kollegiet för samhällsforskning

(SCASSS) ingår 3 000 000 kronor som en

förstärkning av det humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsområdet. I

anslagsposten Forskarskolor ingår 5 000 000

kronor för Forskarskola i matematik och

beräkningsvetenskap och 5 000 000 kronor för

Forskarskola i ekonomi.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

inom forskarutbildningen vid universitetet under

treårsperioden 1997 1999. Vidare redovisas

examinationsmål för forskarutbildningen för

fyraårsperioden 2001 2004. Som

planeringsförutsättning bör gälla att Uppsala

universitet skall erhålla ytterligare 10 000 000

kronor 2002 för två forskarskolor. För 2003

erhåller universitetet ytterligare 7 000 000 kronor

för forskarskolor samt 2 500 000 kronor som en

förstärkning av humaniora.

Tabell 4.25:18 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

976 369

Pris- och löneomräkning

18 844

Överföring från anslaget 25:70

16 300

Förslag 2001

1 011 513

4.8.19 25:19 Lunds universitet:

Grundutbildning

Tabell 4.25:19 Anslagsutvecklingen för grundutbildning

vid Lunds universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

992 064

Anslags-

sparande

48 135

2000

Anslag

1 029 776

Utgifts-

prognos

1 025 520

2001

Förslag

1 086 137

2002

Beräknat

1 145 5561

2003

Beräknat

1 189 7142

1 Motsvarar 1 120 618 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 137 858 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Lunds universitet har för budgetåret 1999

redovisat helårsprestationer motsvarande 0,9

miljoner kronor mer än vad som kan ersättas

inom beslutat s.k. takbelopp.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Lunds

universitet. Examinationsmål och utfall framgår

av tabellen nedan. Examinationsmålen för 2000

finns angivna i tabeller i avsnittet Grundläggande

högskoleutbildning, Examinationsmål.

Tabell 4.25:19 Examinationsmål för grundutbildning

EXAMEN

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1999

MÅL

2001

-2004

PLANERAT

2005

-2008

Magisterexamen

1 800

2 450

3 740

-

Civilingenjörsexamen

1 700

1 671

2 510

2 865

Grundskollärare 4-9*

440

219

-

-

Gymnasielärare*

770

371

-

-

* Regeringen avser att ange framtida mål i regleringsbrevet för 2001.

Avseende helårsstudenter har universitetets

utbildningsuppdrag för 1999 fullgjorts till 98

procent. Beträffande antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har 109 procent av

uppdraget fullgjorts. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning,

Utbildningsuppdraget.

I enlighet med de av regeringen angivna målen

har antalet helårsstudenter under åren 1997 1999

ökat i förhållande till perioden 1993/94 1995/96

inom den biomedicinska utbildningen samt

logopedutbildningen, men inte inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena. Skälet till detta är att delar

av de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena överförts till Malmö

högskola. Detsamma gäller lärarutbildningar för

vilka examinationsmål fastställts för

treårsperioden 1997 1999.

Målet att öka andelen studerande kvinnor

inom naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar där kvinnor är underrepresenterade

har uppnåtts liksom delvis målet att öka andelen

studerande män inom de vårdutbildningar där

män är underrepresenterade.

Det särskilda åtagandet att anordna

naturvetenskaplig och teknisk utbildning för

studerande med särskilt vuxenstudiestöd (NT-

svux) har fullgjorts till 54 procent. Övriga

särskilda åtaganden har fullgjorts.

Lunds universitetet har vidare fullgjort

vårdhögskoleutbildning omfattande 1 000

helårsstudenter på uppdrag av Region Skåne.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt lärosätenas arbete med jämställdhet,

studentinflytande samt social och etnisk

mångfald (Högskoleverkets rapportserie 2000:8

R). Lunds universitetet hör till de två lärosäten

som av Högskoleverket bedömts ha den mest

genomgripande och välorganiserade

verksamheten vad gäller studentinflytande.

Lunds universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag redovisat en strategi för

samverkan med det omgivande samhället

tillsammans med ett tydligare handlingsprogram.

Universitetet har vidare redovisat åtgärder som

vidtagits med anledning av

kvalitetsutvecklingsprogrammet.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

2 076 stycken 1999. Andelen lärare med

doktorsexamen (exklusive gäst- och timlärare)

var 76 procent 1999 mot 71 procent 1998. Av

universitetets lärare var 28 procent kvinnor och

av universitetets lärare med doktorsexamen var

22 procent kvinnor. Antalet professorer var 342

stycken 1999 mot 344 stycken 1998 (årsverken).

Resursfördelning 2001

Tabell 4.25:19 Resursfördelning för grundutbildningen

Tusental kronor

Takbelopp

1 049 718

Särskilda åtaganden

- NT-svux

12 352

- nationellt resurscentrum i fysik

1 022

- trafikflygarutbildning

23 045

Summa

1 086 137

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

under treårsperioden 1997 1999. Vidare

redovisas examinationsmål för fyraårsperioden

2001 2004 samt regeringens beräkning av vissa

examinationsmål för fyraårsperioden 2005 2008.

Tabell 4.25:19 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 029 776

Pris- och löneomräkning

20 740

Ökat resursbehov

35 621

Förslag 2001

1 086 137

4.8.20 25:20 Lunds universitet: Forskning

och forskarutbildning

Tabell 4.25:20 Anslagsutvecklingen för forskning och

forskarutbildning vid Lunds universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

977 719

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

983 709

Utgifts-

prognos

983 709

2001

Förslag

1 018 384

2002

Beräknat

1 051 0521

2003

Beräknat

1 084 8122

1 Motsvarar 1 028 384 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 037 884 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning

och forskarutbildning.

Regeringens överväganden

De mål och resurser för verksamheten som

föreslås i denna proposition och riktlinjerna i

2000 års forskningspolitiska proposition (prop.

2000/01:3) bör gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 har mål fastställts

för antalet examina inom forskarutbildningen vid

Lunds universitetet enligt tabellen nedan. Lunds

universitet har uppnått examinationsmålen för

forskarutbildningen inom humanistisk-samhälls-

vetenskapligt, medicinskt, naturvetenskapligt

och tekniskt vetenskapsområde.

Examinationsmålen för 2000 finns angivna i

tabell i avsnittet Forskning och

forskarutbildning, Mål för forskning och

forskarutbildning.

Tabell 4.25:20 Examinationsmål för forskarutbildningen

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997-1999

UTFALL

1997-1999

MÅL

2001-2004

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

247

305,5

371

Medicinskt

278

335,5

414

Naturvetenskapligt

209

209

294

Tekniskt

282

302

440

Lunds universitet hade enligt regleringsbrev som

rekryteringsmål att minst 19 procent av de

professorer som anställdes under treårsperioden

1997 1999 skulle vara kvinnor. Andelen kvinnor

bland professorerna som anställdes under

treårsperioden 1997 1999 var 16 procent.

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Lunds universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 4.25:20 Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1998

1999

1998

1999

Nyantagna

forskarstuderande

472

470

40 %

39 %

Aktiva (ht)1

3 133

3 089

41 %

41 %

Doktorsexamina

355

380

32 %

40 %

Licentiatexamina

116

131

30 %

33 %

Professorer2

344

342

10 %

9 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst

10 %.

2 Heltidsekvivalenter.

Under 1999 har konstnärligt utvecklingsarbete

bland annat omfattat ett planerat konstnärligt

utvecklingscentrum där experimentella publika

former och avancerad digital teknik skall ges

möjlighet att samverka.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 2 454 miljoner kronor 1998

till 2 496 miljoner kronor 1999, varav 52 procent

avser universitetets anslag.

Resursfördelning 2001

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Tabell 4.25:20 Resursfördelning för forskning och

forskarutbildning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

2001

ANSLAG

2001

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

241 879

69 884

Medicinskt

159 004

22 883

Naturvetenskapligt

199 057

59 988

Tekniskt

178 058

54 620

Konstnärligt utvecklingsarbete

4 390

Forskarskolor

10 000

Ersättning för lokalhyror m.m.

225 996

Summa

1 018 384

207 375

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår 2 500 000 kronor

som en förstärkning av humaniora. I

anslagsposten Forskarskolor ingår 5 000 000

kronor för Forskarskola i mångvetenskaplig

naturvetenskap och 5 000 000 kronor för

Forskarskola i historia. I anslagsposten

Ersättning för lokalhyror m.m. ingår 3 189 000

kronor för lokalkostnader för ökade

hyreskostnader för nya och ombyggda lokaler

för Biomedicinskt centrum.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

inom forskarutbildningen vid universitetet under

treårsperioden 1997 1999. Vidare redovisas

examinationsmål för forskarutbildningen för

fyraårsperioden 2001 2004. Som

planeringsförutsättning bör gälla att Lunds

universitet skall erhålla ytterligare 10 000 000

kronor 2002 för två forskarskolor. För 2003

erhåller universitetet ytterligare 7 000 000 kronor

för forskarskolor samt 2 500 000 kronor som en

förstärkning av humaniora.

Tabell 4.25:20 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

983 709

Pris- och löneomräkning

19 046

Ökat resursbehov

3 129

Överföring från anslaget 25:70

12 500

Förslag 2001

1 018 384

4.8.21 25:21 Göteborgs universitet:

Grundutbildning

Tabell 4.25:21 Anslagsutvecklingen för grundutbildningen

vid Göteborgs universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

931 726

Anslags-

sparande

22 498

2000

Anslag

984 972

Utgifts-

prognos

975 390

2001

Förslag

1 059 240

2002

Beräknat

1 116 1921

2003

Beräknat

1 158 5172

1 Motsvarar 1 093 112 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 1 110 048 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet. Av anslagssparandet har 19 323 000

kronor dragits in genom regeringsbeslut den 21

juni 2000.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Göteborgs universitet har för budgetåret 1999

redovisat helårsprestationer motsvarande 17,6

miljoner kronor mer än vad som kan ersättas

inom beslutat s.k. takbelopp.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Göteborgs

universitet. Examinationsmål och utfall framgår

av tabellen nedan. Examinationsmålen för 2000

finns angivna i tabeller i avsnittet Grundläggande

högskoleutbildning, Examinationsmål.

Tabell 4.25:21 Examinationsmål för grundutbildningen

EXAMEN

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1999

MÅL

2001

-2004

PLANERAT

2005

-2008

Magisterexamen

2 000

2 154

3 460

-

Grundskollärare 4 9*

840

649

-

-

Gymnasielärare*

670

553

-

-

* Regeringen avser att ange framtida mål i regleringsbrevet för 2001.

Avseende helårsstudenter har universitetets

utbildningsuppdrag för 1999 fullgjorts till 106

procent. Beträffande antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har 104 procent av

uppdraget fullgjorts. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning,

Utbildningsuppdraget.

I enlighet med de av regeringen angivna målen

har antalet helårsstudenter under åren 1997 1999

ökat i förhållande till perioden 1993/94 1995/96

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena, den biomedicinska

utbildningen, gymnasielärar- samt

logopedutbildningen.

Målet att öka andelen studerande kvinnor

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar där kvinnor är underrepresenterade

har uppnåtts, men inte målet att öka andelen

studerande män inom de lärarutbildningar där

män är underrepresenterade. Beträffande andelen

studerande män inom de vårdutbildningar där

män är underrepresenterade är

resultatredovisningen inte fullständig, förutom

på logopedutbildningen där målet att öka

andelen studerande män har uppnåtts.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 har uppnåtts inom såväl

tandläkarutbildningen som den barn- och

ungdomspedagogiska utbildningen samt

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7. Beträffande

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9 är

resultatredovisningen inte fullständig.

Det särskilda åtagandet att anordna

naturvetenskaplig och teknisk utbildning för

studerande med särskilt vuxenstudiestöd (NT-

svux) har fullgjorts till 86 procent. Övriga

särskilda åtaganden har fullgjorts.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt lärosätenas arbete med jämställdhet,

studentinflytande samt social och etnisk

mångfald (Högskoleverkets rapportserie 2000:8

R). Göteborgs universitetet hör till de fem

lärosäten som av Högskoleverket bedömts ha

den mest genomgripande och välorganiserade

verksamheten vad gäller social och etnisk

mångfald.

Göteborgs universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag redovisat en strategi för

samverkan med det omgivande samhället

tillsammans med ett tydligare handlingsprogram.

Universitetet har vidare redovisat åtgärder som

vidtagits med anledning av

kvalitetsutvecklingsprogrammet.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 514 stycken 1999. Andelen lärare med

doktorsexamen (exklusive gäst- och timlärare)

var 58 procent 1999 mot 57 procent 1998. Av

universitetets lärare var 39 procent kvinnor och

av universitetets lärare med doktorsexamen var

25 procent kvinnor. Antalet professorer var 293

stycken 1999 mot 256 stycken 1998 (årsverken).

Resursfördelning 2001

Tabell 4.25:21 Resursfördelning för grundutbildningen

Tusental kronor

Takbelopp

1 030 392

Särskilda åtaganden

- NT-svux

27 305

- nationellt resurscentrum i matematik

1 543

Summa

1 059 240

Från och med 2001 tilldelas Göteborgs

universitet medel för 5 helårsstudenter och

helårsprestationer inom utbildningsområdet

media utöver universitetets nuvarande uppdrag.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

under treårsperioden 1997 1999. Vidare

redovisas examinationsmål för fyraårsperioden

2001 2004.

Tabell 4.25:21 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

984 972

Pris- och löneomräkning

20 394

Överföring från anslaget 25:70

1 036

Ökat resursbehov

52 838

Förslag 2001

1 059 240

4.8.22 25:22 Göteborgs universitet:

Forskning och forskarutbildning

Tabell 4.25:22 Anslagsutvecklingen för forskning och

forskarutbildning vid Göteborgs universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

795 590

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

799 136

Utgifts-

prognos

799 136

2001

Förslag

827 059

2002

Beräknat

854 7241

2003

Beräknat

883 5092

1 Motsvarar 837 059 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 846 559 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning

och forskarutbildning.

Regeringens överväganden

De mål och resurser för verksamheten som

föreslås i denna proposition och riktlinjerna i

2000 års forskningspolitiska proposition (prop.

2000/01:3) bör gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 har mål fastställts

för antalet examina inom forskarutbildningen vid

Göteborgs universitetet enligt tabellen nedan.

Göteborgs universitet har uppnått

examinationsmålen för forskarutbildningen

inom humanistisk-samhällsvetenskapligt,

medicinskt och naturvetenskapligt

vetenskapsområde. Examinationsmålen för 2000

finns angivna i tabell i avsnittet Forskning och

forskarutbildning, Mål för forskning och

forskarutbildning.

Tabell 4.25:22 Examinationsmål för forskarutbildningen

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997-1999

UTFALL

1997-1999

MÅL

2001-2004

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

207

323

372

Medicinskt

282

284

450

Naturvetenskapligt

184

196

220

Göteborgs universitet hade enligt regleringsbrev

som rekryteringsmål att minst 22 procent av de

professorer som anställdes under treårsperioden

1997 1999 skulle vara kvinnor. Andelen kvinnor

bland professorerna som anställdes under

treårsperioden 1997 1999 var 26 procent.

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Göteborgs universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 4.25:22 Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1998

1999

1998

1999

Nyantagna

forskarstuderande

382

312

52 %

52 %

Aktiva (ht)1

2 308

2 243

49 %

50 %

Doktorsexamina

247

256

33 %

40 %

Licentiatexamina

68

82

43 %

45 %

Professorer2

256

294

14 %

16 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst

10 %.

2 Heltidsekvivalenter.

Under 1999 har en teknikpark börjat etableras,

vilken kommer att bli en del av ett

universitetsdrivet teknikparksnätverk i

Göteborgsregionen. Samma år inrättades en

utbildningsvetenskaplig och en konstnärlig

fakultetsnämnd vid Göteborgs universitet.

Omfattningen av forskningsmedel har ökat

vid universitetet från 1 819 miljoner kronor 1998

till 1 830 miljoner kronor 1999, varav 56 procent

avser universitetets anslag.

Resursfördelning 2001

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Tabell 4.25:22 Resursfördelning för forskning och

forskarutbildning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

2001

ANSLAG

2001

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

245 868

66 774

Medicinskt

180 193

26 391

Naturvetenskapligt

134 372

40 403

Sekretariatet för

genusforskning

5 511

Konstnärligt utvecklingsarbete

7 143

Botaniska trädgården

5 022

Forskarskolor

10 000

Ersättning för lokalhyror m.m.

238 950

Summa

827 059

133 568

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår 2 500 000 kronor

som en förstärkning av humaniora. I

anslagsposten Forskarskolor ingår 5 000 000

kronor för Forskarskola i genomik och

bioinformatik och 5 000 000 kronor för

Forskarskola i språkvetenskap.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

inom forskarutbildningen vid universitetet under

treårsperioden 1997 1999. Vidare redovisas

regeringens förslag till examinationsmål för

forskarutbildningen för fyraårsperioden 2001

2004. Som planeringsförutsättning bör gälla att

Göteborgs universitet skall erhålla ytterligare

10 000 000 kronor 2002 för två forskarskolor.

För 2003 erhåller universitetet ytterligare

7 000 000 kronor för forskarskolor samt

2 500 000 kronor som en förstärkning av

humaniora.

Tabell 4.25:22 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

799 136

Pris- och löneomräkning

15 423

Överföring från anslaget 25:70

12 500

Förslag 2001

827 059

4.8.23 25:23 Stockholms universitet:

Grundutbildning

Tabell 4.25:23 Anslagsutvecklingen för grundutbildning

vid Stockholms universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

658 626

Anslags-

sparande

11 347

2000

Anslag

685 183

Utgifts-

prognos

685 181

2001

Förslag

724 666

2002

Beräknat

758 4171

2003

Beräknat

784 5902

1 Motsvarar 742 743 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 751 781 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Stockholms universitet har för budgetåret 1999

redovisat helårsprestationer motsvarande 7,7

miljoner kronor utöver vad som kan ersättas

inom beslutat s.k. takbelopp.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Stockholms

universitet. Examinationsmål och utfall framgår

av tabellen nedan. Examinationsmålen för 2000

finns angivna i tabeller i avsnittet Grundläggande

högskoleutbildning, Examinationsmål.

Tabell 4.25:23 Examinationsmål för grundutbildningen

EXAMEN

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1999

MÅL

2001

-2004

PLANERAT

2005

-2008

Magisterexamen

2 200

2 196

3 420

-

Avseende helårsstudenter har universitetets

utbildningsuppdrag för 1999 fullgjorts till 102

procent. Beträffande antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har 98 procent av

uppdraget fullgjorts. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning,

Utbildningsuppdraget.

I enlighet med de av regeringen angivna målen

har antalet helårsstudenter under åren 1997 1999

ökat i förhållande till perioden 1993/94 1995/96

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Målet att öka andelen studerande kvinnor

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar där kvinnor är underrepresenterade

har uppnåtts.

Det särskilda åtagandet att anordna

naturvetenskaplig och teknisk utbildning för

studerande med särskilt vuxenstudiestöd (NT-

svux) har fullgjorts till 68 procent. Övriga

särskilda åtaganden har fullgjorts.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt lärosätenas arbete med jämställdhet,

studentinflytande samt social och etnisk

mångfald (Högskoleverkets rapportserie 2000:8

R). Stockholms universitetet hör till de fem

lärosäten som av Högskoleverket bedömts ha

den mest genomgripande och välorganiserade

verksamheten vad gäller jämställdhet.

Stockholms universitet har i enlighet med

regeringens uppdrag redovisat en strategi för

samverkan med det omgivande samhället

tillsammans med ett handlingsprogram

innehållande mindre justeringar i förhållande till

föregående års handlingsprogram. Universitetet

har vidare redovisat åtgärder som vidtagits med

anledning av kvalitetsutvecklingsprogrammet.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 104 stycken 1999. Andelen lärare med

doktorsexamen (exklusive gäst- och timlärare)

var 75 procent 1999 liksom 1998. Av

universitetets lärare var 33 procent kvinnor och

av universitetets lärare med doktorsexamen var

30 procent kvinnor. Antalet professorer var 233

stycken 1999 mot 208 stycken 1998 (årsverken).

Resursfördelning 2001

Tabell 4.25:23 Resursfördelning för grundutbildningen

Tusental kronor

Takbelopp

683 350

Särskilda åtaganden

- NT-svux

11 052

- Tolk- och översättarinstitutet

9 608

- teckentolkning

2 352

- nationellt resurscentrum i kemi

1 020

- stöd till studenter med funktionshinder

16 909

- studenters kostnader för deltagande i kurser i

Nordens språk och litteratur

375

Summa

724 666

Universitetet har tillförts 375 000 kronor som

bidrag för studenters kostnader i samband med

deltagande i Nordiska ministerrådets kurser i

Nordens språk och litteratur. Vidare har stödet

till studenter med funktionshinder tillförts

1 900 000 kronor.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

under treårsperioden 1997 1999. Vidare

redovisas examinationsmål för fyraårsperioden

2001 2004.

Tabell 4.25:23 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

685 183

Pris- och löneomräkning

13 813

Ökat resursbehov

23 395

Överföring från anslaget 25:70

2 275

Förslag 2001

724 666

4.8.24 25:24 Stockholms universitet:

Forskning och forskarutbildning

Tabell 4.25:24 Anslagsutvecklingen för forskning och

forskarutbildning vid Stockholms universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

787 066

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

798 090

Utgifts-

prognos

798 090

2001

Förslag

842 831

2002

Beräknat

870 8281

2003

Beräknat

899 9652

1 Motsvarar 852 831 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 862 331 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning

och forskarutbildning.

Regeringens överväganden

De mål och resurser för verksamheten som

föreslås i denna proposition och riktlinjerna i

2000 års forskningspolitiska proposition (prop.

2000/01:3) bör gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 har mål fastställts

för antalet examina inom forskarutbildningen vid

Stockholms universitetet enligt tabellen nedan.

Stockholms universitet har uppnått

examinationsmålen för forskarutbildningen

inom humanistisk-samhällsvetenskapligt och

naturvetenskapligt vetenskapsområde.

Examinationsmålen för 2000 finns angivna i

tabell i avsnittet Forskning och

forskarutbildning, Mål för forskning och

forskarutbildning.

Tabell 4.25:24 Examinationsmål för forskarutbildningen

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997-1999

UTFALL

1997-1999

MÅL

2001-2004

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

267

298

447

Naturvetenskapligt

289

302,5

453

Stockholms universitet hade enligt

regleringsbrev som rekryteringsmål att minst 21

procent av de professorer som anställdes under

treårsperioden 1997 1999 skulle vara kvinnor.

Andelen kvinnor bland professorerna som

anställdes under treårsperioden 1997 1999 var 33

procent.

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Stockholms universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 4.25:24 Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1998

1999

1998

1999

Nyantagna

forskarstuderande

337

257

52 %

53 %

Aktiva (ht)1

1 985

1 810

49 %

49 %

Doktorsexamina

196

173

36 %

47 %

Licentiatexamina

107

82

43 %

36 %

Professorer2

208

249

18 %

17 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst

10 %.

2 Heltidsekvivalenter.

Omfattningen av forskningsmedel har minskat

vid universitetet från 1 302 miljoner kronor 1998

till 1 286 miljoner kronor 1999, varav 59 procent

avser universitetets anslag.

Resursfördelning 2001

Regeringen har vid beräkningen av anslaget

utgått från följande belopp. Inom posterna för de

olika vetenskapsområdena bör minst de belopp

som framgår av tabellen disponeras för

studiefinansiering inom forskarutbildningen.

Tabell 4.25:24 Resursfördelning för forskning och

forskarutbildning

Tusental kronor

VETENSKAPSOMRÅDE M.M.

2001

ANSLAG

2001

STUDIEFINANSIERING

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

299 798

76 511

Naturvetenskapligt

307 087

68 877

Internationella meteorologiska

institutet

1 726

Forskarskolor

10 000

Ersättning för lokalhyror m.m.

224 220

Summa

842 831

145 388

I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap-

ligt vetenskapsområde ingår 2 500 000 kronor

som en förstärkning av humaniora. I

anslagsposten Forskarskolor ingår 5 000 000

kronor för Forskarskola i genomik och

bioinformatik och 5 000 000 kronor för

Forskarskola i språkvetenskap. I anslagsposten

Ersättning för lokalhyror m.m. ingår 16 838 000

kronor för investeringskostnader för det s.k.

Fysikcentrum.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

inom forskarutbildningen vid universitetet under

treårsperioden 1997 1999. Vidare redovisas

regeringens förslag till examinationsmål för

forskarutbildningen för fyraårsperioden 2001

2004. Som planeringsförutsättning bör gälla att

Stockholms universitet skall erhålla ytterligare

10 000 000 kronor 2002 för två forskarskolor.

För 2003 erhåller universitetet ytterligare

7 000 000 kronor för forskarskolor samt

2 500 000 kronor som en förstärkning av

humaniora.

Tabell 4.25:24 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

798 090

Pris- och löneomräkning

15 722

Ökat resursbehov

16 519

Överföring från anslaget 25:70

12 500

Förslag 2001

842 831

4.8.25 25:25 Umeå universitet:

Grundutbildning

Tabell 4.25:25 Anslagsutvecklingen för grundutbildning

vid Umeå universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

696 244

Anslags-

sparande

11 221

2000

Anslag

742 064

Utgifts-

prognos

738 083

2001

Förslag

795 773

2002

Beräknat

841 4841

2003

Beräknat

874 8242

1 Motsvarar 824 249 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 838 486 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas all ersättning som är

förenad med det utbildningsuppdrag och de

särskilda åtaganden som skall gälla för

universitetet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Umeå universitet har för budgetåret 1999

redovisat färre helårsstudenter och

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom

beslutat s.k. takbelopp och avräknade vid

utgången av budgetåret 2,6 miljoner kronor av

tidigare sparade helårsprestationer för att nå

takbeloppet.

För treårsperioden 1997 1999 har mål

fastställts för antalet examina vid Umeå

universitet. Examinationsmål och utfall framgår

av tabellen nedan. Examinationsmålen för 2000

finns angivna i tabeller i avsnittet Grundläggande

högskoleutbildning, Examinationsmål.

Tabell 4.25:25 Examinationsmål för grundutbildningen

EXAMEN

MÅL

1997

-1999

UTFALL

1997

-1999

MÅL

2001

-2004

PLANERAT

2005

-2008

Magisterexamen

2 000

1 538

2 390

-

Civilingenjörsexamen

150

193

400

680

Grundskollärare 4-9*

500

527

-

-

Gymnasielärare*

350

301

-

-

* Regeringen avser att ange framtida mål i regleringsbrevet för 2001.

Avseende helårsstudenter har universitetets

utbildningsuppdrag för 1999 fullgjorts till 98

procent. Beträffande antalet helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har 99 procent av

uppdraget fullgjorts. Uppdraget och utfallet per

lärosäte framgår av tabell i avsnittet

Grundläggande högskoleutbildning,

Utbildningsuppdraget.

I enlighet med de av regeringen angivna målen

har antalet helårsstudenter under åren 1997 1999

ökat i förhållande till perioden 1993/94 1995/96

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena, den biomedicinska

utbildningen samt gymnasielärarutbildningen,

men inte inom grundskollärarutbildningen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9.

Målet att öka andelen studerande kvinnor

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar där kvinnor är underrepresenterade

har uppnåtts, men inte målet att öka andelen

studerande män inom de lärar- och

vårdutbildningar där män är

underrepresenterade.

Målet att minska antalet helårsstudenter under

åren 1997 1999 i förhållande till perioden

1993/94 1995/96 har uppnåtts inom såväl

tandläkarutbildningen som den barn- och

ungdomspedagogiska utbildningen samt

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7.

Det särskilda åtagandet att anordna

naturvetenskaplig och teknisk utbildning för

studerande med särskilt vuxenstudiestöd (NT-

svux) har fullgjorts till 98 procent. Övriga

särskilda åtaganden har fullgjorts.

Umeå universitetet har vidare fullgjort

vårdhögskoleutbildning omfattande 1 252

helårsstudenter på uppdrag av Västerbottens läns

landsting.

Högskoleverket har nyligen granskat och

bedömt lärosätenas arbete med jämställdhet,

studentinflytande samt social och etnisk

mångfald (Högskoleverkets rapportserie 2000:8

R). Umeå universitetet hör till de två lärosäten

som av Högskoleverket bedömts ha den mest

genomgripande och välorganiserade

verksamheten vad det gäller jämställdhetsarbete

samt till de fem lärosäten som bedömts ha den

mest genomgripande och välorganiserade

verksamheten vad gäller social och etnisk

mångfald.

Umeå universitetet har i enlighet med

regeringens uppdrag redovisat en strategi för

samverkan med det omgivande samhället

tillsammans med ett tydligare handlingsprogram.

Universitetet har vidare redovisat åtgärder som

vidtagits med anledning av

kvalitetsutvecklingsprogrammet.

Antalet lärarårsverken vid universitetet var

1 267 stycken 1999. Andelen lärare med

doktorsexamen (exklusive gäst- och timlärare)

var 61 procent 1999 mot 60 procent 1998. Av

universitetets lärare var 36 procent kvinnor och

av universitetets lärare med doktorsexamen var

27 procent kvinnor. Antalet professorer var 195

stycken 1999 mot 170 stycken 1998 (årsverken).

Resursfördelning 2001

Tabell 4.25:25 Resursfördelning för grundutbildningen

Tusental kronor

Takbelopp

771 181

Särskilda åtaganden

- NT-svux

13 205

- lektorat i samiska och Bildmuseet

1 861

- decentraliserad utbildning

6 849

- utbildning i rymd- och miljövetenskap förlagd

till Kiruna

2 677

Summa

795 773

I samband med att Regeringen i den

forskningspolitiska propositionen (prop.

2000/01:3) presenterar sin avsikt att uppdra åt

Umeå universitet och Luleå tekniska universitet

att inom ramen för ett samarbete benämnt

Kiruna rymd- och miljöcampus bedriva rymd-

och miljövetenskapligt anknutna utbildningar,

ges ett uppdrag att bygga upp sådan utbildning i

Kiruna till Umeå universitet som ett särskilt

åtagande.

Planeringsförutsättningar

Som underlag för universitetets fortsatta

planering redovisas i tabellen över

examinationsmål under rubriken

Resultatinformation antalet avlagda examina

under treårsperioden 1997 1999. Vidare

redovisas examinationsmål för fyraårsperioden

2001 2004 samt regeringens beräkning av vissa

examinationsmål för fyraårsperioden 2005 2008.

Tabell 4.25:25 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

742 064

Pris- och löneomräkning

15 182

Ökat resursbehov

35 850

Överföring från anslaget 25:70

2 677

Förslag 2001

795 773

4.8.26 25:26 Umeå universitet: Forskning

och forskarutbildning

Tabell 4.25:26 Anslagsutvecklingen för forskning och

forskarutbildning vid Umeå universitet

Tusental kronor

1999

Utfall

551 157

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

553 758

Utgifts-

prognos

553 758

2001

Förslag

576 946

2002

Beräknat

599 2221

2003

Beräknat

624 3872

1 Motsvarar 586 946 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 598 446 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget beräknas ersättning för forskning

och forskarutbildning.

Regeringens överväganden

De mål och resurser för verksamheten som

föreslås i denna proposition och riktlinjerna i

2000 års forskningspolitiska proposition (prop.

2000/01:3) bör gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1997 1999 har mål fastställts

för antalet examina inom forskarutbildningen vid

Umeå universitetet enligt tabellen nedan. Umeå

universitet har uppnått examinationsmålen för

forskarutbildningen inom humanistisk-

samhällsvetenskapligt och tekniskt

vetenskapsområde, men inte inom

naturvetenskapligt vetenskapsområde.

Examinationsmålen för 2000 finns angivna i

tabell i avsnittet Forskning och

forskarutbildning, Mål för forskning och

forskarutbildning.

Tabell 4.25:26 Examinationsmål för forskarutbildningen

VETENSKAPSOMRÅDE

MÅL

1997-1999

UTFALL

1997-1999

MÅL

2001-2004

Humanistisk-

samhällsvetenskapligt

84

110

160

Medicinskt

142

146,5

225

Naturvetenskapligt

123

104,5

140

Umeå universitet hade enligt regleringsbrev som

rekryteringsmål att minst 22 procent av de

professorer som anställdes under treårsperioden

1997 1999 skulle vara kvinnor. Andelen kvinnor

bland professorerna som anställdes under

treårsperioden 1997 1999 var 23 procent.

Några resultat om forskningen och

forskarutbildningen vid Umeå universitet

redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 4.25:26 Resultat, forskning och forskarutbildning

ANTAL

ANTAL

ANDEL KVINNOR

1998

1999

1998

1999

Nyantagna

forskarstuderande

165

135

47 %

51 %

Aktiva (ht)1

1 123

1 107

43 %

44 %

Doktorsexamina

104

113

34 %

34 %

Licentiatexamina

31

32

68 %

37 %

Professorer2

170

195

11 %

14 %

1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på minst

10 %.

2 Heltidsekvivalenter.

Under 1999 har konstnärligt utvecklingsarbete

bl.a. omfattat projektet Interaction Design:

Philosophy, Course Content 

 Sokrates, EU:s program för utbildning,

 Leonardo da Vinci, EU:s program för

yrkesutbildning,

 Tempus, EU:s samarbetsprogram med

Central- och Östeuropa för högre

utbildning,

 Linnaeus-Palme, utbytesprogram för

samarbete mellan utvecklingsländer och

svenska universitet och högskolor,

 Interpraktik, stipendier för praktik i

utlandet för arbetslösa ungdomar,

 IAESTE, internationell

praktikplatsförmedling för blivande

civilingenjörer och naturvetare,

 EU:s utbytesprogram inom högre

utbildning med Latinamerika, Alfa och

medelhavsområdet, Med-Campus samt

med Nordamerika, EG/USA och

EG/Kanada,

 Ett år i Frankrike/Spanien/Tyskland,

utbytesprogram för gymnasiestuderande,

 Resurs Centrum för vägledning,

 Cedefop, studiebesök och dokumentation

inom yrkesutbildning i EU,

 Nordplus-Junior, Nordiska ministerrådets

utbytesprogram för gymnasiestudier,

 samt för internationella stipendier och

bidrag för internationalisering av skolan.

En jämförelse mellan budget och utfall för

1999 visar ett överskott på 1 541 000 kronor.

Härav har regeringen beslutat om indragning av

184 000 kronor.

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en

revisionspromemoria där programkontoret

kritiseras för att inte ha skilt på anslag från

Utbildningsdepartementet och

Näringsdepartementet i årsredovisningen.

Regeringen uppmärksammar kritiken från

Riksrevisionsverket och förutsätter att

programkontoret ser till att de olika anslagen går

att särskilja i kommande redovisningar.

Regeringens överväganden

Verksamheten vid programkontoret har

genomgått stora förändringar då Mål 4 och EU-

programmen Adapt och Employment flyttades

till Arbetsmarknadsverket från den 1 januari

2000 och med dem närmare hälften av

programkontorets personal.

Programkontoret har dessutom från den 1

januari 2000 tillförts internationella program från

Högskoleverket, varav de största är Sokrates-

Erasmus och Tempus. Detta innebär att

programkontoret ansvarar för nästan hela

Sokratesprogrammet och har en verksamhet som

spänner från grundskola till högskola och

vuxenutbildning. Vidare ansvarar

programkontoret från den 1 juli 2000 för vissa

internationella stipendier som tidigare Statens

skolverk ansvarat för.

De två största EU-programmen som

programkontoret ansvarar för, är Sokrates och

Leonardo da Vinci, vilka nu går in i en andra fas,

som kommer att sträcka sig från 2000 till 2006. I

den andra programfasen har flera aktiviteter, som

tidigare hanterades av Europeiska kommissionen

och de centrala europeiska tekniska kontoren,

decentraliserats till de nationella

programkontoren. En förstärkning av

programkontorets budget krävs för att kunna

hantera denna ökade belastning.

Regeringens bedömning är att den samlade

programadministrationen med inriktning mot

transnationellt samarbete inom hela

utbildningsområdet fungerar bra. Anslaget

föreslås öka med 17 852 000 kronor, vilket är

överföringar från Statens skolverk och

Högskoleverket, och med 5 miljoner kronor för

att täcka administrationen av den andra

programfasen. Tidigare års tillfälliga

anslagsförstärkning upphör fr.o.m. 2001.

Tabell 4.25:78 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

18 663

Pris- och löneomräkning

196

Minskat resursbehov

-2 000

Överföring från anslaget 25:1

1 018

Överföring från anslaget 25:2

15 600

Överföring från anslaget 25:15

1 000

Överföring från anslaget 25:70

1 000

Överföring från anslaget 25:74

2 234

Överföring från anslaget 25:80

500

Överföring från anslaget 25:81

500

Överföring från anslaget 26:9

1 000

Förslag 2001

39 711

4.8.79 25:79 Distansutbildnings-

myndigheten

Tabell 4.25:79 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

0

Anslags-

sparande

2000

Anslag

0

Utgifts-

prognos

2001

Förslag

60 843

2002

Beräknat

29 354

1

2003

Beräknat

29 942

2

1 Motsvarar 28 836 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 28 836 tkr i 2001 års prisnivå.

Distansutbildningsmyndigheten (Distum) har

som uppgift att främja utökningen av antalet

utbildningsplatser för IT-stödd distansutbildning

inom högskoleområdet och inom

folkbildningen samt utveckla verksamheten.

Medel för distansutbildning som i

budgetpropositionen för 2000 (1999/2000:1

utgiftsområde 16) fanns anvisade under anslaget

B53 redovisas nu under detta anslag.

Regeringens överväganden

Distum inrättades den 1 juli 1999. Distum

genomför i samverkan med Sveriges

riksorganisation för distansutbildning (SVERD)

en kartläggning av pågående forskning inom IT-

stödd distansutbildning. Avsikten är att

identifiera var i landet, av vilka och med vilken

inriktning kunskapsutveckling bedrivs.

Under våren 1999 tog

organisationskommittén för Distum beslut om

fördelning av projektbidrag för utveckling av IT-

bunden distansutbildning inom högskolor och

folkbildnings-organisationer för åren 1999 och

2000. Vid urvalet av projekt lades särskild vikt

vid regionalpolitisk utveckling. Under hösten

1999 ingicks avtal med projektansvarig högskola

eller universitet, folkhögskola eller

studieförbund avseende samtliga projekt.

Under budgetåret 2000 har flera nya projekt

startats på initiativ av Distum. Det största av

dessa projekt är det s.k. SAMS-projektet i vilket

sex olika universitet och högskolor medverkar.

Dessa är Umeå Universitet, Luleå Tekniska

Universitet, Mitthögskolan, Karlstads

Universitet, Linköpings Universitet och Sveriges

Lantbruksuniversitet. Vidare medverkar flera

Norrlands-kommuner och län. SAMS-projektet

är framtaget för att erbjuda Norrlands inland ett

bra utbud av kurser som anses strategiskt viktiga

för främst stödområde 1. Drygt hälften av

kurserna har samhällsvetenskaplig/humanistisk

inriktning och knappt hälften har

naturvetenskaplig och IT-inriktning. Antalet

sökande var 2 400 till 280 platser.

På uppdrag av regeringen skall 200 platser avse

utbildning med anledning av förändringarna

inom försvarsmakten såvitt gäller Sollefteå.

En av de centrala uppgifterna för myndigheten

är att skapa en nationell informationscentral, en

portal, för IT-stödd distansutbildning. Genom

denna portal, som nu finns, kan Distum i

samverkan med andra organisationer erbjuda

olika tjänster.

På folkbildningsområdet har Distum

tillsammans med Folkbildningsrådet satsat på

utveckling av lärcentra i folkbildningen,

forskning kring lärande med IT-stöd, pedagogisk

vidareutveckling av Folkbildningsnätet och

internationellt erfarenhetsutbyte.

För budgetåren 1999 och 2000 har Distum

tilldelats 50 miljoner kronor under utgiftsom-

råde 19 Regional utjämning och utveckling, A1

Regionalpolitiska åtgärder, anslagsposten 24

Program för regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder för att genomföra

utvecklingsprojekt med IT-stödd

distansutbildning inom högskolan. 15 miljoner

kronor av anslaget var avsedda för 1999.

Distum erhöll också 50 miljoner kronor för

budgetåren 1999 och 2000 från Stiftelsen för

kunskaps- och kompetensutveckling avseende

IT-stödd distansutbildning inom folkbildningen.

Under utgiftsområde 16, anslaget B53

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor

m.m., fick myndigheten för 2000 disponera 14,1

miljoner kronor motsvarande sammanlagt 700

högskoleplatser där distansutbildning tillämpas

fr.o.m. höstterminen 2000.

Högskoleutbildningen måste göras ännu mer

tillgänglig i hela landet. För närvarande finns

alldeles för få högskoleplatser på distans. För att

få till stånd en väsentlig volymökning för

distansutbildning inom högskolan och göra

denna utbildningsform till ett realistiskt

utbildningsalternativ anser regeringen att ett

åtgärdsprogram skall inledas enligt följande

riktlinjer.

Distansutbildning är dyr i början, då metoder

ska utvecklas och lärare utbildas. En förändrad

organisation och omfattande planering behövs.

De utvecklingsresurser som kan ställas till

förfogande är avgörande för utvecklingen. Det

ännu relativt lilla antalet experter som finns inom

området måste kunna utnyttjas så rationellt som

möjligt. Tillgången på lärare som hittills har

skaffat sig kunskaper att undervisa med IT-stödd

distanspedagogik är begränsad. En särskild

resurstilldelning för utvecklingsinsatser behövs

för att inom rimlig tid nå resultat.

En nationell prioritering och samordning av

utvecklingsresurser är nödvändig. Detta bör vara

huvuduppgiften för myndighetens verksamhet i

framtiden.

Myndighetens uppgift att fördela platser bör

däremot upphöra fr.o.m. budgetåret 2002.

Istället bör en bredare bas skapas för

utbildningen inom högskolan som helhet med

utgångspunkt i de mål regeringen beslutar om.

För att kunna vara ett utbildningsalternativ för

ett större antal studerande behövs en viss

samordning och planering även av

utbildningsutbudet. Regeringen avser att senare

ge Distum en sådan funktion.

Detta innebär att Distum tillsammans med

högskolorna skall utröna vilka högskolor som

kan delta i utvecklingen och genomförandet av

olika utbildningar. I vissa fall kan det krävas att

Distum tar initiativ till att utbildningar ska

komma till stånd. Regeringen ger sedan på

grundval av förslag från myndigheterna direktiv

om att platser och medel skall avsättas från

platsresurserna för högskolan.

För budgetåret 2001 bör Distum disponera

67,8 miljoner kronor för utvecklingsarbete och

distansutbildning inom högskolan och

folkbildningen.

Av beloppet anvisas för högskolan 35,9

miljoner kronor under förevarande anslag och 7

miljoner kronor under anslaget 25:70 Särskilda

utgifter inom universitet och högskolor, m.m. 14,1

miljoner kronor av medlen för högskolan avses

vara en engångsanvisning. Det är även möjligt för

Distum att samverka med högskolor när det

gäller finansieringen. Volymen på den IT-

baserade distansutbildningen skall vara

oförändrad, dvs. motsvarande 700 platser.

För utveckling av distansmetoder inom

folkbildningen anvisas under förevarande anslag

25 miljoner kronor för budgetåret 2001.

Tabell 4.25:79 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

0

Ökat resursbehov

60 843

Förslag 2001

60 843

4.8.80 25:80 Kostnader för Sveriges

medlemskap i Unesco m.m.

4.25:80 Anslagsutvecklingen för Kostnader för Sveriges

medlemskap i Unesco m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

33 078

Anslags-

sparande

6 927

2000

Anslag

37 629

Utgifts-

prognos

38 646

2001

Förslag

37 129

2002

Beräknat

37 129

2003

Beräknat

37 129

Den stora delen av anslaget avser

medlemsavgiften till Unesco. En mindre del

avser medlemsavgifter till Konventionen om

världens natur- och kulturarv och det

Internationella centret för konservering i Rom

(ICCROM). Sveriges avgift till Unesco som

utgör närmare 90 procent av anslaget betalas,

dels i euro, dels i dollar. Det innebär att anslaget

påverkas av valutakursförändringar. Vidare har

avgiften till Unesco kunnat reduceras om

inbetalning skett tidigt på året. Förutom

avgifterna till Unesco, konventionerna och

centret ingår även medel för kostnader för

Svenska unescorådet.

En jämförelse mellan budget och utfall för

1999 visar ett överskott på 6 927 000 kronor.

Härav har regeringen beslutat om indragning av

5 910 000 kronor.

Regeringens överväganden

För budgetåret 2001 beräknas anslaget till

37 629 000 kronor. Anslaget har inte pris- och

löneomräknats. Årsavgiften till Unesco för år

2000 och 2001 fastställdes vid Unescos

generalkonferens hösten 1999. För år 2002

beslutas årsavgiften först vid generalkonferensen

år 2001. Av anslaget föreslås 500 000 kronor

överföras till anslag 25:78 Internationella

programkontoret för utbildningsområdet.

Tabell 4.25:80 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

37 629

Pris- och löneomräkning

0

Överföring till anslaget 25:78

- 500

Förslag 2001

37 129

4.8.81 25:81 Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets

verksamhetsområde

Tabell 4:25:81 Anslagsutvecklingen för Utvecklingsarbete

inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

Tusental kronor

1999

Utfall

22 561

Anslags-

sparande

15 508

2000

Anslag

22 805

Utgifts-

prognos

21 868

2001

Förslag

17 432

2002

Beräknat

10 846

1

2003

Beräknat

17 955

2

1 Motsvarar 10 632 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 17 232 tkr i 2001 års prisnivå.

De utgifter som belaster anslaget avser

utveckling av system som skall leda till

effektiviseringar och kostnadsminskningar i

myndigheternas verksamhet eller av system som

ger ökad tillgång till information nationellt och

internationellt samt viss övergripande statistik

inom utbildningsområdet. Anslaget kan även tas

i anspråk för vissa andra

myndighetsövergripande verksamheter av

tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för

officiell statistik inom

Utbildningsdepartementets område finansieras

den officiella skolstatistiken via anslag till

Skolverket och högskolestatistiken via anslag till

Högskoleverket. Den statistik som gäller

utbildningsväsendet som helhet finansieras via

anslag till Statistitiska Centralbyrån (SCB). Från

detta anslag finansieras särskilda

översiktspublikationer och gemensam

utbildningsstatistik samt annan internationell

jämförande statistik. Fr o m 1998 delfinansieras

SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser

och analyser vad gäller utbildning och

arbetsmarknad från detta anslag. SCB gjorde

under 1999 en undersökning av invandrares

utbildning, vilken finansierats från detta anslag.

Under budgetåret 1999 har bland annat 10

miljoner kronor avsatts för vidareutveckling av

antagningssystemet som Verket för

högskoleservice ansvarar för. Vidare har medel

avsatts för ett gemensamt nordiskt projekt som

gäller fortsatt utveckling av det nordiska

universitetsdatanätet.

En jämförelse mellan budget och utfall 1999

visar ett anslagssparande om 15,5 miljoner

kronor. Av detta anslagssparande har 10,93

miljoner kronor dragits in. Prognosen för

anslagsbelastningen innevarande budgetår har

beräknats till knappt 22 miljoner kronor.

Huvuddelen av anslaget är anvisat till

verksamheter av tillfällig art och där behoven

uppstår löpande under året. Det innebär att

anslagsbelastningen varierar kraftigt från ett

budgetår till ett annat.

Regeringens övervägande

Från detta anslag kommer också under 2001

tillfälliga insatser, såsom svenska insatser under

det europeiska språkåret, att finansieras. För

budgetåret 2001 beräknas medel för årliga

undersökningar om invandrares utbildning och

för internationella jämförelser på

utbildningsområdet. Vidare beräknas medel för

fortsatt utveckling av det nordiska

universitetsdatanätet samt för utveckling av

antagningssystemet vid Verket för

högskoleservice. Förslaget innebär att medel för

barnomsorgsundersökningar överförs till

anslaget 25:2 Utveckling av skolväsende och

barnomsorg från och med 2001. Som ett led i

finansieringen av övergång till registerbaserad

folk- och bostadsräkning räknas anslaget ned

med 1 miljoner kronor för år 2001.

Tabell 4.25:81 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

22 805

Pris- och löneomoräkning

327

Överföring till anslag 25:2

Överföring till anslag 25:78

- 4 200

- 500

Överföring till anslag 1:7

- 1 000

Förslag 2001

17 432

Anslag under utg.omr.16

Politikområde 11 Storstadspolitik

11:1 Förstärkning av utbildning i

storstadsregionerna

Tabell 4.11:1 Anslagsutvecklingen för Förstärkning av

utbildning i storstadsregionen

Tusental kronor

1999

Utfall

35 500

Anslags-

sparande

74 500

2000

Anslag

265 000

Utgifts-

prognos

70 000

2001

Förslag

220 000

2002

Beräknat

185 000

2003

Beräknat

0

Från och med budgetåret 1999 har medel

anvisats under ett nytt ramanslag för särskilda

utbildningsinsatser i storstadsregionerna.

Under anslaget beräknas medel för

- förskola i socialt utsatta bostadsområden

- språkutveckling i skolan

- praktikanskaffning för vuxna invandrare.

Anslagssparandet uppgår till 74,5 miljoner

kronor från 1999. Lokala utvecklingsavtal tas

fram i en process som bygger på lokal

samverkan. De lokala processerna har tagit

längre tid än vad som tidigare beräknades. Även

för 2000 bedöms ett överskott uppstå av samma

anledning.

Regeringens överväganden

150 miljoner kronor om året har avsatts under

tre år (1 juli 1999 1 juli 2002) för utbyggd

förskoleverksamhet. Ytterligare 75 miljoner

kronor har anvisats för andra halvåret år 2002.

För att kommunerna skall få del av dessa medel

skall 3 5-åringar i de berörda bostadsområdena

erbjudas avgiftsfri förskola under minst tre

timmar om dagen med en särskild inriktning på

barns språkutveckling.

Vidare har medel fördelats för språkutveckling

i skolan. 50 miljoner kronor per år har avsatts

under en treårsperiod (1 juli 1999 - 1 juli 2002).

Medlen skall användas för åtgärder som syftar till

att främja språkutvecklingen i svenska hos

invandrarelever.

Dessutom har 45 miljoner kronor avsatts för

år 2000 för insatser där vuxna stödjer elever med

t.ex. läxläsning och till projekt inom förskola och

skola som syftar till att bryta segregationen

mellan svenska ungdomar och ungdomar med

utländsk bakgrund.

Slutligen har medel fördelats för att underlätta

varvning mellan praktik och studier för

arbetslösa invandrare och sfi-studerande. 20

miljoner kronor per helår under en treårsperiod

har avsatts för ändamålet (1 juli 1999 - 1 juli

2002).

Regeringen beräknar medelsbehovet för år

2001 till 220 miljoner kronor, för år 2002 till 185

miljoner. Anslaget har inte pris- och

löneomräknats.

Medel för ett stegvis införande av en maxtaxa

inom barnomsorgen och allmän förskola, som

för åren 2001 och 2002 som en budgetteknisk

åtgärd tidigare beräknats under detta anslag,

föreslås nu beräknas under ett nytt anslag, 25:10

Maxtaxa i barnomsorgen m.m.

Tabell 4.11.1 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

265 000

Avgår engångsanvisning

- 45 000

Förslag 2001

220 000

5 Forskningspoliti

5.1 Omfattning

Politikområdet omfattar anslag till nationell

och internationell forskning, till nationella

forskningsbibliotek och arkiv samt till

nationell kontaktverksamhet i förhållande till

EU:s forskningssamarbete. Inom området

finns de tre forskningsråden Vetenskapsrådet,

Forskningsrådet för arbetsliv och

socialvetenskap samt Forskningsrådet för

miljö, areella näringar och samhällsbyggande.

Även Verket för innovationssystem hör till

forskningspolitikområdet. Andra myndigheter

inom området är Kungl. biblioteket,

Polarforskningssekretariatet och Rådet för

forsknings- och utvecklingssamarbete inom

EU, samt Statens ljud- och bildarkiv.

5.2 Utgiftsutveckling

Tabell 5.2 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Tusental kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag inom Uo 16

26:1 Vetenskapsrådet: Forskning och

forskningsinformation

Nytt anslag

1 777 101

1 996 428

2 301 706

26:2 Vetenskapsrådet: Förvaltning

Nytt anslag

100 722

90 591

92 589

26:3 Rymdforskning

128 086

142 075

142 435

144 817

147 468

150 482

26:4 Institutet för rymdfysik

41 607

41 145

43 521

41 710

42 575

43 505

26:5 Kungl. biblioteket

227 784

200 811

220 750

228 004

232 515

237 457

26:6 Polarforskningssekretariatet

32 910

22 836

23 181

23 170

23 607

24 094

26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

inom EU

10 918

11 994

12 340

12 154

12 398

12 664

26:8 Sunet

36 995

75 692

86 000

128 592

37 555

38 320

26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål

151 455

123 904

127 000

116 931

118 618

129 364

Äldreanslag

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

16 D1 Forskningsrådsnämnden: Forskning och

forskningsinformation

87 736

81 353

93 645

16 D2 Forskningsrådsnämnden: Förvaltning

21 828

25 008

26 175

16 D3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

212 294

208 467

211 866

16 D4 Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

12 099

14 655

15 400

16 D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning

358 586

339 342

349 589

16 D6 Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

12 397

11 822

12 089

16 D7 Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

746 563

747 544

754 800

16 D8 Naturvetenskapliga forskningsrådet:

Förvaltning

21 408

21 891

22 700

16 D9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning

243 506

243 647

253 641

16 D10 Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

Förvaltning

10 211

8 784

11 855

16 D17 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

39 807

64 726

77 432

1999 16 D13 Statens psykologisk-pedagogiska

bibliotek

8 690

0

0

1995/96 08 D20 Vissa särskilda utgifter för

forskningsändamål

2 802

0

0

1995/96 08 D21 Vissa bidrag till

forskningsverksamhet

49 000

0

0

Totalt Utgiftsområde 16

2 456 682

2 385 696

2 484 419

2 573 201

2 701 755

3 030 181

Anslag inom andra utgiftsområden1

Utgiftsområde 9

26:1 Forskningsrådet för arbetsliv och

socialvetenskap: Administration

Nytt anslag

24 212

21 661

22 140

26:2 Forskningsrådet för arbetsliv och

socialvetenskap: Forskning

Nytt anslag

237 443

259 037

274 694

Utgiftsområde 17

26:1 Statens ljud- och bildarkiv

35 092

35 821

36 604

Utgiftsområde 20

26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

samhällsbyggande: Förvaltningskostnader

Nytt anslag

43 744

39 551

40 416

26:2 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

samhällsbyggande: Forskning

Nytt anslag

165 585

173 718

187 673

Utgiftsområde 23

26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning

240 263

244 593

245 453

26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

1 149

1 170

1 194

Utgiftsområde 24

26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltning

Nytt anslag

111 927

104 046

106 321

26: 2 Verket för innovationssystem: Forskning och

utveckling

Nytt anslag

1 005 949

969 197

974 864

Politikområde 26

-

-

-

4 438 565

4 550 549

4 919 540

1 M.a.a. ny organisationsstruktur av myndigheter inom politikområde

Forskningspolitik redovisas i denna tabell endast förslag avseende år 2001 samt

beräknat anslag

för åren 2002-2003.

5.3 Mål

5.3.1 Mål för 2001

Regeringens förslag. Målet för forsknings-

politiken är att Sverige skall vara en ledande

forskningsnation, där forskning bedrivs med

hög vetenskaplig kvalitet.

Regeringen forskningspolitik presenteras i den

forskningspolitiska propositionen Forskning

och förnyelse (prop. 2000/2001:3) för

perioden 2001 - 2003. Forskningen skall hålla

hög vetenskaplig kvalitet och

forskningsinsatserna skall rymma både bredd

och specialisering. Forskning är en viktig

tillväxtfaktor av strategisk betydelse för

näringslivet, samtidigt som betydelsefulla

forskningsresultat och nya kunskaper bidrar

till samhällets sociala, kulturella och

demokratiska utveckling.

5.3.2 Tidigare mål

Riksdagen beslutade efter förslag från

regeringen i den förra forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 99) om övergripande mål

för forskningen. I budgetpropositionen för år

2000 (prop. 1999/2000:1) uttrycktes dessa mål

i samlad form som att forskningen skall bidra

med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa,

kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling,

sysselsättning och omställning mot en hållbar

utveckling.

De övergripande målen ligger till grund för

de effektmål och verksamhetsmål som

formulerats i myndigheternas regleringsbrev

för budgetåren 1999 och 2000. Dessa mål

redovisas i avsnitt 5.6.

5.4 Politikens inriktning

Forskningen bidrar med nya kunskaper

Forskningen utgör själva grunden för

kunskapsutvecklingen i samhället. Forskning

är en förnyande kraft genom att den bidrar till

ökade insikter om den värld vi lever i, ger nya

kunskaper att använda inom olika

samhällsområden och utgör grunden för en

utbildning av hög kvalitet. Forskningens

betydelse ökar dessutom till följd av såväl

samhällets som vetenskapens egen snabba

utveckling och globalisering. Genom att såväl

nya forskningsresultat som dess tillämpningar

väcker nya frågor, leder kunskapsutvecklingen

i sig till behov av ytterligare forskning och ger

upphov till nya forskningsfält.

Forskning utgör i dag, tillsammans med

utbildning en viktig tillväxtfaktor. Det är de

kunskapsintensiva verksamheterna som växer

snabbast. Men även traditionella industri-

branscher och den offentliga sektorn

genomgår dramatiska förändringar och blir

alltmer beroende av nya kunskaper och

välutbildad arbetskraft för att utvecklas. Ett

viktigt inslag i politiken är också främjandet av

olika former av samverkan mellan universitet,

högskolor, forskningsinstitut, näringsliv och

samhälle. Näringslivet, som verkar i ett

utpräglat internationellt sammanhang, behöver

ofta tillgång till hög kompetens, goda

forskningsmiljöer och nya resultat från

forskningsfronten för att kunna öka sin

konkurrenskraft och utveckla nya produkter.

Det innebär att företag inom de expansiva och

kunskapsintensiva framtidsbranscherna ofta

söker sig till länder med högkvalitativ

forskning och välutbildad arbetskraft.

Sverige skall vara en ledande forskningsnation

Regeringens politik syftar till att förnya

Sverige och bryta väg för kunskapssamhället.

Det innebär bl. a. att regeringens politik

omfattar betydande satsningar på forskning.

Sverige avsätter, inklusive näringslivets

omfattande insatser, närmare fyra procent av

BNP till forskning och utvecklingsarbete

(FoU), vilket är mer än vad något annat land i

världen gör. Svensk forskning håller i dag

generellt sett en hög kvalitet och är

världsledande inom flera viktiga områden.

Genom att ny kunskap är grunden för en god

och hållbar samhällsutveckling och en viktig

konkurrensfördel, måste strävan vara att

upprätthålla och förstärka Sveriges ställning

som ledande kunskaps- och forskningsnation.

Staten har särskilt ansvar för grundforskningen

Staten har ett övergripande ansvar för att det

svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny

kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att

garantera forskningens frihet och att stödja

vital grundforskning och forskarutbildning.

Genom att grundforskning och forskar-

utbildning är grunden för annan

kunskapsutveckling och kunskapsförmedling

är de av största betydelse för samhällets,

inklusive näringslivets, behov av kunskap och

kompetens. Den nyfikenhetsstyrda

grundforskningen har genom åren bidragit

med många banbrytande vetenskapliga

upptäckter. Det höga ekonomiska risktagandet

gör att modern grundforskning knappast kan

bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig

finansiering. Under perioden 2000-2003 ökar

de statliga anslagen till grundforskning och

forskarutbildning med närmare 1,3 miljarder

kronor.

Svensk forskning måste prioritera och

kraftsamla

För att Sverige skall befästa sin ställning som

ledande forskningsnation krävs det mer av

kraftsamling inom svensk forskning. Svensk

forskning måste bli bättre på att prioritera och

profilera sig inom angelägna

forskningsområden, satsa på unga

forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor

på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga

upp konkurrenskraftiga och dynamiska

forskningsmiljöer. För att utveckla kvaliteten i

svensk forskning är det också angeläget att

uppmuntra såväl nationell som internationell

rörlighet i forskarvärlden.

För att stärka svensk forskning måste det

internationella samarbetet utvecklas, samtidigt

som de svenska universiteten och högskolorna

också måste bli bättre på att samarbeta med

varandra. Lärosätena måste även samverka med

det omgivande samhället och informera om sin

verksamhet. Denna samverkan är viktig för alla

parter, eftersom den gör det möjligt för

universiteten och högskolorna att veta vilka

idéer och frågeställningar som finns i det

omgivande samhället, samtidigt som det

omgivande samhället kan ta del av

forskningsresultaten.

Nya forskningsområden utvecklas med ny

myndighetsorganisation

Den riktigt banbrytande vetenskapliga

utvecklingen sker ofta på helt nya

vetenskapliga områden, i gränslandet mellan

olika vetenskapliga discipliner. Svensk

forskning står nu inför ett stort

generationsskifte vilket under några år ger

lärosätena och forskningsråden osedvanligt

stora möjligheter att ompröva användningen

av de befintliga forskningsresurserna. Men för

att ytterligare främja kraftsamling och ökat

gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga

discipliner, och för att underlätta för forskarna

att själva prioritera, fattade riksdagen i juni

2000 vid behandlingen av proposition

Forskning för framtiden - en ny organisation

för forskningsfinansiering (1999/2000:81)

beslut om en ny myndighetsorganisation för

forskningsfinansiering som träder i kraft den 1

januari 2001. Det nya systemet kan på ett

bättre sätt än tidigare stödja utvecklingen av

kreativa forskningsmiljöer och ge utrymme för

nya frågeställningar och nya kunskapsbehov.

Vetenskapsrådet får ansvar för att stödja

grundläggande forskning inom alla vetenskaps-

områden. Inom Vetenskapsrådet inrättas tre

ämnesråd - ett för humaniora och

samhällsvetenskap, ett för natur- och

teknikvetenskap och ett för medicin. Till

Vetenskapsrådet knyts också

Forskningsforum med uppgift att verka för

ökad dialog och samverkan mellan forskare,

forskningsfinansiärer, allmänheten och andra

som direkt eller indirekt berörs av

forskningen. Dessutom inrättas ett särskilt

forskningsråd för arbetsliv och socialvetenskap

och ett forskningsråd för miljö, areella näringar

och samhällsbyggande. Dessutom skapas en

mer effektiv och slagkraftig organisation för

den behovsstyrda forskningen till stöd för det

svenska innovationssystemet och för en hållbar

utveckling och tillväxt genom att Verket för

innovationssystem inrättas. Regeringen

föreslår i denna proposition att de nya myndig-

heterna tillförs 91 miljoner kronor för 2001

av de medel som riksdagen tidigare beslutat

om, utöver de anslag som följer med vid

omorganisationen.

Satsning görs på unga forskare

För att klara det förestående generationsskiftet

inom svensk forskning och den ökande efter-

frågan på forskarutbildad personal, behövs

satsningar på forskarutbildning men också sär-

skilda satsningar på unga forskare. Regeringen

föreslår därför att 110 miljoner kronor fördelas

av tidigare beslutade nya medel till en satsning

på unga forskare under perioden. Det är också

angeläget att en ökad forskarrörlighet mellan

olika lärosäten/forskningsutförare uppmuntras

och att andelen kvinnor i forskarkåren ökar.

Satsning görs på prioriterade områden

Det är angeläget att svensk forskning utvecklar

spetskompetens inom viktiga forskningsfält.

Av de, av riksdagen redan anvisade resurserna,

för perioden 2001-2003 föreslår regeringen

medel till forskning och forskarutbildning

(inkl. forskarskolor) inom bioteknik och

biovetenskap om 120 miljoner kronor,

informationsteknik och IT-forskning om 120

miljoner kronor, materialvetenskap och

materialteknik om 35 miljoner kronor, vård-

och omsorgsforskning om 35 miljoner kronor

samt forskning om miljö och hållbar

utveckling om 20 miljoner kronor.

De vetenskapliga landvinningarna inom

naturvetenskap, teknik och medicin, samt de

snabba samhällsförändringarna och den

ökande globaliseringen, ökar behovet av

humanistisk och samhällsvetenskaplig forsk-

ning. På en lång rad områden är också

humanisternas och samhällsvetarnas kunskaper

oundgängliga i tvär- och mångvetenskapliga

forskningsprojekt som kretsar kring

exempelvis mötet mellan människan och

tekniken. Regeringen bedömer att det framför

allt är den humanistiska forskningen som

behöver förstärkas. Regeringen fördelar av

riksdagen anvisade resurser för perioden 2001-

2003, nya medel till forskning och

forskarutbildning (inkl. forskarskolor) inom

humaniora och samhällsvetenskap om

128 miljoner kronor, samt forskning och

utvecklingsarbete inom det konstnärliga

området om 20 miljoner kronor.

Ett annat angeläget forskningsområde är

utbildningsvetenskaplig forskning. I

propositionen En förnyad lärarutbildning

(prop. 1999/2000:135) som lades i maj 2000

har regeringen föreslagit omfattande satsningar

på forskning kring kunskapsutveckling,

utbildning och lärande. Anslagen till denna

forskning föreslås höjas med sammanlagt 114

miljoner kronor (inkl. forskarskolor) under

perioden 2001-2003.

Av ovan nämnda medel för

forskningsinsatser inom prioriterade områden

under perioden 2001-2003 anvisas

Vetenskapsrådet 70 miljoner kronor för

biovetenskap och bioteknik, 50 miljoner

kronor för informationsteknik och IT-

forskning, 20 miljoner kronor för

materialvetenskap och materialteknik, 10

miljoner kronor som särskild småämnesresurs

inom humanistisk-samhällsvetenskaplig

forskning, 20 miljoner kronor för konst, 90

miljoner kronor för utbildningsvetenskap,

samt 20 miljoner kronor till vård och

omsorgsforskning. Forskningsrådet för

arbetsliv och socialvetenskap anvisas

15 miljoner kronor för framför allt

samhällsvetenskaplig forskning.

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

samhällsplanering anvisas 20 miljoner kronor

för forskning inom miljö och hållbar

utveckling. Verket för innovationssystem

anvisas 20 miljoner kronor för tillämpade

projekt inom biovetenskap och bioteknik och

20 miljoner kronor för tillämpade projekt

inom IT.

För att utveckla forskningens infrastruktur

höjs anslagen till vetenskaplig utrustning,

högpresterande datorsystem, bibliotek och

arkiv med sammanlagt 90 miljoner kronor

under perioden.

Forskningsfrågorna viktiga under Sveriges

ordförandeskap i EU våren 2001

Under det svenska ordförandeskapet i

Europeiska Unionen våren 2001 kommer

utbildnings- och forskningsfrågorna att spela

en viktig roll. Vid Europeiska rådets extra

möte i Lissabon i mars 2000 om

sysselsättningen formulerades det strategiska

målet för EU:s arbete under den närmaste

tioårsperioden att bli världens mest

konkurrenskraftiga och dynamiska,

kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till

hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre

arbetstillfällen och en högre grad av social

sammanhållning . Forskning är, liksom

utbildning, ett centralt område för insatser

som syftar till att nå detta mål. Uppföljningen

av slutsatserna från Lissabon, och

förberedelserna inför Europeiska rådets mötet

om sysselsättningen i Stockholm i mars 2001,

blir därför en viktig uppgift inom

forskningsområdet under ordförandeskapet.

Under våren 2001 får Sverige

förhoppningsvis även möjlighet att som

ordförandeland inleda det ansvarsfulla arbetet

med att lotsa EU:s sjätte ramprogram för

forskning och utveckling i hamn. Detta är

avhängigt att kommissionen presenterar ett

förslag till nytt ramprogram under vintern.

För att markera att satsningar på både

utbildning och forskning är väsentliga för

utvecklingen av ett kunskapens Europa

kommer EU:s utbildnings- och

forskningsministrar för första gången sedan

1994 att ha ett gemensamt informellt möte,

vilket äger rum i Uppsala den 1-3 mars 2001.

Under det svenska ordförandeskapet kommer

även uppmärksamhet att ägnas åt etiska

aspekter i bioteknisk och biomedicinsk

forskning samt samverkan mellan högskolor

och näringsliv.

5.5 Insatser

5.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Regeringen har i den forskningspolitiska

propositionen Forskning och förnyelse (prop.

2000/2001:3) redovisat sina framtida insatser

inom forskningspolitiken.

Merparten av anslagen inom politikområdet

utnyttjas för att stödja grundläggande

forskning vid främst högskolor och

universitet. Denna forskning utgör en bas för

mer tillämpad forskning och senare

utvecklingsarbete.

De forskningsprojekt och forskartjänster

som finansieras av forskningsråden, FRN och

Rymdstyrelsen har en nyckelroll i det svenska

forskningssystemet så till vida att projekt och

forskare har valts ut i nationell konkurrens och

genomgått en vetenskaplig prövning där den

internationella forskningsfronten utgör

referenspunkten. De forskningsfinansierande

myndigheterna gör också särskilda insatser

avsedda att främja t.ex. förnyelse och

jämställdhet inom forskningen och stödjer

forskarnas tillgång till dyrbar vetenskaplig

utrustning genom särskilda bidrag.

De statliga forskningsfinansiärer som har ett

sektorsansvar för forskning som stödjer

kunskapsbehoven inom en viss sektor,

Socialvetenskapliga forskningsrådet, Skogs-

och jordbrukets forskningsråd,

Kommunikationsforskningsberedningen,

Byggforskningsrådet och Rådet för

arbetslivsforskning samt delar av NUTEK.

Dessa myndigheter kommer, som tidigare

redovisats, att upphöra vid årsskiftet

2000/2001 och ersättas av Forskningsrådet för

arbetsliv och socialvetenskap, Forskningsrådet

för miljö, areella näringar och

samhällsbyggande och Verket för

innovationssystem, och ingå i politikområde

Forskningspolitik.

Statens insatser inom politikområdet ger

svenska forskare tillträde till främst europeiskt

forskningssamarbete och europeiska

forskningsanläggningar genom att finansiera

Sveriges medlemsavgifter för detta

forskningssamarbete.

Svenska forskares deltagande i

forskningssamarbetet inom EU främjas genom

den rådgivning och information som

tillhandahålls via EU/FoU-Rådet.

Via Polarforskningssekretariatet finansieras

vetenskapliga expeditioner till polartrakterna,

ofta i internationell samverkan.

 De statliga insatserna inom politikområdet

via Kungl. biblioteket (KB) och Arkivet för

ljud och bild (fr.o.m. 1 januari 2001 Statens

ljud- och bildarkiv) gör det möjligt att samla

in, bevara och för forskning tillhandahålla det

svenska kulturarvet i form av tryckt material,

ljud och bild. Kungl. biblioteket främjar också

informationsförsörjningen till svensk

forskning genom att förvalta och utveckla dels

den nationella elektroniska samkatalogen

LIBRIS, dels det s.k. ansvarsbibliotekssystemet

där utvalda universitetsbibliotek har ett särskilt

ansvar för informationsförsörjningen inom ett

visst ämnesområde. KB i sig fungerar

dessutom som ett humanistiskt

forskningsbibliotek.

5.5.2 Insatser utanför politikområdet

Anslagen inom politikområde

Forskningspolitik svarade budgetåret 2000 för

drygt 10 procent av de totala statliga anslagen

till FoU och knappt 3 procent av den totala

offentliga och privata forskningsfinansieringen

i Sverige. Möjligheterna att uppfylla målet om

att Sverige skall vara en ledande

forskningsnation är därmed i hög grad

avhängigt insatser inom andra politikområden

och insatser av andra än statliga aktörer.

Huvuddelen av de statliga anslagen till

grundforskning fördelas direkt till högskolor

och universitet via anslag inom politikområde

utbildning. Anslagen inom politikområde

Utbildningspolitik utnyttjas dock i högre

utsträckning för forskarutbildning och är inte

underkastade den vetenskapliga prövning och

prioritering ur ett nationellt och internationellt

perspektiv som gäller för de medel som

fördelas via politikområde Forskningspolitik.

Mer tillämpad och probleminriktad

forskning och utveckling finansieras av vissa

statliga myndigheter inom sina respektive

ansvarsområden, t.ex. Försvarsmakten,

Vägverket och Naturvårdsverket.

Sedan mitten av 1990-talet finansieras

svensk forskning även av de s.k. forsknings-

stiftelserna, vilka totalt fördelar drygt

2 miljarder kronor per år till både

grundläggande och tillämpad forskning som

bedömts vara av strategisk betydelse för

Sveriges konkurrenskraft.

Slutligen finansieras och utförs FoU av

betydande omfattning vid forskningsinstitut

och privata företag. Den privata

forskningsfinansieringen är stor. Även

kommuner och landsting finansierar viss FoU.

Måluppfyllelsen inom politikområde

Forskningspolitik är i hög grad beroende av

utvecklingen inom högskolor och universitet,

vilka har en nyckelroll i det svenska

forskningssystemet genom att vara utförare

både av den grundläggande forskning som

finansieras via de statliga forskningsråden och

av den mer tillämpade forskning som är direkt

relevant för t.ex. företag.

5.6 Resultatbedömning

I kapitlet redovisas forskningsråd och

myndigheter från utgiftsområde 16, men även

en kort redovisning från andra utgiftsområden

som har myndigheter eller verksamhet som

fr.o.m. år 2001 ingår i politikområdet

Forskningspolitik. Närings- och

teknikutvecklingsverkets (NUTEK)

resultatbedömning för 1999 redovisas under

politikområde Näringspolitik.

5.6.1 Resultat

Forskningsråden, Forskningsrådsnämnden

och Rymdstyrelsen

I regleringsbrevet för budgetåret 2000 har

angivits gemensamma effektmål för

Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR), Medicinska

forskningsrådet (MFR), Naturvetenskapliga

forskningsrådet (NFR), Teknikvetenskapliga

forskningsrådet (TFR) och

Forskningsrådsnämnden (FRN) samt den del

av verksamheten vid Rymdstyrelsen som

finansieras av anslag inom politikområdet.

De effektmål som angivits är att

forskningen skall vara av högsta vetenskapliga

kvalitet. Forskningen skall också utgöra en bas

för kompetensuppbyggnad,

kunskapsöverföring och tillämpningar i

samhället och därigenom främja kulturell,

social och ekonomisk utveckling. Vidare skall

forskningen bidra till samhällets omställning

mot en hållbar utveckling, en hög

utbildningsnivå, ett vetenskapligt

förhållningssätt och kritiskt tänkande.

Slutligen skall forskningen stödja det

internationella samarbetet och bidra till

lösningar av globala problem.

Mot bakgrund av ovanstående effektmål har

i regleringsbrevet för budgetåret 2000 som

verksamhetsmål angivits att myndigheterna

skall:

- upprätthålla omfattning och kvalitet i

genomförande av internationella utvärderingar

av svensk forskning

- prioritera förnyelse av forskningen

- ägna hög uppmärksamhet åt forskningens

samhällsrelevans

- främja tvärvetenskaplig forskning

- ägna hög uppmärksamhet åt

jämställdhetsfrågor och främja ett

genusperspektiv i forskningen

- bidra till att sprida information om forskning

och forskningsresultat

- ägna hög uppmärksamhet åt det

internationella forskningssamarbetet och se till

att de medel Sverige ställer till förfogande

utnyttjas maximalt.

Nedan följer en resultatbedömning som

strukturerats i förhållande till ovan angivna

verksamhetsmål.

Vetenskaplig kvalitet och utvärdering av

forskning

Rådens huvudsakliga uppgifter är att granska

och prioritera forskningsansökningar samt att

identifiera nya forskningsområden.

Granskningen sker i prioriteringskommittéer

sammansatta av väl meriterade forskare. Det är

ofta i detta arbete som råden identifierar nya

och växande forskningsinriktningar. Enstaka

ansökningar granskas dessutom av externa

bedömare som väljs inom det internationella

forskarsamhället. Prioriteringskommittéernas

arbete med granskning av

forskningsansökningar utvärderas regelbundet

av råden och arbetet anpassas till utvecklingen

inom forskningen. Rådens bedömningar

kvalitetssäkras dessutom genom regelbundna

externa utvärderingar där internationellt

sammansatta expertgrupper inbjuds för att

granska olika forskningsområden.

Utvärderingar genomförs regelbundet så att

varje delområde granskas med intervall på ca

10 år. Utvärderingarna är ett viktigt hjälpmedel

såväl för de forskare vars projekt utvärderas

som för råden i deras arbete med att prioritera

framtida forskningsinsatser. Genom att

utvärderingarna i regel utförs av utländska

forskare är de också viktiga för att jämföra den

svenska forskningens inriktning och kvalitet

med den internationella forskningsfronten.

Rådens forskartjänster tillsätts alltid efter

samråd med externa bedömare.

HSFR har sedan mitten av 1980-talet efter

NFR:s modell genomfört regelbundna

utvärderingar av olika forskningsinriktningar

inom rådets ansvarsområde. Under 1999

genomfördes utvärderingar av

litteraturvetenskap och av nordiska språk.

Samma år påbörjades en utvärdering av

statsvetenskap som slutförs under år 2000.

För att stimulera internationaliseringen av

humanistisk och samhällsvetenskaplig

forskning publiceras dessa rapporter på

engelska på samma sätt som sker med

utvärderingar från MFR, NFR eller TFR.

MFR slutförde under år 1999 en utvärdering

av odontologisk forskning som under

årtionden varit bland de ledande i världen.

Denna bedömning kvarstår men

expertgruppen såg även vissa svårigheter i

samband med neddragningar av forskningen

som skett då grundutbildningen minskat.

Expertpanelen rekommenderade bland annat

att karriärmöjligheterna för yngre forskare

förbättras och såg detta som det viktigaste

instrumentet för förnyelse av odontologin.

Under år 1999 påbörjade MFR en utvärdering

av psykiatrisk forskning som slutförs under år

2000. NFR genomförde under 1999 två

utvärderingar, en inom neurobiologi och en

inom strukturbiologi. Båda utvärderingarna

fick vetenskapligt goda omdömen.

Expertgruppen för neurobiologin pekade på

att andelen forskare på mellannivå är

jämförelsevis få i Sverige. Inom

strukturbiologin pekade expertgruppen på

behovet av ytterligare utrustning i samband

med att mer avancerade tekniker möjliggör

strukturstudier på allt högre detaljnivå. Denna

utrustning kräver stora investeringar och det

blir en uppgift för Vetenskapsrådet att väga

behov mot kostnad avseende speciellt dyrbara

anläggningar. Rymdstyrelsen genomförde

1997 i samarbete med NFR en utvärdering av

svensk rymdfysik. Detta samarbete är en

naturlig följd av att båda myndigheterna

finansierar grundläggande rymdforskning och

att Rymdstyrelsen tillsammans med NFR

utför år 2000 en utvärdering av astronomisk

forskning. Rymdforskningen inom NFR och

Rymdstyrelsen har många beröringspunkter

och gemensamma utvärderingar är ett utmärkt

sätt att koordinera forskningstödet från de två

myndigheterna. TFR genomförde under 1999

en utvärdering av den datavetenskapliga

forskning som stöds via TFR. Expertgruppen

pekade på det höga söktrycket och behovet av

att ytterligare medel tillförs detta

expanderande område.

I bedömningarna inom MFR och NFR

ingår citeringsanalyser och

publiceringsstatistik som några av flera

faktorer för att korrelera projekten i

internationell jämförelse. TFR har varit mera

återhållsamma med detta eftersom

teknikvetenskaperna genom sitt

tvärvetenskapliga arbetssätt och avsaknaden av

publiceringstradition avseende speciella

tidskrifter ger en större osäkerhet i analysen än

inom medicin och naturvetenskaperna.

Rymdstyrelsen har sett publiceringsanalys som

svårtolkade underlag och föredrar

granskningar via forskningskommittén

tillsammans med utlåtanden av externa

bedömare. Under granskningen 1999 har

Rymdstyrelsen även använt utlåtanden från

experter utsedda av forskningsråden vilket

avspeglar beröringspunkterna med natur- och

teknikvetenskaperna. Härmed underlättas

samarbete mellan forskningsfinansiärerna som

är till gagn även för Rymdstyrelsens mera

tillämpade projekt.

Citeringsanalyser gjorda av MFR och NFR

har visat att Sverige i förhållande till

folkmängden ligger väl framme inom medicin,

biologi, kemi och fysik. Mätt på antalet

citeringar per artikel ligger forskningen inom

fysik och kemi ca 20 procent över ett

internationellt genomsnitt. MFR har dock

visat att flera medicinska områden relativ sett

gått tillbaka under 90-talet.

Rådsforskningen har genomgående en hög

kvalitet och Sverige ligger inom flera områden

vid den internationella forskningsfronten.

Flera utvärderingar har pekat på behoven av

stöd för yngre forskare och regeringen vill

understryka att detta är ett viktigt instrument

för förnyelse inom forskningen. Även om

forskningen inom speciellt medicin och

naturvetenskap redan har en stark

internationell anknytning bör råden arbeta för

att denna ska stärkas ytterligare inom alla

vetenskaperna. Detta inkluderar även

användningen av utländska forskare som

sakkunniga vid prioriteringen av rådens

projektstöd. Regeringen vill också understryka

att rådens arbete vad gäller tvärvetenskap och

jämställdhet är angelägna delar av

kvalitetsarbetet.

Förnyelse inom forskningen

Myndigheterna har under flera år drivit ett

förändringsarbete med ambitionen att

prioritera förnyelse av forskningen. Råden har

här haft olika metoder men alla har kunnat visa

på en ökande andel yngre forskare och nya

forskningsprojekt. HSFR har sett

projektgranskningen som sitt främsta

instrument för förnyelse inom forskningen.

Beviljningsgraden för nya sökande har stadigt

ökat under 1990-talet men faktiskt sjunkit

sedan 1998. Men siffrorna är osäkra p.g.a. ett

litet material. Fler insatser för förnyelsen av

forskningen behöver sannolikt göras om

tydliga resultat ska åstadkommas. Andelen

kvinnliga forskare med stöd från forskningsråd

har normalt varit hög speciellt inom humaniora

men en viss minskning har märkts under år

2000. MFR har under flera år särskilt

prioriterat stödet till unga forskare och andelen

forskare under 40 år med stöd från MFR har

ökat. Andelen kvinnor bland forskarna under

40 år har ökat från 30 procent 1997 till drygt

35 procent. NFR:s insatser för förnyelse har

skett genom anslag till forskarrekrytering och

stödet till tjänster för unga forskare motsvarar

ca 10 procent av ansökningsomgången. NFR

har under 1998-1999 även inrättat tre

professurer inom områden som i rådets

analyser identifierats som viktiga för

naturvetenskaplig förnyelse. Genom

tillsättning av rådsprofessurer åstadkoms en

snabb utbyggnad av ett forskningområde

medan tjänster till unga forskare ger en

långsiktig kompetensuppbyggnad.

Rymdstyrelsen stöder få men stora projekt

som ofta är långsiktiga. TFR:s stöd till

förnyelse har främst givits genom rådets

program för ramanslag till strategiska

forskningsområden. TFR har också identifierat

områden som i internationell jämförelse varit

små i jämförelse med områdets betydelse för

utbildningen. Rekryteringsstödet till unga

forskare har i sådana fall varit ett viktigt

instrument.

Tvärvetenskaplig forskning

Det blir allt tydligare att många komplexa

samhälls- och forskningsproblem bara kan

lösas genom samverkan mellan kunskaper och

metoder som utvecklats inom olika

vetenskapliga discipliner. Det är ofta

vetenskapligt arbete i gränslanden och

skärningspunkterna mellan olika discipliner

som öppnar nya perspektiv och möjliggör

oanade tillämpningar. Tvär- och

mångvetenskaplig forskning bidrar också till

att förnya forskningen och ge den en

nödvändig dynamik. Det finns många

etablerade forskningsfält som utvecklats i

kontakytorna mellan olika

vetenskapsområden. Viktiga exempel är

bioteknik, socialmedicin, språkteknologi och

medicinsk etik; områden som i dag får

omfattande finansiering via forskningsråden

och andra forskningsfinansiärer.

FRN har haft ett särskilt ansvar för

tvärvetenskaplig forskning genom sitt uppdrag

att främja forskning inom samhällsrelevanta

områden och därvid beakta behovet av tvär-

och mångvetenskap. FRN:s

forskningsfinansiering är koncentrerad till ett

antal temaområden som ofta kretsar kring

aktuella och framtida samhällsproblem och

förutsätter ett tvär- eller mångvetenskapligt

arbetssätt. Ofta kräver de frågeställningar som

uppstår att vetenskaplig kompetens byggs upp

inom forskningsområden som ännu inte

hunnit konsolidera sig organisatoriskt och

vetenskapligt.

En viktig förutsättning för att främja

tvärvetenskap via forskningsråden är att rådens

beredningsorganisation är uppbyggd så att

forskningsprojekt med en tvärvetenskaplig

inriktning kan ges en rättvisande bedömning.

Härvidlag är situationen tillfredsställande så till

vida att alla forskningsråden på olika sätt har

anpassat sina beredningsorganisationer för att

hantera tvärvetenskapliga projekt. Detta har

skett genom att anpassa sammansättning och

ansvarsfördelning på beredningskommittéerna,

genom att skapa särskilda kommittéer för

beredning av tvärvetenskapliga projekt eller

genom att låta tvärvetenskapliga projekt

behandlas i särskild ordning inom den

ordinarie beredningsorganisationen.

Myndigheterna främjar också tvärvetenskap

genom att initiera särskilda tvärvetenskapliga

forskningsprogram eller insatsområden, ibland

i samverkan med andra forskningsfinansiärer.

Ett exempel på sådana insatser är det program

för att öka samverkan mellan matematiken och

natur-/teknikvetenskaperna som drivs i

samverkan mellan NFR, TFR och Knut och

Alice Wallenbergs stiftelse.

Den av regeringen tillsatta samverkansgrupp

som skall främja samverkan mellan

forskningsråden vad gäller bl.a. tvärvetenskap

har under 1999 fortsatt sitt arbete. En av

samverkansgruppen särskilt utsedd

arbetsgrupp har under år 1999 färdigställt den

rapport om förutsättningar och problem kring

tvärvetenskaplig forskning som påbörjades

under 1998. Rapporten har behandlats vid ett

nationellt seminarium och har också

diskuterats vid möten med landets

universitetsledningar.

Jämställdhet och genusforskning

Jämställdheten har beaktats vid bedömning av

projektansökningar, och yngre kvinnliga

sökandes projekt har särskilt

uppmärksammats. Vid likvärdighet i

vetenskaplig kvalitet eftersträvas företräde för

kvinnliga sökanden. Utöver denna ordning

tillämpar FRN riktade medelsanvisningar för

att stimulera ansökningar från

underrepresenterat kön inom vissa

programområden. Detta till trots har andelen

kvinnliga sökande och bidragsmottagare

sjunkit sedan 1998, från 41 procent till 34

procent kvinnliga bidragsmottagare.

I MFR:s nya styrelse är nästan 50 procent av

ledamöterna och suppleanterna kvinnor, och i

rådets prioriteringskommittéer ingår 34

kvinnor av de 84 ledamöterna. Antalet

kvinnliga bedömare har ökat avsevärt de

senaste fem åren, från omkring 10 procent

1994/1995. Även antalet kvinnliga

bidragssökanden och mottagare har ökat under

de senaste tre åren, även om den faktiska

andelen kvinnliga bidragsmottagare ökar

långsamt på grund av den låga andelen nya

bidrag (10 procent). Andelen kvinnliga

bidragsmottagare var 23 procent 1999.

Andelen kvinnliga sökande till

rådsfinansierade tjänster är lågt, med undantag

av forskarassistenttjänsterna där 50 procent av

de nytillsatta tjänsterna gick till kvinnor.

Under de senaste åren har HSFR medvetet

sökt öka andelen kvinnor som får bidrag, och

att ge sådant stöd som underlättar för kvinnor

att inleda och fortsätta en forskarkarriär. Vid

lika meriter ges företräde för kvinnliga

forskare. 1999 var 31,5 procent av de beviljade

forskningsanslagen utbetald till kvinnor, vilket

är en ökning från 1998 då andelen var 27,5

procent.

En viktig faktor i jämställdhetsarbetet är att

det finns en jämn fördelning av kvinnor och

män i rådens egen organisation, och alla råden

har ökat andelen kvinnor i sina

beredningsgrupper. Andelen kvinnor i HSFR:s

organisation har ökat kraftigt under de senaste

åren, till 38 procent 1999, från 21 procent

1994/95.

Andelen kvinnor som söker projektanslag

från TFR är mycket låg, men har ökat från

3 procent 1993 till 10 procent 1999. Tendensen

visar att beviljandegraden för kvinnor har stigit

under den tiden för att nu ligga på samma nivå

som männens. TFR har under året finansierat

fem postdoktorala stipendier för kvinnor och

två repatrieringsbidrag.

Rymdstyrelsen är uppmärksam på att det

kvinnliga antalet forskare är relativt litet och

bör öka och har beaktat detta vid sin

programplanering för 1999.

FRN är sedan 1990 ålagd att stödja kvinno-

och jämställdhetsforskning inom ramen för

och nämndens temaområde för

genusforskning fördelade 10 mkr 1999.

Särskild tonvikt har lagts vid att stödja yngre

forskare som bedriver forskning utifrån ett

genusperspektiv. På grund av det stora antalet

sökanden har projektutlysningarna

koncentrerats på två inriktningar varav det ena,

 genus, religion och moral har lockat till sig

ett antal ansökningar från forskare med

invandrarbakgrund.

FRN:s kommitté för genusforskning har

under 1999 genomfört en konferens kring

könsperspektiv i medicinsk forskning i

samarbete med MFR och Nationella

sekretariatet för genusforskning i Göteborg.

FRN har också genomfört ett

arbetssymposium för genusforskare kring

frågan vad är genusforskningens kärna? .

FRN, NFR och TFR stödjer tillsammans

projektet Genus, teknik och naturvetenskap -

en forskningsöversikt.

FRN har förstärkt genusaspekterna i de

utlysta programtexterna inom flera av sina

temaområden.

Forskningsrådens samverkansgrupp bidrar

till ett vidgat intresse för genusperspektiv inom

olika vetenskapliga fält.

MFR har under 1999 skärpt kravet på

sammansättning av studiepopulationer vad

gäller köns- och åldersammansättning.

Forskningsrådens samverkansgrupp för

genusforskningens integrering har gett i

uppdrag åt forskningsråden att identifiera

genusforskningsaspekter i sitt forskningsstöd.

För MFR:s del visar det sig att projekten lika

ofta fokuserar sig på sjukdomar som drabbar

kvinnor som på sjukdomar som drabbar män.

NFR gör inom ramen för

samverkanskommittén en genomgång av

ansökningarna inom biologi, där

genusperspektivet främst är aktuellt för att

klarlägga genusaspekter på forskningsobjekt

eller forskningens genomförande.

Genusforskningen har stor relevans för

många av de discipliner som ligger inom

HSFR:s ansvarsområde. Inom

samhällsvetenskapen bidrar till exempel

genusforskningen till demokrati- och

samhällsutvecklingen. En särskild satsning

utgör de forskartjänster som HSFR har haft

sedan mitten på 1980-talet. I slutet av 1999

hade rådet fyra tjänster tillsatta i

jämställdhetsforskning, och ytterligare en

tjänst är under tillsättande.

Forskningens samhällsrelevans och

nyttiggörande

Flera av de forskningsfinansierande

myndigheterna inom politikområdet

finansierar huvudsakligen grundläggande

forskning. Denna bidrar med nya kunskaper

om människan och hennes omvärld, samtidigt

som den också utgör en nödvändig

kunskapsbas för mer tillämpningsnära

forskning och utvecklingsarbete. Nya - och

ofta oanade - tekniker och metoder har många

gånger sitt ursprung i genombrott som gjorts

inom den grundläggande forskningen. Steget

mellan forskning och tillämpningar är dock

olika långt inom olika vetenskapsområden.

Rymdforskningen, bioteknikområdet och

forskningen inom materialteknik är exempel

på områden där steget mellan forskning och

tillämpningar kan vara förhållandevis kort.

Den grundläggande forskningen utgör även en

viktig bas för högre utbildning inom olika

yrkeskategorier. Oavsett i vilken bemärkelse

forskningen kan vara nyttig bör det inte råda

någon motsättning mellan samhällsrelevans

och vetenskaplig kvalitet; forskning kan bara

bli nyttig om den också håller god vetenskaplig

kvalitet.

FRN skall enligt sin instruktion främst

stödja forskning som är angelägen från

samhällets synpunkt. De forskningsområden

som får stöd via FRN är vanligen

problemdrivna och rör frågor av central

betydelse för samhällsutvecklingen, som t.ex.

genusforskning, forskning för en hållbar

utveckling, folkhälsofrågor, forskning om

globaliseringsproesser m.m.

Samhällsrelevansen är en viktig aspekt som vid

FRN vägs in vid alla beslut om nya

forskningsområden och vid alla bedömningar

av forskningsansökningar. Rymdstyrelsens

ansvarsområde omfattar både grundläggande

rymdforskning och utvecklingsarbete, vilket

tydliggör den grundläggande forskningens

betydelse för det tekniska utvecklingsarbetet

och ger ett bättre underlag för bedömningar av

olika forskningsprojekts relevans. Vid de

övriga forskningsråden sker insatser för att

främja forskningens samhällsrelevans och

nyttiggörande främst genom att särskilda

riktlinjer för relevansbedömning av

forskningsprojekt tillämpas vid prioriteringen

av forskningsansökningar. MFR ställer också

krav på att forskningsansökningar på ett

tydligt sätt skall redovisa forskningens nytta

och stimulerar överföring av resultat från

grundforskningen till klinisk verksamhet. TFR

har en särskild beredningsgrupp för

samhällsrelevans som skall ge vägledning till

rådet vid prioritering av forskningsstöd och

använder sig av särskilda anslagsformer - ett

program för industridoktorander och stöd till

adjungerade industriforskare - som syftar till

att förbättra kontakterna mellan

högskoleforskare och näringslivet. Dessutom

gör samtliga myndigheter insatser för att på

olika sätt sprida information om forskning och

forskningsresultat, vilket ökar möjligheterna

för forskningen att komma till nytta i

samhället.

Forskningsinformation

Populärvetenskap har stor betydelse för att

sprida vetenskapens frågeställningar, metoder

och resultat utanför kretsen av forskare. Att

popularisera forskning är ett viktigt uppdrag

för forskningsråden och samtliga

forskningsråd bedriver sådan verksamhet.

Forskningsråden samarbetar i flera

populärvetenskapliga arrangemang, såsom

Vetenskapsfestivaler, Vetenskapens vecka samt

Bok- och biblioteksmässan.

FRN har som en särskild uppgift att på

nationell nivå främja kontakter mellan forskare

och allmänhet, bl.a. genom att stimulera

forskares medverkan i samhällsdebatten.

FRN:s informationsverksamhet är bred både

när det gäller målgrupper och former för

informationsöverföring. Under 1999 bildade

FRN en särskild kommitté för utveckling av

forskningskommunikation, med uppgift att

utveckla området, bistå med expertkunskaper

samt bedöma ansökningar och delta i

uppföljning och resultatspridning. En särskild

kommitté för utveckling av

forskningskommunikation till barn och

ungdom inrättades också. FRN delar årligen ut

projektmedel, under 1999 satsades ca 1 miljon

kronor på projektet Miljön har en historia ,

riktad till högstadiet och gymnasiet.

Uppbyggnaden av nyhetsbrevet Vetskap

avslutades 1998 och under 1999 har FRN

fortsatt arbetet med att utveckla nyhetsbrevet

med dess kringtjänster. En

läsvärdesundersökning av Vetskap, som

genomfördes 1999, visade bl.a. att

nyhetsbrevet är uppskattat och fyller sin

funktion som informationskälla, medan

webbplatsen och dess tjänster behöver

utvecklas och marknadsföras ytterligare.

HSFR har sedan 1996 successivt utvidgat

informationsverksamheten. 1997 fastställdes

en övergripande informationsstrategi. Som en

del av denna har HSFR inrättat ett särskilt

utskott för informationsfrågor. Sedan 1998

finns en projektanställd informatör.

Informationsaktiviteterna är

populärvetenskapliga, riktade till den breda

allmänheten samt riktade till

vetenskapssamhället. Tidskriften Tvärsnitt har

under 1999 marknadsförts i en kampanj, för att

nå nya målgrupper och öka antalet

prenumeranter. I rådets monografiserie

Brytpunkt utgavs fyra skrifter under 1999.

Under hösten 1999 förbereddes utlysningen av

ett journaliststipendium, med syfte att ge en

journalist möjlighet att fördjupa sig inom ett

valfritt ämne inom

humaniora/samhällsvetenskap. Sedan 1997 har

HSFR en hemsida, vars besökarantal ökar.

Sedan en omläggning under våren 1999 har

hemsidan ca 600 besökare per vecka.

MFR har en informationsplan med policy,

strategi och verksamhetsplan, som uppdateras

årligen. MFR har även en rådgivande

kommitté för informationsfrågor som består

av forskare och aktiva inom sjukvården samt

mediarepresentanter. Fortbildning av

journalister anser rådet vara angeläget. I slutet

av 1999 arrangerades ett journalistseminarium

om smärta. Journalistikstudenter ges möjlighet

att söka stipendier för examensarbete inom

MFR:s verksamhetsområde och under 1999

beviljades fyra sådana stipendier. 1998

undersöktes hur olika målgrupper tar emot

och använder information från MFR.

Undersökningen visade bl.a. att arbetet med

att marknadsföra MFR:s material bör öka,

vilket har inletts under 1999. Under 1999 har

antalet prenumeranter av rådets tidning, MFR

informerar, ökat. MFR:s webbtjänst på

Internet startades 1996 och har sedan dess

ständigt utvecklats. MFR:s hemsida har i snitt

haft 7 000 besökare per månad under 1999.

Webbtjänsten för skolan har utvecklats under

året och har i snitt haft 700 besökare per

månad under 1999. Sedan 1995 arbetar tre

informatörer vid MFR:s informationsenhet.

NFR inledde 1997 i samarbete med KK-

stiftelsen ett treårigt projekt med s.k.

forskningsattachéer, som arbetar med att skapa

varaktiga kontakter mellan forskargrupper och

olika avnämare. I slutet av 1999 hade rådet fyra

forskningsattachéer. NFR ger fr.o.m. 1998 ut

en tidskrift, Carpe Scientiam, som 1999 utkom

med fyra nummer. Informationsbladet NFR

meddelar kom ut med sju nummer under 1999.

Hösten 1996 startade NFR:s budkavle, som

uppmanar innehavaren att popularisera och

uppmärksamma naturvetenskaplig forskning.

1999 fanns budkavlen vid Lunds universitet,

för att 2000 vandra vidare till Uppsala.

TFR kräver en populärvetenskaplig

sammanfattning i samband med ansökningar

om forskningsstöd. De bästa av dessa

sammanfattningar används sedan i TFR:s

informationsspridning. Under 1999 startade

nyhetsbrevet Tekniksidan, som kom ut med

tre nummer under det första året. Målgrupper

är främst journalister och skolor. Forskare har

kunnat söka stöd för populärvetenskaplig

information och under 1999 beviljades tre

ansökningar. Sedan 1998 finns en

informationssekreterare anställd vid TFR:s

kansli. Rådet har en hemsida som är under

ständig utveckling.

Rymdstyrelsen förnyade sina webbsidor

under 1998 då sidorna utökades bl.a. med

länkar till forskares hemsidor, där projekt som

Rymdstyrelsen stödjer presenteras.

Webbplatsens målgrupper är allmänhet,

ungdomar, media och forskare och

informationen finns på svenska och engelska.

Antalet besökare på hemsidan har fördubblats

från början av 1999 till slutet av året. Antalet

besökare är ca 500 per månad. Rymdstyrelsen

medverkar med nyhetsartiklar på

rymdområdet i tidskriften Teknik och

Vetenskap samt ger ekonomiskt stöd till

Forskning och Framsteg. Rymdstyrelsen

deltog under Populärvetenskapens vecka 1999

med två föreläsningar. Myndigheten beslutade

under 1999 att rekrytera en person som skall

ansvara för myndighetsinformationen.

Internationellt forskningssamarbete

De svenska resurserna för FoU motsvarar

någon procent av världens totala FoUresurser

och svenska forskares produktion av

vetenskapliga artiklar motsvarar strax under 2

procent av världens totala artikelproduktion.

Detta innebär att svensk forskning bara kan

svara för en liten del av de stora genombrotten

inom forskningen och att den svenska

forskningen för att bevara sin internationella

position måste vara i ständig kontakt med den

internationella vetenskapliga utvecklingen.

Inom framför allt rymdområdet, men även

inom medicin, naturvetenskap och teknik, är

den svenska forskningen redan i hög grad

internationell. Forskarna har informella

internationella nätverk och deltar i

internationella konferenser, publicering sker

vanligen i internationella tidskrifter och

konkret forskningssamarbete vid

internationella forskningsanläggningar eller

inom ramen för gemensamma

forskningsprojekt, t.ex. inom EU:s

ramprogram, förekommer i stor utsträckning.

Det blir också allt vanligare att svenska

forskare tjänstgör utomlands under kortare

eller längre perioder.

De forskningsfinansierande myndigheterna

skall i sitt arbete ägna stor uppmärksamhet åt

det internationella samarbetet och alla

forskningsråden stödjer också på olika sätt

internationellt samarbete. De vanligaste stöd-

formerna är bidrag till anordnande av

internationella konferenser och seminarier,

bidrag till resor och ökade levnads-

omkostnader vid utlandsvistelse samt

stipendier för doktorandstudier utomlands.

Forskningsråden fördelar också på regeringens

uppdrag särskilda medel till gästprofessurer för

kvinnor och postdoktorstipendier för

kvinnliga forskare. Dessa stipendier används

för att stimulera nydisputerade kvinnliga

forskare att vistas vid en utländsk institution

och för att möjliggöra för svenska institutioner

att bjuda in framstående kvinnliga forskare

från utlandet. Genom HSFR:s medlemskap i

European University Institute i Florens, kan

också svenska forskarstuderande förlägga delar

av sin utbildning till detta institut. Under år

1999 har rådens olika stödformer inneburit att

drygt 400 forskare och doktorander beviljats

bidrag för vistelse utomlands, inklusive

utländska forskare som kommit till Sverige.

Huvuddelen av myndigheternas resurser för

internationellt forskningssamarbete utnyttjas

för att finansiera Sveriges medverkan i

formaliserat samarbete inom internationella

forskningsorganisationer. Dessa

organisationers verksamhet avser till största

delen naturvetenskap och teknik och

motiveras av forskningens komplexitet och av

behovet av mycket dyrbar vetenskaplig

utrustning. Genom deltagandet i dessa

organisationer får svenska forskare möjlighet

att delta i avancerad forskning inom främst

fysik och astronomi, men även inom biologi,

kemi och teknik. Sverige är för närvarande

medlem i bl.a. följande organisationer:

 Europeiska kärnforskningsorganisationen

(CERN) som bedriver grundforskning

inom högenergifysik.

 Europeiska sydobservatoriet (ESO) som

driver astronomiska observatorier i Chile.

 Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF)

som ger fysiker, kemister och biologer

möjlighet till grundläggande

materialforskning.

 Europeiska molekylärbiologiska

forskningslaboratoriet (EMBL) som ger

möjlighet till deltagande i främst

molekylärbiologisk forskning.

 Det europeiska rymdorganet (ESA) som

bl.a. driver vetenskapliga program inom

rymdområdet.

 Internationella institutet för tillämpad

systemanalys (IIASA), där FRN är svensk

medlemsorganisation.

Medlemskapen i ovanstående och andra inter-

nationella forskningsorganisationer tar i

anspråk betydande delar av anslagen till Na-

turvetenskapliga forskningsrådet och

Rymdstyrelsen. Under 1999 var NFR:s

kostnader för deltagande i de europeiska

forskningsanläggningarna 163 miljoner kronor

och nästan 80 miljoner kronor av

Rymdstyrelsens anslag utnyttjades för

forskning inom ESA. Det svenska utnyttjandet

av anläggningarna räknat som andelen svenskar

av de personer som vistats vid anläggningarna

under året motsvarar i de flesta fall minst

Sveriges andel av kostnaderna.

Forskningsråden har själva ansvaret för att

väga det vetenskapliga värdet av medlemskapet

i internationella organisationer mot alternativet

att satsa mer resurser på nationellt forsk-

ningsstöd. Myndigheterna lämnar förslag till

regeringen beträffande medlemskapen och

mot bakgrund av bl.a. dessa bedömningar har

regeringen beslutat att Sverige tills vidare

fortsätter sitt medlemskap i samtliga

internationella forskningsorganisationer som

landet var medlem i år 1998.

Nationella forskningsbibliotek och arkiv

Utbildningsdepartementet ansvarar för de

två myndigheter som ombesörjer

tillvaratagandet av pliktexemplar i enlighet

med lagen (1993:1992) om pliktexemplar av

dokument, nämligen Kungl. biblioteket

(KB) och Arkivet för ljud och bild - ALB

(fr.o.m. 1 januari 2001 Statens ljud- och

bildarkiv. Anslag till ALB återfinns inom

utgiftsområde 17.

I Bibliotekslagen (1996:1596) anges målen

för biblioteksverksamheten. Lagen syftar till

att garantera avgiftsfria boklån samt ett väl

fungerande nätverk som binder ihop

forskningsbibliotek, högskolebibliotek,

länsbibliotek, lånecentraler samt folk- och

skolbibliotek. Vid varje högskola finns ett

bibliotek

Inom biblioteks- och arkivsektorn pågår en

snabb utveckling till följd att den nya tekniken,

framför allt IT och Internetanvändningen.

Den nya tekniken ställer höga krav på

personal. Den traditionella bibliotekarien har

fått en ny roll som pedagog.

Forskningsbiblioteken erbjuder både

traditionell vägledning till det tryckta

materialet men också kompetent vägledning

och tillgång till den digitala informationen.

Forskningsbiblioteken måste arbeta parallellt

med olika rutiner för olika och varierande

leverans- och distributionssystem både av

tryckt material och digitalt.

Universiteten och högskolorna har särskilt

återrapporterat vilka åtgärder och satsningar de

har vidtagit för sitt bibliotek.

Utbildningsdepartementet avser att fortsatt

följa lärosätenas arbete med sina bibliotek.

Den enskilt största och viktigaste satsningen

kollektivt för de svenska universiteten och

högskolorna har varit att nationellt avtala om

prenumeration av digitala tidskrifter. Kungl.

biblioteket har under två år delfinansierat

lärosätenas kostnader för digitala tidskrifter i

ett inledande skede. Avtalen innebär att

högskolorna får tillgång till såväl digitaliserad

som pappersbaserad information. Den

digitaliserade versionen ger bättre tillgång till

olika vetenskapliga publikationer samt minskar

förvärvs- och hanteringskostnader inom

högskolan. Lärare, forskare och studenter vid

de yngre lärosätena får tillgång till samma

information som kollegorna vid de etablerade

universiteten. Informationen administreras av

biblioteken och blir tillgänglig via de interna

nätverken.

KB fyller en viktig roll i den nationella

bibliotekspolitiken och i svenskt

biblioteksväsende. LIBRIS är ett nationellt

biblioteksdatabassystem som avgiftsfritt

tillhandahåller information, skulle ha

uppgraderats 1999. Denna uppgradering har

dock blivit försenad. Under året har KB

fortsatt uppdraget att skapa en nationell

samkatalog för hela biblioteksväsendet och

tillsammans med Bibliotekstjänst AB (BTJ)

arbetat fram användargränssnitt för sökningar i

både LIBRIS och BTJ:s katalog BURK. Den

virtuella katalogen skall omfatta så många

bibliotek som möjligt och ta hänsyn till olika

biblioteks förutsättningar och behov.

Efterfrågan på KB:s tjänster ökar och antalet

besökare uppgår till ca 800 personer per dag.

KB har helt återtagit besöksfrekvensen sedan

återinvigningen år 1997. Antalet hemlån och

fjärrutlån har ökat med 40 respektive 20

procent sedan föregående år. KB har vuxit i sin

nya kostym.

Det ökade utbudet av ljud och rörliga bilder

i Sverige under de senaste två decennierna

avspeglar sig i omfattningen av Arkivet för ljud

och bilds verksamhet. Under de senaste fem

åren har levererade pliktexemplar ökat med 36

procent Detta beror bl.a. på att en rad nya

satellitkanaler har etablerats, och att video- och

fonogramutbudet ökar. ALB ägnar och

kommer fortsättningsvis ägna stor

uppmärksamhet åt att erbjuda tillfredsställande

sökmöjligheter för de nya programkanalerna.

Radio- och TV-bolagens utökade användning

av elektronisk dokumentation och

programinformation innebär att även ALB

måste etablera nya system och rutiner för

insamlande, lagring och återsökning av

information.

ALB:s huvuduppgift, att säkra det

långsiktiga bevarandet av ljud och rörliga

bilder, blir alltmer problematisk. I allt större

utsträckning uppträder åldringssymptom på

ALB:s tidiga pliktexemplar, vilket kräver

tidskrävande specialistarbete för omkopiering

till nya digitala bärare.

ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729)

om upphovsrätt till litterära och konstnärliga

verk normalt endast tillgängliga för

forskningsändamål. De flesta användarna är

verksamma vid universitet och högskolor.

Myndigheten firade sitt tjugoårsjubileum i

oktober 1999 och byter den 1 januari 2001

namn till Statens ljud- och bildarkiv. Anslaget

redovisas under utgiftsområde 17.

Polarforskningssekretariatet

Polarforskningssekretariatet har till uppgift att

samordna polarforskning och expeditioner till

polarregionerna. Samtidigt skall sekretariatet

koordinera de svenska verksamheterna med

utländska expeditioner. Sekretariatet är också

svensk tillståndsmyndighet för vistelser vid

Antarktis. Polarforskning kräver långsiktig

planering och sekretariatet planerar stora

expeditioner parallellt med utförandet av årliga

program.

Sekretariatet har under år 2000 genomfört

flera program. Inom ramen för det svenska

arktisforskningsprogrammet fortsätter

samarbetet med National Science Foundation i

projektet AMANDA. Projektet som bygger

på ett antal neutrinodetektorer nedsänkts i

inlandsisen, har pågått i sju år. Under säsongen

1999/2000 genomfördes en svensk expedition

till Dronning Maudes land i Antarktis inriktad

mot glaciologi och meteorologi för studier av

massbalansen i isen samt studier av mängden

aerosoler i luften över ismassorna. Vid

Antarktis och på Grönland finns inlandsisar

som fungerar som arkiv om tidigare klimat och

atmosfärssammansättning. I ett annat

geologiskt projekt i Antarktis mättes rörelser

såväl i som av den Antarktiska kontinenten.

Under 1994 genomfördes en

Arktisexpedition österut till den ryska kusten

vid Norra Ishavet som 1999 följdes av en

expedition västerut till den arktiska kusten och

övärlden i norra Kanada. Under sommaren

2000 genomfördes en geologisk expedition till

norra Sibirien. Denna var inriktad mot

geologiska undersökningar av berggrunden vid

Kaninhalvön. Under sommaren genomfördes

även en kulturvetenskaplig expedition till

Svalbard där Andreé-expeditionens sista läger

1897 på Vitön undersöktes. En annan grupp

studerade Svalbards gruvhistoria.

Sekretariatet planerar nu tre stora Arktiska

expeditioner med isbrytaren Oden för åren

2001-2003. Den första inriktas mot

atmosfärsstudier längs iskanten norr om

Svalbard och österut mot den ryska delen av

Norra Ishavet. Planering pågår även för en

Antarktisexpedition för sydsommaren

2001/2002 då Sverige har det logistiska

ansvaret för nordiska expeditioner till

Antarktis.

EU/FoU-rådet

Myndighetens instruktion reviderades i början

av år 2000 eftersom tidigare instruktion delvis

utgick från förhållanden som gällde före

Sveriges medlemskap i EU. I samband med

detta ändrades även myndighetens benämning

till Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete inom EU. Rådet skall

genom nätverksbyggande, informations- och

rådgivningsverksamhet främja svenskt

deltagande i EU:s ramprogram för forskning

och utveckling samt bistå regeringen med

statistik och analys av svenskt deltagande i

ramprogrammen. Rådets verksamhet har

svarat väl mot de uppsatta målen.

Rådets arbete följer ramprogrammets olika

faser, där efterfrågan på information och

rådgivning dominerar i början av ett nytt

ramprogram. Eftersom det femte

ramprogrammet inleddes under 1999 har dessa

insatser präglat rådets arbete under året. Rådets

funktion som National Contact Point (NCP)

och övertagandet av forskningskontoret i

Bryssel har givit utökade möjligheter till

kontakter med bl.a. kommissionen och andra

medlemsländer, vilket har underlättat

tillgången till informationsutbyte och

förbättrat rådgivningsverksamheten. Rådets

hemsida har varit välbesökt och antalet

enskilda konsultationer ökade under 1999.

Rådets kursverksamhet fördubblades jämfört

med 1998 och en ny kurs har tagits fram till

stöd för sökanden till delprogrammet som

främjar småföretagens deltagande i EU-

forskningen. Riktade insatser har även gjorts

mot kommuner och universitet och högskolor.

Bland industriforskningsinstituten har en

särskild EU-grupp bildats som rådet deltar i.

Under 1999 genomfördes en slutlig

sammanställning av det svenska deltagandet i

det fjärde ramprogrammet. En analys av

tillgängligheten av forskningsresultat från

EU:s ramprogram har även genomförts

tillsammans med fem andra svenska

forskningsfinansiärer. En studie som syftar till

att utröna orsakerna till svenska småföretags

låga deltagande i ramprogrammet har påbörjats

och kommer att presenteras under år 2000.

Det svenska ordförandeskapet och

förhandlingarna om det sjätte ramprogrammet,

som förväntas inledas under hösten 2000,

kommer att öka regeringens efterfrågan på

underlag i strategiska frågor. Rådets arbete

med analys och utvärdering kommer successivt

att behöva öka under det kommande

budgetåret.

Forskningsfinansierande myndigheter

under andra utgiftsområden

Socialvetenskapliga forskningsrådet

Socialvetenskapliga forskningsrådets (SFR)

forskningsanslag har successivt förstärkts

under hela 1990-talet. Under 1999 påbörjades

en treårig successiv nivåhöjning med 10

miljoner kronor per år för äldreforskningen.

De tillämpningsområden som tidigare under

flera år fått mest forskningsstöd är

folkhälsoområdet och allmän socialpolitik och

socialförsäkring. När det gäller den successiva

utbyggnaden av äldreforskningen blev det

under 1999 en viss eftersläpning p.g.a. större

behov av förberedelser, utvärderingar än vad

som förutsågs när medel anslogs. Detta

innebar dock inte några negativa effekter i de

forskningsutförande organen i samhället.

Förstärkning av den demografiska forskningen

skedde under året genom tillsättande av en

professur på området. SFR konstaterade vid en

utvärdering 1998 av programstöd som

stödform att dessa fungerade mycket bra.

Under 1999 igångsattes tio olika etc

programstöd inom allmän socialpolitik,

epidemiologi samt alkohol- och

drogforskning.

Många projekt som erhållit stöd från SFR

bygger på samarbete mellan forskare från olika

discipliner och från olika fakulteter. De

forskarnätverk som rådet stött innefattar

forskare från olika discipliner. SFR har lagt

stor vikt vid att ge framstående och lovande

forskare goda villkor för att bedriva forskning

inom SFR:s ansvarsområden.

SFR vidtog flera åtgärder för att utveckla

fler kanaler, t ex massmedia (pressfrukost,

journaliststipendier), för att sprida information

om forskning och forskningsresultat till

verksamhetsföreträdare och andra.

SFR:s satsning på yngre forskare innebar

bl.a. finansiering av forskarassistenttjänster och

projektstöd avsedda att finansiera

forskarstuderandes avhandlingsarbete. Bland

dem som arbetade i de projekt som beviljades

stöd rådde bra balans såväl mellan yngre och

äldre forskare som mellan kvinnor och män.

Något fler män än kvinnor söker och får

forskningsstöd genom SFR, så även 1999.

Genom rådets sammansättning och förfarande

vid bedömningen av ansökningar säkras, så

långt det är möjligt, att de projekt som beviljas

forskningsstöd från SFR bidrar till bättre

kunskap om både kvinnors och mäns situation.

Rådet för arbetslivsforskning

Rådet för arbetslivsforsknings (RALF)

rapportering avseende målet att uppnå hög

relevans och kvalitet i den forskning och

utveckling som finansieras av myndigheten

visar att RALF väl har uppnått detta mål.

Ett allt komplexare arbetsliv ställer ökade

krav på att de forskningsinsatser som sker

inom arbetslivsområdet bedrivs i projekt där

mer än ett ämne eller en forskningsdisciplin är

företrädda. Rådet redovisar en fortsatt ökning

av den totala andelen mångvetenskapliga

projekt från 42 procent år 1998 till 44,4

procent år 1999.

Under år 1999 har bidrag beviljats till 291

FoU-projekt inom områdena arbetsmiljö,

arbetsorganisation, arbetsmarknad och

programövergripande projekt. Av dessa var

114 projekt inom arbetsorganisationsområdet.

I allt större utsträckning har medel beviljats till

områdena arbetsorganisation och

arbetsmarknad. Största antalet beviljade

projekt finns nu inom området

arbetsorganisation.

Rådet har också beslutat om stöd till

forskningsmiljöer runt programmet Genus,

teknik och arbete på tema T vid Linköpings

universitet. Satsningen kommer att leda till att

forskning som lägger ett genusperspektiv på

teknik, vilket hittills varit ett underförsörjt

område för rådet, får ett finansiellt tillskott.

I regleringsbrevet för år 1997 fick RALF i

uppdrag att senast den 1 december 2000

redovisa en forskningsöversikt och utvärdering

av såväl svenska som internationella

forskningsresultat inom området elkänslighet

och hälsorisker av elektriska och magnetiska

fält. Under 1999 har rådet lämnat in den tredje

delrapporten. Samtliga tre delrapporter är

därmed inlämnade till regeringen. Uppdraget

skall slut rapporteras senast den 1 december år

2000.

Skogs- och jordbrukets forskningsråd

Skogs- och jordbrukets forskningsråds (SJFR)

huvuduppgift har varit att främja och stödja i

första hand grundläggande och långsiktig

forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av

biologiska naturresurser med särskild

inriktning på de areella näringarna. Rådet har

haft i uppdrag att bl.a. verka för ett vidgat

internationellt samarbete och att sprida

information om forskning och

forskningsresultat till samhället och berörda

näringar.

Regeringen uppdrog under år 1998 åt SJFR

att utvärdera den svenska

jordbruksforskningen samt att utveckla en

forskningsstrategi för denna. En delrapport har

inkommit till regeringen och uppdraget skall

slutredovisas i september 2000.

När det gäller andelen kvinnor som har

erhållit forskningsmedel är utfallet

tillfredsställande då beviljningsandelen för

kvinnor var 33 procent medan den för männen

utgjorde 37 procent. Totalt sett är andelen

kvinnor som söker forskningsmedel

fortfarande mindre än andelen män även om

en ökning har skett.. Representationen av

kvinnor är dock olika för olika

forskningsområden där t.ex. skogsforskning

har få kvinnliga sökande. Andelen kvinnor i

beredningsutskotten ökar kontinuerligt

Den internationella verksamheten vid SJFR

har under senare år blivit alltmer omfattande

och fördjupat. Framför allt har EU-samarbetet

och det nordiska samarbetet ökat.

Under året har bl.a. forskningsprogrammet

ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion

utvärderats och har därvid fått relativt goda

omdömen. En del av den kritik som riktats

mot programmet har varit att tre år är för kort

tid för ett forskningsprogram av detta slag.

Kommunikationsforskningsberedningen

Kommunikationsforskningsberedningen

(KFB) har uppnått sitt mål att den

kunskapsuppbyggande forskningen bör utgöra

40 procent av anslaget. Andelen kvinnliga

doktorander har ökat betydligt liksom andelen

kvinnliga projektledare. Målet att sprida

forskningsresultat och se till att dessa kommer

till användning har uppfyllts genom en mycket

bred informationsverksamhet. Ett verktyg som

utvecklats för detta är hemsidan på internet.

För att stödja den svenska forskningens

internationella anknytning har KFB engagerat

sig starkt i EU:s 5:e ramprogram.

Forskningssamarbete inom EU

Det svenska deltagande i EU:s ramprogram för

forskning och teknisk utveckling har vuxit sig

stark över åren. I det fjärde ramprogrammet

(1994-1998) återfanns svenskt deltagande i ca

en fjärdedel av projekten. EU:s finansiering till

dessa projekt uppgick till ca 22 procent av det

fjärde ramprogrammets budget om totalt

113 miljarder kronor.

En bred diskussion om frågor som rör det

europeiska forskningssamarbetet har inletts

under år 2000. Den ansvarige kommissionären

Philippe Busquin presenterade förslaget Mot

ett europeiskt område för

forskningsverksamhet . Syftet är att få till

stånd en debatt om det europeiska

forskningssamarbetet som sträcker sig utöver

ramprogrammet och som eftersträvar en

helhetssyn på Europas samlade

forskningsresurser. Målet är att ge europeisk

forskning större genomslagskraft. Detta skall

uppnås genom utökad samverkan och synergi

inom ramprogrammet, mellan ramprogrammet

och övriga europeiska forskningssatsningar

och mellan nationella forskningsinsatser.

Tanken på en bredare europeisk

forskningssamverkan och de konkreta förslag

om hur detta skall uppnås fick stort stöd av

stats- och regeringscheferna vid toppmötet i

mars år 2000 där forskningens viktiga roll för

att skapa ekonomisk tillväxt och sysselsättning

poängterades i mötets slutsatser. En första

avrapportering kring dessa frågor kommer att

äga rum under det svenska ordförandeskapet.

Regeringen avser därför att ägna stor

uppmärksamhet åt dessa frågor framöver. I

höst väntas Kommissionens första idèpapper

om det sjätte ramprogrammets innehåll och

uppläggning. Kommissionens fullständiga

förslag väntas under våren 2001 och blir

därmed en huvudfråga på forskningens

dagordning under det svenska

ordförandeskapet. I avvaktan på

Kommissionens förslag till ett sjätte

ramprogram anser regeringen att det är viktigt

att ramprogrammet ges en struktur som

möjliggör kraftsamling av olika

forskningsinsatser. Regeringen vill gärna se en

förstärkning av grundforskningens ställning i

ramprogrammet. Särskild uppmärksamhet bör

även riktas åt åtgärder för innovation och samt

forskares och forskarstuderandes rörlighet

även riktas åt åtgärder för och småföretag samt

forskares och forskarstuderandes rörlighet.

Stiftelsen för internationalisering av högre

utbildning och forskning (STINT) har avsatt

totalt 74 miljoner kronor för medfinansiering

av svenska universitet och högskolors och

instituts deltagande i det femte

ramprogrammet. Medlen avses täcka

organisationernas behov av medfinansiering

under två år men kan nyttjas utöver två-

årsperioden. Förutom STINT:s stöd har ett

tiotal myndigheter avsatt egna medel för att

underlätta för forskare inom deras respektive

verksamhetsområde att deltaga i EU:s

ramprogram. Sverige framstår som relativt

unikt vad gäller att i så stor utsträckning

avsätta särskilda nationella medel för

medfinansiering. Eftersom det svenska

deltagandet i ramprogrammen väl följer

svenska profilområden bör det finnas fortsatt

utrymme och intresse från nationella

forskningsfinansiärer att bevilja

medfinansiering av svenska forskares

deltagande i ramprogrammen. Regeringen har

också i tidigare propositioner (prop 1996/97:5

och prop 1998/99:94) ansett att EU-

forskningen bör integreras i den nationella

hanteringen av forskningsfrågor. Det bör

finnas goda förutsättningar för de nya

myndigheterna för forskningsfinansiering att

finna såväl överensstämmelse mellan den egna

verksamheten och EU:s ramprogram som

möjligheter till samfinansiering.

Nordiskt samarbete

Under år 2000 startar två nya tidsbegränsade

forskningsprogram, ett om språkteknologi och

ett om kön och våld. Samtidigt avslutas i och

med utgången av år 2000

forskningsprogrammet Norden och Europa

ger därmed utrymme för två mindre

forskningsprogram från år 2001. Sammanlagt

beräknas fem forskningsprogram och ett

nätverk vara i gång under år 2001.

Nordiskt Forskningspolitiskt Råd (FPR)

har ett överordnat tvärsektoriellt ansvar för att

ge råd till Nordiska ministerrådet i långsiktiga

och övergripande forskningspolitiska frågor.

Vid sidan av det normaliserade nordiska

samarbetet har Det nordiska samarbetet sker

främst genom de nordiska forskningsrådens

samarbetsnämnder, inom teknik och

naturvetenskap, medicin, humaniora och

samhällsvetenskap. TFR upptogs under 1999

som fullvärdig medlem av den nordiska

samarbetsnämnden för de naturvetenskapliga

forskningsråden, Nos-N. Syftet med

samarbetesnämnderna är dels att förstärka

kontakten mellan de nordiska

forskningsråden, dels att bidra till en ökad

visibilitet och attraktionskraft för nordisk

forskning. Sverige deltar också i Nordic

Optical Telescope, som är ett optiskt teleskop

på Kanarieöarna, finansierat av de

naturvetenskapliga forskningsråden i

Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige.

Den svenska andelen av observationstiden har

svarat väl mot bidragsdelen, som är ungefär

30 procent. Teleskopet har blivit

internationellt uppmärksammat för sin höga

bildkvalitet.

OECD

Arbetet som initierades vid ministermötet

inom OECD:s kommitté för forsknings- och

teknikpolitik i juni 1999 fortsätter. Vid mötet

konstaterades att särskild uppmärksamhet bör

ägnas åt kunskapsförsörjning som bidrar till en

hållbar utveckling och till att hantera

livsmedelsproduktion och energiförsörjning.

Nationella regelverk måste följas upp och

utvecklas så att utnyttjandet av

forskningsresultat underlättas.

I oktober, 2000 planeras en ny OECD-

konferens, denna gång gemensamt med

Tyskland som värdland. Mötets tema handlar

om Benchmarkning Industry-Science

relationships.

5.6.2 Analys och slutsatser

Arbetet inom de forskningsråd och

myndigheter som redovisats har fungerat väl

under 1999 och måluppfyllelsen har i stort sett

varit god. RRV:s revisonsberättelser visar att

forskningsrådens och myndigheternas

årsredovisningar i allt väsentligt bedömdes vara

rättvisande.

Inga problem har noterats när det gäller

myndigheternas arbetsgivarpolitik eller

kompetensförsörjning. Deras organisationer

och arbetsformer har fungerat väl.

När det gäller förnyelsen inom forskningen

har regeringen tidigare betonat angelägenheten

av ett kraftfullt förnyelsearbete. FRN och

råden enades om att successivt öka andelen

eget projektstöd till unga forskare. Detta har i

stor utsträckning också förverkligats och

andelen nya projekt har ökat. Arbetet måste

dock intensifieras ytterligare och

Vetenskapsrådet kommer genom sin

ämnesövergripande funktion få möjligheten att

skapa tydliga strategier för alla

vetenskapsområden.

Regeringens bedömning är att

myndigheterna har ägnat hög uppmärksamhet

åt behovet av att främja tvärvetenskaplig

forskning. Forskningsrådens

beredningsorganisationer har anpassats till

behovet av tvärvetenskap och konkreta

insatser i form av särskilda forskningsprogram

har genomförts, i flera fall genom samverkan

mellan olika forskningsfinansiärer. Samtidigt

står det klart att om svensk forskning skall

kunna hantera de ökade behov av

tvärvetenskaplig forskning som såväl

samhällsutvecklingen som den vetenskapliga

utvecklingen i allt snabbare takt driver fram,

krävs förändringsvilja och medvetna insatser

inom hela forskningssystemet och inte bara

hos forskningsfinansiärerna. Framför allt blir

det viktigt att forskningsråden kan samverka

med lärosätena i arbetet med att ge

tvärvetenskapen goda villkor. I takt med att

behovet av tvär- och mångvetenskaplig

forskning ökar blir det också allt viktigare att

uppmärksamma och diskutera vilka särskilda

villkor och förutsättningar som kan behöva

skapas för att frambringa tvärvetenskaplig

forskning av högsta vetenskapliga kvalitet.

Regeringen gör bedömningen att råden

arbetat långsiktigt med att uppnå

jämställdhetsmålen. Samtliga råd har arbetat

aktivt för att uppnå en jämn könsfördelning i

sin organisation inklusive arbets- och

beredningsgrupper. Samtliga råd har vid lika

projektansökningar gett företräde för

underrepresenterat kön, och fullföljt rådens

samverkansgrupp för genusforskningsfrågors

uppdrag om genusaspekter i

projektansökningar. Regeringen anser det

mycket angeläget att Vetenskapsrådet

fortsätter det långsiktiga arbetet med

jämställdhet och genusforskning.

Regeringen bedömer att de

forskningsfinansierande myndigheterna inom

politikområdet nu har integrerat kriterier för

att bedöma samhällsrelevansen i sina

beredningsorganisationer och har förmågan att

väga in relevanskriterier vid prioriteringen av

forskningsprojekt. Därmed blir det möjligt att

på ett systematiskt sätt pröva och väga

samhällsrelevansen i olika

forskningsansökningar och vid en likvärdig

vetenskaplig kvalitet hos två olika projekt

prioritera det projekt som bedöms ha den

största potentialen för samhällsnyttiga resultat.

Samtidigt är det angeläget att statens stöd till

grundläggande forskning först och främst

fördelas utifrån kvalitetskriterier och med

respekt för det faktum att de framtida

tillämpningarna av forskningens resultat ofta

kan vara både oanade och avlägsna i tiden.

Regeringen bedömer att

informationsverksamheten vid myndigheterna

fungerar väl. Medvetenheten om

informationsinsatsernas betydelse har ökat och

råden har utvecklat organisatoriska former för

att hantera informationsverksamheten. En

ökad samverkan mellan forskningsråden är

dock önskvärd, särskild på det

populärvetenskapliga området. Den nya

organisationen för forskningsfinansiering som

träder i kraft vid årsskiftet bör öka

möjligheterna till samverkan och på så sätt nå

fler och nya målgrupper. Internet är en viktig

informationskanal för såväl

myndighetsinformation som mer populära

presentationer. Forskningsråden bör sträva

efter att ständigt utveckla och uppdatera sina

webbplatser, samt undersöka möjligheter till

samverkan. Det är också angeläget att råden

utvärderar genomförda informationsinsatser

samt gör en mer övergripande översyn av

informationsverksamheten inför

genomförandet av den nya

myndighetsorganisationen.

5.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1999

avseende myndigheterna inom politikområdet.

5.8 Budgetförslag

5.8.1 26:1 Vetenskapsrådet: Forskning

och forskningsinformation1

Tabell 5.26:1 Anslagsutvecklingen för Vetenskapsrådet:

Forskning och forskningsinformation

Tusental kronor

1999

Utfall

Nytt anslag

Anslags-

sparande

2000

Anslag

Nytt anslag

Utgifts-

prognos

2001

Förslag

1 777 101

2

2002

Beräknat

1 996 428

3

2003

Beräknat

2 301 706

4

1 Nytt anslag

2 Se Tabell 5.26:1 Beräkning av anslaget för 2001

3Motsvarar 1 957 346 tkr i 2001 års prisnivå.

4 Motsvarar 2 209 346 tkr i 2001 års prisnivå.

Vetenskapsrådet är ett forskningsråd med

uppgift att stödja grundläggande forskning av

högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga

vetenskapsområden. Vetenskapsrådet inleder

sin verksamhet den 1 januari 2001 och övertar

då de ansvarsområden som idag handhas av

Forskningsrådsnämnen, Humanistisk-sam-

hällsvetenskapliga forskningsrådet, Medicinska

forskningsrådet, Naturvetenskapliga forsk-

ningsrådet samt Teknikvetenskapliga

forskningsrådet, vilka avvecklas.

Anslaget avser stöd till forskning, bidrag till

dyrbar vetenskaplig utrustning, kostnader för

Sveriges medlemskap i internationellt

forskningssamarbetet samt kostnader för

forskningsinformation.

Vetenskapsrådet har tillförts nya medel om

sammanlagt 76 miljoner kronor för lärande

och utbildning 20 miljoner kronor, och medel

för biträdande lektorer 5 miljoner kronor,

högpresterande datorer 15 miljoner kronor,

vetenskaplig utrustning 21 miljoner kronor

samt en allmän ökning av anslaget om 5

miljoner kronor, vårdforskning 5 miljoner

kronor och forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete 5 miljoner kronor.

Anslaget har tillförts 4 miljoner kronor från

utgiftsområde 9 för longitudinella studier.

Från anslaget har förts 5 miljoner kronor till

Forskningsrådet för arbetsliv och

socialvetenskap under utgiftsområde 9, för

ungdomsforskning. Dessutom har 5 miljoner

kronor förts till Vetenskapsrådets

försvaltningsanslag för utökade

förvalningskostnader för den nya

organisationen.

I enlighet med riksdagens beslut med

anledning av prop 1994/95:164, Jämställdhet

mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet överförs medel för två

professurer till Chalmers tekniska högskola

samt högskolan i Borås.

Vetenskapsrådet har i

forskningspropositionen Forskning och

förnyelse (prop. 2000/2001:3) givits ansvar för

administration, drift och redovisning av

universitetsdatanätet Sunet. Medel till Sunet

redovisas under anslaget 26:8.

Tabell 5.26:1 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

0

2000 års forskningsanslag för FRN, HSFR, MFR,

NFR, TFR inkl. PLO

1 651 625

2000 år anslag för dyrbar vetenskaplig

utrustning inkl PLO

87 726

Nya forskningsresurser i enlighet med

forskningspropositionen överfört från anslaget

25:70 Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m.

76 000

Medel överfört från Uo 09 26:2 Forskningsrådet

för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning, för

longitudinella studier

4 000

Medel överfört till Uo 09 26:2Forskningsrådet för

arbetsliv och socialvetenskap: Forskning, för

ungdomsforskning

-5 000

Medel överfört till Uo 20 26:2 Forskningsrådet för

miljö, areella näringar och samhällsbyggande:

Forskning, för miljöforskning

- 10 5000

Omfört till 26:2 Vetenskapsrådet: Förvaltning

-5 000

Medel för professurer till 25:53 Högskolan i

Borås och 25:69 Chalmers tekniska högskola AB

- 750

Medel överfört till anslaget 26:9 Särskilda

utgifter för forskningsändamål

-21 000

Förslag 2001

1 777 101

Tabell 5.26:1 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser för Vetenskapsrådet

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003 2006

beräknat

26:1 Vetenskapsrådet1

Utestående förpliktelser vid årets början

1 374 920

1 892 006

2 150 000

2 428 000

Nya förpliktelser

1 335 856

1 149 267

1 422 000

Infriade förpliktelser2

818 770

891 273

1 144 000

1 700 000

728 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 892 006

2 150 000

2 428 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

3 075 000

2 049 000

2 810 000

1 Anslaget är nytt. Uppgifterna för 1999 och 2000 bygger på förpliktelser knutna

 till de gamla anslagen D1 Forskningsrådsnämnden: forskning och

forskningsinformation, D3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning, D5 Medicinska forskningsrådet: Forskning, D7 Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning, D9 Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

samt D17 Dyrbar vetenskaplig utrustning.

2 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelse

r

Grundläggande forskning bedrivs vanligen i

projektform, där projekten har en varaktighet

på minst tre år. Även stödet till dyrbar

vetenskaplig utrustning är långsiktigt, genom

att staten åtar sig att under ett antal år betala

ansvarigt lärosätes kostnader för räntor och

amorteringar för den aktuella utrustningen.

Vetenskapsrådet bör därför i likhet med

dagens forskningsråd ges möjlighet att fatta

beslut om stöd till forskning och vetenskaplig

utrustning som innebär åtaganden under

kommande budgetår. Regeringen föreslår att

riksdagen skall bemyndiga regeringen att låta

Vetenskapsrådet fatta beslut om forskning

som, inklusive tidigare åtaganden av nuvarande

forskningsråd, innebär utgifter på högst

2 810 miljoner kronor efter år 2001.

5.8.2 26:2 Vetenskapsrådet:

Förvaltning1

Tabell 5.26:2 Anslagsutvecklingen för Vetenskapsrådet

Tusentals kronor

1999

Utfall

Nytt anslag

Anslags-

sparande

2000

Anslag

Nytt anslag

Utgifts-

prognos

2001

Förslag

100 722

2002

Beräknat

90 591

2

2003

Beräknat

92 589

3

1 Nytt anslg

2 Motsvarar 88 722 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 88 722 tkr i 2001 års prisnivå.

Vetenskapsrådet övertar de medel för

förvaltning som idag handhas av

Forskningsrådsnämnden, Humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet,

Medicinska forskningsrådet,

Naturvetenskapliga forskningsrådet samt

Teknikvetenskapliga forskningsrådet, vilka

avvecklas. Det nya anslaget förstärks med 5

miljoner kronor för att möta rådets alla nya

uppgifter. 500 000 kronor överförs från

Högskoleverket för administrativa kostnader

för forskningsinformationssystemet Safari,

som övertas av rådet. Dessutom tillförs

Vetenskapsrådet för år 2001 engångsvis 12

miljoner kronor för omställningskostnader i

samband med övergången till den nya

organisationen.

Tabell 5.26:2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

2000 års förvaltningsanslag för FRN, HSFR, MFR,

NFR, TFR:s förvaltning, inkl. PLO

83 222

Förstärkning av anslaget

5 000

Omställningskostnader för år 2001

12 000

Från Högskoleverket 25:74 för Safari

500

Förslag för år 2001

100 722

5.8.3 26:3 Rymdforskning

Tabell 5.26:3 Anslagsutvecklingen för Rymdforskning

Tusental kronor

1999

Utfall

128 086

Anslags-

sparande

360

2000

Anslag

142 075

Utgifts-

prognos

142 435

2001

Förslag

144 817

2002

Beräknat

147 468

1

2003

Beräknat

150 482

2

1 Motsvarar 144 817 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 144 817 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget avser grundforskning inom

rymdområdet och disponeras av

Rymdstyrelsen. Huvuddelen av anslaget

används för internationellt

forskningssamarbete inom ramen för

European Space Agency (ESA).

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett anslagssparande på 360 000 kr.

Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar inget

anslagssparande.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av resultatbedömningen i

inledningen på kapitlet.

Rymdstyrelsen har i sitt budgetunderlag för

åren 2001-2003 föreslagit en uppräkning av

anslaget med 3 miljoner kronor att utnyttjas

för forskartjänster och för tvärvetenskapliga

satsningar inom rymdområdet. De föreslagna

insatserna är enligt regeringens mening i och

för sig är angelägna och överensstämmer med

de övergripande prioriteringarna för

forskningspolitiken. Regeringen gör dock

bedömningen att satsningar av denna

omfattning bör ske inom ramen för det

nuvarande anslaget genom omprioriteringar.

Regeringens förslag för budgetåret 2001

innebär därför oförändrat anslag med

undantag för en pris- och löneomräkning på

2 742 000 kronor.

Tabell 5.26:3 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

142 075

Pris- och löneomräkning

2 742

Förslag 2001

144 817

5.8.4 26:4 Institutet för rymdfysik

Tabell 5.26:4 Anslagsutvecklingen för Institutet för

rymdfysik

Tusental kronor

1999

Utfall

41 607

Anslags-

sparande

4 7191

2000

Anslag

41 145

Utgifts-

prognos

43 521

2001

Förslag

41 710

2002

Beräknat

42 575

2

2003

Beräknat

43 505

3

1 Varav 3 577 tkr dragits in i ett regeringsbeslut 000621

2 Motsvarar 41 710 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 41 710 tkr i 2001 års prisnivå.

Institutet för rymdfysik (IRF) har i uppgift att

bedriva och främja forskning, utbildning,

utvecklingsarbete samt mät- och

registreringsverksamhet inom framförallt

området rymdfysik.

Institutet medverkar vid forskarutbildning

som anordnas vid universiteten i Uppsala och

Umeå.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett anslagssparande på

4 719 000 kronor. Under år 2000 har

3 577 000 kronor av anslagssparandet dragits

in. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett anslagssparande

om 2 900 000 kronor.

Tabell 5.26:4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

41 145

Pris- och löneomräkning

565

Förslag 2001

41 710

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av inledningen till

politikområdet.

Regeringen avser att samla Institutet för

rymdfysik, samt institutioner under Luleå

tekniska universitet och Umeå universitet

inom det nybildade Kiruna rymd- och

miljöcampus. Organisationsfrågor med

anknytning till detta samarbete beskrivs i

forskningspropositionen 2000/2001:3.

Anslaget för Institutet för rymdfysik har

pris- och löneomräknats med 565 000 kronor.

5.8.5 26:5 Kungl. biblioteket

Tabell 5.26:5 Anslagsutvecklingen för Kungl. biblioteket

Tusental kronor

1999

Utfall

227 784

Anslags-

sparande

- 4 035

2000

Anslag

200 811

Utgifts-

prognos

220 750

2001

Förslag

228 004

2002

Beräknat

232 515

1

2003

Beräknat

237 457

2

1 Motsvarar 228 004 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 228 004 tkr i 2001 års prisnivå.

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges

nationalbibliotek. KB samlar in, bevarar och

tillhandahåller det svenska trycket och

förvärvar även viss utländsk litteratur. KB

främjar informationsförsörjningen till svensk

forskning genom bl.a. det nationella

datasystemet LIBRIS och svarar också för

utveckling och förvaltning av systemet med

ansvarsbibliotek.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett utnyttjande av anslagskrediten på

4 miljoner kronor. Prognosen för

anslagsutvecklingen under innevarande

budgetår visar ett underskott på 23 miljoner

kronor. Regeringen kommer därför i

tilläggsbudget för innevarande år föreslagit en

omfördelning av medel inom utgiftsområdet

för att KB skall kunna klara de uppgifter som

regeringen ålagt biblioteket.

Regeringens överväganden

KB har efter ombyggnaden av sitt hus i

Humlegården återtagit sin drift i full skala.

Samtidigt har regeringen påfört en mängd

uppgifter av nationell karaktär. Ett av dem är

den nationella databasbibliotekssystemet

Libris. Libris är nu utan avgift allmänt

tillgängligt via Internet och har öppnat sig mot

landets samlade bibliotek. Libris är en

utomordentligt viktig resurs för all högre

utbildning och forskning. Regeringen anser

det angeläget att KB får fullfölja de åtaganden

och projekt som regeringen pålagt

myndigheten i form av både nationell karaktär

och drift av verksamhet

Tabell 5.26:5 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

200 811

Pris- och löneomräkning

2 193

Överföring till anslaget

25 000

Förslag 2001

228 004

5.8.6 26:6 Polarforskningssekretariatet

Tabell 5.26:6 Anslagsutveckling för

Polarforskningssekretariatet

Tusental kronor

1999

Utfall

32 910

Anslags-

sparande

9 175 1

2000

Anslag

22 836

Utgifts-

prognos

23 181

2001

Förslag

23 170

2002

Beräknat

23 607

2

2003

Beräknat

24 094

3

1 Varav 8 495 tkr dragits in i ett särskilt beslut 000621.

2 Motsvarar 23 170 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 23 170 tkr i 2001 års prisnivå.

Polarforskningssekretariatet främjar svensk

polarforskning genom att planera och

genomföra vetenskapliga expeditioner till

Arktis och Antarktis. Sekretariatet svarar även

för prövning av tillstånd för vistelse i Antarktis

och utövar tillsyn över svensk verksamhet i

Antarktis.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett anslagssparande om nästan

9,2 miljoner kronor. Under år 2000 har

8,5 miljoner kronor av anslagssparandet från

budgetåret 1999 dragits in. Prognosen för

anslagsutvecklingen under innevarande

budgetår visar inget anslagssparande.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av resultatbedömningen i

inledningen på kapitlet.

De polarexpeditioner som

Polarforskningssekretariatet genomför utgör

ca 90 procent av kostnaderna för verksamheten

vid sekretariatet. Regeringens förslag för

budgetåret 2001 innebär oförändrat anslag

med undantag för en pris- och löneomräkning

på 334 000 kronor.

Tabell 5.26:6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

22 836

Pris- och löneomräkning

334

Förslag 2001

23 170

5.8.7 26:7 Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete inom EU

Tabell 5.26:7 Anslagsutvecklingen för Rådet för

forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU

Tusental kronor

1999

Utfall

10 918

Anslags-

sparande

2 450 1

2000

Anslag

11 994

Utgifts-

prognos

12 340

2001

Förslag

12 154

2002

Beräknat

12 398

2

2003

Beräknat

12 664

3

1 Varav 2 103 tkr dragits in i ett särskilt beslut 000621.

2 Motsvarar 12 154 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 12 154 tkr i 2001 års prisnivå.

Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete inom EU (EU/FoU-

rådet) främjar svenskt deltagande i EU-

programmen för forskning och utveckling

samt svarar för statistik och utvärderingar av

det svenska deltagandet. EU/FoU-rådet är

också nationellt kontaktorgan för samarbetet

inom EU-programmen för forskning och

utveckling.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett anslagssparande om nästan 2,5

miljoner kronor. Under år 2000 har

2 103 000 kronor av anslagssparandet från

budgetåret 1999 dragits in. Prognosen för

anslagsutvecklingen under innevarande

budgetår visar inget anslagssparande.

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning av verksamhetens

resultat framgår av resultatbedömningen i

inledningen på kapitlet.

Regeringen utsåg under slutet av år 1998

EU/FoU-Rådet att vara s.k. National Contact

Point (NCP) för EU:s femte ramprogram för

forskning. Rådet ingår i ett av Europeiska

Kommissionen initierat nätverk med NCP:s i

alla EU:s medlemsländer. Uppdraget som

NCP innebär att rådet har ett övergripande

ansvar för informations- och

rådgivningsverksamhet vad gäller alla

delprogram inom det femte ramprogrammet

(ansvaret delas dock med NUTEK vad gäller

ett delprogram). NCP-verksamheten har

inneburit utvidgad verksamhet för rådet

eftersom informationsinsatser som tidigare

genomfördes av andra myndigheter nu i ökad

utsträckning kommit att falla på rådet.

Anslaget har pris- och löneomräknats med

160 000 kronor. Regeringen bedömer att de

ökade kostnaderna för NCP-verksamheten

inte längre ryms inom anslaget och beräknar

därför att medel för sådana kostnader under

anslaget 26:9 Särskilda utgifter för

forskningsändamål.

Tabell 5.26:7 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

11 994

Pris- och löneomräkning

160

Förslag 2001

12 154

5.8.8 26:8 Sunet

Tabell 5.26:8 Anslagsutvecklingen för Sunet

Tusental kronor

1999

Utfall

36 995

Anslags-

sparande

73 6181

2000

Anslag

75 692

Utgifts-

prognos

86 000

2001

Förslag

128 592

2002

Beräknat

37 555

1

2003

Beräknat

38 320

2

1 Varav 45 618 tkr dragits in i ett särskilt beslut 000621.

2 Motsvarar 36 882 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 36 882 tkr i 2001 års prisnivå.

Det svenska universitetsdatanätet Swedish

University Computer Netork (Sunet) har

sedan dess tillkomst i början av 1980-talet

ständigt expanderats för att främja

datakommunikation och

informationshantering mellan och inom

framförallt universitet och högskolor men även

folkbibliotek och länsmuseer.

Sunet:s måluppfyllelse har varit god när det

gäller att förbättra kapaciteten, säkerheten och

användbarheten. Även när det gäller att införa

bättre kvalitetssäkring har måluppfyllelsen

varit god. Det nya 155 Mbit/nätet har kunnat

tas i drift.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett anslagssparande om ca 73

miljoner kronor. Under år 2000 har 45 618 000

kronor av anslagssparandet från budgetåret

1999 dragits in. Prognosen för

anslagsutvecklingen under innevarande

budgetår visar ett anslagssparande om ca

17 miljoner kronor.

Tabell 5.26:8 Budget för avgiftsfinansierad verksamhet

Tusental kronor

UPPDRAGSVERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

Utfall 1999

80 272

117 937

-37 665

Prognos 2000

62 000

156 200

-94 200

Budget 2001

80 200

205 000

-124 800

Regeringens överväganden

Regeringen har i forskningspropositionen

2000/2001:3 föreslagit att administrationen,

redovisningen och driften av Sunet skall övergå

från Högskoleverket till Vetenskapsrådet.

Vetenskapsrådet kommer därför att ges

dispositionsrätten till anslaget. Regeringen

anser det angeläget att det finns en fortsatt väl

fungerande elektronisk informationshantering

vid svenska universitet och högskolor.

Regeringen gav år 1998 Sunet tillstånd att ta ut

en avgift för att finansiera verksamheten. För

år 2000 uppgår den till ca 62 miljoner kronor.

Regeringen anser att den planerade utveckling

som Högskoleverket redovisat för Sunet bör

äga rum. En fortsatt årlig avgiftsfinansiering på

ca 80 miljoner kronor för perioden bedöms

därför som rimlig.

Tabell 5.26:8 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

75 692

Pris- och löneomräkning

2 435

Minskat/ökat resursbehov

50 465

Förslag 2001

128 592

5.8.9 26:9 Särskilda utgifter för

forskningsändamål

Tabell 5.26:9 Anslagsutvecklingen för Särskilda utgifter

för forskningsändamål

Tusental kronor

1999

Utfall

151 455

Anslags-

sparande

101 4301

2000

Anslag

123 904

Utgifts-

prognos

127 000

2001

Förslag

116 931

2002

Beräknat

118 618

2

2003

Beräknat

129 364

3

1 Varav 76 178 tkr dragits in i ett särskilt beslut 000621.

2 Motsvarar 116 449 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 124 449 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget avser bidrag till

forskningsverksamhet och vissa särskilda

utgifter inom forskningsområdet.

Regeringen avser att utnyttja anslaget för att

finansiera bl.a. följande verksamheter:

1. Bidrag till Kungl. vetenskapsakademien

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

3. Bidrag till Svenska Institutet i Aten

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i

5. Istanbul

6. Bidrag till Nämnden för svensk-

amerikanskt forskarutbyte

(Fulbrightkommissionen)

7. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

8. Bidrag till IMEGO AB

9. Bidrag till EISCAT

10. Till regeringens förfogande

Kungl. vetenskapsakademien har till uppgift att

främja vetenskaperna, företrädesvis matematik

och naturvetenskap.

Medelhavsinstituten i Rom, Aten och

Istanbul är enligt sina stadgar primärt

vetenskapliga institutioner med forskning och

undervisning som huvuduppgifter. De skall

främja svensk forskning inom främst de

klassiska vetenskaperna, men även inom andra

områden.

Fulbrightkommissionen delar ut stipendier

till svenska forskarstuderande,

universitetslärare och forskare för studier,

föreläsningar eller forskning i USA och till

samma grupper av amerikaner som kommer

till Sverige.

Institutet för framtidsstudier är en stiftelse

med uppgift att bedriva framtidsstudier,

långsiktig analys och därmed

sammanhängande verksamhet för att stimulera

diskussionen om framtida hot och möjligheter

i samhällsutvecklingen.

IMEGO AB är ett helägt statligt aktiebolag

som inrymmer verksamheten vid ett tekniskt

forskningsinstitut i Göteborg med inriktning

mot mikroelektronikforskning.

European Incoherent Scatter Facility

(EISCAT) är ett stort radarsystem som

utnyttjas för bl.a. jonosfärstudier.

Huvudkontoret ligger i Kiruna och Sverige

finansierar utgifter för tull och mervärdesskatt

på varor och tjänster som används för

verksamheten I Sverige.

Anslagsposten 9 avser utgifter för särskilda

insatser inom forskningsområdet. Från

anslagsposten finansieras bl.a. tjänster för

forskning med ett genusperspektiv. Medel för

dessa tjänster tillförs respektive högskolas

anslag allt eftersom tjänsterna tillsätts.

En jämförelse mellan budget och utfall år

1999 visar ett anslagssparande om 98,3

miljoner kronor. Under år 2000 har ca 76

miljoner kronor av anslagssparandet från

budgetåret 1999 dragits in. Prognosen för

anslagsutvecklingen under innevarande

budgetår visar ett anslagssparande om ca 19

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Institutet för framtidsstudier har under år 2000

inlett ett nytt forskningsprogram - Människan

i framtiden. Programmet omfattar tre olika

forskningsteman som rör teknikutvecklingens

påverkan på människa och samhälle,

demokratifrågor och välfärdsstatens utveckling

samt demografiska utmaningar i Sverige och

övriga västvärlden. Regeringen bedömer att

det nystartade forskningsprogrammet har en

hög samhällsrelevans och på ett värdefullt sätt

kan bidra till att utveckla den

samhällsvetenskapliga forskningen om

framtidsfrågor. Institutet bör ges ekonomiska

förutsättningar att bygga upp en forskningsbas

av nödvändig storlek kring det nya

forskningsprogrammet. Institutet har trots

omfattande rationaliseringar och

effektiviseringar av verksamheten under

budgetåret 1999 inte tillräckliga resurser för

forskning inom ramen för det nuvarande

anslaget. Regeringens förslag för budgetåret

2001 innebär att bidraget till institutets

verksamhet ökas med 3 miljoner kronor.

Regeringen avser att för budgetåret 2001

pris- och löneomräkna bidragen till de s.k.

medelhavsinstituten - Svenska institutet i

Rom, Svenska institutet i Aten och Svenska

forskningsinstitutet i Istanbul - samt bidraget

till nämnden för svensk-amerikanskt

forskarutbyte, Fulbrightkommissionen

Regeringen beräknade för år 2000 ett

driftbidrag till IMEGO AB om 15 miljoner

kronor. Regeringen beräknar nu ett driftbidrag

om sammanlagt 20 miljoner kronor till

IMEGO AB. Regeringen avser att under

budgetåret 2003 utvärdera verksamheten

avseende bolagets forskningsverksamhet och

kontakter med näringslivet samt graden av

extern finansiering.

EISCAT:s behov av varor och tjänster som

är inköpta i Sverige och belastas med svensk

moms har minskat och regeringen avser därför

att fördela 770 000 kronor mindre för denna

anslagspost under budgetåret 2001.

Under anslagsposten 9. Till regeringens

disposition finns medel avsatta för bl.a.

forsknings- och utvecklingsanalyser, tidigare

beslut om särskilda tjänster i genusforskning,

forskarskola i telematik, kostnader för NCP-

verksamhet för EU-Fou-rådet och kostnader

för forskningsändamål under Sveriges

ordförandeår i EU år 2001, subvention av

databaslicenser. Från anslaget har omfördelats

1 miljon kronor till anslaget 25:78

Internationella programkontoret för

utbildningsområdet.

 Sedan tidigare finns i de långsiktiga

beräkningarna av anslaget en minskning av

anslaget.

Regeringen planerar att fördela anslaget

enligt följande:

Tabell 5.26:9 Fördelning av anslaget för 2001

Tusental kronor

1. Bidrag till Kungl. Vetenskapsakademien, o

30 468

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom, o

8 120

3. Bidrag till Svenska institutet i Aten, o

2 734

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i

Istanbul, o

1 925

5. Bidrag till Nämnden för svensk-amerikanskt

 forskarutbyte, Fulbrightkommissionen, o

2 834

6. Bidrag till institutet för framtidsstudier, o

16 875

7. Bidrag till Imego AB, ram

20 000

8. Bidrag till EISCAT, o

700

9. Till regeringens disposition, ram

33 275

Totalt för anslaget

116 931

Tabell 5.26:9 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

123 904

Beräknat anslag 2001

80 183

Pris och löneomräkning

1 548

Överfört från anslaget 25:70 Särskilda utgifter

inom universitet och högskolor m.m. i enlighet med

forskningspropositionen (2000/2001:3)

16 000

Medel från anslaget 26:1 Vetenskapsrådet

21 000

Överföring till anslag 25:78 Internationella

programkontoret för utbildningsområdet

-1 000

Överföring till anslag 25:18 Uppsala universitet:

Forskningoch forskarutbildning för professors-

tjänst

-800

Förslag 2001

116 931

Bilaga 1

Nya

anslagsbenä

mningar

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Bilaga: Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på

anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med tabellen

är att underlätta övergången till de nya

benämningar som följer av att politikområden

införts.

Tabell 1.1

Anslags

beäm-

ning

2000

Ny

anslags

benäm-

ning

2001

A1

25:1

Statens skolverk

A2

25:2

Utveckling av skolväsende och barnomsorg

A3

25:3

Forskning inom skolväsendet

A4

25:4

Program för IT i skolan

A5

11:1

Förstärkning av utbildning i storstadsregionen

A6

25:5

Statens institut för handikappfrågor i skolan

A7

25:6

Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp

A8

25:7

Specialskolemyndigheten och resurscenter

A9

25:8

Särskilda insatser på skolområdet

A10

25:9

Sameskolstyrelsen

A11

25.12

Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola

A12

25:13

Bidrag till svensk undervisning i utlandet

A13

25:14

Statens skolor för vuxna

A14

25.15

Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen

A15

25:16

Särskilda utbildningsinsatser förvuxna

A16

25:77

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

B1

25:17

Uppsala universitet. Grundutbildning

B2

25.18

Uppsala universitet. Forskning och forskarutbildning

B3

25:19

Lunds universitet. Grundutbildning

B4

25:20

Lunds universitet. Forskning och forskarutbildning

B5

25:21

Göteborgs universitet. Grundutbildning

B6

25:22

Göteborgs universitet. Forskning och forskarutbildning

B7

25:23

Stockholms universitet. Grundutbildning

B8

25:24

Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning

B9

25:25

Umeå universitet. Grundutbildning

B10

25:26

Umeå universitet. Forskning och forskarutbildning

B11

25:27

Linköpings universitet. Grundutbildning

B12

25:28

Linköpings universitet: Forskning och forskarutbildning

B13

25:29

Karolinska institutet. Grundutbildning

B14

25:30

Karolinska institutet. Forskning och forskarutbildning

B15

25:31

Kungl. Tekniska högskolan. Grundutbildning

B16

25:32

Kungl. Tekniska högskolan. Forskning och forskarutbildning

B17

25:33

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

B18

25:34

Luleå tekniska universitet. Forskning och forskarutbildning

B19

25:35

Karlstads universitet: Grundutbildning

B20

25:36

Karlstads universitet: Forskning och forskarutbildning

B21

25:37

Växjö universitet. Grundutbildning

B22

25:38

Växjö universitet: Forskning och fors-karutbildning

B23

25:39

Örebro universitet. Grundutbildning

B24

25:40

Överbro universitet. Forskning och forskarutbildning

B25

25:41

Mitthögskolan: Grundutbildning

B26

25:42

Mitthögskolan. Forskning

B27

25:43

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grundutbildning

B28

25:44

Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Forskning och forskarutbildning

B29

25.45

Malmö högskola: Grundutbildning

B30

25.46

Malmö högskola: Forskning och forskarutbildning

B31

25:47

Högskolan i Kalmar. Grundutbildning

B32

25.48

Högskolan i Kalmar. Forskning och forskarutbildning

B33

25:51

Danshögskolan: Grundutbildning

B34

25:52

Dramatiska institutet. Grundutbildning

B35

25:53

Högskolan i Borås. Grundutbildning

B36

25:54

Högskolan Dalarna. Grundutbildning

B37

25:55

Högskolan på Gotland: Grundutbildning

B38

25.56

Högskolan i Gävle. Grundutbildning

B39

25.57

Högskolan i Halmstad. Grundutbildning

B40

25.58

Högskolan i Kristianstad: Grundutbildning

B41

25:59

Högskolan i Skövde. Grundutbildning

B42

25.60

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla. Grundutbildning

B43

25:61

Idrottshögskolan i Stockholm

B44

25:62

Konstfack. Grundutbildning

B45

25:63

Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

B46

25.64

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

B47

25.65

Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

B48

25:49

Mälardalens högskola. Grundutbildning

B49

25:66

Operahögskolan i i Stockholm

B50

25:67

Södertörns högskola; Grundutbildning

B51

25,68

Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

B52

25:69

Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.

B53

25:70

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

B54

25:71

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

B55

26:8

Sunet

B56

25.72

Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

B57

25:73

Universitets och högskolor premier för de statlliga avtalsförsäkringar

C1

25:74

Högskoleverket

C2

25:75

Verket för högskoleservice

C3

25:76

Centrala studiestödsnämnden

D1

-

Forskningsrådsnänmden: Forskning och forskarinformation

D2

-

Forskningsrådsnämnden: Förvaltning

D3

-

Humanistik-samhällsvetenskapliga: forskningsrådet: Forskning

D4

-

Humanistisk-samhällsvetenskaplliga: Förvaltning

D5

-

Medicinska forskningsrådet: Forskning

D6

-

Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

D7

-

Naturvetenskapliga forskningsrådet:Forskning

D8

-

Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

D9

-

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

D10

-

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

D11

26:3

Rymdforskning

D12

26:5

Kungl. Biblioteket

D13

26:4

Institutet för rymdfysik

D14

26:6

Polarforskningssekretariatet

D15

26:7

Rådet för forsknings- och utvecklingsarbete mellan Sverige och EU

D16

26:9

Särskilda utgifter för forskningsändamål

E1

25;80

Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

E2

25:81

Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

25:10

Maxtaxa i barnomsorgen m.m.

25:11

Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem

25:50

Mälardalens högskola: Forskning och forskarutbildning

25:77

Överklagandemyndigheten

25:79

Distansutbildningsmyndigheten

26:1

Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation

26:2

Vetenskapsrådet: Förvaltning

 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Senaste lydelse 1999:180.

 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Senaste lydelse 1997:797.

 Senaste lydelse 1995:818.

 Senaste lydelse 1995:818.

 Nytt anslag uppförs

 Nytt anslag uppförs

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

2

19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

26

25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

28

27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

20

29

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

32

31

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 24

 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

36

35

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

98

99

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

204

205

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

232

233

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

238

239