Regeringens skrivelse 1992/93:224

med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1992

Skr. 1992/93:224

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 25 mars 1993 samt överiämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1992.

Pä regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf Dinkelspiel

1 Riksdagen 1992/93. 1 .saml. Nr 224

Utrikesdepartementet

Skr. 1992/93:224

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 mars 1993

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Dinkelspiel

Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1992

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna.

En ny krigsmateriellagstiftning trädde i kraft den 1 januari 1993 dä lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmate­riel ersatte tidigare författningar i ämnet. Denna redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten som avser år 1992 grundas emellertid på den tidigare lagstiftningen.

Tidigare lagstiftning

Tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel har reglerats genom la­gen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. (till­verkningslagen, ändrad senast 1991:1896) och förordningen (1983:1036, ändrad senast 1989:565) i samma ämne.

I tillverkningslagen föreskrevs att tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävdes tillstånd för att försälja, utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmate­riel och metod för framställning av sådan materiel.

För utövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmateriel inrättades år 1935 Krigsmaterielinspektionen (KMI), som numera finns inom Utrikesdepartementets handelsavdelning. Berörda företag är skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande bl.a. import och försäljning av krigs­materiel. Är 1988 infördes även en rapporteringsskyldighet beträffande upp­drag som lämnats åt nägon annan att tillverka krigsmateriel.

Pä grundval av redovisningen från de krigsmaterielproducerande företa­gen upprättar KMI statistik. En sammanställning av materialet görs årsvis.

I Sverige råder sedan länge ett förbud mot utförsel av krigsmateriel utan regeringens tillstånd.

Regler om krigsmaterielexport fanns i lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dithörande förordning (1988:561 ändrad senast (1989:566).

Enligt utförsellagen krävdes tillstånd för utförsel av varor som utgör krigs­materiel. Tillstånd krävdes vidare för att till någon utom riket upplåta eller överlåta tillverkningsrätt avseende krigsmateriel samt att utveckla krigsma­teriel ät nägon i utlandet.

Tillstånd enligt utförsellagen krävdes även, med vissa undantag, för att     Skr. 1992/93:224 inom riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare.

Enligt utförsellagen och förordningen var tillverkare av krigsmateriel skyl­diga att kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedriver utomlands. Un­derrättelse måste även lämnas till regeringen senast fyra veckor innan ett an­bud lämnats till, eller ett avtal ingäts med, nägon i utlandet beträffande för­säljning eller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt avseende krigsmateriel.

Beslut i ärenden om dispens frän utförselförbudet fattas av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med Utrikes­departementets politiska avdelning. Försvarsdepartementet och i vissa fall med Näringsdepartementet. Utrikeshandelsministern har bemyndigats att pröva utförselärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller i öv­rigt inte är av större vikt.

Riksdagen fastställde år 1971 (prop. 1971:146, bet. 1971/72:UU 21, rskr. 1971/72:343) riktlinjerna för tillståndsprövningen. Riktlinjerna bekräftades sedermera genom godkännandet av proposition med förslag till lag om för­bud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. är 1982 (prop. 1981/82:196, bet. 1981/82:UU 26, rskr. 1981/82:345).

Från den 1 januari 1993 gällande lagstiftning och regler

Den lagstiftning för vilken jag nyss redogjort har, som jag inledningsvis nämnde, den från 1 januari 1993 ersatts av lagen (1992:1300 med tillhörande förordning 1992:1303) om krigsmateriel. I propositionen 1991/92:174 före­slog regeringen den nya lagstiftningen på grundval av en genomgripande översyn av krigsmaterielexporten. Riksdagen biföll regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61).

Den nya krigsmateriellagen bygger i allt väsentligt på den tidigare gäl­lande lagstiftning liksom på tidigare praxis och innebär bl.a. dessutom en utvidgning av krigsmaterielbegreppet i två klasser, krigsmateriel för strid resp. övrig, dvs. ej förstörelsebringande, krigsmateriel. Bestämmelser om vad som innefattas i de två kategorierna krigsmateriel finns i den nya krigs-materielförordningen.

Enligt det nya regelverket skall i den utrikespolitiska bedömningen större uppmärksamhet läggas vid mottagarlandets respekt för mänskliga rättighe­ter. Vidare skärps lagstiftningen så att ett svenskt företag får ingå avtal om utlandssamarbete på krigsmaterielområdet endast efter regeringens till­stånd. Vid avtal om utlandssamarbete skall regeringen i högre grad beakta Sveriges försvarspolitiska behov. Med hänsyn till den utvidgade klassifice­ringen av krigsmateriel tillämpas olika riktlinjer för utförsel av krigsmateriel för strid resp. för övrig krigsmateriel.

Krigsmaterielexporten under 1993 sker enligt dessa nya regler, vilket kan

förutses påverka kommande års redogörelser. Den nya klassificeringen, som

innebär att Her produkter betraktas som krigsmateriel, kommer att innebära

en statistisk ökning av den svenska exporten. Ökningen kan bli i storleksord­

ningen upp till 1 miljard kronor, huvudsakligen avseende materiel som tidi­

gare ej betraktades som krigsmateriel.

;

1* Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 224

Riktlinjemas tillämpning

S\ir. 1992/93:224

Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt att pröv­ningen av de enskilda tillständsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt överlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utför­selärenden rörande krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden skall äga rum. Även om sådana överläggningar inte bedöms erfor­derliga, har det likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dis­pensärenden ges en bredare förankring. Riksdagen beslutade år 1984 på grundval av propositionen (prop. 1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterie-lexportfrågor skulle inrättas (bet. 1984/85:UU 5, rskr 1984/85:61).

Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sin verksamhet i februari 1985. Den höll år 1992 tio sammanträden. Nämnden har till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för det föredragande statsrädet.

Alla principiellt viktiga ärenden görs till föremål för samråd inom nämn­den. Dess månatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. Nämnden ersät­ter dock inte utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt rege­ringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om.

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden rörande klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt tekniskt-veten-skapligt råd med företrädare för flera olika institutioner, som äger kunskap om teknologins tillämpning på civila resp. militära områden. Under år 1992 höll rådet fem sammanträden.

I enlighet med statsmakternas beslut år 1984 har regeringen varje år sedan år 1985 lämnat riksdagen en skrivelse med redogörelse för den svenska krigs­materielexporten. Härigenom förses riksdagen med en samlad information om krigsmaterielexporten samtidigt som underlag ges för en bredare allmän debatt. Inom KMI har nu utarbetats en redogörelse avseende år 1992. Redo­görelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Av redovisningen framgår bl.a. att värdet av svenska tillverkares faktiska krigsmaterielexport under är 1992 uppgick till 2 753 milj. kr. mot 2705 milj. kr. under är 1991. 1 fasta priser innebär detta en ökning med 1,8 %. Värdet av krigsmaterielexporten för 1992 ligger därmed pä den nivå som förelåg un­der den första delen av 1980-talet.

Utförseltillstånd för försåld krigsmateriel har under år 1992 lämnats till ett värde av 3 360 milj. kr. jämfört med 2 559 milj. kr. under år 1991. Detta inne­bär räknat i fasta priser en ökning med 31 %. År 1991 skedde en minskning med 17% i förhällande till värdet av utförseltillstånd som meddelats under år 1990.

En särskild handbok utgavs av KMI i december 1988 till ledning för dem inom försvarsindustrin och hos statliga myndigheter som har befattning med

ärenden rörande tillverkning och utförsel av krigsmateriel. En med hänsyn     Skr. 1992/93:224 till den nya lagstiftningen reviderad upplaga kommer att ges ut i april 1993. Handboken redovisar gällande regelverk och handläggningsordning för till­ståndsärenden.

FN:s generalförsamling har i december 1991 antagit en resolution som an­modar medlemsländerna att redovisa såväl sin import som sin export av vissa kategorier av tyngre konventionella vapen. Härigenom torde öppenheten i fråga om internationella vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad.

Krigsmaterielinspektionen har i samråd med försvarets myndigheter för år 1992 sammanställt de uppgifter som i enlighet med den nyss nämnda FN-resolutionen kommer att överlämnas till FN:s generalsekreterare före den 30 april 1993.

Sedan 1990 har regeringens redogörelse om krigsmaterielexporten över­lämnats till FN i engelsk översättning. Även årets redogörelse kommer att överlämnas till FN som ett led i vår strävan efter ökad öppenhet på detta område.

I europeiska säkerhetskonferensen ESK:s säkerhetsforum deltar Sverige i ett motsvarande arbete för att öka öppenheten om vapentransfereringar i Europa.

Jag hemställer att regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående,

dels till riksdagen överlämnar redogörelsen för den svenska krigs­materielexporten år 1992.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan.

Svensk krigsmaterielexport år 1992

Skr. 1992/93:224

Bilaga

Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingen av marknadsföringen, försäljningen och exporten av krigsmateriel från Sverige. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - för närvarande omkring 170 företag, varav ett nittiotal är aktiva - är skyldiga att lämna redo­visning i olika hänseenden till KMI. Detta material jämte uppgifter som in­spektionen tar fram på annat sätt analyseras och bearbetas inom KMI. I pro­positionen (prop. 1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att varje år lämna riksda­gen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande re­dogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten år 1992.

Utförseltillstånd

Antalet inkomna utförselärenden har under senare år varierat mellan 1500 och 2300. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av reservdelar, enstaka vapen och annan krigsmateriel av begränsat värde.

Beslut om utförseltillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor om sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades år 1992 rege­ringsbeslut i utförselärenden som sammantaget utgjorde 98 % av det totala värdet avgivna tillstånd för försäljning. Uppgifterna om antalet regeringsbe­slut innefattar beslut som avser utförsel för försäljning liksom vissa andra ändamål (reparation, demonstration m.m.).

Tabell \. Utförselbevis for ibrsäld krigsmateriel under åren 1985-1992

Ar

Totalt värde

Härav reg.

Antal

milj. kr.

beslut milj. kr.

% av total­värdet

reg.beslut

1985

3120

3 030

97

182

1986

4 262

4 151

97

226

1987

5 383

5 320

99

285

1988

6 405

6 333

99

380

1989

7 247

7100

98

312

1990

2 980

2912

98

328

1991

2 559

2511

98

350

1992

3 360

3 287

98

241

Av tabell 2 nedan framgår att det sammantagna värdet av beviljade utför­seltillstånd beräknat i fasta priser ökat under är 1992 med 31 %.

Tabell 2. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 1985-1992 i löpande priser och i 1985 års prisnivå' Jämte den procentuella värdeförändringen

Skr. 1992/93:224 Bilaga

År

Värdet

i löpande

Värde

i 1968 års

Värdeförändring

priser milj.

kr.

priser milj.

kr.

%

1985

3 120

746

+ 31

1986

4 262

980

+ 31

1987

5 383

1 194

+ 22

1988

6 405

1366

+ 14

1989

7 247

1455

+   6

1990

2 980

578

-60

1991

2 559

478

- 17

1992

3 360

628

+ 31

' Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts.

Faktiska leveranser

KMI:s utförselstatistik grundar sig på de uppgifter som redovisas av export­företagen rörande värdet av levererad materiel.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport un­der den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuex­port. Värdena fr.o.m. år 1988 avser export från samtliga krigsmaterieltillver-kare. Utförsel av jakt- och sportskyttemateriel från vapenhandlare till en­skilda personer liksom till vapenhandlare, som tidigare ingick i totalbelop­pet, redovisas sedan år 1988 separat. Under år 1992 rapporterades till KMI sådan utförsel till ett sammanlagt värde av ca. 1,6 milj. kr.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 1983-1992 i löpande priser och 1968 års prisnivå, m.m.

År

Sveriges

Krigsmaterielexport

totala varuexport

(löp. priser)

löpande

andel av

1968 års

värdeför-

milj. kr.

priser

totalexporten

priser

ändring

milj. kr.

%

milj. kr.

%

1983

210310

1658

0,79

444

-   1,1

1984

242 500

2 178

0,90

554

+ 24,8

1985

259 985

2 137

0,82

511

-   7,8

1986

265 100

3 243

1,22

746

+ 46,0

1987

281 433

4 427

1,57

981

+ 31,5

1988

304 782

6 155

2,02

1313

+ 34,0

1989

332 580

6 005

1,81

1206

-   8,1

1990

339 850

3 327

0,98

645

-46,5

1991

332 779'

2 705

0,81

505

-21,7

1992

326 008''

2 753

0,84

514

+   1,8

- Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts. ' Uppgiften om Sveriges totala varuexport för 1991 har i årets sammanställning korri­gerats enligt senare uppgifter från SCB. Korrigeringen innebär ingen ändring av upp­giften om krigsmaterielexportens andel härav. Preliminär uppgift.

Krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport för år 1992 uppgår till 0,84%, mot 0,81 % för år 1991. Genom- snittsiffran för den senaste tio­årsperioden är 1,18%.

Förändringar frän ett år till ett annat ger inte underlag för några mer lång-     Skr. 1992/93:224 siktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Den avsevärda minskningen     Bilaga av exporten, såväl i absoluta tal som i fasta priser, som skedde under 1989-91 har vänts. Värdemässigt ligger emellertid exporten kvar vid den nivå som förelåg under den första delen av 1980-talet.

En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet av beviljade utförsel tillstånd under ett är kan skilja sig avsevärt frän värdet av faktiska leveranser under samma år. Detta beror på att givna utför­seltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att tillstånd i vissa fall ej utnyttjas helt.

I tabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten fördelad pä de sexton olika materielkategorierna i krigsmaterielförteckningen.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterialexport i milj.kr. under åren 1989-1992 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden

1992

1991

1990

1989

1. Handeldvapen m.m.

_

2

2

1

2. Artilleripjäser m.m.

223

206

634

1747

3. Ammunition m.m.

289

394

1008

1662

4. Robotar, torpeder, minor m.m.

1166

1586

799

1294

5. Materiel för stridsJedning m.m.

267

155

334

399

6. ABC-stridsmateriel m.m.

_

_

-

-

7. Sprängämnen m.m.

71

77

149

102

8. Fartyg m.m.

490

-

-

4

9. Luftfartyg m.m.

129

158

188

384

10. Fordon

11

50

130

272

11. Materiel för strålning m.m.

-

-

-

-

12. Fotomateriel

_

_

_

_

13. Hjälmar m.m.

_

_

_

2

14. Bromateriel

_

_

-

-

15. Övningsmateriel

75

63

65

20

16. Maskiner, verktyg m.m.

32

14

18

118

SUMMA

2 753

2 705

3 327

6 005

Till redovisningen av exporten år 1992 som framgår av tabell 4 kan föl­jande preciseringar göras till vissa produktområden. Inom grupp 2 (artille­ripjäser m.m.) har utförseln till ca 60 % av värdet avsett luftvärnspjäser inkl. reservdelar, och till drygt 30% pansarvärnsvapen inkl. pansarskott. Grupp 3 (ammunition m.m.) omfattar ammunition till såväl handeldvapen som grovkalibriga vapen. Utförseln under denna kategori har till ca 60 % avsett pansarvärnsammunition. Inom grupp 4 (robotar, torpeder, minor m.m.) har utförseln till ca 60 % av värdet utgjorts av robotar inkl. reservdelar och till­behör till sådan materiel, varav till ca två tredjedelar pansarvärns-och luft­värnsrobotar.

Geografisk fördelning

Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmateriel­exporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i föl­jande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning, dels på skilda regioner under år 1992 jämfört med den senaste femårsperioden (ta­bell 5), dels på enskilda länder under åren 1990, 1991 och 1992 (tabell 6).

Sammanställningen ger för handen, att Europas andel av den svenska krigs-     Skr. 1992/93:224 materielexporten visat en växande tendens (1992 ca. 70 %), medan andelen     Bilaga för Asien minskat kraftigt (1992 ca. 5 %). Australien har vidare tillkommit som en viktig mottagare (1992 ca. 17 %).

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren 1987-1992

1987

1988

1989

1990

1991

1992

Västeuropa

42

33

42

52

81

68

Nordamerika

14

11

10

8

12

8

Sydamerika

4

6

3

1

0

1

Asien

38

50

44

37

6

5

Afrika

2

0

0

0

0

0

Australien

0

0

0

2

1

17

Antal länder

40

38

36

33

36

40

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel i tusental kronor år 1990-1992 fördelad på

ci     i qqt/q.ooa

Bilaga

1992

1991

1990

Amerikas Förenta Stater

169 636

233 028

253 788

Andorra

835

92'

-

Argentina

52=

178

-

Australien

473 383

14 938

50 693

Belgien

94 429

221 048

2 293

Botswana

-

45'

-

Brasilien

9 626

2 867

36 524

Canada

67 010

96 048

19 003

Danmark

123 176

182 008

132 718

Finland

523 516

453 554

296 711

Frankrike

11083

28 343

6 023

G abon

-

-

14

Ghana

-

-

2 790

Grekland

121

_

129

Hongkong

127'

-

107'

Indien

6138

29 517

1 117 150

Indonesien

3 998

1782

-

Irland

128

41

301

Island

32=

67'

36'

Italien

7 819

9 218

14 308

Japan

26 408

6 136

34 485

Jugoslavien

-

-

53 477

Luxemburg

-

46

-

Malaysia

64 880

47 577

3 640

Mauritius

485

75'

67'

Mexico

120

_

_

Namibia

445=

49'

-

Nederländema

132 966

218 669

201 021

Nepal

91

15 133

-

Norge

589 484

617 043

477 098

Nya Zeeland

106

4 560

5 704

Pakistan

2 858

3 680

4316

Portugal

114

278

4 632

Schweiz

9 035

13 873

30 330

Singapore

21363

59 727

66 100

Spanien

2 446

5 993

53 508

Storbritannien

51322

48 538

52 969

Thailand

115

_

_

Tjeckoslovakien

405'

-

-

Tunisien

11933

219

2 483

Tyskland

37 262

163 239

201 422

Ungern

39'

57'

-

Uruguay

11028

-

-

Venezuela

685

30

79

Österrike

299 691

226 741

203 183

Summa

2 753 205

2 704 467

3 327 072

' Endast utförsel av finkaliberammunition.

10

Under år 1992 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leve-     Skr. 1992/93:224 ranser till 40 länder. Till 16 av dessa understeg exportvärdet 1 milj. kr. Av-     Bilaga seende 8 mottagare år 1992 har exporten utgjorts endast av finkaliberammu­nition.

Det kan noteras att 34 % av den samlade utförseln under år 1990 avsåg export till ett land, nämligen Indien. Denna export dominerades i sin tur av AB Bofors leveranser av fälthaubitssystem. I takt med att dessa leveranser fullföljts har Indiens andel av totalexporten fortsatt att minska, och utgjorde under år 1992 endast drygt 0,3 %. Den regionala fördelningen av exporten har förskjutits sä att länderna i Europa och Nordamerika samt Australien kommit att utgöra de helt dominerande mottagarna av svensk krigsmateriel under år 1992.

Upplåtelse av tillverkningsrättigheter m.m.

Under år 1992 har sex tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrättig­heter utom riket. De har avsett tillverkning i Amerikas Förenta Stater (två tillstånd), Canada, Finland, Japan resp. Norge. Två tillstånd har lämnats att utveckla krigsmateriel för annans räkning.

Prövningen av ärenden rörande licenser eller utveckling för annans räk­ning sker på samma sätt som när det gäller export av materielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varje tillstånd till export av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licens- eller utvecklingsavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licens- eller utvecklingsavtalets omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m.

Regeringen har med stöd av utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag som upplåtit en tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet att årligen redovisa huruvida upplåtelsen är i kraft samt, om möj­ligt, huruvida tillverkning skett på basis av denna upplåtelse.

För år 1992 gäller att 11 företag redovisat sammanlagt 80 gällande licen­supplåtelser i 19 länder.

Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare fick enligt utförsellagen inte bedrivas inom landet utan regeringens tillstånd, med vissa undantag. Under år 1992 har inget sådant tillstånd lämnats.

Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt utförsellagen skulle företag som har tillstånd att tillverka eller tillhan­dahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i utländska rätts­subjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försälj­ning av krigsmateriel.

För år 1992 gäller att 6 företag redovisat ägande i 21 utländska rättssubjekt i 12 länder.

De exporterande företagen

Skr. 1992/93:224

Bilaga

168 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel varav 35 exporterade så­dan materiel under Sr 1992. Ca. 40 mindre företag har tillstånd att handla med jakt- och sportskyttevapen.

Den främsta exportören under år 1992 var Bofors AB som svarade för ca 50% av krigsmaterielexporten. Bofors AB är sedan februari 1992 helägt dotterbolag till Celsius Industrier AB. Härutöver exporterade tre företag för mer än 100 milj. kr., nämligen Kockums AB, Saab Missiles AB och Saab Instruments AB.

Tre företag, nämligen[REDACTED_EFTERNAMN] Radar Electronics AB, NobelTech Sy­stems AB och Volvo Flygmotor AB, exporterade vardera för mellan 50 och 100 milj. kr. Sex företag exporterade för mellan 10 och 50 milj. kr. Dessa var FFV Aerotech AB, Hägglunds Vehicle AB, Norma Precision AB, SA Ma­rine AB, Saab Military Aircraft AB och Saab Training Systems AB.

Övriga företag med en export överstigande 1 milj. kr. är Mipro AB, No­belTech Electronics AB, Norabel Pyroteknik AB, Volvo Aero Support AB och Väner Plast AB.

Tillsammans svarade dessa 22 företag för ca. 99% av den totala svenska krigsmaterielexporten under är 1992.

gotab  43343, Stockholm 1993

12