Regeringens proposition

1994/95:190

Skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget Estonia

Prop.

1994/95:190

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en särskild strafflag om skydd för gravfriden vid

vraket efter passagerarfartyget Estonia. Enligt förslaget får dykning och annan

undervattensverksamhet inte bedrivas i vraket eller inom ett anslutande område i

Östersjön. Den som bryter mot förbudet skall kunna dömas till böter eller

fängelse i högst två år.

 Lagen avses träda i kraft den 1 juli 1995.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Förslag till lag om skydd för gravfriden vid vraket efter

 passagerarfartyget Estonia .............. 3

3 Ärendet och dess beredning............... 4

4 Katastrofen på Östersjön den 28 september 1994 5

5 Utredningar om katastrofen m.m........... 5

6 Överenskommelsen mellan Estland, Finland och Sverige 7

7 Rättsligt skydd för gravfriden........... 8

8 Författningskommentar.....................10

Bilaga 1 Överenskommelsen mellan Estland, Finland och14

 Sverige om m/s Estonia

Bilaga 2 Promemorians lagförslag...............20

Bilaga 3 Lagrådets yttrande....................21

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 30 mars 1995..............................22

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner överenskommelsen mellan Sverige, Estland och Finland om m/s

Estonia,

2. antar regeringens förslag till lag om skydd för gravfriden vid vraket efter

passagerarfartyget Estonia.

2 Förslag till lag om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget

Estonia

Regeringen har följande förslag till lagtext.

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § I denna lag finns bestämmelser till skydd för gravfriden i vraket efter

passagerarfartyget Estonia och i ett anslutande område i Östersjön. Det

skyddade området är rektangulärt och har, enligt det geodetiska referenssystemet

World Geodetic System 1984 (WGS 84), följande positioner som hörn.

1. 59 grader 23,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 40,000 minuter östlig längd

2. 59 grader 23,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 42,000 minuter östlig längd

3. 59 grader 22,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 42,000 minuter östlig längd

4. 59 grader 22,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 40,000 minuter östlig längd

2 § Dykning och annan undervattensverksamhet får inte bedrivas i vraket efter

passagerarfartyget Estonia eller inom det område som anges i 1 § andra stycket.

Förbudet gäller dock inte verksamhet som avser att täcka över eller skydda

vraket eller att förhindra förorening av den marina miljön från vraket, om

verksamheten bedrivs av en myndighet i Estland, Finland eller Sverige eller på

uppdrag av en sådan myndighet.

3 § Den som uppsåtligen bryter mot 2 § döms till böter eller fängelse i högst

två år. För försök döms till ansvar enligt 23 kap. brottsbalken.

4 § Föremål som någon har kommit över vid brott mot denna lag eller föremålets

värde skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Detsamma

gäller ersättning som har lämnats till den som har begått ett sådant brott.

 Egendom som har använts som hjälpmedel vid brott mot denna lag får förklaras

förverkad, om det behövs för att förebygga brott eller om det annars finns

särskilda skäl. I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat.

5 § För brott mot denna lag döms vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 §

brottsbalken inte är tillämplig.

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

3 Ärendet och dess beredning

Den 28 september 1994 förliste passagerarfartyget Estonia på Östersjön. Ett

mycket stort antal människor följde fartyget till botten.

 Estland, Finland och Sverige har ingått en överenskommelse om rättsligt skydd

för gravfriden vid vraket efter Estonia. Avtalstexten på engelska språket samt

en översättning till svenska finns i bilaga 1.

 Mot bakgrund av överenskommelsen har inom Justitiedepartementet upprättats

promemorian Skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget Estonia.

Promemorians lagförslag finns i bilaga 2.

 Promemorian var den 9 mars 1995 föremål för en hearing i Justitiedepartementet.

Vid hearingen lämnades synpunkter av Svea hovrätt, Stockholms tingsrätt,

Riksåklagaren, Sveriges advokatsamfund, Kustbevakningen, Sjöfartsverket,

Försvarsmakten och Svenska kyrkans centralstyrelse. Yttranden över promemorian

har också inkommit från Riksdagens ombudsmän och Statens haverikommission. Riks-

polisstyrelsen, Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet och General-

tullstyrelsen har avstått från att lämna synpunkter på förslagen i promemorian.

 En sammanställning över de synpunkter som framfördes vid hearingen har

upprättats inom Justitiedepartementet. Sammanställningen samt yttrandena över

promemorian finns tillgängliga i Justitiedepartementet (dnr Ju 95/644). I

lagstiftningsärendet har också inkommit skrivelser från Stiftelsen Estoniaoffren

och Anhöriga.

 I propositionen behandlas de förslag som tagits upp i promemorian.

Propositionen disponeras på så sätt att det först lämnas en kortare redogörelsen

för katastrofen (avsnitt 4). Därefter behandlas vissa utredningar och beslut i

anledning av katastrofen (avsnitt 5) samt överenskommelsen mellan Estland,

Finland och Sverige (avsnitt 6). Vidare presenteras förslaget till en lag om

skydd för gravfriden vid vraket efter Estonia (avsnitt 7). Propositionen

avslutas med en författningskommentar (avsnitt 8).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 16 mars 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över ett

förslag till lag om skydd för gravfriden vid passagerarfartyget Estonia.

Lagrådet har i sitt yttrande, som finns i bilaga 3, lämnat förslaget utan

erinran. Lagrådsremissens lagförslag är likalydande med det lagförslag som läggs

fram i denna proposition.

4 Katastrofen på Östersjön den 28 september 1994

Natten till den 28 september 1994 förliste passagerarfartyget Estonia under färd

mellan Tallinn och Stockholm. Platsen för förlisningen är belägen sydväst om

finska Utö. Fartyget förde estnisk flagg.

 Vid olyckstillfället fanns, enligt en uppskattning som är gjord med ledning av

tillgängliga passagerar- och besättningslistor, över 1 000 personer ombord. Av

dessa saknas fortfarande omkring 800. En stor del av de saknade torde finnas i

fartygsvraket.

 Estoniakatastrofen är den största civila olyckan i vår del av världen på mycket

lång tid och det är en av historiens allvarligaste fartygsolyckor. Det snabba

händelseförloppet, hårt väder, mörker och kyla gjorde att flertalet ombord

aldrig kunde lämna fartyget och att antalet överlevande blev lågt.

5 Utredningar om katastrofen m.m.

Sjöfartsverkets rapport Konsekvensanalys Estonia

I en rapport den 12 december 1994 har Sjöfartsverket redovisat ett uppdrag från

regeringen att genomföra en konsekvensanalys som underlag inför ett samlat

ställningstagande avseende omhändertagande av de omkomna från Estonia. I

rapporten sägs bl.a. följande.

 Estonia är 155,4 meter lång och 24,2 meter bred. Hon har tio däck, varav sex

med inredning för passagerare och besättning. Fartyget kunde, förutom

besättningen på 150-160 personer, föra högst 2 000 passagerare.

 Sjöfartsverket har i december 1994 genomfört en undersökning av Estonia på

olycksplatsen. Fartyget ligger i en sluttning på havsbotten på cirka 80 meters

djup. Fartyget ligger på styrbord sida med 115-120 graders slagsida. Vissa delar

av fartygets inre är relativt lättillgängliga genom bl.a. sönderslagna fönster.

 Enligt Sjöfartsverkets bedömning är det i och för sig möjligt att ta upp mellan

100 och 300 kroppar med hjälp av dykare. För att man skall få upp övriga kroppar

krävs att hela fartyget tas upp, vilket skulle innebära en påtaglig risk för

fragmentering av ett antal kroppar ombord.

 Det är tekniskt möjligt för enskilda dykare att dyka på fartyget för att

plundra det.

Regeringens beslut den 15 december 1994

Regeringen beslutade den 15 december 1994 att Estonia inte skall bärgas och att

några åtgärder för att ta upp de omkomna inte skall vidtas.

 I regeringsbeslutet sägs vidare att platsen där fartyget förliste skall

betraktas som en gravplats. För att säkerställa att gravfriden respekteras skall

fartyget täckas över och särskilda åtgärder vidtas i samarbete med de estniska

och finländska regeringarna för att skydda gravplatsen rättsligt.

Sjöfartsverkets rapport Övertäckning Estonia

Sjöfartsverket har i en rapport den 10 februari 1995 redovisat ett uppdrag från

regeringen att lämna förslag bl.a. om hur Estonia skall täckas över.

 I rapporten redogörs för olika metoder för att täcka över vraket.

Sjöfartsverket föreslår att Estonia täcks med en skalkonstruktion av betong. I

rapporten sägs att denna metod för tankarna till ett mausoleum.

 Av rapporten framgår att Estonia när hon sjönk hade ungefär 200 ton

eldningsolja och 40 ton dieselolja ombord.

Regeringens beslut den 2 mars 1995

Regeringen beslutade den 2 mars 1995 att uppdra åt Sjöfartsverket att i

huvudsaklig överensstämmelse med vad som redovisats i rapporten Övertäckning

Estonia upphandla och låta genomföra en övertäckning av Estonia med en

skalkonstruktion av betong. I beslutet sägs att det vid uppdragets genomförande

särskilt skall beaktas att platsen där fartyget förliste skall betraktas som en

gravplats. Vidare skall hänsyn tas till de miljömässiga konsekvenserna.

 I beslutet sägs vidare att Sjöfartsverket skall leda arbetet med övertäckningen

samt att uppdraget skall genomföras i samråd med ansvarig finländsk myndighet.

Ägarförhållanden m.m.

Estonia ägdes vid olyckstillfället av ett cypriotiskt bolag, Estline Marine

Company Ltd. Detta bolag ägs i sin tur till lika delar av Estonia Shipping

Company (ägare är estniska staten) och det svenska bolaget[REDACTED_EFTERNAMN] 

all positions defined by geographical coordinates in World Geodetic System 1984

(WGS 84).

ÖVERENSKOMMELSE MELLAN KONUNGARIKET SVERIGE, REPUBLIKEN ESTLAND OCH REPUBLIKEN

FINLAND OM M/S ESTONIA

KONUNGARIKET SVERIGE, REPUBLIKEN ESTLAND OCH REPUBLIKEN FINLAND, nedan kallade

de avtalsslutande parterna,

SOM ERINRAR OM katastrofen natten till den 28 september 1994 då m/s ESTONIA

sjönk i Östersjön under färd från Tallinn till Stockholm,

SOM ÖNSKAR skydda m/s ESTONIA såsom ett sista vilorum för olycksoffren från all

störande verksamhet,

SOM UPPMANAR allmänheten och alla andra stater att för all framtid visa

tillbörlig respekt för den plats där m/s ESTONIA förliste,

HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE:

ARTIKEL 1

Vraket efter m/s ESTONIA och kringliggande område såsom det definieras i artikel

2 skall betraktas som ett sista vilorum för olycksoffren och skall som sådant

visas tillbörlig respekt.

ARTIKEL 2

Det område som utgör offrens sista vilorum skall vid tillämpning av

överenskommelsen begränsas av räta linjer från punkt nr. 1 genom punkterna nr.

2,3,4 och tillbaka till punkt nr. 1:

Punkt nr. 1 (Övre vänstra) 59o23,500''''N, 21o40,000''''E

Punkt nr. 2 (Övre högra) 59o23,500''''N, 21o42,000''''E

Punkt nr. 3 (Nedre högra) 59o22,500''''N, 21o42,000''''E

Punkt nr. 4 (Nedre vänstra) 59o22,500''''N, 21o40,000''''E

samtliga positioner angivna med geografiska koordinater i World Geodetic System

1984 (WGS 84).

ARTICLE 3

The Contracting Parties hereby agree that the M/S ESTONIA shall not be raised.

ARTICLE 4

1. The Contracting Parties undertake to institute legislation, in accordance

with their national procedures, aiming at the criminalization of any activities

disturbing the peace of the final place of rest, in particular any diving or

other activities with the purpose of recovering victims or property from the

wreck or the sea-bed.

 2. The Contracting Parties undertake to make it possible to punish the

commission of an offence, established in accordance with paragraph 1 of this

Article, by imprisonment.

 3. Notwithstanding the above provisions, a Contracting Party may take measures

to cover the wreck or to prevent pollution of the marine environment from the

wreck.

ARTICLE 5

Each Contracting Party undertakes to submit information to another Contracting

Party on pending or on-going activities having been criminalized in conformity

with Article 4 and involving a vessel flying the flag of that Contracting Party.

ARTICLE 6

This Agreement shall enter into force thirty days after the date when the

Contracting Parties have notified the other Contracting Parties in writing that

the necessary constitutional procedures for its entry into force have been

completed.

ARTIKEL 3

De avtalsslutande parterna överenskommer härmed att m/s ESTONIA inte skall

lyftas.

ARTIKEL 4

1. De avtalsslutande parterna åtar sig att i enlighet med sina nationella

förfaranden införa lagstiftning som syftar till att kriminalisera all verksamhet

som stör offrens sista vilorum, särskilt dykning eller annan verksamhet i syfte

att ta upp offren eller egendom från vraket eller havsbottnen.

 2. De avtalsslutande parterna åtar sig att göra det möjligt att bestraffa brott

i enlighet med punkt 1 i denna artikel med fängelse.

 3. Utan hinder av ovannämnda bestämmelser får en avtalsslutande part vidta

åtgärder för att täcka över vraket eller för att förhindra förorening av den

marina miljön från vraket.

ARTIKEL 5

Varje avtalsslutande part åtar sig att informera en annan avtalsslutande part om

förestående eller pågående verksamhet som har kriminaliserats i enlighet med

artikel 4 och i vilken ett fartyg som för denna avtalsslutande parts flagg är

inblandat.

ARTIKEL 6

Denna överenskommelse träder i kraft trettio dagar efter den dag då de

avtalsslutande parterna skriftligen har underrättat de andra avtalsslutande

parterna om att de nödvändiga konstitutionella förfarandena för dess

ikraftträdande har fullgjorts.

Done at Tallinn on 23 February 1995 in three originals, each in the English

language.

IN WITNESS WHEREOF the undersigned, duly authorized thereto, have signed this

Agreement:

For the Republic of Estonia

For the Republic of Finland

For the Kingdom of Sweden

Upprättad i Tallinn den 23 februari 1995 i tre original, vart och ett på det

engelska språket.

TILL BEKRÄFTELSE HÄRAV har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade,

undertecknat denna överenskommelse.

För Konungariket Sverige

För Republiken Estland

För Republiken Finland

Promemorians lagförslag

Förslag till lag om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget

Estonia

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § I denna lag finns bestämmelser till skydd för gravfriden i vraket efter

passagerarfartyget Estonia och i ett anslutande område i Östersjön.

 Det skyddade området är rektangulärt och har, enligt det geodetiska

referenssystemet World Geodetic System 1984 (WGS 1984), följande positioner som

hörn.

1. 59 grader 23,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 40,000 minuter östlig längd

2. 59 grader 23,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 42,000 minuter östlig längd

3. 59 grader 22,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 42,000 minuter östlig längd

4. 59 grader 22,500 minuter nordlig bredd

 21 grader 40,000 minuter östlig längd

2 § Dykning och annan undervattensverksamhet får inte bedrivas i vraket efter

passagerarfartyget Estonia eller inom det område som anges i 1 § andra stycket.

Förbudet gäller dock inte verksamhet som avser att täcka över vraket eller att

förhindra förorening av den marina miljön från vraket.

3 § Den som uppsåtligen bryter mot 2 § döms till böter eller fängelse i högst

två år. För försök döms till ansvar enligt 23 kap. brottsbalken.

4 § Föremål som har åtkommits vid brott mot denna lag eller föremålets värde

skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Detsamma gäller

ersättning som har lämnats till den som har begått ett sådant brott.

 Egendom som har använts som hjälpmedel vid brott mot denna lag får förklaras

förverkad, om det är påkallat till förebyggande av brott eller om det annars

finns särskilda skäl. I stället för egendomen kan dess värde förklaras

förverkat.

5 § För brott mot denna lag döms vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 §

brottsbalken inte är tillämplig.

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-03-20

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt lagrådsremiss den 16 mars 1995 (Justitiedepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om skydd för

gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget Estonia.

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Lars Sjöström.

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

Regeringen beslutar proposition 1994/95:190 Skydd för gravfriden vid vraket

efter passagerarfartyget Estonia.