Regeringens skrivelse 1991/92:42

med redogörelse för svenska företags

.

verksamhet i Sydafrika

1991/92:42

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 24 oktober 1991.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf Dinkelspiel

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en redogörelse fbr svenska företags verksamhet i Syd­afrika under verksamhetsåret 1990. Bl.a. lämnas uppgifter om omsätt­ning, antal anställda, investeringar och rörelseresultat. En redovisning ges även av de uppgifter som företagen lämnat om löner och anställningsvill­kor samt sociala forhållanden for de anställda vid dotterbolagen i Sydafri­ka.

1    Riksdagen 1991/92. 1 saml Nr 42

Utrikesdepartementet

Skr. 1991/92:42

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 oktober 1991

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af Ugg­las, Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Dinkelspiel

Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika

1 Inledning

Enligt lagen (1985:98) om forbud mot investeringar i Sydafrika och Nami­bia (i det följande benämnd investeringsförbudslagen) skall svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Syd­afrika eller Namibia årligen redovisa hur verksamheten utvecklas i dessa länder. Redovisningsskyldigheten omfattar också uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala forhållanden for de anställda i dotterföre­tagen. Slutligen skall uppgifter även lämnas om förvärv av utländska foretag som äger aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiska fore­tag (indirekta företagsförvärv).

Investeringsforbudslagen och forordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia ändrades den I april 1990 (SFS 1990:78 resp. 1990:80). Ändringen innebär att investeringar i Namibia efter detta datum inte längre är förbjudna. I den efterföljande redovisning­en berörs därför inte Namibia.

Kommerskollegium skall, enligt 12§ förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika, varje år fÖre den 1 oktober till utrikesdepar­tementet lämna en redogörelse for de redovisningar som har avgetts av berörda foretag under det senaste budgetåret. En sådan redogörelse avse­ende verksamhetsåret 1990 har nu lämnats och omfattar svenska företags dotterbolag i Sydafrika. Till grand for kollegiets redogörelse ligger, för­utom de svenska moderföretagens redovisningar, även årsredovisningar avseende de sydafrikanska dotterföretagen samt upplysningar inhämtade från de svenska moderföretagen.

Min redogörelse i det följande bygger i allt väsentligt på de uppgifter som kommerskollegium har lämnat.

2 Redogörelse för företagens verksamhet

Skr. 1991/92:42

2.1 Ekonomisk redovisning

Enligt 5§ investeringsforbudslagen är en svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika skyldig att årligen till regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse pro­duktion, omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådana forhållanden som har betydelse for kontroll av lagens efterlevnad.

Närmare föreskrifter om innehållet i de årliga redovisningarna har getts i forordningen (1985:99) om forbud mot investeringar i Sydafrika.

Utöver de uppgifter som nyss nämnts skall i redovisningen även anges rörelsens resultat samt lämnas uppgift om hur gjorda investeringar har finansierats. Om rörelse har drivits genom ett utländskt dotterföretag, skall uppgift lämnas om storleken av det egna kapitalet hos dotterföreta­get. Vidare skall uppgift lämnas om innehav av dels aktier eller andelar i sydafrikanskt foretag, dels obligationer eller andra skuldförbindelser utfär­dade av sådant foretag. Slutligen skall redovisning ske av fordringar på grand av penninglån eller annan kredit och av säkerheter som ställts for sydafrikanskt företags skulder.

Redovisningen skall avse det räkenskapsår som tillämpas av den svens­ka juridiska personen. Den skall ges in till kommerskollegium senast sex månader efter räkenskapsårets slut.

Antalet redovisningsskyldiga foretag uppgick vid utgången av år 1990 till sex. Antalet har minskat jämfört med föregående år genom att Inter Forward AB sålt sitt sydafrikanska dotterbolag till ett annat foretag i Sydafrika.

Följande foretag har lämnat redovisning till kommerskollegium

1.

Atlas Copco AB

2.

Sandvik AB

3.

SkegaAB

4.

AB SKF

5.

Svedala Industri AB

6.

Uniroc AB

Företag

Verksamhetsår

Antal rörelse-

drivande dot-

terbolag i

Sydafrika

1990-12-31

1990

2

1990

1

1990

1

1990

2

1990

1

1990

2

Av kollegiets redogörelse framgår att vissa förändringar i forhållande till fbregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningen och utveck­lingen av svensk näringsverksamhet i Sydafrika. Sålunda hade de svenska företagen ett avgörande inflytande i 21 bolag i Sydafrika vid utgången av år 1990. Av dessa torde nio få betraktas som rörelsedrivande. Motsvaran­de sifiFror vid utgången av år 1989 var 22 resp. tio. I denna och de fbljande jämfbrelsema mellan 1989 och 1990 års siffror är Inter Forward AB:s andel borträknad.

fl    Riksdagen 1991/92. 1 saml. Nr 42

De svenskägda dotterföretagen har, redovisat på koncemnivå, ett aktie-     Skr. 1991/92:42 kapital som sammanlagt uppgår till ca 6,9 milj.rand (ca 15 milj.kr.). Bolagens sammanlagda egna kapital ökade under perioden med 8 % och uppgick vid utgången av år 1990 till ca 102 milj. rand (ca 228 milj.kr.).

Omsättningen hos de rörelsedrivande dotterföretagen uppgick år 1990 totalt till omkring 408 milj.rand (ca 909 milj.kr.), vilket innebär en minskning i löpande penningvärde med ca 8% jämfört med fbregående period. Om hänsyn tas till inflationen i Sydafrika blir minskningen 19%.

Det totala värdet av bolagens tillgångar minskade under perioden med 8% och uppgick vid slutet ay år 1990 till 229 milj.rand (ca 510 milj.kr.)

Anläggningstillgångarnas värde uppgick till ca 27 milj. rand (ca 60 milj.kr.) jämfört med ca 12 milj.rand året innan (ca 27 milj.kr.).

Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till ca 10 milj. rand (ca 22 milj.kr.). Jämfört med året innan innebär detta en minskning med ca 64%.

Antalet anställda vid de svenska dotterbolagen i Sydafrika minskade från 1 734 till 1 577 personer.

Utvecklingen i de svenska företagen i Sydafrika i ovannämnda avseen­den under de senaste åtta åren framgår av följande uppställning.

Svenska företags verksamhet i Sydafrika åren 19831990. (Värden i milj.rand*)

1983

1984

1985

1986

1987

1988

1989

1990

Aktiekapital

9,5

9,5

9,5

8,7

8,1

6,7

6,7

6,9

Sammanlagda egna

kapital

65

81

84

93

105

85

95

102

Värdet av totala

tillgångar

164

198

197

220

262

195

249

229

Värdet av anlägg-

ningstillgångar

25

25

23

25

30

12

12

27

Omsättning

268

315

355

411

467

374

442

408

Sammanlagt resul-

tat före skatt

11

14

14

36

43

36

27

10

Investeringar

1,5

0,8

1,5

0,2

0,1

0,2

0,1

0,1

Antalet an-

ställda

2880

2 705

2 374

2218

2167

1609

1734

1577

 1 rand = 6,60 kr. år 1983 = 4,56 kr. år 1984 = 2,93kr. är 1985 = 3,11kr. år 1986 = 3,04 kr. år 1987 = 2,60 kr. år 1988 = 2,45kr. år 1989 = 2,23 kr. år 1990

Närmare uppgifter om företagens verksamhet under åren 1988, 1989 och 1990 bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Investeringsforbudslagen föreskriver fbrbud for svenska juridiska perso­ner att företa eller bidra till att investeringar görs i Sydafrika. Lagen innehåller dock i 6 § bestämmelser enligt vilka regeringen for visst fall kan medge undantag från förbudet. Undantag får endast medges sådan juridisk person som sedan den 1 juli 1979 själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika. Undantag från investeringsforbudet får inte ge utrymme fbr en utvidgning av fbretagens verksamhet. Exempel på investe-

ringar for vilka undantag i princip medges är sådana som varit nödvändiga    Skr. 1991/92:42 fbr att ersätta försliten utrastning samt sådana som direkt syftat till en förbättring av villkoren för de svarta.

Undantagsmöjligheten innebär emellertid inte någon garanterad rätt for företagen att få fbreta ersättningsinvesteringar. Regeringen har alltid möj­lighet att avslå en investeringsansökan efter prövning av alla omständighe­ter i ärendet.

Några ansökningar om undantag av detta slag har ej inkommit under nu aktuell period. Trots att det inte berör denna period vill jag i detta sammanhang också informera om att fbrra regeringen genom beslut den 10 januari 1991 beviljat ett undantag från investeringsforbudet. På ansökan av Aktiebolaget SKF fick SKF:s sydafrikanska dotterbolag tillstånd att göra investeringar till ett värde av drygt 4 milj. rand. Investeringama syftar till att förbättra arbetsmiljön och arbetsförhållandena fbr de anställda.

Enligt 8§ investeringsfbrbudslagen kan regeringen även medge rätt for ett fbretag som sedan den 1 juli 1979 självt eller genom dotterfbretag driver rörelse i Sydafrika att tills vidare ersätta anläggningstillgångar och hyrd egendom samt göra sådana investeringar och hyra sådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden for de anställda. Ett villkor fbr ett sådant beslut är dock att fbretaget åtar sig att se till att detta inte leder till en utvidgning av verksamheten i Sydafrika. Medgivandet kan återkallas om verksamheten utvidgas eller om det i övrigt föreligger särskilda skäl.

Enligt 2§ investeringsfbrbudslagen får svensk juridisk person inte ge­nom handling eller underlåtenhet bidra till att anläggningstillgångar an­skaffas. Inte heller får egendom hyras fbr att stadigvarande brakas eller innehas i ett dotterbolags rörelse, om hyresavtalets löptid är avpassad till egendomens ekonomiska livslängd, s. k. finansiell leasing. Utan hinder av detta fbrbud får dock årligen anskaffas tillgångar och egendom hyras till ett sammanlagt värde av högst 100000 kr. Detta undantag får inte möjliggöra en utvidgning av verksamheten.

Av de fbretag som lämnat redovisning har tre angett att anskaffning av anläggningstillgångar skett under verksamhetsåret. Dessa tre fbretag är Skega AB, AB SKF och Uniroc AB. Såvitt framgår av redovisningarna har   . investeringama inte möjliggjort någon utvidgning av de berörda företa­gens verksamhet.

När det gäller Atlas Copco AB framgår av dotterbolagens årsredovis­ningar att investeringar fbretagits. Investeringama i det bolag som ingått i Atlas Copco-grappen under hela år 1990 ryms inom det fria investerings­området om 100000 kr. och synes inte ha möjliggjort någon utvidgning av verksamheten.

Svedala Industri AB:s dotterbolag har ingått tre leasingavtal. Dessa har i

årsredovisningen upptagits som om det vore fråga om finansiell leasing.

Företaget uppger att äganderätten till objekten inte skall övergå på det

sydafrikanska dotterbolaget varför fbrfarandet enligt sydafrikansk lagstift­

ning anses som operationell leasing. Värdet överstiger den uppsatta grän­

sen om 100000 kr., men egendomen torde inte ha möjliggjort någon

utvidgning av verksamheten.

5

Secoroc (Pty) Ltd, som tillhör Uniroc AB, har vid försäljningen av sin stålrörelse medgivit köparen, ett sydafrikanskt fbretag, anstånd på del av köpeskillingen. Beloppet skall avbetalas i fyra delar med början år 1991 och i sin helhet ha eriagts år 1994. Uniroc AB uppger att betalningsanstån­det var ett absolut krav fbr att fbrsäljningen av stålröfelsen skulle kunna genomfbras samt att syftet var att minska fbretagets verksamhet i Sydafri­ka.

Enligt kommerskollegiets bedömning står inte det lämnade anståndet i överensstämmelse med 1 § första stycket 2 investeringsförbudslagen. Kol­legiet anser dock, med hänsyn till omständighetema och syftet, att det finns skäl att godta fbrfarandet.

Jag finner fbr egen del inte anledning att vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av vad jag nu redovisat.

Skr. 1991/92:42

2.2 Social redovisning

Enligt 5§ investeringsförbudslagen skall företagen lämna redovisning om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden fbr de anställda i Sydafrika. Uppgifter skall också lämnas om planerade och vidtagna fbr-ändringar fbr de anställda i nu angivna avseenden. De lämnade uppgifter­na är inte till alla delar enhetliga och därfbr inte till fullo jämfbrbara.

Svedala Industri AB har inte kunnat lämna någon fullständig social redovisning med hänvisning till att det sydafrikanska dotterbolaget i hu­vudsak anlitar konsulter (4 av 5 anställda).

Tillsammans har fbretagen 1 577 anställda varav mer än hälften (887) är svarta, färgade och asiater.

Vita

Svarta

Färgade m. fl.

Tot. anställda

Atlas Copco

77

(62)

31        (25)

9

(6)

117       (93)

Sandvik

232

(241)

276     (282)

14

(18)

522      (541)

Skega

32

(31)

21        (21)

8

(8)

61        (60)

SKF

261

(283)

160     (174)

147

(151)

568      (608)

Svedala

5         (5)

Uniroc

83

(149)

211      (246)

10

(32)

304     (427)

Totalt

685

(766)

699      (748)

188

(215)

1577   (1734)

Anm: Siffror inom parentes anger motsvarande siffror fbr fbregående redovisningsperiod.

Segregation på arbetsplatserna fbrekommer inte. Vid ett av fbretagen är dock arbetamas omklädningsram inte integrerade.

Vid samtliga fbretag, med undantag för Skega AB:s och ett av Atlas Copco AB:s dotterbolag, var de anställda organiserade i olika fackfbr-eningar, och fackligt arbete tilläts bedrivas på arbetsplatsen och på betald arbetstid. Villkoren reglerades vanligtvis i överenskommelser mellan fbre­taget och berörda fackfbreningar. Skega, med totalt 61 anställda, har anfbrt bristande intresse från de anställdas sida som skäl for att fackför­eningar och fackligt arbete inte finns vid dotterföretaget. Desoutter (SA), dotterföretag till Atlas Copco, med totalt 22 anställda, har inte inkommit med förklaring till varför inga fackföreningar finns vid företaget.

Vad avser löner hade samtliga företag uppgivit sig tillämpa principen Skr. 1991/92:42 om lika lön för lika arbete. Företagen hävdade att ingen diskriminering förekommer vid extern eller intern rekrytering. Målsättningen var att få fram fler kvalificerade svarta kandidater till olika högre befattningar. Flertalet företag tillämpade i genomsnitt en minimilön om ca 5,97 rand i timmen (motsvarande ca 1076 rand i månaden), vilket i jämförelse med löneläget i stort i Sydafrika låg över det normala. Minimilönen var i Sydafrika 300 rand/år 1990. Den genomsnittliga lönehöjningen under år 1990 uppgick för de svarta anställda till ca 15%.

Utöver löner svarade företagen för olika sociala förmåner såsom pen­sioner, olycksfalls-, liv- och invaliditetsförsäkringar, semester och sjuk­vård. Däratöver bidrog flertalet företag med stöd för utbildning till de svarta anställdas bam i form av skolavgifter, kostnader för böcker, stipen­dier m. m. Detta stöd omfattade även bams högre studier. Även lån för anskaffning av bostad eller förbättring av bostadsstandarden har tillhanda­hållits. Vidare gavs subventionerade eller fria måltider och transporter.

Flertalet företag satsade också på utbildning av sina svarta anställda i form av yrkesutbildning men även basutbildning. Årliga budgetar för utbildningsprogram anslogs och all yrkesutbildning skedde på betald ar­betstid.

3 Redovisning av uppgifter om indirekta

företagsförvärv m.m.

Av kommerskollegiets redogörelse framgår att uppgift om indirekt före­tagsförvärv inlämnats av ett företag. Atlas Copco AB har meddelat att ett av företagets dotterbolag i England den 16 mars 1990 förvärvat det engels­ka bolaget Desoutter Brothers (Holding) Ltd, vilket äger samtliga aktier i det sydafrikanska bolaget Desoutter (SA)(Pty) Ltd i Sandton, Transvaal.

4 Sammanfattning

Kommerskollegium har i sin redovisning avslutningsvis konstaterat att ett par mindre avsteg från investeringsförbudslagen har noterats. Inte i något fall har avstegen dock syftat till eller medfört någon utvidgning av verk­samheten i Sydafrika. Sammanfattningsvis anser kollegiet att efterlevna­den av investeringsförbudslagen får anses god under den aktuella perio­den. Jag delar denna uppfattning.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört i det föregående.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan.

I

Skr. 1991/92:42

40

c

O

c

C

rt

kZ

:03

to

1,

f*-l f*-l

O,

O ov

"t u

*'

osoC

os .

m

 -"i-

(N O (N 00

' in     00 

m       r

a\

0

Im

«

>.

«

2=0

B

|S

00

C3   U-

Ii

ä o

O ON

O 

O os       O in (N

O 

O ov       o 

O 

8

3 

Jj

C3   U   U

ö

n ra M.-

CQ c/5

J

M. °

O 

O

-o       c/3 

1

12 " 

= w

S   c/3

12

i.2

1 idi=g

II 

wc

izic/3 C-PQ

O 

T3

00 Tl-

o> 0\

a

os

c

£

u

'c

rt 

«

5

o

.

o 3

i-i

u

Si-g

O

vo"

»

'

V

ov 00

VO o"

yr, Ov"

VO

00 Ov

r ov

O

VO

00 

u-i oo 

ov

vn

Skr. 1991/92:42

8

«

O

>.

Crt

8

c u u > . c

c/3 13 ca._

8      8   8

o-g '-     -a

fS

ä

å

ö

ii

2 c 

wc

   o c o u -H

C/5     OCLOQfecJj 

00

1

0\

a

a

t:oq 

09 

+1

Norstedts Tryckeri AB, Stockholm 1991