Regeringens proposition

1996/97:132

Delgivning med aktiebolag

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 6 februari 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att delgivning med ett aktiebolag under vissa

förutsättningar skall kunna ske genom att en handling skickas i lösbrev utan

krav på kvittens. Handlingen skall skickas till den postadress som bolaget låtit

registrera i aktiebolagsregistret hos Patent- och registreringsverket. På samma

sätt som vid förenklad delgivning skall ett kontrollmeddelande om delgivningen

skickas till adressen. Delgivningssättet skall bara få användas om det inte är

olämpligt med hänsyn till omständigheterna. Delgivning med aktiebolaget skall

normalt anses ha skett två veckor efter att kontrollmeddelandet avsänts. Det

föreslagna delgivningsförfarandet kallas särskild delgivning med aktiebolag.

 Enligt förslaget skall särskild delgivning med aktiebolag föregås av

åtminstone ett delgivningsförsök med någon behörig ställföreträdare. Om det

bedöms som utsiktslöst behöver något sådant försök inte göras.

 Särskild delgivning med aktiebolag föreslås kunna användas för delgivning av

alla slags handlingar. Det skall endast kunna användas av myndigheter.

 Om den i aktiebolagsregistret angivna adressen inte existerar, om uppgiften är

inaktuell eller på annat sätt felaktig eller om adressuppgift helt saknas skall

delgivning med aktiebolaget få ske genom kungörelse.

 Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1997.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4

2 Lagtext.................................................... 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428) 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om

 förvaltning av samfälligheter....................... 11

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:533) om

 fiskevårdsområden................................... 12

3 Ärendet och dess beredning................................. 14

4 Gällande rätt.............................................. 14

5 Bakgrund ................................................. 15

6 Delgivning med aktiebolag genom lösbrev som skickas till bolagets

 registrerade adress........................................ 16

7 Förutsättningar för att använda särskild delgivning med aktiebolag

 20

8 Kontrollmeddelande ........................................ 21

9 Tidpunkten då aktiebolaget skall anses delgivet............ 23

10 Närmare om tillämpningsområdet för särskild delgivning med

 aktiebolag ................................................ 24

11 Kungörelsedelgivning....................................... 25

12 Ekonomiska konsekvenser.................................... 26

13 Ikraftträdande............................................. 27

14 Författningskommentar...................................... 27

 14.1 Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428)

 27

 14.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om

 förvaltning av samfälligheter....................... 29

 14.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:533) om

 fiskevårdsområden................................... 29

Bilaga 1 Promemorians lagförslag............................. 30

Bilaga 2 Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över

 promemorian......................................... 35

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag.........................

 36

Bilaga 4 Lagrådets yttrande.................................. 44

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 februari 1997. 46

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428),

 2. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfällig-heter,

 3. lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden.

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428)

 Härigenom föreskrivs att 3, 9, 16, 17 och 19 §§ delgivningslagen (1970:428)

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §1

--------------------------------------------------------------------

 Myndighet ombesörjer delgiv- Myndighet ombesörjer delgiv-

ning genom att sända handlingen ning genom att sända handlingen

med post eller överlämna den med med post eller överlämna den med

bud eller på annat sätt till den bud eller på annat sätt till den

sökte, varvid som bevis att sökte, varvid som bevis att

denne har mottagit försändelsen denne har mottagit försändelsen

begäres delgivningskvitto eller begärs delgivningskvitto eller

mottagningsbevis (ordinär del- mottagningsbevis (ordinär del-

givning). Ordinär delgivning givning). Ordinär delgivning kan

kan också ske genom förenklad också ske genom förenklad del-

delgivning enligt 3 a §. givning enligt 3 a § eller genom

 särskild delgivning med

 aktiebolag enligt 9 § tredje

 stycket.

 Om det finns anledning antaga att delgivningskvitto eller mottagningsbevis ej

kommer att lämnas eller ej kommer att erhållas i tid, får myndighet som

regeringen bestämmer ombesörja att handlingen överlämnas till den sökte i

särskild ordning genom postbefordringsföretag som regeringen bestämmer (särskild

postdelgivning).

 När det är lämpligt, får en myndighet delge kallelser, meddelanden och andra

handlingar, som inte är omfattande eller annars av svårtillgängligt innehåll,

genom att innehållet läses upp vid telefonsamtal med den sökte och handlingen

därefter sänds till denne med post (telefondelgivning). Sådan delgivning får

inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet

vid myndigheten inleds.

 Kan delgivning inte ske enligt första - tredje styckena, får delgivning ske

genom stämningsman eller annan, vars intyg enligt 24 § första stycket utgör

fullt bevis om delgivning (stämningsmannadelgivning).

 I fall som avses i 15 och 16 §§ får delgivning ske genom kungörelse

(kungörelsedelgivning).

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1995:1311.

 9 §2

 Skall delgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas

handlingen till någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller,

om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföreträ-

dare men finns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den

juridiska personens angelägenheter, överbringas handlingen till denne.

 Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms

delgivningsförsök som utsiktslösa, får delgivning ske genom att handlingen över-

bringas till en suppleant för en behörig ställföreträdare. Suppleanten skall

utan dröjsmål lämna handlingen till någon som har rätt att företräda den

juridiska personen.

--------------------------------------------------------------------

 Om ett försök till delgivning

 med ett aktiebolag enligt första

 stycket har misslyckats eller

 delgivningsförsök bedöms som

 utsiktslösa och det inte är olämp-

 ligt med hänsyn till

 omständigheterna, får delgiv-ning

 ske genom att myndigheten sänder

 handlingen med post till

 aktiebolaget och minst en dag

 senare skickar ett meddelande

 om att handlingen har sänts

 (särskild delgivning med aktie-

 bolag). Handlingen och med-

 delandet skall skickas till den

 postadress som är registrerad för

 bolaget i aktiebolagsregistret

 som förs av Patent- och regist-

 reringsverket.

 Delgivning med dödsbo genom att handlingen överbringas till någon av

dödsbodelägarna får ske endast om denne sitter i boet eller om delgivningen

föranleds av att dödsboet innehar fast egendom som är taxerad som

lantbruksenhet. Dödsbodelägare som mottagit handlingen skall utan dröjsmål

underrätta övriga delägare om delgivningen.

 Dödsbodelägare som sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om

boet ej förvaltas av delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan

dröjsmål lämnas till någon som har rätt att företräda boet.

**FOOTNOTES**

2 Senaste lydelse 1990:1410.

 16 §3

--------------------------------------------------------------------

 Delgivning med en obestämd Delgivning med en obestämd

krets personer sker genom krets personer sker genom kungö-

kungörelse. Kungörelsedelgivning relse.

får också användas, om ett stort Kungörelsedelgivning får också

antal personer skall delges användas

och det skulle innebära större 1. om ett stort antal

kostnad och besvär än som är personer skall delges och det

försvarligt med hänsyn till skulle innebära större kostnad

ändamålet med delgivningen att och besvär än som är försvarligt

överbringa handlingen eller med hänsyn till ändamålet med del-

meddelande enligt 6 § andra givningen att överbringa hand-

stycket till envar av dem. lingen eller meddelande enligt

 6 § andra stycket till var och

 en av dem,

 Företrädes delägare eller med- 2. om delägare eller medlemmar

lemmar som avses i 10 § ej av som avses i 10 § inte företräds av

känd styrelse eller förvaltare känd styrelse eller förvaltare

och finns ej heller någon sam- och det inte heller finns någon

mankallande, får kungörelse- sammankallande och delägarna

delgivning användas, om del- eller medlemmarna är fler än tio,

ägarna eller medlemmarna är fler

än tio. 3. om en juridisk person i

 Kungörelsedelgivning får också strid med gällande bestämmelser

användas om en juridisk person saknar registrerad behörig

i strid med gällande företrädare och någon i Sverige

bestämmelser saknar registrerad bosatt person inte har utsetts

behörig företrädare och någon i att på den juridiska personens

Sverige bosatt person inte har vägnar ta emot delgivning samt

utsetts att på den juridiska försök till delgivning enligt 9

personens vägnar ta emot del- och 11-13 §§ har misslyckats

givning samt försök till delgiv- eller bedömts som utsiktslösa,

ning enligt 9 och 11-13 §§ har eller

misslyckats eller bedömts som

utsiktslösa. 4. om ett aktiebolag saknar

 en registrerad postadress som

 kan användas för delgivning

 enligt 9 § tredje stycket.

 17 §4

--------------------------------------------------------------------

 Kungörelsedelgivning sker Kungörelsedelgivning sker

genom att handlingen hålls genom att handlingen hålls till-

tillgänglig viss tid hos gänglig viss tid hos myndigheten

myndigheten eller på plats, som eller på plats, som myndigheten

myndigheten bestämmer, och bestämmer, och genom att

genom att meddelande härom och meddelande härom och om

om handlingens huvudsakliga handlingens huvudsakliga inne-

innehåll införs i Post- och håll införs i Post- och Inrikes

Inrikes Tidningar och ortstid- Tidningar och ortstidning eller

ning eller endera av dessa endera av dessa inom tio dagar

inom tio dagar från beslutet om från beslutet om kungö-

kungörelsedelgivning. Om det relsedelgivning. Om det finns

finns särskild anledning att särskild anledning att anta att

anta att införande i tidning är införande i tidning är menings-

meningslöst, får meddelandet i löst, får meddelandet i stället

stället anslås i myndighetens anslås i myndighetens lokal inom

lokal inom samma tid. Detta samma tid. Detta förfarande får

förfarande får också användas, om också användas, om kungörelse-

kungörelsedelgivning enligt 15 § delgivning enligt 15 § ägt rum

ägt rum och därefter ny del- och därefter ny delgivning skall

givning skall ske i samma mål ske i samma mål eller ärende. Vid

eller ärende. Vid delgivning i delgivning i fall som avses i

fall som avses i 16 § första 16 § andra stycket 1 med de

stycket andra meningen med de personer som hyr eller annars

personer som hyr eller annars innehar lägenhet i samma fastig-

innehar lägenhet i samma het skall dessutom meddelandet

fastighet skall dessutom med- anslås inom fastigheten på lämp-

delandet anslås inom ligt sätt inom tio dagar från be-

fastigheten på lämpligt sätt inom slutet om kungörelsedelgivning.

tio dagar från beslutet om kun-

görelsedelgivning. I fall som avses i 16 § första

 I fall som avses i 16 § första stycket och andra stycket 1 och

och andra stycket sänds 2 sänds dessutom meddelande med

dessutom meddelande med post post till någon eller några av de

till någon eller några av de personer som söks för delgivning

personer som söks för delgivning under deras vanliga adresser för

under deras vanliga adresser att vara tillgängligt för alla

för att vara tillgängligt för dem som avses med delgivningen.

alla dem som avses med Ingår statlig myndighet eller

delgivningen. Ingår statlig kommun bland dem som avses med

myndighet eller kommun bland delgivningen, skall sådant med-

dem som avses med delande alltid sändas till

delgivningen, skall sådant myndigheten eller kommunen.

meddelande alltid sändas till Gäller delgivningen i fall som

myndigheten eller kommunen. avses i 16 § andra stycket 1 de

Gäller delgivningen i fall som personer som hyr eller annars

avses i 16 § första stycket innehar lägenhet i samma fastig-

andra meningen de personer som het, skall i stället handlingen

hyr eller annars innehar eller meddelandet enligt 6 §

lägenhet i samma fastighet, andra stycket sändas med post

skall i stället handlingen till var och en av dem, om

eller meddelande enligt 6 § inte också detta förfarande

andra stycket sändas med post skulle medföra större kostnad och

till var och en av dem, om besvär än som är försvarligt med

inte också detta förfarande hänsyn till ändamålet med delgiv-

skulle medföra större kostnad ningen.

och besvär än som är försvarligt

med hänsyn till ändamålet med Har i fall som avses i 16 §

delgivningen. andra stycket 3 den juridiska

 Har i fall som avses i 16 § personen en registrerad post-

tredje stycket den juridiska adress, sänds dessutom medde-

personen en registrerad post- lande med post till den

adress, sänds dessutom med- juridiska personen under denna

delande med post till den adress.

juridiska personen under denna

adress.

 19 §5

 Delgivning har skett genom att den som söks för delgivning själv har mottagit

handlingen, oavsett på vilket sätt den kommit honom till handa. Har den sökte

kvitterat postförsändelse som hämtats av bud, skall den anses ha kommit honom

till handa samma dag som den avhämtats av budet.

 Förekommer vid särskild postdelgivning eller stämningsmannadelgivning att den

som sökes för delgivning vägrar att taga emot handlingen, anses delgivning ändå

ha skett.

 Delgivning skall anses ha skett

 enligt 6 § andra stycket genom att handlingen är tillgänglig och meddelandet

delgivits,

 enligt 3 a § när två veckor förflutit från det att meddelandet skickades med

post och det inte med hänsyn till omständigheterna framstår som osannolikt att

handlingen före tvåveckorsfristens utgång kommit fram till den söktes senast

kända adress,

 enligt 3 § tredje stycket, 12 eller 13 § genom att det blivit fullgjort som

föreskrivs där,

--------------------------------------------------------------------

 enligt 9 § tredje stycket när

 två veckor förflutit från det att

 meddelandet skickades med post

 och det inte med hänsyn till

 omständigheterna framstår som

 osannolikt att handlingen före

 tvåveckorsfristens utgång kom-mit

 fram till den registrerade

 postadressen,

 enligt 15 § andra stycket sista punkten genom att handlingen lämnats i den

söktes hemvist eller fästs på dörren till hans bostad,

 enligt 17 § på tionde dagen efter beslutet om kungörelsedelgivning under

förutsättning att det blivit fullgjort som föreskrivs i paragrafens första

stycke.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

3 Senaste lydelse 1992:1250.

4 Senaste lydelse 1993:1688.

5 Senaste lydelse 1993:1688.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av

samfälligheter

 Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1973:1150) om förvaltning av

samfälligheter skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 §

--------------------------------------------------------------------

 Till sammanträdet skall Till sammanträdet skall

samtliga kända delägare kallas. samtliga kända delägare kallas. Är

Är det ovisst vilken av flera det ovisst vilken av flera som

som är delägare, kallas är delägare, kallas samtliga. Om

samtliga. Om det kan antagas det kan antas att okända delägare

att okända delägare finns, finns, utfärdas kallelse även på

utfärdas kallelse även på dessa. dessa.

--------------------------------------------------------------------

 Kallelse skall i god tid före Kallelse skall i god tid före

sammanträdet delges delägarna. sammanträdet delges delägarna. För

10 § första stycket och 16 § sådan delgivning gäller inte

andra stycket delgivningslagen bestämmelserna i 10 § första

(1970:428) äger icke tillämpning stycket och 16 § andra stycket 2

på sådan delgivning. delgivningslagen (1970:428).

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden

 Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1981:533) om fiskevårdsområden skall ha

följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

14 §1

--------------------------------------------------------------------

 Förrättningsmannen skall kalla Förrättningsmannen skall kalla

ägarna av fisket till samman- ägarna av fisket till samman-

trädet. Kallelsen skall trädet. Kallelsen skall innehålla

innehålla en kort beskrivning en kort beskrivning av den

av den avsedda avsedda områdesbildningen samt

områdesbildningen samt uppgift uppgift om tid och plats där

om tid och plats där ansökningshandlingarna och

ansökningshandlingarna och fiskerättsförteckningen finns

fiskerättsförteckningen finns till-gängliga. I kallelsen skall

till-gängliga. I kallelsen anges att ägare av fiske bör

skall anges att ägare av fiske senast vid sammanträdet

bör senast vid sammanträdet muntligen eller skriftligen

muntligen eller skriftligen framföra sina syn-punkter på

framföra sina syn-punkter på områdesbildningen och

områdesbildningen och fiskerättsförteckningen samt lägga

fiskerättsförteckningen samt fram skriftlig utredning som

lägga fram skriftlig utredning han önskar åberopa till stöd för

som han önskar åberopa till stöd erinringar mot fiskerätts-

för erinringar mot fiskerätts- förteckningen. Om det inte kan

förteckningen. Om det inte kan antas, att fiskerättsförteck-

antagas, att fiskerättsförteck- ningen är fullständig, utfärdas

ningen är fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av

kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsen skall i god

fiske. Kallelsen skall i god tid före sammanträdet delges

tid före sammanträdet delges ägarna av fisket. För sådan

ägarna av fisket. För sådan delgivning gäller inte bestäm-

delgivning gäller inte bestäm- melserna i 10 § första stycket

melserna i 10 § första stycket och 16 § andra stycket 2 delgiv-

och 16 § andra stycket delgiv- ningslagen (1970:428).

ningslagen (1970:428).

 Förrättningsmannen skall alltid underrätta kommunen om innehållet i kallelsen.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även då

ett nytt sammanträde utsätts. Om vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och

plats för nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats i

föreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1991:380.

3 Ärendet och dess beredning

Ett antal myndighetschefer i Stockholms län som samverkar i ett projekt kallat

SAMEB har i ett brev till Justitiedepartementet i november 1994 föreslagit vissa

förändringar i bestämmelserna om delgivning med juridiska personer.

 En promemoria har därefter upprättats inom Justitiedepartementet -

Promemoria om delgivning av aktiebolag. Promemorians lagförslag finns i bilaga

1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns

i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Justitie-

departementet (dnr Ju94/4263).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 16 januari 1997 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har godtagit förslagen men lämnat

vissa synpunkter som behandlas i avsnitt 6 och 14.1. Lagrådets yttrande finns i

bilaga 4.

4 Gällande rätt

En juridisk person delges normalt genom att handlingen överlämnas till någon som

har rätt att företräda den juridiska personen, varvid det samtidigt begärs någon

form av mottagningsbevis. Bestämmelser om delgivning finns i delgivningslagen

(1970:428).

 Enligt 9 § första stycket delgivningslagen sker delgivning med annan juridisk

person än staten genom att handlingen överbringas till någon som, ensam eller

tillsammans med annan, har behörighet att företräda den juridiska personen.

Enligt andra stycket får handlingen under vissa omständigheter överbringas till

en suppleant för en behörig företrädare. I 11-13 §§ delgivningslagen behandlas

delgivning genom ombud, surrogatdelgivning och kontorsdelgivning. I samtliga

dessa fall krävs en kvittens eller något annat intyg om mottagandet.

 Enligt 16 § tredje stycket får delgivning ske genom kungörelse om en juridisk

person i strid med gällande bestämmelser saknar registrerad behörig

ställföreträdare och någon i Sverige bosatt person inte har utsetts att på den

juridiska personens vägnar ta emot delgivning samt försök till delgivning enligt

9 och 11-13 §§ har misslyckats eller bedöms som utsiktslösa.

 Juridiska personer har som regel en skyldighet att låta registrera bl.a.

postadress. För aktiebolag finns bestämmelser om denna skyldighet i bl.a.

aktiebolagslagen (1975:1385).

 Enligt 2 kap. 9 § aktiebolagslagen skall ett aktiebolag anmälas för

registrering inom viss tid efter stiftelseurkundens undertecknande. Enligt 18

kap. 1 § aktiebolagslagen är Patent- och registreringsverket (PRV)

registermyndighet för aktiebolag. En anmälan skall innehålla bl.a. bolagets

postadress, jfr 2 § aktiebolagsförordningen (1975:1387). Om bolagets postadress

ändras skall bolaget enligt 8 kap. 15 § aktiebolagslagen genast anmäla detta

för registrering.

5 Bakgrund

 Det är väl känt inom rättsväsendet och förvaltningen att delgivning med

juridiska personer ofta skapar problem som tar både tid och resurser i anspråk.

En del av arbetet består i adress- och behörighetskontroller. Förnyade

adresskontroller på grund av att delgivningsförsändelser kommer i retur ingår i

detta arbete. En annan del av arbetet är att försöka påträffa någon behörig

ställföreträdare att överlämna handlingen till och att skaffa sig bevis om

delgivning. Särskilda svårigheter uppstår vid förändringar i företrädarkretsen.

Det är inte ovanligt att personer som driver verksamhet i bolagsform försöker

hålla sig undan delgivning, särskilt när de befinner sig på svarandesidan i en

process.

 Förutom att själva delgivningsarbetet således kräver stora resurser medför det

självfallet stora samhällsekonomiska kostnader om vissa personer kan förhala

olika förfaranden genom att hålla sig undan. Som exempel kan nämnas att det

såväl för staten som för enskilda borgenärer kan innebära ränteförluster och

värdefall om ett förfarande drar ut på tiden. Det finns därför enligt

regeringens mening ett stort behov av effektivare delgivningsmetoder för

delgivning med juridiska personer.

 I den remitterade promemorian föreslås att delgivning med ett aktiebolag under

vissa förutsättningar skall kunna ske genom att en handling sänds med post till

bolaget utan krav på kvittens. Handlingen skall enligt förslaget skickas till

den postadress som bolaget låtit registrera i aktiebolagsregistret som förs av

PRV. Något kontrollmeddelande som vid förenklad delgivning enligt 3 a §

delgivningslagen föreslås inte. Delgivning skall anses ha skett två veckor efter

att handlingen skickades, om det inte med hänsyn till omständigheterna framstår

som osannolikt att handlingen före tvåveckorsfristens utgång kommit fram till

adressen. Det nya delgivningssättet skall kallas särskild delgivning med

aktiebolag.

 Särskild delgivning med aktiebolag skall enligt promemorian, på samma sätt som

vid delgivning med en suppleant, föregås av minst ett delgivningsförsök med en

behörig ställföreträdare eller med någon som har rätt att sammankalla dem som

skall besluta i aktiebolagets angelägenheter. Om det bedöms som utsiktslöst

skall något sådant försök inte behöva göras. Delgivningssättet skall även kunna

användas när aktiebolaget inte har någon registrerad styrelse.

 Särskild delgivning med aktiebolag föreslås kunna användas för delgivning av

alla slags handlingar. Delgivningssättet skall kunna användas endast av

myndigheter. Om ett aktiebolag inte har anmält någon postadress till PRV eller

den registrerade adressen är felaktig skall kungörelsedelgivning kunna ske.

6 Delgivning med aktiebolag genom lösbrev som skickas till bolagets

registrerade adress

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Delgivning med ett aktiebolag skall kunna |

| ske genom att en handling skickas med post till bolaget utan |

| krav på kvittens. Handlingen skall skickas till den postadress |

| som bolaget låtit registrera i aktiebolagsregistret som förs av |

| PRV. Det föreslagna delgivningssättet skall kallas särskild |

| delgivning med aktiebolag och är en variant av ordinär |

| delgivning. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller

lämnar det utan erinran. Sveriges Industriförbund menar att ytterligare

överväganden bör göras innan förslaget kan genomföras. Riksdagens ombudsmän

avstyrker förslaget med hänvisning till att aktiebolag som sköts på ett lojalt

sätt riskerar att drabbas av rättsförluster om förslaget genomförs. Riksdagens

ombudsmän menar att delgivningssättet i vart fall inte bör få användas vid

delgivning med ett bolag som saknar registrerad behörig ställföreträdare. Flera

av remissinstanserna har synpunkter på olika detaljer i förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Såsom redovisats i avsnitt 5 föreslås i

promemorian ett nytt delgivningssätt. Delgivning med aktiebolag föreslås kunna

ske genom att en handling sänds med post till bolaget utan krav på kvittens.

Handlingen skall skickas till den postadress som bolaget låtit registrera i

aktiebolagsregistret som förs av PRV. Delgivningssättet skall kallas särskild

delgivning med aktiebolag.

 De allra flesta av remissinstanserna ställer sig positiva till en sådan

ordning. Några av remissinstanserna har dock synpunkter på den närmare

utformningen av förslaget. Vi återkommer till dessa synpunkter i det följande.

 Riksdagens ombudsmän avstyrker däremot förslaget och menar att aktiebolag som

sköts på ett lojalt sätt skulle riskera att drabbas av rättsförluster om

förslaget genomförs.

 Som vi konstaterat i det föregående finns det ett stort behov av effektivare

metoder för delgivning med juridiska personer. Ett system med delgivning genom

lösbrev utan krav på kvittens skulle kunna medföra väsentliga förbättringar

gentemot nuvarande förhållanden. Som Riksdagens ombudsmän påpekar är

promemorians förslag för svensk del ett nytt sätt att se på frågan om delgivning

med aktiebolag. En jämförelse kan däremot göras med engelsk rätt. Den engelska

motsvarigheten till våra aktiebolag skall alltid ha ett registrerat kontor och

bolaget kan med laglig verkan delges genom försändelser med post till denna

adress. På samma sätt bör det även i Sverige kunna ställas krav på den som har

förmånen att få driva en verksamhet utan personligt ekonomiskt ansvar. Samtidigt

är det naturligtvis av stor vikt att ett aktiebolag som sköts på ett seriöst

sätt inte riskerar att drabbas på det sätt som Riksdagens ombudsmän befarar.

 När man överväger om en ordning som den nu föreslagna är godtagbar från

rättssäkerhetssynpunkt är det naturligtvis i första hand en sak som skulle kunna

inge betänkligheter, nämligen att försändelsen överhuvudtaget aldrig når

aktiebolagets adress. Detta kan i huvudsak bero på två faktorer. Fel adress kan

vara angiven på försändelsen och även om rätt adress är angiven kan försändelsen

komma på avvägar under postbehandlingen.

 Avsikten är alltså att den handling som skall delges ett aktiebolag skall

sändas till den postadress som är registrerad hos PRV i aktiebolagsregistret.

Det kan naturligtvis förekomma att fel adress anges på delgivningsförsändelsen.

Detta kan antingen bero på att den korrekta adressen inte finns i registret

eller att den myndighet som skall delge handlingen av misstag anger en felaktig

adress.

 Konkursförvaltarkollegiernas förening anför i sitt remissvar att förslaget bör

utformas så att postförsändelsen skall sändas rekommenderad för att delgivning

skall anses ha skett. Skillnaden gentemot i dag, då det krävs att någon behörig

företrädare har kvitterat försändelsen, torde i sådant fall endast bli att

myndigheten inte behöver efterforska vem som löst ut försändelsen. Ett problem

vid delgivning med juridiska personer är ofta just att det är omöjligt att

utläsa vem som hämtat en viss handling. Detta problem skulle kunna lösas om

bestämmelserna får den utformning som Konkursförvaltarkollegiernas förening

föreslår. Emellertid skulle det inte lösa problemet att handlingen

överhuvudtaget inte hämtas ut. Den effektivitetsvinst som uppstår genom att

handlingen inte behöver kvitteras är enligt regeringens mening ett av de

väsentligaste momenten i promemorians förslag. Konkursförvaltarkollegiernas

förenings förslag medför inte att denna effektivitetsvinst skulle uppnås.

Regeringen anser därför att man bör söka andra möjligheter för att förvissa sig

om att handlingen kommit fram till rätt adress.

 Ett aktiebolag är skyldigt att från starten anmäla korrekt postadress till PRV

och att genast anmäla eventuella ändringar av adressen. Bestämmelser om dessa

skyldigheter finns i aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen. Enligt 2 kap.

9 § aktiebolagslagen skall ett aktiebolag anmälas för registrering inom viss tid

efter stiftelseurkundens undertecknande och anmälan skall enligt 2 §

aktiebolagsförordningen innehålla bl.a. bolagets postadress. Om bolagets

postadress ändras skall bolaget enligt 8 kap. 15 § aktiebolagslagen genast

anmäla detta för registrering. Den som valt att driva sin verksamhet i

aktiebolagsform måste anses ha godtagit att följa de regelsystem som gäller för

aktiebolag. Det är mot bakgrund av dessa regler därför rimligt att ett

aktiebolag självt får stå risken om det försummat att anmäla rätt adress. Ett

seriöst skött aktiebolag kommer däremot att ha rätt adress registrerad. En god

garanti för att även en från början feladresserad försändelse senare kan nå

aktiebolaget får man också genom postbefordringsföretagens rutin att till

avsändaren återställa försändelser där adressen inte är riktigt angiven, t.ex.

med påteckningen Adressaten är okänd på angiven adress . Om myndigheten får ett

sådant bevis på att försändelsen inte kommit fram, skall adressaten självfallet

inte anses delgiven. Härigenom undviker man rättsförluster för aktiebolaget, om

myndigheten av någon anledning skulle ha angivit felaktig adress på

försändelsen. Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 9.

 Mot den nu redovisade bakgrunden ser regeringen inget principiellt hinder mot

att genomföra den föreslagna ordningen under förutsättning att det finns

tillräckliga garantier för att handlingen kommer fram till adressaten i rätt

tid. Med den utformning som förslaget fått i promemorian skulle det kunna tänkas

finnas en viss risk för sådana icke önskvärda konsekvenser som Riksdagens

ombudsmän befarar. Enligt regeringens mening är det dock möjligt att utforma

bestämmelserna så att delgivning med aktiebolag kan hanteras på ett effektivt

sätt samtidigt som de aktiebolag som sköts på ett seriöst sätt inte skall

riskera att drabbas av några oväntade och oskäliga konsekvenser. Hur bestäm-

melserna närmare skall utformas behandlas i det följande.

 Enligt promemorian skall det nya delgivningssättet bara kunna användas vid

delgivning med aktiebolag och inte med andra juridiska personer. De flesta av

remissinstanserna instämmer i denna bedömning men några menar att möjligheten

att använda det nya delgivningssättet även bör gälla beträffande vissa andra

juridiska personer.

 En viss registreringsskyldighet finns även för andra juridiska personer än

aktiebolag. T.ex. har handelsbolag, ekonomiska föreningar och vissa ideella

föreningar skyldighet att registrera uppgifter enligt handelsregisterlagen

(1974:157). Enligt denna lag registeras emellertid också enskilda näringsidkare

samt bolagsmän i enkla bolag som utövar näringsverksamhet. Dessa former av

näringsverksamhet ligger typiskt sett nära handelsbolagen. I jämförelse med

aktiebolagen kan de sägas ofta präglas av verksamhet som är av mindre omfattning

eller mindre kontinuerligt slag. Det kan nog många gånger vara en slump om ett

bolag faktiskt bildas eller inte. Enligt gällande regler sker delgivning genom

att handlingen överbringas till någon av de bolagsmän som får företräda bolaget.

Bara den omständigheten att de enskilda personerna har bildat ett bolag bör

enligt regeringens mening inte medföra att de behandlas strängare i

delgivningshänseende. I ideella och ekonomiska föreningar kan inte heller

generellt sett ställas så höga krav på den inre organisationen som i ett

aktiebolag. Stiftelser är i vissa fall registrerade, se stiftelselagen

(1994:1220). Man kan dock inte heller beträffande dessa juridiska personer

generellt sett ställa så höga krav på den inre organisationen som i ett

aktiebolag.

 Regeringen delar därför den slutsats som redovisas i promemorian, nämligen att

en reform, åtminstone i ett första steg, bör begränsas till aktiebolag. Till den

kategori som skall kunna delges genom det nya förfarandet räknas inte

bankaktiebolag eller försäkringsaktiebolag eftersom dessa inte utgör aktiebolag

och inte heller registreras i aktiebolagsregistret. Om en senare utvärdering

visar att det finns förutsättningar att utvidga möjligheterna till delgivning

genom lösbrev till att gälla även andra juridiska personer än aktiebolag kommer

regeringen att återkomma i denna fråga.

 En lämplig term för det nya delgivningssättet är, som föreslås i promemorian,

 särskild delgivning med aktiebolag . Så som konstaterats i promemorian kommer

delgivningssättet att bli en variant av ordinär delgivning.

 Det nya delgivningssättet är enligt promemorian avsett att tillämpas även när

behörig registrerad ställföreträdare saknas. Riksdagens ombudsmän har i sitt

remissvar pekat på att ett aktiebolag som saknar registrerad behörig företrädare

är likvidationspliktigt enligt 13 kap. 4 a § aktiebolagslagen. Enligt Riksdagens

ombudsmän kommer då ett delgivningsförfarande enligt förslaget att i vissa fall

ske med en juridisk person som saknar processbehörighet och delgivningen därmed

bli en ren proformaåtgärd, eftersom bolaget inte kan föra någon talan.

Riksdagens ombudsmän har tillagt att den kritik som riktas mot förslaget i denna

del också träffar den nuvarande regeln i 16 § tredje stycket delgivningslagen.

 Regeringen är medveten om att det inte råder full överensstämmelse mellan den

civilrättsliga lagstiftningen i aktiebolagslagen, som reglerar vem som har rätt

att ingå rättshandlingar för ett bolag, och den processrättsliga lagstiftningen,

som bl.a. reglerar genom vilka personer delgivning med ett aktiebolag kan ske.

Den senare kretsen är vidare än den förra. Som Riksdagens ombudsmän påpekar är

ett aktiebolag som saknar registrerad behörig företrädare likvidationspliktigt

(13 kap. 4 a § aktiebolagslagen). Att ett aktiebolag saknar registrerad behörig

företrädare behöver dock inte innebära att aktiebolaget faktiskt saknar behörig

ställföreträdare. Även om någon ställföreträdare ännu inte registrerats kan

t.ex. en bolagsstämma nyligen ha hållits där ställföreträdare har utsetts.

Därigenom kan likvidationsgrunden och den eventuella processobehörigheten vara

undanröjda. Saknar ett bolag registrerad behörig företrädare finns dessutom

redan i dag möjligheten att delge handlingen med bolagets samtliga aktieägare

(se NJA II 1971 s. 27) eller, som Riksdagens ombudsmän påpekar, genom kun-

görelsedelgivning enligt 16 § tredje stycket delgivningslagen.

 Enligt regeringens mening medför inte det faktum att en talan i vissa fall

skulle kunna avvisas på grund av ett aktiebolags bristande processbehörighet att

de föreslagna delgivningsbestämmelserna inte skulle kunna ha en funktion att

fylla i andra fall. Nuvarande praxis vad gäller aktiebolags processbehörighet i

dessa fall, är dessutom, som Lagrådet påpekar, motsägelsefull. Om exempelvis en

tredskodom kan meddelas eller inte mot ett bolag som saknar behörig registrerad

ställföreträdare blir således, som Lagrådet anför, en fråga för

rättstillämpningen.

 Riksdagens ombudsmäns synpunkter i detta avseende bör således inte hindra att

de nya bestämmelserna införs och att de nuvarande möjligheterna till

kungörelsedelgivning och om delgivning med aktieägare behålls.

7 Förutsättningar för att använda särskild delgivning med aktiebolag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Särskild delgivning med aktiebolag skall |

| föregås av åtminstone ett delgivningsförsök med en behörig |

| ställföreträdare eller med någon som har rätt att sammankalla dem|

| som skall besluta i aktiebolagets angelägenheter. Om det bedöms |

| som utsiktslöst behövs dock inte något sådant inledande försök. Det|

| nya delgivningssättet skall bara få användas om det inte är |

| olämpligt med hänsyn till omständigheterna. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Något uttryckligt krav på

att delgivningssättet bara får användas när det inte är olämpligt har dock inte

angetts.

 Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget.

Företagarnas riksorganisation anser dock inte att det skall vara tillräckligt

med ett delgivningsförsök utan anser att ordinarie ställföreträdare måste

eftersökas även på annat sätt, medan Handens tingsrätt anser att något inledande

delgivningsförsök inte alls skall behövas innan delgivning sker genom lösbrev.

Handens tingsrätt har i stället förordat att ett kontrollmeddelande sänds efter

det att delgivningsförsändelsen skickats (se avsnitt 8). Domstolsverket menar

att det skulle innebära klara fördelar om det inledande delgivningsförsöket

kunde slopas och att denna fråga bör utredas ytterligare. Kammarrätten i

Jönköping anser att särskild delgivning med aktiebolag inte skall få användas om

det är olämpligt med hänsyn till omständigheterna.

 Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln i nuvarande ordning är att

delgivning med annan juridisk person än staten sker genom att handlingen

överbringas till någon som har rätt att, ensam eller tillsammans med annan,

företräda den juridiska personen. Enligt promemorian bör det för det fall något

avsteg skall göras från detta krävas något moment som innebär att en sådan

företrädare inte omedelbart har anträffats. Enligt promemorian bör därför

något delgivningsförsök på vanligt sätt föregå en lösbrevsdelgivning. Så gott

som samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget i denna del. Sveriges

advokatsamfund anför att delgivningsförsöken inte blott bör ske pliktskyldigast

utan att det bör krävas att myndigheten gör seriösa försök att delge behöriga

företrädare för bolaget antingen på vederbörandes adresser, såsom de framgår av

bolagets registreringsbevis, eller på sådana adresser som det eljest går att få

fram genom folkbokföring, telefonkatalog eller på annat sätt. Även

Företagarnas riksorganisation anser att ordinarie ställföreträdare måste

eftersökas även på annat sätt än genom en försändelse med mottagningsbevis.

Regeringen instämmer i vad som förs fram i promemorian, nämligen att det av

rättssäkerhetsskäl bör göras något inledande delgivningsförsök men att kraven på

detta delgivningsförsök bör sättas lågt för att reformen inte skall förlora för

mycket i effektivitet. Kravet bör lämpligen vara i nivå med vad som enligt andra

stycket i 9 § delgivningslagen krävs för att få delge genom suppleant i stället

för genom ordinarie ställföreträdare. Det skall alltså vara tillräckligt med ett

försök såvitt avser varje delgivningsärende. Detta försök kan ske t.ex. genom

att myndigheten skickar delgivningsförsändelsen med mottagningsbevis till

bolaget eller att någon ordinarie företrädare söks på annat sätt. Försändelsen

skall således kunna skickas till bolagets adress. Om myndigheten har kännedom om

att någon företrädare inte brukar nås på denna adress men väl på någon annan

adress bör naturligtvis försändelsen kunna skickas till den senare adressen.

Huvudsaken är att delgivningsförsöket görs på ett ändamålsenligt sätt. Däremot

skall några särskilda åtgärder för att efterforska alternativa adresser enligt

regeringens mening inte behöva göras.

 Vid förenklad delgivning enligt 3 a § delgivningslagen finns en begränsning

som innebär att det delgivningssättet inte skall användas när det är olämpligt

med hänsyn till omständigheterna. Som exempel brukar nämnas att det inte bör

användas i semestertider. Kammarrätten i Jönköping anser att detta bör gälla

även vid särskild delgivning med aktiebolag.

 Enligt regeringens mening kan en ordning där särskild delgivning med

aktiebolag bara skall användas när det inte är olämpligt ge ytterligare

garantier för att bolagets företrädare verkligen får del av försändelsen.

Dessutom är det lämpligt från hanteringssynpunkt att de två olika möjligheterna

att delge genom lösbrev får en likartad utformning. På samma sätt som vid

förenklad delgivning enligt 3 a § delgivningslagen bör därför särskild

delgivning med aktiebolag inte användas när det är olämpligt med hänsyn till

omständigheterna.

8 Kontrollmeddelande

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: När särskild delgivning med aktiebolag |

| används skall, på samma sätt som vid förenklad delgivning enligt 3|

| a § delgivningslagen, ett kontrollmeddelande skickas till samma |

| adress som själva delgivningshandlingen. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag: Delgivningsförsändelsen skall skickas utan efterföljande

kontrollmeddelande.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker promemorians

förslag. Handens tingsrätt förordar däremot att även ett kontrollmeddelande

skickas.

 Skälen för regeringens förslag: Det finns självfallet alltid en viss risk för

att en försändelse felbehandlas och inte når rätt adress. Om så sker är det

förstås inte meningen att aktiebolaget skall anses delgivet, jfr avsnitt 9.

Risken för sådan felbehandling är mycket liten i vårt land. Självfallet kan det

dock inträffa att enstaka försändelser kommer på avvägar.

 Vid förenklad delgivning enligt 3 a § delgivningslagen skall alltid dubbla

försändelser skickas ut. Först skall en delgivningsförsändelse skickas ut och

minst en dag därefter ett kontrollmeddelande om att delgivningsförsändelsen har

skickats ut. Enligt promemorian skall det vid särskild delgivning med aktiebolag

vara tillräckligt att själva delgivningsförsändelsen skickas ut och något

kontrollmeddelande skall inte behövas. Som skäl anförs bl.a. att särskild

delgivning med aktiebolag nästan alltid skulle föregås av minst ett

delgivningsförsök på vanligt sätt med en ställföreträdare. De flesta har

godtagit promemorians förslag. Några har dock varit tveksamma till om det

systemet blir tillräckligt rättssäkert. Handens tingsrätt har förordat att något

inledande delgivningsförsök inte skall behövas men att ett kontrollmeddelande

alltid skall skickas ut.

 Som vi framhållit i det föregående måste man ta hänsyn till

rättssäkerhetsaspekten när man bedömer hur förslaget bör utformas och därmed om

dubbla försändelser bör krävas eller inte. I det föregående har det visserligen

slagits fast att särskild delgivning med aktiebolag som huvudregel skall föregås

av ett delgivningsförsök med någon ordinarie ställföreträdare. Självfallet finns

inget hinder mot att flera delgivningsförsök görs, t.ex. om myndigheten får

kännedom om en alternativ adress. Men när försök bedöms som utsiktslösa skall

myndigheten inte vara tvungen att ändå utföra något försök. Det kan därför

förekomma att särskild delgivning med aktiebolag tillgrips utan något inledande

delgivningsförsök. Om själva delgivningsförsändelsen skulle vara den enda

försändelsen som skickades kan det inte uteslutas att denna faktiskt aldrig når

aktiebolagets adress. Syftet med ett kontrollmeddelande är ju bl.a. att

aktiebolaget skall få tillfälle att reagera om det inte fått den

delgivningsförsändelse som omtalas i meddelandet. Därmed minskas risken för att

en felaktigt angiven adress leder till hinder i postgången. Man får dubbla

chanser att försändelser med inaktuell adress återställs till den myndighet som

skickat ut försändelserna. Även om adressen är rätt angiven finns som tidigare

konstaterats en viss risk för fel i posthanteringen. Denna risk torde bli i det

närmaste obefintlig om man har dubbla försändelser. Frånsett allt detta kan

meddelandet dessutom fungera som en påminnelse och som kompletterande

information. Som nämnts tidigare gäller sådana regler vid förenklad delgivning.

 Systemet med dubbla försändelser innebär visserligen ett visst merarbete för

myndigheterna. De rutiner som utarbetats vid förenklad delgivning har dock i

huvudsak fungerat väl och skulle kunna användas även vid den nu behandlade

formen av delgivning. Ett förfarande med dubbla försändelser är också förenat

med kostnader, framförallt portokostnader. Även dagens system med upprepade

utskick utan att något svar erhålls medför dock stora kostnader som kan undvikas

om man inför den föreslagna ordningen för delgivning med aktiebolag.

 Sammanfattningsvis anser regeringen att de krav på rättssäkerhet som kan

ställas i detta sammanhang uppfylls om myndigheten förutom själva

delgivningsförsändelsen också skall skicka ett kontrollmeddelande med upplysning

om att delgivningsförsändelsen någon dag tidigare har skickats och att bolaget

kommer att anses delgivet vid en viss tidpunkt.

9 Tidpunkten då aktiebolaget skall anses delgivet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Delgivning med aktiebolaget skall anses ha |

| skett två veckor efter det att kontrollmeddelandet skickades ut |

| om det inte med hänsyn till omständigheterna framstår som |

| osannolikt att handlingen före tvåveckorsfristens utgång kommit |

| fram till den registrerade postadressen. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga erinringar mot

förslaget i promemorian. Sveriges advokatsamfund, Företagarnas riksorganisation

och Sveriges Industriförbund anser dock att delgivning inte skall anses ha skett

förrän efter fyra veckor från det delgivningsförsändelsen skickats ut.

 Skälen för regeringens förslag: Det finns en viss risk för att en försändelse

visserligen kommer fram till rätt adress men att adressaten ändå inte får del av

den genast, t.ex. därför att en företrädare för aktiebolaget har semester eller

är frånvarande under en längre tid av någon annan legitim anledning och därmed

inte får del av försändelsen.

 Promemorians lösning på detta är att aktiebolaget skall anses vara delgivet

först efter en viss tid, nämligen två veckor efter det att delgivnings-

försändelsen skickades. Flera remissinstanser, däribland Sveriges

advokatsamfund, Företagarnas riksorganisation och Sveriges Industriförbund menar

i sina remissvar att tiden måste sättas längre än två veckor för att seriösa

aktiebolag inte skall utsättas för risk för rättsförlust.

 Enligt regeringens uppfattning kan man kräva att ett seriöst skött aktiebolag

utför någon form av kontroll av den post som anländer till bolaget åtminstone en

gång var fjortonde dag. Dessutom har bolaget som regel redan tidigare, genom det

delgivningsförsök som normalt skall föregå det nu föreslagna delgivningssättet,

fått kännedom om att bolaget är eftersökt. Ofta skickas en

delgivningsförsändelse ut tillsammans med ett mottagningsbevis, ett s.k. vitt

kort, som den sökte skall returnera till myndigheten. Som regel har den sökte

ganska gott om tid på sig att returnera det vita kortet innan någon ytterligare

åtgärd vidtas. Härtill kommer att det alltid ges en viss frist inom vilken den

som delgetts har att reagera på. I t.ex. en stämning anges som regel att

svaranden skall inkomma med yttrande inom ett visst antal veckor. Således har

bolaget tid att reagera även om en företrädare skulle vara frånvarande under

relativt lång tid. Den sammanlagda tiden som ett bolag skulle ha till sitt

förfogande motsvarar därmed gott och väl den tid som remissinstanserna menar att

seriösa aktiebolag behöver även om delgivning enligt det nya delgivningssättet

skall anses ha skett efter två veckor efter det att kontrollmeddelandet avsänts.

Det skall dessutom påpekas att, genom att ett kontrollmeddelande alltid skall

skickas ut (se föregående avsnitt), blir tiden ytterligare någon eller några

dagar längre än vad som följer av promemorians förslag.

 Det finns visserligen fall då det inledande delgivningsförsöket skall kunna

underlåtas. Enligt vad som sagts i det föregående får sådant delgivningsförsök

underlåtas om det bedöms som utsiktslöst. I ett sådant fall är det dock knappast

fråga om ett seriöst skött bolag.

 Mot bakgrund av det som nu anförts anser regeringen att det är tillräckligt

att tidsrymden från utskick av kontrollmeddelandet till tidpunkt för delgivning

bestäms till två veckor. En upplysning om när bolaget skall anses delgivet bör

alltid lämnas i kontrollmeddelandet på samma sätt som i dag sker vid förenklad

delgivning enligt 3 a § delgivningslagen. Ytterligare en garanti för att

bolagets företrädare verkligen får del av försändelsen får man genom att

delgivningssättet inte skall användas när det är olämpligt med hänsyn till

omständigheterna, se avsnitt 7.

 På samma sätt som vid förenklad delgivning bör delgivning inte anses ha skett,

om det med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet, framstår som

osannolikt att handlingen kommit fram till bolagets registrerade adress före

tvåveckorsperiodens utgång. Det mest typiska exemplet på detta är förstås att

delgivningshandlingen kommer i retur med påskrift av postbefordringsföretaget

att adressaten är okänd på angiven adress.

10 Närmare om tillämpningsområdet för särskild delgivning med aktiebolag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Särskild delgivning med aktiebolag skall få|

| användas för delgivning av alla slags handlingar. Endast myndig-|

| heter skall få använda det nya delgivningssättet. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget.

Kammarrätten i Jönköping menar dock att det föreslagna delgivningssättet inte

bör användas vid delgivning av stämningsansök-ningar eller andra handlingar

genom vilka förfarandet inleds vid en myndighet. Svenska Bankföreningen anser

att även företag skall kunna använda sig av det nya delgivningssättet.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt promemorian skall särskild delgivning

med aktiebolag kunna användas för delgivning av alla slags handlingar, även

sådana som inleder ett förfarande vid en myndighet. Kammarrätten i Jönköping

anser att det nya delgivningssättet bör vara begränsat till handlingar i redan

pågående ärenden. Riksdagens ombudsmän har motiverat sitt avstyrkande av

förslaget bl.a. med hänvisning till att stämningsansökningar och andra

handlingar genom vilka ett förfarande inleds vid domstol skulle kunna delges

genom det nya delgivningssättet.

 När det gäller delgivning av andra handlingar än sådana som inleder ett mål

eller ärende finns redan vissa möjligheter att delge genom lösbrev, nämligen

förenklad delgivning enligt 3 a § delgivningslagen. Detta delgivningssätt kan i

vissa fall användas även vid delgivning med ett aktiebolag. Behovet av en

effektivare delgivning är däremot som störst vid delgivning av just sådana

handlingar som inleder ett förfarande eftersom det ofta är i det skedet som mest

arbete måste läggas ned på delgivning och då de flesta rättsförlusterna riskerar

att uppstå om delgivning inte kan ske. Som vi framhållit i det föregående har

förslaget om särskild delgivning med aktiebolag utformats så att aktiebolag som

sköts på ett seriöst sätt skall få del av de handlingar som delges bolaget och

ha tid nog att reagera på eventuella förelägganden. Regeringen delar därför den

uppfattning som förs fram i promemorian, nämligen att särskild delgivning med

aktiebolag skall kunna användas för delgivning av alla slags handlingar.

 I promemorian föreslås att det nya delgivningssättet bara skall få användas av

myndigheter. Svenska Bankföreningen anser att även företag skall kunna använda

sig av det nya delgivningssättet.

 Det finns flera former av delgivning som är förbehållna myndigheter, t.ex.

telefondelgivning enligt 3 § tredje stycket delgivningslagen och förenklad

delgivning enligt 3 a § samma lag. Orsaken till att delgivningsformerna bara får

användas av myndigheter är bl.a. behovet av kontroll, dokumentation och

säkerhet. Regeringen ansluter sig därför till promemorians förslag att särskild

delgivning med aktiebolag bara skall få användas av myndigheter.

11 Kungörelsedelgivning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Om ett aktiebolag saknar registrerad |

| adress som kan användas för delgivning skall kungörelsedelgivning|

| få användas. |

--------------------------------------------------------------------

 Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna har i allmänhet inte några invändningar mot förslaget.

Riksdagens ombudsmän, som avstyrker promemorians förslag i dess helhet, anför

att kungörelsedelgivning i vart fall inte bör få användas vid delgivning med ett

bolag som saknar registrerad behörig ställföreträdare.

 Skälen för regeringens förslag: Kungörelsedelgivning får enligt 16 § tredje

stycket delgivningslagen användas om en juridisk person i strid med gällande

bestämmelser saknar behörig registrerad företrädare och någon i Sverige bosatt

person inte har utsetts att på den juridiska personens vägnar ta emot delgivning

samt försök till delgivning enligt 9 och 11-13 §§ har misslyckats eller bedömts

som utsiktslösa.

 Om det visar sig att den registrerade postadressen inte existerar eller att

den inte kan identifieras kan särskild delgivning med aktiebolag inte tillämpas.

Samma sak gäller om adressen är inaktuell eller på något annat sätt felaktig

eller om det någon gång skulle inträffa att ingen postadress alls finns

registrerad. I sådana fall har bolaget felat genom att inte låta registrera en

aktuell och användbar adress. I dessa fall bör därför alltid ett alternativt

delgivningssätt kunna tillgripas. Något annat alternativ än kungörelsedelgivning

är svårt att peka ut. Det skulle i och för sig kunna tänkas att man i dessa fall

nöjde sig med att kungöra genom anslag i myndighetens lokal och inte lät

huvudregeln om tidningsannonsering gälla. I promemorian föreslås dock att

kungörelsedelgivning skall ske på samma sätt som enligt nuvarande 16 § tredje

stycket delgivningslagen, dvs. normalt genom tidningsannonsering. Remiss-

instanserna har överlag tillstyrkt förslaget i denna del eller lämnat det utan

erinran.

 Riksdagens ombudsmän framför på denna punkt samma kritik som mot särskild

delgivning med aktiebolag som saknar behörig registrerad företrädare samt

påpekar att kritiken även riktar sig mot den nuvarande bestämmelsen i 16 §

tredje stycket delgivningslagen. Kritiken riktar sig alltså mot att delgivning

överhuvudtaget skall vara möjlig med ett aktiebolag som saknar registrerad

behörig ställföreträdare. Frågeställningen har behandlats i avsnitt 6. Som vi

redovisar där finns det enligt regeringens mening inte några hinder mot att

införa de nya bestämmelserna om särskild delgivning med aktiebolag eller att de

nuvarande bestämmelserna behålls.

 Enligt regeringens mening är det alltså lämpligt att komplettera bestämmelsen

om särskild delgivning med aktiebolag med en bestämmelse om att

kungörelsedelgivning skall kunna ske med ett aktiebolag som saknar registrerad

adress. Som Riksskatteverket påpekar skall det vara fråga om ett bolag som

saknar registrerad adress som faktiskt kan användas för delgivning enligt 9 §

tredje stycket.

12 Ekonomiska konsekvenser

Den nya bestämmelsen om delgivning genom försändelser i lösbrev till aktiebo-

lagens registrerade postadress kommer att minska behovet av att tillgripa dyrare

och omständligare delgivningsmetoder som stämningsmannadelgivningar och

kungörelseförfaranden. Det finns inte någon formell statistik om i vilken

utsträckning delgivningsförsök med aktiebolag misslyckas eller hur ofta som

kungörelsedelgivning eller stämningsmannadelgivning måste användas. Det är

därför svårt att ange hur stora besparingar som förslaget medför. PRV uppger i

sitt remissvar att verket vid delgivning i likvidationsärenden troligen skulle

spara nästan en halv miljon kronor om året om förslaget genomförs. Kronofogde-

myndigheternas kostnader för enbart stämningsmannadelgivningar uppgår till ca 70

miljoner kronor per år. Kronofogdemyndigheten i Stockholms län, som hanterar

omkring en fjärdedel av kronofogdemyndigheternas samtliga ärenden, beräknar att

de besparingar som förslaget skulle medföra för enbart den egna myndigheten

skulle kunna uppgå till minst en miljon kronor per år. Domstolarnas kostnader

för delgivning genom kungörelse och stämningsman uppgår till omkring 45 miljoner

kronor per år. Även om en stor del av dessa kostnader avser delgivning med

fysiska personer torde också kostnaderna för delgivning med aktiebolag uppgå

till stora belopp. Redan dessa uppgifter visar att förslaget kommer att medföra

betydande besparingar. Förslaget kommer också att medföra besparingar för andra

myndigheter som t.ex. länsstyrelser, vissa förvaltningar i kommunerna och

skattemyndigheterna. En uppskattning av den totala besparingen som förslaget kan

medföra är svår att göra. I vart fall torde besparingarna klart överstiga fem

miljoner kronor per år. Besparingseffekten uppstår i och med att lagändringarna

träder i kraft, dvs. den 1 juli 1997.

 Härutöver görs effektivitetsvinster genom att arbetsresurser frigörs på

myndigheterna och stora samhällsekonomiska vinster genom att den som har ett

rättmätigt krav mot ett aktiebolag kan få ett snabbare avgörande av sin sak.

13 Ikraftträdande

Lagändringarna bör lämpligen träda i kraft den 1 juli 1997. Några

övergångsbestämmelser är inte påkallade. Det innebär att delgivningar som görs

efter ikraftträdandet kan ske enligt de nya bestämmelserna även om det mål eller

ärende i vilket delgivningen skall ske har inletts innan lagändringarna har

trätt i kraft.

14 Författningskommentar

14.1 Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428)

3 §

I första stycket har till uppräkningen av de olika varianterna av ordinär

delgivning lagts till särskild delgivning med aktiebolag enligt 9 § tredje

stycket.

9 §

Ett nytt tredje stycke har införts. Stycket behandlar det nya delgivningssättet

särskild delgivning med aktiebolag.

 Förutsättningarna för att det nya delgivningssättet skall få användas är

delvis desamma som vid delgivning med suppleant enligt andra stycket, dvs. ett

misslyckat delgivningsförsök skall ha gjorts med någon behörig företrädare för

bolaget såvida sådana försök inte bedöms som utsiktslösa.

 Delgivning enligt tredje stycket sker således genom att delgiv-

ningsförsändelsen skickas till den adress som bolaget låtit registrera i

aktiebolagsregistret hos PRV och, på samma sätt som vid förenklad delgivning

enligt 3 a §, ett kontrollmeddelande skickas till samma adress minst en dag

efter att själva delgivningsförsändelsen avsänts.

 På samma sätt som gäller vid förenklad delgivning får delgivningssättet inte

användas om det är olämpligt med hänsyn till omständigheterna. Förfarandet bör

t.ex. inte användas vid delgivning med ett fåmansbolag under tid för vanlig

sommarsemester. Lagrådet har också pekat på en

annan situation då det kan vara olämpligt att använda detta förfarande. Det kan

förekomma att ett aktiebolag visserligen har en registrerad postadress men att

denna inte överensstämmer med bolagets faktiska adress. Om den delgivande

myndigheten känner till att den registrerade adressen inte är användbar för

delgivning, måste det enligt Lagrådets mening anses olämpligt att skicka

delgivningshandlingen och kontrollmeddelandet till den registrerade adressen.

 Regeringen instämmer i vad Lagrådet anfört. Eftersom institutet särskild

delgivning med aktiebolag då inte kan tillämpas får, som Lagrådet påpekar,

kungörelsedelgivning enligt föreslagna 16 § andra stycket 4 i stället användas.

16 §

Paragrafen har delats upp i två stycken, där andra stycket har fyra punkter.

Punkterna 1-3 motsvarar det tidigare innehållet. Vissa språkliga ändringar har

dock gjorts.

 I punkt 4 har en ny bestämmelse införts som behandlar förutsätt-ningarna för

kungörelsedelgivning med aktiebolag. Bestämmelsen är avsedd att kunna tillämpas

i alla fall då aktiebolaget saknar en registrerad adress som kan användas för

delgivning enligt 9 § tredje stycket. Kungörelsedelgivning får således ske om

det inte finns någon registrerad adress för bolaget likaväl som när den

registrerade adressen inte existerar eller är felaktig.

17 §

Paragrafen reglerar kungörelsedelgivning. Ändringarna är redaktionella.

19 §

Paragrafen behandlar när delgivning skall anses ha skett.

 I en ny fjärde punkt i paragrafens tredje stycke anges när delgivning enligt 9

§ tredje stycket skall anses ha skett, nämligen två veckor efter det att

kontrollmeddelandet med upplysning om den ursprungliga delgivningshandlingen

skickades med post.

 Härifrån gäller dock, på samma sätt som vid förenklad delgivning, det

undantaget att delgivning inte skall anses ha skett, om det med hänsyn till

omständigheterna i det enskilda fallet framstår som osannolikt att handlingen

kommit fram till bolagets registrerade adress före tvåveckorsperiodens utgång.

Det mest typiska exemplet på detta är förstås att delgivningshandlingen kommer i

retur med påskrift av postbefordringsföretaget att adressaten är okänd på

angiven adress. Det kan också vara så att endast meddelandet om

delgivningsförsändelsen kommer i retur. Även i detta fall lär risken för att

inte heller delgivningsförsändelsen kommit fram vara så stor att aktiebolaget

normalt inte bör anses delgivet. Ett annat fall är att någon som företräder

bolaget hör av sig med anledning av meddelandet och anmäler att bolaget inte

fått själva delgivningsförsändelsen. En sådan anmälan skall naturligtvis också

medföra att delgivning inte skall anses ha skett, under förutsättning att det

inte finns tillräcklig anledning att anta att anmälaren lämnar oriktiga

uppgifter i syfte att hålla bolaget undan delgivning.

14.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av

samfälligheter

9 §

Paragrafen handlar om delgivning med delägare i en samfällighet. Paragrafen har

justerats med anledning av ändringarna i 16 § andra stycket delgivningslagen.

Den nya 16 § andra stycket punkt 4 delgivningslagen, liksom punkt 1 och 3,

omfattas inte av undantagen i förevarande paragraf och skall således kunna

användas vid delgivning i de nu aktuella fallen.

14.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden

Paragrafen handlar om delgivning med ägare av fiske. Paragrafen har justerats

med anledning av ändringarna i 16 § andra stycket delgivningslagen. Den nya 16 §

andra stycket punkt 4 delgivningslagen, liksom punkt 1 och 3, omfattas inte av

undantagen i förevarande paragraf och skall således kunna användas vid

delgivning i de nu aktuella fallen.

Promemorians lagförslag

Förslag till lag om ändring i delgivningslagen ( l970:428)

 Härigenom föreskrivs att 3, 9, 16, 17 och 19 §§ delgivningslagen (1970:428)

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse

--------------------------------------------------------------

Föreslagen lydelse

 3 §1

--------------------------------------------------------------

 Myndighet ombesörjer delgivning genom att sända handlingen med

post eller överlämna den med bud eller på annat sätt till den

sökte, varvid som bevis att denne har mottagit försändelsen

begäres delgivningskvitto eller mottagningsbevis (ordinär del-

givning). Ordinär delgivning kan också ske genom förenklad

delgivning enligt 3 a §.

--------------------------------------------------------------

 Myndighet ombesörjer delgivning genom att sända handlingen med

post eller överlämna den med bud eller på annat sätt till den

sökte, varvid som bevis att denne har mottagit försändelsen

begäres delgivningskvitto eller mottagningsbevis (ordinär del-

givning). Ordinär delgivning kan också ske genom förenklad

delgivning enligt 3 a § eller genom särskild delgivning med

aktiebolag enligt 9 § tredje stycket.

 Om det finns anledning antaga att delgivningskvitto eller mottagningsbevis ej

kommer att lämnas eller ej kommer att erhållas i tid, får myndighet som

regeringen bestämmer ombesörja att handlingen överlämnas till den sökte i

särskild ordning genom postbefordringsföretag som regeringen bestämmer (särskild

postdelgivning).

 När det är lämpligt, får en myndighet delge kallelser, meddelanden och andra

handlingar, som inte är omfattande eller annars av svårtillgängligt innehåll,

genom att innehållet läses upp vid telefonsamtal med den sökte och handlingen

därefter sänds till denne med post (telefondelgivning). Sådan delgivning får

inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet

vid myndigheterna inleds.

 Kan delgivning inte ske enligt första - tredje styckena, får delgivning ske

genom stämningsman eller annan, vars intyg enligt 24 § första stycket utgör

fullt bevis om delgivning (stämningsmannadelgivning).

 I fall som avses i 15 och 16 §§ får delgivning ske genom kungörelse (kungörel-

sedelgivning).

 9 §2

 Skall delgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas

handlingen till någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller,

om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföret-

rädare men finns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den

juridiska personens angelägenheter, överbringas handlingen till denne.

 Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms

delgivningsförsök som utsiktslösa, får delgivning ske genom att handlingen över-

bringas till en suppleant för en behörig ställföreträdare. Suppleanten skall

utan dröjsmål lämna handlingen till någon som har rätt att företräda den

juridiska personen.

--------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------

 Har ett försök till delgivning med ett aktiebolag enligt första

stycket misslyckats eller bedöms delgivningsförsök som utsikts-

lösa, får delgivning ske genom att myndigheten sänder handlingen

med post till aktiebolaget under dess registrerade postadress

(särskild delgivning med aktiebolag).

 Delgivning med dödsbo genom att handlingen överbringas till någon av

dödsbodelägarna får ske endast om denne sitter i boet eller om delgivningen

föranleds av att dödsboet innehar fast egendom som är taxerad som lantbruksen-

het. Dödsbodelägare som mottagit handlingen skall utan dröjsmål underrätta

övriga delägare om delgivningen.

 Dödsbodelägare som sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om

boet ej förvaltas av delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan

dröjsmål lämnas till någon som har rätt att företräda boet.

 16 §3

--------------------------------------------------------------

 Delgivning med en obestämd krets personer sker genom kungö-

relse. Kungörelsedelgivning får också användas, om ett stort antal

personer skall delges och det skulle innebära större kostnad och

besvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med delgiv-

ningen att överbringa handlingen eller meddelande enligt 6 §

andra stycket till envar av dem.

 Företrädes delägare eller medlemmar som avses i 10 § ej av känd

styrelse eller förvaltare och finns ej heller någon samman-

kallande, får kungörelsedelgivning användas, om delägarna eller

medlemmarna är fler än tio.

 Kungörelsedelgivning får också användas om en juridisk person i

strid med gällande bestämmelser saknar registrerad behörig företrä-

dare och någon i Sverige bosatt person inte har utsetts att på

den juridiska personens vägnar ta emot delgivning samt försök

till delgivning enligt 9 och 11-13 §§ har misslyckats eller

bedömts som utsiktslösa.

--------------------------------------------------------------

 Delgivning med en obestämd krets personer sker genom kungö-

relse.

 Kungörelsedelgivning får också användas

 1. om ett stort antal personer skall delges och det skulle

innebära större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn

till ändamålet med delgivningen att överbringa handlingen eller

meddelande enligt 6 § andra stycket till var och en av dem,

 2. om delägare eller medlemmar som avses i 10 § inte företräds

av känd styrelse eller förvaltare och det inte heller finns någon

sammankallande och delägarna eller medlemmarna är fler än tio,

 3. om en juridisk person i strid med gällande bestämmelser

saknar registrerad behörig företrädare och någon i Sverige bosatt

person inte har utsetts att på den juridiska personens vägnar ta

emot delgivning samt försök till delgivning enligt 9 och 11-13 §§

har misslyckats eller bedömts som utsiktslösa, eller

4. om ett aktiebolag saknar en registrerad postadress där del-

givning kan ske enligt 9 § tredje stycket.

 17 §4

--------------------------------------------------------------

 Kungörelsedelgivning sker genom att handlingen hålls

tillgänglig viss tid hos myndigheten eller på plats, som

myndigheten bestämmer, och genom att meddelande härom och om

handlingens huvudsakliga innehåll införs i Post- och Inrikes

Tidningar och ortstidning eller endera av dessa inom tio dagar

från beslutet om kungörelsedelgivning. Om det finns särskild

anledning att anta att införande i tidning är meningslöst, får

meddelandet i stället anslås i myndighetens lokal inom samma

tid. Detta förfarande får också användas, om kungörelsedelgivning

enligt 15 § ägt rum och därefter ny delgivning skall ske i samma

mål eller ärende. Vid delgivning i fall som avses i 16 § första

stycket andra meningen med de personer som hyr eller annars

innehar lägenhet i samma fastighet skall dessutom meddelandet

anslås inom fastigheten på lämpligt sätt inom tio dagar från

beslutet om kungörelsedelgivning.

 I fall som avses i 16 § första och andra stycket sänds dessutom

meddelande med post till någon eller några av de personer som

söks för delgivning under deras vanliga adresser för att vara

tillgängligt för alla dem som avses med delgivningen. Ingår

statlig myndighet eller kommun bland dem som avses med delgiv-

ningen, skall sådant meddelande alltid sändas till myndigheten

eller kommunen. Gäller delgivningen i fall som avses i 16 §

första stycket andra meningen de personer som hyr eller annars

innehar lägenhet i samma fastighet, skall i stället handlingen

eller meddelandet enligt 6 § andra stycket sändas med post till

var och en av dem, om inte också detta förfarande skulle medföra

större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ända-

målet med delgivningen.

 Har i fall som avses i 16 § tredje stycket den juridiska

personen en registrerad postadress, sänds dessutom meddelande

med post till den juridiska personen under denna adress.

--------------------------------------------------------------

 Kungörelsedelgivning sker genom att handlingen hålls

tillgänglig viss tid hos myndigheten eller på plats, som

myndigheten bestämmer, och genom att meddelande härom och om

handlingens huvudsakliga innehåll införs i Post- och Inrikes

Tidningar och ortstidning eller endera av dessa inom tio dagar

från beslutet om kungörelsedelgivning. Om det finns särskild

anledning att anta att införande i tidning är meningslöst, får

meddelandet i stället anslås i myndighetens lokal inom samma

tid. Detta förfarande får också användas, om kungörelsedelgivning

enligt 15 § ägt rum och därefter ny delgivning skall ske i samma

mål eller ärende. Vid delgivning i fall som avses i 16 § andra

stycket 1 med de personer som flyr eller annars innehar lägen-

het i samma fastighet skall dessutom meddelandet anslås inom

fastigheten på lämpligt sätt inom tio dagar från beslutet om

kungörelsedelgivning.

 I fall som avses i 16 § första stycket och andra stycket 1 och

2 sänds dessutom meddelande med post till någon eller några av de

personer som söks för delgivning under deras vanliga adresser för

att vara tillgängligt för alla dem som avses med delgivningen.

Ingår statlig myndighet eller kommun bland dem som avses med

delgivningen, skall sådant meddelande alltid sändas till

myndigheten eller kommunen. Gäller delgivningen i fall som

avses i 16 § andra stycket 1 de personer som hyr eller annars

innehar lägenhet i samma fastighet, skall i stället handlingen

eller meddelandet enligt 6 § andra stycket sändas med post till

var och en av dem, om inte också detta förfarande skulle medföra

större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till

ändamålet med delgivningen.

 Har i fall som avses i 16 andra stycket 3 den juridiska

personen en registrerad postadress, sänds dessutom meddelande

med post till den juridiska personen under denna adress.

 19 §5

 Delgivning har skett genom att den som söks för delgivning själv har mottagit

handlingen, oavsett på vilket sätt den kommit honom till handa. Har den sökte

kvitterat postförsändelse som hämtats av bud, skall den anses ha kommit honom

till handa samma dag som den avhämtats av budet.

 Förekommer vid särskild postdelgivning eller stämningsmannadelgivning att den

som sökes för delgivning vägrar att taga emot handlingen, anses delgivning ändå

ha skett.

 Delgivning skall anses ha skett

 enligt 6 § andra stycket genom att handlingen är tillgänglig och meddelandet

delgivits,

 enligt 3 a § när två veckor förflutit från det att meddelandet skickades med

post och det inte med hänsyn till omständigheterna framstår som osannolikt att

handlingen före tvåveckorstidens utgång kommit fram till den söktes senast kända

adress,

 enligt 3 § tredje stycket, 12 eller 13 § genom att det blivit fullgjort som

föreskrivs där,

--------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------

 enligt 9 § tredje stycket när två veckor förflutit från det att

handlingen skickades med post till den registrerade post-

adressen och det inte med hänsyn till omständigheterna framstår

som osannolikt att handlingen kommit fram dit inom tvåveckors-

tiden,

 enligt 15 § andra stycket sista punkten genom att handlingen lämnats i den

söktes hemvist eller fästs på dörren till hans bostad,

 enligt 17 § på tionde dagen efter beslutet om kungörelsedelgivning under

förutsättning att det blivit fullgjort som föreskrives i paragrafens första

stycke.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1995:1311.

2 Senaste lydelse 1990:1410.

3 Senaste lydelse 1992:1250.

4 Senaste lydelse 1993:1688.

5 Senaste lydelse 1993:1688.

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över promemorian

Efter remiss har yttrande avgetts av Riksdagens ombudsmän, Hovrätten för Övre

Norrland, Handens tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Kammarrätten i Jönköping,

Justitiekanslern, Domstolsverket, Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen,

Riksskatteverket, Riksrevisionsverket, Patent- och registreringsverket,

Länsstyrelsen i Stockholms län, Kronofogdemyndigheten i Stockholms län,

Skattemyndigheten i Stockholms län, Sveriges advokatsamfund, Svenska

Revisorsamfundet, Konkursförvaltarkollegiernas förening, Sveriges

Ackordscentral, Sveriges Industriförbund, Svenska Bankföreningen och

Företagarnas Riksorganisation.

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428)

 Härigenom föreskrivs att 3, 9, 16, 17 och 19 §§ delgivningslagen (1970:428)

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §1

--------------------------------------------------------------------

 Myndighet ombesörjer delgiv- Myndighet ombesörjer delgiv-

ning genom att sända handlingen ning genom att sända handlingen

med post eller överlämna den med med post eller överlämna den med

bud eller på annat sätt till den bud eller på annat sätt till den

sökte, varvid som bevis att sökte, varvid som bevis att

denne har mottagit försändelsen denne har mottagit försändelsen

begärs delgivningskvitto eller begärs delgivningskvitto eller

mottagningsbevis (ordinär del- mottagningsbevis (ordinär del-

givning). Ordinär delgivning givning). Ordinär delgivning kan

kan också ske genom förenklad också ske genom förenklad del-

delgivning enligt 3 a §. givning enligt 3 a § eller genom

 särskild delgivning med

 aktiebolag enligt 9 § tredje

 stycket.

 Om det finns anledning antaga att delgivningskvitto eller mottagningsbevis ej

kommer att lämnas eller ej kommer att erhållas i tid, får myndighet som

regeringen bestämmer ombesörja att handlingen överlämnas till den sökte i

särskild ordning genom postbefordringsföretag som regeringen bestämmer (särskild

postdelgivning).

 När det är lämpligt, får en myndighet delge kallelser, meddelanden och andra

handlingar, som inte är omfattande eller annars av svårtillgängligt innehåll,

genom att innehållet läses upp vid telefonsamtal med den sökte och handlingen

därefter sänds till denne med post (telefondelgivning). Sådan delgivning får

inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet

vid myndigheten inleds.

 Kan delgivning inte ske enligt första - tredje styckena, får delgivning ske

genom stämningsman eller annan, vars intyg enligt 24 § första stycket utgör

fullt bevis om delgivning (stämningsmannadelgivning).

 I fall som avses i 15 och 16 §§ får delgivning ske genom kungörelse

(kungörelsedelgivning).

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1995:1311.

 9 §2

 Skall delgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas

handlingen till någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller,

om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföreträ-

dare men finns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den

juridiska personens angelägenheter, överbringas handlingen till denne.

 Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms

delgivningsförsök som utsiktslösa, får delgivning ske genom att handlingen över-

bringas till en suppleant för en behörig ställföreträdare. Suppleanten skall

utan dröjsmål lämna handlingen till någon som har rätt att företräda den

juridiska personen.

--------------------------------------------------------------------

 Om ett försök till delgivning

 med ett aktiebolag enligt första

 stycket har misslyckats eller

 delgivningsförsök bedöms som

 utsiktslösa och det inte är

 olämpligt med hänsyn till

 omständigheterna, får delgiv-ning

 ske genom att myndigheten sänder

 handlingen med post till

 aktiebolaget och minst en dag

 senare skickar ett meddelande

 om att handlingen har sänts

 (särskild delgivning med aktie-

 bolag). Handlingen och med-

 delandet skall skickas till den

 postadress som är registrerad för

 bolaget i aktiebolagsregistret

 som förs av Patent- och regist-

 reringsverket.

 Delgivning med dödsbo genom att handlingen överbringas till någon av

dödsbodelägarna får ske endast om denne sitter i boet eller om delgivningen

föranleds av att dödsboet innehar fast egendom som är taxerad som

lantbruksenhet. Dödsbodelägare som mottagit handlingen skall utan dröjsmål

underrätta övriga delägare om delgivningen.

 Dödsbodelägare som sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om

boet ej förvaltas av delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan

dröjsmål lämnas till någon som har rätt att företräda boet.

 16 §3

--------------------------------------------------------------------

 Delgivning med en obestämd Delgivning med en obestämd

krets personer sker genom krets personer sker genom kungö-

kungörelse. Kungörelsedelgivning relse.

får också användas, om ett stort Kungörelsedelgivning får också

antal personer skall delges användas

och det skulle innebära större 1. om ett stort antal

kostnad och besvär än som är personer skall delges och det

försvarligt med hänsyn till skulle innebära större kostnad

ändamålet med delgivningen att och besvär än som är försvarligt

överbringa handlingen eller med hänsyn till ändamålet med del-

meddelande enligt 6 § andra givningen att överbringa hand-

stycket till envar av dem. lingen eller meddelande enligt

 6 § andra stycket till var och

 en av dem,

 Företrädes delägare eller med- 2. om delägare eller medlemmar

lemmar som avses i 10 § ej av som avses i 10 § inte företräds av

känd styrelse eller förvaltare känd styrelse eller förvaltare

och finns ej heller någon sam- och det inte heller finns någon

mankallande, får kungörelse- sammankallande och delägarna

delgivning användas, om del- eller medlemmarna är fler än tio,

ägarna eller medlemmarna är fler

än tio. 3. om en juridisk person i

 Kungörelsedelgivning får också strid med gällande bestämmelser

användas om en juridisk person saknar registrerad behörig

i strid med gällande företrädare och någon i Sverige

bestämmelser saknar registrerad bosatt person inte har utsetts

behörig företrädare och någon i att på den juridiska personens

Sverige bosatt person inte har vägnar ta emot delgivning samt

utsetts att på den juridiska försök till delgivning enligt 9

personens vägnar ta emot del- och 11-13 §§ har misslyckats

givning samt försök till delgiv- eller bedömts som utsiktslösa,

ning enligt 9 och 11-13 §§ har eller

misslyckats eller bedömts som

utsiktslösa. 4. om ett aktiebolag saknar

 en registrerad postadress som

 kan användas för delgivning

 enligt 9 § tredje stycket.

 17 §4

--------------------------------------------------------------------

 Kungörelsedelgivning sker Kungörelsedelgivning sker

genom att handlingen hålls genom att handlingen hålls till-

tillgänglig viss tid hos gänglig viss tid hos myndigheten

myndigheten eller på plats, som eller på plats, som myndigheten

myndigheten bestämmer, och bestämmer, och genom att

genom att meddelande härom och meddelande härom och om

om handlingens huvudsakliga handlingens huvudsakliga inne-

innehåll införs i Post- och håll införs i Post- och Inrikes

Inrikes Tidningar och ortstid- Tidningar och ortstidning eller

ning eller endera av dessa endera av dessa inom tio dagar

inom tio dagar från beslutet om från beslutet om kungö-

kungörelsedelgivning. Om det relsedelgivning. Om det finns

finns särskild anledning att särskild anledning att anta att

anta att införande i tidning är införande i tidning är menings-

meningslöst, får meddelandet i löst, får meddelandet i stället

stället anslås i myndighetens anslås i myndighetens lokal inom

lokal inom samma tid. Detta samma tid. Detta förfarande får

förfarande får också användas, om också användas, om kungörelse-

kungörelsedelgivning enligt 15 § delgivning enligt 15 § ägt rum

ägt rum och därefter ny och därefter ny delgivning skall

delgivning skall ske i samma ske i samma mål eller ärende. Vid

mål eller ärende. Vid delgivning delgivning i fall som avses i

i fall som avses i 16 § första 16 § andra stycket 1 med de

stycket andra meningen med de personer som hyr eller annars

personer som hyr eller annars innehar lägenhet i samma fastig-

innehar lägenhet i samma het skall dessutom meddelandet

fastighet skall dessutom med- anslås inom fastigheten på lämp-

delandet anslås inom ligt sätt inom tio dagar från be-

fastigheten på lämpligt sätt inom slutet om kungörelsedelgivning.

tio dagar från beslutet om kun-

görelsedelgivning. I fall som avses i 16 § första

 I fall som avses i 16 § första stycket och andra stycket 1 och

och andra stycket sänds 2 sänds dessutom meddelande med

dessutom meddelande med post post till någon eller några av de

till någon eller några av de personer som söks för delgivning

personer som söks för delgivning under deras vanliga adresser för

under deras vanliga adresser att vara tillgängligt för alla

för att vara tillgängligt för dem som avses med delgivningen.

alla dem som avses med Ingår statlig myndighet eller

delgivningen. Ingår statlig kommun bland dem som avses med

myndighet eller kommun bland delgivningen, skall sådant med-

dem som avses med delande alltid sändas till

delgivningen, skall sådant myndigheten eller kommunen.

meddelande alltid sändas till Gäller delgivningen i fall som

myndigheten eller kommunen. avses i 16 § andra stycket 1 de

Gäller delgivningen i fall som personer som hyr eller annars

avses i 16 § första stycket innehar lägenhet i samma fastig-

andra meningen de personer som het, skall i stället handlingen

hyr eller annars innehar eller meddelandet enligt 6 §

lägenhet i samma fastighet, andra stycket sändas med post

skall i stället handlingen till var och en av dem, om

eller meddelande enligt 6 § inte också detta förfarande

andra stycket sändas med post skulle medföra större kostnad och

till var och en av dem, om besvär än som är försvarligt med

inte också detta förfarande hänsyn till ändamålet med delgiv-

skulle medföra större kostnad ningen.

och besvär än som är försvarligt

med hänsyn till ändamålet med Har i fall som avses i 16 §

delgivningen. andra stycket 3 den juridiska

 Har i fall som avses i 16 § personen en registrerad post-

tredje stycket den juridiska adress, sänds dessutom medde-

personen en registrerad post- lande med post till den

adress, sänds dessutom med- juridiska personen under denna

delande med post till den adress.

juridiska personen under denna

adress.

 19 §5

 Delgivning har skett genom att den som söks för delgivning själv har mottagit

handlingen, oavsett på vilket sätt den kommit honom till handa. Har den sökte

kvitterat postförsändelse som hämtats av bud, skall den anses ha kommit honom

till handa samma dag som den avhämtats av budet.

 Förekommer vid särskild postdelgivning eller stämningsmannadelgivning att den

som sökes för delgivning vägrar att taga emot handlingen, anses delgivning ändå

ha skett.

 Delgivning skall anses ha skett

 enligt 6 § andra stycket genom att handlingen är tillgänglig och meddelandet

delgivits,

 enligt 3 a § när två veckor förflutit från det att meddelandet skickades med

post och det inte med hänsyn till omständigheterna framstår som osannolikt att

handlingen före tvåveckorsfristens utgång kommit fram till den söktes senast

kända adress,

 enligt 3 § tredje stycket, 12 eller 13 § genom att det blivit fullgjort som

föreskrivs där,

--------------------------------------------------------------------

 enligt 9 § tredje stycket när

 två veckor förflutit från det att

 meddelandet skickades med post

 och det inte med hänsyn till

 omständigheterna framstår som

 osannolikt att handlingen före

 tvåveckorsfristens utgång kom-mit

 fram till den registrerade

 postadressen,

 enligt 15 § andra stycket sista punkten genom att handlingen lämnats i den

söktes hemvist eller fästs på dörren till hans bostad,

 enligt 17 § på tionde dagen efter beslutet om kungörelsedelgivning under

förutsättning att det blivit fullgjort som föreskrivs i paragrafens första

stycke.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

2 Senaste lydelse 1990:1410.

3 Senaste lydelse 1992:1250.

4 Senaste lydelse 1993:1688.

5 Senaste lydelse 1993:1688.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av

samfälligheter

 Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1973:1150) om förvaltning av

samfälligheter skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 §

--------------------------------------------------------------------

 Till sammanträdet skall Till sammanträdet skall

samtliga kända delägare kallas. samtliga kända delägare kallas. Är

Är det ovisst vilken av flera det ovisst vilken av flera som

som är delägare, kallas är delägare, kallas samtliga. Om

samtliga. Om det kan antagas det kan antas att okända delägare

att okända delägare finns, finns, utfärdas kallelse även på

utfärdas kallelse även på dessa. dessa.

--------------------------------------------------------------------

 Kallelse skall i god tid före Kallelse skall i god tid före

sammanträdet delges delägarna. sammanträdet delges delägarna. För

10 § första stycket och 16 § sådan delgivning gäller inte

andra stycket delgivningslagen bestämmelserna i 10 § första

(1970:428) äger icke tillämpning stycket och 16 § andra stycket 2

på sådan delgivning. delgivningslagen (1970:428).

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden

 Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1981:533) om fiskevårdsområden skall ha

följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

14 §1

--------------------------------------------------------------------

 Förrättningsmannen skall kalla Förrättningsmannen skall kalla

ägarna av fisket till samman- ägarna av fisket till samman-

trädet. Kallelsen skall trädet. Kallelsen skall innehålla

innehålla en kort beskrivning en kort beskrivning av den

av den avsedda avsedda områdesbildningen samt

områdesbildningen samt uppgift uppgift om tid och plats där

om tid och plats där ansökningshandlingarna och

ansökningshandlingarna och fiskerättsförteckningen finns

fiskerättsförteckningen finns till-gängliga. I kallelsen skall

till-gängliga. I kallelsen anges att ägare av fiske bör

skall anges att ägare av fiske senast vid sammanträdet

bör senast vid sammanträdet muntligen eller skriftligen

muntligen eller skriftligen framföra sina syn-punkter på

framföra sina syn-punkter på områdesbildningen och

områdesbildningen och fiskerättsförteckningen samt lägga

fiskerättsförteckningen samt fram skriftlig utredning som

lägga fram skriftlig utredning han önskar åberopa till stöd för

som han önskar åberopa till stöd erinringar mot fiskerätts-

för erinringar mot fiskerätts- förteckningen. Om det inte kan

förteckningen. Om det inte kan antas, att fiskerättsförteck-

antagas, att fiskerättsförteck- ningen är fullständig, utfärdas

ningen är fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av

kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsen skall i god

fiske. Kallelsen skall i god tid före sammanträdet delges

tid före sammanträdet delges ägarna av fisket. För sådan

ägarna av fisket. För sådan delgivning gäller inte

delgivning gäller inte bestämmelserna i 10 § första

bestämmelserna i 10 § första stycket och 16 § andra stycket 2

stycket och 16 § andra stycket delgivningslagen (1970:428).

delgivningslagen (1970:428).

 Förrättningsmannen skall alltid underrätta kommunen om innehållet i kallelsen.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även då

ett nytt sammanträde utsätts. Om vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och

plats för nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats i

föreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1991:380.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträdet 1997-01-20

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertill Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 16 januari 1997 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428),

 2. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter,

 3. lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Ebba Sverne.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428)

9 §

Av motiven framgår att det nya sättet för delgivning med aktiebolag är avsett

att tillämpas även i fall då behörig registrerad ställföreträdare för bolaget

saknas. Detta förhållande föranleder inte i och för sig någon erinran. I fall av

detta slag uppkommer emellertid ofta frågan om bolaget över huvud taget har

processbehörighet, en fråga i vilken nuvarande praxis har betecknats som

motsägelsefull (se Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1994-95 s. 24 ff). Det

remitterade förslaget undanröjer inte den osäkerhet som för närvarande har

ansetts föreligga i denna fråga. Spörsmålet i vad mån exempelvis tredskodom kan

meddelas mot ett bolag som saknar behörig registrerad ställföreträdare men som

delgetts enligt de nya reglerna blir således en fråga för rättstillämpningen.

 Särskild delgivning med aktiebolag får enligt förslaget till nytt tredje

stycke ske bl.a. under den förutsättningen att det inte är olämpligt med hänsyn

till omständigheterna. Delgivningen skall ske genom att handlingen och

kontrollmeddelandet skickas till den postadress som är registrerad i

aktiebolagsregistret.

 Det kan förekomma att ett aktiebolag visserligen har en registrerad postadress

men att denna inte överensstämmer med bolagets faktiska adress. Om den

delgivande myndigheten känner till att den registrerade adressen inte är

användbar för delgivning, måste det enligt Lagrådets mening anses olämpligt att

skicka delgivningshandlingen och kontrollmeddelandet till den registrerade

adressen. Eftersom institutet särskild delgivning med aktiebolag då inte kan

tillämpas får kungörelsedelgivning enligt 16 § andra stycket 4 i stället

användas.

Övriga lagförslag

Förslagen lämnas utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 februari 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:132 Delgivning med aktiebolag.