Regeringens proposition

2000/01:12

Beskattning av utländska nyckelpersoner

Prop.

2000/01:12

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 21 september 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bosse[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa skattelättnader för utländska experter, forskare

och

andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Sverige. Den särskilda ordningen,

som

innebär att 25 procent av lönen undantas från beskattning och från skyldighet

att

betala socialavgifter, tillämpas efter beslut av Forskarskattenämnden på

utländska

experter, forskare och andra nyckelpersoner som avser att vistas i Sverige under

 en

tidsperiod som inte överstiger fem år. Vidare undantas från beskattning

ersättning

för utgifter för flyttning, för egna och familjemedlemmars resor mellan Sverige

och tidigare hemland och för avgifter för barns skolgång i grundskola och

gymnasieskola. Lättnaderna föreslås bli tillämpliga endast under de tre första

åren

av vistelsen. Ytterligare förutsättningar för tillämpning av bestämmelserna är

dels

ett krav på särskild kompetens, dels att arbetsgivaren hör hemma i Sverige eller

 är

ett utländskt företag med fast driftställe i Sverige och dels att arbetstagaren

inte är

svensk medborgare och inte heller har varit bosatt eller har stadigvarande

vistats i

Sverige någon gång under de fem kalenderår som närmast föregått det år då

arbetet

påbörjas.

De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 2001.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagförslag 4

2.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 10

2.4 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 11

2.5 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 12

3 Ärendet och dess beredning 14

4 Beskattningen av fysiska personer 15

4.1 Gällande skatte- och socialförsäkringsregler 15

4.1.1 Obegränsat skattskyldig fysisk person 15

4.1.2 Begränsat skattskyldig fysisk person 16

4.1.3 Socialförsäkringsregler 16

4.2 Överväganden och förslag 18

4.2.1 Inledning 18

4.2.2 Skattereglernas utformning 18

4.2.3 Personkretsen 21

4.2.4 Tidsperioden m.m. 24

4.2.5 Tillämpning av bestämmelserna för utländska

experter, forskare eller andra nyckelpersoner 25

4.2.6 Kontrolluppgifter 26

4.2.7 Socialavgifter 26

4.2.8 Övergångsbestämmelser 28

5 Finansiella effekter 29

6 Författningskommentar 30

6.1 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

 (1999:1229) 30

6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden 32

6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 34

6.4 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

 (1997:483) 34

6.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 34

Bilaga 1 Promemorians

lagförslag .35

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

 promemorian Beskattning av utländska nyckelpersoner

 (Ds

1999:25) ..57

Bilaga 3 Lagrådsremissens

lagförslag .58

Bilaga 4 Lagrådets yttrande

68

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 21 september

2000 71

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2. lag om ändring i lagen (1999:1305) om Forskarskattenämnden,

3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter,

4. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),

5. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 3 § samt rubriken närmast före

11 kap. 22 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 kap. 23 a §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 kap.

Ersättningar till utländska

forskare

Ersättningar till utländska

experter, forskare eller andra

nyckelpersoner

22 §

Sådana ersättningar och

förmåner som avses i 23 § och

som lämnas på grund av en

tillfällig anställning eller ett

tillfälligt uppdrag i Sverige till

en forskare som inte är svensk

medborgare skall inte tas upp,

om

- anställningen eller

uppdraget avser kvalificerat

forsknings- eller

utvecklingsarbete med sådan in-

riktning eller på sådan kompetens-

nivå att det innebär betydande

svårigheter att rekrytera inom

landet, och

- forskaren omedelbart innan

han började arbeta i Sverige var

bosatt och verksam utomlands

eller vistades här en kortare tid

för uppdrag inom sitt

verksamhetsområde utan att

vara att anse som bosatt här.

Bestämmelserna i första

stycket tillämpas bara under en tid

av högst två år eller, om det

finns särskilda skäl, högst fyra

år under en tioårsperiod.

Frågan om förutsättningarna

enligt första stycket att inte ta

upp sådana ersättningar och

förmåner är uppfyllda prövas av

Forskarskattenämnden enligt

lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden.

Experter, forskare eller andra

nyckelpersoner skall inte ta upp

sådan del av lön, arvode eller

liknande ersättning eller förmån

och sådana ersättningar för

utgifter som avses i 23 §, om

arbetet avser

1. specialistuppgifter med

sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att det innebär

betydande svårigheter att

rekrytera inom landet,

2. kvalificerade forsknings-

eller utvecklingsuppgifter med

sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att det innebär

betydande svårigheter att rekrytera

inom landet, eller

3. företagsledande uppgifter

eller andra uppgifter som

medför en nyckelposition i ett

företag.

Första stycket gäller bara om

- arbetsgivaren hör hemma i

Sverige eller är ett utländskt

företag med fast driftställe i

Sverige,

- arbetstagaren inte är

svensk medborgare,

- arbetstagaren inte varit

bosatt eller stadigvarande

vistats i Sverige någon gång

under de fem kalenderår som

föregått det kalenderår då

arbetet påbörjas, och

- vistelsen i Sverige är avsedd

att vara högst fem år.

Bestämmelserna i denna

paragraf tillämpas bara under de

tre första åren av den

tidsbegränsade vistelsen.

23 §

Bestämmelserna i 22 § gäller

1. ersättning för utgifter som

forskaren på grund av vistelsen i

Sverige har haft

- för bostad i Sverige,

- för flyttning till eller från

Sverige,

- för egna och familjemed-

lemmars resor mellan Sverige och

hemlandet, och

- i form av avgifter för barns

skolgång i Sverige, samt

2. förmån av bostad i Sverige.

Bestämmelserna i 22 § gäller

1. 25 procent av lön, arvode

eller liknande ersättning eller

förmån av arbetet, och

2. ersättningar för utgifter som

arbetstagaren på grund av

vistelsen i Sverige har haft för

- flyttning till eller från

Sverige,

- egna och familjemedlemmars

resor mellan Sverige och tidigare

hemland, dock högst två resor

per person och kalenderår, och

- avgifter för barns skolgång i

grundskola och gymnasieskola

eller liknande.

Som lön behandlas även

sådana ersättningar i samband

med sjukdom som avses i 30 § 1,

2 och 4 samt 42 § under

förutsättning att ersättningen

helt eller till huvudsaklig del

grundar sig på inkomst av

arbetet.

(22 § tredje stycket)

23 a §

Frågan om förutsättningarna

enligt första stycket att inte ta

upp sådana ersättningar och

förmåner är uppfyllda prövas av

Forskarskattenämnden enligt

lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden.

Frågan om förutsättningarna

enligt 22 § är uppfyllda prövas av

Forskarskattenämnden.

12 kap.

3 §

Om den skattskyldige får sådan ersättning som enligt 11 kap. 21 eller

28 § inte skall tas upp, får de utgifter som ersättningen är avsedd att

täcka inte dras av.

Om den skattskyldige får sådant skattefritt bidrag vid utbildning eller

arbetslöshet som avses i 11 kap. 27 § tredje stycket, 34 § andra stycket

och 35 §, får de utgifter som bidraget är avsett att täcka inte dras av.

Utgifter som täcks av sådana

ersättningar till utländska forskare

som enligt 11 kap. 22 och 23 §§

inte skall tas upp, får inte heller

dras av.

Utgifter som täcks av sådana

ersättningar till utländska

experter, forskare eller andra

nyckelpersoner som enligt 11

kap. 22 § och 23 § första stycket

2 inte skall tas upp, får inte heller

dras av.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första

gången vid 2002 års taxering.

2. Äldre bestämmelser skall dock gälla i fråga om beslut som

meddelats av Forskarskattenämnden enligt den upphävda lagen

(1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige.

3. I fråga om arbetstagare som vid ikraftträdandet av denna lag påbörjat

sådant arbete som avses i 11 kap. 22 § skall prövningen av en ansökan

ske med utgångspunkt i förhållandena vid arbetets början.

Om en sådan ansökan bifalls, gäller inte ett beslut som före

ikraftträdandet av lagen (2000:000) om ändring i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden meddelats av Forskarskattenämnden enligt den

upphävda lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid

tillfälligt arbete i Sverige för tid som det nya beslutet avser.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:1305) om Forskar-

skattenämnden

dels att nuvarande 3 § skall upphöra att gälla,

dels att rubriken närmast före nuvarande 5 § skall utgå,

dels att nuvarande 4, 5 respektive 6 § skall betecknas 3, 6 respektive

5 §,

dels att 1, 2, 7 - 9, nya 3, 5 och 6 §§ samt rubrikerna närmast före 1

och 2 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 §, och närmast före

nya 6 § samt 7 § nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Uppgifter

Uppgifter m.m.

1 §

Forskarskattenämnden prövar

frågan om de förutsättningar för

skattelättnader som anges i 11

kap. 22 § inkomstskattelagen

(1999:1229) är uppfyllda.

Forskarskattenämnden prövar

om de förutsättningar för

skattelättnader som anges i 11

kap. 22 § inkomstskattelagen

(1999:1229) är uppfyllda.

Vid tillämpningen av denna

lag är arbetstagare den som tar

emot ersättning och

arbetsgivare den som betalar ut

ersättning.

Sammansättning

Sammansättning m.m.

2 §

Forskarskattenämnden är

knuten till Riksskatteverket.

Ordförande i nämnden är

Riksskatteverkets

generaldirektör med överdirek-

tören i verket som personlig

suppleant.

Nämnden skall i övrigt bestå

av tre ledamöter, var och en med

en personlig suppleant. Av

ledamöterna skall en ha särskild

insikt i beskattningsfrågor och

två särskild insikt i

forskningsfrågor. Motsvarande

gäller deras suppleanter.

Forskarskattenämnden består

av sex ledamöter och fem

personliga ersättare.

Ledamöterna och ersättarna

förordnas av regeringen för

högst fyra år i taget.

Regeringen utser bland

ledamöterna en ordförande och

en vice ordförande samt bland

ersättarna en ersättare för vice

ordföranden. Dessa tre skall ha

särskild insikt i beskattnings-

frågor. Övriga ledamöter och

ersättare skall ha särskild insikt

i företagslednings-, forsknings-

eller produktutvecklingsfrågor.

Svenska

Arbetsgivareföreningen och

Sveriges Industriförbund skall

gemensamt ge förslag till en

ledamot och en ersättare.

Vetenskapsrådet skall ge förslag

till två ledamöter och två

ersättare. Närings- och teknik-

utvecklingsverket skall ge

förslag till en ledamot och en

ersättare.

(4 §)

En suppleant får kallas att delta

i behandlingen av ett ärende i

stället för ledamoten, om han har

särskild sakkunskap inom det

område som ärendet avser.

3 §

Om ersättaren har särskild

sakkunskap inom det område som

ärendet avser får han kallas att

delta i behandlingen av ett ärende i

stället för ledamoten.

4 §

Forskarskattenämnden är

beslutför när ordföranden och

minst tre andra ledamöter är

närvarande vid sammanträdet.

Nämnden är dock beslutför med

tre ledamöter, bland dem

ordföranden, om samtliga är

ense om beslutet.

(6 §)

Om det framkommer skiljaktiga

meningar vid en överläggning,

tillämpas föreskrifterna i 16 kap.

rättegångsbalken om omröstning i

tvistemål.

Forskarskattenämnden är

beslutför med ordföranden och

två ledamöter, om de är ense om

beslutet.

5 §

Om det framkommer skiljaktiga

meningar vid en överläggning,

tillämpas föreskrifterna i 16 kap.

rättegångsbalken om omröstning i

tvistemål.

Ansökan

(5 §)

En ansökan till Forskarskatte-

nämnden skall vara skriftlig och

avse en viss forskare. Ansökan får

göras, förutom av forskaren, av

den som anlitar eller avser att

anlita forskaren och av arbets-

givaren i utlandet om forskaren

kvarstår i dennes tjänst.

6 §

En ansökan till Forskarskatte-

nämnden skall vara skriftlig och

avse en viss person. Ansökan får

göras av arbetsgivaren eller

arbetstagaren.

Ansökan skall ha kommit in till

nämnden senast tre månader

efter det att arbetstagaren

påbörjat arbetet i Sverige.

Ansökan skall innehålla de

uppgifter som behövs för att

nämnden skall kunna pröva

ansökan.

Beslut

7 §

Om Forskarskattenämnden

finner att förutsättningarna för

skattelättnader är uppfyllda,

skall det anges i beslutet vilken

tid beslutet avser.

Beslut om skattelättnader skall

innehålla uppgift om den tid

beslutet avser.

8 §

Forskaren och den som anlitar

eller avser att anlita forskaren

skall underrättas om nämndens

beslut, även om han inte är

sökande.

Arbetsgivaren, arbetstagaren

och Riksskatteverket skall

underrättas om Forskarskatte-

nämndens beslut.

9 §

Forskarskattenämndens beslut

får inte överklagas.

Beslut av Forskarskatte-

nämnden får överklagas till

allmän förvaltningsdomstol av

arbetsgivaren, arbetstagaren

och Riksskatteverket.

Om arbetsgivaren eller

arbetstagaren överklagar

beslutet skall Riksskatteverket

föra det allmännas talan i

allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid

överklagande till

kammarrätten.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första

gången vid 2002 års taxering.

2. I fall då arbetet påbörjas före den 1 april 2001 skall, i stället för 6 §

andra stycket första meningen, gälla att ansökan skall ha kommit in till

Forskarskattenämnden senast den 1 juli 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall införas en ny paragraf, 3 kap. 11 §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

11 §

Kontrolluppgift om lön,

arvode eller liknande ersättning

eller förmån för utländsk expert,

forskare eller andra

nyckelpersoner som avses i 11

kap. 22 § inkomstskattelagen

(1999:1229) skall även avse den

del av ersättningen eller

förmånen som enligt 11 kap. 22

och 23 §§ samma lag inte skall

tas upp som intäkt.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första

gången på kontrolluppgift till ledning för 2002 års taxering.

2.4 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

1 §

Den som betalar ut ersättning

för arbete, ränta eller utdelning är

skyldig att göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Den som betalar ut ersättning

för arbete, ränta eller utdelning

som skall tas upp som intäkt är

skyldig att göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.5 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

1§1

Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av

skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för

bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretess gäller i myndighets

verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som avses i

skatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som har tillförts sådant

register och hos kommun eller landsting för uppgift som lämnats dit i

ett ärende om förhandsbesked i skatte- eller taxeringsfråga. Uppgift hos

Tullverket får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas

utan att den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hos

domstol gäller sekretessen endast om det kan antas att den enskilde

lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller uppgift som

med anledning av överklagande hos domstol registreras hos annan

myndighet enligt 15 kap. 2 § första stycket 3 eller 4. Har uppgift i mål

hos domstol erhållits från annan myndighet och är den sekretessbelagd

där, gäller dock denna sekretess hos domstolen, om uppgiften saknar

betydelse i målet.

Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull

och annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift,

prisregleringsavgift och liknande avgift, avgift enligt lagen (1999:291)

om avgift till registrerat trossamfund samt skattetillägg och

förseningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt

jämställs verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundande

inkomst.

Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller

pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av

skatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om

1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig

inkomstskatt inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i

fåmansföretag,

3. beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige när beslutet har fattats av

Forskarskattenämnden.

3. beskattning av utländska

experter, forskare eller andra

nyckelpersoner när beslutet har

fattats av Forskarskattenämnden.

Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad

som föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om

skatteregister. I artiklarna 6.1 och 8.3 i rådets förordning (EG) nr

3295/94 av den 22 december 1994 om fastställande av vissa åtgärder

avseende införsel till gemenskapen samt export och återexport från

gemenskapen av varor som gör intrång i viss immateriell äganderätt

finns bestämmelser om att uppgift i vissa fall får lämnas till enskild.

Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift i en revisionspromemoria

lämnas till en förvaltare i den reviderades konkurs.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo

år. För uppgift om avgift enligt lagen om avgift till registrerat

trossamfund gäller dock sekretessen i högst sjuttio år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

3 Ärendet och dess beredning

Allmänt

I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, s. 167)

aviserade regeringen att en promemoria med förslag till skattelättnader

för utländska nyckelpersoner som vistas i Sverige under begränsad tid

skulle presenteras inom kort. En promemoria, Ds 1999:25, Beskattning

av utländska nyckelpersoner, har därefter utarbetats inom Finans-

departementet.

I bilaga 1 finns promemorians lagförslag. Vid den tidpunkt då

promemorian presenterades hade propositionen Inkomstskattelagen

(prop. 1999/2000:2), ännu inte överlämnats till riksdagen. De lagförslag

som genomförts till följd av denna proposition har därför inte beaktats i

promemorian. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning

över remissinstanserna finns i bilaga 2. Promemorian och en

sammanställning av remissyttrandena finns tillgängliga i lagstift-

ningsärendet (Fi1999:1945).

Genom en skrivelse den 15 november 1999 anmäldes lagstiftningen

om beskattning av utländska experter, forskare eller andra

nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Sverige till EU-kommissionen

enligt artikel 88 punkt 3 i EG-fördraget som gäller stödordningar.

Frågan var om de skattelättnader som enligt förslaget skall medges vissa

utländska nyckelpersoner är att anse som statsstöd som inte är förenligt

med den gemensamma marknaden enligt artikel 87 i EG-fördraget. EU-

kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom skrivelser den 9

december 1999 resp. den 10 februari 2000. Den 3 maj 2000 beslutade

EU-kommissionen att åtgärden att medge skattelättnader enligt den

föreslagna lagstiftningen inte utgör statsstöd i EG-fördragets mening.

Regeringen lägger i denna proposition fram ett förslag om beskattning

av utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner på grundval av

förslagen i promemorian.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 17 augusti 2000 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande

finns i bilaga 4. Lagrådet har haft synpunkter på utformandet av vissa

paragrafer i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen har i huvudsak

följt Lagrådets synpunkter. Lagrådet har förordat att

Forskarskattenämndens beslut skall kunna överklagas till allmän

förvaltningsdomstol. Med anledning av Lagrådets synpunkter föreslås att

bestämmelsen om överklagande i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden ändras. Denna fråga har under hand beretts med

Länsrätten i Stockholms län. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 4.2.5

och författningskommentaren.

I lagrådsremissen fanns även ett förslag om möjlighet för

Forskarskattenämnden att vid behandlingen av en ansökan om

skattelättnader förelägga sökanden att inkomma med ytterligare

upplysningar. Med hänsyn till vad Lagrådet anfört och att

Forskarskattenämnden alltid kan anmoda sökanden att inkomma med

upplysningar läggs inget förslag i denna del.

4 Beskattningen av fysiska personer

4.1 Gällande skatte- och socialförsäkringsregler

4.1.1 Obegränsat skattskyldig fysisk person

En fysisk person som är obegränsat skattskyldig i Sverige är skattskyldig

till kommunal och statlig inkomstskatt för all inkomst som förvärvats

såväl inom som utom Sverige och till statlig förmögenhetsskatt för all

förmögenhet oavsett om förmögenheten finns i Sverige eller utomlands.

Som obegränsat skattskyldig i Sverige räknas den som är bosatt här, den

som vistas stadigvarande här och den som har väsentlig anknytning hit

och som tidigare har varit bosatt här. En sammanhängande vistelse om

sex månader anses i praxis som stadigvarande.

Vidare föreligger skattskyldighet till fastighetsskatt för fastighet

belägen i Sverige och för privatbostad i utlandet. Fastighetsskatt tas ut

med 1,5 procent av taxeringsvärdet på småhusenhet belägen i Sverige

och med 1,5 procent av 75 procent av marknadsvärdet för privatbostad

utomlands. I budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1) föreslås

att skattesatsen i stället skall vara 1,2 procent.

Skattepliktig förmögenhet enligt lagen (1997:323) om statlig

förmögenhetsskatt, SFL, utgörs av värdet av den skattskyldiges tillgångar

i Sverige och utomlands efter avdrag för skulder. Skattesatsen är 1,5

procent på den del av den skattepliktiga förmögenheten som överstiger

900 000 kronor (= beskattningsbar förmögenhet). I

budgetpropositionen för 2001 föreslås att fribeloppet höjs till 1 miljon

kronor för ensamstående och 1,5 miljoner kronor för sambeskattade

par.

Den som inte är svensk medborgare och vistas här under en

tidsbegränsad period som inte överstiger tre år, behandlas dock som

begränsat skattskyldig vid tillämpning av SFL.

För utländska forskare gäller enligt 11 kap. 22 och 23 §§

inkomstskattelagen (1999:1229), IL, vissa skattelättnader vid tillfälligt

arbete i Sverige under en tidsperiod inte överstigande två år eller, om

det finns särskilda skäl, högst fyra år under en tioårsperiod.

Skattelättnaden medges endast om forskaren omedelbart före

anställningen har varit bosatt och verksam utomlands eller vistats här en

så kort tid för uppdrag inom sitt verksamhetsområde att han inte blivit

obegränsat skattskyldig här. Uppdraget skall avse kvalificerat

forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att betydande svårigheter föreligger för en rekrytering i

Sverige. Skattelättnaden innebär skattefrihet för vissa i lagen särskilt

angivna kostnadsersättningar. Beslut om skattelättnader meddelas av

Forskarskattenämnden efter ansökan t.o.m. 2001 års taxering enligt

lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt

arbete i Sverige och fr. o. m. 2002 års taxering enligt lagen

(1999:1305) om Forskarskattenämnden.

Före 1990 års skattereform gällde dessutom att forskaren som

skattepliktig intäkt skulle ta upp endast 70 procent av den lön han erhöll

vid den tillfälliga anställningen eller det tillfälliga uppdraget i Sverige.

4.1.2 Begränsat skattskyldig fysisk person

En begränsat skattskyldig fysisk person är endast skattskyldig för vissa

inkomster som härrör från Sverige. En begränsat skattskyldig person är

enligt definitionen i inkomstskattelagen en person som inte är

obegränsat skattskyldig. En begränsat skattskyldig person beskattas t.ex.

för lön uppburen för arbete i Sverige. Skatten är en definitiv statlig

inkomstskatt och skattesatsen är 25 procent av bruttolönen.

Ränta som betalas från Sverige till en begränsat skattskyldig är

skattefri utom i fråga om sådant belopp som vid positiv

räntefördelning skall tas upp som intäkt i inkomstslaget kapital medan

kupongskatt på 30 procent tas ut på utdelning från svenska bolag till en

sådan person. I fråga om personer med hemvist i något land med vilket

Sverige har ingått skatteavtal är dock skatten på utdelning i normalfallet

reducerad till 15 procent. Vidare föreligger skattskyldighet för fastighet

belägen i Sverige. En begränsat skattskyldig person är även skattskyldig

för kapitalvinst vid försäljning av sådan fastighet. För kapitalvinst på

andelar i svenska bolag m.m. föreligger skattskyldighet för en begränsat

skattskyldig person under förutsättning att han vid något tillfälle under

tio kalenderår före avyttringsåret varit bosatt i Sverige eller

stadigvarande vistats här.

En begränsat skattskyldig person är vidare skattskyldig till

förmögenhetsskatt för i Sverige belägen privatbostadsfastighet och

privatbostadsrätt samt för småhus med tillhörande tomtmark på

lantbruksenhet som på ägarens begäran räknas som näringsfastighet.

4.1.3 Socialförsäkringsregler

Socialförsäkringsrättens bosättningsbegrepp är annorlunda än skatte-

rättens. En person anses bosatt i Sverige om han har sitt egentliga

hemvist här. Den närmare bedömningen i ett sådant fall sker enligt

folkbokföringens regler om dygnsvila. Den som kommer till Sverige i

avsikt att vistas här stadigvarande anses också bosatt i Sverige.

Detsamma gäller den som kommer till Sverige i avsikt att vistas här en

begränsad tid om anledningen till vistelsen är förvärvsarbete eller

studier och vistelsen är avsedd att vara mer än ett år. Även medföljande

make eller sambo och barn under 18 år anses bosatta här om de skall

vistas här mer än ett år.

Omvänt gäller att den som lämnar Sverige anses bosatt här endast om

utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år.

Socialförsäkringslagen (1999:799) träder i kraft den 1 januari 2001.

Den innehåller bestämmelser om vem som omfattas av social trygghet

genom svensk socialförsäkring och vissa bidragssystem. Rätten till en

förmån skall enligt socialförsäkringslagen grundas på bosättning eller

förvärvsarbete i Sverige om inte något annat särskilt anges.

Den bosättningsbaserade försäkringen avser garantibelopp och bidrag,

t.ex. ersättning för sjukvård, barnbidrag och bostadsbidrag (3 kap. 1 och

2 §§ socialförsäkringslagen). Den arbetsbaserade försäkringen avser

inkomstförlust och omfattar t.ex. sjukpenning och inkomstgrundande

ålderspension (3 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringslagen). Endast ett

försäkringsvillkor gäller för vardera försäkringsgrenen nämligen

bosättning i Sverige respektive arbete i Sverige. Varken svenskt

medborgarskap eller inskrivning hos allmän försäkringskassa är något

försäkringsvillkor.

Inkomstpension och premiepension beräknas utifrån de pensionsrätter

som fastställs för respektive pension för den försäkrade, medan tilläggs-

pensionen skall beräknas utifrån de pensionspoäng som intjänats.

Pensionsrätt och pensionspoäng skall fastställas årligen och grundas på

de inkomster och andra belopp som är pensionsgrundande enligt lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, LIP.

Inkomstpensionens storlek är också beroende av den allmänna

inkomstutvecklingen och storleken av premiepensionen är beroende av

värdeutvecklingen på de medel som fonderats. Tilläggspensionens

storlek är vidare genom följsamhetsindexering beroende av den

allmänna inkomstutvecklingen.

Pensionsgrundande inkomst, dvs. inkomst som härrör från förvärvs-

arbete eller socialförsäkringsersättningar m.m., och pensionsgrundande

belopp skall fastställas för den försäkrade tidigast fr. o. m. det år då den

försäkrade fyller 16 år. Någon övre åldersgräns för fastställande av

pensionsgrundande inkomst finns inte. Pensionsgrundande inkomst skall

fastställas endast under förutsättning att den försäkrades inkomster av

anställning och annat förvärvsarbete före avdrag för allmän pensions-

avgift uppgår till minst 24 procent (27 procent enligt förslag i

budgetpropositionen för 2001) av prisbasbeloppet enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring, AFL, dvs. det basbelopp som är

relaterat till prisutvecklingen. Någon motsvarande begränsning finns inte

för pensionsgrundande belopp, dvs. sådant belopp som i princip ersätter

bortfall av förvärvsinkomst.

Pensionsgrundande inkomst respektive pensionsgrundande belopp

skall fastställas till den del dessa under året sammanlagt inte överstiger

en viss nivå, det s.k. intjänandetaket. Intjänandetaket skall motsvara 7,5

inkomstbasbelopp, dvs. det basbelopp som årligen skall räknas om med

hänsyn till den relativa förändringen i inkomstindex. Hänsyn tas således

till den allmänna inkomstutvecklingen sådan denna bestäms av

inkomstindex.

Försäkrad som är inskriven hos allmän försäkringskassa har rätt till

sjukpenning om hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till minst

24 procent av det för året gällande prisbasbeloppet.

Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar eller andra

skattepliktiga förmåner som en försäkrad kan antas komma att få som

inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Vid beräkning av

sjukpenninggrundande inkomst bortses från inkomst som överstiger 7,5

prisbasbelopp.

Socialavgifter och allmän löneavgift betalas av arbetsgivaren med

32,92 procent (29,83 procent + 3,09 procent, inkomståret 2000) på

summan av vad arbetsgivaren under året utgett som lön i pengar eller

annan ersättning för utfört arbete. Enligt förslag till ny socialavgiftslag i

prop. 2000/01:8 skall arbetsgivaravgifter betalas på avgiftspliktig

ersättning för arbete i Sverige, dvs. löner, arvoden, förmåner och andra

ersättningar som inte är skattefria enligt IL, som den avgiftspliktige har

utgett under en kalendermånad. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1

januari 2001. I budgetpropositionen för 2001 föreslås att socialavgifter

och allmän löneavgift skall tas ut med 32,82 procent (30,13 procent +

2,69 procent).

Vidare skall den som uppbär inkomst som är pensionsgrundande

betala allmän pensionsavgift med sju procent (inkomståret 2000).

Avgiften beräknas på inkomst som den enskilde är skattskyldig för enligt

IL. Dock bortses från inkomster som överstiger 8,07 förhöjda

prisbasbelopp. Den del av den allmänna pensionsavgiften för vilken

skattereduktion inte erhållits är avdragsgill vid inkomstbeskattningen.

4.2 Överväganden och förslag

4.2.1 Inledning

Behovet av en lagstiftning som särskilt beaktar de problem som

uppkommer vid tillfälliga anställningar av utländsk personal har

accentuerats genom att bl.a. våra grannländer har infört sådan

lagstiftning. Det kan innebära att dessa länder ter sig mera attraktiva när

internationella företag väljer land för nyetableringar. Krav har därför

rests på särskilda skatteregler för sådana internationellt efterfrågade

nyckelpersoner för att minska företagens lönekostnader. En sådan

lättnad kan också motiveras av att de förmåner, som är skälet till det

relativt höga uttaget av skatter och avgifter i Sverige, ofta inte kommer

dessa nyckelpersoner tillgodo, t.ex. i de fall då familjen bor kvar i det

tidigare hemlandet. En sådan särskild ordning för nyckelpersoner skulle

skapa incitament för företag att förlägga eller behålla bl.a.

koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i Sverige.

Minskade lönekostnader skulle göra det möjligt för de svenska

företagen att erbjuda en marknadsanpassad lön och därmed kunna

konkurrera om kvalificerade personer med krav på en hög lön efter

skatt. Ett viktigt syfte med sådana regler skulle vara att stärka Sveriges

internationella konkurrensförmåga genom att främja forskning och

produktutveckling av internationellt snitt i svenska företag och

forskningsinstitutioner och bidra till att ny kunskap och teknologi

kommer svensk ekonomi till del.

4.2.2 Skattereglernas utformning

Regeringens förslag: 75 procent av lönen skall tas upp som intäkt. I

övrigt sker beskattning av löneinkomsten helt enligt bestämmelserna

i inkomstskattelagen (1999:1229). Vissa ersättningar för utgifter

undantas från skatteplikt. Övriga inkomster behandlas enligt de regler

som gäller för obegränsat skattskyldiga personer. Motsvarande

underlag, 75 procent, används vid beräkningen av socialavgifterna.

Promemorians förslag: Promemorian innehåller två alternativa

förslag till skattelättnad för utländska nyckelpersoner. Enligt alternativ 1

beskattas 75 procent av inkomsten - således en skatte- och avgiftsfri del

på 25 procent. Enligt alternativ 2 beskattas bruttoinkomsten med en

skattesats på 25 procent. Vissa kostnadsersättningar föreslås skattefria

enligt båda alternativen. I övrigt sker beskattning som för obegränsat

skattskyldiga personer. Promemorians alternativ 1 stämmer överens

med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Riksskatteverket (RSV) och

Riksförsäkringsverket förordar alternativ 1 ur administrativ synvinkel.

RSV framhåller att alternativ 2 är olämpligt med hänsyn till att det blir

fråga om att tillämpa två olika beskattningssystem parallellt eftersom de

här aktuella personerna blir obegränsat skattskyldiga i Sverige och skall

därmed lämna allmän självdeklaration för övriga inkomster.

Landsorganisationen i Sverige, LO, Sveriges Akademikers

Centralorganisation, Företagarnas Riksorganisation och Stockholms

Handelskammare avstyrker båda förslagen. Tjänstemännens

Centralorganisation och Svensk Handel tar inte ställning till

förslagen. Övriga remissinstanser förordar en lagstiftning enligt

alternativ 2.

Handelshögskolan i Stockholm anser att skattefrihet för ersättning

för utgifter för bostad och försäkringar bör övervägas. LO anser att det

bör finnas ett tak för de skattefria ersättningarna och att ersättning för

utgifter för barns skolgång inte bör vara skattefri.

Skälen för regeringens förslag: Det är framför allt tre olika

metoder som använts i de länder som har infört särskilda lättnader vid

beskattningen av utländska nyckelpersoner. Man har antingen medgett

ett avdrag från lönen före skatt, ibland rubricerat som ett skattefritt

bidrag, eller tillämpat en lägre skattesats än för övriga obegränsat

skattskyldiga personer eller också har man endast undantagit vissa

ersättningar för utgifter från skatteplikt. När fråga är om att tillämpa en

lägre skattesats tas denna ut på bruttolönen. Ett fjärde alternativ kunde

vara att dels medge ett avdrag från lönen och dessutom undanta vissa

ersättningar för utgifter från skatteplikt. En sådan ordning gällde före

1990 års skattereform enligt lagen om beskattning av utländska forskare

vid tillfälligt arbete i Sverige.

En lösning enligt alternativ 2 innebär att två beskattningssystem skulle

tillämpas samtidigt, dels ett bruttobeskattningssystem för lönen, dels ett

nettobeskattningssystem för övriga inkomster eftersom personen i fråga

blir obegränsat skattskyldig i Sverige och därmed skall lämna

självdeklaration. Den som skulle omfattas av den särskilda

inkomstskatten för utländska nyckelpersoner skulle i sådant fall gå

miste om grundavdrag, allmänna avdrag och övriga avdrag från inkomst i

inkomstslaget tjänst, såvida han inte har andra förvärvsinkomster som

berättigar till sådana avdrag. De administrativa fördelar som uppnås med

det bruttobeskattningssystem som tillämpas enligt lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) uppkommer inte för

de här aktuella personerna eftersom de, till skillnad mot dem som

omfattas av SINK, är obegränsat skattskyldiga och därmed i de allra

flesta fall ändå deklarationsskyldiga.

Lönesättningen för de flesta inom den personkrets som företag och

forskningsinstitutioner efterfrågar i detta sammanhang sker normalt

utifrån ett nettobetraktelsesätt, dvs. lönen bestäms efter vad den

anställde har kvar efter skatt. En lägre beskattning av en

marknadsanpassad lön innebär naturligtvis en reducering av

lönekostnaden både i fråga om skattekostnaden och om samma

underlag används vid beräkningen av socialavgifterna avgiftskostnaden.

En kombination av en beskattning av ett reducerat lönebelopp och

vissa skattefria ersättningar - enligt promemorians alternativ 1 - tar

hänsyn såväl till arbetsgivarens lönekostnad för arbetstagaren som

arbetstagarens extra utgifter för tjänstgöring i ett annat land än det

tidigare hemlandet och bidrar till att denne tillförsäkras en ekonomisk

standard jämförbar med den i det tidigare hemlandet. Ett sådant system

framstår som ändamålsenligt om man vill uppnå det inledningsvis

angivna syftet. Enligt förslaget till ny socialavgiftslag tas socialavgifter

ut endast på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar som inte är

skattefria enligt IL, vilket innebär att beskattnings- och avgiftsunderlaget

blir detsamma, dvs. 75 procent av lönebeloppet (om socialavgifter se

vidare avsnitt 4.2.7). Underlaget för allmän pensionsavgift är detsamma

som för socialavgifter vilket innebär att även sådan avgift tas ut på den

skattepliktiga delen av lönen.

Med hänsyn till att de här aktuella personerna är obegränsat

skattskyldiga föreligger rätt till bl.a. ränteavdrag enligt 42 kap. 1 § IL,

allmänna avdrag enligt 62 kap. IL och grundavdrag enligt 63 kap. 3-5 §§

IL. Uppkommer underskott i inkomstslaget kapital får skattereduktion

göras enligt 65 kap. 9 och 12 §§. Sådan skattereduktion räknas av mot

kommunal inkomstskatt, statlig inkomstskatt och statlig fastighetsskatt.

Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att övervägande skäl

talar för en lagstiftning på grundval av promemorians alternativ 1, med

en skattefri lönedel. Regeringen ställer sig också bakom förslaget att

vissa ersättningar för utgifter undantas från beskattning.

I den delen vill regeringen anföra följande. Det är inte ovanligt att det

i löneavtalet ingår en s.k. rörlighetspremie som ger arbetstagaren det

nödvändiga incitamentet till att arbeta utanför det egna landets gränser.

Premiens storlek är beroende av en lång rad faktorer, t.ex. makas eller

makes möjlighet till förvärvsarbete i det nya hemlandet, utgifter

förbundna med flyttning samt eventuella merutgifter som är knutna till

vistelsen i utlandet för arbetstagaren och dennes familj. Också

arbetstagarens utgifter till följd av att han eventuellt föredrar privata

tjänster framför offentligt subventionerade eller helt avgiftsfria tjänster

 t.ex. privatsjukvård och undervisning för barn i privatskolor - kan

räknas till dessa utgifter. Genom att beakta dessa utgifter ges

kompensation för den välfärdsförlust i vid mening som är förbunden

med att avstå från hemlandets förmåner.

Rörlighetspremien varierar med skillnaderna mellan det land den

anställde kommer ifrån och det land där den nya anställningen påbörjas

på sådant sätt att t.ex. ett företag som anställer två personer i

motsvarande befattningar från olika länder med samma kvalifikationer

skall kunna ge dem olika lön. Premien kan i stället för att vara

inkluderad i lönen ges som en särskild skattefri ersättning för utgifter.

Ett sådant system ger arbetsgivaren en ökad flexibilitet vid

lönesättningen genom att ersättningen kan anpassas till den faktiska

utgiften. Eftersom utgifterna torde variera från arbetstagare till

arbetstagare blir det enklare att ersätta den faktiska utgiften än att

beräkna lönen för var och en så att full utgiftstäckning erhålls efter skatt.

Sådana utgiftsersättningar som betalas av arbetsgivaren och som kan

undantas från beskattning bör vara relaterade till den tidsbegränsade

vistelsen i Sverige och i princip vara ersättningar för utgifter som

föranletts av att den anställde flyttat hit. Regeringen föreslår att

skattefriheten omfattar ersättningar för dels utgifter för flyttning till

och från Sverige, dels utgifter för barns skolgång ifråga om grundskola

och gymnasieskola. Vidare föreslås att ersättning från arbetsgivaren för

utgifter för två hemresor per år till tidigare hemland för såväl

arbetstagaren som dennes maka eller make och övriga

familjemedlemmar undantas från beskattning. Med tidigare hemland

avses såväl det land som arbetstagaren lämnade före anställningen i

Sverige som annat land där han tidigare varit bosatt.

För de forskare som omfattas av de nu gällande reglerna om

skattelättnader är ersättning för utgifter för eller förmån av bostad

undantagen från beskattning. Vidare är ersättning för utgifter för

hemresor undantagen från beskattning utan någon begränsning. I dessa

avseenden innebär det framlagda förslaget en begränsning av

skattelättnaderna. Mot detta skall ställas att 25 procent av forskarens lön

enligt förslaget undantas från beskattning. Sammantaget torde detta för

de allra flesta forskare innebära en skattelättnad. Enligt regeringens

uppfattning skulle det innebära en allt för stor förmån att dels medge

skattefrihet för 25 procent av lönen, dels behålla skattefrihet för

ersättning för eller förmån av bostad i Sverige och för obegränsat antal

hemresor.

För sådana utgifter som täcks av skattefria ersättningar bör avdrag inte

få göras.

Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag att den föreslagna

reduceringen av lönebeloppet är lägre än exempelvis den som

Nederländerna har valt, men i gengäld undantas flera utgiftsersättningar

från skatteplikt i det här framlagda förslaget. I Danmark, och även enligt

den modell som tillämpats i Finland, sker bruttobeskattning. Några

skattefria ersättningar medges således inte. Storleken av de här

föreslagna lättnaderna torde därför vid en jämförelse ligga i nivå med

vad som erbjuds enligt motsvarande system i flera av länderna inom den

Europeiska unionen.

4.2.3 Personkretsen

Regeringens förslag: Skattelättnaderna föreslås gälla för utländska

experter, forskare, företagsledare eller andra nyckelpersoner vid

arbete i Sverige. Endast en person som inte är svensk medborgare kan

komma i fråga för dessa skattelättnader.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: För att undvika tillämpningsproblem och göra

ärendena så lätthanterliga som möjligt föreslår Kammarrätten i

Göteborg, Sveriges Industriförbund, Svenska

Arbetsgivareföreningen och Föreningen Auktoriserade Revisorer

FAR att lönenivån - krav på en lägsta lönenivå - bör vara avgörande för

tillämpningen av bestämmelserna om skattelättnader utom i fråga om

företagsledare och andra nyckelpersoner och forskare. Kravet på att

arbetet ska kräva särskild specialistkompetens eller avse kvalificerat

forsknings- eller utvecklingsarbetet bör kvarstå. American Chamber of

Commerce anser att kravet på att personen inte är svensk medborgare

bör tas bort och menar att det räcker att personen i fråga saknar hemvist

i Sverige. Riksskatteverket och Riksförsäkringsverket efterlyser en

tydligare definition.

Skälen för regeringens förslag: Ett enkelt sätt att identifiera de

personer som bör komma i fråga för lättnaderna skulle vara att använda

lönenivån. Regeringen anser emellertid att det inte är lämpligt att

använda lönenivån som avgörande kriterium för tillämpningen av

bestämmelserna om skattelättnad med hänsyn till att

tillämpningsområdet bör vara förhållandevis vitt vilket torde innebära att

variationerna i lönenivå är mycket stora. En fastlagd lägsta nivå skulle

kunna innebära att en specialist inom ett visst område utestängs från

tillämpningen av bestämmelserna. Det skulle vidare skapas en oönskad

och kraftig tröskeleffekt om lönenivån skulle vara avgörande.

Regeringen anser i stället att en närmare prövning bör göras som

främst grundas på de enskilda personernas kompetens. De personer som

föreslås omfattas av systemet är personer inom tekniskt avancerad och

kunskapsintensiv verksamhet, dvs. specialister och experter inom olika

områden där Sverige har ett starkt intresse av att kunna konkurrera om

internationellt rörlig arbetskraft. Det kan också gälla forskare som kan

bidra till ett ökat kunskapsinflöde. Även personer i ledande ställning

som t.ex. kan ha ett inflytande över var verksamheten skall förläggas vid

nyetablering bör kunna komma i fråga. Det torde alltså i princip röra sig

om tre olika kategorier av personal.

Den första kategorin i förslaget avser specialister och experter med

sådan kompetens som inte är tillgänglig i Sverige eller som det är svårt

att finna inom landet. Det kan vara fråga om experter som arbetar med

avancerad produktutveckling och tillämpning av ny teknologi, t.ex.

industritekniker. Den andra kategorin utgörs av forskare och där bör

samma kompetensnivå gälla som för experter. Medan experterna främst

torde vara verksamma inom industrin torde forskarna finnas inom såväl

industrin som forskningsinstitutionerna. Den tredje kategorin avser

personer i företagsledande funktioner eller andra nyckelpositioner. Här

avses företagsledare, t.ex. dotterbolagsdirektörer eller andra personer

med ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning. När det

gäller personer med nyckelpositioner eller experter kan det t.ex. vara

fråga om specialister inom områdena rationalisering, administration,

logistik, marknadsföring, produktion, engineering, ekonomi samt

informations- och kommunikationsteknologi. En längre gående

precisering av de personer som kan komma i fråga för skattelättnaderna

är inte möjlig att göra. Såvitt avser forskarna finns redan en praxis

utvecklad av Forskarskattenämnden vid tillämpningen av nu gällande

regler. Forskarskattenämnden torde vara väl skickad att utveckla en

praxis även i övriga fall, se avsnitt 4.2.5.

En ytterligare förutsättning bör vara att personen i fråga inte är svensk

medborgare eller har varit bosatt eller stadigvarande vistats i Sverige

någon gång under de fem kalenderår som närmast föregått det år då det

tillfälliga arbetet påbörjades. Denna senare bestämmelse innebär bl.a. att

det klart framgår hur lång period som måste förflyta innan en och

samma person skulle kunna påräkna tillämpning av lagen för ytterligare

uppdrag. Inget hindrar emellertid att arbetstagaren byter anställning

under femårsperioden under förutsättning att de angivna villkoren är

uppfyllda för de olika anställningarna. I sådant fall måste en ny prövning

ske för den nya anställningen. Tillämpning av de föreslagna

bestämmelserna kan dock även i ett sådant fall endast komma i fråga

inom de tre första åren av vistelsen, se närmast följande avsnitt.

Den nya lagstiftningen föreslås således - på samma sätt som gäller i

de flesta andra europeiska länder med en liknande lagstiftning - kunna

omfatta endast personer som är utländska medborgare. Ombudsmannen

mot etnisk diskriminering (DO) har ifrågasatt om inte de föreslagna

bestämmelserna strider mot 1 kap. 2 och 9 §§ regeringsformen som

föreskriver att den offentliga makten skall utövas med respekt för alla

människors lika värde och att det inom den offentliga förvaltningen skall

iakttas saklighet och opartiskhet. Enligt DO står förslaget också i strid

med 1 § lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk

diskriminering eftersom det innebär en direkt diskriminering av svenska

medborgare på grund av deras nationella ursprung. DO ifrågasätter

vidare om inte förslaget står i strid med artikel 12 i EG-fördraget som

förbjuder diskriminering på grund av nationalitet.

Enligt 2 kap. 15 § regeringsformen får inte lag eller föreskrift

innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till

ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör en minoritet. Varken 1 kap. 2

och 9 §§ eller 2 kap. 15 § regeringsformen innebär emellertid något

hinder mot att gynna en minoritet genom att exempelvis medge en

särskild skattelättnad. Den föreslagna lagstiftningen står därför, enligt

regeringens uppfattning, inte i strid med regeringsformen.

Lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering reglerar

ombudsmannens verksamhet och anger ändamålet för verksamheten.

Ändamålet är enligt lagen att motverka etnisk diskriminering. Med

etnisk diskriminering avses enligt lagen att en person eller en grupp av

personer missgynnas i förhållande till andra eller på annat sätt utsätts för

orättvis eller kränkande behandling på grund av ras, hudfärg, nationellt

eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Lagen innehåller däremot

inte någon materiell reglering när det gäller etnisk diskriminering i

allmänhet. Regeringen anser inte att den föreslagna lagstiftningen står i

strid med lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering.

Artikel 12 i EG-fördraget är en generell bestämmelse som ger uttryck

för principen att diskriminering på grund av nationalitet skall vara

förbjuden. Artikeln har en begränsad självständig betydelse och den

innebär framför allt ett principiellt krav på att utländska medborgare

skall likabehandlas med inländska. Artikel 12 tillämpas däremot inte på

rent interna förhållanden, dvs. situationer där något gränsöverskridande

inslag saknas. Artikel 12 utgör i princip inte något hinder för s.k.

omvänd diskriminering, dvs. en negativ särbehandling av inhemska

rättssubjekt i förhållande till utländska. Den föreslagna lagstiftningen

föreslås gälla för utländska medborgare som endast under några få

yrkesverksamma år vistas i Sverige. Enligt regeringens mening utgör

artikel 12 i EG-fördraget inte något hinder mot denna lagstiftning.

4.2.4 Tidsperioden m.m.

Regeringens förslag: De särskilda beskattningsreglerna för

utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner föreslås gälla

under de första tre åren av en tidsbegränsad vistelse i Sverige som är

avsedd att vara högst fem år. Arbetsgivare föreslås vara en svensk

privat eller offentlig arbetsgivare eller ett utländskt företag med fast

driftställe i Sverige.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Riksskatteverket påpekar att uttrycket tillfällig

vistelse bör bytas ut mot tidsbegränsad vistelse eftersom tillfällig

vistelse ofta används för vistelse som understiger sex månader. Invest

in Sweden Agency, American Chamber of Commerce och Närings-

och teknikutvecklingsverket anser att tidsperioden bör utsträckas till

fem år medan Pharmacia & Upjohn anser att tre år med möjlighet till

två års förlängning bör övervägas.

Forskarskattenämnden påpekar att kravet på fast driftställe för

utländska arbetsgivare inte finns med i nu gällande lag om

skattelättnader för forskare.

Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för tillämpning av

de särskilda beskattningsreglerna är att personen i fråga stannar i Sverige

så länge att samtliga skatteregler som gäller för obegränsat skattskyldiga

personer blir tillämpliga. Det är endast en viss del av tjänsteinkomsten

som undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter föreslås

bli undantagna från beskattning. Den som stannar en kortare period blir

normalt inte att anse som obegränsat skattskyldig i Sverige och i det

fallet kan lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta bli

tillämplig.

De föreslagna bestämmelserna om beskattning av löneinkomst

föreslås gälla under de tre första åren av en femårsperiod beräknad med

utgångspunkt i tidpunkten för ankomsten till Sverige. Tre år framstår

som en lämplig tidsperiod. Avsikten måste från början vara att vistelsen

inte skall överstiga fem år. En treårsperiod torde ofta vara tillräcklig för

ett arbete av det slag som här diskuteras. I många fall upprättas

anställningskontrakt hos internationella företag på två tre år med en

möjlighet till förlängning i ytterligare ett år. Tillåts vistelsen att omfatta

högst fem år utan att de föreslagna skattelättnaderna under de första tre

åren går förlorad torde syftet med de föreslagna reglerna vara uppnått.

Vidare krävs för att bestämmelserna skall vara tillämpliga att

arbetsgivaren hör hemma i Sverige eller är ett utländskt företag med fast

driftställe i Sverige. Det kan således vara fråga om ett svenskt företag

eller en svensk offentlig arbetsgivare, t.ex. en myndighet eller

institution. När det gäller utländsk arbetsgivare krävs det att företaget är

etablerat på sådant sätt att företaget är skattskyldigt för verksamheten i

Sverige. Detta är en förutsättning för att den anställde skall vara

skattskyldig i Sverige från första dagen.

4.2.5 Tillämpning av bestämmelserna för utländska experter,

forskare eller andra nyckelpersoner

Regeringens förslag: Ansökan om tillämpning av bestämmelserna

för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner skall

lämnas inom tre månader efter det att arbetet påbörjats. Ansökan

skall lämnas till en nämnd Forskarskattenämnden som prövar om

de föreskrivna förutsättningarna föreligger.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Invest in Sweden Agency anser att det är bra att

besluten fattas av Forskarskattenämnden vilket säkerställer en likartad

bedömning, men anser att möjlighet till överklagande bör finnas.

Kammarrätten i Göteborg, Sveriges Industriförbund och Svenska

Arbetsgivareföreningen, anser att lokalt skattekontor bör besluta om

tillämpningen av lagen. Kammarrätten anser dessutom att beslutet bör

kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

Forskarskattenämnden anser att en enkel beslutsmodell är

eftersträvansvärd mot bakgrund av antalet ärenden. Nämnden föreslår

t.ex. att ordföranden själv skall kunna avgöra enkla ärenden eventuellt

efter kontakt med sakkunnig. Forskarskattenämnden liksom

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, instämmer i att besluten

bör kunna överklagas.

Skälen för regeringens förslag: När det gäller skattelättnader för

forskare enligt den nya lagen om Forskarskattenämnden prövas

ansökningar av Forskarskattenämnden. De skäl - möjligheten till snabba

och slutliga beslut - som anfördes för inrättandet av Forskarskatte-

nämnden för ärenden som prövades enligt den upphävda lagen om

beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige är giltiga

även för att inrätta en särskild nämnd för prövning av om villkoren för

tillämpning av bestämmelserna för utländska experter, forskare eller

andra nyckelpersoner är uppfyllda.

Denna nämnd bör även fortsättningsvis benämnas Forskarskatte-

nämnden. Detta är ett namn som visserligen inte helt täcker de personal-

kategorier som föreslås omfattas av bestämmelserna. Namnet är

emellertid väl inarbetat och bör därför behållas.

Eftersom de nu föreslagna bestämmelserna föreslås få en vidare

tillämpning än de nuvarande för forskare föreslås att den nya

Forskarskattenämnden får ytterligare två ledamöter och en ersättare

jämfört med den nuvarande nämnden, eftersom det krävs sakkunskap på

ytterligare områden. Med hänsyn till de nya personalkategorier som

omfattas av den föreslagna lagen krävs sakkunskap t.ex. om

företagsledning och produktutveckling. Därför föreslås att Svenska

Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund gemensamt skall

lämna förslag till en ledamot och en ersättare samt att Närings- och

teknikutvecklingsverket skall lämna förslag till en ledamot och en

ersättare. I övrigt föreslås att Vetenskapsrådet, på samma sätt som för

närvarande forskningsråden, föreslår ledamöter och ersättare.

Regeringen föreslås utse ledamöter och ersättare för en tidsperiod av

högst fyra år.

Forskarskattenämnden har idag inga anställda. Det löpande arbetet

sköts av ett kansli inom Riksskatteverket. Kansliet arbetar också åt

Skatterättsnämnden. Forskarskattenämnden bör även framdeles vara

knuten till Riksskatteverket.

Det är regeringens uppfattning att Forskarskattenämndens beslut, som

Lagrådet förordar, skall kunna överklagas till allmän

förvaltningsdomstol. Ett beslut skall enligt huvudprincipen överklagas

till den länsrätt inom vars län ärendet först prövats. Behörig domstol i

dessa ärenden blir därmed Länsrätten i Stockholms län. Beslut av

länsrätten prövas av kammarrätten om den har meddelat

prövningstillstånd i likhet med vad som gäller för de flesta andra

förvaltningsbeslut. Riksskatteverket bör föra det allmännas talan i

domstol i dessa ärenden.

4.2.6 Kontrolluppgifter

Regeringens förslag: Kontrolluppgiften skall även innefatta

skattefria belopp.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Riksskatteverket anser att det skattepliktiga

beloppet och den skattefria delen bör redovisas var för sig.

Skälen för regeringens förslag: För att tvekan inte skall uppkomma

om den i deklarationen redovisade intäkten är brutto- eller

nettobeloppet skall arbetsgivaren redovisa hela lönen i

kontrolluppgiften. För övriga inkomster lämnas kontrolluppgifter enligt

de bestämmelser som gäller för obegränsat skattskyldiga personer.

4.2.7 Socialavgifter

Regeringens förslag: De skattefria ersättningarna och den skattefria

delen av inkomsten ingår inte i underlaget för socialavgifter eller

allmän pensionsavgift.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Mannheimer & Swartling Advokatbyrå AB

anser att lönen till utländska nyckelpersoner bör belastas med särskilda

socialavgifter som endast är direkt förmånsrelaterade (sjukvård,

pensionsrätt).

Skälen för regeringens förslag: Uttaget av socialavgifter är en

betydelsefull fråga för arbetsgivaren med hänsyn till storleken av dessa

avgifter 32,92 procent av underlaget för inkomståret 2000 inklusive

allmän löneavgift. Om avgiftsuttag skall göras i Sverige eller inte kan

påverkas av den omständigheten att personen i fråga kommer från en

medlemsstat inom Europeiska unionen eller en stat med vilken Sverige

har ingått en konvention om social trygghet och har en utländsk

arbetsgivare. Förmåner enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om

tillämpning av systemen för social trygghet omfattar medborgare i

Europeiska unionens medlemsstater samt Island, Liechtenstein och

Norge. Förordningen avser emellertid endast att samordna, inte

harmonisera, ländernas socialförsäkringssystem. Varje land bestämmer

liksom tidigare vilka typer av socialförsäkringar som skall finnas, hur

dessa skall finansieras, nivån på sociala förmåner etc. De förmåner som

personer som omfattas av nämnda förordning eller de

socialkonventioner som Sverige ingått är tillförsäkrade skall de dock

erhålla trots att avgiften kan ha tagits ut på ett lägre underlag än det som

förmånen skall beräknas på. Denna situation att avgiftsunderlaget

skulle vara lägre än det belopp som förmånen skall beräknas på med

hänsyn till nämnda förordning och socialkonventioner torde med

hänsyn till lönenivån för de flesta här aktuella personerna endast kunna

inträffa det år då personen i fråga påbörjar eller avslutar sitt tillfälliga

arbete i Sverige. I denna proposition beaktas inte särskilt de regler som

gäller enligt rådets förordning och de konventioner om social trygghet

som Sverige har ingått. Enligt den till riksdagen överlämnade

propositionen till ny socialavgiftslag ingår inte inkomster som inte skall

tas upp enligt IL i underlaget för socialavgifter. Detsamma gäller

underlaget för allmän pensionsavgift.

Den pensionsgrundande inkomsten beräknas enligt 2 kap. 4 § LIP på

grundval av den försäkrades inkomst av anställning och andra

förvärvsinkomster under året. Därvid bortses från inkomster som

överstiger sju och en halv gånger inkomstbasbeloppet (för år 2000 dock

det förhöjda prisbasbeloppet). Pensionsgrundande inkomst beräknas

enligt 2 kap. 2 § LIP endast om summan av de inkomster som är

pensionsgrundande uppgår till minst 24 procent (27 procent enligt

förslag i budgetpropositionen för 2001) av det för intjänandeåret

gällande prisbasbeloppet enligt AFL (8 784 kronor år 2000

prisbasbeloppet för år 2000 är 36 600 kronor). Förmånstaket är 7,5

förhöjda prisbasbelopp vilket motsvarar en månadsinkomst på drygt 25

000 kronor för den som har inkomst hela året. Genom att den taxerade

inkomsten reduceras kommer inte hela inkomsten att ligga till grund för

förmånsberäkningen. Med hänsyn till lönenivån för dessa personer torde

detta endast kunna inverka på den pensionsgrundande inkomsten det år

arbetet påbörjas resp. avslutas, dvs. i de fall då inkomsten avser endast

en del av året.

Sjukpenninggrundande inkomst är enligt 3 kap. 2 § AFL den årliga

inkomst i pengar som en försäkrad kan komma att tills vidare få för eget

arbete. Det betyder att i detta fall betalas ersättning med utgångspunkt i

bruttolönen. Vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten

bortses från inkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp (274 500

kronor). Högsta ersättningsbelopp betalas således vid en månadsinkomst

på 22 875 kronor för den som har inkomst hela året. Detta torde

innebära att de personer som här avses i princip alltid är berättigade till

det högsta ersättningsbeloppet. Eftersom sjukpenningen träder i stället

för förlorad arbetsinkomst föreslås att den behandlas på samma sätt som

inkomsten på grund av det tillfälliga arbetet. Detsamma föreslås gälla

för vissa andra ersättningar som ersätter bortfall av lön.

Avgifterna betalas på bruttolönen inklusive skattepliktiga förmåner.

Vid tillämpning av den tidigare lagen om beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i Sverige undantas de skattefria

ersättningarna från underlaget genom en särskild bestämmelse i lagen

(1981:691) om socialavgifter, SAL. Den del av lönen som var skattefri

före 1990 års skattereform var också undantagen från uttag av avgift

enligt samma bestämmelse. Enligt förslaget till ny socialavgiftslag ingår

inte skattefri lön eller skattefria ersättningar i underlaget för

socialavgifterna. Numera behövs därför inte någon särskild bestämmelse

om undantag i lagen.

4.2.8 Övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: De forskare som vid bestämmelsernas

ikraftträdande har ett beslut från Forskarskattenämnden enligt

nuvarande lagstiftning föreslås få behålla de redan beviljade

förmånerna. De kan emellertid välja att i stället ansöka om

tillämpning av de nya bestämmelserna.

Den som redan vistas i Sverige vid den tidpunkt då de nya

bestämmelserna blir tillämpliga föreslås få möjlighet att ansöka om

tillämpning av dessa bestämmelser. En sådan ansökan måste lämnas

in senast sex månader efter ikraftträdandet. Tillämpning av de nya

bestämmelserna kan medges endast för tid efter ikraftträdandet.

Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med

regeringens.

Remissinstanserna: Kammarrätten i Göteborg anser att

övergångsbestämmelserna som medger tillämpning av de nya reglerna då

ärendet kommit in under år 2000 men inte avgjorts före 2000 års utgång

bör tas bort.

Skälen för regeringens förslag: Ett särskilt problem är hur de

personer skall behandlas som redan finns i Sverige när de nya

bestämmelserna träder i kraft och på vilka dessa bestämmelser skulle ha

kunnat tillämpas. Förslaget innebär att ansökan om tillämpning av de nya

bestämmelserna kan göras för sådan person senast den 1 juli 2001. En

person som redan vistats i Sverige under ett år när de nya

bestämmelserna träder i kraft och som i övrigt uppfyller villkoren för

tillämpning av bestämmelserna, kan alltså erhålla beslut enligt de nya

bestämmelserna för två år eftersom tillämpning kan medges fr. o. m. det

år då bestämmelserna blir tillämpliga och endast under de tre första åren

av en vistelse som är avsedd att vara högst fem år. En utländsk forskare

som har ett bifallsbeslut från Forskarskattenämnden som gäller för tid

efter det att de nya bestämmelserna träder i kraft, bör även kunna få sitt

ärende prövat enligt de nya reglerna. Om en sådan prövning leder fram

till ett avslagsbeslut kommer det ursprungliga beslutet att gälla även för

tid efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Så blir givetvis också

fallet om någon ansökan enligt den nya lagstiftningen inte görs. Den

som påbörjar ett arbete före den 1 april 2001 medges enligt de

föreslagna övergångsbestämmelserna utsträckt tid för ansökan till senast

den 1 juli 2001. Regeringen anser, i likhet med vad Lagrådet och

Kammarrätten i Göteborg anfört, att den i promemorian föreslagna

övergångsbestämmelsen som medger tillämpning av de nya reglerna då

ärendet kommit in under år 2000, men inte avgjorts före 2000 års

utgång, är överflödig och bör utgå.

5 Finansiella effekter

Forskarskattenämnden beviljar för närvarande årligen skattelättnader

för mellan 10 och 20 utländska forskare. Vid en genomsnittlig

varaktighet för skattelättnaden på två år kan därför det totala antalet

utländska forskare med skattelättnader vid varje given tidpunkt beräknas

uppgå till cirka 30 personer. Under det system med mer omfattande

skattelättnader för utländska forskare som tillämpades före 1990 års

skattereform uppgick det totala antalet utländska forskare med

skattelättnader vid varje tidpunkt till cirka 50 personer.

Utvidgningen av personkretsen för skattelättnader till även utländska

experter, specialister och andra nyckelpersoner innebär att det totala

antalet personer som kan komma att omfattas av skattelättnader blir

betydligt större. Beräkningar på material från Statistiska centralbyråns,

SCB:s, inkomstfördelningsundersökningar visar att det i Sverige kan

finnas cirka 800 utländska medborgare som innehar ledande

befattningar. Den genomsnittliga bruttolönen för dessa personer

uppräknat till 2000 års lönenivå uppgår till cirka 571 000 kronor per

år. Dessa uppgifter är dock behäftade med en betydande statistisk

osäkerhet eftersom det finns ett förhållandevis litet antal observationer i

datamaterialet. Dessutom saknas information om hur länge de utländska

medborgarna med ledande befattningar kan förväntas stanna i Sverige.

Uppgifterna ger dock en antydan om storleksordningen på de effekter

som de föreslagna förändringarna kan leda till.

De föreslagna skattelättnaderna kan förväntas lämna företagens

lönebetalningsförmåga och löneutgift opåverkad. Vid en antagen

genomsnittlig lönenivå på 571 000 kronor per år för utländska

medborgare med ledande befattningar m.m. uppgår löneutgiften till cirka

760 000 kronor per person och år inklusive socialavgifter.

Förslaget med skattelättnader medför att bruttolönen för de berörda

personerna varaktigt kan höjas med i genomsnitt 35 000 kronor per år.

Detta innebär att den genomsnittliga bruttolönen efter förändringen

kommer att uppgå till cirka 607 000 kronor per år. Det faktum att endast

75 procent av lönen skall tas upp som intäkt innebär dock att den

skattepliktiga inkomsten faller till knappt 456 000 kronor per år (= 0,75

x 607 000) och att statens, kommunernas och socialförsäkringssektorns

inkomster från inkomstskatt och socialavgifter minskar med i

genomsnitt ca 100 000 kronor per år för varje person som omfattas av

skattelättnaderna och som hade arbetat i Sverige även i frånvaro av de

föreslagna förändringarna. Eftersom de föreslagna förändringarna i

princip inte leder till några förändringar av de

socialförsäkringsförmåner som dessa personer är berättigade till

kommer även den totala försvagningen av de offentliga finanserna per

person att uppgå till denna nivå. Intäkterna från den allmänna

pensionsavgiften antas inte påverkas eftersom även de personer som

omfattas av skattelättnaden som har lägre inkomster än genomsnittet

(456 000 kronor) kan förväntas ha en inkomst av anställning som

överstiger inkomsttaket för uttag av allmän pensionsavgift.

Om det antas att cirka hälften av de utländska medborgare som enligt

SCB:s inkomstfördelningsundersökning innehar ledande befattningar har

för avsikt att vistas i Sverige i högst fem år kommer den sammanlagda

budgetförsvagningen för offentlig sektor att uppgå till ca 40 miljoner

kronor (= 400 x 100 000).

De föreslagna förändringarna kan förväntas leda till en ökning av

antalet utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner,

eftersom deras lön efter skatt bli högre än tidigare vid arbete i Sverige.

Om bruttolönen för dessa utländska personer, som tillkommer till följd

av de nya reglerna, i genomsnitt kommer att uppgå till samma nivå som

bruttolönen för de som redan arbetar i Sverige (dvs. 607 000 kronor per

person och år) kan förstärkningen av de offentliga finanserna per

tillkommande person beräknas uppgå till drygt 325 000 kronor per år. I

denna beräkning har hänsyn schablonmässigt tagits till att dessa personer

också kommer att få förmåner från det svenska

socialförsäkringssystemet, vilket tenderar att motverka

budgetförstärkningen från tillkommande personer. Detta innebär att

antalet utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner måste

öka med åtminstone en tredjedel (= 100 000 / 325 000) i förhållande

till dagens nivå om de föreslagna åtgärderna inte skall leda till en

försvagning av de offentliga finanserna. I enlighet med de konventioner

för beräkning av budgeteffekter som tillämpas vid Finansdepartementet

bör dock detta slag av osäkra indirekta effekter ej beaktas.

6 Författningskommentar

6.1 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229)

11 kap.

22 §

Skattelättnader medges vid en tidsbegränsad vistelse i Sverige som är

avsedd att vara högst fem år. Är avsikten redan från början att

arbetstagaren skall bosätta sig i Sverige för en längre tidsperiod kan

skattelättnader inte medges. Femårsperioden räknas från arbetstagarens

ankomst till Sverige.

De personalkategorier som omfattas är experter, forskare eller andra

nyckelpersoner som inte är svenska medborgare och inte har varit

bosatta eller stadigvarande vistats i Sverige någon gång under de fem

kalenderår som närmast föregått det år då arbetet påbörjades.

Arbetsgivaren skall höra hemma i Sverige, t.ex. ett svenskt aktiebolag

eller handelsbolag eller en institution vid ett svenskt universitet eller en

svensk offentlig arbetsgivare. Arbetsgivaren kan också vara ett utländskt

företag med filial i Sverige. En förutsättning är att filialen utgör ett fast

driftställe för det utländska företaget enligt 2 kap. 29 § inkomst-

skattelagen (1999:1229), IL.

Skattelättnader medges endast under de tre första åren av vistelsen i

Sverige räknat från tidpunkten för ankomsten hit under förutsättning

att avsikten är att stanna högst fem år i Sverige. De som vistas i Sverige

mellan sex månader och tre år kan därmed medges skattelättnader för

hela vistelsen om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Inget hindrar att

det är fråga om t.ex. två på varandra följande uppdrag under förutsättning

att båda ryms inom treårsperioden. Ansökan krävs i sådana fall för båda

arbetena. Bedömningen av om arbetstagaren varit bosatt eller stadig-

varande vistats här får då göras med utgångspunkt i förhållandena när det

första arbetet påbörjades.

Eftersom den inkomst som lättnaden avser skall tas upp i

inkomstslaget tjänst blir bestämmelserna tillämpliga både vid anställning

och uppdrag. Av det följer också att bestämmelserna inte är tillämpliga

om inkomsten av arbetet skall tas upp i inkomstslaget

näringsverksamhet.

23 §

Denna paragraf reglerar vilka ersättningar och förmåner som omfattas av

skattelättnaderna i 22 §. Endast 75 procent av lönen eller annan liknande

ersättning skall tas upp som intäkt. Detta gäller endast inkomst av sådant

arbete som anges i 22 §. Har arbetstagaren under vistelsen i Sverige

andra inkomster hänförliga till inkomst av tjänst, t.ex. genom att författa

artiklar eller hålla föreläsningar, skall dessa inkomster tas upp i normal

omfattning. Som lön behandlas samtliga utbetalningar från arbetsgivaren

på grund av arbetet. Detsamma gäller enligt andra stycket också vissa

ersättningar enligt socialförsäkringslagstiftningen.

I denna paragraf undantas även vissa uppräknade förmåner från

skatteplikt. Det gäller t.ex. ersättning för barns skolgång i fråga om

grundskola och gymnasieskola eller motsvarande. Skattefri ersättning

för resor mellan Sverige och tidigare hemland kan avse såväl det land

som arbetstagaren närmast kommer ifrån som tidigare hemland men får

sammanlagt inte avse mer än två resor fram och åter per kalenderår för

varje familjemedlem.

Som framgår av regelns utformning skall det vara fråga om ersättning

för faktiska utgifter. Till den del ersättning utbetalas utan att den

motsvaras av faktiska utgifter tillämpas de regler som gäller för lön på

grund av arbetet.

Att utgifter som täcks av sådana ersättningar som inte skall tas upp,

inte heller får dras av, framgår av 12 kap. 3 § tredje stycket IL.

23 a §

Beslut om skattelättnader fattas av Forskarskattenämnden.

12 kap.

3 §

Den föreslagna ändringen är en följd av att kretsen av personer som

omfattas av reglerna i 11 kap. 22 § har utvidgats.

Övergångsbestämmelser

Lagen om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige upphör att gälla vid utgången av år 2000 men gäller dock

fortfarande vid 2001 och tidigare års taxeringar enligt lagen

(1999:1253) om upphävande av lagen (1984:947) om beskattning av

utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige. Beslut som har

meddelats före den 1 januari 2001 och som innebär tillämpning av den

upphävda lagen skall fortfarande gälla såvida inte ansökan om

tillämpning av de nya bestämmelserna bifallits. Om en person som redan

innehar ett arbete i Sverige ansöker om tillämpning enligt de nya

bestämmelserna, skall prövningen av om förutsättningar föreligger att

tillämpa dessa bestämmelser göras med utgångspunkt i förhållandena när

arbetet i Sverige påbörjades.

6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden

1 §

I paragrafen föreskrivs att arbetstagare är den som tar emot ersättning

och arbetsgivare är den som betalar ut ersättning dvs. samma begrepp

som används i 1 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483).

2 §

I paragrafen finns bestämmelser av organisatorisk natur. Bl.a. anges hur

många ledamöter och ersättare som skall ingå i Forskarskattenämnden

samt hur de skall utses. Vetenskapsrådet som fr. o. m. 1 januari 2001

ersätter forskningsråden skall lämna förslag på två ledamöter och två

ersättare. För att få samma breda kompetens som tidigare bör dessa

ledamöter och ersättare komma från de tre ämnesråd som motsvarar de

tidigare Naturvetenskapliga, Medicinska och Humanistisk-samhälls-

vetenskapliga forskningsråden.

Att nämndens kanslifunktion ombesörjs av Riksskatteverket framgår

av 12 § förordningen (1990:1293) med instruktion för skatte-

förvaltningen.

3 §

Normalt skall ersättare kallas endast vid förfall för ledamot. Av

paragrafen framgår emellertid att en ersättare får kallas i stället för en

ledamot i det fall han har särskild sakkunskap på det område som berörs

av ärendet.

4 §

Här anges först att antalet ledamöter normalt skall uppgå till fyra för att

Forskarskattenämnden skall vara beslutför. Vidare anges att ärenden kan

avgöras i en mindre sammansättning - tre ledamöter, bland dem ord-

föranden - om de är ense om beslutet.

5 §

I paragrafen finns en bestämmelse om omröstning i de fall det

förekommer skiljaktiga meningar.

6 §

Paragrafen innehåller bestämmelser om hur ärendet i Forskarskatte-

nämnden inleds. Av första stycket framgår att ansökan skall vara skriftlig

och att såväl arbetstagaren som arbetsgivaren har rätt att ansöka.

I andra stycket regleras den tidsfrist inom vilken en ansökan om

skattelättnader enligt denna lag skall ha kommit in till Forskarskatte-

nämnden.

7 §

Av paragrafen framgår att beslut om skattelättnader alltid skall innehålla

uppgift om den tid beslutet avser.

8 §

Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som skall underrättas om

beslutet. Av praktiska skäl skall beslutet sändas utöver till

arbetstagaren om han är sökande till arbetsgivaren. Eftersom ett

ärende inte bör kunna prövas utan att arbetstagaren får kännedom om

beslutet, skall också denne underrättas även om han inte är sökande.

I de fall arbetet inte påbörjats vid tidpunkten för ansökan kan det råda

osäkerhet om vilken skattemyndighet som bör underrättas om beslutet.

Det är därför lämpligt att arbetstagaren eller arbetsgivaren företer

beslutet för den skattemyndighet som skall handlägga taxeringen av

arbetstagaren.

Även Riksskatteverket skall som det allmännas part få del av beslutet.

9 §

En bestämmelse om rätt till överklagande av Forskarskattenämndens

beslut föreslås i överensstämmelse med vad Lagrådet anfört. Beslutet

får enligt bestämmelsen överklagas av arbetsgivaren, arbetstagaren och

Riksskatteverket.

Enligt andra stycket är det Riksskatteverket som för det allmännas

talan i domstolen.

Enligt tredje stycket krävs prövningstillstånd i kammarrätten.

Övergångsbestämmelser

Lagen skall gälla fr. o. m. inkomståret 2001, dvs. 2002 års taxering.

Bestämmelserna i lagen kan också tillämpas på arbetstagare som vid

ikraftträdandet innehar ett arbete i Sverige, om de förutsättningar som

anges i lagen förelåg när arbetet påbörjades. Skattelättnaden gäller i

sådant fall för tid från den 1 januari 2001. I dessa fall skall ansökan dock

ha kommit in till Forskarskattenämnden senast den 1 juli 2001.

6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

3 kap.

11 §

I paragrafen föreskrivs att kontrolluppgiften skall innefatta även sådana

ersättningar och den del av lönen som inte skall tas upp som intäkt enligt

11 kap. 22 och 23 §§ inkomstskattelagen (1999:1229).

6.4 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

5 kap.

1 §

I paragrafen föreskrivs att skatteavdrag skall göras endast på

utbetalningar av ersättning för arbete, ränta och utdelning som skall tas

upp som intäkt.

6.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

9 kap.

1 §

I denna paragraf görs endast en redaktionell ändring. I likhet med vad

som gäller idag skall Forskarskattenämndens beslut omfattas av den

sekretess som gäller i skatteärenden.

7

Promemorians lagförslag

Förslag till lagtext enligt alternativ 1

Förslag till lag om beskattning av utländska experter, forskare

och andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Sverige

Härigenom föreskrivs följande.

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag gäller skattelättnader vid beräkning av inkomst av tjänst

enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt för utländska experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Sverige.

Begreppen arbetstagare och arbetsgivare har i denna lag samma

betydelse som i skattebetalningslagen (1997:483).

Beslut om skattelättnader enligt denna lag fattas av Forskarskatte-

nämnden.

Förutsättningar för skattelättnader

2 § Skattelättnader medges vid en tillfällig vistelse i Sverige, som är

avsedd att inte överstiga fem år, för inkomst av tillfälligt arbete i Sverige

som

1. kräver särskild specialistkompetens eller avser kvalificerat forsk-

nings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att betydande svårigheter föreligger för en rekrytering

inom landet, eller

2. avser en tjänst i företagsledande funktion eller annan

nyckelposition i ett företag.

3 § Arbetsgivare skall vara hemmahörande i Sverige eller vara ett

utländskt företag med fast driftställe i Sverige.

4 § Skattelättnader enligt denna lag medges endast en arbetstagare som

inte är svensk medborgare. Skattelättnader medges dock inte om

arbetstagaren har varit bosatt eller stadigvarande vistats i Sverige någon

gång under de fem kalenderår som närmast föregått det kalenderår då

sådant tillfälligt arbete som avses i denna lag påbörjades.

Skattelättnader medges endast under de tre första åren av den

tillfälliga vistelsen.

Skattepliktig intäkt

5 § Som skattepliktig intäkt skall arbetstagaren ta upp 75 procent av lön,

arvode eller därmed jämförlig förmån av det tillfälliga arbetet.

Med lön likställs sjukpenning och föräldrapenning enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring, sjukpenning enligt lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd, ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt ersättning som utgör inkomst av tjänst enligt 32 §

kommunalskattelagen (1928:370) och som utgått i annan form än

livränta på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband

med tjänst, allt under förutsättning att ersättningen helt eller till

huvudsaklig del grundar sig på det tillfälliga arbetet.

6 § Som skattepliktig inkomst anses inte ersättning för utgifter som

arbetstagaren på grund av vistelsen i Sverige har haft för flyttning till

eller från Sverige, för egna eller familjemedlemmars resor mellan

Sverige och tidigare bosättningsland, dock högst två resor per

kalenderår, eller i form av avgifter för barns skolgång (grundskola och

gymnasieskola) här i landet. Avdrag medges inte för utgifter som täcks

av sådana inte skattepliktiga ersättningar och inte heller för underskott

som kan uppkomma genom att ersättningen inte räcker till för att täcka

den avsedda utgiften.

Forskarskattenämndens sammansättning m.m.

7 § Forskarskattenämnden består av sex ledamöter och fem personliga

ersättare. Ledamöterna och ersättarna förordnas av regeringen för högst

fyra år i taget.

Regeringen utser bland ledamöterna en ordförande och en vice

ordförande samt bland ersättarna en ersättare för vice ordföranden.

Dessa tre skall ha särskild insikt i beskattningsfrågor. Övriga ledamöter

och deras ersättare skall ha särskild insikt i företagslednings-,

forsknings- eller produktutvecklingsfrågor.

Svenska Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund skall

gemensamt avge förslag till en ledamot och en ersättare. Närings- och

teknikutvecklingsverket skall avge förslag till en ledamot och en

ersättare. Naturvetenskapliga forskningsrådet och Medicinska

forskningsrådet skall gemensamt avge förslag till en ledamot och skall

var för sig avge förslag till en ersättare. Humanistisk-samhälls-

vetenskapliga forskningsrådet skall avge förslag till en ledamot.

8 § En ersättare får kallas att delta i behandlingen av ett ärende i stället

för ledamoten, om ersättaren har särskild sakkunskap inom det område

som ärendet avser.

9 § Forskarskattenämnden är beslutför när ordföranden samt minst tre

andra ledamöter är närvarande vid sammanträdet. Nämnden är dock

beslutför med tre ledamöter, bland dem ordföranden, om samtliga är

ense om beslutet.

10 § Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning

tillämpas föreskrifterna i 16 kap. rättegångsbalken om omröstning i

tvistemål.

Ansökan om skattelättnader

11 § Ansökan till Forskarskattenämnden skall vara skriftlig och avse viss

bestämd person. Ansökan får göras av arbetstagaren eller arbetsgivaren.

Ansökan skall ha kommit in till nämnden senast tre månader efter det

att arbetstagaren påbörjat det tillfälliga arbetet. I ansökan skall lämnas de

uppgifter som behövs för att pröva ansökan.

12 § Forskarskattenämnden får anmoda sökanden att inom viss tid

komma in med de ytterligare upplysningar som nämnden anser sig

behöva för att pröva om förutsättningar för tillämpning av denna lag

föreligger.

Forskarskattenämndens beslut

13 § Beslut om skattelättnader skall innehålla uppgift om den tid

beslutet avser.

14 § Arbetsgivaren och arbetstagaren skall underrättas om

Forskarskattenämndens beslut.

15 § Forskarskattenämndens beslut får inte överklagas.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första

gången vid 2001 års taxering.

2. I fråga om arbetstagare som vid ikraftträdandet innehar ett tillfälligt

arbete i Sverige skall prövningen ske med utgångspunkt i förhållandena

vid anställningens början.

3. I fall då det tillfälliga arbetet påbörjas före den 1 april 2000 skall

vid tillämpning av 11 § andra stycket i stället gälla att ansökan skall ha

kommit in till Forskarskattenämnden senast den 1 juli 2000.

4. Genom lagen upphävs lagen (1984:947) om beskattning av

utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige. Den upphävda lagen

skall dock tillämpas i fråga om sådana skattelättnader för vilka

Forskarskattenämnden genom beslut som har meddelats före

ikraftträdandet har funnit förutsättningar föreligga under viss tidsperiod.

Detta gäller emellertid inte om ansökan görs enligt punkt 2.

5. Har ansökan om tillämpning av äldre regler kommit in till

Forskarskattenämnden före utgången av år 1999 och har ärendet inte

avgjorts före ikraftträdandet av denna lag skall de nya bestämmelserna

tillämpas på sådan ansökan.

Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall införas en ny bestämmelse, 3 kap. 11 §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

11 §

Kontrolluppgift som avser lön,

arvode och annan därmed

jämförlig ersättning till utländsk

expert, forskare eller annan

nyckelperson skall även avse

sådan inte skattepliktig

ersättning som anges i 5 och 6

§§ lagen (1999:000) om

beskattning av utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första

gången på kontrolluppgift till ledning för 2001 års taxering.

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

1 §

Den som betalar ut ersättning

för arbete, ränta eller utdelning är

skyldig att göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Den som betalar ut

skattepliktig ersättning för arbete,

ränta eller utdelning är skyldig att

göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1981:691) om

socialavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

4 §1

Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från

1. ersättning till en och samme arbetstagare om den under året inte

uppgått till 1 000 kronor,

3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av

barn eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningen

motsvarar sjukpenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning

som arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 16 §, 4 kap. 18 § eller 22 kap.

12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4. ersättning för vilken skall betalas särskild inkomstskatt enligt lagen

(1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

m.fl.,

5. ersättning som en arbetsgivare utgett till barn för arbete som

utförts i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte

får göras vid inkomsttaxeringen,

6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader i arbetet som

arbetstagare haft att täcka med ersättningen,

8. ersättning för arbete som har utförts utomlands, till den del denna

inte räknas som lön enligt 2 kap. 3 § första stycket lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension eller enligt 2 kap. 16 § andra stycket

samma lag inte är pensionsgrundande inkomst,

9. ersättning för skiljemannauppdrag i fall där parterna i

skiljeförfarandet är av utländsk nationalitet,

10. ersättning som på grund av

bestämmelserna i 5 § lagen

(1984:947) om beskattning av

utländska forskare vid tillfälligt

arbete i Sverige inte utgör

skattepliktig intäkt,

10. ersättning som på grund av

bestämmelserna i 5 och 6 §§

lagen (1999:000) om

beskattning av utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige inte utgör

skattepliktig intäkt,

11. ersättning som avses i 3 kap. 2 a § lagen om allmän försäkring,

12. intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i

kommunalskattelagen (1928:370),

13. sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 1 5 lagen

(1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör

underlag för nämnda skatt,

14. ersättning till en och samme idrottsutövare från en sådan ideell

förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig

verksamhet, om ersättningen från föreningen under året inte uppgått till

ett halvt prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring,

15. före utgången av år 1992 utbetalade ersättningar från en

vinstandelsstiftelse, som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om

allmän försäkring, till den del de inte utgör ersättning för arbete för

stiftelsens räkning,

16. sådan ersättning från en vinstandelsstiftelse eller en annan juridisk

person med motsvarande ändamål från vilken enligt de fyra sista

meningarna i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring skall

bortses vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst,

17. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av juni

1993 om ersättningen avser tid därefter och utgår på grund av

ansvarighetsförsäkring vilken åtnjuts enligt grunder som fastställts i

kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer,

18. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av år 1992

om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av juni

1993 och ersättningen utgår på grund av sådan ansvarighetsförsäkring

som anges i 17,

19. ersättning enligt 2 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad

ålderspension.

Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig endast om kostnaderna

kan beräknas uppgå till minst 10 procent av arbetstagarens ersättning

från arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får fastställa schablon för beräkning av

arbetstagares kostnader i viss verksamhet. Schablonen skall avse

bestämda yrkesgrupper och grundas på de genomsnittliga kostnaderna

inom respektive grupp.

Bestämmelserna i första stycket 17 och 18 gäller endast ersättning

som inte avser de första 180 dagarna efter skadetillfället och som för en

och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger sju

och en halv gånger prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring.

I fråga om inkomst från fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag

skall föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas vid bestämmande av

avgiftsunderlaget.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän

pensionsavgift

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:1744) om allmän

pensionsavgift skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3§1

Avgiften beräknas dels på sådan

inkomst av anställning som avses i

2 kap. lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension,

dels på sådan inkomst av annat

förvärvsarbete som avses i 2 kap.

nämnda lag om den enskilde är

skattskyldig för inkomsten enligt

kommunalskattelagen

(1928:370). Inkomst av

anställning och inkomst av annat

förvärvsarbete skall därvid var för

sig avrundas till närmast lägre

hundratal kronor.

Avgiften beräknas dels på sådan

inkomst av anställning som avses i

2 kap. lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension,

dels på sådan inkomst av annat

förvärvsarbete som avses i 2 kap.

nämnda lag om den enskilde är

skattskyldig för inkomsten enligt

kommunalskattelagen

(1928:370). Avgiften beräknas

dock inte på sådan ersättning

som på grund av

bestämmelserna i 5 och 6 §§

lagen (1999:000) om

beskattning av utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige inte utgör

skattepliktig intäkt. Inkomst av

anställning och inkomst av annat

förvärvsarbete skall därvid var för

sig avrundas till närmast lägre

hundratal kronor.

Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för

kostnader som arbetstagaren har haft i arbetet i den utsträckning

kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger

ettusen kronor.

Vid beräkning av avgiften bortses från inkomst av anställning och

inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna

överstiger 8,06 gånger det förhöjda prisbasbeloppet som anges i 1 kap.

6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Därvid skall i första hand

bortses från inkomst av annat förvärvsarbete.

Avgiften avrundas till närmast hela hundratal kronor. Avgift som slutar

på 50 kronor avrundas till närmast lägre hundratal kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

1§1

Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av

skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för

bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretess gäller i myndighets

verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som avses i

skatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som har tillförts sådant

register och hos kommun eller landsting för uppgift som lämnats dit i

ett ärende om förhandsbesked i skatte- eller taxeringsfråga. Uppgift hos

Tullverket får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas

utan att den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hos

domstol gäller sekretessen endast om det kan antas att den enskilde

lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller uppgift som

med anledning av överklagande hos domstol registreras hos annan

myndighet enligt 15 kap. 2 § första stycket 3 eller 4. Har uppgift i mål

hos domstol erhållits från annan myndighet och är den sekretessbelagd

där, gäller dock denna sekretess hos domstolen, om uppgiften saknar

betydelse i målet.

Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull

och annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift,

prisregleringsavgift och liknande avgift samt skattetillägg och

förseningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt

jämställs verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundande

inkomst.

Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller

pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av

skatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om

1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig

inkomstskatt inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i

fåmansföretag,

3. beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige när beslutet har fattats av

Forskarskattenämnden.

3. beskattning av utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige när beslutet har

fattats av Forskarskattenämnden.

Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad

som föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om

skatteregister. Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift i en

revisionspromemoria lämnas till förvaltare i den reviderades konkurs.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo

år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lagtext enligt alternativ 2

Förslag till lag om särskild inkomstskatt för utländska experter,

forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Sverige

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § Till staten skall särskild inkomstskatt betalas enligt bestämmelserna

i denna lag.

2 § Uttryck och termer som används i kommunalskattelagen

(1928:370), lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och

skattebetalningslagen (1997:483) har samma betydelse i denna lag, om

inte annat anges eller framgår av sammanhanget.

Tillämpningsområde

3 § Denna lag tillämpas på utländska experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid en tillfällig vistelse i Sverige, som är avsedd att inte

överstiga fem år, för inkomst av tillfälligt arbete i Sverige som

1. kräver särskild specialistkompetens eller avser kvalificerat forsk-

nings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att betydande svårigheter föreligger för en rekrytering

inom landet, eller

2. avser en tjänst i företagsledande funktion eller annan

nyckelposition i företaget.

4 § Denna lag tillämpas endast i fråga om en arbetstagare som inte är

svensk medborgare. Lagen tillämpas dock inte om arbetstagaren har varit

bosatt eller stadigvarande vistats i Sverige någon gång under de fem

kalenderår som närmast föregått det kalenderår då sådant tillfälligt

arbete som avses i denna lag påbörjades.

Lagen tillämpas endast under de tre första åren av den tillfälliga

vistelsen.

5 § Arbetsgivare skall vara hemmahörande i Sverige eller vara ett

utländskt företag med fast driftställe i Sverige.

6 § Beslut om tillämpning av denna lag fattas av Forskarskattenämnden.

Skattskyldighet

7 § Skattskyldiga är sådana utländska experter, forskare och andra

nyckelpersoner som erhållit sådant beslut som anges i 6 §.

Skattepliktig inkomst

8 § Skattepliktig inkomst enligt denna lag är

1. lön, arvode eller därmed jämförlig förmån,

2. sjukpenning och föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring,

3. sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och

lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd,

4. ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare

samt

5. ersättning som utgör inkomst av tjänst enligt 32 §

kommunalskattelagen (1928:370) och som utgått i annan form än

livränta på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, tagen i samband

med tjänst.

Som förutsättning för tillämpning av denna bestämmelse gäller att lön

och arvode eller därmed jämförlig förmån i sin helhet utgör ersättning

för det tillfälliga arbetet. Bestämmelsen tillämpas på ersättningar enligt

första stycket 2 5 under förutsättning att ersättningarna helt eller till

huvudsaklig del grundar sig på det tillfälliga arbetet.

9 § Från skatteplikt enligt denna lag undantas ersättning för utgifter som

arbetstagaren på grund av vistelsen i Sverige har haft för flyttning till

eller från Sverige, för egna eller familjemedlemmars resor mellan

Sverige och tidigare bosättningsland, dock högst två resor per

kalenderår, eller i form av avgifter för barns skolgång (grundskola och

gymnasieskola) här i landet.

Skattesats

10 § Särskild inkomstskatt tas ut med 25 procent av skattepliktig

inkomst.

Öretal som uppkommer vid beräkning av skatten bortfaller.

Beskattningsmyndighet

11 § Beslut om särskild inkomstskatt fattas av den skattemyndighet som

är behörig att fatta beslut enligt bestämmelserna i 2 kap. 1 §

skattebetalningslagen (1997:483).

Skatteavdrag m.m.

12 § Den som betalar ut kontant belopp eller annan ersättning, som för

mottagaren utgör skattepliktig inkomst enligt denna lag, skall göra

skatteavdrag för betalning av mottagarens särskilda inkomstskatt.

Åtnjuter mottagaren jämte kontant belopp andra skattepliktiga

förmåner, skall skatteavdraget för dessa beräknas med tillämpning av 8

kap. 14 17 §§ skattebetalningslagen (1997:483).

Om det kontanta beloppet inte är så stort att föreskrivet avdrag kan

göras, är utbetalaren betalningsansvarig för mellanskillnaden som om

skatteavdrag gjorts.

13 § Den som skall vidkännas avdrag för särskild inkomstskatt skall

omedelbart efter det han erhållit beslutet från skattemyndigheten

överlämna detta till den som har att göra skatteavdraget.

14 § I fråga om skyldighet att lämna uppgift till den skattskyldige om det

belopp som innehållits genom skatteavdrag gäller vad som sägs i 5 kap.

12 § första stycket skattebetalningslagen (1997:483).

Redovisning och betalning av skatt

15 § Att bestämmelserna i skattebetalningslagen (1997:483) gäller vid

redovisning och betalning av skatt enligt denna lag framgår av 1 kap. 2 §

skattebetalningslagen. Regeringen eller den myndighet regeringen

bestämmer får dock besluta om avvikelser från bestämmelserna om

inbetalningssätt och om skattedeklarationens innehåll.

Kontrolluppgift

16 § Den som har betalat ut belopp till någon som är skattskyldig enligt

denna lag är skyldig att lämna kontrolluppgift. Kontrolluppgift skall i

förekommande fall även uppta ersättning som anges i 9 §. För sådan

uppgift gäller bestämmelserna om kontrolluppgift i lagen (1990:325)

om självdeklaration och kontrolluppgifter.

Forskarskattenämndens sammansättning m.m.

17 § Forskarskattenämnden består av sex ledamöter och fem personliga

ersättare. Ledamöterna och ersättarna förordnas av regeringen för högst

fyra år i taget.

Regeringen utser bland ledamöterna en ordförande och en vice

ordförande samt bland ersättarna en ersättare för vice ordföranden.

Dessa tre skall ha särskild insikt i beskattningsfrågor. Övriga ledamöter

och deras ersättare skall ha särskild insikt i företagslednings-,

forsknings- eller produktutvecklingsfrågor.

Svenska Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund skall

gemensamt avge förslag till en ledamot och en ersättare. Närings- och

teknikutvecklingsverket skall avge förslag till en ledamot och en

ersättare. Naturvetenskapliga forskningsrådet och Medicinska

forskningsrådet skall gemensamt avge förslag till en ledamot och skall

var för sig avge förslag till en ersättare. Humanistisk-samhälls-

vetenskapliga forskningsrådet skall avge förslag till en ledamot.

18 § En ersättare får kallas att delta i behandlingen av ett ärende i stället

för ledamoten, om ersättaren har särskild sakkunskap inom det område

som ärendet avser.

19 § Forskarskattenämnden är beslutför när ordföranden samt minst tre

andra ledamöter är närvarande vid sammanträdet. Nämnden är dock

beslutför med tre ledamöter, bland dem ordföranden, om samtliga är

ense om beslutet.

20 § Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning

tillämpas föreskrifterna i 16 kap. rättegångsbalken om omröstning i

tvistemål.

Ansökan

21 § Ansökan till Forskarskattenämnden skall vara skriftlig och avse viss

bestämd person. Ansökan får göras av arbetstagaren eller dennes

arbetsgivare.

Ansökan skall ha kommit in till nämnden senast tre månader efter det

att arbetstagaren påbörjat det tillfälliga arbetet. I ansökan skall lämnas de

uppgifter som behövs för att pröva ansökan.

22 § Forskarskattenämnden får anmoda sökanden att inom viss tid

komma in med de ytterligare upplysningar som nämnden anser sig

behöva för att pröva om förutsättningar för tillämpning av denna lag

föreligger.

Forskarskattenämndens beslut

23 § Forskarskattenämndens beslut skall innehålla uppgift om den tid

beslutet avser.

24 § Arbetsgivaren och arbetstagaren skall underrättas om

Forskarskattenämndens beslut.

25 § Forskarskattenämndens beslut får inte överklagas.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första

gången vid 2001 års taxering.

2. I fråga om arbetstagare som vid ikraftträdandet innehar ett tillfälligt

arbete i Sverige skall prövningen ske med utgångspunkt i förhållandena

vid anställningens början.

3. I fall då det tillfälliga arbetet påbörjas före den 1 april 2000 skall

vid tillämpning av 21 § andra stycket i stället gälla att ansökan skall ha

kommit in till Forskarskattenämnden senast den 1 juli 2000.

4. Genom lagen upphävs lagen (1984:947) om beskattning av

utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige. Den upphävda lagen

skall dock tillämpas i fråga om sådana skattelättnader för vilka

Forskarskattenämnden genom beslut som har meddelats före

ikraftträdandet har funnit förutsättningar föreligga under viss tidsperiod.

Detta gäller emellertid inte om ansökan görs enligt punkt 2.

5. Har ansökan om tillämpning av äldre regler kommit in till

Forskarskattenämnden före utgången av år 1999 och har ärendet inte

avgjorts före ikraftträdandet av denna lag skall de nya bestämmelserna

tillämpas på sådan ansökan.

Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att 31 § kommunalskattelagen (1928:370) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

31§1

Till tjänst räknas anställning, uppdrag och annan inkomstgivande

verksamhet av varaktig eller tillfällig natur, om den inte är att hänföra till

näringsverksamhet eller till inkomst av kapital enligt lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt.

Med tjänst likställs rätt till

a) pension,

b) livränta, som utgår på grund av sjuk-, olycksfalls- eller

skadeförsäkring eller annorledes än på grund av försäkring och inte

utgör vederlag vid avyttring av egendom,

c) ersättning, som i annan form än livränta utgår på grund av sjuk- eller

olycksfallsförsäkring, tagen i samband med tjänst,

d) undantagsförmåner, samt

e) periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, i den

mån beloppet inte är undantaget från skatteplikt enligt 19 § och inte

heller utgör vederlag vid avyttring av egendom.

Till tjänst räknas inte sådan

inkomst på vilken lagen (1999:000)

om särskild inkomstskatt för

utländska experter, forskare och

andra nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige är tillämplig.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första

gången vid 2001 års taxering.

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

Härigenom föreskrivs att 1 kap 2 §, 5 kap. 1 § och 11 kap 14 §

skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

2 §

Lagen gäller också vid redovisning och betalning av

1. skatt enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta,

2. skattetillägg och

förseningsavgift i fråga om sådan

skatt som avses i 1, och

3. ränta på skatt, skattetillägg

eller avgift som avses i 1 och 2.

2. skatt enligt lagen (1999:000)

om särskild inkomstskatt för

utländska experter, forskare och

andra nyckelpersoner vid

tillfälligt arbete i Sverige,

3. skattetillägg och

förseningsavgift i fråga om sådan

skatt som avses i 1 och 2, och

4. ränta på skatt, skattetillägg

eller avgift som avses i 1 3.

5 kap.

1 §

Den som betalar ut ersättning för

arbete, ränta eller utdelning är

skyldig att göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Den som betalar ut skattepliktig

ersättning för arbete, ränta eller

utdelning är skyldig att göra

skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

11 kap.

14 §

Sedan den slutliga skatten har bestämts skall skattemyndigheten göra

en avstämning av skattekontot.

Innan avstämning görs skall skattemyndigheten

1. från den slutliga skatten göra avdrag för

a) debiterad F-skatt och särskild A-skatt,

b) avdragen A-skatt,

c) A-skatt som skall betalas på grund av beslut enligt 12 kap. 1 § andra

stycket,

d) skatt som överförts från stat med vilken Sverige har ingått

överenskommelse om uppbörd och överföring av skatt,

e) skatt som betalats enligt lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta eller enligt lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. för den tid

under beskattningsåret då den skattskyldige varit bosatt i Sverige eller

stadigvarande vistats här,

f) skatt som betalats enligt

lagen (1999:000) om särskild

inkomstskatt för utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige för tid under

beskattningsåret då A-skatt

skulle ha betalats,

2. till den slutliga skatten lägga

a) skatt som betalats tillbaka enligt 18 kap. 3 § första stycket,

b) skatt som överförts till en annan stat enligt 18 kap. 5 §

första stycket, och

c) skattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen

(1990:324).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1981:691) om

socialavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap

4 §1

Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från

1. ersättning till en och samme arbetstagare om den under året inte

uppgått till 1 000 kronor,

3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av

barn eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningen

motsvarar sjukpenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning

som arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 16 §, 4 kap. 18 § eller 22 kap.

12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4. ersättning för vilken skall betalas särskild inkomstskatt enligt lagen

(1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

m.fl.,

5. ersättning som en arbetsgivare utgett till barn för arbete som

utförts i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte

får göras vid inkomsttaxeringen,

6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader i arbetet som

arbetstagare haft att täcka med ersättningen,

8. ersättning för arbete som har utförts utomlands, till den del denna

inte räknas som lön enligt 2 kap. 3 § första stycket lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension eller enligt 2 kap. 16 § andra stycket

samma lag inte är pensionsgrundande inkomst,

9. ersättning för skiljemannauppdrag i fall där parterna i

skiljeförfarandet är av utländsk nationalitet,

10. ersättning som på grund av

bestämmelserna i 5 § lagen

(1984:947) om beskattning av

utländska forskare vid tillfälligt

arbete i Sverige inte utgör

skattepliktig intäkt,

10. ersättning som på grund av

bestämmelserna i 5 och 6 §§ lagen

(1999:000) om beskattning av

utländska experter, forskare och

andra nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige inte utgör

skattepliktig intäkt,

11. ersättning som avses i 3 kap. 2 a § lagen om allmän försäkring,

12. intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i

kommunalskattelagen (1928:370),

13. sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 1 5 lagen

(1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör

underlag för nämnda skatt,

14. ersättning till en och samme idrottsutövare från en sådan ideell

förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig

verksamhet, om ersättningen från föreningen under året inte uppgått till

ett halvt prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring,

15. före utgången av år 1992 utbetalade ersättningar från en

vinstandelsstiftelse, som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om

allmän försäkring, till den del de inte utgör ersättning för arbete för

stiftelsens räkning,

16. sådan ersättning från en vinstandelsstiftelse eller en annan juridisk

person med motsvarande ändamål från vilken enligt de fyra sista

meningarna i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring skall

bortses vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst,

17. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av juni

1993 om ersättningen avser tid därefter och utgår på grund av

ansvarighetsförsäkring vilken åtnjuts enligt grunder som fastställts i

kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer,

18. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av år 1992

om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av juni

1993 och ersättningen utgår på grund av sådan ansvarighetsförsäkring

som anges i 17,

19. ersättning enligt 2 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad

ålderspension.

Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig endast om kostnaderna

kan beräknas uppgå till minst 10 procent av arbetstagarens ersättning

från arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får fastställa schablon för beräkning av

arbetstagares kostnader i viss verksamhet. Schablonen skall avse

bestämda yrkesgrupper och grundas på de genomsnittliga kostnaderna

inom respektive grupp.

Bestämmelserna i första stycket 17 och 18 gäller endast ersättning

som inte avser de första 180 dagarna efter skadetillfället och som för en

och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger sju

och en halv gånger prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring.

I fråga om inkomst från fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag

skall föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas vid bestämmande av

avgiftsunderlaget.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

1 §1

Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av

skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för

bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretess gäller i myndighets

verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som avses i

skatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som har tillförts sådant

register och hos kommun eller landsting för uppgift som lämnats dit i

ett ärende om förhandsbesked i skatte- eller taxeringsfråga. Uppgift hos

Tullverket får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas

utan att den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hos

domstol gäller sekretessen endast om det kan antas att den enskilde

lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller uppgift som

med anledning av överklagande hos domstol registreras hos annan

myndighet enligt 15 kap. 2 § första stycket 3 eller 4. Har uppgift i mål

hos domstol erhållits från annan myndighet och är den sekretessbelagd

där, gäller dock denna sekretess hos domstolen, om uppgiften saknar

betydelse i målet.

Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull

och annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisreg-

leringsavgift och liknande avgift samt skattetillägg och förseningsavgift.

Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs verksamhet

som avser bestämmande av pensionsgrundande inkomst.

Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller

pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av

skatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om

1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig

inkomstskatt inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i

fåmansföretag,

3. beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige när beslutet har fattats av

Forskarskattenämnden.

3. beskattning av utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige när beslutet har

fattats av Forskarskattenämnden.

Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad

som föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om

skatteregister. Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift i en

revisionspromemoria lämnas till förvaltare i den reviderades konkurs.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo

år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

7

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

promemorian Beskattning av utländska nyckel-

personer (Ds 1999:25)

Riksskatteverket, Riksförsäkringsverket, Delegationen för utländska

investeringar i Sverige ISA, Handelshögskolan i Stockholm, Juridiska

fakulteten vid Stockholms universitet, Forskarskattenämnden,

Kammarrätten i Göteborg, Landsorganisationen i Sverige, Svenska

Arbetsgivareföreningen, Svenska Revisorsamfundet SRS, Sveriges

Akademikers Centralorganisation, Sveriges Industriförbund, Föreningen

Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarnas Riksorganisation,

Tjänstemännens Centralorganisation, American Chamber of Commerce

in Sweden, Närings- och teknikutvecklingsverket, Naturvetenskapliga

forskningsrådet, Medicinska forskningsrådet och Humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet.

Yttrande har också inkommit från Svensk Handel, Pharmacia

&Upjohn, Stockholms Handelskammare, Näringslivets Skattedelegation

och Mannheimer Swartling Advokatbyrå AB.

7

Lagrådsremissens lagförslag

1. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 3 § samt rubriken närmast före

11 kap. 22 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 kap. 23 a §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 kap.

Ersättningar till utländska

forskare

Ersättningar till utländska

experter, forskare m. fl.

22 §

Sådana ersättningar och

förmåner som avses i 23 § och

som lämnas på grund av en

tillfällig anställning eller ett

tillfälligt uppdrag i Sverige till

en forskare som inte är svensk

medborgare skall inte tas upp,

om

- anställningen eller

uppdraget avser kvalificerat

forsknings- eller

utvecklingsarbete med sådan in-

riktning eller på sådan kompetens-

nivå att det innebär betydande

svårigheter att rekrytera inom

landet, och

- forskaren omedelbart innan

han började arbeta i Sverige var

bosatt och verksam utomlands

eller vistades här en kortare tid

för uppdrag inom sitt

verksamhetsområde utan att

vara att anse som bosatt här.

Bestämmelserna i första

stycket tillämpas bara under en

tid av högst två år eller, om det

finns särskilda skäl, högst fyra

år under en tioårsperiod.

Frågan om förutsättningarna

enligt första stycket att inte ta

upp sådana ersättningar och

förmåner är uppfyllda prövas av

Forskarskattenämnden enligt

lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden.

Experter, forskare eller andra

nyckelpersoner skall vid

tillfälligt arbete i Sverige inte ta

upp sådan del av lön, arvode

eller liknande ersättning eller

förmån och sådana ersättningar

för utgifter som avses i 23 § om

arbetet avser

1. specialistuppgifter med

sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att det innebär

betydande svårigheter att

rekrytera inom landet, eller

2. kvalificerade forsknings-

eller utvecklingsuppgifter med

sådan inriktning eller på sådan

kompetensnivå att det innebär

betydande svårigheter att rekrytera

inom landet, eller

3. företagsledande uppgifter

eller andra uppgifter som

medför en nyckelposition i ett

företag.

Första stycket gäller bara om

- arbetsgivaren hör hemma i

Sverige eller är ett utländskt

företag med fast driftställe i

Sverige,

- arbetstagaren inte är

svensk medborgare,

- arbetstagaren inte varit

bosatt eller stadigvarande

vistats i Sverige någon gång

under de fem kalenderår som

föregått det kalenderår då det

tillfälliga arbetet påbörjas, och

- vistelsen i Sverige är avsedd

att vara högst fem år.

Bestämmelserna i denna

paragraf tillämpas bara under de

tre första åren av den

tidsbegränsade vistelsen.

23 §

Bestämmelserna i 22 § gäller

1. ersättning för utgifter som

forskaren på grund av vistelsen i

Sverige har haft

- för bostad i Sverige,

- för flyttning till eller från

Sverige,

- för egna och

familjemedlemmars resor mellan

Sverige och hemlandet, och

- i form av avgifter för barns

skolgång i Sverige, samt

2. förmån av bostad i Sverige.

Bestämmelserna i 22 § gäller

1. 25 procent av lön, arvode

eller liknande ersättning eller

förmån av det tillfälliga arbetet,

och

2. ersättningar för utgifter som

arbetstagaren på grund av

vistelsen i Sverige har haft för

- flyttning till eller från

Sverige,

- egna och familjemedlemmars

resor mellan Sverige och tidigare

hemland, dock högst två resor

per person och kalenderår, och

- avgifter för barns skolgång i

(grundskola och gymnasieskola).

Som lön behandlas även

sådana ersättningar i samband

med sjukdom som avses i 30 § 1,

2 och 4 samt 42 § under

förutsättning att ersättningen

helt eller till huvudsaklig del

grundar sig på det tillfälliga

arbetet.

(22 § tredje stycket)

23 a §

Frågan om förutsättningarna

enligt första stycket att inte ta

upp sådana ersättningar och

förmåner är uppfyllda prövas av

Forskarskattenämnden enligt

lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden.

Frågan om förutsättningarna

enligt 22 § är uppfyllda prövas av

Forskarskattenämnden enligt

lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden.

12 kap.

3 §

Om den skattskyldige får sådan ersättning som enligt 11 kap. 21 eller

28 § inte skall tas upp, får de utgifter som ersättningen är avsedd att

täcka inte dras av.

Om den skattskyldige får sådant skattefritt bidrag vid utbildning eller

arbetslöshet som avses i 11 kap. 27 § tredje stycket, 34 § andra stycket

och 35 §, får de utgifter som bidraget är avsett att täcka inte dras av.

Utgifter som täcks av sådana

ersättningar till utländska forskare

som enligt 11 kap. 22 och 23 §§

inte skall tas upp, får inte heller

dras av.

Utgifter som täcks av sådana

ersättningar till utländska

experter, forskare eller andra

nyckelpersoner som enligt 11

kap. 22 § och 23 § första stycket

2 inte skall tas upp, får inte heller

dras av.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första

gången vid 2002 års taxering. Äldre bestämmelser skall dock tillämpas

på beslut som meddelats av Forskarskattenämnden enligt den upphävda

lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt

arbete i Sverige.

2. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1305) om

Forskarskattenämnden

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:1305) om Forskar-

skattenämnden

dels att nuvarande 3 § skall upphöra att gälla,

dels att rubriken närmast före nuvarande 5 § skall utgå,

dels att nuvarande 4, 5, 6, 7, 8 respektive 9 § skall betecknas 3, 6, 5, 8,

9 respektive 10 §,

dels att 1 och 2 §§, nya 3, 5, 6, 8 och 9 §§ samt rubrikerna närmast

före 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse,

dels att rubriken närmast före nuvarande 9 § skall sättas närmast före

nya 10 §,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 och 7 §§, samt

närmast före nya 6 och 8 §§ nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Uppgifter

Uppgifter m.m.

1 §

Forskarskattenämnden prövar frågan om de förutsättningar för

skattelättnader som anges i 11 kap. 22 § inkomstskattelagen

(1999:1229) är uppfyllda.

Vid tillämpningen av denna

lag är arbetstagare den som tar

emot ersättning och

arbetsgivare den som betalar ut

ersättning.

Sammansättning

Sammansättning m.m.

2 §

Forskarskattenämnden är

knuten till Riksskatteverket.

Ordförande i nämnden är

Riksskatteverkets

generaldirektör med överdirek-

tören i verket som personlig

suppleant.

Nämnden skall i övrigt bestå

av tre ledamöter, var och en med

en personlig suppleant. Av

ledamöterna skall en ha särskild

insikt i beskattningsfrågor och

två särskild insikt i

forskningsfrågor. Motsvarande

gäller deras suppleanter.

Forskarskattenämnden består

av sex ledamöter och fem

personliga ersättare.

Ledamöterna och ersättarna

förordnas av regeringen för

högst fyra år i taget.

Regeringen utser bland

ledamöterna en ordförande och

en vice ordförande samt bland

ersättarna en ersättare för vice

ordföranden. Dessa tre skall ha

särskild insikt i beskattnings-

frågor. Övriga ledamöter och

ersättare skall ha särskild insikt

i företagslednings-, forsknings-

eller produktutvecklingsfrågor.

Svenska

Arbetsgivareföreningen och

Sveriges Industriförbund skall

gemensamt ge förslag till en

ledamot och en ersättare.

Vetenskapsrådet skall ge förslag

till två ledamöter och två

ersättare. Närings- och teknik-

utvecklingsverket skall ge

förslag till en ledamot och en

ersättare.

3 §

En suppleant får kallas att delta

i behandlingen av ett ärende i

stället för ledamoten, om han har

särskild sakkunskap inom det

område som ärendet avser.

Om ersättaren har särskild

sakkunskap inom det område som

ärendet avser får han kallas att

delta i behandlingen av ett ärende i

stället för ledamoten.

4 §

Forskarskattenämnden är

beslutför när ordföranden och

minst tre andra ledamöter är

närvarande vid sammanträdet.

Nämnden är dock beslutför med

tre ledamöter, bland dem

ordföranden, om samtliga är

ense om beslutet.

5 §

Om det framkommer skiljaktiga

meningar vid en överläggning,

tillämpas föreskrifterna i 16 kap.

rättegångsbalken om omröstning i

tvistemål.

Forskarskattenämnden är

beslutför med ordföranden och

två ledamöter, om de är ense om

beslutet.

Om det framkommer skiljaktiga

meningar vid en överläggning,

tillämpas föreskrifterna i 16 kap.

rättegångsbalken om omröstning i

tvistemål.

Ansökan

6 §

En ansökan till Forskarskatte-

nämnden skall vara skriftlig och

avse en viss forskare. Ansökan får

göras, förutom av forskaren, av

den som anlitar eller avser att

anlita forskaren och av arbets-

givaren i utlandet om forskaren

kvarstår i dennes tjänst.

En ansökan till Forskarskatte-

nämnden skall vara skriftlig och

avse en viss person. Ansökan får

göras av arbetstagaren eller

arbetsgivaren.

Ansökan skall ha kommit in till

nämnden senast tre månader

efter det att arbetstagaren

påbörjat det tillfälliga arbetet.

Ansökan skall innehålla de

uppgifter som behövs för att

nämnden skall kunna pröva

ansökan.

7 §

Forskarskattenämnden får

förelägga sökanden att inom

viss tid komma in med de

ytterligare upplysningar som

nämnden anser sig behöva för

att pröva ansökan.

Beslut

8 §

Om Forskarskattenämnden

finner att förutsättningarna för

skattelättnader är uppfyllda,

skall det anges i beslutet vilken

tid beslutet avser.

Beslut om skattelättnader skall

innehålla uppgift om den tid

beslutet avser.

9 §

Forskaren och den som anlitar

eller avser att anlita forskaren

skall underrättas om nämndens

beslut, även om han inte är

sökande.

Arbetsgivaren och arbetstaga-

ren skall underrättas om

nämndens beslut.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas första

gången vid 2002 års taxering.

2. I fråga om arbetstagare som vid ikraftträdandet av denna lag innehar

ett tillfälligt arbete i Sverige skall prövningen ske med utgångspunkt i

förhållandena vid anställningens början.

Om en sådan ansökan bifalls, gäller inte ett beslut som före

ikraftträdandet av denna lag meddelats av Forskarskattenämnden enligt

den upphävda lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid

tillfälligt arbete i Sverige för tid som det nya beslutet avser.

3. I fall då det tillfälliga arbetet påbörjas före den 1 april 2001 skall

vid tillämpning av 6 § andra stycket i stället gälla att ansökan skall ha

kommit in till Forskarskattenämnden senast den 1 juli 2001.

4. Ansökan som har kommit in till Forskarskattenämnden men inte

avgjorts före ikraftträdandet av denna lag prövas enligt de nya reglerna.

3. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall införas en ny paragraf, 3 kap. 11 §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

11 §

Kontrolluppgift om lön,

arvode eller liknande ersättning

eller förmån för utländsk expert,

forskare eller annan

nyckelperson som avses i 11 kap.

22 § inkomstskattelagen

(1999:1229) skall även avse den

del av ersättningen eller

förmånen som enligt 11 kap. 22

och 23 §§ samma lag inte skall

tas upp som intäkt.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001och tillämpas första gången

på kontrolluppgift till ledning för 2002 års taxering.

4. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

1 §

Den som betalar ut ersättning

för arbete, ränta eller utdelning är

skyldig att göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Den som betalar ut ersättning

för arbete, ränta eller utdelning

som skall tas upp som intäkt är

skyldig att göra skatteavdrag enligt

bestämmelserna i detta kapitel vid

varje tillfälle då utbetalning sker.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

5. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap.

1§1

Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av

skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för

bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretess gäller i myndighets

verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som avses i

skatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som har tillförts sådant

register och hos kommun eller landsting för uppgift som lämnats dit i

ett ärende om förhandsbesked i skatte- eller taxeringsfråga. Uppgift hos

Tullverket får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas

utan att den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hos

domstol gäller sekretessen endast om det kan antas att den enskilde

lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller uppgift som

med anledning av överklagande hos domstol registreras hos annan

myndighet enligt 15 kap. 2 § första stycket 3 eller 4. Har uppgift i mål

hos domstol erhållits från annan myndighet och är den sekretessbelagd

där, gäller dock denna sekretess hos domstolen, om uppgiften saknar

betydelse i målet.

Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull

och annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift,

prisregleringsavgift och liknande avgift, avgift enligt lagen (1999:291)

om avgift till registrerat trossamfund samt skattetillägg och

förseningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt

jämställs verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundande

inkomst.

Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller

pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av

skatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om

1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig

inkomstskatt inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i

fåmansföretag,

3. beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige när beslutet har fattats av

Forskarskattenämnden.

3. beskattning av utländska

experter, forskare och andra

nyckelpersoner vid tillfälligt

arbete i Sverige när beslutet har

fattats av Forskarskattenämnden.

Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad

som föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning eller om

skatteregister. I artiklarna 6.1 och 8.3 i rådets förordning (EG) nr

3295/94 av den 22 december 1994 om fastställande av vissa åtgärder

avseende införsel till gemenskapen samt export och återexport från

gemenskapen av varor som gör intrång i viss immateriell äganderätt

finns bestämmelser om att uppgift i vissa fall får lämnas till enskild.

Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift i en revisionspromemoria

lämnas till en förvaltare i den reviderades konkurs.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo

år. För uppgift om avgift enligt lagen om avgift till registrerat

trossamfund gäller dock sekretessen i högst sjuttio år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2000-09-07

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 17 augusti 2000 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2. lag om ändring i lagen (1999:1305) om Forskarskattenämnden,

3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon-

trolluppgifter,

4. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),

5. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av sakkunniga Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

11 kap. 22 §

Enligt den föreslagna nya lydelsen av paragrafen skall däri angivna

nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i Sverige inte ta upp intäkter som

anges i 23 §. Det citerade uttrycket återfinns i rubriken till den upphävda

lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt

arbete i Sverige. Av den nuvarande lydelsen av 22 §, som härrör från den

upphävda lagen, liksom av förarbetena till nämnda lag (prop. 1984/85:76

s. 14) framgår emellertid att bestämmelsen avser endast anställning

eller uppdrag, inte självständigt bedriven verksamhet, vare sig denna

skulle anses vara näringsverksamhet eller ej. Att så alltjämt skall vara

fallet bör framgå av lagtexten.

Det avgörande för skattelättnaden synes vara att vistelsen i Sverige är

tidsbegränsad, inte att anställningen eller uppdraget är det. En anställning

hos en utländsk arbetsgivare med fast driftställe i Sverige skulle sålunda

kunna ha längre varaktighet än vistelsen i Sverige, men denna får vara

högst fem år. På samma sätt kan en anställning gälla tills vidare hos en

arbetsgivare som hör hemma i Sverige och den föreslagna lättnadsregeln

bli tillämplig under en högst femårig vistelse i Sverige, även om

anställningen sedan alltjämt består men arbete i anställningen utförs i

annat land med fast bosättning där. Om detta skall rättvisande återges i

lagtexten bör ordet tillfälligt (arbete, anställning eller uppdrag)

strykas i 22 §:s inledning.

Om emellertid avsikten är att, liksom i den upphävda 1984 års lag, det

är anställningen eller uppdraget i Sverige som måste vara mindre

varaktigt, framstår det likväl som lämpligare att ordet tidsbegränsat

används i stället för ordet tillfälligt (jfr vad som anförts enligt

remissen av Riksskatteverket angående förhållandet att uttrycket

 tillfällig vistelse brukar syfta på en så kort vistelse som mindre än sex

månader, vilket skulle leda till slutsatsen att ordet tillfälligt blir

missvisande).

Lagtexten kan förslagsvis, såvitt avser inledningen till första stycket,

ges lydelsen Experter, forskare eller andra nyckelpersoner skall inte ta

upp sådan del av lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån på

grund av anställning eller uppdrag i Sverige eller sådana ersättningar för

utgifter som avses i 23 §, om anställningen eller uppdraget avser . Anses

det erforderligt att anställningen eller uppdraget skall vara tidsbegränsat

( tillfälligt ) kan detta lämpligen anges i andra styckets tredje

strecksats: såväl vistelsen i Sverige som anställningen eller uppdraget

är avsedda att vara högst fem år.

Följs Lagrådets förslag leder detta till följdändringar i 23 § första

stycket 1 samt andra stycket in fine.

Övergångsbestämmelserna

De föreskrifter som tagits upp i punkten 2 i övergångsbestämmelserna

till den föreslagna lagen om ändring i lagen om Forskarskattenämnden

rör inte förfarandet i nämnden utan de materiella förutsättningarna för

nämndens prövning samt verkan av äldre beslut. Föreskrifterna har sin

plats bland övergångsbestämmelserna till förevarande lag. Dessa bör

punktindelas, varvid ikraftträdandebestämmelsen blir punkten 1,

nuvarande andra meningen blir punkten 2 och de från den föreslagna

lagen om ändring i lagen om Forskarskattenämnden hämtade

bestämmelserna blir punkten 3.

Förslaget till lag om ändring i lagen om Forskarskattenämnden

Följs Lagrådets förslag under 11 kap. 22 § förslaget till lag om ändring i

inkomstskattelagen föranleder det en ändring i 6 § andra stycket första

meningen samt i punkterna 2 och 3 övergångsbestämmelserna.

7 §

Det ligger i sökandens eget intresse att förse Forskarskattenämnden

med erforderlig information. Om sökanden skulle underlåta detta,

riskerar han ett avslag på sin ansökan. Nämnden skall dock inom ramen

för sin allmänna serviceskyldighet enligt 4 § förvaltningslagen hjälpa

den enskilde till rätta i viss omfattning, bl.a. genom att anvisa honom hur

utredningen bör kompletteras. Den föreslagna paragrafen kan sägas

erinra om denna serviceplikt. Lagrådet anser mot denna bakgrund ordet

 förelägga i lagtexten inte vara adekvat och förordar därför ordet

 anmoda .

10 §

Trots rubriken Överklagande föreskrivs i paragrafen att

Forskarskattenämndens beslut inte får överklagas. Frågan är dock om

inte nämndens beslut bör gå att överklaga och således bli föremål för

domstols prövning. Nämnden blir till följd av bestämmelsen i paragrafen

exklusivt behörig att pröva förutsättningarna för skattelättnader i 11 kap.

22 § inkomstskattelagen. Nämnden utför inte här någon dispensprövning

utan tillämpar utförliga, materiella bestämmelser. Varken skatte-

myndighet eller skattedomstol har rätt att på något stadium av

handläggningen av ett skattemål pröva en fråga av denna art. Såvitt

Lagrådet har sig bekant finns det inte något annat jämförbart fall där en

inkomstskattefråga inte kan hänskjutas till domstols prövning. Den

tidsvinst som handläggningsmässigt kan uppnås med ett

överklagandeförbud får vägas mot den enskildes intresse av att kunna få

ett avslagsbeslut överprövat av förvaltningsdomstol.

Lagrådet förordar att Forskarskattenämndens beslut skall kunna

överklagas. Därvid måste särskilda överväganden göras beträffande

instansordningen, det allmännas ställning som motpart i processen och

sekretesskyddet i domstolsmålet.

Övergångsbestämmelserna

Som förut anförts bör punkten 2 flyttas över till den föreslagna lagen

om ändring i inkomstskattelagen. Nuvarande punkten 3 blir därvid

punkten 2.

Innehållet i punkten 4 följer av allmänna principer för

övergångsförhållanden i fråga om förfaranderegler. Den är därför

överflödig och bör utgå.

Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen

Följs Lagrådets förslag under 11 kap. 22 § förslaget till lag om ändring i

inkomstskattelagen föranleder det en ändring i 9 kap. 1 § tredje stycket

3.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 september 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2000/01:12 Beskattning av utländska

nyckelpersoner

 Tidigare 3 kap. 11 § upphävd genom 1990:1136.

1 Lydelse enligt prop. 1999/2000:126.

 Förutvarande 3 kap. 11 § upphävd genom 1990:1136.

1 Senaste lydelse 1998:679.

1 Senaste lydelse 1998:680.

1 Senaste lydelse 1997:522.

1 Senaste lydelse 1990:650.

1 Senaste lydelse 1998:679.

1 Senaste lydelse 1997:522.

 Tidigare 11 § upphävd genom 1990:1136.

1 Lydelse enligt prop. 1999/2000:126.

Prop. 2000/01:12

67

1

 Prop. 2000/01:12

 Bilaga 1

 Prop. 2000/01:12

 Bilaga 2

 Prop. 2000/01:12

 Bilaga 3

 Prop. 2000/01:12

 Bilaga 4