Regeringens skrivelse

1999/2000:33

Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda

omställningsproblem främst på grund av struktur-

omvandlingar inom Försvarsmakten

Skr.

1999/2000:33

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 18 november 1999

Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Näringsdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

Skrivelsen beskriver det planerade arbetet med utvecklingsprogram för

kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av

strukturomvandlingar inom Försvarsmakten.

Innehållsförteckning

1 De beräknade sysselsättningseffekterna med anledning av bl.a.

regeringens proposition Det nya försvaret 3

2 Behov av åtgärder i vissa kommuner 3

3 Planerade åtgärder 4

3.1 Tillsättande av en omställningsgrupp 4

3.2 Regeringens fempunktsprogram 5

3.3 Vissa kommungemensamma åtgärder 6

3.4 Lokalisering av statliga verksamheter, m.m. 8

3.5 Övrigt 9

4 Kommunvis beskrivning av planerade åtgärder 9

5 Erfarenheter från Söderhamnskommittén 12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 november 1999 14

1 De beräknade sysselsättningseffekterna med

anledning av bl.a. regeringens proposition

Det nya försvaret

I propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) redovisar

regeringen sin bedömning av det långsiktiga behovet av anställd personal

inom Försvarsmakten. Regeringens bedömning baseras i första hand på

Försvarsmaktens redovisning den 19 maj 1999. Enligt denna bedöms

behovet av anställd personal uppgå till ca 10 000 yrkesofficerare (för

närvarande ca 14 400) och till ca 6 550 civilanställda (för närvarande ca

8 900) fr.o.m år 2005. Eftersom regeringen i nämnda proposition föreslår

en delvis annorlunda utformning av Försvarsmakten, bedömer regeringen

att det långsiktiga behovet av anställd personal fr.o.m. år 2005 blir något

större än vad Försvarsmakten redovisat i sitt underlag.

I propositionen redovisas även förslag till förändringar i

Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringen vill i detta sammanhang

erinra om att behovet av att minska antalet anställda inom

Försvarsmakten inte enbart är knutet till olika förbandsnedläggningar

utan även till nödvändigheten av en övergripande omstrukturering av

myndigheten och dess verksamhet.

På grundval av redovisningen i propositionen rörande

strukturförändringar inom Försvarsmakten har Regeringskansliet gjort

följande preliminära bedömning vad gäller minskning av

sysselsättningen i vissa kommuner med följande antal arbetstillfällen:

- Kiruna ca 215 arbetstillfällen,

- Boden ca 425 arbetstillfällen,

- Sollefteå ca 450 arbetstillfällen,

- Falun ca 400 arbetstillfällen,

- Gotland ca 400 arbetstillfällen (varav Fårösund ca 140 och

 Visby ca 250 arbetstillfällen), samt

 Hässleholm ca 900 arbetstillfällen.

Härutöver har bl.a. Härnösands och Karlsborgs kommuner vid tidigare

omstruktureringar påverkats av minskad sysselsättning inom Försvars-

makten.

Sysselsättningen i Karlskoga kommun har under lång tid minskat.

Under hösten 1999 har ytterligare ca 300 anställda varslats vid

Bofors/Celsius i Karlskoga.

2 Behov av åtgärder i vissa kommuner

Målen för regionalpolitiken är att skapa förutsättningar för uthållig

ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet, så att likvärdiga

levnadsförutsättningar skapas för människorna i hela Sverige.

Förutsättningar för ekonomisk tillväxt i kommuner och regioner måste

i första hand skapas genom aktiva insatser på den lokala och regionala

nivån. Men genom en aktiv och framsynt politik inom olika

samhällssektorer kan regeringen och riksdagen medverka till en god

utveckling i alla Sveriges kommuner och regioner.

I propositionen Det nya försvaret konstaterar regeringen att det militära

försvaret står inför betydande förändringar. Med hänsyn till utvecklingen

i vår omvärld betonas nödvändigheten av en ändrad inriktning av det

svenska försvaret.

Om riksdagen beslutar om de föreslagna förändringarna i Försvars-

maktens organisation, bland annat vissa förbandsnedläggningar och

andra strukturomvandlingar, bedömer regeringen att särskilda åtgärder

behöver vidtas i ett antal kommuner med särskilda svårigheter.

Regeringen har därför analyserat de regionalpolitiska konsekvenserna

för de 26 lokala arbetsmarknader som berörs av förslagen till ändringar i

Försvarsmaktens grundorganisation.

Analysen har gjorts med fem kriterier som grund: Långsiktig

befolknings- och sysselsättningsutveckling, aktuell arbetslöshet,

bruttoregionprodukt per invånare samt andel industrisysselsatta (som ett

mått på arbetsmarknadens sårbarhet).

Begreppet lokal arbetsmarknad samt de fem kriterierna används bl.a.

inom den nationella regionalpolitiken som underlag för t.ex. beslut om

nationella stödområden.

Dessa fem kriterier har kompletterats med ett sjätte kriterium som är

specifikt för situationen beroendet av Försvarsmakten, dvs. andel

sysselsatta i Försvarsmakten i förhållande till totalt antal sysselsatta.

Analysen och de tidigare redovisade sysselsättningskonsekvenserna i

vissa kommuner ger vid handen att utvecklingsprogram behöver

utarbetas och genomföras för följande kommuner: Kiruna, Boden,

Sollefteå, Härnösand, Falun, Karlskoga, Gotland och Hässleholm.

Även lokalisering av statlig verksamhet till Karlsborg övervägs. I detta

sammanhang skall prövas möjligheten att omvandla för andra

verksamheter fastigheter inom kommunen som används för militära

ändamål.

Regeringen avser att i konstruktiv samverkan med kommunerna, och

alla övriga berörda myndigheter och organ, genomföra

utvecklingsprogrammen för att stödja en positiv utveckling av

arbetsmarknaden, såväl beträffande existerande som nya näringar.

3 Planerade åtgärder

3.1 Tillsättande av en omställningsgrupp

Inom Regeringskansliet (Näringsdepartementet) tillsätts en arbetsgrupp,

med uppdrag att föreslå och genomföra utvecklingsprogram för de

nämnda kommunerna med särskilda omställningsproblem främst på

grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten, den s.k.

Omställningsgruppen.

I uppdraget till Omställningsgruppen uttalas bl.a. att gruppen skall

lämna förslag till åtgärder för att stödja en positiv utveckling av

arbetsmarknaden och övergång till nya näringar i följande kommuner:

Kiruna, Boden, Sollefteå, Härnösand, Falun, Karlskoga, Gotland och

Hässleholm.

Omställningsgruppen, som särskilt skall arbeta med att stimulera

kommunernas förutsättningar för tillväxt och befintligt näringsliv, skall

även medverka vid genomförandet av etableringar av privata företag och

vid lokaliseringar av statlig verksamhet.

Arbetsgruppen skall i sitt arbete beakta jämställdhetsperspektivet.

3.2 Regeringens fempunktsprogram

Regeringen har även initierat ett fempunktsprogram för en positiv

utveckling i de prioriterade kommunerna. Programmet omfattar planerade

åtgärder inom följande områden:

Lokalisering av statlig verksamhet

Förutsättningarna för lokalisering av statlig verksamhet i berörda

kommuner skall studeras noggrant. Statlig sysselsättning och verksamhet

kan bidra till en positiv utveckling i utsatta kommuner. Arbetet leds av en

särskild statssekreterargrupp inom Regeringskansliet.

Regeringen avser att besluta vilka myndigheter eller andra statliga

verksamheter som skall lokaliseras till berörda kommuner totalt ca

1 280 arbetstillfällen. En närmare fördelning anges i avsnitt 3.4.

Regeringen vill betona vikten av att lokaliseringarna skall ske i

samarbete med berörda myndigheter och fackliga organisationer, berörda

kommuner och Trygghetsstiftelsen. Frågan om att säkerställa

myndigheternas kompetens och servicenivå skall beaktas.

Kostnaderna för dessa verksamheter skall rymmas inom de

utgiftsområden, som för verksamheten ansvarigt departement svarar för.

Omvärlds- och sårbarhetsanalyser och utvecklingsplaner

Regeringen kommer att tillhandahålla särskilda resurser, som finansieras

inom befintliga budgetramar, för att stödja kommunerna i ett arbete med

analyser och utvecklingsplaner. Syftet är att stödja en utveckling av en

allsidig näringslivsstruktur och att skapa förutsättningar för att attrahera

företag att etablera verksamhet på de berörda orterna.

Infrastrukturåtgärder

Ett väg- och järnvägsnät med hög kvalitet är en viktig komponent för en

god utveckling av näringsliv och arbetsmarknad. Regeringen

tidigarelägger, genom omprioritering inom befintliga budgetramar, vissa

infra-strukturinvesteringar i ett antal kommuner.

Särskilda åtgärder

Regeringen konstaterar att det finns stora resurser genom EG:s

strukturfonder som kan användas i det lokala och regionala

utvecklingsarbetet. Beslut om strukturfondsmedel fattas på regional nivå,

baserade på ett av EG-kommissionen godkänt programdokument. Den

nationella medfinansieringen sker bl.a. via olika statliga myndigheter,

kommuner och landsting. Den svenska statliga finansieringen är inte

fastställd i förväg utan prioriteras och beslutas inom de årliga anslag som

myndigheterna förfogar över. Regeringen avser att prioritera resurser för

nationell medfinansiering till de regioner vari de kommuner som berörs

ingår.

Regeringen kommer även att verka för att statliga fastigheter, andra

anläggningar som används för militära ändamål och vissa markområden

ställs till förfogande för annan verksamhet och omvandlas på

gynnsamma, affärsmässiga villkor.

Utveckling av arbetsmarknad och övergång till nya näringar

Grundläggande för en positiv regional och kommunal utveckling är en

ökning av den privata sysselsättningen. Ett av Omställningsgruppens

uppdrag är att i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, lokalt

näringsliv och lokala utvecklingsgrupper medverka till att förutsättningar

skapas för över 1 000 nya privata arbetstillfällen i de prioriterade

kommunerna. Projekt och etablering av privata företag finansieras inom

ramen för budgeterade medel.

Detta samlade fempunktsprogram avser främst att stimulera de berörda

kommunernas befintliga näringsliv till ökad tillväxt utifrån deras egna

förutsättningar. Programmet syftar även till att skapa förutsättningar att

utveckla och forma en ny, mer framtidsorienterad arbetsmarknad utifrån

respektive kommuns särskilda förutsättningar. Programmet syftar slutligt

till att nå målet för regeringens regionalpolitik: Att skapa likvärdiga

levnadsförutsättningar för människorna i hela Sverige.

3.3 Vissa kommungemensamma åtgärder

För de nämnda kommunerna gäller att ökade medel för

arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom anställningsstöd,

utbildningsåtgärder, flyttstöd, starta eget stöd m.m. flexibelt skall

kanaliseras till berörda länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar via

Arbetsmarknadsverket (AMV).

Statliga fastigheter, andra anläggningar som används för militära

ändamål och vissa markområden skall i förekommande fall och på

gynnsamma affärsmässiga villkor ställas till förfogande för andra

verksamheter och omvandlas för alternativ användning.

Under nästa programperiod för strukturfonderna, som löper mellan

åren 2000 och 2006, kommer Sverige att omfattas av dels de geografiska

målen 1 och 2, dels ett nationellt mål 3 och fyra gemenskapsinitiativ med

särskilda inriktningar. Det är huvudsakligen inom de tre målen som

berörda kommuner får möjlighet att ta del av resurser från

strukturfonderna.

Det geografiska området för mål 1 är fastställt och omfattar norra

Sverige. För mål 1-området har Sverige lämnat förslag till två program

till EG-kommissionen som kommer att ta ställning till dessa under våren

2000. Programförslagen är dels Norra Norrland, som omfattar

Norrbottens och Västerbottens län, dels Södra skogslänsregionen som

omfattar Jämtlands och Västernorrlands län samt delar av Gävleborgs,

Dalarnas och Värmlands län. Av de prioriterade kommunerna ingår

således Kiruna, Boden, Sollefteå och Härnösand i mål 1-området.

Den totala omfattningen av programmen för mål 1-området under

perioden beräknas uppgå till ca 1 850 miljoner euro varav EU svarar för

ca 722 miljoner euro. Den nationella finansieringen sker via olika statliga

myndigheter, kommuner, landsting och det privata näringslivet. Den

svenska statliga finansieringen är inte fastställd i förväg utan prioriteras

och beslutas inom de årliga anslag som myndigheterna förfogar över.

Regeringen avser att prioritera resurser för nationell medfinansiering till

de regioner vari de kommuner som berörs ingår. Programmen är

huvudsakligen inriktade på näringslivs- och kompetensutveckling.

Programmen har arbetats fram av de regionala partnerskapen i områdena

och besluten om programmens åtgärder kommer att tas på regional nivå.

För mål 2-programmen har EG-kommissionen avsatt ca 406 miljoner

euro. Regeringen har nyligen lämnat ett reviderat förslag till EG-

kommissionen om vilka kommuner som skall omfattas av mål 2. I detta

förslag ingår Falun, Karlskoga, Karlsborg och Gotland. Inriktningen av

programmen kommer att arbetas fram av de regionala partnerskapen i

områdena och ett förslag till program kommer att överlämnas till EG-

kommissionen under år 2000.

Hässleholm kommer inte att omfattas av något geografiskt avgränsat

strukturfondsprogram.

Regeringen har även lämnat ett förslag till program för mål 3 till EG-

kommissionen. Mål 3-programmet omfattar hela Sverige utanför mål 1-

områdena. Den totala omfattningen av programmet under perioden

beräknas uppgå till ca 1 550 miljoner euro varav EU svarar för ca 720

miljoner euro. Programmet är huvudsakligen inriktat på

kompetensutveckling för både sysselsatta och arbetslösa. Besluten om

programmens åtgärder kommer att tas på regional nivå.

I den mån det behövs, och förutsättningar i övrigt föreligger, ger staten

genom Kommundelegationen och Bostadsdelegationen ekonomiskt stöd

om strukturomvandlingen inom Försvarsmakten ger upphov till negativa

konsekvenser för den kommunala ekonomin.

Almi Företagspartner Örebro AB bedriver sedan våren 1999 ett aktivt

arbete i Karlskoga kommun. I ett projekt samarbetar Almi, stiftelsen

Svensk Industridesign och lokala aktörer verksamma inom

näringslivsutveckling. Projektet bygger på att man tillvaratar den

tillväxtpotential som redan finns hos företagen i regionen och utvecklar

den. Förutsättningarna för liknande projekt i nu aktuella kommuner

kommer att undersökas.

Arbetslivsinstitutet bedriver sedan år 1997 ett forsknings- och

utbildningsprojekt i Bergslagen i vilket tio kommuner är involverade.

Projektet utgår ifrån varje kommuns unika förutsättningar och syftar till

att skapa nya arbetstillfällen genom att stimulera regionalt samarbete

mellan näringsliv, högskolor, kommuner, länsmyndigheter m.fl. Projektet

syftar även till att öka kunskapen om regional utveckling hos berörda

aktörer. Förutsättningarna för liknande projekt i nu aktuella kommuner

kommer att undersökas.

Delegationen för utländska investeringar i Sverige (ISA) arbetar aktivt

med att främja utländska investeringar i Sverige. ISA leder tillsammans

med Kommunförbundet och Almi Företagspartner AB ett program för att

i samarbete med lokala och regionala myndigheter och organisationer

stärka kompetens, marknadsföring, organisation och

mottagningskapacitet för utländska direktinvesteringar i kommuner och

regioner runt om i landet. För att förbättra samarbetet med och mellan

olika regioner samt öka aktiviteten i den investeringsfrämjande

verksamheten på regional nivå för ISA diskussioner om samarbete med

ett antal regioner. Avtal har träffats med tre regioner och förhandlingar

förs med ytterligare sex. ISA samverkar dessutom aktivt med ett stort

antal regioner inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Dessa

aktiviteter avser i hög grad de regioner som drabbas i samband med

omstruktureringen av Försvarsmakten.

Sveriges Exportråd arbetar aktivt med att främja svensk export.

Regionalt samarbetar Exportrådet med Almi Företagspartner AB och

handelskammarorganisationen inom ramen för s.k. exportcentra som

täcker i stort sett hela landet. De regioner som drabbas i samband med

omstruktureringen inom Försvarsmakten omfattas av respektive

exportcentrums aktiviteter.

Näringsdepartementet har, under hand, kontaktat konsultföretag för att

initiera samarbete avseende etablering av privata tjänsteföretag i

prioriterade försvarsorter. Detta som ett led i arbetet med att skapa

förutsättningar för sammanlagt mer än 1 000 nya arbetstillfällen i de

prioriterade kommunerna.

3.4 Lokalisering av statliga verksamheter, m.m.

Som en del av utvecklingsprogram för de nämnda kommunerna avses ca

1 280 statliga arbetstillfällen att lokaliseras till i första hand följande

kommuner:

 Kiruna ca 100 arbetstillfällen,

 Boden ca 75 arbetstillfällen,

 Sollefteå ca 300 arbetstillfällen,

 Härnösand ca 15 arbetstillfällen,

 Falun ca 135 arbetstillfällen,

 Karlskoga ca 150 arbetstillfällen,

 Gotland ca 90 arbetstillfällen, samt

 Hässleholm ca 215 arbetstillfällen.

Lokalisering av ytterligare ca 200 arbetstillfällen till de prioriterade

kommunerna skall beslutas.

Trygghetsstiftelsen har tillsammans med Försvarsmakten tagit fram en

rikstäckande plan för avvecklingsarbetet. För den personal som arbetar

på arbetsplatser som skall omlokaliseras finns det möjlighet att få hjälp

av Trygghetsstiftelsen och det statliga trygghetsavtalet för att få ett nytt

arbete. Den som väljer att inte följa med till den nya orten omfattas av

trygghetsreglerna på samma sätt som den som blir uppsagd på grund av

arbetsbrist. Villkoren och möjligheterna i det statliga trygghetssystemet

är goda och statistiken från Trygghetsstiftelsen visar att systemet är

effektivt och att det stora flertalet arbetssökande får nytt arbete oftast

inom den privata sektorn.

3.5 Övrigt

Inom Kunskapslyftet avdelas 1 500 riktade platser till de berörda

kommunerna för år 2000. Platserna fördelas av Skolverket efter ansökan.

Ytterligare platser kan tilldelas kommunerna vid behov i samband med

den omfördelning av återlämnade platser som sker vid halvårsskiftet år

2000. För år 2001 fördelas Kunskapslyftsplatser till de berörda

kommunerna inom ramen för Skolverkets ordinarie fördelning men med

hänsyn till uppkomna strukturförändringar i kommunerna.

Möjligheten att inrätta ett 020-nummer för myndighetskontakter och

samhällsinformation skall utredas, liksom fördelning och lokalisering av

en sådan funktion.

En utredning genomförs om möjligheten att inrätta ett

 myndighetshotell ; en gemensam administrativ funktion för

myndigheter utan egna administrativa resurser, samt lokalisering av en

sådan funktion.

Förhandlingar om etablering av privat verksamhet har inletts för flera

orter.

Sjöfartsverket har fått i uppdrag att utreda frågan om en

sommarlokalisering av isbrytarverksamheten till Härnösand.

Regeringen avser att efter hand återkomma till riksdagen med de

förslag som bedöms behöva underställas riksdagen samt med rapporter

om utvecklingsprogrammens fortskridanden.

4 Kommunvis beskrivning av planerade

åtgärder

Kiruna

Statliga fastigheter och andra anläggningar som används för militära

ändamål ställs till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på

gynnsamma affärsmässiga villkor.

Bostadsdelegationen medverkar till att lösa kommunala

borgensåtaganden.

Stomnätsplanen Gällivare Riksgränsen (STAX 30) tidigareläggs.

Regeringens inriktning är att etablera en rymdhögskola i Kiruna.

Luleå tekniska universitets lärarutbildning i Kiruna utökas inom

befintlig ram med 25 helårsstudieplatser med början år 2001.

Den verksamhet som bedrivs vid Stiftelsen Cold Center skall utvecklas

och kan på sikt ge ca 60 nya arbetstillfällen.

Utveckling av ett samiskt centrum, innefattande bl.a. information om

samer och samisk historia, i anslutning till Sametingets verksamhet,

utreds.

Cirka 100 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Kiruna.

Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbete med Kiruna

kommun, berörda myndigheter och lokalt näringsliv skapa

förutsättningar för etablering av ytterligare ca 100 privata arbetstillfällen

i Kiruna.

Boden

I budgetpropositionen för 2000 föreslås de inre delarna av Bodens

kommun placeras i nationellt stödområde A, övriga delar i stödområde B.

I dag ligger endast de inre delarna av kommunen i stödområde 2.

Statliga fastigheter och andra anläggningar som används för miltära

ändamål ställs till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på

gynnsamma affärsmässiga villkor.

Cirka 75 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Boden.

Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbete med Bodens

kommun, berörda myndigheter och lokalt näringsliv skapa

förutsättningar för etablering av ytterligare ca 425 privata arbetstillfällen

i Boden.

Sollefteå

I budgetpropositionen för 2000 föreslås de centrala delarna av Sollefteå

kommun inplaceras i nationellt stödområde A från nuvarande inplacering

i stödområde 2.

Statliga fastigheter och andra anläggningar som används för militära

ändamål ställs till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på

gynnsamma affärsmässiga villkor.

Bostadsdelegationen bistår med att sanera kommunens

fastighetsbestånd.

Regeringen avser att inom gällande budgetramar avsätta ytterligare 20

miljoner kronor per år under en treårsperiod, totalt 60 miljoner kronor,

för projekt inom Sollefteå, Härnösands och Kramfors kommuner som

stöd bl.a. för byggandet av ett inomkommunalt transportnät för

bredbandskommunikation i Sollefteå.

Resurser motsvarande 200 distansutbildningsplatser inom

Distansutbildningsmyndighetens befintliga ram anslås från och med

höstterminen år 2000.

Cirka 300 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Sollefteå.

Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbete med Sollefteå

kommun, berörda myndigheter och lokalt näringsliv skapa

förutsättningar för etablering av ytterligare ca 300 privata arbetstillfällen

i Sollefteå.

Härnösand

I budgetpropositionen för 2000 föreslås Härnösands kommun inplaceras i

nationellt stödområde B från nuvarande placering i tillfälligt stödområde.

Mitthögskolan förlägger redan tilldelade 100 nya helårsstudieplatser

inom lärarutbildning matematik-NO och 200 nya helårsstudieplatser

inom det tekniska området till Härnösand med början år 2001.

Cirka 15 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Härnösand.

Sjöfartsverket har fått i uppdrag att utreda en sommarlokalisering av

isbrytarverksamheten till Härnösand.

Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbete med Härnösands

kommun, berörda myndigheter och lokalt näringsliv skapa

förutsättningar för etablering av ytterligare ca 100 privata arbetstillfällen

i Härnösand.

Falun

Statliga fastigheter och andra anläggningar som används för militära

ändamål ställs till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på

gynnsamma affärsmässiga villkor.

Högskolan Dalarna anordnar inom befintlig ram totalt 150 helårs-

studieplatser för vidareutbildning av lärare och skolledare samt för andra

skräddarsydda utbildningar med början år 2000.

Länsplanen Riksväg 60, Gruvan Tallen, Ornäs Tallen, tidigareläggs.

Cirka 135 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Falun.

Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbete med Falu kommun,

berörda myndigheter och lokalt näringsliv skapa förutsättningar för

etablering av ytterligare ca 50 privata arbetstillfällen i Falun.

Karlskoga

I budgetpropositionen för 2000 föreslås Karlskoga kommun inplaceras i

nationellt stödområde B från nuvarande placering i tillfälligt stödområde.

Karlstads och Örebro universitet avser att använda tilldelade resurser

till distansutbildningar vid lärcentret i Karlskoga (upp till 30

helårsstudie-platser), från år 2001.

Möjligheten att stödja uppbyggnaden av ett nationellt utvecklings- och

utbildningscentrum för distansoberoende service utreds.

Möjligheten till uppbyggnad av ett formningscentrum vid Industriellt

Utvecklingscentrum (IUC) i samverkan med bl.a. Karlstads och Örebro

universitet för tillämpad utveckling av teknik, produkter och processer i

samverkan med företag i regionen utreds.

Vägverkets nationella plan, E 18 Lekhyttan Adolfsberg tidigareläggs.

Cirka 150 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Karlskoga.

Karlsborg

I budgetpropositionen för 2000 föreslås Karlsborgs kommun inplaceras i

nationellt stödområde B från nuvarande placering i tillfälligt stödområde.

Viss lokalisering av statlig verksamhet övervägs för närvarande.

Möjligheterna att omvandla för andra verksamheter fastigheter inom

kommunen som används för militära ändamål, skall prövas.

Gotland

Statliga fastigheter och andra anläggningar som används för militära

ändamål ställs till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på

gynnsamma affärsmässiga villkor.

Högskolan använder inom befintlig ram medel för ett stort antal

utbildningsplatser inom bl.a. ekonomi, IT, ekologi samt lärar- och

ingenjörsutbildningar.

Möjlighet till stöd till pilotprojektet Gotlands livsmedelsinstitut (ca 10

arbetstillfällen) undersöks.

Cirka 90 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Gotland.

Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbete med Gotlands

kommun, berörda myndigheter och lokalt näringsliv skapa

förutsättningar för etablering av ytterligare ca 260 privata arbetstillfällen

på Gotland.

Vid utvecklingsprogrammets genomförande skall särskilt beaktas

möjligheten att förlägga verksamheter till Fårösund.

Hässleholm

Statlig mark, fastigheter och andra anläggningar som används för militära

ändamål ställs till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på

gynnsamma affärsmässiga villkor.

På Högskolans i Kristianstad campus anordnas inom befintlig ram 120

helårsstudieplatser inom dataelektronik och polymerteknik med början år

2000.

Cirka 215 statliga arbetstillfällen lokaliseras till Hässleholm.

5 Erfarenheter från Söderhamnskommittén

Genom beslut vid regeringssammanträde den 17 oktober 1996

tillkallades en särskild utredare för att lämna förslag till åtgärder för att

stärka utvecklingen i Söderhamn. I uppdraget ingick dels att utarbeta

förslag till vilka statliga verksamheter som kunde lokaliseras till

Söderhamn och att medverka vid genomförandet av beslutade

lokaliseringar, dels att föreslå andra åtgärder som kunde stärka

utvecklingen i Söderhamn. Till utredare utsågs f.d. generaldirektören

Lars Jeding och den s.k. Söderhamnskommittén tillsattes.

Bakgrunden till uppdraget var regeringens förslag att lägga ned

Hälsinge flygflottilj, F 15 i Söderhamn. Dessutom hade omställningen

från industrisamhälle till postindustriell era slagit hårt mot Söderhamn

som de senaste decennierna förlorat tusentals arbetstillfällen och en rad

industrier, bl.a. hade sågverk och massaindustrier lagts ned.

Avsikten med att tillsätta Söderhamnskommittén var att de

traditionella närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiska

instrumenten skulle kompletteras med en kommitté, som i nära samarbete

med Regeringskansliet, Söderhamns kommun och berörda myndigheter

skulle arbeta för att en mångårig negativ utveckling skulle ersättas med

en positiv.

I sin rapport SOU 1998:89 Greppet att vända en regions utveckling

betonar kommittén inledningsvis att nödvändigheten för att bedriva ett

framgångsrikt arbete var att kommunen accepterade situationen och

snabbt nådde politisk enighet kring en handlingsplan och därefter

engagerade sig i ett omfattande utvecklingsarbete.

Sammanfattningsvis konstateras att sedan ett och ett halvt år efter

F 15:s nedläggning har arbetslösheten minskat och att det andas en

framtidsoptimism i Söderhamn som inte funnits sedan massaindustrins

glansdagar på 1960-talet. Bruksmentaliteten är på väg att bytas ut och allt

fler inser att om något skall bli gjort så måste Söderhamnarna göra det

själva. Pratet om Döderhamn har tystnat och i stället diskuteras

satsningar på IT och utbildningar. De förändrade attityderna och den nya,

omtalade Söderhamnsandan märks tydligt.

I rapporten konstateras även att den största betydelse som

lokaliseringarna av statliga myndigheter haft var att skapa en minsta

kritisk massa för att förändra arbetsmarknaden i syfte att skapa bra

förutsättningar för privata företag.

Kommittén betonar slutligen vikten av att skapa god infrastruktur som

grund för bl.a. distansutbildning och etablering av företag inom

kunskaps-, kommunikations- och IT-sektorn.

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 november 1999

Närvarande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet Björn[REDACTED_EFTERNAMN].

Regeringen beslutar skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för

kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av

strukturomvandlingar inom Försvarsmakten.

Skr. 1999/2000:33

14

1