Regeringens proposition

1994/95:85

Betyg i det obligatoriska skolväsendet

Prop.

1994/95:85

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 oktober 1994

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Elev och föräldrar skall informeras främst muntligen om elevens kunskaps-

utveckling.

 Betyg skall i grundskolan ges med början från årskurs 8. Betygen skall vara

mål- och kunskapsrelaterade och ges i tre steg med beteckningarna Godkänd (G),

Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). En elev som inte når upp till de

mål som anges i kursplanerna för det nionde året får inget betyg i ämnet. Eleven

skall dock ha rätt att få ett skriftligt omdöme i ämnet.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.................. 3

2 Ärendet och dess beredning................... 3

3 Betyg m.m. i det obligatoriska skolväsendet.. 3

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den

27 oktober 1994................................. 8

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen med ändring av riksdagens tidigare beslut

(bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82), godkänner vad regeringen anför om ett

nytt betygssystem för det obligatoriska skolväsendet.

2 Ärendet och dess beredning

Enligt av riksdagen godkända riktlinjer skall ett mål- och kunskapsrelaterat

betygssystem införas i det obligatoriska skolväsendet från och med den 1 juli

1995 (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82).

 Det beslutade betygssystemet innebär följande:

 - Utvecklingssamtal om elevens skolgång minst en gång varje termin

 - Skriftlig redogörelse för elevens kunskapsutveckling varje termin från

vårterminen i årskurs 5 till höstterminen i årskurs 7

 - Betyg i sex steg (A - F) terminsvis från våren i årskurs 7 till slutbetyget i

årskurs 9

 Betygssystemet stöds av centralt utarbetade betygskriterier i tre steg och

nationella prov i årskurserna 5 och 9 i svenska, engelska och matematik.

 Regeringen föreslår nu följande ändringar i det beslutade betygssystemet. För

redogörelse över ärendets beredning hänvisas till regeringens proposition

1992/93:220.

3 Betyg m.m. i det obligatoriska skolväsendet

Regeringens förslag: Elev och föräldrar skall

informeras främst muntligen om elevens

kunskapsutveckling, dvs. genom utvecklingssamtal.

 Betyg skall sättas först från och med höstterminen

i årskurs 8. Betyg i ämnen skall ges i en tregradig

skala: Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl

godkänd (MVG). Om en elev inte når upp till

kursplanens krav på godkänd nivå får han eller hon

inget betyg i ämnet. Eleven skall dock ha rätt att

få ett skriftligt omdöme i ämnen där betyg saknas.

Skälen för regeringens förslag:

Det finns delade meningar om behovet av betyg i grundskolan, antalet betygssteg,

i vilken form och hur ofta betyg skall ges. Varje betygssystem påverkar arbetet

i skolan. Beroende på utformningen kan ett betygssystem stödja eller undergräva

skolans övergripande mål. Ett konstaterande efter ett flertal betygsutredningar

och remissomgångar är att det perfekta betygssystemet sannolikt inte finns.

Någon ny genomgripande revidering av betygssystemet eller någon ny

betygsutredning föreslår vi inte heller. Vissa förändringar av det beslutade

betygssystemet bör dock göras. Det är då viktigt att elever, lärare och

föräldrar snabbt får besked om i vilken form betyg skall ges i det obligatoriska

skolväsendet i och med att den nya läroplanen, den nya timplanen och de nya

kursplanerna införs hösten 1995.

 Lärare och skolor bör nu ges stort utrymme att med utgångspunkt i kursplaner

och med hjälp av centralt formulerade betygskriterier diskutera hur skolarbetet

skall utformas för att skolans mål skall kunna uppnås.

 Eleverna har en självklar rätt att fortlöpande få diskutera sina framgångar i

studierna och i vilka avseenden de behöver anstränga sig mera. I ett

förtroendefullt samarbete mellan lärare och elev sker detta som ett

kontinuerligt inslag i undervisnings- och inlärningsprocessen.

 Föräldrar måste få god information om hur det går för deras barn i skolan. Vi

ser det också som mycket betydelsefullt att föräldrar informeras om målen för

skolans verksamhet, om lokala arbetsplaner och om hur arbetet i skolan är

upplagt. Skolan måste visa stor öppenhet bl.a. genom att lärare kontinuerligt

redovisar verksamheten i klassen för föräldrarna. En sådan

verksamhetsredovisning kan ges på föräldraträffar och i samtal, men också i form

av skriftlig information till hemmen om klassens arbete.

 Nedan redovisar vi vår syn på vilka ändringar som bör genomföras i

betygssystemet för det obligatoriska skolväsendet. När vi talar om grundskolan

gäller detta även i tillämpliga delar sameskolan och specialskolan. När det

gäller särskolan föreslås inga ändringar av riksdagens beslut.

Ett nationellt betygssystem

Det finns behov av ett nationellt betygssystem för att ge elever intyg på

uppnådda kunskaper efter genomgången grundskoleutbildning. Betygen i grundskolan

spelar också en viss roll som urvalsinstrument till gymnasieskolan. Grundskolans

slutbetyg har inte längre lika stor betydelse som tidigare för intagningen,

eftersom alla elever upp till 20 år numera skall erbjudas utbildningsplats i

gymnasieskolan. I de fall många elever söker en viss utbildning måste dock

fortfarande ett urvalsförfarande tillämpas.

 Resultat och utvärdering måste bli en viktig fråga för den lokala nivån. Det är

skolan som i sin arbetsplan sätter upp målen för sin verksamhet samt anger

organisation och arbetssätt. Det är läraren som, tillsammans med elever och

kolleger, väljer metod och stoff. De diskussioner som nu förs lärare och lärare

emellan om tillämpningen av de nya kursplanerna bör inkludera även frågan om

betygskriterier. Vi ser det som angeläget att betona att kursplaner och

betygskriterier i enskilda ämnen inte får ses som ett hinder för en

ämnesintegrerad undervisning.

Utvecklingssamtal

Som vi nämnt inledningsvis är det viktigt att skolan ser till att föräldrar blir

införstådda med skolans mål och verksamhet. Detta kan ske genom muntliga

kontakter men också genom skriftlig information. Sådana kontakter utgör en

naturlig utgångspunkt för de utvecklingssamtal som skall hållas minst en gång

per termin.

 Enligt nuvarande läroplan för grundskolan (Lgr 80) är skolan skyldig att ta

kontakt med föräldrarna till samtliga barn två gånger per år. Klassföreståndaren

har ansvar för dessa kontakter. Dessa samtal har mycket skiftande karaktär. De

kan variera från att vara uppläsningar av elevens resultat på skrivningar till

att vara verkliga utvecklingssamtal mellan lärare, elev och föräldrar.

 Regeringen anser att återkommande samtal mellan lärare, elev och föräldrar är

det bästa sättet att gemensamt analysera och positivt bidra till ett barns

utveckling. Denna kontaktform bör utvecklas vidare mot utvecklingssamtal, som

präglas av stor öppenhet från alla deltagande parter och som ger ömsesidig

information och leder till ömsesidiga åtaganden. Den nya läroplanen för det

obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) som träder i kraft den 1 juli 1995

framhåller lärarens skyldighet att genom utvecklingssamtal främja elevernas

kunskapsmässiga och sociala utveckling. Regeringen har den 3 februari 1994

uppdragit åt Statens skolverk att - med utgångspunkt i riksdagens beslut om

utvecklingssamtal - på lämpligt sätt initiera och stödja utvecklingsarbete i

skolan med att förnya kontaktformerna mellan skola och hem.

 Samtalet, vidareutvecklat till utvecklingssamtal, är alltså skolans viktigaste

sätt att informera och informeras om elevens utveckling och skolgång. De

föräldrar som så önskar bör kunna få skriftlig information som ett komplement

till utvecklingssamtalet. Sådana skriftliga omdömen skall dock inte ha

karaktären av betyg och alltid bygga på en överenskommelse i det enskilda

fallet.

Godkänd eller ej - skolans resultatansvar

Skolan och ytterst skolhuvudmannen har ett resultatansvar. Det är skolans

viktigaste ansvar att alla elever vid slutet av årskurs 9 kan lämna grundskolan

med kunskaper som når upp till minst den kravnivå som anges i kursplanerna för

de olika ämnena. Det är kommunens ansvar enligt skollagen att se till att elever

som har svårigheter i skolarbetet får särskilt stöd. Om en elev inte når denna

nivå, bör eleven inte få betyg i ämnet. Den som senare önskar komplettera sina

kunskaper och få betyg har rätt att göra det.

 När en elev lämnar skolan med ofullständiga betyg är detta ett misslyckande för

skolan, ett misslyckande som får stora konsekvenser för den enskilde. I enstaka

fall är dock förutsättningarna sådana att alla elever, trots omfattande

insatser, inte kan nå kursplanernas kravnivå. Ett särskilt problem utgör här den

grupp invandrarelever som kommit till Sverige sent under grundskoletiden och

därför kan ha svårt att få fullständiga betyg. Frågan om invandrarbarnens

skolgång och resultat är en fråga som regeringen avser följa med stor

uppmärksamhet.

 En kontroll av om eleverna har nått kursplanernas kravnivå i årskurs 5 ger

skolan tydliga signaler om behovet av förstärkta insatser för att skolan skall

uppfylla sitt resultatansvar. Det är därtill viktigt att skolan kontinuerligt

följer upp elevernas utveckling så att särskilt stöd snabbt och tidigt kan

sättas in till de elever som behöver extra hjälp.

 Att en elev inte kommer att få något betyg i ett ämne får inte komma som en

överraskning för elev eller föräldrar. Om en elev har så stora svårigheter i

skolan att det finns risk att kravnivån i kursplanerna, miniminivån, inte uppnås

i årskurs 5 eller 9 måste detta särskilt uppmärksammas vid de kontinuerliga

utvecklingssamtalen. Ett givet ämne vid dessa samtal bör vara skolans åtgärder

och hjälpinsatser.

 En elev som inte lyckas uppnå kursplanens kravnivå skall i sitt slutbetyg ha

rätt till ett omdöme i det aktuella ämnet. Av detta kan framgå hur långt eleven

nått, anledningen till uteblivet betyg m.m. I ett sådant dokument kan skolan

också ge sin syn på elevens förutsättningar för fortsatta studier. Stor frihet

bör gälla avseende utformningen av ett sådant omdöme.

Betyg från årskurs 8 i tre steg

Vi anser att betyg skall ges från och med höstterminen i årskurs 8. Det är

visserligen bara slutbetyget som kommer att vara nationellt jämförbart mellan

individer. Eleverna bör dock få betyg redan från höstterminen i årskurs 8 för

att de skall ha kommit i kontakt med betyg några gånger innan de får sitt

slutbetyg.

 Betyg i ämnen skall ges i en tregradig skala: Godkänd (G), Väl godkänd (VG)

och Mycket väl godkänd (MVG).

 I terminsbetygen före slutbetyget bedömer läraren elevens resultat

huvudsakligen i förhållande till lokalt uppställda mål och kriterier. Slutbe-

tyget blir nationellt jämförbart genom att betygen skall sättas med stöd av

kursplanernas kravnivå för årskurs 9 och av centralt fastställda betygskri-

terier. Läraren kan också ha hjälp av nationella prov för betygssättningen.

Betygskriterier

Centrala betygskriterier kan innebära en betydande styrning - på gott och ont -

av undervisningens innehåll och arbetssätt. Såväl Läroplanskommittén som

Betygsberedningen ansåg dock att kriterier för betygssättning behövdes och

lämpligen kunde fogas till kursplanerna. Läroplanskommittén betonade därvid

vikten av att kriterier för bedömning av prestationer utformades i relation till

de mål alla skall uppnå i ämnet och med hänsyn till den kvalitetsambition som

kommer till uttryck i målen att sträva mot.

 Betygen skall relateras till de kvalitativa nivåer eleverna når i förhållande

till kursplanernas mål för det nionde skolåret. Med anledning av ett

regeringsuppdrag den 3 februari i år utarbetar Skolverket för närvarande

betygskriterier som stöd för tre betygssteg.

 Vi anser emellertid att den kravnivå som finns i kursplanernas mål att uppnå i

slutet av det nionde skolåret är tillräcklig för att läraren skall kunna göra en

samlad bedömning av om eleven är godkänd eller ej i det enskilda ämnet. Som

hjälp för lärarens betygssättning bör dock betygskriterier utarbetas för en nivå

ovanför godkäntnivån, nämligen för Väl godkänd (VG). Lärare kommer, utan stöd av

ytterligare centralt utarbetade betygskriterier, att kunna definiera

kvalitetsnivån för det högsta betygssteget.

Nationella prov

För riksdagens information vill vi lämna en kort redovisning av de konsekvenser

förändringarna i betygssystemet kan medföra för Skolverkets arbete med

nationella prov.

 För att bibehålla en likvärdig utbildning över riket och för att mäta kvalitet

och kunskaper i såväl det offentliga skolväsendet som i fristående skolor behövs

ett nationellt provsystem. Skolverket arbetar för närvarande på regeringens

uppdrag med att ta fram ett sådant system och utarbeta olika typer av prov, som

dels kan vara ett stöd såväl för den nationella som den lokala bedömningen av

skolans resultat och dels ett stöd för lärarna att bedöma elevernas resultat.

 Nationella prov behövs således som ett stöd för lärares betygssättning av

elever, för att lärare skall kunna stämma av sin bedömning med andra lärares så

att betyg kan hävdas vara jämförbara över landet. Ämnesprov i svenska, engelska

och matematik skall därför anordnas för alla elever i slutet av årskurs 9.

Lärare bör också ha tillgång till nationella prov i dessa ämnen för att se om

eleverna nått kravnivån i årskurs 5. Proven i årskurs 5 bör dock inte vara

obligatoriska. Därtill bör diagnostiska prov för olika årskurser liksom tillgång

till en provbank kunna vara stöd för lärarens arbete.

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska

skolväsendet