Förslag till statsbudget för år 1997

Studiestöd

(Utgiftsområde 15)

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut..........................2

2 Lagtext..............................................3

 2.1 Förslag till lag om ändring i studiestöds-

 lagen (1973:349)..............................3

 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunal-

 skattelagen (1928:370)........................4

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring..........................6

 2.4 Förslag till lag om ändring i semesterlagen

 (1977:480)...................................12

3 Inledning...........................................14

 3.1 Studiestödsområdet och dess verksamhet.......14

 3.2 Studiestödsutredningen.......................14

 3.3. Genomförande av utbildningssatsningen

 fr.o.m. hösten 1997..........................15

 3.4 Övriga förändringar..........................15

 3.5 Besparingar och avvikelser i förhållande till

 den ekonomiska vårpropositionen .............15

 3.6 Resultat.....................................16

 3.7 Utgiftsutvecklingen..........................17

4 Anslag..............................................17

 A 1. Studiehjälp m.m..............................17

 A 2. Studiemedel m.m..............................19

 A 3. Vuxenstudiestöd m.m..........................22

 A 4. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar....28

 A 5. Bidrag till vissa studiesociala ändamål......29

 A 6. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid

 vissa lärarutbildningar......................31

 A 7. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid

 vissa naturvetenskapliga och tekniska

 utbildningar.................................31

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen

 (1973:349),

 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370),

 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän

försäkring,

 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480),

 5. godkänner riktlinjerna för det särskilda utbildningsbidragetienlighet med

 vad regeringen förordar i avsnitt 4. under anslaget A 3. Vuxenstudiestöd

 m.m.,

 6. för budgetåret 1997 anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd

enligt följande uppställning:

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

A 1. Studiehjälp m.m. ramanslag 1

921 405

A 2. Studiemedel m.m. ramanslag 9

485 430

A 3. Vuxenstudiestöd m.m. ramanslag 4

721 951

A 4. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar ramanslag

149 746

A 5. Bidrag till vissa studiesociala ändamål ramanslag

22 576

A 6. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande ramanslag

57 409

 vid vissa lärarutbildningar

A 7. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande ramanslag

525 571

 vid vissa naturvetenskapliga och tekniska

 utbildningar

Summa för utgiftsområdet 16

884 088

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

 Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)1 att punkt 2 a

övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 a2 För den som återbetalar studiestöd enligt äldre föreskrifter skall

årsbeloppet för ett avgiftsår (avgiftsår d), utan hinder av bestämmelserna om

återbetalningstid i 8 kap. 5 § och beräkning av årsbelopp i 8 kap. 24 §,

beräknas på det sätt som anges i 8 kap. 25 § första stycket och 26 § första och

andra styckena, om den återbetalningsskyldige under närmast föregående avgiftsår

(avgiftsår c)

--------------------------------------------------------------------

 1. frivilligt återbetalat minst 1. frivilligt återbetalat ett

1 000 kronor, belopp som uppgår till minst en

 tredjedel av basbeloppet för

 2. fått befrielse från del av avgiftsår c,

kvarstående 2. fått befrielse från del av

återbetalningsskyldighet enligt 8 kvarstående

kap. 60 § med minst 1 000 kronor, återbetalningsskyldighet enligt 8

eller kap. 60 § med minst en tredjedel

 av basbeloppet för avgiftsår c,

 3. fått återbetalningspliktiga eller

studiemedel återkrävda enligt 9 3. fått återbetalningspliktiga

kap. 2 § med minst 1 000 kronor. studiemedel återkrävda enligt 9

 kap. 2 § med minst en tredjedel av

 basbeloppet för avgiftsår c.

 Vid tillämpningen av första stycket får årsbeloppet inte beräknas till högre

belopp än som eljest skulle ha beräknats.

 Hänvisningarna till studiestödslagen i första stycket avser lagen i dess

lydelse före den 1 januari 1989.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Årsbeloppet beräknas enligt de nya

föreskrifterna först för år 1998.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1987:303.

2 Senaste lydelse 1989:201.

2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunal-

skattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

--------------------------------------------------------------------

 121. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring,

lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör

skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, som

hänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda

förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grund

av försäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete

eller på grund av militärtjänstgöring.

 Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring,

ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård samt ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt 20 §

lagen (1991:1047) om sjuklön utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan

del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.

--------------------------------------------------------------------

 Korttidsstudiestöd, Korttidsstudiestöd och vuxenstu-

vuxenstudie-bidrag och diebidrag enligt studiestödslagen

utbildningsarvode enligt (1973:349), vuxenstudiebidrag en-

studiestödslagen (1973:349), ut- ligt lagen (1983:1030) om särskilt

bildningsbidrag för doktorander, vuxenstudiestöd för arbetslösa, ut-

timersättning vid kommunal vuxen- bildningsbidrag för doktorander,

utbildning (komvux), vid särskilt utbildningsbidrag samt

vuxenutbildning för timersättning vid vuxenutbildning

utvecklingsstörda (särvux) och vid för utvecklingsstörda (särvux) eller

svenskundervisning för invandrare vid svenskundervisning för invand-

(sfi) räknas som skattepliktig rare (sfi) räknas som

intäkt av tjänst. skattepliktig intäkt av tjänst.

 Dagpenning från arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd, statsbidrag

motsvarande dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning som lämnas till den som

startar egen näringsverksamhet, och som avser att utgöra ett tillskott till

näringsidkarens försörjning under inledningsskedet av verksamheten, räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som

skattepliktig intäkt av tjänst.

 Detsamma gäller dagpenning, som enligt av regeringen eller av statlig

myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning

samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997 och tillämpas första gången vid 1998

års taxering.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1994:1990.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 §, 8 kap. 12 §, 11 kap. 2 § och 22 kap. 15 §

lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 5 §2

 Den allmänna försäkringskassan skall i samband med inskrivning av en försäkrad

besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om

en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan samtidigt fastställa

den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Sådan fastställelse skall också

ske för försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans

inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den

sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat

förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas

 a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden eller

andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till

sjukpenning eller för sjukpenningens storlek,

 b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag

beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn

till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild

efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom

arbete,

 c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan

utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets-

eller inkomstförhållanden, samt

 d) när tjänstepension beviljas den försäkrade.

 Ändring som avses i första stycket a skall gälla från och med den dag då

försäkringskassan fått kännedom om de ändrade omständigheterna. Om anmälan om

ändrade omständigheter görs i anslutning till en period med sjukpenning eller

annan ersättning som beräknas per dag och betalas ut av försäkringskassan, skall

ändringen i stället gälla från och med första dagen med ersättningen. Ändring

får dock inte gälla från och med en tidigare dag än den då de omständigheter som

föranlett ändringen inträffade. Ändring skall i annat fall än som avses i första

stycket a gälla från och med den dag då anledning till ändringen uppkommit.

 Under tid som anges under 1-6 får, om inte första stycket b, c eller d är

tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till

vad den skulle ha varit närmast dessförinnan om försäkringskassan då känt till

samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade

--------------------------------------------------------------------

 1. bedriver studier, för vilka 1. bedriver studier, för vilka

han uppbär studiehjälp, hon eller han uppbär studiehjälp,

studiemedel eller särskilt studiemedel eller särskilt

vuxenstudiestöd enligt vuxenstudiestöd enligt

studiestödslagen (1973:349), stu- studiestödslagen (1973:349), stu-

diestöd enligt lagen (1983:1030) diestöd enligt lagen (1983:1030)

om särskilt vuxenstudiestöd för om särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa eller bidrag enligt arbetslösa, bidrag enligt förord-

förordningen (1976:536) om ningen (1995:938) om utbild-

utbildningsbidrag för doktoran- ningsbidrag för doktorander eller

der, särskilt utbildningsbidrag,

 2. genomgår vuxenutbildning för

 2. genomgår kommunal vuxenut- utvecklingsstörda (särvux) eller

bildning (komvux), svenskundervisning för invandrare

vuxenutbildning för psykiskt (sfi) och uppbär timersättning för

utvecklingsstörda (särvux) eller studierna,

svenskundervisning för invandrare

(sfi) och uppbär timersättning för

studierna,

 3. är inskriven vid arbetsmarknadsinstitut eller genomgår arbetsmark-

nadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet,

 4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast sex

månader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför,

 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den

försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 §

föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt ett år. Motsvarande

gäller vid adoption av barn som ej fyllt tio år eller vid mottagande av sådant

barn i avsikt att adoptera det, om mindre än ett år har förflutit sedan den

försäkrade fick barnet i sin vård,

 6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.

 För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller 3 skall försäkringskassan,

vid sjukdom under utbildningstiden, beräkna sjukpenningen på en

sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den

inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna tid. Om

därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till

anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal

arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete

under utbildningstiden.

 För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b

§ eller 22 kap. 7 § och som under denna tid får livränta enligt lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan

författning skall försäkringskassan, vid sjukdom under den tid då livränta

betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har

fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade

kan antas få under denna tid.

 För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under

studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär

studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på den

sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena, om

sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande

inkomsten enligt fjärde stycket.

 Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när

den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än 60 dagar.

 8 kap.

 12 §3

 Om någon för samma tid och för samma nedsättning av förvärvsmöjligheten har

rätt till såväl särskild efterlevandepension som någon av nedan uppräknade

förmåner, minskas den särskilda efterlevandepensionen med den andra förmånens

belopp. Minskning skall göras med

 a) förtidspension enligt denna lag,

 b) delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,

 c) dagpenning från arbetslöshetskassa,

 d) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd,

--------------------------------------------------------------------

 e)vuxenstudiebidrag enligt e)vuxenstudiebidrag enligt stu-

studiestödslagen (1973:349) eller diestödslagen (1973:349) eller la-

lagen (1983:1030) om särskilt gen (1983:1030) om särskilt vuxen-

vuxenstudiestöd för arbetslösa, studiestöd för arbetslösa och sär-

samt skilt utbildningsbidrag, samt

 f) timersättning vid vuxenut-

 f) timersättning vid kommunal bildning för utvecklingsstörda

vuxenutbildning (komvux), vid (särvux) och vid svenskundervis-

vuxenutbildning för psykiskt ut- ning för invandrare (sfi).

vecklingsstörda (särvux) och vid

svenskundervisning för invandrare

(sfi).

 Om särskild efterlevandepension till följd av bestämmelserna i 5 kap. utges

med viss andel av oavkortad sådan pension, skall minskning enligt första stycket

göras endast med hänsyn till motsvarande andel av förmån som där avses.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller även i fråga om motsvarande

förmåner som utges till den efterlevande på grundval av utländsk lagstiftning.

 11 kap.

 2 §4

 Med inkomst av anställning avses lön eller annan ersättning i pengar eller

andra skattepliktiga förmåner, som en försäkrad har fått såsom arbetstagare i

allmän eller enskild tjänst. Med lön likställs kostnadsersättning som inte

enligt 10 § uppbördslagen (1953:272) undantas vid beräkning av preliminär A-

skatt. Till sådan inkomst räknas dock inte från en och samme arbetsgivare

utgiven lön som under ett år ej uppgått till 1 000 kronor. Till sådan inkomst

räknas inte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kom-

munalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättning som anges i 1 § första

stycket 2-6 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster. I fråga om arbete som har utförts utomlands bortses vid be-

räkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av

ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet.

Såsom inkomst av anställning anses även

 a) sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt denna lag samt sjukpenning

enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning

som utgår enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i

den mån ersättningen träder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagare

i allmän eller enskild tjänst,

 b) föräldrapenningförmåner,

 c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte är ersättning för

merkostnader,

 d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,

 e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd,

 f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad

rehabilitering i form av dagpenning,

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

 g) korttidstudiestöd, g) korttidsstudiestöd och vuxen-

vuxenstudiebidrag och studiebidrag enligt

utbildningsarvode enligt studi- studiestödslagen (1973:349) eller

estödslagen (1973:349), lagen (1983:1030) om särskilt

 vuxenstudiestöd för arbetslösa samt

 särskilt utbildningsbidrag,

 h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensions-

försäkring,

 i) dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen

(1994:1809) om totalförsvarsplikt och andra som erhåller dagpenning enligt de

för totalförsvarspliktiga gällande grunderna,

 j) utbildningsbidrag för doktorander,

--------------------------------------------------------------------

 k) timersättning vid kommunal k) timersättning vid vuxenut-

vuxenutbildning (komvux), vid bildning för utvecklingsstörda

vuxenutbildning för psykiskt ut- (särvux) och vid svenskundervis-

vecklingsstörda (särvux) och vid ning för invandrare (sfi),

svenskundervisning för invandrare

(sfi),

 l) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller

motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av sagda lag,

 m) från Sveriges författarfond och konstnärsnämnden utgående bidrag som ej är

att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 §, i den mån

regeringen så förordnar,

 n) statbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de

startar egen rörelse,

 p) ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård,

 q) tillfälliga förvärsinkomster av verksamhet som inte bedrivs självständigt,

 r) ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt 20 § lagen

(1991:1047) om sjuklön.

 I fråga om ersättning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner för utfört

arbete i annan form än pension, i fråga om ersättning till idrottsutövare från

visst slag av ideell förening samt i fråga om ersättning från

vinstandelsstiftelse gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 2 §

andra stycket samt 2 a § tredje och fjärde styckena.

 Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annan

ersättning, som den försäkrade har fått från en arbetsgivare, som är bosatt utom

riket eller är utländsk juridisk person, endast ifall då den försäkrade

sysselsatts här i riket och överenskommelse inte träffats enligt 3 kap. 2 a §

första stycket eller då han tjänstgjort som sjöman ombord på svenskt

handelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenska

medborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk

person, en svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den

utländska juridiska personen, enligt av Riksförsäkringsverket godtagen

förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften.

 Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättning från främmande

makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, som

tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svensk

medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svensk

medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt i

riket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av Riksförsäkringsverket

godtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften.

 Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde stycket skall anses

som arbetsgivare.

 22 kap.

 15 §5

 Rehabiliteringspenningen skall minskas med det belopp den försäkrade för samma

tid får som

 1. sjukpenning eller föräldrapenningförmån enligt denna lag,

 2. sjukpenning eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför-

säkring eller motsvarande ersättning enligt någon annan författning, dock inte

livränta till efterlevande samt i övrigt endast till den del ersättningen avser

samma inkomstbortfall som rehabiliteringspenningen är avsedd att täcka,

--------------------------------------------------------------------

 3. studiehjälp, studiemedel, 3. studiehjälp, studiemedel,

korttidsstudiestöd, särskilt korttidsstudiestöd eller särskilt

vuxenstudiestöd eller ut- vuxenstudiestöd enligt

bildningsarvode enligt studies- studiestödslagen (1973:349),

tödslagen (1973:349), dock inte studiestöd enligt lagen

till den del ersättningen är (1983:1030) om särskilt vuxenstu-

återbetalningspliktig. diestöd för arbetslösa eller särskilt

 utbildningsbidrag, dock inte till

 den del studiestödet är återbetal-

 ningspliktigt.

 Vad som föreskrivs i första stycket gäller även beträffande motsvarande förmån

som utges till den försäkrade på grundval av utländsk lagstiftning.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1995:586.

3 Senaste lydelse 1993:745.

4 Senaste lydelse 1994:2072.

5 Senaste lydelse 1994:1655.

2.4 Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480)

 Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen (1977:480) skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 17 §1

 Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om

 1. ledighet på grund av sjukdom, i den mån frånvaron under intjänandeåret

icke överstiger 180 dagar eller om frånvaron beror på arbetsskada,

 2. ledighet enligt föräldraledighetslagen (1995:584) dels under tid för

vilken havandeskapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän

försäkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledning av barns

födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den mån frånvaron

för varje barn, eller vid flerbarnsbörd sammanlagt, inte överstiger 120 dagar

eller för ensamstående förälder, 180 dagar, dels under tid för vilken tillfällig

föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10, 10 a, 11 och 11 a §§ samma lag,

 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om arbetstagaren är

berättigad till ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger 180 dagar,

--------------------------------------------------------------------

 4. ledighet för utbildning, som 4. ledighet för utbildning, som

ej enligt annan lag medför rätt ej enligt annan lag medför rätt

till semesterlön, om till semesterlön, om arbetstagaren

arbetstagaren erhåller erhåller korttidsstudiestöd eller

korttidsstudiestöd, vuxen-stu- vuxenstudiebidrag enligt

diebidrag eller utbildningsarvo- studiestödslagen (1973:349) eller

de enligt studiestödslagen särskilt utbildningsbidrag eller

(1973:349) eller om utbildningen om utbildningen till väsentlig del

till väsentlig del avser fackliga avser fackliga eller med facklig

eller med facklig verksamhet verksamhet sammanhängande frågor, i

sammanhängande frågor, i den mån den mån frånvaron under

frånvaron under intjänandeåret ickeintjänandeåret icke överstiger 180

överstiger 180 dagar, dagar,

 5. ledighet på grund av grundutbildning om högst 60 dagar eller

repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om

frånvaron under intjänandeåret inte överstiger 60 dagar,

 6. ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskun-

dervisning för invandrare, eller

 7. ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård, i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger 45

dagar.

 Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varit frånvarande

från arbetet utan längre avbrott i frånvaron än fjorton dagar i en följd under

två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag av frånvaroperioden inte

rätt till semesterlön.

 I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar under perioden

då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete.

_____________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1995:585.

3 Inledning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Regeringen avser att under budgetåret |

| 1997 återkomma till riksdagen med anledning av utredningsförslag|

| om ett nytt sammanhållet studiestöd. I avvaktan på |

| ställningstagande i denna fråga bör det införas ett särskilt |

| utbildningsbidrag för arbetslösa som saknar grundläggande utbild-|

| ning på grundskole- eller gymnasienivå. Bidraget bör också under|

| vissa förutsättningar kunna lämnas till anställda. Stödet bör inför-|

| as den 1 juli 1997. |

--------------------------------------------------------------------

3.1 Studiestödsområdet och dess verksamhet

Under utgiftsområdet redovisas kostnader för olika former av ekonomiskt stöd

till enskilda under studier. Kostnaderna för myndigheten Centrala

studiestödsnämnden (CSN) redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning.

 Inom utgiftsområdet anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag,

inackorderingstillägg m.m., dels studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner

och avskrivning av studielån. Vidare ingår olika former av vuxenstudiestöd samt

bidrag för studiesociala ändamål. Verksamhetsområdet består av beviljning och

utbetalning av stöd samt återbetalning av studielån.

 Vissa anslag är rättighetsstyrda. Anslagsbelastningen är därför beroende bl.a.

av antalet utbildningsplatser samt av de studerandes studieinriktning och val av

studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och

återbetalningen av studielån finns bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i

studiestödsförordningen (1973:418) samt i CSN:s tillämpnings-föreskrifter.

 Under de senaste åren har utgiftsutvecklingen inom området präglats av de

olika utbildningssatsningar som genomförts bl.a. av arbetsmarknadsskäl.

3.2 Studiestödsutredningen

Hösten 1994 tillkallades en parlamentariskt sammansatt kommitté, Studiestödsut-

redningen, som fick i uppdrag att dra upp riktlinjerna för en reformering av

studiestödssystemet (dir. 1994:148). Kommitténs uppgift var att göra en

övergripande översyn av studiestödets funktion och effekter samt överväga

behoven av förändringar utifrån ett helhetsperspektiv. En viktig uppgift för

kommittén var att undersöka förutsättningarna för ett mer sammanhållet

studiestödssystem, som innefattar stödformer inom både Utbildningsdepartementets

och Arbetsmarknadsdepartementets område. I enlighet med tilläggsdirektiven (dir.

1995:157) har kommittén redovisat på vilket sätt en förändrad gränsdragning

mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning fordrar anpassningar i

studiefinansieringen. Utredningen har även haft i uppdrag (dir. 1996:19) att, i

anslutning till sina överväganden om hur studier skall kunna underlättas för dem

med stor försörjningsbörda och hög boendekostnad, beakta rapporten om de

ensamstående föräldrarna och bostadsbidragsutredningens betänkande (SOU

1995:133). Utredningen överlämnade i juni 1996 betänkandet Sammanhållet

studiestöd (SOU 1996:90) till regeringen. Betänkandet remissbehandlas under

hösten 1996.

 Regeringen avser att återkomma till riksdagen under år 1997 med ett

ställningstagande till utredningens förslag om ett sammanhållet studiestöd.

3.3 Genomförande av utbildningssatsningen fr.o.m. hösten 1997

Som ett led i den stora utbildningssatsning som regeringen tidigare i år

presenterat har regeringen i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222)

aviserat införande av ett särskilt utbildningsbidrag för främst arbetslösa.

Avsikten är att detta studiestöd skall gälla fr.o.m. den 1 juli 1997 i avvaktan

på ställningstagande i studiestödsfrågan. Regeringens förslag innebär att

arbetslösa mellan 25 och 55 år ges möjlighet att under ett år studera på motsva-

rande grundskole- eller gymnasienivå med ett särskilt utbildningsbidrag som

motsvarar det belopp han eller hon kan få i arbetslöshetsersättning. Även an-

ställda kan under vissa förutsättningar få del av stödet.

3.4 Övriga förändringar

Beträffande studiestödsområdet i övrigt föreslår regeringen nu endast en mindre

förändring på återbetalningsområdet avseende omräkning av årsbelopp i det äldre

lånesystemet. Förslaget innebär att gränsen för när omräkning skall ske höjs.

Några ökade kostnader för statsverket uppstår inte.

3.5 Besparingar och avvikelser i förhållande till den

ekonomiska vårpropositionen

Regeringen utgick i den ekonomiska vårpropositionen med förslag till riktlinjer

för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för budgetåret 1995/96,

m.m. (prop. 1995/96:150) från att saneringsprogrammet skall fullföljas i

enlighet med riksdagens beslut år 1995. I föregående budgetproposition

(1994/95:100 bil. 9) redovisades ett besparingsprogram som skall genomföras

under treårsperioden fram t.o.m. budgetåret 1998. I beräkningen av

utgiftsområdet Studiestöd har som ett led i detta program en nedräkning gjorts

med sammanlagt 197 miljoner kronor för budgetåret 1997. För budgetåret 1998

uppgår besparingen till ytterligare 163 miljoner kronor. Neddragningen har

redovisats under anslagen för studiehjälp och studiemedel. Utöver denna bespa-

ring har ett besparingskrav lagts på studiemedelsanslaget fr.o.m. budgetåret

1997 om 25 miljoner kronor.

 Det särskilda utbildningsbidraget, som främst skall ges till vissa arbetslösa,

avses införas den 1 juli 1997. Detta innebär en avvikelse från den beräkning av

utgiftsområdet som regeringen presenterade i samband med den ekonomiska

vårpropositionen. Vidare har en omfördelning av medel skett på grund av en

ändrad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning.

 Sammanlagt innebär detta att ramen för utgiftsområde 15 har minskat med 2 034

miljoner kronor för år 1997 i förhållande till vårpropositionen.

3.6 Resultat

Antal studerande och utbetalda belopp budgetåret 1995/96

(12 månader)

Anslagsnamn Antal Utbetalda belopp

 Studerande mkr

 Bidrag Lån

Studiehjälp 314 300 1 991 0

Studiemedel 292 100 4 225 8 436

- gymnasial nivå 67 050 833 1 593

- högskolenivå 207 900 3 161 6 032

- utlandsstudier 17 150 231 811

Vuxenstudiestöd 68 200 2 097 442

m.m.

Korttidsstöd och

internatbidrag 12 200 36 0

Svux* 15 000 689 155

Svuxa** 41 000 1 372 288

Timersättning m.m. 5 500 126 0

Svux till vissa 1 100 49 6

lärarutbildningar*

Svux till vissa natur- 1 930 120 31

vetenskapliga eller

tekniska utbildningar*

Källa Centrala studiestödsnämnden (CSN)

*svux = särskilt vuxenstudiestöd

 **svuxa = särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken. Det utgör den ekonomiska

grund som kan bidra till en allmän höjning av medborgarnas utbildningsnivå.

Stödet kan även bidra till ökad effektivitet i utbildningsorganisationen. Men

det är också viktigt att studiestödet är så utformat att det verksamt bidrar

till att de övergripande målen för utbildningspolitiken nås. Studiestödet skall

verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen och ha

en utjämnande verkan så att det främjar ökad social rättvisa.

 De senaste årens utbildningssatsningar har inneburit att antalet studerande

och antalet studiestödstagare ökat kraftigt. Under perioden 1990/91- 1995/96

har antalet studerande med studiemedel ökat från 182 700 till

292 100, dvs. med ca 60 %. Mot bakgrund av det sysselsättningspolitiska läget

har medel för tillfälliga insatser inom utbildningsområdet tillförts främst

anslaget Vuxenstudiestöd i syfte att kunna erbjuda arbetslösa studiestöd för

kompletterande utbildning. Antalet ansökningar om studiestöd har ökat kraftigt

även i denna ärendegrupp. Ersättningsnivåerna i vuxenstudiestöden har emellertid

sänkts under de senaste åren och detta har bidragit till att många studerande i

stället valt att finansiera sina studier med studiemedel. Det totala antalet

ansökningar om studiestöd har under de senaste fyra åren ökat med drygt 200 000.

 Under föregående budgetår har anslagsposten timersättning vid svensk-

undervisning för invandrare och anslaget för bidrag till vissa studiesociala

ändamål överskridits. Regeringen kommer därför vidta åtgärder för att förbättra

prognosmetoderna avseende behovet av svenskundervisning för invandrare och

behovet av studieanpassad litteratur för synskadade och handikappade.

 Drygt 1,1 miljoner enskilda har för närvarande studielån. Lånen har ett

sammanlagt värde av ca 95 miljarder kronor. Betalningsfrekvensen är god, men

antalet anståndsärenden har ökat till följd av lågkonjunkturen. Under år 1996

beräknas knappt 250 000 låntagare få anstånd med betalningen av de olika lånen.

3.7 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 15 framgår av följande sammanställning

(miljoner kronor):

 Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag

Beräknat

 därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998

1999

För utgiftsområdet 13 548 19 242 17 967 12 529 16 884 19 235

19 981

4 Anslag

A 1. Studiehjälp m.m.

1994/95 Utgift 2 278 207

1995/96 Anslag 2 787 213 Utgiftsprognos 2 834 100

 därav 1996 1 924 800

1997 Förslag 1 921 405

1998 Beräknat 1 737 100

1999 Beräknat 1 707 837

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är i form av studiebidrag, inackorde-

ringstillägg och extra tillägg enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare

betalas från anslaget - enligt särskild förordning (CSNFS 1983:17) - ersättning

till svenska elever utomlands för dagliga resor samt stipendier enligt

förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom kommunal

vuxenutbildning.

 Utgifterna på området är främst beroende av antalet 16 - 19-åringar som

studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett överskott på drygt

107 miljoner kronor beroende på att antalet elever minskade något under detta

läsår. Prognosen för innevarande budgetår tyder dock på att anslaget kommer att

överskridas med ca 47 miljoner kronor. Det beror på att antalet gymnasieelever i

de relevanta åldrarna har ökat något, men framför allt till följd av att den

genomsnittliga studietiden per elev närmat sig maximalt nio månader.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 1 921 405 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Studiebidrag

Studiehjälp lämnas för den del av ett läsår under vilken den studerande bedriver

studier. För närvarande lämnas studiebidrag i regel för nio månader under ett

år. Studiebidraget, som beloppsmässigt följer det allmänna barnbidraget, är för

närvarande 640 kronor per månad.

 Regeringen räknar med att ca 314 000 elever kommer att få studiebidrag under

budgetåret 1997. Totalt beräknas kostnaden för år 1997 till 1 684,8 miljoner

kronor.

Extra tillägg

Extra tillägg beviljas med 855, 570 eller 285 kronor i månaden beroende på

familjens ekonomiska situation. Extra tillägg lämnas liksom studiebidrag normalt

för nio månader under ett år.

 Antalet elever som får extra tillägg bedöms uppgå till ca 26 000 under läsåret

1996/97 och ca 27 000 under läsåret 1997/98. Medelsbehovet uppgår till 153,1

miljoner kronor för år 1997.

Inackorderingstillägg

Inackorderingstillägg beviljas i huvudsak till studerande utanför det offentliga

skolväsendet (folkhögskolor, fristående skolor, riksinternatskolor m.fl.) med

lägst 1 190 kronor och högst 2 350 kronor per månad beroende på avståndet mellan

hemmet och skolan.

 Inackorderingstillägg beräknas betalas ut till ca 3 000 elever under bud-

getåret 1997. Medelsbehovet uppgår till 43,1 miljoner kronor.

Dagliga resor för studerande utomlands

Kostnaderna för dagliga resor till och från skolan för studerande utomlands

beräknas till 390 000 kronor under budgetåret 1997.

Stipendier för basår

Studerande som genomgår basåret inom kommunal och statlig vuxenutbildning och

uppnått godkänt resultat kan få ett stipendium på 10 000 kronor. Under läsåret

1995/96 har drygt 1 100 studerande slutfört sådan basårsutbildning. Till dessa

har 11,4 miljoner kronor utbetalats.

 Under läsåret 1996/97 beräknas ca 4 000 personer genomgå basåret. Kostnaden

för 1997 beräknas till 40 miljoner kronor.

A 2. Studiemedel m.m.

1994/95 Utgift 6 038 491

1995/96 Anslag 11 443 260 Utgiftsprognos 11 345 100

 därav 1996 7 815 700

1997 Förslag 9 485 430

1998 Beräknat 9 596 170

1999 Beräknat 9 806 490

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är dels studiemedel i form av studiebidrag,

dels räntesubventioner och avskrivning av studielån som ingår som en del i

studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som

ingått som en del i studiehjälp enligt äldre bestämmelser.

 Studiemedelsanslaget belastas även av kostnader för avskrivning och inlösen av

vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384)

om avskrivning av lån för studier (ändrad 1994:715) eller på grund av att

låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen.

 Anslaget tillförs för närvarande också inkomster i form av inbetald ränta.

Efter regeringsbeslut den 18 maj 1995 har redovisningsprinciperna ändrats så att

låntagarnas samtliga räntebetalningar avseende studielån tagna efter år 1988

tillförs anslaget.

 Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och belastningen är bl.a. beroende av

antalet utbildningsplatser, antalet studerande och lånebenägenheten. Även

faktorer som konjunkturläget, ränteutvecklingen och basbeloppet styr utgifterna

på området. Antalet studiemedelstagare har under den senaste femårsperioden ökat

kraftigt.

 En jämförelse mellan anvisade medel och utfall år för 1994/95 visar ett

överskott på nära 700 miljoner kronor. Differensen kan till största del

förklaras med de ovan nämnda förändrade bokföringsprinciperna för

ränteinbetalningarna. Det verkliga utfallet av antalet studerande som beviljats

studiemedel ligger mycket nära prognosen. Prognosen för anslagsbelastningen

under innevarande budgetår tyder på att medelsramen inte kommer att överskridas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 9 485 430 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| I enlighet med förutsättningarna i den ekonomiska |

| vårpropositionen skall en besparing på 25 miljoner kronor ske |

| inom studiemedels- anslaget. Besparingen bör genomföras inom |

| området för studier utomlands. |

--------------------------------------------------------------------

 Under år 1996 är det maximala beloppet i studiemedlen 7 059 kronor per månad,

varav 1 962 kronor är bidrag.

 Regeringen har på annan plats (utgiftsområde 16) i denna proposition före-

slagit att resurser anvisas till utbildningsplatser i högskola, basårsplatser

inom högskolan och komvux samt platser för kvalificerad eftergymnasial

utbildning för budgetåret 1997. Vidare föreslås ytterligare utbildningsplatser i

folkhögskola och komvux.

 Regeringen bedömer att sammanlagt omkring 87 000 personer kommer att få

studiemedel på grundskole- och gymnasienivå under vårterminen 1997. Under

höstterminen 1997 kommer många studerande på denna nivå att kunna beviljas annat

studiestöd och antalet studerande med studiemedel beräknas därför till 60 000.

Regeringen bedömer vidare att omkring 209 000 studerande på eftergymnasial nivå

kommer att få studiemedel under vårterminen 1997 och omkring 230 000 under

höstterminen 1997. Kostnaden för studiebidrag bedöms uppgå till 4 964,5 miljoner

kronor under budgetåret 1997. En stor del av anslagsbelastningen utgörs av

räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar varje år och

återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften för räntor och avskrivningar

beräknas uppgå till 4 520,9 miljoner kronor.

 Bruttobudgetering kommer att genomföras avseende studiemedelsanslaget från och

med budgetåret 1997. Övergången till bruttoredovisning innebär att

ränteinbetalningarna, dvs. inbetald ränta inklusive återbetald s.k.

kapitaliserad ränta, skall tillföras en inkomsttitel i stället för som nu till

anslaget. CSN beräknar att inbetalda räntor för budgetåret 1997 kommer att uppgå

till 989 miljoner kronor. Regeringen delar denna bedömning. Detta innebär att

anslaget för studiemedel i stället ökas med 989 miljoner kronor.

 Regeringen utgick i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) från

ett besparingskrav om 25 miljoner kronor avseende studiemedelsanslaget

budgetåret 1997. Regeringen anser att besparingen kan genomföras inom området

för studier utomlands genom ändrade tillämpningsföreskrifter beträffande

studiestöd i samband med ferietid. De studerandes möjlighet till utlandsstudier

beskärs inte i någon nämnvärd utsträckning. På vilket sätt besparingen uppnåtts

skall redovisas av CSN. Förra läsåret utnyttjade ca 17 000 studenter studiemedel

vid utlandsstudier.

 Totalt beräknas kostnaderna för studiemedel under budgetåret uppgå till 9

485,4 miljoner kronor.

Återbetalningsområdet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Omräkning av årsbelopp i det äldre lånesyste-|

| met skall ske när skulden vid exempelvis frivillig återbetalning|

| minskar med minst 1/3 av basbeloppet. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Låntagare kan, avseende lån tagna före år

1989, få sitt årsbelopp sänkt om skulden minskar med minst 1 000 kronor på grund

av frivillig återbetalning, avskrivning eller återkrav. Denna gräns på 1 000

kronor har visat sig vara låg och medfört många små beloppsjusteringar. CSN

föreslår därför att gränsen för när omräkning skall ske ändras. Regeringen anser

att årsbeloppet skall räknas om först när skulden minskar med minst 1/3 av gäl-

lande basbelopp för avgiftsåret.

 De ändrade reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1997. Årsbeloppet

skall beräknas enligt de nya föreskrifterna först från år 1998. Förändringen

medför inte några kostnader. Förslaget medför en ändring i övergångsbestämmel-

serna till studiestödslagen.

A 3. Vuxenstudiestöd m.m.

1994/95 Utgift 3 495 529

1995/96 Anslag 4 288 841 Utgiftsprognos 3 186 000

 därav 1996 2 335 000

1997 Förslag 4 721 951

1998 Beräknat 7 089 352

1999 Beräknat 7 684 027

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd, internatbidrag och

särskilt vuxenstudiestöd (svux) i form av vuxenstudiebidrag. Från anslaget

betalas också utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) i

form av vuxenstudiebidrag. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på

området är medborgarnas intresse för vuxenutbildning, arbetslösheten, tillgången

på utbildningsplatser samt resurserna för och storleken på studiestödet under

utbildningstiden.

 Prognosen för budgetåret 1995/96 visar att anslaget inte kommer att utnyttjas

fullt ut. Överskottet uppstår under anslagsposten för svuxa och beräknas till ca

850 miljoner kronor. Svuxa har använts i betydligt mindre utsträckning under

läsåret 1995/96 än under läsåret 1994/95 bl.a. till följd av ändrade

ersättningsnivåer. Under tiden den 1 juli 1995 t.o.m. den 30 juni 1996 erhöll ca

41 000 studerande svuxa, vilket är en minskning med ungefär 30 % i förhållande

till motsvarande tid året dessförinnan. Ej utnyttjade svuxa-medel kommer enligt

bestämmelser i regleringsbrev att återföras till statsverket.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 4 721 951 tkr |

| |

| Övrigt |

| |

| Regeringen föreslår att arbetslösa och under vissa förutsättningar|

| anställda skall kunna beviljas särskilt utbildningsbidrag för |

| studier på grundskole- och gymnasienivå. Bidraget, som avses |

| införas den 1 juli 1997, skall motsvara det belopp som lämnas i |

| arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. |

--------------------------------------------------------------------

Inledning

I de åtgärder mot arbetslösheten som regeringen presenterade i den s.k.

sysselsättningspropositionen, och som riksdagen ställt sig bakom (prop.

1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307), ingår en kraftigt utökad

satsning på vuxenutbildning. En utbyggnad sker, som omfattar totalt 100 000

platser i syfte att öka sysselsättning och tillväxt. Utbyggnaden påbörjas hösten

1996 och skall vara fullt genomförd från hösten 1997. I och med denna förstärk-

ning upphör de tillfälliga utbildningsplatser i komvux och folkhögskolan som

under innevarande budgetår är finansierade med arbetsmarknadspolitiska medel.

Vidare anfördes i propositionen att samtidigt med att den särskilda satsningen

på vuxenutbildning genomförs fullt ut den 1 juli 1997 bör ett nytt

vuxenstudiestöd, benämnt särskilt utbildningsbidrag, införas. Regeringen

återkommer nu till denna fråga.

 Regeringens förslag innebär att medel anvisas för särskilt utbildningsbidrag

motsvarande ca 50 000 årsplatser för år 1997. För resterande utbildningsplatser

avses studiefinansieringen i huvudsak utgöras av särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa). Den övervägande delen arbetslösa som deltar i reguljär

vuxenutbildning kommer därmed att kunna få goda ekonomiska förutsättningar under

studietiden. Även det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och studiemedel kommer

att vara tillgängligt för den grupp som här avses. De medel som anvisas under de

skilda anslagsposterna för vuxenstudiestöd bör vid behov kunna omfördelas, så

att de totala resurserna under anslaget utnyttjas så effektivt som möjligt.

Särskilt utbildningsbidrag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Personer mellan 25 och 55 år som är arbets-|

| lösa ges möjlighet att under högst ett studieår studera på motsva-|

| rande grundskole- eller gymnasienivå med särskilt |

| utbildningsbidrag motsvarande beloppet i arbetslöshetsersättning|

| eller kontant arbetsmarknadsstöd. Anställda mellan 25 och 55 år |

| som har förvärvsarbetat under minst fem år ges motsvarande |

| möjlighet, förutsatt att berörda lokala parter har slutit avtal |

| där arbetsgivaren åtar sig att som ersättare anställa en |

| långtidsarbetslös person inskriven vid arbetsförmedlingen. |

| Möjlighet till särskilt utbildningsbidrag gäller både dem som |

| börjar studera hösten 1997 och dem som påbörjat sina studier |

| dessförinnan. |

| Det särskilda utbildningsbidraget införs den 1 juli 1997 och |

| skall gälla i avvaktan på ställningstagande till ett nytt |

| studiestödssystem. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: De resurser som nu avsätts för en kraftig

ökning av antalet utbildningsplatser inom vuxenutbildningen är den viktigaste

förutsättningen för att nå grupper i samhället, främst arbetslösa, som har behov

av en grundläggande kompetenshöjning. Det är emellertid nödvändigt att den ökade

tillgängligheten till utbildning kombineras med studiefinansieringsmöjligheter

som kommer att fungera faktiskt rekryterande. Erfarenheterna hittills visar att

många arbetslösa avstår från utbildning på grund av att deras ekonomiska

situation då som regel skulle försämras.

 Ett nytt studiestöd, särskilt utbildningsbidrag, bör införas som belopps-

mässigt är lika stort som arbetslöshetsersättningen för den som tillhör en

arbetslöshetskassa (a-kassa). Den som har rätt till kontant arbetsmarknadsstöd

(KAS) bör erhålla motsvarande belopp som i KAS. Bidraget kommer därmed att

utgöra högst 12 408 kronor och lägst 5 060 kronor per månad före skatt. Stödet

bör lämnas under längst ett studieår, normalt nio månader.

 Särskilt utbildningsbidrag skall kunna lämnas till den som är arbetslös och

som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Även den

som har en anställning skall kunna söka stödet, om han eller hon har

förvärvsarbetat i Sverige på minst halvtid under minst fem år och är

kvalificerad för a-kasseersättning eller KAS. Högst två års vård av barn bör få

jämställas med förvärvsarbete. Ett annat villkor skall vara att avtal har

slutits mellan lokala parter om att arbetsgivaren som ersättare anställer en

långtidsarbetslös person inskriven vid arbetsförmedlingen. Sådana

överenskommelser kan ingå som en naturlig del i samverkan mellan parterna i

kompetensutvecklingsfrågor.

 Det särskilda utbildningsbidraget skall lämnas till den som fyller minst 25 år

och högst 55 år under det kalenderår då sådana studier bedrivs som berättigar

till stödet. Även den som passerar den övre åldersgränsen under studietiden

skall emellertid ha rätt till fortsatt stöd om de bidragsberättigade studierna

till någon del genomförts under det kalenderår då den studerande fyllde 55 år.

Stödet bör lämnas för studier på grundskolenivå och för studier på gymnasienivå

upp till motsvarande treårig gymnasieskola. Kurser av inledande karaktär som

särskilt vänder sig till korttidsutbildade, exempelvis orienteringskurser,

pröva-på-kurser och folkhögskolornas kurser för vuxna med läs- och

skrivsvårigheter, skall även berättiga till särskilt utbildningsbidrag. De

invandrare som har sina huvudsakliga studier i komvux och som kombinerar

kurserna med svenskundervisning för invandrare (sfi) bör få räkna in sfi-

timmarna i studieprogrammet.

 Det särskilda utbildningsbidraget införs den 1 juli 1997 och gäller för den

som studerar under någon del av andra halvåret 1997. Även den som börjat

studierna tidigare och som uppfyller de ställda kraven skall kunna få stöd för

studier efter den 1 juli 1997. Den som exempelvis har börjat en tvåårig

utbildning hösten 1996 kan söka det nya stödet det andra utbildningsåret. Även

för den som t.ex. börjar studierna i december 1997 gäller rätten till stöd under

ett studieår.

 Det ökade antalet studieplatser inom vuxenutbildningen fr.o.m. den 1 juli 1997

ersätter de under tidigare år gjorda tillfälliga insatserna. För studiefi-

nansiering beräknas resurser för särskilt utbildningsbidrag motsvarande omkring

50 000 årsplatser. Det innebär att arbetslösa i första hand kan erbjudas

särskilt utbildningsbidrag och i andra hand svuxa. Givetvis står också svux och

studiemedel till buds för arbetslösa.

 Kostnaderna för särskilt utbildningsbidrag under andra kalenderhalvåret 1997

beräknas till 1 912,6 miljoner kronor. Regeringen återkommer senare ifråga om

resurser för budgetåret 1998.

Vissa tillämpningsregler

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Den övervägande delen av dem som beviljas|

| särskilt utbildningsbidrag bör vara arbetslösa. Om antalet sökande|

| överstiger antalet studiestöd bör urvalsförfarande tillämpas. Vid|

| denna bedömning bör företräde ges till den som har störst behov av|

| utbildning och som har varit arbetslös en längre tid. För sökande|

| som har en anställning bör tidigare utbildning och antal år i för-|

| värvsarbete beaktas. I övrigt bör det särskilda utbildningsbidra-|

| get i huvudsak knyta an till reglerna för det särskilda |

| vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa). |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens bedömning: Resurserna för särskilt utbildningsbidrag är

som nämnts begränsade. Om det visar sig att stöd inte kan beviljas till alla

sökande får ett urval ske, som innebär att de som har störst behov av utbildning

prioriteras. Vid denna bedömning bör hänsyn tas till tidigare

utbildningsbakgrund, inriktningen och behovet av den sökta utbildningen samt

arbetslöshetsperiodens längd. Stödet bör i första hand ges för studier på

grundskolenivå till dem som saknar utbildning motsvarande slutförd grundskola.

Därefter bör studier i kärnämnena svenska, engelska, matematik och

samhällskunskap på gymnasienivå prioriteras. Har flera sökande lika låg tidigare

utbildning och likartad utbildningsinriktning bör den som varit arbetslös under

en längre tid ges företräde framför den som har varit arbetslös under kortare

tid.

 Vid urval bland sökande som har en anställning bör främst tidigare utbildning

och den sökta utbildningens betydelse för fortsatt yrkesverksamhet tillmätas

betydelse. Därutöver bör antalet år med förvärvsarbete beaktas.

 För utländska medborgare bör någon särskild prövning av rätten till studiestöd

i Sverige (s.k. DUS-prövning) inte ske. Det får anses tillräckligt att en

arbetslös sökande är inskriven vid arbetsförmedlingen och därmed har rätt till

full förmedlingsservice. Inte heller för anställda behövs det DUS-prövning med

hänsyn till kravet på förvärvsarbete för rätt till stöd.

 Tillämpningen bör i övrigt knyta an till reglerna för särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa (svuxa). Därmed kan handläggningen ske på effektivast möjliga

sätt. Det innebär att i stort sett samma krav på bl.a. studieomfattning och

aktivitet ställs på studerande som uppbär särskilt utbildningsbidrag som för

studerande som har svuxa.

 Särskilt utbildningsbidrag skall liksom i svuxa-systemet kunna lämnas för både

heltids- och deltidsstudier. För studerande i kommunal och statlig

vuxenutbildning gäller att deltidsstudiestödet kan avpassas efter studieom-

fattning till att motsvara hälften, tre fjärdedelar eller 90 % av studiestöd för

heltidsstudier. En ytterligare utvidgning bör vara möjlig för det särskilda

utbildningsbidraget. Det är jämförelsevis vanligt att deltidsarbetande, särskilt

kvinnor, inte kan få heltidsarbete trots att de önskar det. Många arbetar t.ex.

75 % av heltid. Dessutom kan det inom ramen för den särskilda satsningen på

vuxenutbildning bli möjligt att kombinera praktik och utbildning. I sådana fall

bör det vara möjligt att bevilja särskilt utbildningsbidrag för studier som

omfattar 25 % av heltid. I den mån folkhögskolorna kan erbjuda deltidsundervis-

ning i motsvarande omfattning bör de nämnda reglerna gälla även dessa stude-

rande.

Administration

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Det särskilda utbildningsbidraget bör |

| administreras av Centrala studiestödsnämnden (CSN). |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens bedömning: Det bör inte bereda CSN några större

svårigheter att införliva det nya stödet i sin verksamhet. Till stor del är det

fråga om mindre tekniska förändringar i redan befintliga system. Antalet ärenden

hos myndigheten förväntas dock öka betydligt. En grannlaga uppgift är också

urvalsprövningen. Ett urvalsförfarande förutsätter att medel avsätts för sökande

vid vissa bestämda ansökningstillfällen och att utnyttjandet av anslaget

kontinuerligt följs, så att vid behov omdisponeringar kan göras. Det gäller

vidare att bedöma den enskildes behov av utbildning med sikte på en senare

anställning. Huvudansvaret måste i det avseendet ligga hos den instans som

svarar för att en individuell handlingsplan respektive en individuell studieplan

upprättas. Det är alltså av stor vikt att smidiga samverkansrutiner etableras

mellan CSN och arbetsförmedlingar/kommuner. Det bör då också vara i princip

klart att sökanden kan beredas plats i den aktuella utbildningen. På CSN ankom-

mer det sedan att göra den slutliga bedömningen inom ramen för tillgängliga

resurser. Det är i det avseendet positivt att CSN har långvarig erfarenhet från

urvalsprövningen i svux-systemet. Vid behov får CSN inhämta kompletterande

uppgifter från berörda arbetsförmedlingar och skolor.

 Den som har en anställning bör själv söka stödet och bifoga intyg om avtal

mellan de lokala parterna att arbetsgivaren förbinder sig att anställa en

långtidsarbetslös som ersättare.

 Regeringen utgår från att CSN kommer att utveckla så flexibla rutiner som

möjligt för ansökningsförfarandet. Bl.a. är det önskvärt med något fler

ansökningstillfällen än i nuvarande svux-system.

 Samråd i de här nämnda frågorna har skett med CSN.

 De beräknade resurserna omfattar ca 50 000 årsstudiestöd. Antalet studerande

som därmed kan få stöd beräknas till ca 70 000. Det totala antalet ärenden kan

beräknas till ca 90 000 inkluderande byten, avslag m.m. Även om huvudansvaret

för informationsinsatserna åvilar kommunerna kommer CSN att få lägga ner en hel

del arbete på information. Medel för kostnader avseende information och

administration redovisas under CSN:s förvaltningsanslag under utgiftsområde 16.

Utbildning och universitetsforskning.

Författningar

Särskilt utbildningsbidrag bör i likhet med arbetslöshetsersättning och kontant

arbetsmarknadsstöd utgöra skattepliktig inkomst. Ändring krävs i

kommunalskattelagen (1928:370), i lagen (1962:381) om allmän försäkring och i

semesterlagen (1977:480). Samtidigt görs i dessa författningar vissa

följdändringar i anledning av tidigare riksdagsbeslut.

 Genom ett förbiseende har en hänvisning till lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa inte gjorts i punkt 12 av anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen och i 11 kap. 2 § och 22 kap. 15 § lagen om allmän försäk-

ring. Dessa författningar bör därför justeras. Ändringarna medför emellertid

inte någon förändrad praktisk tillämpning.

 Innebörden av ändringsförslagen är sådan att ett yttrande av Lagrådet skulle

sakna betydelse.

 I övrigt bör det ankomma på regeringen att utfärda erforderliga föreskrifter

för särskilt utbildningsbidrag.

Särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

Särskilt vuxenstudiestöd (svux) kan beviljas för studier på grundskole- och

gymnasienivå samt för yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). Svux är i första

hand avsett för dem som har kort tidigare utbildning och tar ledigt från sitt

arbete för att studera. För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

(svuxa) är det grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis

arbetslös.

 Under tiden den 1 juli 1995 t.o.m. den 30 juni 1996 fick ca 15 000 personer

svux. Omkring 41 000 personer fick svuxa under samma period.

 Under budgetåret 1997 beräknas svux beviljas till ca 16 000 studerande. När

det gäller svuxa beräknas resurser inom ramen för den förstärkning av vuxenut-

bildningen som sker fram till och med hösten 1997. Därmed ersätts de tillfälliga

medel som anvisats för svuxa för budgetåret 1995/96 och som finansierats med

arbetsmarknadspolitiska medel.

 Till följd av ändrad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och

reguljär utbildning överförs till anslaget för vuxenstudiestöd 105,1 miljoner

kronor för budgetåret 1997 från utgiftsområde 14, anslaget A 2. Arbetsmark-

nadspolitiska åtgärder.

 Regeringen beräknar att svux och svuxa kan beviljas till sammanlagt ca 73 000

studerande under budgetåret 1997. Kostnaden beräknas till totalt 2 772,9

miljoner kronor.

Korttidsstudiestöd och internatbidrag

Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare som deltar i studiecirklar,

kurser i komvux och statens skolor för vuxna och i vissa s.k. korta kurser vid

folkhögskolor. Stöd lämnas för studier i svenska, engelska och matematik på

grundskole- och gymnasienivå, för studier i samhällskunskap som motsvarar sådana

moment som ingår i den kommunala vuxenutbildningen samt för studier som syftar

till att utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om handikappet.

Korttidsstudiestödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till 75 kronor

per timme.

 Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta kurser vid folkhögskolor

och vid statens skolor för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget, som kan

beviljas både till arbetstagare och icke arbetstagare, är 327 kronor per dygn.

 Under tiden den 1 juli 1995 t.o.m. den 30 juni 1996 betalades korttidsstudies-

töd och internatbidrag ut till drygt 12 000 personer.

 Regeringen vill understryka att korttidsstudiestöd och internatbidrag bör

kunna lämnas för allmänfacklig grundutbildning inom ramen för ämnet

samhällskunskap.

 För budgetåret 1997 beräknas medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag

till 36,4 miljoner kronor.

A 4. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar

1994/95 Utgift 96 813

1995/96 Anslag 186 249 Utgiftsprognos 191 100

 därav 1996 126 400

1997 Förslag 149 746

1998 Beräknat 153 040

1999 Beräknat 156 335

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är utgifter för timersättning vid svensk-

undervisning för invandrare (sfi) och timersättning för utvecklingsstörda

(särvux). Vidare belastas anslaget av utgifter för studiesocialt stöd vid vissa

kurser i teckenspråk samt bidrag för kostnader för resor och boende för döva

eller hörselskadade elever samt elever vid Rh-anpassad utbildning enligt

förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever.

 De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på sfi-området är invandringen

till Sverige, utplacering av flyktingar i kommuner och arbetsmarknadsläget.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett överutnyttjande på

knappt 25 miljoner kronor. Det beror på att antalet sfi-timmar har ökat kraftigt

under läsåret 1994/95. Innevarande budgetår har anslagsposten Timersättning vid

svenskundervisning för invandrare redan överskridits, men enligt regeringens

bedömning kommer dock anslaget i sin helhet inte att överskridas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 149 746 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Timersättning lämnas till den som deltar i sfi eller särvux och på grund av

detta förlorar inkomst, arbetslöshetsersättning eller KAS. Ersättningen är 75

kronor per timme. Under tiden den 1 juli 1995 t.o.m. den 30 juni 1996 betalades

timersättning ut till ca 4 400 personer i sfi för 1 140 000 timmar och i särvux

till ca 250 personer för 24 500 timmar. Arbetslöshetstalen medför att prognosen

för utnyttjandet av timersättning är svårbedömd. En översyn av

utbetalningsrutinerna pågår.

 För år 1997 beräknas medelsbehovet utifrån oförändrat antal timmar.

Kostnaderna beräknas därmed till 87,3 miljoner kronor.

 Ett förslag från den av regeringen tillkallade utredaren av teckenspråks-

utbildning för föräldrar till döva barn m.m. (SOU 1996:102) remissbehandlas för

närvarande. Regeringen beräknar 10,3 miljoner kronor för ersättning vid

teckenspråksutbildning under budgetåret 1997.

 Fr.o.m. läsåret 1995/96 administrerar CSN ett bidrag till döva och hörsel-

skadade elever vid vissa skolor. Bidraget kan lämnas för kostnader för kost,

logi, vissa resor samt skäliga merkostnader på grund av funktionshindret. Enligt

ett förslag från sjuk- och arbetsskadekommittén (SOU 1996:113) ändras bl.a.

åldersgränsen för rätt till förtidspension/sjukbidrag. I avvaktan på ställnings-

tagande till förslaget, som remissbehandlas för närvarande, beräknar regeringen

oförändrat 52,1 miljoner kronor för detta ändamål år 1997.

 Sammanlagt beräknar regeringen medel under anslaget med 149,7 miljoner kronor.

A 5. Bidrag till vissa studiesociala ändamål

1994/95 Utgift 99 700

1995/96 Anslag 18 730 Utgiftsprognos 25 530

 därav 1996 15 227

1997 Förslag 22 576

1998 Beräknat 23 073

1999 Beräknat 24 088

Beloppen anges i tusental kronor

Från anslaget betalas utgifter för stöd till produktion av studielitteratur för

högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker.

 Anslaget disponeras av Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) som i

samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade

med litteratur.

 Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet

läshandikappade högskolestuderande med behov av anpassad litteratur.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar att anslaget har

överskridits med 2 miljoner kronor. Anslaget har överskridits under flera år

till följd av att antalet utbildningsplatser ökat i högskolan och att fler

läshandikappade studerande utnyttjat platserna. Prognosen för anslags-

belastningen under innevarande budgetår visar att anslaget återigen kommer att

överskridas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 22 576 tkr |

--------------------------------------------------------------------

TPB:s årsredovisning visar att antalet studerande med behov av anpassad

studielitteratur ökat avsevärt under senare år. Under innevarande budgetår har

gruppen med dyslexi ökat med 44 %.

 Regeringen har för innevarande år beslutat att anslaget får överskridas till

sammanlagt 25,5 miljoner kronor. För att bättre kunna bedöma behovet av resurser

för kommande år anser regeringen att resultatstyrningen måste förbättras. Målen

för verksamheten kommer därför tydligare att anges i regleringsbrevet så att

verksamheten och anslagsutvecklingen noga kan följas.

 Antalet synskadade och funktionshindrade högskolestuderande förväntas

fortsätta att öka. Kostnader för produktion av studielitteratur för studerande

som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker beräknas till 22,6 miljoner

kronor för budgetåret 1997.

 TPB bör få bemyndigande att beställa sådan produktion av studentlitteratur som

förfaller till betalning under budgetåret 1998 till ett belopp av 6 miljoner

kronor.

A 6. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar

1994/95 Utgift 73 931

1995/96 Anslag 82 580 Utgiftsprognos 74 100

 därav 1996 48 200

1997 Förslag 57 409

1998 Beräknat 58 672

1999 Beräknat 61 254

 Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är utgifter för vuxenstudiebidrag till

studerande vid utbildning som leder till specialpedagogexamen samt vid

påbyggnadsutbildning till en sådan examen. Studerande som antas till

utbildningen har i princip rätt till stödet.

 En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar ett anslagsöver-

skridande om knappt 17 miljoner kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar emellertid att den aktuella påbyggnadsutbildningen i

större utsträckning än tidigare anordnas genom kortare kurser och på deltid,

varför medelsramen inte beräknas överskridas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 57 409 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen konstaterar att det alltjämt råder brist på speciallärare. Under år

1997 beräknas därför att ett oförändrat antal studerande, dvs. ca 1 400, kommer

att beviljas vuxenstudiebidrag. Medelsbehovet för budgetåret 1997 beräknas uppgå

till 57,4 miljoner kronor.

A 7. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar

1995/96 Anslag 435 600 Utgiftsprognos 311 500

 därav 1996 263 500

1997 Förslag 525 571

1998 Beräknat 577 723

1999 Beräknat 541 272

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vuxenstudiestöd enligt

förordningen (1995:819) om vissa naturvetenskapliga och tekniska hög-

skoleutbildningar med särskilt vuxenstudiestöd m.m. Studerande som är behöriga

att antas kan beviljas stöd.

 Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar att medelsramen

inte kommer att överskridas.

Regeringens överväganden

 Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 525 571 tkr |

--------------------------------------------------------------------

För att stimulera intresset för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

föreslog regeringen under våren 1995 att en särskild utbildningssatsning skulle

göras inom högskolan om totalt 9 000 platser. De studerande som antas på dessa

utbildningsplatser erbjuds studiestöd enligt reglerna för särskilt

vuxenstudiestöd (svux) som normalt är en förmånligare stödform än studiemedel.

Insatsen är tillfällig och antagningen till utbildningsplatserna avser endast

tre tillfällen med början hösten 1995. Regeringen har noga följt

utbildningssatsningen och bl.a. inhämtat antagningsmyndigheternas och CSN:s

erfarenheter. Vid det första antagningstillfället höstterminen 1995 antogs ca 1

900 personer. Trots att intresset för utbildningssatsningen varit stort kunde

inte alla tillgängliga platser fyllas vid det första antagningstillfället. Detta

kan delvis förklaras med informationssvårigheter. Inför den senaste antagningen

har regeringen ändrat vissa regler för beviljning av vuxenstudiestödet.

Preliminära uppgifter för hösten 1996 visar att drygt 2 800 studenter har

antagits. Enligt regeringens bedömning kommer resterande platser att kunna

fyllas vid kommande antagningstillfälle. Regeringen beräknar utgiften för år

1997 till 525,6 miljoner kronor.