Regeringens proposition

1995/96:68

Energistadgefördraget

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 7 december 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Näringsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner energistadgefördraget.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Fördraget.................................................. 4

 3.1 Bakgrund............................................ 4

 3.2 Huvudsakligt innehåll............................... 5

 3.3 Tillägg, protokoll m.m.............................. 9

 3.4 Institutionella frågor.............................. 10

 3.5 Ikraftträdande...................................... 11

 3.6 Kostnader........................................... 12

4 Godkännande av fördraget................................... 12

Bilaga: Energistadgefördraget och beslut beträffande fördraget i

engelsk originalversion och preliminär svensk översättning . . . . . . . 15

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 7 december 1995..............................................158

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner energistadgefördraget.

2 Ärendet och dess beredning

Genom att underteckna den europeiska energistadgan (European Energy Charter) år

1991 gjorde ett femtiotal östliga och västliga industriländer politiska

åtaganden att väsentligt öka samarbetet inom energiområdet.

 I enlighet med stadgan ägde därefter förhandlingar rum för att skapa ett

rättsligt bindande ramverk för samarbetet. Detta har fått namnet energi-

stadgefördraget (Energy Charter Treaty). Förhandlingarna slutfördes under år

1994 och fördraget undertecknades vid en ministerkonferens i Lissabon den 17

december 1994 av 41 länder, däribland Sverige, samt av EG. Därefter har

ytterligare åtta stater undertecknat fördraget.

 Energistadgefördraget innehåller regler om handel, investeringar, transitering

och samarbete inom energiområdet. Tvister om fördragets tolkning och tillämpning

kan hänskjutas till internationellt skiljedomsförfarande eller tvistlösning

enligt GATT-modell. Delar av fördraget omfattas av EG:s kompetens.

 Organisatoriskt hålls samarbetet inom ramen för stadgan och fördraget samman

av en stadgekonferens. Dess sekretariat är förlagt till Bryssel.

 Fördraget träder i kraft 90 dagar efter det att ratifikation från 30 länder

har registrerats. I slutet av november 1995 hade endast två länder ratificerat

fördraget. I avvaktan på ikraftträdandet tillämpas fördraget provisoriskt.

 Sverige medverkade i arbetet på energistadgan och har också deltagit i

förhandlingarna om energistadgefördraget. Det svenska förberedelse-arbetet har

innefattat löpande kontakter med närmast berörda intressenter.

 I februari 1993 höll Näringsdepartementet en hearing med företrädare för

myndigheter, organisationer och företag. Därutöver har information och samråd

skett inom ramen för den beredningsorganisation som regeringskansliet utnyttjat

inför EES- och EU-förhandlingarna.

 När förhandlingarna om stadgefördraget närmade sig slutfasen gavs i maj 1994

ett antal intresseorganisationer och företag tillfälle att lämna synpunkter på

textförslaget. De som lämnade synpunkter välkomnade fördraget och uttryckte i

allt väsentligt tillfredsställelse över förhandlings-resultatet. Inkomna

synpunkter finns tillgängliga i Näringsdepartementet (dnr N94/784).

 Enligt regeringens mening krävs inte några särskilda lagstiftnings-åtgärder

för att fördraget skall kunna godkännas. Fördraget bedöms dock vara av sådan

vikt att det enligt 10 kap. 2 § regeringsformen skall godkännas av riksdagen.

 Texten till energistadgefördraget och vissa beslut beträffande fördraget på

engelska och i preliminär svensk översättning fogas som bilaga till

propositionen.

3 Fördraget

3.1 Bakgrund

Vid Europeiska rådets möte i Dublin i juni 1990 väckte den nederländske

premiärministern tanken på att genom ökat samarbete inom energiområdet

underlätta den ekonomiska omställningen i Central- och Östeuropa samt dåvarande

Sovjetunionen och samtidigt förbättra Västeuropas långsiktiga energiförsörjning.

Att energisektorn valdes berodde på att inom denna bedömdes de komplementära

faktorerna vara särskilt tydliga. Det gällde, enkelt uttryckt, att koppla ihop

västs kapital och teknologi med östs energitillgångar, främst dåvarande

Sovjetunionens.

 EG-kommissionen fick i uppdrag att föreslå hur ett sådant samarbete skulle

kunna genomföras. I februari 1991 lade kommissionen fram ett förslag om en

europeisk energistadga (European Energy Charter). Eftersom den föreslagna

stadgan var mycket brett upplagd, valde EG att ordna en internationell konferens

i juli 1991. Till denna europeiska energistadgekonferens inbjöds länderna i

Väst- och Östeuropa, Sovjet-unionen och även de icke-europeiska länderna inom

OECD. Vissa nordafrikanska länder och gulfstater samt internationella

organisationer inbjöds att delta som observatörer.

 Förhandlingarna inom konferensens ram resulterade i ett politiskt dokument,

europeiska energistadgan. Stadgan undertecknades vid en ministerkonferens i[REDACTED_EFTERNAMN]

den 16-17 december 1991 av ett 50-tal länder, bl.a. Sverige.

 Energistadgans mål är att nå ökad försörjningstrygghet, effektivast möjliga

utvinning, omvandling, transport, distribution och användning av energi samt

förbättrad säkerhet. Detta skall ske med iakttagande av principerna om statlig

suveränitet, icke-diskriminering, marknads-orienterade priser och minimerade

miljöeffekter.

 I enlighet med energistadgan inleddes förhandlingar med syftet att skapa ett

rättsligt bindande regelverk för samarbetet. Det skulle innehålla regler om

bl.a. handel, investeringar, transitering och samarbete inom energiområdet.

Detta regelverk fick sedermera benämningen energi-stadgefördraget (Energy

Charter Treaty). Vidare påbörjades förhandlingar om särskilda protokoll om

energieffektivisering med miljöaspekter och om kärnsäkerhet.

 Förhandlingarna om fördraget drog ut på tiden på grund av bl.a. fördröjning av

den nya ryska energilagstiftningen, en komplicerad anpassning av handelsreglerna

till allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) och vissa länders svårigheter

beträffande delar av fördraget. Frågan om nationell behandling av nya

investeringar fick uppskjutas till ett kompletterande fördrag. Avsevärd tid

under förhandlingstillfällena fick också användas till att diskutera och

förklara ett antal i väst sedan länge etablerade begrepp, vilkas innebörd för

många länder i öst framstod som oklara.

 Vid en ministerkonferens i Lissabon den 16-17 december 1994 kunde

energistadgekonferensen formellt avslutas och det framförhandlade

energistadgefördraget öppnas för undertecknande. Vid detta tillfälle

undertecknade 41 länder samt EG fördraget. Samtidigt antogs en särskild slutakt

från konferensen med vissa beslut, överenskommelser och förklaringar i

anslutning till fördraget. Slutakten finns publicerad i Europeiska

gemenskapernas officiella tidning (EGT), nr L 380, 31.12.1994, s. 3. Av de

stater som undertecknade energistadgan år 1991 är det endast USA och Canada som

inte undertecknat energi-stadgefördraget.

 Flertalet av länderna och EG undertecknade vid samma tillfälle också ett s.k.

energistadgeprotokoll om energieffektivisering med miljöaspekter.

Energistadgefördraget innehåller utfästelser från parterna om fortsatta

förhandlingar inom flera områden. Under år 1995 har dessa förhandlingar inletts

i särskilda förhandlingsgrupper under den nya stadgekonferens som har inrättats

genom fördraget.

3.2 Huvudsakligt innehåll

I energistadgefördragets ingress åberopas, utöver energistadgan, ett antal

dokument och principer med i första hand europeisk anknytning men även några med

global räckvidd. Bland de dokument som det hänvisas till kan nämnas 1990 års

Parisstadga för ett nytt Europa, fördraget om förhindrande av spridning av

kärnvapen och FN:s klimatkonvention. På flera områden görs hänvisningar till

GATT:s regelverk.

 Fördragets operativa del är uppdelad i åtta huvudavsnitt och består av totalt

50 artiklar. Huvudavsnitten har rubrikerna: Definitioner och syfte, Handel,

Främjande och skydd av investeringar, Övriga bestämmelser, Tvistlösning,

Övergångsbestämmelser, Strukturella och institutionella förhållanden samt

Slutbestämmelser.

 Till fördraget hör 14 bilagor, vilka tillsammans med fem beslut som omnämns i

slutakten utgör integrerade delar av fördraget. Till uttolkningen av fördraget

bidrar ett antal överenskommelser och förklaringar som har tagits med i

slutakten.

 I det följande lämnas en kortfattad redogörelse för innehållet i fördragets

ovannämnda avsnitt (del I-VIII).

Definitioner och syfte (del I)

I avsnittet anges bl.a. vad som menas med de i fördraget centrala begreppen

energimaterial, energiprodukter, investeringar och investerare.

 Fördragets syfte är att upprätta en rättslig ram för att främja långsiktigt

samarbete på energiområdet på grundval av kompletterande egenskaper och

ömsedsidig nytta i enlighet med stadgans mål och principer.

 Energimaterial och energiprodukter definieras med hjälp av en förteckning

(bilaga EM), baserad på Tullsamarbetsrådets harmoniserade system och EG:s

kombinerade nomenklatur.

Handel (del II)

Handelsavsnittet är ett av de centrala avsnitten i fördraget och behandlar

marknadstillträde, icke-inskränkningar från GATT, handelsrelaterade

investeringsåtgärder, konkurrens, transitering, tekniköverföring och tillgång

till kapital.

 Parterna skall arbeta för att främja tillträde till internationella marknader

på affärsmässiga villkor och för att utveckla en öppen och konkurrens-utsatt

marknad för energimaterial och energiprodukter .

 I en inledande artikel slås fast att inget i fördraget tillåter parter, som

också är parter i GATT, att göra inskränkningar från GATT och därtill hörande

instrument så som de tillämpas mellan parterna.

 Parterna skall inte tillämpa några handelsrelaterade investeringsåtgärder som

är oförenliga med bestämmelserna i artikel III eller XI i GATT. Krav på köp

eller användning av nationella varor eller begränsningar av produktionsrelaterad

import av balansskäl är inte tillåtna.

 Parterna åläggs att arbeta för ökad konkurrens inom energiområdet, att ha en

nationell konkurrenslagstiftning och att se till att denna efterlevs.

 I fråga om transitering åligger det parterna att vidta nödvändiga åtgärder för

att underlätta transitering av energimaterial och energi-produkter i

överensstämmelse med principen om fri transitering och utan åtskillnad till

följd av ursprung, destination eller ägare och utan pris-diskriminering. Parter,

genom vars områden transitering sker, skall inte, om en tvist om transiteringen

skulle uppstå, avbryta eller begränsa transiteringsflödet innan förfarandet för

tvistlösning fullföljts.

 Parterna skall främja tillgång till och överföring av energiteknik på

kommersiell grund.

 Fördraget ålägger parterna att sträva efter att skapa förutsättningar för

tillträde till kapitalmarknaden för andra parters företag.

 Handelsavsnittet berörs på väsentliga punkter av interimsreglerna i

övergångsbestämmelserna (del VI).

Främjande och skydd av investeringar (del III)

I avsnittet ges regler för hur investeringar skall främjas, skyddas och

behandlas i olika avseenden. Vidare behandlas frågor om personal i

nyckelställning, ersättning för förluster, expropriation, transfereringar och

s.k. subrogation.

 Tillsammans med tvistlösningsreglerna i del V utgör bestämmelserna i detta

avsnitt ett multilateralt investeringsskyddsavtal för energiområdet. De

innehåller i huvudsak samma grundelement som normalt ingår i de traditionella

bilaterala investeringsskyddsavtalen, nämligen gjorda investeringar garanteras

skälig och rättvis behandling, största möjliga skydd och säkerhet, mest-gynnade-

nations-behandling, prompt, adekvat och effektiv ersättning vid

nationaliserings- eller expropriationsåtgärder, fria transfereringar för

betalningar som har samband med investeringen samt möjlighet att få tvister

avgjorda genom internationell skiljedom.

 Parterna utfäster sig att fortsätta förhandlingarna i denna del med sikte på

att uppnå bindande åtaganden om att ge nationell behandling även i

etableringsfasen. Sådan tillerkänns enligt fördragets nuvarande lydelse endast

gjorda investeringar. Dessa förhandlingar behandlas närmare nedan under

punkt 3.3.

 Investerare skall ha möjlighet att efter eget val anställa personer i

nyckelställning utan avseende på deras nationalitet.

Övriga bestämmelser (del IV)

Avsnittet tar upp frågor om suveränitet över energiresurser, miljöaspekter,

öppenhet, beskattning, statliga företag och avtal om ekonomisk integration.

 I fördraget erkänns den statliga suveräniteten över energiresurser. Samtidigt

bekräftar parterna att de suveräna rättigheterna måste utövas i enlighet med och

under iakttagande av internationell rätt. Parterna förbinder sig att fördela

tillstånd, koncessioner och kontrakt för prospektering m.m. på ett icke-

diskriminerande sätt och på grundval av offentliggjorda kriterier.

 I en särskild artikel om miljöaspekter betonas vikten av en hållbar

utveckling. Parterna skall sträva efter att på ett effektivt sätt minimera

skadliga miljöeffekter som kan uppstå antingen inom eller utom deras områden som

följd av verksamheter inom energicykeln. Vikten av förebyggande åtgärder

understryks. Fördraget slår fast principen om att den som förorenar skall bära

kostnaderna för föroreningen, inbegripet gränsöverskridande föroreningar. I elva

punkter listas åtgärder som parterna skall vidta. De skall bl.a. ta hänsyn till

miljöaspekterna när de utformar sin energipolitik, främja en marknadsinriktad

prisbildning, stimulera samarbete kring energirelaterade miljöfrågor, förbättra

energi-effektiviteten, utveckla förnybara energikällor samt främja och samarbeta

i forskning och utveckling avseende skonsamma processer.

Tvistlösning (del V)

I avsnittet finns regler om lösning av tvister mellan en investerare och en

fördragsslutande part och mellan de fördragsslutande parterna. Tvister på

handelsområdet behandlas i övergångsbestämmelserna.

 Om en tvist mellan en investerare och värdlandet inte kan lösas i godo kan

investeraren hänskjuta den till domstolarna i det land som är part i tvisten

eller till internationell skiljedom enligt reglerna i fördraget. En av de

alternativa skiljedomstolar som anvisas är skiljedomsinstitutet vid Stockholms

handelskammare.

 Vid tvister mellan länder skall de berörda länderna sträva efter att lösa

dessa på diplomatisk väg. Om detta inte går får part hänskjuta frågan för

bindande avgörande till en skiljedomstol som tillsätts för tvistlösningen enligt

regler i fördraget.

Övergångsbestämmelser (del VI)

I detta avsnitt behandlas interimsbestämmelser för handelsrelaterade frågor,

utvecklingen av internationella handelsöverenskommelser, energi-anknuten

utrustning samt övergångsbestämmelser för att underlätta de s.k. reformländernas

deltagande.

 Interimsbestämmelserna avseende handeln gäller så länge som en part i

energistadgefördraget inte är part i GATT och därtill hörande instrument.

Fördraget stipulerar att handel med energivaror mellan de fördragsslutande

parterna skall ske enligt GATT:s regler som de tillämpades den 1 mars 1994, även

när det gäller länder som inte är medlemmar av GATT. För dessa senare skall

GATT-reglerna gälla i tillämpliga delar. Ett särskilt undantag gäller dock

beträffande handel med kärnbränsle. Där tillåter fördraget reglerna i EU:s

partnerskaps- och samarbetsavtal med Ryssland och liknande kommande avtal med

andra f.d. sovjetrepubliker att ta över en tillämpning av GATT:s regler.

 Fördraget ålägger signatärländerna att vid undertecknandet av fördraget

deponera sina gällande tulltariffer för export och import av i fördraget angivna

energivaror. Signatärerna förbinder sig att sträva efter att inte höja tullarna

för dessa varor över de i GATT bundna nivåerna eller - för icke GATT-medlemmar -

över de nivåer som senast anmälts till stadgesekretariatet. Tullhöjningar får

endast göras i enlighet med de GATT-regler som inte undantagits i fördragets

bilaga G eller efter ett anmälnings- och konsultationsförfarande.

 Signatärerna åtar sig att förhandla om rättsligt bindande åtaganden att inte

höja tullar och avgifter i syfte att nå en överenskommelse före den 1 januari

1998.

 För lösningar av tvister på handelsområdet gäller GATT:s mekanismer när

samtliga parter i tvisten är GATT-medlemmar. Om en eller flera av parterna inte

är GATT-medlemmar skall en GATT-liknande procedur användas.

 Med hänvisning till resultaten av Uruguayrundan och det slutprotokoll som

upprättades i Marrakesh den 15 april 1994 åtar sig parterna att förhandla om

lämpliga ändringar av stadgefördraget.

 Vidare skall den provisoriska stadgekonferensen påbörja undersökning av

möjligheterna att inlemma energianknuten utrustning i fördragets

handelsbestämmelser.

 För att ge vissa länder tid för anpassning till marknadsekonomiska

förhållanden ger fördraget möjlighet att tillfälligt vara undantagen från vissa

särskilt uppräknade åtaganden. Det har 24 s.k. reformländer begärt att få vara

(bilaga T). Parter som har fått sådana undantag skall före den 1 juli 2001 börja

tillämpa fördragets ordinarie regler. Under exceptionella förhållanden kan en

part dock begära att en förlängning av ett undantag godkänns av

stadgekonferensen.

Strukturella och institutionella förhållanden (del VII)

Avsnittet behandlar möjligheten till förhandlingar om instrument i syfte att

uppfylla stadgans mål och principer. Dessa instrument beskrivs nedan under punkt

3.3. Vidare innehåller avsnittet regler om stadgekonferens och sekretariat

(punkt 3.4 nedan) samt finansiering (punkt 3.6 nedan).

Slutbestämmelser (del VIII)

I fördragets avslutande avsnitt behandlas frågor av traktaträttslig natur

avseende bl.a. undertecknande, godkännande, anslutning, fördrags-ändringar,

associationsavtal, ikraftträdande, provisorisk tillämpning, från-träde samt

status för bilagor och beslut.

 Tiden för undertecknande löper från den 17 december 1994 till den 16 juni

1995. Möjlighet till senare anslutning ges för stater som undertecknat

energistadgan på de villkor som godkänns av stadgekonferensen.

 Stadgekonferensen får bemyndiga till förhandlingar om associations-avtal med

stater eller regionala organisationer i syfte att fullfölja målen i stadgan och

fördraget.

 Den närmare innebörden av reglerna om ikraftträdande och om provisorisk

tillämpning av fördraget beskrivs nedan under punkt 3.5.

 Fördraget kan frånträdas efter fem år. Frånträdande part skall dock fortsätta

att vara bunden i 20 år beträffande behandlingen av redan gjorda investeringar.

3.3 Tillägg, protokoll m.m.

Det ursprungliga målet att i fördraget få med rättsligt bindande åtaganden om

nationell behandling av utländska investeringar redan i etableringsfasen fick

ges upp. Förhandlingar om ett kompletterande fördrag med detta innehåll skall

vara avslutade senast den 1 januari 1998 (artikel 10.4). De kallas

fördragsförhandlingarnas andra fas. En särskild förhandlingsgrupp möttes första

gången i maj 1995, då diskussionerna kretsade kring de allmänna ramarna för ett

sådant kompletterande fördrag och uppläggningen av förhandlingsarbetet. I

oktober 1995 har sakförhandlingar inletts om bl.a. de undantag från nationell

behandling som kan komma i fråga vid privatisering av statliga tillgångar och

vid avveckling av monopol.

 Stadgekonferensen får lämna bemyndigande till förhandlingar om ett antal

protokoll och förklaringar till energistadgan i syfte att uppfylla dennas mål

och principer. Alla stadgans signatärer får delta i sådana förhandlingar, men

part i de protokoll som upprättas kan bara den bli som är part i fördraget. Ett

protokoll skall dock endast gälla för de fördragsslutande parter som samtycker

till att vara bundna av det och skall inte inkräkta på de rättigheter och

skyldigheter som tillkommer de fördragsslutande parter som inte är part till

protokollet.

 Ett sådant s.k. energistadgeprotokoll har redan undertecknats av de flesta

länder som undertecknat stadgan och fördraget, däribland Sverige. Vid nämnda

ministerkonferens i Lissabon i december 1994 under-tecknades således ett

protokoll om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter. Protokollets

mål är att främja riktlinjer för energi-effektivisering som är förenliga med en

hållbar utveckling, upprätta ramvillkor som stimulerar producenter och

konsumenter att använda energi så ekonomiskt, effektivt och miljövänligt som

möjligt samt att utveckla samarbete mellan parterna inom området

energieffektivisering.

 Ett annat dokument, om samarbete på kärnenergiområdet, har färdig-förhandlats

under år 1995. Stadgekonferensen har dock inte kunnat enas om huruvida

dokumentet skall rubriceras som deklaration, vilket majoriteten vill, eller som

protokoll och därmed bli rättsligt bindande.

 Även på handelsområdet har ytterligare förhandlingar inletts under år 1995. I

en särskild förhandlingsgrupp behandlas två av de frågekomplex som nämnts i

avsnittet om övergångsbestämmelserna. Enligt fördraget åtar sig signatärerna att

före den 1 januari 1998 slutföra förhandlingar om tullbindning (artikel 29.6)

och även förhandla om att infoga Uruguay-rundans resultat i fördragets

bestämmelser om handel (artikel 30).

 Förhandlingar om ett särskilt protokoll för olje- och naturgas-sektorerna har

skjutits på framtiden.

 I fördraget (artikel 31) sägs att stadgekonferensen skall påbörja undersökning

av möjligheterna att inlemma energianknuten utrustning i fördragets

handelsbestämmelser. Vid konferensens möte i april 1995 enades man om mandat för

en särskild arbetsgrupp. Förhandlingarna i gruppen har inletts i oktober 1995.

Fördragstexten anger inte om resultatet av förhandlingarna skall ges formen av

tillägg till fördraget eller bli ett separat protokoll.

3.4 Institutionella frågor

Stadgekonferensen (The Charter Conference) är det högsta organet för samarbetet

mellan fördragsparterna. Avsikten är att den skall samman-träda några gånger per

år, beroende bl.a. på hur samarbetet och pågående förhandlingar utvecklas. Det

första mötet med den provisoriska konferensen hölls i direkt anslutning till

fördragsundertecknandet i december 1994. Därefter har ytterligare tre möten

hållits, det senaste den 22-23 november 1995. Alla fördragsslutande parter har

rätt att vara representerade i konferensen.

 Stadgekonferensen skall övervaka tillämpningen av stadgans principer och

genomförandet av bestämmelserna i fördraget. Den skall även initiera och besluta

om förhandlingsmandat beträffande ändringar av fördraget, tilläggsfördrag och

protokoll samt godkänna resultatet av sådana förhandlingar. Konferensen skall

allmänt stimulera samarbete som syftar till att främja marknadsinriktade

reformer och modernisering av energisektorn i Central- och Östeuropa och

förutvarande Sovjetunionen. Den skall vidare besluta om ansökningar från

ytterligare länder att få underteckna stadgan och ansluta sig till fördraget.

 Stadgekonferensen skall anta arbetsordning och ekonomiska regler. Sådana

fastställdes i november 1995. Konferensen har möjlighet att utöver

förhandlingsgrupper även tillsätta särskilda underorgan som kan underlätta

arbetet. Hittills har en budgetkommitté och en juridisk rådgivande kommitté

tillsatts.

 För beslut av stadgekonferensen krävs enhällighet bl.a. när det gäller

ändringar av fördraget, anslutningar av nya stater till fördraget och

bemyndigande till förhandlingar om associationsavtal. För andra beslut sägs att

parterna skall göra sitt yttersta för att nå samförstånd. För det fall detta

visar sig omöjligt innehåller fördraget regler för olika slags majoritetsbeslut.

 Sekretariatsfunktionen fullgörs av ett sekretariat, som enligt beslut av

konferensen i september 1995 skall ligga i Bryssel. Sekretariatet skall bestå av

en generalsekreterare och det minsta möjliga antal övriga anställda som krävs

för en effektiv verksamhet. Generalsekreteraren utses av stadgekonferensen. Den

första mandatperioden skall vara högst fem år. Konferensen skall godkänna

sekretariatets arbetsprogram och budget.

 Enligt den bemanningsplan som godkänts kommer sekretariatets personal tills

vidare att bestå av ca 20 personer, huvudsakligen förhandlare och

administratörer.

 I avvaktan på fördragets ikraftträdande fungerar såväl stadge-konferensen som

generalsekreterare och övrig sekretariatspersonal provisoriskt.

3.5 Ikraftträdande

Energistadgefördraget undertecknades den 17 december 1994 av 41 länder samt EG.

Därefter låg fördraget öppet för undertecknande fram till den 16 juni 1995.

Under denna tid undertecknades det av ytterligare åtta stater. Det svenska

undertecknandet skedde tillsammans med det stora flertalet länder, dvs. två

veckor innan Sverige blev medlem i EU.

 Fördraget träder i kraft 90 dagar efter det att 30 länder deponerat sina

ratifikationsinstrument. Enligt uppgift från depositarien, Portugals regering,

har fram till i slutet av november 1995 endast två länder fullbordat

ratifikationsprocessen, nämligen Georgien och Slovakien.

 Fördraget ökar givetvis i betydelse om ett tillräckligt antal representativa

länder i öst och väst, bl.a. viktigare producent-, konsument- och transitländer,

avslutar ratifikationsprocesserna så snart de nationella procedurreglerna

medger. Uppgifterna beträffande Ryssland, ett av nyckelländerna i sammanhanget,

pekar på att dess ratifikation sannolikt inte hinner ske förrän tidigast under

våren 1996. Bland EU-länderna uppges flertalet ha påbörjat sina interna

procedurer för ratifikation med sikte på avslutning senast under våren 1996. För

medlemsländernas del kommer överlämnandet av ratifikationsinstrumenten att

föregås av konsultationer beträffande tidpunkten. Eftersom vissa delar av

fördraget är gemenskapsrätt kommer sannolikt de enskilda EU-länderna att

deponera sina instrument samtidigt som gemenskapen. Innan gemenskapens eget

ratifikationsbeslut fattas kommer parlamentet att höras.

 Enligt fördraget samtycker varje signatär till att provisoriskt tillämpa

fördraget i avvaktan på att det skall slutligt träda i kraft. Undantag görs för

de länder som uttryckligen motsatt sig provisorisk tillämpning eller vars

lagstiftning inte medger sådan tillämpning. Endast ett fåtal länder har anmält

sådana förbehåll.

 EU:s råd fattade den 15 december 1994 beslut (94/998/EG) om att provisoriskt

tillämpa fördraget i den utsträckning de frågor som regleras i fördraget

omfattas av gemenskapens kompetens. Parlamentet hade gett sitt samtycke härtill

den 13 december 1994.

3.6 Kostnader

Energistadgesamarbetet kommer att medföra kostnader, såväl fasta som löpande,

vilka skall bäras av de fördragsslutande parterna.

 Parterna skall svara för sina egna kostnader för deltagande i möten med

stadgekonferensen och eventuella underorgan. Möteskostnader i övrigt och

kostnader för sekretariatet skall fördelas på parterna. Bidragen skall, med

vissa tekniska justeringar, beräknas enligt bidragsskalan för FN:s reguljära

budget. Dessa regler gäller även under den tid som fördraget tillämpas

provisoriskt. Stadgekonferensen får även ta emot frivilliga bidrag från parter

eller från andra källor.

 För år 1996 beräknas det svenska bidraget uppgå till ca 2,7 miljoner belgiska

franc. Det motsvarar knappt två procent av de sammanlagda kostnaderna. I likhet

med tidigare års bidrag till förhandlings-organisationen avser regeringen att

låta 1996 års bidrag belasta tolfte huvudtitelns reservationsanslag för

budgetåret 1993/94, litt E.7 anslagsposten 4, deltagande i EG:s program för

utveckling av energisystemet.

 Det är svårt att med precision bedöma hur stora bidrag Sverige skall lämna

till energistadgesamarbetet under kommande år. Först sedan stadgefördraget

slutligt trätt i kraft och sekretariatet hunnit arbeta någon tid blir det

möjligt att göra mer tillförlitliga fleråriga beräkningar. Baserat på

hittillsvarande diskussioner kan dock bidragen för Sveriges del antas komma att

ligga vid ca 0,7 miljoner kronor per år.

4 Godkännande av fördraget

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Riksdagen godkänner energistadgefördraget. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Energisektorn är av grundläggande betydelse för

ett lands ekonomiska utveckling. Tillgång, produktion och konsumtion av energi

är emellertid ojämnt fördelad mellan länder och regioner. Många västliga

industriländer har ett stort importberoende och strävar efter långsiktig

försörjningstrygghet. Framför allt bland länderna i förutvarande Sovjetunionen

finns avsevärda energitillgångar. Utvinningen där hämmas dock av bl.a. brist på

kapital och modern teknologi. Även ländernas möjlighet att bemästra de

energirelaterade miljöproblemen varierar. Medan man i väst kommit förhållandevis

långt när det gäller administrativa och tekniska lösningar återstår i öst att på

allvar inleda miljöarbetet.

 Energistadgefördraget, som förhandlats fram på EU:s initiativ, syftar till att

i ett alleuropeiskt perspektiv förena ländernas långsiktiga samarbetsintressen

inom energisektorn. Det är det första avtalet i sitt slag som omfattar ett stort

antal länder i öst och väst. Även om energifrågorna står i centrum innehåller

fördraget viktiga element av utrikes-, handels- och miljöpolitisk natur.

 Fördraget innehåller investeringsskyddsregler med möjlighet till bindande

internationell skiljedom, avsedda att öka möjligheterna och intresset för

utländska direktinvesteringar inom energiområdet. Förhandlingar om ett tillägg

till fördraget om nationell behandling i etableringsfasen skall vara avslutade

till år 1998.

 Fördraget är banbrytande genom att utsträcka tillämpningen av GATT:s

handelsregler till att omfatta icke-medlemsländer i Central- och Östeuropa samt

republikerna i f.d. Sovjetunionen. Förhandlingar har inletts om att införa

justeringar i fördraget på grundval av Uruguayrundans resultat och även om

bindande åtaganden att inte höja export- och importtullar.

 Vidare har förhandlingar inletts om en utvidgning av fördraget till att även

omfatta energianknuten utrustning. Det kan vara av särskilt intresse för svenska

företag.

 Fördragets regler om transitering kommer, särskilt i fråga om ledningsbunden

energi, att förbättra affärsmöjligheterna och leda till ökad diversifiering och

flexibilitet.

 I fördraget uppmärksammas miljöaspekterna. Viktiga principer för hanteringen

av energisektorns skadeeffekter läggs fast.

 Genom fördraget introduceras ett antal marknadsekonomiska principer i en stor

krets av länder. Det väntas bl.a. minska det slöseri med energi som förekommer

på många håll på grund av konstlat låga prisnivåer. Fördraget speglar den fria

marknadens betydelse och den vikt som måste läggas vid såväl inhemska som

utländska företags vilja till investeringar. Förbättrade produktionsmetoder,

effektivare energianvändning och en liberaliserad handel med energi öppnar nya

möjligheter för en gemensam energimarknad.

 Reformländernas svårigheter att omedelbart etablera och följa de västliga

industriländernas nivå på regelverket har erkänts genom att fördraget innehåller

bestämmelser om övergångtider för dessa länder.

 De svenska förhandlingsansträngningarna har koncentrerats till att nå en hög

nivå på investeringsskyddet, att få största möjliga följsamhet med

handelsreglerna i GATT/WTO, att betona miljöaspekterna och att få även

utrustning inkluderad i fördraget. Ur svensk synvinkel kan det resultat som

åstadkommits i förhandlingarna sammantaget anses som tillfredsställande.

 Att energistadgefördraget undertecknats av närmare 50 länder, varav

majoriteten samtyckt till provisorisk tillämpning, innebär att ett viktigt steg

tagits mot ett ökat långsiktigt internationellt samarbete på energiområdet.

Fördraget har dock ett vidare syfte. Det är avsett att stödja systemskiftet i de

tidigare planekonomierna och därmed den historiska uppgiften att binda samman

länderna i östra och västra Europa. Fördraget utgör ett viktigt element i EU:s

relationer med länderna i Central- och Östeuropa och med länderna i förutvarande

Sovjetunionen.

 Mot denna bakgrund anser regeringen att Sverige bör ratificera

energistadgefördraget. Fördraget bedöms vara av sådan vikt att det enligt 10

kap. 2 § regeringsformen skall godkännas av riksdagen.

 Fördragets tillämpning förutsätter att de fördragsslutande parterna har

fungerande nationell lagstiftning inom ett antal rättsområden. Det innebär att

främst många reformländer måste införa nya regler efter en viss övergångstid.

För svensk del behövs ingen ändring i gällande författ-ningar eller övrigt

regelverk.

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 december 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher,

Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:68 Energistadgefördraget.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

Preliminär översättning

 ENERGISTADGEFÖRDRAGET

 Preambel

DE FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,

som beaktar Parisstadgan för ett nytt Europa, undertecknad den 21 november 1990,

som beaktar den europeiska energistadgan, som antogs i slutdokumentet från den

europeiska energistadgekonferensen i[REDACTED_EFTERNAMN], som undertecknades i[REDACTED_EFTERNAMN] den 17

december 1991,

som erinrar om att alla signatärer av Haagkonferensens slutdokument åtog sig att

uppfylla den europeiska energistadgans mål och principer och att förverkliga och

bredda sitt samarbete så snart som möjligt genom att i positiv anda förhandla om

ett energistadgefördrag och protokoll och som vill låta stadgans åtaganden vila

på en säker och bindande internationell rättslig grund,

som även önskar fastställa de strukturella ramar som krävs för att de principer,

som uppställts i den europeiska energistadgan skall kunna förverkligas,

som vill förverkliga grundtanken bakom initiativet till den europeiska

energistadgan, nämligen att påskynda ekonomisk tillväxt genom åtgärder för

liberalisering av investeringar och handel med energi,

som bekräftar att de fördragsslutande parterna fäster yttersta vikt vid ett

effektivt förverkligande av fullständig nationell behandling och behandling som

mest gynnad nation och att dessa förpliktelser kommer att tillämpas på

investeringar som görs enligt ett kompletterande fördrag,

som tar hänsyn till målet att successivt liberalisera internationell handel och

till principen om icke-diskriminering i internationell handel enligt vad som

lagts fast i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) och därtill knutna

instrument och i övrigt i detta fördrag,

som är beslutna att successivt avskaffa tekniska, administrativa och andra

hinder för handel med energimaterial och energiprodukter samt utrustning, teknik

och tjänster i anslutning till dem,

som förväntar sig att de fördragsslutande parter som ännu inte är medlemmar i

GATT skall bli det och är angelägna om att skapa interimistiska

handelsmöjligheter för att hjälpa sådana parter och inte hindra deras

förberedelser för medlemskap,

som är väl medvetna om de rättigheter och skyldigheter som tillkommer vissa

fördragsslutande parter, som också är parter i GATT och därtill knutna

instrument,

som tar hänsyn till konkurrensregler i fråga om fusioner, monopol,

konkurrensbegränsande beteenden och missbruk av dominerande ställning,

som även tar hänsyn till fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen,

riktlinjerna för tillhandahållande av kärnteknik och andra internationella

åtaganden eller överenskommelser avseende icke-spridning av kärnteknik,

som erkänner behovet av effektivast möjliga prospektering, produktion,

omvandling, lagring, transport, distribution och användning av energi,

som erinrar om Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar,

konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar och dess protokoll

och andra internationella miljöavtal som inbegriper energiaspekter, och

som erkänner det allt mer brådskande behovet av åtgärder för att skydda miljön,

inklusive avveckling av energianläggningar och omhändertagande av avfall, och av

internationellt godkända mål och kriterier för dessa ändamål,

HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE.

 DEL 1

 DEFINITIONER OCH SYFTE

 Artikel 1

 Definitioner

I detta fördrag avses med

1.stadga: den europeiska energistadgan, som antogs i slutdokumentet från den

europeiska energistadgekonferensen i[REDACTED_EFTERNAMN] som undertecknades i[REDACTED_EFTERNAMN] den 17

december 1991. Undertecknande av slutdokumentet betraktas som undertecknande av

stadgan.

2.fördragsslutande part: en stat eller regional organisation för ekonomisk

integration, som gått med på att låta sig bindas av detta fördrag och som

fördraget trätt i kraft för.

3.regional organisation för ekonomisk integration: en organisation, som bildats

av stater som till den överfört behörighet i vissa frågor, av vilka några

regleras i detta fördrag, inklusive behörighet att fatta bindande beslut i

sådana frågor.

4.energimaterial och energiprodukter: de produkter och material som förtecknats

i bilaga EM, baserad på Tullsamarbetsrådets harmoniserade system och Europeiska

gemenskapens kombinerade nomenklatur.

5.ekonomisk verksamhet inom energisektorn: en ekonomisk verksamhet som gäller

prospektering, utvinning, raffinering, produktion, lagring, landtransport,

överföring, distribution, handel, marknadsföring och försäljning av

energimaterial och energiprodukter, med undantag för de som förtecknats i bilaga

NI, eller som gäller distribution av fjärrvärme.

6.investering: varje slag av tillgång, som ägs eller kontrolleras, direkt eller

indirekt, av en investerare och omfattar:

a.materiella och immateriella tillgångar, fast och lös egendom och övriga

tillgångar, såsom arrenden, hypotek och andrapant- och säkerhetsrätter och

hypotek,

b.ett bolag eller affärsdrivande företag eller aktier, aktiekapitalandelar eller

andra former av andelar i eget kapital i ett bolag eller ett affärsdrivande

företag, samt ett bolags eller affärsdrivande företags obligationer och andra

skuldförbindelser,

c.rättsanspråk på pengar eller prestationer till följd av avtal, som har ett

ekonomiskt värde och är förenade med en investering,

d.immateriell äganderätt

e.avkastning,

f.varje rättighet grundad på lag eller avtal eller med stöd av koncessioner

eller tillstånd, som lämnats enligt lag att bedriva ekonomisk verksamhet inom

energisektorn.

En förändring av den form i vilken tillgångar är investerade ändrar inte deras

egenskap av investeringar. Begreppet investering omfattar alla investeringar

oavsett om de förelåg eller görs efter den senare av de tidpunkter då detta

fördrag träder i kraft för investerarens fördragsslutande part och för den

fördragslutande part inom vars område investeringen görs (i det följande kallad

ikraftträdandedag), under förutsättning att fördraget skall tillämpas på frågor

som rör sådana investeringar först efter ikraftträdandedagen.

Investeringar avser alla investeringar, som är förenade med en ekonomisk

verksamhet inom energisektorn och investeringar eller kategorier av in-

vesteringar, som en fördragsslutande part inom sitt område betecknat som

effektiviseringsprojekt enligt stadgan och anmält till sekretariatet som sådana.

7.investerare:

a.i förhållande till en fördragsslutande part:

i.en fysisk person, som har medborgarskap eller är fast bosatt i landet i

enlighet med gällande lag,

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

ii.ett företag eller annan organisation som bildats i enlighet med den

fördragsslutande partens gällande lag,

b.i förhållande till en tredje stat, en fysisk person, ett företag eller annan

organisation, som på motsvarande sätt uppfyller kraven enligt a gällande för en

fördragsslutande part.

8.investera eller göra investeringar: att genomföra nya investeringar, förvärva

hela eller del av befintliga investeringar eller påbörja investeringsverksamhet

inom nya områden.

9.avkastning: de belopp som följer av eller har samband med en investering,

oavsett i vilken form de utbetalas, inklusive vinster, aktieutdelningar, räntor,

realisationsvinster, royalties, avgifter för förvaltning, teknisk hjälp eller

andra avgifter och utbetalningar i natura.

10.område, beträffande till en stat som är fördragsslutande part:

a.det territorium, som staten har suveränitet över. Med territorium förstås

landområden, inre vatten och territorialhavet, och

b.beroende på och i enlighet med internationell havsrätt, havet, havsbottnen och

dess underlag, där den fördragsslutande parten utövar suveräna rättigheter och

jurisdiktion.

För fördragsslutande part, som är en regional organisation för ekonomisk

integration, betyder område de områden som tillhör organisationens medlemsstater

enligt bestämmelserna i avtalet om organisationens bildande.

11.a.GATT: GATT 1947 eller GATT 1994 eller båda, när båda är tillämpliga.

b.GATT 1947: Allmänna tull- och handelsavtalet av den 30 oktober 1947, bilaga

till slutprotokollet som antogs vid avslutningen av den andra sessionen i

kommittén för förberedelser för Förenta nationernas konferens om handel och

sysselsättning och de korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter

gjorts.

c.GATT 1994: Allmänna tull- och handelsavtalet enligt bilaga 1 A i avtalet om

bildandet av Världshandelsorganisationen och de korrigeringar, tillägg eller

ändringar som därefter gjorts.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

Part i avtalet om Världshandelsorganisationen betraktas som part i GATT 1994.

d.därtill hörande dokument: där så är tillämpligt:

i.avtal, arrangemang eller andra juridiska handlingar, inbegripet beslut,

förklaringar och tolkningar, som träffats inom ramen för GATT 1947 och de

korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter gjorts.

ii.avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, inbegriper bilaga 1

(utom GATT 1994), bilaga 2-4 samt därtill hörande beslut, förklaringar och

tolkningar med de korrigeringar, tillägg eller ändringar som därefter gjorts.

12.immateriell egendom: copyright och dithörande rättigheter, varumärken,

geografiska namn, industriell design, patent, layout-design av integrerade

kretsar och skydd för ej offentliggjord information.

13.a.energistadgeprotokoll eller protokoll: ett avtal som stadgekonferensen

godkänt för förhandling och antagit texten till, som sluts mellan två eller

flera parter i syfte att komplettera, ersätta, utvidga eller utveckla

bestämmelserna i detta fördrag för en given sektor eller typ av verksamhet inom

detta fördrags ram eller för samarbetsområden enligt avdelning III i stadgan.

b.energistadgeförklaring eller förklaring: ett icke bindande instrument som

stadgekonferensen godkänt för förhandling och antagit texten till, som sluts

mellan två eller fler parter i syfte att komplettera eller fullständiga

bestämmelserna i detta fördrag.

14.fritt konvertibel valuta: en valuta, som är föremål för omfattande handel på

internationella valutamarknader och i stor omfattning används för

internationella transaktioner.

 Artikel 2

 Fördragets syften

Detta fördrag upprättar en juridisk ram i syfte att främja långsiktigt samarbete

på energiområdet, på grundval av kompletterande egenskaper och ömsesidig nytta i

enlighet med stadgans mål och principer.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 DEL II

 HANDEL

 Artikel 3

 Internationella marknader

De fördragsslutande parterna skall arbeta för att främja tillträde till

internationella marknader på affärsmässiga villkor och i allmänhet för att

utveckla en öppen och konkurrensutsatt marknad för energimaterial och

energiprodukter.

 Artikel 4

Icke-inskränkningar från GATT och därtill hörande instrument

Ingenting i detta fördrag skall tillåta fördragsslutande parter, som är parter i

GATT, att göra inskränkningar från bestämmelserna i GATT och därtill hörande

instrument så som de tillämpas mellan dessa parter.

 Artikel 5

 Handelsrelaterade investeringsåtgärder

1.De fördragsslutande parterna skall inte tillämpa några handelsrelaterade

investeringsåtgärder som är oförenliga med bestämmelserna i artikel III eller XI

i GATT, dock skall detta inte påverka parternas rättigheter och skyldigheter

enligt GATT och därtill hörande instrument samt artikel 29.

2.Sådana åtgärder omfattar alla investeringsåtgärder, som är obligatoriska eller

som kan påtvingas enligt nationell lag eller administrativa beslut, eller som

måste uppfyllas för att erhålla en fördel och som innebär:

a.krav på ett företags köp eller användning av nationella varor eller av varor

från en inhemsk källa, oavsett om kraven uttrycks i form av särskilt angivna

varor, varors volym eller värde eller lokal tillverkning av viss andel av

volymen eller värdet, eller

b.att ett företags köp eller användning av importerade varor skall begränsas i

förhållande till volymen eller värdet av lokala varor som företaget exporterar,

eller som begränsar:

c.ett företags import av varor som används i eller i samband med dess lokala

tillverkning, allmänt eller till en kvantitet som hänför sig till volymen eller

värdet av den lokala tillverkning som företaget exporterar,

d.ett företags import av varor som används i eller i samband med dess lokala

tillverkning genom att dess tillgång till utländsk valuta begränsas till en

kvantitet som hänför sig till det inflöde av utländsk valuta som kan tillskrivas

företaget, eller

e.ett företags export eller försäljning för export av varor, vare sig detta

uttrycks i form av särskilt angivna varor, i volym eller värde av varorna eller

som en andel av volymen eller värdet av dess lokala tillverkning.

3.Ingenting i punkt 1 skall tolkas så att de fördragsslutande parterna hindras

från att tillämpa sådana handelsrelaterade investeringsåtgärder som beskrivs i

punkt 2 a och c som villkor för tillgång till program för exportfrämjande,

utlandsbistånd, offentlig upphandling eller program för preferenstullar eller

kvotering.

4.Oavsett punkt 1, får de fördragsslutande parterna tillfälligt vidmakthålla

handelsrelaterade investeringsåtgärder, som varit i kraft mer än 180 dagar före

den dag då parterna undertecknar detta fördrag, under förutsättning att det sker

med iakttagande av bestämmelserna om anmälan och avveckling i bilaga TRM.

 Artikel 6

 Konkurrens

1.De fördragsslutande parterna skall arbeta för att minska snedvridning av

marknaden och hinder för konkurrens inom ekonomisk verksamhet på energiområdet.

2.De fördragsslutande parterna skall säkerställa att de inom sina

myndighetsområden har och upprätthåller de lagar som är nödvändiga och lämpliga

för att motverka ensidigt och samordnat konkurrensbegränsande beteende inom

ekonomisk verksamhet på energiområdet.

3.Fördragsslutande parter med erfarenhet av tillämpning av

konkurrensbestämmelser skall i positiv anda överväga att, på begäran och inom

ramen för tillgängliga resurser, ge andra parter teknisk hjälp för utveckling

och införande av konkurrensbestämmelser.

4.De fördragsslutande parterna får samarbeta för upprätthållande av sina

konkurrensbestämmelser genom samråd och informationsutbyte.

5.Om en fördragsslutande part anser att ett visst angivet konkurrensbegränsande

beteende, som tillämpas inom annan fördragsslutande parts område, skadar viktiga

intressen med avseende på de mål som angivits i denna artikel, får den

förstnämnda parten anmäla detta till den andra och begära att dennes

konkurrensreglerande myndigheter vidtar lämpliga motåtgärder. Den anmälande

parten skall i anmälan lämna tillräcklig information för att tillåta den anmälda

parten att identifiera det konkurrensbegränsande beteende som anmälan gäller och

skall även erbjuda sig att ge ytterligare information och samarbete efter

förmåga. Den anmälda parten eller, i förekommande fall, berörda

konkurrensreglerande myndigheter, får samråda med motsvarande myndigheter hos

den anmälande parten och skall ta full hänsyn till dennes krav vid beslut om

huruvida motåtgärder skall vidtas i fråga om det konkurrensbegränsande beteende

som anmälan gäller. Den anmälda parten skall underrätta anmälande part om sitt

beslut eller om sina behöriga myndigheters beslut och får, efter eget skön,

underrätta anmälande part om motiven för beslutet. Om motåtgärder vidtas, skall

anmäld part underrätta anmälande part om resultatet av dessa och, i möjligaste

mån, även om varje händelse av betydelse under tiden.

6.Ingenting i denna artikel skall tvinga en fördragsslutande part att lämna

uppgifter i strid mot de egna lagarna rörande röjande av information, sekretess

eller affärshemlighet.

7.De förfaranden som föreskrivs i punkt 5 och artikel 27.1 är de enda som, inom

ramen för detta avtal, skall användas för att lösa tvister som kan uppstå om

tillämpning eller tolkning av denna artikel.

 Artikel 7

 Transitering

1.Alla fördragsslutande parter skall vidta nödvändiga åtgärder för att

underlätta transitering av energimaterial och energiprodukter i överensstämmelse

med principen om fri transitering och utan åtskillnad i fråga om sådana

energimaterials eller energiprodukters ursprung, destination eller ägare och

utan prisdiskriminering, som bygger på sådana skillnader och utan att framtvinga

orimliga förseningar, begränsningar eller avgifter.

2.De fördragsslutande parterna skall stimulera berörda instanser till samarbete

för:

a.modernisering av infrastruktur som erfordras för transitering av

energimaterial och energiprodukter,

b.utveckling och drift av infrastruktur för energitransport som betjänar mer än

en fördragsslutande parts område,

c.åtgärder för lindring av följderna av avbrott i tillförseln av energimaterial

och energiprodukter,

d.främjande av sammankoppling av infrastruktur för energitransporter.

3.Alla fördragsslutande parter förbinder sig att tillse att deras bestämmelser i

fråga om transport av energimaterial och energiprodukter och utnyttjande av

infrastruktur för energitransport inte ger energimaterial och energiprodukter

under transitering en mindre förmånlig behandling än den som ges motsvarande

material och produkter, som kommer från eller är avsedda för deras egna områden,

såvida inte gällande internationella avtal medger annat.

4.Om transitering av energimaterial och energiprodukter inte kan ombesörjas på

kommersiella villkor genom befintlig infrastruktur för energitransport, skall de

fördragsslutande parterna inte förhindra uppbyggnad av ny kapacitet, utom i fall

där annat stadgas i tillämplig lagstiftning, som är förenlig med punkt 1.

5.Fördragsslutande parter genom vars områden energimaterial och energiprodukter

får transiteras har ingen skyldighet att:

a.tillåta uppbyggnad eller förändring av infrastrukturen för energitransport,

eller

b.tillåta ny eller ytterligare transitering genom befintlig infrastruktur för

energitransport,

om de inför övriga berörda fördragsslutande parter visar att detta skulle hota

säkerheten och effektiviteten hos deras energisystem, inklusive

försörjningstryggheten.

De fördragsslutande parterna skall enligt punkterna 6 och 7 säkerställa

upprättade flöden av energimaterial och energiprodukter till, från eller mellan

andra fördragsslutande parters områden.

6.De fördragsslutande parter genom vars områden energimaterial och

energiprodukter transiteras skall inte, om en tvist skulle uppstå i en fråga som

gäller sådan transitering, avbryta eller begränsa, tillåta någon dem underställd

instans att avbryta eller begränsa, eller kräva att någon instans som står under

deras myndighet avbryter eller begränsar det upprättade flödet av energimaterial

och energiprodukter innan förfarandet för tvistlösning i punkt 7 fullföljts,

såvida inte annat särskilt angivits i kontrakt eller andra avtal som reglerar

sådan transitering, eller är tillåtet enligt skiljedomarens beslut.

7.Följande bestämmelser skall gälla för en tvist enligt punkt 6, men först sedan

man uttömt alla tillämpliga avtalsenliga eller andra åtgärder för tvistlösning

som i förväg beslutats mellan de fördragsslutande parterna i tvisten eller

mellan instanser som avses i punkt 6 och en instans i annan fördragsslutande

part, som är part i tvisten.

a.En fördragsslutande part som är part i tvisten får hänskjuta denna till

generalsekreteraren genom en anmälan som ger en sammanfattande beskrivning av

dess orsaker. Generalsekreteraren skall underrätta alla fördragsslutande parter

om sådana ärenden.

b.Generalsekreteraren skall inom 30 dagar efter mottagandet av sådan anmälan och

i samråd med parterna i tvisten och övriga berörda fördragsslutande parter utse

en skiljedomare. Denne skall vara erfaren i de frågor som tvisten gäller och får

inte vara medborgare eller fast bosatt i en av de tvistande parterna eller i en

av de övriga berörda fördragsslutande parterna.

c.Skiljedomaren skall söka ena parterna i tvisten kring en lösning eller ett

förfarande för att nå en lösning. Om han inom 90 dagar från att han utsetts

misslyckats med att nå en överenskommelse skall han föreslå en lösning av

tvisten eller ett förfarande för att nå en lösning och besluta om tillfälliga

taxor och andra villkor, som skall gälla för transitering från dag som han anger

tills dess tvisten lösts.

d.De fördragsslutande parterna förbinder sig att iaktta och säkerställa att

instanser under deras kontroll eller jurisdiktion följer interimsbeslut enligt c

avseende taxor och villkor under 12 månader efter skiljedomarens beslut eller

tills dess tvisten lösts, beroende på vad som inträffar först.

e.Oavsett b, får generalsekreteraren besluta att inte utse en skiljedomare om

han anser att tvisten gäller transitering som är eller har varit föremål för

tvistlösning enligt den procedur som anges i a till d, utan att dessa åtgärder

lett till att tvisten lösts.

f.Stadgekonferensen skall anta standardföreskrifter avseende genomförande av

förlikning och ersättning till skiljedomarna.

8.Ingenting i denna artikel skall begränsa de fördragsslutande parternas

rättigheter och skyldigheter enligt internationell rätt, inbegripet

internationell sedvanerätt, gällande bilaterala eller multilaterala

överenskommelser, innefattande regler i fråga om undervattenskablar och

undervattensrörledningar.

9.Denna artikel skall inte tolkas så att den tvingar en fördragsslutande part

som inte har en viss, för transitering använd form av infrastruktur för

energitransport, att vidta åtgärder enligt artikeln i fråga om den formen av

infrastruktur. En sådan part måste emellertid rätta sig efter punkt 4.

10.För ändamålen i denna artikel avses med

a.transitering

i.transport genom en fördragsslutande parts område eller till eller från

hamnanläggning inom dess område, för lastning eller urlastning, av energi-

material eller energiprodukter som har sitt ursprung i annan stats område och

som är avsedda för tredje stats område, så länge antingen den andra eller den

tredje staten är en fördragsslutande part, eller

ii.transport genom en fördragsslutande parts område av energimaterial och

energiprodukter, som har sitt ursprung i annan fördragsslutande parts område och

är avsedda för denna andra parts område, såvida inte båda parterna beslutar

annat och formaliserar sitt beslut med hjälp av en gemensam registrering i

bilaga N. Båda parterna får upphäva sin registrering i bilaga N genom en

gemensam skriftlig anmälan om sina avsikter till sekretariatet, som skall

översända anmälan till alla fördragsslutande parter. Upphävandet träder i kraft

fyra veckor efter parternas anmälan.

b.infrastruktur för energitransport: högtrycksrörledningar för gastransporter,

högspänningsnät och högspänningsledningar för elenergi, rörledningar för

transport av råolja, rörledningar för kolslam, rörledningar för oljeprodukter

och fast infrastruktur av annat slag, som är särskilt avsedd för hantering av

energimaterial och energiprodukter.

 Artikel 8

 Tekniköverföring

1.De fördragsslutande parterna är överens om att främja tillgång till och

överföring av energiteknik på kommersiell och icke-diskriminerande grund för att

främja effektiv handel med energimaterial och energiprodukter och investeringar

och för att uppfylla stadgans mål med hänsyn till sina lagar och förordningar

och till skyddet för immateriell egendom.

2.I enlighet härmed och i den omfattning det är nödvändigt för att uppfylla

punkt 1, skall de fördragsslutande parterna undanröja befintliga hinder och inte

skapa några nya för tekniköverföring inom området energimaterial och

energiprodukter och hithörande utrustning och tjänster, dock med förbehåll för

skyldigheter i fråga om icke-spridning och andra internationella åtaganden.

 Artikel 9

 Tillgång till kapital

1.De fördragsslutande parterna erkänner den betydelse som öppna kapitalmarknader

har för att främja tillgången på kapital för finansiering av handel med

energimaterial och energiprodukter och för att göra och medverka i investeringar

i ekonomisk verksamhet inom energisektorn i andra fördragsslutande parters

områden, särskilt i övergångsekonomier. Alla fördragsslutande parter skall

därför sträva efter att skapa förutsättningar för tillträde till

kapitalmarknaden för andra fördragsslutande parters företag och medborgare, för

finansiering av handel med energimaterial och energiprodukter och för

investeringar i ekonomisk verksamhet inom energisektorn i sådana

fördragsslutande parters områden, på villkor som inte är mindre förmånliga än de

som under samma omständigheter ges till de egna företagen och medborgarna eller

någon annan fördragsslutande parts eller tredje stats företag och medborgare,

beroende på vilket som är förmånligast.

2.En fördragsslutande part får anta och upprätthålla program som ger tillgång

till offentliga lån, bidrag, garantier eller försäkringar för underlättande av

handel eller investeringar utomlands. Sådana möjligheter skall, i

överensstämmelse med målen, begränsningarna och kriterierna för sådana program

(inklusive alla mål, begränsningar och kriterier som gäller verksamhetsort för

den som söker sådana möjligheter eller leveransort för varor eller tjänster, som

tillhandahålls med stöd av någon sådan möjlighet), ställas till förfogande för

investeringar i ekonomisk verksamhet inom andra fördragsslutande parters

energisektor eller för finansiering av handel med energimaterial och

energiprodukter med andra fördragsslutande parter.

3.De fördragsslutande parterna skall, vid genomförande av program för ekonomisk

verksamhet inom energisektorn som syftar till att förbättra de avtalsslutande

parternas ekonomiska stabilitet och investeringsklimat, söka att på lämpligt

sätt främja berörda internationella finansiella institutioners verksamhet och

dra fördel av deras expertkunskap.

4.Ingenting i denna artikel skall hindra

a.finansiella institutioner från att tillämpa sin egen praxis för beviljande av

lån och säkerheter, grundade på marknadsprinciper och försiktighetshänsyn, eller

b.en fördragsslutande part från att vidta åtgärder

i.av försiktighetsskäl, inbegripet skydd för investerare, konsumenter, sparare,

försäkringstagare eller för personer, gentemot vilka tillhandahållare av

finansiella tjänster har förpliktelser som förvaltare; eller

ii.för att säkerställa integritet och stabilitet hos sina finansiella system och

kapitalmarknader.

 DEL III

 FRÄMJANDE OCH SKYDD AV INVESTERINGAR

 Artikel 10

 Främjande, skydd och behandling av investeringar

1.Alla fördragsslutande parter skall i enlighet med bestämmelserna i detta

fördrag främja och skapa stabila, rättvisa, förmånliga och klara villkor för

andra avtalsslutande parters investerare för investeringar inom deras områden.

Sådana villkor skall innefatta en förpliktelse att alltid ge investeringar som

görs av investerare från andra fördragsslutande parter en skälig och rättvis

behandling. Sådana investeringar skall också åtnjuta största möjliga skydd och

säkerhet och ingen fördragsslutande part skall på något sätt genom oskäliga och

diskriminerande åtgärder hindra deras drift, underhåll, användning, utnyttjande

eller avyttrande. Sådana investeringar skall aldrig ges en behandling som är

mindre förmånlig än den, som föreskrivs i internationell rätt, inbegripet

fördragsenliga åtaganden. Alla fördragsslutande parter skall uppfylla alla de

skyldigheter de åtagit sig gentemot en investerare eller en investering gjord av

annan fördragsslutande parts investerare.

2.Alla fördragsslutande parter skall när det gäller att göra investeringar inom

sina områden sträva efter att behandla investerare från andra fördragsslutande

parter i enlighet med punkt 3.

3.För ändamålen i denna artikel, avses med behandling behandling som en

fördragsslutande part ger och som inte är mindre förmånlig än den som samma part

ger sina egna investerare eller investerare från annan fördragsslutande part

eller någon tredje stat, beroende på vad som är mest förmånligt.

4.Ett kompletterande fördrag skall, i enlighet med villkor som skall läggas fast

där, förpliktiga alla parter till fördraget att när det gäller investeringar

inom deras områden ge andra parters investerare den behandling som beskrivits i

punkt 3. Fördraget skall vara öppet för undertecknande av de stater och

regionala organisationer för ekonomisk integration som undertecknat eller

anslutit sig till detta fördrag. Förhandlingar om det kompletterande fördraget

skall inledas senast den 1 januari 1995 så att det kan slutas senast den 1

januari 1998.

5.När det gäller att göra investeringar inom deras områden skall alla

fördragsslutande parter sträva efter att

a.i största möjliga utsträckning begränsa undantagen från den behandling som

beskrivits i punkt 3,

b.successivt avskaffa gällande begränsningar för investerare från andra

fördragsslutande parter.

6.a.När det gäller att göra investeringar inom sitt område, får en

fördragsslutande part när som helst frivilligt genom sekretariatet underrätta

stadgekonferensen om sin avsikt att inte införa nya undantag från den behandling

som beskrivits i punkt 3.

b.En fördragsslutande part får vidare när som helst göra ett frivilligt åtagande

att, när det gäller att göra investeringar i några eller alla ekonomiska

verksamheter inom energisektorn inom sitt område, ge andra fördragsslutande

parters investerare den behandling som beskrivits i punkt 3. Sådana åtaganden

skall meddelas till sekretariatet och förtecknas i bilaga VC och skall vara

bindande enligt detta fördrag.

7.Alla fördragsslutande parter skall ge investeringar inom sina områden, som

görs av andra fördragsslutande parters investerare, och verksamheter som drift,

underhåll, användning, utnyttjande eller avyttrande i samband med dessa

investeringar, en behandling som inte är mindre förmånlig än den som ges till

investeringar som görs av de fördragsslutande parternas egna investerare eller

av investerare från annan fördragsslutande part eller tredje stat och därtill

hörande verksamheter, inklusive drift, underhåll, användning, utnyttjande eller

avyttrande, beroende på vad som är mest förmånligt.

8.Formerna för tillämpning av punkt 7 med avseende på program som en

fördragsslutande part använder för att tillhandahålla bidrag eller annat

finansiellt stöd eller för att sluta avtal om forskning och utveckling av

energiteknik, skall behandlas i det kompletterande fördrag som beskrivits i

punkt 4. Alla fördragsslutande parter skall genom sekretariatet hålla

stadgekonferensen informerad om de former som används för program som beskrivits

i denna punkt.

9.Alla stater eller regionala organisationer för ekonomisk integration, som

undertecknar eller ansluter sig till detta fördrag skall, den dag då de

undertecknar fördraget eller deponerar sina anslutningsinstrument, lämna

sekretariatet en rapport med sammanfattning av sina lagar, förordningar eller

andra åtgärder beträffande

a.undantag från punkt 2, eller

b.program som avses i punkt 8.

De fördragsslutande parterna skall hålla sina rapporter aktuella genom att utan

dröjsmål anmäla ändringar till sekretariatet. Stadgekonferensen skall

regelbundet granska dessa rapporter.

När det gäller moment a får rapporterna utpeka delar av energisektorn där en

fördragsslutande part behandlar investerare från andra fördragsslutande parter

enligt vad som anges i punkt 3.

När det gäller moment b får stadgekonferensens granskning gälla sådana programs

inverkan på konkurrens och investeringar.

10.Oavsett andra bestämmelser i denna artikel, skall behandling som beskrivs i

punkterna 3 och 7 inte tillämpas på skydd av immateriella rättigheter som i

stället skall behandlas enligt motsvarande bestämmelser i tillämpliga

internationella avtal till skydd för immateriella rättigheter som respektive

fördragsslutande part är part i.

11.För de ändamål som avses i artikel 26 och med förbehåll för vad som sägs i

artikel 5.3 och 5.4, skall en fördragsslutande parts tillämpning av en

handelsrelaterad investeringsåtgärd enligt artikel 5.1 och 5.2, på en

investering gjord av annan fördragsslutande parts investerare innan åtgärden in-

förs, betraktas som ett brott mot skyldigheter, som den förstnämnda

fördragsslutande parten åtagit sig enligt denna del.

12.Alla fördragsslutande parter skall säkerställa att deras nationella lagar

tillhandahåller effektiva medel för hävdande av rättsanspråk och upprätthållande

av rättigheter som gäller investeringar, investeringsöverenskommelser och

investeringstillstånd.

 Artikel 11

 Personal i nyckelställning

1.En fördragsslutande part skall, i överensstämmelse med sina lagar och

förordningar beträffande fysiska personers inresa, vistelse och arbete, i

positiv anda pröva ansökningar från annan fördragsslutande parts investerare och

personal i nyckelställning, som är anställd av sådana investerare eller av

investeringar som dessa gör, om tillstånd för inresa och tillfällig vistelse

inom dess område för att bedriva verksamheter förenade med investeringens

görande eller utveckling, förvaltning, underhåll, användning och utnyttjande

eller för avveckling av investeringar, inbegripet tillhandahållande av

rådgivning eller särskilt viktiga tekniska tjänster.

2.En fördragsslutande part skall tillåta investerare från andra fördragsslutande

parter, som har investeringar inom dess område, och investeringar från sådana

investerare, att efter eget val anställa personer i nyckelställning, oberoende

av nationalitet, under förutsättning att sådana nyckelpersoner har fått

tillstånd för inresa, vistelse och arbete inom den förstnämnda fördragsslutande

partens område och att anställningen i fråga står i överensstämmelse med villkor

och tidsgränser som gäller det tillstånd, som givits sådan nyckelperson.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 Artikel 12

 Ersättning för förluster

1.Med undantag för fall där artikel 13 är tillämplig, skall alla

fördragsslutande parters investerare, som lider förlust i fråga om en

investering i annan fördragsslutande parts område på grund av krig eller annan

väpnad konflikt, utlyst nationellt undantagstillstånd, civila oroligheter eller

andra liknande händelser i området, när det gäller återställande, skadestånd,

kompensation eller annan gottgörelse av den senare fördragsslutande parten ges

den behandling som är mest förmånlig av de som den fördragsslutande parten i

fråga beviljar andra investerare, oavsett om det rör sig om den fördragsslutande

partens egna investerare eller investerare från annan fördragsslutande part

eller investerare från tredje stat.

2.Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall en fördragsslutande parts

investerare som, under någon av de situationer som avses där, lider en förlust

inom annan fördragsslutande parts område, som uppstår på grund av att dess

investering helt eller delvis

a.rekvireras av sistnämnda fördragsslutande parts väpnade styrkor eller

myndigheter, eller

b.förstörs av sistnämnda fördragsslutande parts väpnade styrkor eller

myndigheter, trots att detta inte varit av nöden påkallat,

beviljas återställande eller ersättning, som i båda fallen skall vara prompt,

adekvat och effektiv.

 Artikel 13

 Expropriation

1.Investeringar tillhörande investerare från en fördragsslutande part i annan

fördragsslutande parts område skall inte nationaliseras, exproprieras eller

göras till föremål för åtgärd eller åtgärder som har motsvarande verkan (i det

följande kallad expropriation) med undantag för när sådan expropriation

a.motiveras av ett ändamål som ligger i det allmännas intresse,

b.är icke-diskriminerande,

c.utförs under iakttagande av gällande lag och

d.åtföljs av betalning av prompt, adekvat och effektiv ersättning.

Sådan ersättning skall motsvara det skäliga marknadsvärdet på den exproprierade

investeringen vid tiden omedelbart innan expropriationen eller den nära

förestående expropriationen blev känd på sådant sätt att den påverkade

investeringens värde (i det följande kallat värderingsdagen).

Det skäliga marknadsvärdet skall på investerarens begäran uttryckas i en fritt

konvertibel valuta och beräknas enligt den valda valutans marknadskurs på

värderingsdagen. Ersättningen skall också omfatta ränta, enligt en kommersiell

marknadsbaserad räntesats, från expropriationsdagen och till betalningsdagen.

2.Den berörda investeraren skall ha rätt, enligt lagstiftningen i den

fördragsslutande part som företar expropriationen, till omgående prövning, inför

rättslig eller annan behörig och självständig myndighet i denna fördragsslutande

part, av sitt fall, av värderingen av investeringen och av betalningen av er-

sättning, i överensstämmelse med de principer som angivits i punkt 1.

3. För undanröjande av tvivel, skall expropriation omfatta situationer där en

fördragsslutande part exproprierar tillgångar hos ett bolag eller företag inom

dess område, som en investerare från någon annan part har en investering i,

inklusive genom aktieägande.

 Artikel 14

 Transfereringar i samband med investeringar

1.När det gäller investeringar inom sina områden som görs av andra

fördragsslutande parters investerare skall alla fördragsslutande parter

garantera frihet att göra transfereringar till och från sina områden, inklusive

transfereringar av

a.begynnelsekapital samt ytterligare kapital för underhåll och utveckling av en

investering,

b.avkastningar,

c.betalningar enligt kontrakt, inklusive amortering på kapital och upplupen

ränta i enlighet med ett låneavtal,

d.oförbrukade löner och andra ersättningar till personal som anställts från

utlandet i samband med investeringen,

e.inkomster från försäljning eller likvidation av hela eller någon del av en

investering,

f.betalningar som orsakas av en tvists lösning,

g.betalningar av ersättning enligt artiklarna 12 och 13.

2.Transfereringar enligt punkt 1 skall verkställas utan dröjsmål och (utom när

det gäller avkastning in natura) i fritt konvertibel valuta.

3.Transfereringar skall ske till den marknadskurs som gäller för

avistatransaktioner i den valuta som skall transfereras dagen då transfereringen

görs. I avsaknad av en marknad för utländsk valuta skall den kurs användas, som

senast gällde för inkommande investeringar, eller för konvertering av valutor

till särskilda dragningsrätter, beroende på vad som är mest förmånligt för

investeraren.

4.Oavsett vad som anges i punkterna 1-3, får de fördragsslutande parterna skydda

fordringsägares rättigheter eller trygga uppfyllandet av lagar om emission,

fondhandel och omsättning av värdepapper samt verkställande av domar i civila,

administrativa eller straffrättsliga processer, genom att rättvist, icke-

diskriminerande och i positiv anda tillämpa sina lagar och förordningar.

5.Trots punkt 2, får fördragsslutande parter som är stater som var

konstituerande medlemmar av före detta Sovjetunionen, i överenskommelser sins

emellan besluta att transfereringar av betalningar skall göras i dessa parters

valutor, under förutsättning att sådana överenskommelser inte ger investeringar

inom deras områden som görs av andra fördragsslutande parters investerare en

mindre förmånlig behandling än den som beviljas investeringar av investerare i

endera parten i sådana överenskommelser eller investeringar från investerare i

tredje stat.

6.Trots punkt 1 b, får en fördragsslutande part begränsa transferering av

avkastning in natura under omständigheter där den fördragsslutande parten,

enligt artikel 29.2 a eller GATT och därtill hörande instrument, har tillstånd

att begränsa eller förbjuda export eller försäljning för export av den produkt

som avkastningen in natura består av, dock skall de fördragsslutande parterna

tillåta transfereringar av avkastning in natura enligt bemyndigande eller

specifikation i ett investeringsavtal, investeringstillstånd eller annan

skriftlig överenskommelse som de ingått antingen med en investerare från annan

fördragsslutande part eller dess investering.

 Artikel 15

 Subrogation

1.Om en fördragsslutande part eller ett av denne utsett organ (i det följande

kallad skadeersättande part) gör en betalning enligt ett skadestånd eller en

garanti som givits för en investering tillhörande en investerare (i det följande

kallad den ersatta parten) i annan fördragsslutande parts (i det följande kallad

värdparten) område, skall värdparten erkänna

a.överlåtelse till skadeersättande part av alla rättigheter och fordringar som

avser investeringen och

b.skadeersättande parts rätt att utöva alla sådana rättigheter och driva sådana

fordringar genom subrogation.

2.Den skadeersättande parten skall under alla omständigheter ha rätt till

a.samma behandling i fråga om de rättigheter och fordringar denne förvärvat

eller erhållit genom överlåtelse enligt punkt 1 och

b.samma betalningar som följer av dessa rättigheter och fordringar,

som den ersatta parten enligt detta avtal hade rätt till avseende den berörda

investeringen.

3.I ett förfarande enligt artikel 26 skall de fördragsslutande parterna inte,

som försvar, motkrav, kvittningsrätt eller av annat skäl, hävda att skadestånd

eller annan ersättning för hela eller del av den påstådda skadan har erhållits

eller kommer att erhållas enligt en försäkring eller ett garantiavtal.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 Artikel 16

 Förhållande till andra överenskommelser

Om två eller flera fördragsslutande parter träffat en tidigare internationell

överenskommelse, eller sluter en senare internationell överenskommelse med

villkor som berör frågor som behandlas i del III eller V i detta fördrag,

1.skall ingenting i del III eller V i fördraget tolkas så, att det medger

undantag från någon bestämmelse i fråga om sådana villkor i den andra

överenskommelsen eller från rätt att kräva tvistlösning av frågan enligt den

andra överenskommelsen, och

2.ingenting i den andra överenskommelsens villkor skall tolkas så, att det

medger undantag från bestämmelserna i del III eller V i detta fördrag eller från

rätt till tvistlösning enligt detta fördrag när det gäller dithörande frågor,

om dessa bestämmelser är mer förmånliga för investeraren eller investeringen.

 Artikel 17

Undantag från tillämpning av del III under vissa förhållanden

De fördragsslutande parterna förbehåller sig rätten att neka förmåner enligt

denna del till:

1.en juridisk enhet, om medborgarna i en tredje stat äger eller kontrollerar

enheten och om enheten i fråga inte bedriver någon betydande affärsverksamhet i

den del av den fördragsslutande partens område där den är organiserad eller

2.en investering, om den nekande fördragsslutande parten finner att

investeringen tillhör en investerare i en tredje stat i förhållande till vilken

den nekande parten

a.inte upprätthåller diplomatiska förbindelser, eller

b.vidtar eller upprätthåller åtgärder, som

i.förbjuder transaktioner med investerare från den staten, eller

ii.skulle brytas eller kringgås om förmånerna enligt denna del gavs till den

statens investerare eller investeringar.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 DEL IV

 ÖVRIGA BESTÄMMELSER

 Artikel 18

 Suveränitet över energiresurser

1.De fördragsslutande parterna erkänner statlig suveränitet och suveräna

rättigheter över energiresurser. De bekräftar på nytt att dessa rättigheter

måste utövas i enlighet med och under iakttagande av föreskrifter i

internationell rätt.

2.Utan att påverka målen för främjande av tillgång till energiresurser och

prospektering och utveckling av dem på kommersiell basis, skall fördraget inte

på något sätt inkräkta på de fördragsslutande parternas rättsregler rörande

äganderätt till energiresurser.

3.Alla stater bibehåller i synnerhet rätten att besluta om vilka delar av deras

områden som skall öppnas för prospektering och utveckling av deras

energiresurser, om optimering av utvinning och takten i uttömning eller annat

ianspråktagande, samt att bestämma och uppbära skatter, royalties eller annan

ekonomiska ersättningar som skall erläggas för sådan prospektering och

utvinning, liksom rätten att reglera miljö- och säkerhetsaspekter på

prospektering, utvinning och användning inom deras områden och att delta i sådan

prospektering och utvinning, bl.a. genom direkt medverkan av staten eller genom

statliga företag.

4. De fördragsslutande parterna förbinder sig att underlätta tillgång till

energiresurser, bl.a. genom att på icke-diskriminerande sätt och på grundval av

offentliggjorda kriterier fördela tillstånd, koncessioner och kontrakt för

prospektering eller för exploatering eller utvinning av energiresurser.

 Artikel 19

 Miljöaspekter

1.För att nå en hållbar utveckling och med hänsyn till sina skyldigheter enligt

de internationella överenskommelser om miljön som de fördragsslutande parterna

har anslutit sig till, skall var och en av dem sträva efter att på ett

ekonomiskt effektivt sätt minimera skadliga miljöeffekter som kan uppstå

antingen inom eller utanför deras områden som följd av verksamheter inom

energicykeln i deras områden och ta erforderliga säkerhetshänsyn. I samband

härmed skall de fördragsslutande parterna uppträda på ett kostnadseffektivt

sätt. I sina politiska program och åtgärder skall de fördragsslutande parterna

sträva efter att vidta förebyggande åtgärder för att förhindra eller minimera

miljösförstöring. De fördragsslutande parterna är överens om att den som

förorenar inom deras områden i princip skall bära kostnaderna för föroreningen,

inklusive gränsöverskridande föroreningar, med vederbörlig hänsyn till det

allmänna intresset och utan att snedvrida investeringar i energicykeln eller den

internationell handeln. Varje fördragsslutande part skall i enlighet härmed

a.ta hänsyn till miljöaspekterna vid utformning och genomförande av sin

energipolitik,

b.främja marknadsinriktad prisbildning och en bredare spegling av miljökostnader

och miljövinster genom hela energicykeln,

c.i enlighet med artikel 34.4 stimulera till samarbete för förverkligande av

stadgans miljömål och kring internationella miljönormer för energicykeln, som

tar hänsyn till de fördragsslutande parternas inbördes skillnader i fråga om

negativa effekter och kostnader för motåtgärder,

d.ta särskild hänsyn till förbättring av energieffektiviteten, till utveckling

och användning av förnybara energikällor, till främjande av användning av renare

drivmedel och till användning av teknik och tekniska metoder som minskar

föroreningar,

e.främja insamling och utbyte mellan parterna av information om miljöanpassade

och ekonomiskt effektiva energipolitiska åtgärder och kostnadseffektiva

förfaranden och tekniska metoder,

f.främja allmänhetens medvetenhet om energisystemens miljöeffekter, om utrymmet

för förebyggande eller minskning av deras negativa miljöeffekter och om de

kostnader som är förenade med olika åtgärder för förebyggande ellerminskning av

sådana effekter,

g.främja och samarbeta i forskning, utveckling och tillämpning av teknik,

metoder och processer, som är energieffektiva och miljömässigt skonsamma och som

leder till en minskning av skadliga miljöeffekter i alla delar av energicykeln

på ett ekonomiskt effektivt sätt.

h.främja förmånliga villkor för överföring och spridning av teknik, som är

förenlig med ett ändamålsenligt och effektivt skydd för immateriell egendom,

i.främja en öppen värdering av miljöeffekterna av miljömässigt betydande projekt

för energiinvesteringar i ett tidigt skede, innan beslut om projekten fattas,

samt därpå följande övervakning av miljöeffekter,

j.främja medvetenhet och informationsutbyte på internationell nivå om parternas

miljöprogram och miljönormer och om genomförande av dessa program och normer,

k.på begäran och inom ramen för tillgängliga resurser, delta i utveckling och

genomförande av lämpliga miljöprogram hos de fördragsslutande parterna.

2.På begäran av en eller flera fördragsslutande parter, skall tvister rörande

tillämpning eller tolkning av bestämmelserna i denna artikel, i den omfattning

som förfaranden för bedömning av sådana tvister inte har etablerats i andra

lämpliga internationella fora, prövas av stadgekonferensen i syfte att finna en

lösning.

3.För ändamålen i denna artikel avses med

a.energicykeln: hela energikedjan inklusive verksamheter i samband med

prospektering, efterforskning, utvinning, produktion, omvandling, lagring,

transport, distribution och förbrukning av de olika energislagen samt behandling

och omhändertagande av avfall samt nedmontering, nedläggning eller stängning av

sådana verksamheter, för minimering av skadliga miljöeffekter,

b.miljöeffekt: alla effekter, som en given verksamhet har på miljön, inklusive

mänsklig hälsa och säkerhet, flora, fauna, mark, luft, vatten, klimat,

landskapoch historiska monument eller andra byggnadsverk eller samspel mellan

dessa faktorer, liksom även effekter på kulturarv eller socioekonomiska

förhållanden som följer av förändringar av dessa faktorer,

c.förbättring av energieffektiviteten: åtgärder för att bibehålla samma utbyte

(av en vara eller tjänst) utan försämring av dess kvalitet eller funktion,

samtidigt som mängden energi som krävs för att åstadkomma samma resultat

minskar,

d.kostnadseffektiv: att förverkliga ett givet mål till lägsta möjliga kostnad

eller att nå största möjliga nytta till en given kostnad.

 Artikel 20

 Öppenhet

1.Lagar, förordningar, domstolsbeslut och administrativabeslut med allmän

giltighet, som påverkar handeln med energimaterial och energiprodukter, ingår

enligt artikel 29.2 a i de åtgärder, som omfattas av kraven på öppenhet i GATT

och därtill hörande instrument.

2.Lagar, förordningar, domstolsbeslut och administrativa beslut med allmän

giltighet, som införs av de fördragsslutande parterna, och gällande

överenskommelser mellan parterna, som påverkar andra områden som täcks av detta

fördrag, skall också offentliggöras utan dröjsmål på sådant sätt att de

fördragsslutande parterna och investerarna får kunskap om dem. Bestämmelserna i

denna punkt skall inte tvinga någon fördragsslutande part att röja

konfidentiella uppgifter som skulle förhindra upprätthållande av lag och ordning

eller på annat sätt strida mot samhällets intresse eller skada investerarnas

legitima affärsintressen.

3.Alla fördragsslutande parter skall utse ett eller flera informationskontor som

önskemål om information om ovannämnda lagar, förordningar, domstolsbeslut och

administrativa beslut skall ställas till och skall omgående meddela detta till

sekretariatet. Uppgifter om informationskontoren skall tillhandahållas av

sekretariatet på begäran.

 Artikel 21

 Beskattning

1.Om inte annat anges i denna artikel, skall ingenting i fördraget skapa

rättigheter eller ålägga skyldigheter i fråga om de fördragsslutande parternas

beskattningsåtgärder. Om det skulle finnas någon motsägelse mellan denna artikel

och andra bestämmelser i fördraget, skall denna artikel ta över.

2.Artikel 7.3 skall gälla andra beskattningsåtgärder än de som avser skatt på

inkomst eller på förmögenhet, dock skall den inte tillämpas på

a.en förmån, som en fördragsslutande part beviljar i enlighet med

skattebestämmelserna i konventioner, avtal eller överenskommelser som beskrivs i

punkt 7 a ii eller

b.beskattningsåtgärder som syftar till att säkerställa en effektiv uppbörd av

skatter, med undantag för när en fördragsslutande parts åtgärder godtyckligt

diskriminerar energimaterial och energiprodukter, som kommer från eller är

avsedda för annan fördragsslutande parts område eller godtyckligt begränsar

förmåner som beviljats enligt artikel 7.3.

3.Artiklarna 10.2 och 10.7 skall gälla för de fördragsslutande parternas andra

beskattningsåtgärder än de som avser skatt på inkomst eller på förmögenhet, dock

skall sådana bestämmelser inte gälla för

a.att införa mest gynnad nations skyldigheter i fråga om förmåner som de

fördragsslutande parterna beviljat enligt skatteregler i konventioner, avtal

eller arrangemang som beskrivits i punkt 7 a ii, eller som följer av medlemskap

i en regional organisation för ekonomisk integration eller

b.beskattningsåtgärder som syftar till att säkerställa en effektiv uppbörd av

skatter, med undantag för när åtgärden godtyckligt diskriminerar annan

fördragsslutande parts investerare eller godtyckligt begränsar förmåner, som

beviljats enligt investeringsbestämmelserna i detta fördrag.

4.Artikel 29.2-29.6 skall gälla andra beskattningsåtgärder än de som avser skatt

på inkomst eller på förmögenhet.

5.a.Artikel 13 skall gälla skatter.

b.När en fråga uppstår enligt artikel 13, och i den utsträckning frågan gäller

om en skatt är att betrakta som expropriation eller om en skatt som påstås vara

expropriation är diskriminerande, skall följande bestämmelser gälla:

i.Den investerare eller fördragsslutande part som hävdar expropriation skall

hänskjuta frågan huruvida skatten är en expropriation eller om den är

diskriminerande till berörd behörig myndighet avseende skatter. Om investeraren

eller den fördragsslutande parten inte gör detta, skall de organ som skall lösa

tvister enligt artikel 26.2 c eller 27.2 överlämna ärendet till berörda behöriga

myndigheter avseende skatter.

ii.Behöriga myndigheter avseende skatter skall inom sex månader efter det att de

fått ärendet söka lösa tvisten. När det gäller frågor om icke-diskriminering

skall behöriga myndigheter avseende skatter tillämpa bestämmelserna om icke-

diskriminering i berört skatteavtal eller, om sådana bestämmelser inte finns i

avtal som är tillämpliga på skatten, eller om inget sådant skatteavtal gäller

mellan berörda parter, skall de behöriga myndigheterna avseende skatter tillämpa

principerna om icke-diskriminering enligt modellen för skatteavtal beträffande

inkomst och förmögenhet inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och

utveckling (OECD).

iii.Organ som anmodas lösa tvister enligt artikel 26.2 c eller 27.2 får ta

hänsyn till de slutsatser som de behöriga myndigheterna avseende skatter nått

vid prövning av om skatten är en expropriation. Sådana organ skall ta hänsyn

till varje slutsats som de behöriga myndigheterna avseende skatter nått inom

sexmånadersperioden som anges i moment b ii i fråga om huruvida skatten är

diskriminerande. De får också ta hänsyn till slutsatser, som de behöriga

myndigheterna avseende skatter dragit efter sexmånadersperiodens slut.

iv.Inblandning av de behöriga myndigheterna avseende skatter efter den

sexmånadersperiod som avses i moment b ii får under inga förhållanden innebära

att förfarandena enligt artiklarna 26 och 27 försenas.

6.För undvikande av tvivel skall artikel 14 inte begränsa de fördragsslutande

parternas rätt att ta ut eller uppbära en skatt genom avdrag eller på annat

sätt.

7.Vid tillämpningen av denna artikel skall

a.begreppet beskattningsåtgärd omfatta

i.alla skattebestämmelser som ingår i den nationella lagstiftningen i en

fördragsslutande part eller en politisk underavdelning eller en lokal myndighet

inom denna part och

ii.alla skattebestämmelser i konventioner för undvikande av dubbelbeskattning

eller i andra internationella avtal eller arrangemang som den fördragsslutande

parten är bunden av.

b.Som skatter på inkomst eller förmögenhet skall alla skatter betraktas, som tas

ut på hela eller delar av inkomsten eller förmögenheten, inklusive skatter på

vinster från försäljning av egendom, skatter på dödsbon, arv och gåvor eller i

huvudsak liknande skatter, skatter på företagens totala lönesummor samt skatter

på värdestegring.

c.behörig myndighet avseende skatter avser behörig myndighet enligt ett gällande

dubbelbeskattningsavtal mellan de fördragsslutande parterna eller, när inget

sådant avtal finns, ministern eller ministeriet, som ansvarar för skatter eller

deras bemyndigade företrädare.

d.För undvikande av tvivel förklaras att begreppen skattebestämmelser och

skatter inte omfattar tullavgifter.

 Artikel 22

 Statliga företag och företag med särskilda förmåner

1.Alla fördragsslutande parter skall säkerställa att statliga företag som de har

eller upprättar skall bedriva sin verksamhet avseende försäljning eller

tillhandahållande av varor och tjänster inom deras områden på ett sätt som är

förenligt med de fördragsslutande parternas åtaganden enligt del III i detta

fördrag.

2.Ingen fördragsslutande part skall uppmana till eller kräva av ett sådant

statligt företag att det skall bedriva sin verksamhet inom dess område på sätt

som är oförenligt med partens åtaganden enligt andra bestämmelser i detta

fördrag.

3.Alla fördragsslutande parter skall, om de inrättar eller behåller en instans

och anförtror denna reglerande eller administrativa befogenheter eller andra

myndighetsbefogenheter, säkerställa att denna instans utövar sina befogenheter

på ett sätt som är förenligt med partens åtaganden enligt detta fördrag.

4.Ingen fördragsslutande part skall uppmuntra till eller kräva att en instans,

som den ger exklusiva eller särskilda förmåner, bedriver sin verksamhet inom

dess område på ett sätt som är oförenligt med partens åtaganden enligt detta

fördrag.

5.För ändamålen i denna artikel används begreppet instans för alla slags

företag, myndigheter eller andra organisationer eller individer.

 Artikel 23

Regionala och lokala myndigheters iakttagande av bestämmelserna

1.De fördragsslutande parterna har enligt detta fördrag fullt ansvar för

iakttagande av alla bestämmelser i fördraget och skall vidta alla rimliga

åtgärder som står till förfogande för att säkerställa att även regionala och

lokala regeringar och myndigheter inom deras respektive områden uppfyller

bestämmelserna.

2.Bestämmelserna för tvistlösning i delarna II, IV och V i detta avtal får

åberopas beträffande åtgärder som har vidtagits av regionala eller lokala

regeringar eller myndigheter inom en fördragsslutande parts område och som

påverkar vederbörande fördragsslutande parts uppfyllande av fördraget

bestämmelser.

 Artikel 24

 Undantag

1.Denna artikel skall inte gälla artiklarna 12, 13 och 29.

2.Andra bestämmelser i detta avtal än

a.de som avses i punkt 1 och

b.avtalets del III när det gäller moment i nedan

skall inte hindra de fördragsslutande parterna från att besluta om eller

genomföra åtgärder, som

i.är nödvändiga för att skydda människors, djurs eller växters liv eller hälsa,

ii.är avgörande för anskaffning eller distribution av energimaterial och

energiprodukter i bristsituationer föranledda av orsaker utanför de

fördragsslutande parternas kontroll, under förutsättning att åtgärderna är

förenliga med de principer som säger att

 alla andra fördragsslutande parter har rätt till en rättvis andel av den

internationella tillgången till sådana energimaterial och energiprodukter och

 sådana åtgärder som är förenliga med detta fördrag skall avbrytas så snart som

de förhållanden som motiverat dem inte längre råder, eller

iii)är utformade för att gynna investerare som tillhör ursprungsbefolkning eller

socialt eller ekonomiskt missgynnade individer eller grupper eller deras

investeringar och som anmälts till sekretariatet som sådana, under förutsättning

att åtgärderna

 inte har avgörande betydelse för den berörda partens ekonomi och

 inte diskriminerar mellan investerare från annan part och sådana investerare

från den fördragsslutande part som vidtar åtgärderna, som inte tillhör den

avsedda målgruppen,

under förutsättning att ingen sådan åtgärd utgör en dold begränsning av

ekonomisk verksamhet inom energisektorn, eller en godtycklig eller oberättigad

diskriminering mellan de fördragsslutande parterna eller mellan de

fördragsslutande parternas investerare eller andra intressenter. Sådana åtgärder

skall vara vederbörligen motiverade och får inte, i större omfattning än vad som

är absolut nödvändigt för att nå angivna mål, upphäva eller minska någon förmån

som en eller flera andra fördragsslutande parter rimligen kan förvänta sig

enligt detta fördrag.

3.Andra bestämmelser i detta fördrag än de som avses i punkt 1 skall inte tolkas

så att de hindrar de fördragsslutande parterna från att vidta åtgärder, som de

finner vara nödvändiga

a.till skydd för deras väsentliga säkerhetsintressen, inklusive åtgärder som

i)har samband med tillförsel av energimaterial och energiprodukter till militära

anläggningar eller

ii)vidtas i krigstid, under väpnad konflikt eller annan kris i de

internationella förbindelserna,

b.för genomförandet av nationell politik avseende icke-spridning av kärnvapen

eller andra nukleära explosiva anordningar eller för att uppfylla åtaganden

enligt fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, riktlinjerna för

tillhandahållande av kärnteknik och andra internationella åtaganden eller

överenskommelser avseende icke-spridning av kärnteknik, eller

c.för upprätthållande av den allmänna ordningen.

Sådana åtgärder får inte utgöra en dold begränsning av transitering.

4.Bestämmelserna i detta fördrag som ger behandling som mest gynnad nation skall

inte tvinga någon fördragsslutande part att ge andra fördragsslutande parters

investerare preferensbehandling, som

a.följer av den fördragsslutande partens medlemskap i ett frihandelsområde eller

en tullunion eller

b.ingår i ett bilateralt eller multilateralt avtal om ekonomiskt samarbete

mellan stater som varit konstituerande medlemmar av förutvarande Sovjetunionen i

avvaktan på en definitiv utformning av dessa staters ömsesidiga ekonomiska

förbindelser.

 Artikel 25

 Avtal om ekonomisk integration

1.Bestämmelserna i detta fördrag skall inte tolkas så, att en fördragsslutande

part som även är part i ett avtal om ekonomisk integration (i det följande

kallad AEI), har skyldighet att genom behandling som mest gynnad nation låta en

annan fördragsslutande part som inte är part i samma AEI åtnjuta

preferensbehandling, som gäller mellan parterna i detta AEI därför att de är

AEI-parter.

2.För ändamålen i punkt 1 avses med AEI ett avtal som i väsentlig omfattning

liberaliserar bl.a.handel och investeringar genom att föreskriva frånvaro eller

undanröjande av praktiskt taget all diskriminering mellan eller bland avtalets

parter genom avskaffande av befintliga diskriminerande åtgärder eller förbud mot

nya eller mer diskriminerande åtgärder, antingen i samband med att avtalet

träder i kraft eller på grundval av en rimlig tidsplan.

3.Denna artikel skall inte påverka tillämpningen av GATT och därtill hörande

instrument enligt artikel 29.

DEL V

 TVISTLÖSNING

 Artikel 26

Lösning av tvister mellan en investerare och en fördragsslutande part

1.Tvister mellan en fördragsslutande part och en investerare från annan

fördragsslutande part om en investering som den senare gjort i den förstnämndes

område och som gäller påstått brott mot ett av den fördragsslutande partens

åtaganden enligt del III skall, om möjligt, lösas i godo.

2.Om sådana tvister inte kan lösas enligt punkt 1 inom tre månader från den dag

då en av de tvistande parterna begärde lösning i godo, får investeraren välja

att hänskjuta den för lösning

a.till allmänna domstolar eller förvaltningsdomstolar hos den fördragsslutande

part som är part i tvisten,

b.i överensstämmelse med något tidigare överenskommet, tilllämpligt förfarande

för tvistlösning, eller

c.i enlighet med följande punkter i denna artikel.

3.a.Med förbehåll endast för punkt b och c medger alla fördragsslutande parter

härmed villkorslöst att en tvist överlämnas för internationell skiljedom eller

förlikning i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

b.i.De fördragsslutande parterna som förtecknats i bilaga ID ger inget sådant

villkorslöst godkännande om investeraren tidigare hänskjutit tvisten enligt

punkterna 2 a eller 2 b.

ii.För att möjliggöra insyn skall alla fördragsslutande parter, som är

förtecknade i bilaga ID, lämna en skriftlig förklaring om sin politik, sina

förfaranden och sina villkor i dessa ärenden till sekretariatet, senast den dag

då deras ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument deponeras i

enlighet med artikel 39 eller vid deposition av deras anslutningsinstrument

enligt artikel 41.

c.En fördragsslutande part som förtecknats i bilaga IA ger inget sådant

villkorslöst godkännande rörande tvister som uppstår beträffande sista meningen

i artikel 10.1.

4.Om en investerare väljer att hänskjuta tvisten för lösning enligt punkt 2 c,

skall investeraren dessutom lämna sitt skriftliga godkännande av att tvisten

överlämnas till

a.i.det internationella centralorganet för biläggande av investeringstvister,

som upprättats enligt konventionen om biläggande av investeringstvister mellan

stater och medborgare i andra stater, öppnad för undertecknande i Washington den

18 mars 1965 (i det följande kallad ICSID-konventionen) om den fördragsslutande

part som investeraren tillhör och den fördragsslutande parten i tvisten båda är

parter i ICSID-konventionen, eller

ii.det internationella centralorganet för biläggande av investeringstvister, som

upprättats enligt den konvention som nämns i moment a i, enligt reglerna för den

kompletterande faciliteten för centralorganets handläggning av rättsliga förfa-

randen (i det följande kallade reglerna för den kompletterande faciliteten) om

den fördragsslutande parten som investeraren tillhör eller den fördragsslutande

parten i tvisten, dock inte båda, är part i ICSID-konventionen.

b.en enda skiljedomare eller en ad hoc-skiljedomstol tillsatt enligt reglerna

för skiljedom utfärdade av Förenta nationernas kommission för internationell

handelsrätt (i det följande kallad UNCITRAL), eller

c.ett skiljedomsförfarande enligt skiljedomsinstitutet vid Stockholms

handelskammare.

5.a.Medgivande enligt punkt 3 skall tillsammans med skriftligt godkännande från

investeraren enligt punkt 4 anses tillgodose kraven på

i.skriftligt medgivande från parterna i en tvist enligt kapitel II i ICSID-

konventionen och reglerna för den kompletterande faciliteten,

ii.en skriftlig överenskommelse enligt artikel II i Förenta nationernas

konvention om erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar, upprättad

i New York den 10 juni 1958 (i det följande kallad New York-konventionen) och

iii.att parterna i ett avtal skriftligt har kommit överens om detta enligt

artikel 1 i UNCITRAL:s skiljedomsregler.

b.Skiljedomsförfarande enligt denna artikel skall på begäran av endera parten i

tvisten hållas i en stat som är part i New York-konventionen. Rättsanspråk som

överlämnas för skiljedom enligt konventionen skall anses ha uppstått inom ramen

för affärsmässiga förbindelser eller transaktioner enligt artikel I i denna

konvention.

6.Skiljedomstol tillsatt enligt punkt 4 skall besluta i de frågor som tvisten

gäller i överensstämmelse med detta avtal och tillämpliga regler och principer i

internationell rätt.

7.En investerare, som inte är fysisk person, och som har samma nationalitet som

en fördragsslutande part som är part i tvisten den dag då skriftligt medgivande

enligt punkt 4 lämnades och som, innan en tvist mellan investeraren och den

fördragsslutande parten uppstår, kontrolleras av investerare från annan

fördragsslutande part, skall för de ändamål som avses i artikel 25.2 b i ICSID-

konventionen behandlas som medborgare i annan avtalsstat och skall för

ändamålen i artikel 1.6 i reglerna för den kompletterande faciliteten betraktas

som medborgare i annan stat .

8.Skiljedomar, som även kan innehålla beslut om tillerkännande av ränta, skall

vara slutgiltiga och bindande för parterna i tvisten. Skiljedom rörande en

åtgärd vidtagen av en regional regering eller myndighet i en tvistande

fördragsslutande part skall innehålla beslut om att den parten får betala

ekonomiskt skadestånd i stället för annan beslutad gottgörelse. Alla parter

skall utan dröjsmål verkställa sådana skiljedomar och vidta åtgärder för en

effektiv verkställighet av dem inom sina områden.

 Artikel 27

 Lösning av tvister mellan de fördragsslutande parterna

1.De fördragsslutande parterna skall sträva efter att lösa tvister om

tillämpning eller tolkning av detta fördrag på diplomatisk väg.

2.Om en tvist inte inom rimlig tid lösts enligt punkt 1, får endera parten i

tvisten, såvida inte annat lagts fast i detta fördrag eller avtalats skriftligt

mellan parterna och med undantag för tvist om tillämpning och tolkning av

artikel 6 eller artikel 19 eller, för fördragsslutande parter förtecknade i

bilaga 1A, tvist om den sista meningen i artikel 10.1, efter skriftlig anmälan

till den andra parten i tvisten hänskjuta frågan till en ad hoc-skiljedomstol

enligt denna artikel.

3.En sådan ad hoc-skiljedomstol skall tillsättas enligt följande:

a.Den fördragsslutande part som inleder förfarandet skall utse en medlem i

domstolen och meddela den andra fördragsslutande parten i tvisten om detta inom

30 dagar efter det att denne mottagit anmälan enligt punkt 2,

b.Inom 60 dagar från mottagandet av skriftlig anmälan enligt punkt 2 skall den

andra fördragsslutande parten, som är part i tvisten, utse en medlem. Om detta

inte sker inom föreskriven tid får den fördragsslutande part som inlett

förfarandet inom 90 dagar från mottagandet av skriftlig anmälan enligt punkt 2,

begära att utnämning görs enligt d.

c.En tredje medlem, som inte får vara medborgare i fördragsslutande part som är

part i tvisten, skall utses av de båda tvistande parterna. Den medlemmen skall

vara domstolens ordförande. Om parterna, inom 150 dagar efter mottagande av

anmälan enligt punkt 2, inte förmått komma överens om utnämning av en tredje

medlem, skall utnämningen ske enligt d, på begäran av endera parten lämnad inom

180 dagar efter mottagandet av anmälan,

d.Utnämningar som begärts enligt detta moment skall göras av generalsekreteraren

för den permanenta skiljedomstolen inom 30 dagar från mottagandet av en begäran

härom. Om generalsekreteraren är förhindrad att utföra denna uppgift, skall

utnämningen göras av byråns förste sekreterare. Om denne i sin tur är förhindrad

att utföra uppgiften skall utnämningen göras av den äldste ställföreträdaren,

e.Utnämningar som görs enligt moment a till d skall ta hänsyn till kandidaternas

kvalifikationer och erfarenhet, särskilt i frågor som omfattas av detta fördrag.

f.Om de fördragsslutande parterna inte kommit överens om motsatsen, skall

UNCITRAL:s skiljedomsregler tillämpas, i den mån de inte jämkats av de

fördragsslutande parter, som är parter i tvisten, eller av skiljedomarna.

Domstolen skall fälla sina avgöranden genom majoritetsbeslut bland medlemmarna.

g.Domstolen skall besluta i tvisten i enlighet med detta fördrag och tillämpliga

regler och principer i internationell rätt.

h.Skiljedomen skall vara slutgiltig och bindande för de fördragsslutande parter

som är parter i tvisten.

i.Om en domstol, som fattar beslut i skiljedom, finner att en åtgärd vidtagen av

en regional eller lokal regering eller myndighet inom område som tillhör en

fördragsslutande part som förtecknats i bilaga P, del I, inte är förenlig med

detta fördrag, får båda parterna i tvisten åberopa bestämmelserna i bilaga P,

del II.

j.Domstolens kostnader, inklusive ersättningen till dess medlemmar, skall till

lika delar täckas av de fördragsslutande parter, som är parter i tvisten. Dom-

stolen får emellertid efter eget skön besluta att en högre andel av kostnaderna

skall betalas av den ene av de fördragsslutande parter som är part i tvisten.

k.Såvida inte de fördragsslutande parter som är parter i tvisten kommer överens

om annat, skall domstolen ha sitt säte i[REDACTED_EFTERNAMN] och använda lokaler och resurser

tillhörande den permanenta skiljedomstolen.

l.En kopia av skiljedomen skall deponeras hos sekretariatet, som skall hålla den

tillgänglig för alla intresserade.

 Artikel 28

 Icke-tillämpning av artikel 27 på vissa tvister

En tvist mellan de fördragsslutande parterna, som gäller tillämpning eller

tolkning av artiklarna 5 eller 29, skall inte lösas enligt artikel 27 såvida

inte de fördragsslutande parter, som är parter i tvisten, kommer överens om det.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 DEL VI

 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

 Artikel 29

 Interimsbestämmelser för handelsrelaterade frågor

1.Bestämmelserna i denna artikel skall gälla handel med energimaterial och

energiprodukter så länge som en fördragsslutande part inte är fördragsslutande

part i GATT och därtill hörande instrument.

2.a.Handel med energimaterial och energiprodukter mellan fördragsslutande parter

där åtminstone den ena inte är fördragsslutande part i GATT eller ett berört

därtill hörande instrument, skall, med förbehåll för moment b och c och

undantagen och reglerna i Bilaga G, regleras av bestämmelserna i GATT 1947 och

därtill hörande instrument som gällde den 1 mars 1994 och tillämpades av GATT-

parterna inbördes med avseende på energimaterial och energiprodukter, som om

alla parter vore parter i GATT 1947 och därtill hörande instrument.

b.Sådan handel, som bedrivs av en fördragsslutande part, som är en stat som

varit konstituerande medlem av förutvarande Sovjetunionen, får i stället, med

förbehåll för bestämmelserna i bilaga TFU, regleras i en överenskommelse mellan

två eller flera sådana stater till den 1 december 1999 eller tills dess den

berörda parten får tillträde till GATT, beroende på vilket som inträffar först.

c.När det gäller handel mellan två parter i GATT, skall moment a inte gälla om

en av dem inte är part i GATT 1947.

3.Alla signatärer av detta fördrag och alla stater eller regionala

organisationer för ekonomisk integration, som ansluter sig till detta fördrag,

skall den dag då denna undertecknar eller deponerar sitt anslutningsinstrument

ge sekretariatet en lista över alla tullar och andra avgifter, som tas ut på

energimaterial och energiprodukter vid import- eller exporttillfället, med

uppgift om nivån på sådana tullar eller avgifter som tillämpas dagen för

undertecknande eller deposition. Alla ändringar av sådana tullar eller avgifter

skall anmälas till sekretariatet, som skall underrätta de fördragsslutande

parterna om dem.

4.Alla fördragsslutande parter skall sträva efter att inte höja tullar eller

andra avgifter, som tas ut i samband med import eller export

a.när det gäller import av energimaterial och energiprodukter som beskrivs i del

I i listan för vederbörande fördragsslutande part i GATT som avses i artikel II

i GATT, över den nivå, som lagts fast i den listan, om den fördragsslutande

parten är part i GATT,

b.när det gäller export och, när det rör sig om en fördragsslutande part som

inte är part i GATT, import av energimaterial och energiprodukter utöver den

nivå som senast anmälts till sekretariatet, såvida inte annat medges enligt

bestämmelserna i punkt 2 a.

5.En fördragsslutande part får höja sådana tullar eller andra avgifter över den

nivå som anges i punkt 4 endast om

a.det gäller en tull eller annan avgift, som tas ut vid import, när en sådan

åtgärd inte strider mot andra tillämpliga bestämmelser i GATT än bestämmelserna

i GATT 1947 och därtill hörande instrument förtecknade i bilaga G, och

motsvarande bestämmelser i GATT 1994 och därtill hörande instrument, eller

b.vederbörande part, så långt den egna lagstiftningen tillåter, anmält sitt

förslag till sådan ökning till sekretariatet och givit andra berörda

fördragsslutande parter rimliga möjligheter till samråd om förslaget och tagit

hänsyn till anmärkningar från dessa parter.

6.Signatärerna åtar sig att senast den 1 januari 1995, och i syfte att nå en

överenskommelse före den 1 januari 1998, beroende på vad som är lämpligt i

ljuset av utvecklingen inom världshandelssystemet, inleda förhandlingar om

ändring av detta avtal som, beroende på de villkor som där läggs fast, skall

förpliktiga de fördragsslutande parterna att inte höja sådana tullar eller

avgifter utöver den nivå som anges i ändringen.

7.Bilaga D skall gälla för tvister om uppfyllandet av bestämmelserna för handeln

enligt denna artikel och, såvida inte båda fördragsslutande parter avtalar

annat, för tvister som gäller uppfyllandet av artikel 5 mellan fördragsslutande

parter där minst en inte är part i GATT, dock att bilaga D inte skall gälla

någon tvist mellan fördragsslutande parter, som uppstår beträffande ett avtal

som

a.har anmälts i enlighet med och som uppfyller alla andra krav i moment 2 b och

bilaga TFU, eller

b.upprättar ett frihandelsområde eller en tullunion enligt artikel XXIV i GATT.

 Artikel 30

 Utveckling av internationella handelsöverenskommelser

De fördragsslutande parterna åtar sig att, i ljuset av resultaten av Uruguay-

rundan för förhandlingar om multilateral handel som i första hand kommit till

uttryck i slutprotokollet upprättat i Marrakesh den 15 april 1994, senast den 1

juli 1995 eller när detta fördrag träder i kraft, beroende på vilket som

inträffar senast, börja överväga lämpliga förändringar av detta fördrag i syfte

att de skall antas av stadgekonferensen.

 Artikel 31

 Energianknuten utrustning

Den provisoriska stadgekonferensen skall vid sitt första möte påbörja

undersökning av möjligheterna att inlemma energianknuten utrustning i

handelsbestämmelserna i detta fördrag.

 Artikel 32

 Övergångsbestämmelser

Med hänsyn till behovet av tid för anpassning till marknadsekonomins krav, får

en fördragsslutande part som förtecknats i bilaga T tillfälligt skjuta upp det

fullständiga uppfyllandet av sina skyldigheter enligt en eller flera av de

följande bestämmelserna i detta avtal, med förbehåll för villkoren i punkterna

3-6:

Artikel 6.2 och 6.5

Artikel 7.4

Artikel 9.1

Artikel 10.7, särskilda åtgärder

Artikel 14.1 d, enbart rörande transferering av oförbrukade löner

Artikel 20.3

Artikel 22.1 och 22.3

2.Andra fördragsslutande parter skall bistå en fördragsslutande part som, i

överensstämmelse med punkt 1, uppskjutit ett fullständigt uppfyllande av sina

åtaganden, att skapa de förutsättningar som är nödvändiga för att ett sådant

uppskjutande skall kunna avslutas. Detta bistånd får ges i den form parterna

anser bäst svara mot de behov som anmälts enligt punkt 4 c, inklusive, där så är

lämpligt, genom bilaterala eller multilaterala avtal.

3.Tillämpliga bestämmelser, olika steg mot full tillämpning av var och en av

dem, åtgärder som skall vidtas och datum för dessa eller, undantagsvis,

eventuella händelser som erfordras för att varje steg skall kunna uppfyllas och

åtgärder vidtas, är förtecknade i bilaga T för alla fördragsslutande parter som

åberopar övergångsbestämmelser. Alla sådana parter skall vidta den åtgärd som

förtecknats före den dag som i bilaga T angivits för berörd bestämmelse och

steg. Fördragsslutande parter som tillfälligt skjutit upp fullständigt

uppfyllande enligt punkt 1 förbinder sig att helt uppfylla sådana skyldigheter

senast den 1 juli 2001. Om en fördragsslutande part, på grund av särskilda

omständigheter, skulle anse det nödvändigt att begära att sådant tillfälligt

uppskjutande förlängs eller att ytterligare tillfälligt uppskjutande införs, som

inte tidigare förtecknats i bilaga T, skall beslutet om ändring av bilaga T

fattas av stadgekonferensen.

4.En fördragsslutande part som åberopat övergångsbestämmelser skall minst var

tolfte månad till sekretariatet anmäla

a.genomförande av de åtgärder som angivits i dess bilaga T och alla allmänna

framsteg mot fullt uppfyllande,

b.framsteg mot fullt uppfyllande som den fördragsslutande parten räknar med att

göra under de kommande 12 månaderna, problem som väntas och förslag till

åtgärder som planeras för att lösa dessa,

c.behovet av tekniskt bistånd för att underlätta fullföljandet av de steg som i

bilaga T angivits som nödvändiga för fullständigt uppfyllande av detta fördrag,

eller för att lösa problem som anmälts enligt moment b samt för att främja andra

nödvändiga marknadsinriktade reformer och modernisering av energisektorn,

d.alla tänkbara behov av att göra en begäran av det slag som avses i punkt 3.

5.Sekretariatet skall

a.delge anmälningar enligt punkt 4 till alla fördragsslutande parter,

b.informera om och aktivt främja sammankopplingen av behov av och erbjudanden om

tekniskt bistånd enligt punkt 2 och punkt 4 c, varvid befintliga system inom

andra internationella organisationer bör utnyttjas där det är lämpligt,

c.vid slutet av varje sexmånadersperiod tillställa alla fördragsslutande parter

en sammanfattning av anmälningar enligt punkt 4 a och 4 d.

6.Stadgekonferensen skall årligen granska de fördragsslutande parternas framsteg

mot tillämpning av bestämmelserna i denna artikel och samordningen av behov av

och erbjudanden om tekniskt bistånd enligt punkterna 2 och 4 c. I samband med

granskningen får konferensen besluta att vidta lämpliga åtgärder.

 DEL VII

 STRUKTURELLA OCH INSTITUTIONELLA FÖRHÅLLANDEN

 Artikel 33

 Protokoll och förklaringar till energistadgan

1.Stadgekonferensen får lämna bemyndigande till förhandlingar om ett antal

protokoll och förklaringar till energistadgan i syfte att uppfylla stadgans mål

och principer.

2.Alla stadgans signatärer får delta i sådana förhandlingar.

3.En stat eller regional organisation för ekonomisk integration får inte vara

part i ett protokoll eller en förklaring såvida den inte samtidigt är, eller

blir signatärer av stadgan och fördragsslutande part i detta fördrag.

4.Med förbehåll för punkterna 3 och 6 a, skall slutbestämmelser som gäller ett

protokoll läggas fast i det protokollet.

5.Ett protokoll skall endast gälla för fördragsslutande parter som samtycker

till att vara bundna av det och skall inte inkräkta på de rättigheter och

skyldigheter, som tillkommer fördragsslutande parter som inte är parter i

protokollet.

6.a.Ett protokoll får anvisa uppgifter för stadgekonferensen och sekretariatet,

på villkor att detta inte sker genom ändring av ett protokoll med mindre än att

ändringen godkänns av stadgekonferensen. Konferensens godkännande får inte vara

underkastat bestämmelser i protokoll som grundas på bemyndigande enligt moment

b.

b.Ett protokoll som behandlar frågor som skall beslutas av stadgekonferensen

får, med förbehåll för punkt 6 a, i samband därmed ange

i)andra regler för omröstning än de som anges i artikel 36,

ii)att bara parter i protokollet skall anses som fördragsslutande parter för de

ändamål som avses i artikel 36 eller vara röstberättigade enligt reglerna i det

protokollet.

 Artikel 34

 Energistadgekonferensen

1.De fördragsslutande parterna skall regelbundet mötas i energistadgekonferensen

(i det följande kallad stadgekonferensen) där alla fördragsslutande parter skall

ha rätt att ha en företrädare. Ordinarie möten skall hållas med mellanrum som

beslutas av stadgekonferensen.

2.Stadgekonferensen får hålla extraordinära möten vid tidpunkter som beslutas av

konferensen eller på skriftlig begäran från en fördragsslutande part under

förutsättning att begäran får stöd av minst en tredjedel av parterna senast sex

veckor efter det att sekretariatet underrättat parterna om den.

3.Stadgekonferensens uppgifter skall vara att:

a.utföra de åligganden som den givits enligt detta fördrag och dess protokoll,

b.bevaka och underlätta tillämpningen av stadgans principer och bestämmelserna i

detta fördrag och dess protokoll,

c.i enlighet med detta fördrag och protokollen, underlätta samordning av

ändamålsenliga allmänna åtgärder för att uppfylla stadgans principer,

d.pröva och fastställa sekretariatets arbetsprogram,

e.pröva och godkänna sekretariatets årliga räkenskaper och budget,

f.pröva och godkänna eller anta villkor i högkvartersavtal eller andra avtal,

inbegripet privilegier och immuniteter som anses nödvändiga för

stadgekonferensen och sekretariatet,

g.stimulera till samarbetsansträngningar, som syftar till att underlätta och

främja marknadsinriktade reformer och modernisering av energisektorn i de länder

i centrala och östra Europa och förutvarande Sovjetunionen som befinner sig i en

ekonomisk övergångsperiod,

h.bemyndiga till och godkänna mandat för förhandlingar om protokoll och pröva

och anta texter till sådana protokoll samt ändringar av dem,

i.bemyndiga till förhandling om förklaringar och godkänna deras utfärdande,

j.besluta om anslutning till detta fördrag,

k.bemyndiga till förhandlingar om samt pröva och godkänna eller anta

associationsöverenskommelser,

l.pröva och anta texter till ändringar i detta fördrag,

m.pröva och godkänna jämkningar av och tekniska ändringar i bilagorna till detta

fördrag,

n.utse generalsekreterare och fatta alla nödvändiga beslut för sekretariatets

inrättande och funktion, inbegripet uppbyggnad, personalsammansättning och

standardvillkor för anställning av tjänstemän och anställda.

4.När den fullgör sina uppgifter skall stadgekonferensen, i överensstämmelse med

kraven på ekonomi och effektivitet, genom sekretariatet samarbeta med och i

största möjliga omfattning utnyttja tjänster och program hos andra institutioner

och organisationer med beprövad kompetens i frågor som hör samman med målen för

detta fördrag.

5.Stadgekonferensen får inrätta de underorgan, som den anser erforderliga för

fullgörandet av sina uppgifter.

6.Stadgekonferensen skall granska och anta arbetsordning och ekonomiska regler.

7.År 1999 och därefter skall stadgekonferensen med regelbundna mellanrum (längst

fem år), som beslutas av konferensen, grundligt pröva de uppgifter som lagts

fast i detta fördrag, i ljuset av den omfattning i vilken bestämmelserna i

fördraget och protokollen har genomförts. Vid slutet av varje prövningstillfälle

får stadgekonferensen ändra eller avskaffa de uppgifter som anges i punkt 3 och

entlediga sekretariatet.

 Artikel 35

 Sekretariat

1.För uppfyllande av sina uppgifter skall stadgekonferensen ha ett sekretariat

som skall bestå av en generalsekreterare och det minsta möjliga antal övriga

anställda som krävs för effektiv verksamhet.

2.Generalsekreteraren utses av stadgekonferensen. Den första mandatperioden

skall vara på högst fem år.

3.Sekretariatet skall när det utför sitt arbete vara ansvarigt inför och

rapportera till stadgekonferensen.

4.Sekretariatet skall ge stadgekonferensen all erforderlig hjälp för att den

skall kunna uppfylla sina uppgifter samt utföra de uppgifter det har fått sig

ålagda i detta fördrag eller i protokoll samt alla övriga uppgifter som

stadgekonferensen anvisar.

5.Sekretariatet får sluta sådana administrativa avtal och kontrakt, som kan

komma att krävas för att det skall kunna utföra sin uppgifter effektivt.

 Artikel 36

 Omröstning

1.När stadgekonferensen skall fatta beslut krävs att de fördragsslutande parter,

som är närvarande och röstar på konferensens möten, är enhälliga när det gäller

att

a.anta ändringar i detta fördrag med undantag för ändringar i artiklarna 34 och

35 samt bilaga T,

b.godkänna anslutning till detta fördrag enligt artikel 41 för stater eller

regionala organisationer för ekonomisk integration, som inte var undertecknare

av stadgan den 16 juni 1995,

c.bemyndiga till förhandlingar om och godkänna eller anta texter till

associationsavtal,

d.godkänna ändringar i bilagorna EM, NI, G och B,

e.godkänna tekniska ändringar i bilagorna till detta fördrag och

f.godkänna generalsekreterarens utnämningar av paneldeltagare enligt bilaga D,

punkt 7.

De fördragsslutande parterna skall göra sitt yttersta för att nå överenskommelse

genom samförstånd i alla frågor som kräver deras beslut enligt detta fördrag. Om

en överenskommelse inte kan nås i samförstånd gäller punkterna 2-5.

2.Beslut i budgetfrågor som avses i artikel 34.3 e skall fattas av en

kvalificerad majoritet av fördragsslutande parter vars fastställda bidrag enligt

bilaga B tillsammans motsvarar minst tre fjärdedelar av de totala bidragen som

anges i bilagan.

3.Beslut i frågor som avses i artikel 34.7 skall fattas med tre fjärdedels

majoritet av de fördragsslutande parterna.

4. Med undantag för fall som anges i punkterna 1 a-1 f, 2 och 3 samt enligt

punkt 6, skall beslut, som regleras i detta fördrag, fattas med tre fjärdedels

majoritet av de fördragsslutande parter som är närvarande och röstar på

stadgekonferensens möten där sådana frågor skall beslutas.

5.För ändamålen i denna artikel skall fördragsslutande parter som är närvarande

och röstar avse fördragsslutande parter som är närvarande och avger ja- eller

nejröster, dock får stadgekonferensen besluta om procedurregler, som gör det

möjligt för de fördragsslutande parterna att fatta sådana beslut per capsulam.

6.Med undantag för vad som anges i punkt 2, saknar beslut som avses i denna

artikel giltighet om de inte har stöd av en enkel majoritet av de

fördragsslutande parterna.

7.En regional organisation för ekonomisk integration skall när den röstar

förfoga över lika många röster, som den har medlemsstater som är

fördragsslutande parter i detta fördrag. En sådan organisation får emellertid

inte utnyttja sin rösträtt om dess medlemsstater använder sin och omvänt.

8.Om en fördragsslutande part framhärdar i att inte fullgöra sina ekonomiska

förpliktelser enligt detta fördrag får stadgekonferensen helt eller delvis

upphäva dennes rösträtt.

 Artikel 37

 Principer för finansiering

1.De fördragsslutande parterna skall bära sina egna kostnader för deltagande i

möten i stadgekonferensen och eventuella underorgan.

2.Kostnaderna för möten i stadgekonferensen och eventuella underorgan skall

betraktas som sekretariatskostnader.

3.Sekretariatets kostnader skall täckas av de fördragsslutande parterna i

proportion till deras betalningsförmåga enligt vad som lagts fast i bilaga B.

Denna bilagas bestämmelser får ändras i överensstämmelse med artikel 36.1 d.

4.Ett protokoll skall innehålla bestämmelser som säkerställer att alla

sekretariatskostnader som uppstår på grund av protokollet skall täckas av

berörda parter.

5.Stadgekonferensen får även ta emot frivilliga bidrag från en eller flera

fördragsslutande parter eller från andra källor. Kostnader som täcks av sådana

bidrag skall inte betraktas som sekretariatskostnader enligt punkt 3.

 DEL VIII

 SLUTBESTÄMMELSER

 Artikel 38

 Undertecknande

Detta fördrag står öppet för undertecknande i Lissabon från den 17 december 1994

till den 16 juni 1995 av stater och regionala organisationer för ekonomisk

integration som undertecknat stadgan.

 Artikel 39

 Ratifikation, godtagande eller godkännande

Fördraget skall ratificeras, godtas eller godkännas av signatärerna.

Ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument skall deponeras hos

depositarien.

 Artikel 40

 Tillämpning på områden

1. Varje stat eller regional organisation för ekonomisk integration får vid

undertecknande, ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning, i en

förklaring, som deponeras hos depositarien, förklara att fördraget skall vara

bindande för den i fråga om alla eller ett eller flera av de områden vars

internationella förbindelser den ansvarar för. En sådan förklaring träder i

kraft när fördraget träder i kraft för vederbörande fördragsslutande part.

2.Varje fördragsslutande part får vid en senare tidpunkt, genom en förklaring

som deponeras hos depositarien, förpliktiga sig enligt detta fördrag i fråga om

andra områden som anges i förklaringen. När det gäller sådant område skall

fördraget träda i kraft den nittionde dagen efter det att depositarien mottagit

förklaringen.

3.En förklaring som avgivits enligt de två föregående punkterna kan, när det

gäller områden som anges i den, återkallas genom meddelande till depositarien.

Återkallandet skall, med förbehåll för artikel 47.3, träda i kraft ett år efter

den dag då depositarien mottog ett sådant meddelande.

4.Definitionen av område i artikel 1.10 skall tolkas så att den är tillämplig på

varje förklaring som deponerats enligt denna artikel.

 Artikel 41

 Anslutning

Detta fördrag skall, från den dag då det stängs för undertecknande, stå öppet

för anslutning av stater och regionala organisationer för ekonomisk integration

som undertecknat stadgan, på villkor som skall godkännas av stadgekonferensen.

Anslutningsinstrumenten skall deponeras hos depositarien.

 Artikel 42

 Ändringar

1.Varje fördragsslutande part får föreslå ändringar i detta fördrag.

2.Sekretariatet skall överlämna texten till en föreslagen ändring till de

fördragsslutande parterna minst tre månader innan den läggs fram för antagande

av stadgekonferensen.

3.Sekretariatet skall underrätta depositarien om ändringar i detta fördrag, som

antagits av stadgekonferensen. Depositarien skall överlämna ändringarna till

alla fördragsslutande parter för ratifikation, godtagande eller godkännande.

4.Ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument avseende ändringar i

detta fördrag skall deponeras hos depositarien. Ändringarna träder i kraft

mellan fördragsslutande parter som ratificerat, godtagit eller godkänt dem den

nittionde dagen efter det att depositarien erhållit ratifikations-, godtagande

eller godkännandeinstrument från minst tre fjärdedelar av parterna. Därefter

skall ändringarna träda i kraft för alla övriga fördragsslutande parter den

nittionde dagen efter det att de deponerat sina ratifikations-, godtagande eller

godkännandeinstrument avseende ändringarna.

 Artikel 43

 Associationsavtal

1.Stadgekonferensen får bemyndiga till förhandlingar om associationsavtal med

stater eller regionala organisationer för ekonomisk integration eller med

internationella organisationer, i syfte att fullfölja målen och principerna i

stadgan och bestämmelserna i detta fördrag och ett eller flera protokoll.

2.De förbindelser, som upprättas med en associerad stat, regional organisation

för ekonomisk integration eller internationell organisation samt de rättigheter

och skyldigheter, som tillkommer en sådan, skall vara anpassade till de

särskilda omständigheterna för associationen och skall i varje enskilt fall

anges i associationsavtalet.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 Artikel 44

 Ikraftträdande

1.Detta fördrag träder i kraft den nittionde dagen efter deponering av det

trettionde ratifikations-, antagande-, godkännande- eller

anslutningsinstrumentet från en stat eller regional organisation för ekonomisk

integration, som är undertecknare av stadgan den 16 juni 1995.

2.För varje stat eller regional organisation för ekonomisk integration som

ratificerar, antar eller godkänner detta fördrag eller ansluter sig till det

efter deponeringen av det trettionde ratifikations-, antagande- eller

godkännandeinstrumentet, träder det i kraft den nittionde dagen efter det att

respektive stat eller regionala organisation för ekonomisk integration deponerat

sitt ratifikations-, antagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument.

3.För de ändamål som avses i punkt 1, skall ett instrument som deponeras av en

regional organisation för ekonomisk integration inte betraktas som tillägg till

de instrument som deponerats av organisationens medlemsstater.

 Artikel 45

 Provisorisk tillämpning

1.Varje signatär samtycker till att provisoriskt tillämpa detta fördrag i

avvaktan på att det skall träda i kraft för den enligt artikel 44, i den

omfattning som en provisorisk tillämpning inte strider mot dess författning,

lagar eller förordningar.

2.a.Oavsett punkt 1, får en signatär, i samband med undertecknandet, till

depositarien överlämna en förklaring om att den inte har möjlighet att godkänna

provisorisk tillämpning. Skyldigheten enligt punkt 1 skall inte gälla en

signatär som avger en sådan förklaring. Signatären får när som helst återkalla

förklaringen genom skriftligt meddelande till depositarien.

b.Varken en signatär som avger en förklaring enligt punkt 2 a eller en sådan

signatärs investerare kan göra anspråk på förmåner som följer av provisorisk

tillämpning enligt punkt 1.

c.Oaktat vad som sagts i punkt 2 a, skall en signatär som lämnar en förklaring

enligt punkt 2 a provisoriskt tillämpa del VII i avvaktan på att fördraget skall

träda i kraft för den enligt artikel 44, i den omfattning som en sådan

provisorisk tillämpning inte strider mot dess lagar och andra författningar.

3.a.En signatär får avsluta sin provisoriska tillämpning av detta fördrag genom

skriftligt meddelande till depositarien om sin avsikt att inte bli part i

fördraget. En signatärs uppsägning av provisorisk tillämpning träder i kraft 60

dagar efter den dag då depositarien tar emot skriftligt meddelande från

signatären.

b.Om en signatär avslutar provisorisk tillämpning enligt punkt 3 a, skall

signatärens skyldighet enligt punkt 1 att tillämpa del III och V på

investeringar som under sådan provisorisk tillämpning görs inom dennes område av

investerare från andra signatärer, ändå förbli gällande för dessa investeringar

under tjugo år efter den faktiska upphörandedagen, såvida inte annat föreskrivs

i punkt 2 c.

c.Punkt 2 b skall inte gälla signatärer förtecknade i bilaga PA. En signatär

skall avföras från förteckningen i bilaga PA sedan ansökan om detta överlämnats

till depositarien.

4.I avvaktan på att detta fördrag skall träda i kraft skall signatärerna

regelbundet mötas i den provisoriska stadgekonferensen vars första möte skall

sammankallas av det provisoriska sekretariat som avses i punkt 5, senast 180

dagar efter det att fördraget öppnats för undertecknande enligt artikel 38.

5.Sekretariatets funktioner skall utföras på interimsbasis av ett provisoriskt

sekretariat tills dess att fördraget träder i kraft enligt artikel 44 och ett

sekretariat upprättats.

6.Signatärerna skall, i enlighet med bestämmelserna i punkt 1 eller punkt 2 c,

beroende på vad som är tilllämpligt, bidra till kostnaderna för det provisoriska

sekretariatet, som om signatärerna vore fördragsslutande parter enligt artikel

37.3. Alla ändringar i bilaga B som gjorts av signatärerna skall upphöra att

gälla när fördraget träder i kraft.

7.En stat eller regional organisation för ekonomisk integration som, innan detta

fördrag träder i kraft, ansluter sig till det i enlighet med artikel 41 skall, i

avvaktan på fördragets ikraftträdande, ha samma rättigheter och skyldigheter som

en signatär har enligt denna artikel.

 Artikel 46

 Reservationer

Inga reservationer får göras mot fördraget.

 Artikel 47

 Frånträde

1.En fördragsslutande part kan när som helst, fem år efter den dag då detta

fördrag trätt i kraft för den parten, frånträda fördraget genom skriftlig

notifikation till depositarien.

2.Varje sådant frånträde träder i kraft ett år efter den dag då depositarien

erhållit notifikationen om frånträde, eller vid en senare tidpunkt som kan vara

angiven i denna.

3.Bestämmelserna i detta fördrag skall fortsätta att gälla, under en period av

20 år från det att en fördragsslutande parts frånträde trätt i kraft, för

investeringar som gjorts i en sådan fördragsslutande parts område av andra

fördragsslutande parters investerare liksom för investeringar i andra

fördragsslutande parters områden gjorda av en sådan fördragsslutande parts

investerare.

4.Alla protokoll, som en fördragsslutande part är part i, upphör att gälla i och

med att frånträdet träder i kraft för denna part.

 Artikel 48

 Bilagornas och beslutens status

Bilagorna till detta fördrag och de beslut som anges i bilaga 2 till

slutdokumentet från Europeiska energistadgekonferensen undertecknat i Lissabon

den 17 december 1994, är integrerade delar av detta fördrag.

 Artikel 49

 Depositarie

Republiken Portugals regering skall vara depositarie för detta fördrag.

 Artikel 50

 Autentiska texter

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade,

undertecknat detta fördrag på engelska, franska, tyska, italienska, ryska och

spanska, där varje text har lika giltighet, i ett original som skall deponeras

hos republiken Portugals regering som skedde i Lissabon den sjuttonde december

nittonhundranittiofyra.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 BILAGOR TILL ENERGISTADGEFÖRDRAGET

 INNEHÅLLSFÖRTECKNING

--------------------------------------------------------------------------------

---------

--------------------------------------------------------------------------------

---------

1.Bilaga EM

 Energimaterial och energiprodukter

 (enligt artikel 1.4)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

2. Bilaga NI

 Energimaterial och energiprodukter som inte omfattas av

 definitionen av "ekonomisk verksamhet inom energisektorn"

 (enligt artikel 1.5)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

3.Bilaga TRM

 Anmälan och avveckling (TRIM:s)

 (enligt artikel 5.4)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

4.Bilaga N

 Förteckning över fördragsslutande parter som kräver att en

 transitering skall omfatta minst tre olika områden

 (enligt artikel 7.10 a)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

5.Bilaga VC

 Förteckning över fördragsslutande parter som gjort frivilliga,

 bindande åtaganden enligt artikel 10.3

 (enligt artikel 10.6)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

6.Bilaga ID

 Förteckning över fördragsslutande parter som inte tillåter att en

 investerare på nytt hänskjuter samma tvist till internationell

 skiljedom i ett senare skede enligt artikel 26

 (enligt artikel 26.3 b i)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

7.Bilaga IA

 Förteckning över fördragsslutande parter som inte tillåter att en

 investerare eller en fördragsslutande part hänskjuter en tvist som

 gäller sista meningen i artikel 10.1 Till internationell skiljedom

 (enligt artiklarna 26.3 c och 27.2)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

8.Bilaga P

 Särskild procedur för subnationell tvistlösning

 (enligt artikel 27.3 i)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

9.Bilaga G

 Undantag och regler för tillämpning av bestämmelserna i gatt och

 därtill hörande instrument

 (enligt artikel 29.2 a)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

10. Bilaga TFU

 Bestämmelser rörande handelsöverenskommelser mellan stater som varit

 konstituerande delar av förutvarande Sovjetunionen

 (enligt artikel 29.2 b)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

11. Bilaga D

 Interimsbestämmelser rörande lösning av handelstvister

 (enligt artikel 29.7)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

12. Bilaga B

 System för fördelning av kostnader föranledda av stadgan

 (enligt artikel 37.3).

--------------------------------------------------------------------------------

---------

13. Bilaga PA

 Förteckning över signatärer som inte godkänner skyldighet att

 provisoriskt

 tillämpa artikel 45.3 b

 (enligt artikel 45.3 c)

--------------------------------------------------------------------------------

---------

14. Bilaga T

 De fördragsslutande parternas övergångsåtgärder

 (enligt artikel 32.1)

 1. BILAGA EM

 ENERGIMATERIAL OCH ENERGIPRODUKTER

 (enligt artikel 1.4)

Kärnenergi

26.12 Uran- och toriummalmer och koncentrat

26.12.10 Uranmalm och koncentrat

26.12.20 Toriummalmer och koncentrat

28.44 Radioaktiva kemiska grundämnen och radioaktiva isotoper (inbegripet

 klyvbara och fertila kemiska grundämnen och isotoper) och föreningar av

 dessa, blandningar och återstoder som innehåller dessa produkter

28.44.10 Naturligt uran och föreningar som innehåller detta

28.44.20 Uran som berikats med U235 och dess föreningar, plutonium och dess

 föreningar

28.44.30 Uran med sänkt innehåll av U235 och dess föreningar, torium och dess

 föreningar

28.44.40 Radioaktiva grundämnen och isotoper och radioaktiva föreningar med

 undantag för 28.44.10, 28.44.20 eller 28.44.30

28.44.50 Använda (bestrålade) bränsleelement (stavar) från kärnreaktorer

28.45.10 Tungt vatten (deuteriumoxid)

Kol, naturgas, olja och oljeprodukter, elenergi

27.02 Brunkol, även agglomererad, dock inte gagat (jet)

27.01 Stenkol, briketter och liknande fasta bränslen framställda av stenkol

27.03 Torv (inbegripet torvströ), även agglomererad

27.04 Koks (inbegripet lågtemperaturkoks) av stenkol, brunkol eller torv,

 även agglomererad; retortkol

27.05 Kolgas, vattengas, generatorgas och liknande gaser, andra än

 petroleumgaser och andra gasformiga kolväten

27.06 Stenkols-, brunkols- och torvtjära samt andra mineraltjäror, även

 separerade eller delvis destillerade (toppade), inbegripet s.k.

 preparerad tjära

27.07 Oljor och andra produkter erhållna genom destillation av

 högtemperaturtjära från stenkol; liknande produkter i vilka vikten av

 de aromatiska beståndsdelarna överstiger vikten av de ickearomatiska

 beståndsdelarna (t.ex. bensol, toluen, xylon, naftalen, andra

 aromatiska kolväteblandningar, fenoler, kreosotoljor och andra)

27.08 Stenkolstjärbeck och annat mineraltjärbeck samt koks av sådant beck

27.09 Råolja erhållen ur petroleum eller ur bituminösa mineral

27.10 Oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral, andra än

 råolja

27.11 Petroleumgaser och andra gasformiga kolväten:

 Flytande:

 naturgas

 propan

 butan

 etylen, propylen, botulen och butadien (27.11.14)

 övriga

 Gasformiga:

 naturgas

 övriga

27.13 Petroleumkoks, petroleumbitumen (asfalt) och andra återstoder från

 oljor erhållna ur petroleum eller ur bituminösa mineral

27.14 Naturlig bitumen och naturasfalt; bituminösa skiffrar och oljeskiffrar

 samt naturlig bitumenhaltig sand; asfaltit och asfaltsten

27.15 Bituminösa blandningar baserade på naturasfalt, naturlig bitumen,

 petroleumbitumen, mineraltjära eller mineraltjärbeck (t.ex.

 asfaltmastix, "cut backs")

27.16 Elenergi

Annan energi

44.01.10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller

 liknande

44.02 Träkol (inbegripet kol från skal eller nötskal), även agglomerat.

 2. BILAGA NI

ENERGIMATERIAL OCH ENERGIPRODUKTER SOM INTE OMFATTAS AV DEFINITIONEN AV

 EKONOMISK VERKSAMHET INOM ENERGISEKTORN

 (enligt artikel 1.5)

27.07 Oljor och andra produkter erhållna genom destillation av

 högtemperaturtjära från stenkol; liknande produkter i vilka vikten av

 de aromatiska beståndsdelarna överstiger vikten av de ickearomatiska

 beståndsdelarna (t.ex. bensol, toluen, xylon, naftalen, andra

 aromatiska kolväteblandningar, fenoler, kreosotoljor och andra)

44.01.10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller

 liknande

44.02 Träkol (inbegripet kol från skal eller nötskal), även agglomerat

 3. BILAGA TRM

 ANMÄLAN OCH AVVECKLING (TRIM:s)

 (enligt artikel 5.4)

1. Alla föredragsslutande parter skall till sekretariatet anmäla alla

 handelsrelaterade investeringsåtgärder som de tillämpar som inte står i

 överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 5 inom

 a) 90 dagar efter det att detta fördrag trätt i kraft, om parten är part i

 GATT, eller

 b) 12 månader efter det att detta fördrag trätt i kraft, om parten inte är

 part i GATT.

 Handelsrelaterade investeringsåtgärder som har allmän eller särskild

 tillämpning skall anmälas med uppgifter om deras huvuddrag.

2. Om det rör sig om handelsrelaterade investeringsåtgärder som tillämpas med

 stöd av diskretionärt bemyndigande, skall varje enskild tillämpning anmälas.

 Information som skulle kunna skada enskilda företags legitima

 affärsintressen behöver inte lämnas.

3. Alla fördragsslutande parter skall avskaffa alla handelsrelaterade

 investeringsåtgärder som anmälts enligt punkt 1 inom

 a) två år från den dag då detta fördrag träder i kraft för en part som är

 part i GATT, eller

 b) tre år från den dag då detta fördrag träder i kraft, om parten inte är

 part i GATT.

4. Under den tid som gäller enligt punkt 3 skall parterna inte ändra villkoren

 för någon handelsrelaterad investeringsåtgärd som de anmält enligt punkt 1 i

 förhållande till de villkor som gällde den dag då detta fördrag trädde i

 kraft, på sådant sätt att graden av oförenlighet med bestämmelserna i

 artikel 5 i fördraget ökar.

5. Trots vad som sagts i punkt 4 får en fördragsslutande part, för att inte

 missgynna etablerade företag som är föremål för handelsrelaterade

 investeringsåtgärder som anmälts enligt punkt 1, under avvecklingsperioden

 tillämpa samma handelsrelaterade investeringsåtgärder på en ny investering

 när

 a) produkterna av en sådan investering är av samma slag som de etablerade

 företagens produkter och

 b) denna tillämpning är nödvändig för att undvika att snedvrida

 konkurrensförhållandena mellan den nya investeringen och de etablerade

 företagen.

 Varje handelsrelaterad investeringsåtgärd som på detta sätt tillämpas på en

 ny investering skall anmälas till sekretariatet. Villkoren i sådana

 handelsrelaterade investeringsåtgärder skall ha samma konkurrenspåverkande

 effekt som de som gäller för de etablerade företagen och de skall upphöra

 vid samma tidpunkt.

6. När en stat eller regional organisation för ekonomisk integration tillträder

 detta fördrag sedan det trätt i kraft skall

 a) anmälan enligt punkterna 1 och 2 göras den senaste dag som gäller enligt

 punkt 1, eller den dag då anslutningsinstrumentet deponeras och

 b) slutet av avvecklingsperioden inte inträffa efter sista tillämpliga datum

 enligt punkt 3, eller efter den dag då fördraget träder i kraft för

 staten eller den regionala organisationen i fråga.

 4. BILAGA N

FÖRTECKNING ÖVER FÖRDRAGSSLUTANDE PARTER SOM KRÄVER ATT EN TRANSITERING SKALL

OMFATTA MINST TRE OLIKA OMRÅDEN

 (enligt artikel 7.10 a)

1. Canada och Amerikas förenta stater

 5. BILAGA VC

FÖRTECKNING ÖVER FÖRDRAGSSLUTANDE PARTER SOM GJORT FRIVILLIGA BINDANDE ÅTAGANDEN

ENLIGT ARTIKEL 10.3

 (enligt artikel 10.6)

 6. BILAGA ID

FÖRTECKNING ÖVER FÖRDRAGSSLUTANDE PARTER SOM INTE TILLÅTER ATT EN INVESTERARE PÅ

NYTT HÄNSKJUTER SAMMA TVIST TILL INTERNATIONELL SKILJEDOM I ETT SENARE SKEDE

ENLIGT ARTIKEL 26

 (enligt artikel 26.3 b i)

------------------------------------------------------------------

1. Australien 13. Italien

2. Azerbajdzjan 14. Japan

3. Bulgarien 15. Kazakstan

4. Canada 16. Norge

5. Kroatien 17. Polen

6. Cypern 18. Portugal

7. Tjeckien 19. Rumänien

8. Europeiska gemenskaperna 20. Ryssland

9. Finland 21. Slovenien

10. Grekland 22. Spanien

11. Ungern 23. Sverige

12. Irland 24. Amerikas förenta stater

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

------------------------------------------------------------------

 7. BILAGA IA

FÖRTECKNING ÖVER FÖRDRAGSSLUTANDE PARTER SOM INTE TILLÅTER ATT EN INVESTERARE

ELLER EN FÖRDRAGSSLUTANDE PART HÄNSKJUTER EN TVIST RÖRANDE DEN SISTA MENINGEN I

ARTIKEL 10.1 TILL INTERNATIONELL SKILJEDOM

 (enligt artiklarna 26.3 c och 27.2)

1. Australien

2. Canada

3. Ungern

4. Norge

 8. BILAGA P

 SÄRSKILD PROCEDUR FÖR SUBNATIONELL TVISTLÖSNING

 (enligt artikel 27.3 i)

DEL I

1. Canada

2. Australien

DEL II

1. Om domstolen i sin skiljedom finner att en åtgärd vidtagen av en regional

 eller lokal regering eller myndighet i en fördragsslutande part (i det

 följande kallad ansvarig part) inte står i överensstämmelse med en

 bestämmelse i detta fördrag, skall ansvarig part vidta sådana rimliga

 åtgärder som står till dess förfogande för att säkerställa att fördraget

 uppfylls med hänsyn till åtgärden i fråga.

2. Ansvarig part skall inom 30 dagar från den dag då beslutet fattas,

 tillställa sekretariatet skriftlig underrättelse om sina avsikter att

 säkerställa att fördraget uppfylls med hänsyn till åtgärden. Sekretariatet

 skall lägga fram anmälan till stadgekonferensen vid tidigast möjliga

 tillfälle och senast vid konferensens första möte efter mottagandet av

 underrättelsen. Om det inte är praktiskt möjligt att omedelbart uppfylla

 fördraget, skall ansvarig part ges rimlig tid för att åstadkomma detta. Den

 rimliga tidsperioden skall avtalas mellan båda parter i tvisten. Om en sådan

 överenskommelse inte skulle nås, skall ansvarig part föreslå en rimlig

 period för stadgekonferensens godkännande.

3. Om ansvarig part misslyckas med att inom den rimliga tiden säkerställa att

 åtgärden uppfyller fördraget, skall denne på begäran av den andra

 fördragsslutande parten som är part i tvisten (i det följande kallad drabbad

 part) sträva efter att komma överens med drabbad part om lämplig ersättning

 som en ömsesidigt tillfredsställande lösning på tvisten.

4. Om överenskommelse om en tillfredsställande ersättning inte kunnat nås inom

 20 dagar från drabbad parts begäran, får denne, med stadgekonferensens

 medgivande, upphäva delar av sina skyldigheter gentemot ansvarig part enligt

 fördraget, i en omfattning som drabbad part anser motsvarar de rättigheter

 denne själv förvägrats genom åtgärden i fråga, intill dess att parterna nått

 en överenskommelse om en lösning av tvisten, eller tills dess att den

 felaktiga åtgärden bringats i överensstämmelse med fördraget.

5. Vid överväganden om vilka åtaganden som skall upphävas, skall drabbad part

 tillämpa följande principer och tillvägagångssätt:

 a) Drabbad part skall först söka upphäva skyldigheter som gäller den del av

 fördraget som domstolen förklarat att åtgärden brutit mot.

 b) Om drabbad part anser att det inte är genomförbart eller effektivt att

 upphäva skyldigheter som gäller samma del av fördraget, får denne ansöka

 om att upphäva skyldigheter enligt andra delar av fördraget. Om drabbad

 part beslutar söka stadgekonferensens tillstånd att upphäva skyldigheter

 enligt denna punkt, skall skälen till detta anges i ansökan.

6. Efter skriftlig begäran från ansvarig part, överlämnad till drabbad part och

 till ordföranden i den skiljedomstol som fattade beslutet, skall domstolen

 avgöra om de skyldigheter som upphävts av drabbad part ligger på en oskälig

 nivå och, om så är fallet, i vilken utsträckning. Om domstolen inte kan

 rekonstrueras, skall sådant beslut fattas av en eller flera skiljedomare

 utsedda av generalsekreteraren. Beslut enligt denna punkt skall fattas inom

 60 dagar från begäran hos domstolen eller från generalsekreterarens

 utnämning av skiljedomare. Skyldigheterna får inte upphävas så länge beslut

 inte fattats. Besluten skall vara slutliga och bindande.

7. Vid upphävande av skyldigheter gentemot en ansvarig part skall en drabbad

 part på alla sätt söka undvika att skada andra fördragsslutande parters

 rättigheter enligt fördraget.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 9. BILAGA G

UNDANTAG OCH REGLER FÖR TILLÄMPNING AV BESTÄMMELSERNA I GATT OCH DÄRTILL HÖRANDE

INSTRUMENT

 (enligt artikel 29.2 a)

1. Följande bestämmelser i GATT 1947 och därtill hörande instrument skall inte

 tillämpas i samband med artikel 29.2 a:

 a) Allmänna tull- och handelsavtalet

 II Listor över medgivanden (och listorna till GATT-avtalet)

 IV Särskilda bestämmelser angående kinematografiska filmer

 XV Anordningar på valutaområdet

 XVIII Statlig hjälp till ekonomisk utveckling

 XXII Samråd

 XXIII Upphävande eller minskning av förmåner

 XXV Gemensamma åtgärder av de avtalsslutande parterna

 XXVI Godtagande. Ikraftträdande och registrering

 XXVII Innehållande eller frånträdande av medgivanden

 XXVIII Ändringar i listor

 XXVIIIbis Tullförhandlingar

 XXIX Förhållandet mellan detta avtal och Havannastadgan

 XXX Ändringar

 XXXI Frånträdande

 XXXII Avtalsslutande parter

 XXXIII Anslutning

 XXXV Undantag från tillämpningen av avtalet mellan vissa avtalsslutande

 parter

 XXXVI Principer och syften

 XXXVII Åtaganden

 XXXVIII Gemensamma åtgärder

 Bilaga HAvseende artikel XXVI

 Bilaga IAnteckningar och tilläggsbestämmelser (rörande ovanstående

 artiklar i GATT)

 Skyddsåtgärder för utvecklingsändamål

 Överenskommelse om anmälan, samråd, tvistlösning och övervakning

 b) Till GATT hörande instrument

 i. Överenskommelse rörande tekniska handelshinder (kod för standarder)

 Ingress (punkterna 1, 8 och 9)

 1.3 Allmänna bestämmelser

 2.6.4 Centrala regeringsorgans förberedelser för, samt antagande och

 tillämpning av tekniska regler och standarder

 10.6 Information om tekniska förordningar, standarder och

 certifieringssystem

 11 Tekniskt bistånd till andra parter

 12 Särskild och differentierad behandling av utvecklingsländer

 13 Kommittén för tekniska handelshinder

 14 Konsultationer och biläggande av tvister

 15 Slutbestämmelser (förutom 15.5 och 15.13)

 Bilaga 2Tekniska expertgrupper

 Bilaga 3 Paneler

 ii. Överenskommelse om statlig upphandling

 iii.Överenskommelse om tolkning och tillämpning av artiklarna VI, XVI och

 XXIII (subventioner och utjämningsåtgärder)

 10 Exportsubventioner för vissa råvaror

 12 Konsultationer

 13 Förlikning, bilägande av tvister och bemyndigade motåtgärder

 14 Utvecklingsländer

 16 Kommittén för subventioner och utjämningsåtgärder

 17 Förlikning

 18 Biläggande av tvister

 19.2 Godkännande och anslutning

 19.4 Ikraftträdande

 19.5 aNationell lagstiftning

 19.6 Översyn

 19.7 Ändringar

 19.8 Frånträdande

 19.9 Undantag från tillämpningen av denna överenskommelse mellan

 vissa signatärer

 19.11 Sekretariat

 19.12 Deposition

 19.13 Registrering

 iv. Överenskommelse om tillämpning av artikel VII (tullvärdeberäkning)

 1.2 b ivTransaktionsvärde

 11.1 Beslut om tullvärde

 14 Tillämpning av bilagor (andra meningen)

 18 Institutioner (kommittén för tullvärdering)

 19 Konsultationer

 20 Biläggande av tvister

 21 Särskild och differentierad behandling av utvecklingsländer

 22 Godkännande och anslutning

 24 Ikraftträdande

 25.1 Nationell lagstiftning

 26 Översyn

 27 Ändringar

 28 Frånträdande

 29 Sekretariat

 30 Deposition

 31 Registrering

 Bilaga IITeknisk kommitté för tullvärdering

 Bilaga IIIAd hoc-paneler

Protokoll till överenskommelse om tillämpning av artikel VII (utom 1.7 och 1.8,

med nödvändig anpassning av terminologi)

 v. Överenskommelse om importlicensprocedurer

 1.4 Allmänna bestämmelser (sista meningen)

 2.2 Automatisk importlicensiering (fotnot 2)

 4 Institutioner, konsultationer och biläggande av tvister

 5 Slutbestämmelser (utom punkt 2)

 vi. Överenskommelse om tillämpning av artikel VI (antidumpningskod)

 13 Utvecklingsländer

 14 Kommittén för antidumpningsåtgärder

 15 Konsultationer, förlikning och biläggande av tvister

 16 Slutbestämmelser (utom punkterna 1 och 3).

 vii.Internationella nötköttsavtalet

 viii.Internationella mejerivaruavtalet

 ix. Överenskommelse om handel med civila flygplan

 x. Förklaring om handelsåtgärder för betalningsbalansändamål

 c) Alla andra bestämmelser i GATT eller därtill hörande instrument som

gäller:

 i. regeringsbistånd för ekonomisk utveckling och behandling av

 utvecklingsländer, med undantag för punkterna 1 och 4 i beslut den 28

 november 1979 (L/4903) om differentierad och fömånligare behandling,

 ömsesidighet och ökad medverkan för utvecklingsländerna.

 ii. upprättande av expertkommittéer och andra underordnade organ samt

 deras drift

 iii.undertecknande, anslutning, ikraftträdande, frånträdande, deposition

 och registrering.

 d) Alla överenskommelser, avtal, beslut, tolkningar eller andra gemensamma

 åtgärder enligt bestämmelserna i momenten a till c.

2. De fördragsslutande parterna skall, så långt det är praktiskt möjligt inom

 ramen för andra bestämmelser i detta fördrag, tillämpa bestämmelserna i

 förklaringen om handelsåtgärder för betalningsbalansändamål på åtgärder som

 vidtas av fördragsslutande parter som inte är parter i GATT.

3. När det gäller anmälningar som krävs i de bestämmelser som skall tillämpas

enligt artikel 29.2 a:

 a) De fördragsslutande parter som inte är parter i GATT eller därtill

 hörande instrument skall rikta sina anmälningar till sekretariatet.

 Sekretariatet skall sända kopior av anmälningarna till alla

 fördragsslutande parter. Anmälningar till sekretariatet skall utformas på

 ett av de för detta avtal giltiga språken. Bilagor får dock vara på

 endast en fördragsslutande parts eget språk.

 b) Dessa krav skall inte gälla fördragsslutande parter i detta avtal som

 också är parter i GATT och därtill hörande instrument, som innehåller

 sina egna anmälningskrav.

4. Handel med nukleärt material får regleras genom avtal till vilka hänvisning

 gjorts i de förklaringar rörande denna punkt som ingår i Europeiska

 energistadgekonferensens slutakt.

 10. BILAGA TFU

BESTÄMMELSER OM HANDELSAVTAL MELLAN STATER SOM VARIT KONSTITUERANDE DELAR AV

FÖRUTVARANDE SOVJETUNIONEN

 (enligt artikel 29.2 b)

1. Överenskommelser som avses i artikel 29.2 b skall skriftligt anmälas till

 sekretariatet av parterna i sådana överenskommelser, eller på deras vägnar,

 som undertecknar eller tillträder detta fördrag:

 a) när det gäller en överenskommelse som är i kraft tre månader efter den

 dag då den första av dess parter undertecknar eller deponerar sitt

 anslutningsinstrument till fördraget, senast sex månader efter dagen för

 undertecknande eller deposition, och

 b) när det gäller en överenskommelse som träder i kraft efter den dag som

 avses i moment a, så lång tid före ikraftträdandet att andra stater eller

 regionala organisationer för ekonomisk integration som har undertecknat

 eller anslutit sig till fördraget (i det följande kallade berörda parter)

 har rimliga möjligheter att granska överenskommelsen och göra

 framställningar om den till dess parter och till stadgekonferensen, innan

 överenskommelsen träder i kraft.

2. Anmälan skall innehålla:

 a) kopior av överenskommelsens originaltext på alla de språk på vilka den

 har undertecknats,

 b) en beskrivning av de energimaterial och energiprodukter överenskommelsen

 gäller, med hänvisning till punkterna i bilaga EM,

 c) en separat förklaring för varje berörd bestämmelse i GATT och därtill

 hörande instrument, som skall tillämpas enligt artikel 29.2 a, av de

 omständigheter som gör det omöjligt eller ogörligt för parterna i

 överenskommelsen att helt uppfylla respektive bestämmelse,

 d) de konkreta åtgärder som varje part i överenskommelsen skall vidta för

 att förbättra de förhållanden som avses i moment c och

 e) en beskrivning av parternas program för att nå en successiv begränsning

 och slutlig avveckling av de avvikande bestämmelserna i överenskommelsen.

3. Parterna i en överenskommelse som anmälts enligt punkt 1 skall ge berörda

 parter rimligt tillfälle till samråd i fråga om överenskommelsen och ta

 hänsyn till deras framställningar. På begäran av en berörd part skall

 överenskommelsen prövas av stadgekonferensen som kan besluta att anta

 rekommendationer med avseende på den.

4. Stadgekonferensen skall regelbundet granska tillämpningen av

 överenskommelser som anmälts enligt punkt 1 och de framsteg som gjorts mot

 avveckling av deras bestämmelser som avviker från bestämmelserna i GATT och

 därtill hörande instrument som skall tillämpas enligt artikel 29.2 a. På

 begäran av en berörd part får stadgekonferensen besluta om att anta

 rekommendationer beträffande en sådan överenskommelse.

5. Överenskommelser som beskrivits i artikel 29.2 b. kan i särskilda nödfall

 tillåtas träda i kraft utan anmälan och samråd enligt punkterna 1 b, 2 och

 3, under förutsättning att anmälan sker och tillfälle ges för samråd så

 snart som möjligt. I sådana fall skall parterna i överenskommelsen ändå

 anmäla texten till den enligt punkt 2 a så snart det träder i kraft.

6. Fördragsslutande parter som är eller blir parter i en överenskommelse enligt

 artikel 29.2 b, förbinder sig att begränsa dess avvikelser från

 bestämmelserna i GATT och därtill hörande instrument som skall tillämpas

 enligt artikel 29.2 a, till vad som är nödvändigt av hänsyn till

 omständigheterna och att tillämpa överenskommelsen på sätt som medför minsta

 möjliga avvikelse från dessa bestämmelser. Parterna skall göra allt för att

 avhjälpa brister med beaktande av framställningar av berörda parter och

 rekommendationer från stadgekonferensen.

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 11. BILAGA D

 INTERIMSBESTÄMMELSER FÖR LÖSNING AV HANDELSTVISTER

 (enligt artikel 29.7)

1. a) De fördragsslutande parterna skall i sina inbördes relationer göra allt

 för att genom samarbete och samråd nå ömsesidigt tillfredsställande

 lösningar på tvister om befintliga åtgärder som i väsentlig grad kan få

 inflytande på uppfyllandet av handelsbestämmelserna enligt artiklarna 5

 eller 29.

 b) En fördragsslutande part får skriftligen hos annan fördragsslutande part

 begära samråd om en åtgärd som den senare vidtagit och som den

 förstnämnde anser kan ha betydande effekter på uppfyllandet av

 bestämmelser för handeln enligt artiklarna 5 eller 29. En

 fördragsslutande part som begär samråd skall i största möjliga

 utsträckning ange den åtgärd som klagomålet gäller samt vilka

 bestämmelser i artikel 5 eller 29 och i GATT och därtill hörande

 instrument som denne finner relevant. Begäran om samråd enligt denna

 punkt skall anmälas till sekretariatet, som regelbundet skall informera

 de fördragsslutande parterna om sådana anmälningar.

 c) En fördragsslutande part skall behandla all information som är hemlig,

 eller gäller egendomsrätt och definierats som hemlig och som ingår i

 eller mottagits som svar på skriftlig begäran, eller som mottagits under

 loppet av ett samråd, på samma sätt som informationen behandlas av den

 fördragsslutande part som lämnar den.

 d) När fördragsslutande parter som deltar i samråd eller annan form för

 tvistlösning, söker lösa frågor som en fördragsslutande part anser

 påverkar uppfyllandet av handelsbestämmelser enligt artikel 5 eller 29

 mellan denne och annan fördragsslutande part, skall de göra allt för att

 undvika en lösning som drabbar andra fördragsslutande parters handel.

2. a) Om de fördragsslutande parterna, inom 60 dagar från mottagandet av

 begäran om samråd enligt punkt 1 b, inte löst sin tvist eller kommit

 överens om att lösa den genom förlikning, medling, skiljedom eller på

 annat sätt, får båda fördragsslutande parterna tillställa sekretariatet

 en skriftlig begäran om att en panel skall tillsättas enligt moment b

 till f. I denna begäran skall den fördragsslutande parten ange tvistens

 innebörd och de bestämmelser i artikel 5 eller 29 och i GATT och därtill

 hörande instrument som åberopas. Sekretariatet skall omgående översända

 kopior på begäran till alla fördragsslutande parter.

 b) Andra fördragsslutande parters intressen skall beaktas under arbetet på

 att lösa en tvist. En fördragsslutande part som har ett betydande

 intresse i frågan skall ha rätt att bli hörd av panelen och att lämna

 skriftliga framställningar till den, under förutsättning att båda de

 fördragsslutande parterna i tvisten och sekretariatet fått skriftlig

 anmälan om sådan parts intresse senast den dag då panelen tillsätts,

 enligt vad som läggs fast i moment c.

 c) En panel skall anses inrättad 45 dagar efter det att sekretariatet

 erhållit skriftlig begäran från en fördragsslutande part enligt moment a.

 d) En panel skall bestå av tre medlemmar som väljs av generalsekreteraren

 från den i punkt 7 beskrivna förteckningen. Om inte de tvistande

 fördragsslutande parterna kommer överens om annat, skall medlemmarna i

 panelen inte vara medborgare i fördragsslutande part som antingen är part

 i tvisten eller har anmält sitt intresse enligt moment b, eller

 medborgare i stater som tillhör en regional organisation för ekonomisk

 integration som antingen är part i tvisten eller har anmält sitt intresse

 enligt moment b.

 e) De tvistande fördragsslutande parterna skall inom 10 vardagar reagera på

 utnämningen av medlemmar i panelen och skall inte utan tungt vägande skäl

 motsätta sig någon utnämning.

 f) Panelmedlemmar skall väljas på grundval av individuell kompetens och

 skall inte vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon

 regering eller annat organ. De fördragsslutande parterna förbinder sig

 att respektera dessa principer och att inte söka påverka panelmedlemmar i

 utförandet av deras arbete. Panelmedlemmar skall väljas på sätt som

 säkerställer deras oberoende och ger panelen tillräcklig bredd i fråga om

 bakgrund och kunskaper.

 g) Sekretariatet skall omgående informera alla fördragsslutande parter om

 att en panel har tillsatts.

3. a) Stadgekonferensen skall anta procedurregler för panelförhandlingar i

 överensstämmelse med denna bilaga. Procedurreglerna skall så nära som

 möjligt följa bestämmelserna i GATT och därtill hörande instrument. En

 panel skall också ha rätt att anta ytterligare procedurregler som inte

 strider mot de procedurregler som antagits av stadgekonferensen eller i

 denna bilaga. I en förhandling inför en panel skall varje tvistande

 fördragsslutande part och alla andra fördragsslutande parter som anmält

 sitt intresse enligt punkt 2 b ha rätt till minst en överläggning med

 panelen och att lämna en skriftlig framställning. Föredragsslutande

 parter i tvisten skall också ha rätt att lämna skriftligt genmäle.

 Panelen får bevilja en begäran från annan fördragsslutande part som har

 anmält sitt intresse enligt punkt 2 b, om tillgång till skriftliga

 framställningar som gjorts till panelen, med samtycke från den part som

 gjort framställningen i fråga.

 Förhandlingarna i en panel skall vara förtroliga. Panelen skall göra en

 objektiv bedömning av de frågor den har att ta ställning till, inklusive

 fakta i tvisten och åtgärdernas överensstämmelse med bestämmelser som är

 tillämpliga på handeln enligt artikel 5 eller 29. När panelen fullgör

 sina uppgifter skall den samråda med de fördragsslutande parterna i

 tvisten och ge dem adekvata möjligheter att nå en ömsesidigt

 tillfredsställande lösning. Såvida inte de fördragsslutande parterna i

 tvisten kommer överens om annat, skall panelen grunda sitt beslut på de

 argument och framställningar som dessa gjort. Panelen skall vägledas av

 de tolkningar som gjorts av GATT och därtill hörande instrument inom

 ramen för GATT och skall inte ta ställning till överensstämmelsen mellan

 artiklarna 5 eller 29 och praxis som tillämpas av fördragsslutande parter

 som är parter i GATT i förhållande till andra parter i GATT som den

 tillämpar GATT för, och som av sådana parter inte hänskjutits till

 tvistlösning enligt GATT.

Såvida inte annat avtalats mellan de fördragsslutande parterna i tvisten, skall

alla förfaranden som berör en panel, inklusive utsändande av dess slutrapport,

fullföljas inom 180 dagar från den dag då panelen tillsätts. Misslyckande att

fullfölja alla procedurer inom denna tid skall emellertid inte påverka

slutrapportens giltighet.

 b) En panel avgör själv sin jurisdiktion. Sådant beslut skall vara

 definitivt och bindande. Protester från en tvistande fördragsslutande

 part med innebörd att tvisten inte skulle ligga inom panelens

 jurisdiktion skall prövas av panelen, som skall besluta om protesten

 skall behandlas som en inledande fråga eller som en del av tvisten.

 c) Om två eller fler krav ställs på upprättande av en panel i samband med

 tvister som är i grunden likartade, får generalsekreteraren med

 medgivande från alla fördragsslutande parter i tvisterna tillsätta en

 enda panel.

4. a)Sedan motargumenten prövats skall panelen lämna de fördragsslutande

 parterna i tvisten den beskrivande delen av sitt utkast till skriftlig

 rapport, inklusive redovisning av fakta och en sammanfattning av

 argumenten som förts fram av de fördragsslutande parterna i tvisten. De

 tvistande fördragsslutande parterna skall ges tillfälle till att

 skriftligen kommentera de beskrivande delarna inom en tidsrymd som

 beslutas av panelen.

 Efter den dag som angivits för mottagande av kommentarer från de

 fördragsslutande parterna, skall panelen till de tvistande

 fördragsslutande parterna lämna en skriftlig preliminär rapport,

 innefattande såväl de beskrivande delarna som panelens preliminära

 resultat och slutsatser. Inom en tidsfrist som panelen anger, får en

 tvistande part inkomma med skriftlig begäran om att panelen skall granska

 vissa delar av den preliminära rapporten innan slutrapport lämnas. Innan

 slutrapporten lämnas får panelen, efter eget skön, sammanträda med de

 tvistande fördragsslutande parterna för att behandla de frågor som

 ställts i en sådan begäran.

 Slutrapporten skall innehålla beskrivande delar (inklusive en redovisning

 av fakta och en sammanfattning av argument som förts fram av de

 fördragsslutande parterna i tvisten), panelens resultat och slutsatser

 och en diskussion av argument som förts fram rörande vissa aspekter av

 den preliminära rapporten under granskningen av den. Slutrapporten skall

 behandla alla viktiga frågor som tagits upp inför panelen och som har

 betydelse för lösning av tvisten och redovisa motiven till panelens

 slutsatser.

 En panel skall avge sin slutrapport genom att omgående överlämna den till

 sekretariatet och till de tvistande fördragsslutande parterna.

 Sekretariatet skall så snart som möjligt översända slutrapporten,

 tillsammans med andra skriftliga synpunkter som de tvistande

 fördragsslutande parterna önskar få bifogade, till alla fördragsslutande

 parter.

 b) Om en panel finner att en åtgärd som införts eller upprätthålls av en

 fördragsslutande part inte är förenlig med bestämmelserna i artikel 5

 eller 29, eller med en bestämmelse i GATT eller dithörande instrument som

 gäller enligt artikel 29, kan panelen i sin slutrapport rekommendera att

 vederbörande fördragsslutande part ändrar eller avvecklar åtgärden eller

 förfarandet så att bestämmelsen uppfylls.

 c) Panelrapporter skall antas av stadgekonferensen. För att ge konferensen

 tillräcklig tid för att ta ställning till panelrapporter, skall ingen

 rapport antas av stadgekonferensen förrän tidigast 30 dagar efter det att

 sekretariatet sänt ut den till alla fördragsslutande parter. Parter som

 har invändningar mot en panelrapport skall motivera sina invändningar

 skriftligt till sekretariatet minst 10 dagar före den dag då rapporten

 skall behandlas för antagande av stadgekonferensen och sekretariatet

 skall omgående skicka skrivelserna till alla fördragsslutande parter.

 Tvistande fördragsslutande parter och fördragsslutande parter som anmält

 sitt intresse enligt punkt 2 b har rätt att delta i hela

 stadgekonferensens behandling av panelrapporten rörande den tvisten och

 deras synpunkter skall protokollföras i sin helhet.

 d) För att säkerställa en effektiv lösning av tvister till fördel för alla

 fördragsslutande parter, är det angeläget att alla beslut och

 rekommendationer i en slutgiltig panelrapport som antagits av

 stadgekonferensen uppfylls utan dröjsmål. En fördragsslutande part som är

 föremål för ett beslut eller en rekommendation i en slutgiltig rapport

 som antagits av stadgekonferensen, skall meddela konferensen hur han

 avser uppfylla dessa beslut eller rekommendationer. Om det är praktiskt

 omöjligt att omedelbart uppfylla dem, skall berörd fördragsslutande part

 förklara sina skäl för det för stadgekonferensen och, i ljuset av denna

 förklaring, beviljas en rimlig tidsperiod för att verkställa

 uppfyllandet. Målet för tvistlösning är få till stånd ändringar och

 avveckling av oförenliga åtgärder.

5. a) Om en fördragsslutande part misslyckats med att inom rimlig tid foga sig

 efter beslut eller en rekommendation i en panelrapport som antagits av

 stadgekonferensen, får en fördragsslutande part i tvisten som drabbas av

 detta lämna en skriftlig begäran om att den part som inte uppfyller

 besluten eller rekommendationerna inleder förhandlingar i syfte att komma

 överens om ömsesidigt godtagbar kompensation. Om så begärs, skall den

 felande fördragsslutande parten omgående gå in i sådana förhandlingar.

 b) Om den felande fördragsslutande parten vägrar förhandla eller om parterna

 inte nått en överenskommelse inom 30 dagar från mottagandet av begäran om

 förhandlingar, får den drabbade fördragsslutande parten skriftligt begära

 stadgekonferensens tillstånd för att upphäva sina skyldigheter gentemot

 den felande parten enligt artikel 5 eller 29.

 c) Stadgekonferensen får bemyndiga drabbad fördragsslutande part att upphäva

 sådana skyldigheter till den felande parten enligt bestämmelserna i

 artikel 5 eller 29, eller enligt bestämmelserna i GATT och därtill

 hörande instrument som är tillämpliga enligt artikel 29, som drabbad

 part, med hänsyn till omständigheterna, anser likvärdiga.

 d) Upphävande av skyldigheter skall vara tidsbegränsat och tillämpas endast

 så länge som den åtgärd som konstaterats strida mot artikel 5 eller 29

 upprätthålls, eller till dess att en ömsesidigt tillfredsställande

 lösning nås.

6. a) Innan sådana skyldigheter upphävs skall den drabbade fördragsslutande

 parten underrätta den felande fördragsslutande parten om arten av och

 nivån på de förpliktelser den förstnämnde föreslår skall hävas. Om den

 felande parten till generalsekreteraren överlämnar skriftlig protest mot

 den av den drabbade parten föreslagna nivån på upphävandet, skall

 protesten hänskjutas till skiljedom enligt nedan. Det föreslagna

 upphävandet av skyldigheter skall uppskjutas tills dess att

 skiljedomsförfarandet slutförts och beslut från skiljedomstolen blivit

 definitivt och bindande enligt moment e.

 b) Generalsekreteraren skall tillsätta en skiljedomspanel enligt punkt 2 d

 till 2 f, som, om det är praktiskt möjligt, skall vara samma panel som

 fattade beslut eller gjorde rekommendation enligt punkt 4 d, för att

 pröva nivån på de skyldigheter som drabbad part föreslår upphävda. Om

 inte stadgekonferensen beslutar annat, skall procedurreglerna för

 panelförhandlingar antas i enlighet med punkt 3 a.

 c) Skiljedomspanelen skall avgöra om nivån på de skyldigheter som drabbad

 fördragsslutande part föreslår skall upphävas är för hög i förhållande

 till den skada som uppstått och, om så är fallet, i vilken omfattning.

 Panelen skall inte pröva arten av upphävda skyldigheter, annat än om

 detta absolut nödvändigt för att avgöra omfattningen av upphävda

 skyldigheter.

 d) Skiljedomspanelen skall avge sitt skriftliga beslut till den drabbade och

 den felande fördragsslutande parten och till sekretariatet inom 60 dagar

 från den dag då panelen tillsattes, eller inom en period som avtalas

 mellan den drabbade och den felande parten. Sekretariatet skall redovisa

 beslutet för stadgekonferensen vid första möjliga tillfälle och inte

 senare än vid det möte med konferensen som följer närmast efter

 mottagandet av beslutet.

 e) Skiljedomspanelens beslut blir definitivt och bindande 30 dagar efter den

 dag då det läggs fram för stadgekonferensen och den nivå på upphävda

 förmåner som därmed tillåts får sedan tillämpas av drabbad part på sätt

 som denne anser likvärdigt under omständigheterna, såvida inte

 stadgekonferensen beslutar annat innan 30-dagarsperioden löper ut.

 f) När en drabbad fördragsslutande part upphäver skyldigheter gentemot en

 felande fördragsslutande part, skall alla ansträngningar göras för att

 inte skada andra fördragsslutande parters handel.

7. Alla fördragsslutande parter får utse två personer som, när det gäller

 fördragsslutande parter som också är parter i GATT, om de vill och har

 förutsättningar för att vara panelmedlemmar enligt denna bilaga, skall vara

 personer som är nominerade för tvistlösningspaneler i GATT.

 Generalsekreteraren får också, med stadgekonferensens godkännande, utse

 högst tio personer som vill och kan vara panelmedlemmar för tvistlösning

 enligt punkterna 2 och 4. Stadgekonferensen får dessutom besluta att för

 samma ändamål utse högst 20 personer som finns upptagna på andra

 internationella organisationers listor för tvistlösning och som vill och kan

 vara panelmedlemmar. Namnen på alla personer som utses på detta sätt skall

 utgöra förteckningen över skiljedomare. Personerna skall utses enbart på

 basis av sin objektivitet, tillförlitlighet och goda omdömesförmåga och

 skall, i största möjliga utsträckning, vara experter på frågor rörande

 internationell handel och energi, särskilt när det gäller bestämmelser som

 är tillämpliga enligt artikel 29. När dessa personer fullgör uppgifter

 enligt denna bilaga, får de inte ha anknytning till eller ta instruktioner

 från någon fördragsslutande part. Medlemmarnas mandatperiod skall vara fem

 år med möjlighet till förlängning intill dess att deras efterträdare

 utsetts. En medlem vars mandat löper ut skall fortsätta fullgöra de

 uppgifter han utsetts till enligt denna bilaga. I händelse av en medlems

 död, uppsägning eller oförmåga skall den fördragsslutande parten eller

 generalsekreteraren, beroende på vem som utsett medlemmen, ha rätt att utse

 annan person att träda i vederbörandes ställe för återstoden av

 mandatperioden. När generalsekreteraren gör utnämningen skall den godkännas

 av stadgekonferensen.

8. Oavsett bestämmelserna i denna bilaga, uppmanas de fördragsslutande parterna

 att samråda under hela den tid som arbete pågår för att lösa tvisten, i

 syfte att nå en lösning på denna.

9. Stadgekonferensen får utnämna eller utse andra organ eller fora för att

 fullgöra de uppgifter som i denna bilaga delegeras till sekretariatet eller

 till generalsekreteraren.

 12. BILAGA B

 SYSTEM FÖR FÖRDELNING AV KOSTNADER FÖRANLEDDA AV STADGAN

 (enligt artikel 37.3)

1. De fördragsslutande parternas bidrag skall årligen beslutas av sekretariatet

 på grundval av deras procentuella bidrag enligt Förenta nationernas senast

 tillgängliga bidragsskala för den reguljära budgeten (kompletterad med

 information om teoretiska bidrag för fördragsslutande parter som inte

 tillhör FN).

2. Bidragen skall justeras efter behov för att säkerställa att parternas

 sammanlagda bidrag uppgår till 100 %.

 13. BILAGA PA

FÖRTECKNING ÖVER UNDERTECKNARE SOM INTE GODKÄNNER SKYLDIGHET ATT PROVISORISKT

TILLÄMPA SKYLDIGHETER ENLIGT ARTIKEL 45.3 b

 (enligt artikel 45.3 c)

1. Tjeckien

2. Tyskland

3. Ungern

4. Litauen

5. Polen

6. Slovakien

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 14. BILAGA T

 DE FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNAS ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER

 (enligt artikel 32.1)

Förteckning över fördragsslutande parter som har rätt till övergångsåtgärder

------------------------------------------------------------------

Albanien Lettland

Armenien Litauen

Azerbajdzjan Moldavien

Vitryssland Polen

Bulgarien Rumänien

Kroatien Ryssland

Tjeckien Slovakien

Estland Slovenien

Georgien Tadzjikistan

Ungern Turkmenistan

Kazakstan Ukraina

Kirgistan Uzbekistan

Förteckning över bestämmelser som är föremål för övergångsåtgärder

------------------------------------------------------------------

Bestämmelse

Artikel 6.2

Artikel 6.5

Artikel 7.4

Artikel 9.1

Artikel 10. 7

Artikel 14.1 d

Artikel 20.3

Artikel 22.3

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

------------------------------------------------------------------

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 Artikel 6.2

"De fördragsslutande parterna skall säkerställa att de inom sina

myndighetsområden har och upprätthåller de lagar som är nödvändiga och lämpliga

för att motverka ensidigt och samordnat konkurrensbegränsande beteende inom

ekonomisk verksamhet på energiområdet.

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: ALBANIEN Nationell

Sektor

 Beskrivning

Alla energiområden.

 En lag om begränsning av monopol

har redan

Regeringsnivå antagits. Övergångsperioden

behövs för att

 anpassa bestämmelserna i lagen

till

Nationell energisektorn som nu är strikt

reglerad av

 staten.

Beskrivning

 Avveckling

Det finns ingen lag om konkurrensskydd i

Albanien. Lag nr 7746 av den 28 juli 1993 Den 1 juli 2001.

om kolväten och lag nr 7796 från den 17

februari 1994 om mineraler innehåller inga

sådana bestämmelser. En lag om elektricitet LAND: MOLDAVIEN

håller på att utarbetas och beräknas bli

behandlad i parlamentet före slutet av

1996. Albanien avser att i dessa lagar ta Sektor

in bestämmelser om konkurrensbegränsande

beteende. Alla energiområden

Avveckling Regeringsnivå

Den 1 januari 1998. Nationell

 Beskrivning

 LAND: ARMENIEN

 Lagen om begränsning av

monopolverksamhet

Sektor och konkurrensutveckling av den

29 januari

 1992 ger en organisatorisk och

juridisk

Alla energiområden. grund för utveckling av

konkurrens och för

 åtgärder som förhindrar och

begränsar

Regeringsnivå monopolistisk verksamhet. Lagen

är inriktad

 på införande av

marknadsekonomiska

Nationell förhållanden. Den innehåller

emellertid inga

 konkreta åtgärder mot

konkurrensbegränsande

Beskrivning beteende inom energisektorn och

 tillgodoser inte heller helt

kraven i

I Armenien råder för närvarande statligt artikel 6.

monopol inom de flesta energiområden. Det

finns ingen lag om konkurrensskydd, Under 1995 kommer ett förslag

till

bestämmelserna om konkurrens tillämpas därför konkurrenslag och ett statligt

program för

inte ännu. Det finns inga energilagar. avskaffande av monopol i

näringslivet att

Lagförslag om energin väntas kunna läggas läggas fram för parlamentet .

Lagförslaget om

fram för parlamentet under 1994. Lagarna är energi, som också skall läggas

fram för

tänkta att innehålla bestämmelser om parlamentet under 1995, kommer

att täcka

konkurrensbegränsande uppförande som skulle frågor rörande upphävande av

monopol och

harmoniseras med EG-lagstiftning om utveckling av konkurrens inom

konkurrens. energisektorn.

Avveckling Avveckling

Den 31 december 1997. Den 1 januari 1998.

 LAND: AZERBAJDZJAN LAND: RUMÄNIEN

Sektor

 Sektor

Alla energiområden

 Alla energiområden

Regeringsnivå

 Regeringsnivå

Nationell

 Nationell

Beskrivning

 Beskrivning

En lagstiftning om monopolbegränsning

håller på att utarbetas. Konkurrensbestämmelserna har ännu

inte

 införts i Rumänien. Ett

lagförslag om

Avveckling konkurrensskydd har lagts fram

för

 parlamentet och beräknas bli

antaget under

Den 1 januari 2000 1994.

 Förslaget innehåller bestämmelser

ifråga om

 LAND: VITRYSSLAND konkurrensbegränsande uppförande

som

 harmoniserats med Europeiska

Sektor gemenskapernas

konkurrenslagstiftning.

Alla energiområden

 Avveckling

Regeringsnivå

 Den 31 december 1996

Nationell

Beskrivning

En lagstiftning om monopolbegränsning LAND: RYSSLAND

håller på att utarbetas.

 Sektor

Avveckling

 Alla energiområden

Den 1 januari 2000

 Regeringsnivå

LAND: GEORGIEN

 Federal

Sektor Beskrivning

Alla energiområden En omfattande ram av

monopolbegränsande

 lagstiftning har skapats i

Ryssland men

Regeringsnivå andra juridiska och

organisatoriska åtgärder

 för att förhindra, begränsa eller

motverka

Nationell monopolverksamhet och orättvis

konkurrens

 måste antas, särskilt för

energisektorn.

Beskrivning

 Avveckling

Lagar som skall avskaffa statens monopol

håller för närvarande på att utarbetas i Den 1 juli 2001

Georgien och därför har staten tills vidare

monopol på praktiskt taget alla

energikällor och energiresurser. Detta

begränsar möjligheterna till konkurrens

inom energi- och bränslesektorn. LAND: SLOVENIEN

Avveckling

 Sektor

Den 1 januari 1999.

 Alla energiområden

LAND: KAZAKSTAN

 Regeringsnivå

Sektor

 Nationell

Alla energiområden

 Beskrivning

Regeringsnivå

 Lagen om skydd för konkurrens,

som antogs

Nationell 1993 och offentliggjordes i den

officiella

 tidningen nr 18/93, behandlar

konkurrens-

Beskrivning begränsning i allmänhet. Lagen

innehåller

 också villkor för upprättande av

Lagen om utveckling av konkurrens och konkurrensmyndigheter. För

närvarande är den

begränsning av monopolverksamhet (nr 656 högsta myndigheten kontoret för

av den 11 juni 1991) har antagits men är konkurrensskydd under ministeriet

för

av allmän karaktär. Det är nödvändigt att ekonomiska förbindelser och

utveckling. Av

utveckla lagstiftningen ytterligare, hänsyn till energisektorns

betydelse

särskilt genom ändringar i lagen eller planeras en särskild lag för den

och därför

genom att en ny lag antas. krävs mer tid för att nå full

överensstämmelse

 med fördraget.

Avveckling

Den 1 januari 1998. Avveckling

 LAND: KIRGISTAN Den 1 januari 1998

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå LAND: TADZJIKISTAN

--------------------------------------------------------------------------------

---------

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

En lag om avmonopolisering och konkurrens

antogs 1993. På grund av den svåra

ekonomiska situationen i landet har lagen

emellertid tills vidare upphävts.

Avveckling

Den 31 december 1997

 LAND: TURKMENISTAN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Enligt presidentdekret nr 1532 av den 21

oktober 1993 har Kommittén för begränsning

av monopolistisk verksamhet inrättats, och

den har nu trätt i funktion. Kommitténs

uppgift är att skydda företag och andra

organ från monopolistiskt uppträdande och

att främja utveckling av marknadsprinciper

på grundval av utveckling av konkurrens

och företagande.

Vidare utveckling av lagstiftning och

förordningar behövs för reglering av

antimonopolistiskt agerande i företag som

bedriver ekonomisk verksamhet i

energisektorn.

Avveckling

Den 1 juli 2001

LAND: UZBEKISTAN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

En lag om monopolbegränsning har antagits

i Uzbekistan och har varit i kraft sedan

juli 1992. Lagen (som anges i artikel

1.3) omfattar emellertid inte verksamhet

i företag inom energisektorn.

Avveckling

Den 1 juli 2001

 Artikel 6.5

 Om en fördragsslutande part anser att ett visst angivet konkurrensbegränsande

beteende, som tillämpas inom annan fördragsslutande parts område, skadar viktiga

intressen med avseende på de mål som angivits i denna artikel, får den

förstnämnda parten anmäla detta till den andra och begära att dennes

konkurrensreglerande myndigheter vidtar lämpliga motåtgärder. Den anmälande

parten skall i anmälan lämna tillräcklig information för att tillåta den anmälda

parten att identifiera de konkurrensbegränsande beteende som anmälan gäller och

skall även erbjuda sig att ge ytterligare information och samarbete efter

förmåga. Den anmälda parten eller, i förekommande fall, berörda

konkurrensreglerande myndigheter, får samråda med motsvarande myndigheter hos

den anmälande parten och skall ta full hänsyn till dennes krav vid beslut om

huruvida motåtgärder skall vidtas i fråga om det konkurrensbegränsande beteende

som anmälan gäller. Den anmälda parten skall underrätta anmälande part om sitt

beslut eller om sina behöriga myndigheters beslut och får, efter eget skön,

underrätta anmälande part om motiven för beslutet. Om motåtgärder vidtas, skall

anmäld part underrätta anmälande part om resultatet av dessa och, i möjligaste

mån, även om varje händelse av betydelse under tiden.

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: ALBANIEN konkurrensmyndigheter inrättas.

Sektor Avveckling

Alla energiområden Den 1 juli 2001

Regeringsnivå

Nationell LAND: MOLDAVIEN

Beskrivning

 Sektor

I Albanien finns inga institutioner med

ansvar för att upprätthålla Alla energiområden

konkurrensreglerna. Lagen om Regeringsnivå

konkurrensskydd, som väntas bli färdig

under år 1996, kommer att medföra att sådana Nationell

organ inrättas.

 Beskrivning

Avveckling

 Ekonomiministeriet ansvarar för

Den 1 januari 1999 övervakningen av konkurrensen i

Moldavien.

 Nödvändiga ändringar har gjorts

av lagen om

 brott mot administrativa

bestämmelser, som

 innehåller vissa sanktioner för

 LAND: ARMENIEN monopolföretags brott mot

 konkurrensreglerna.

Sektor

 Förslaget till konkurrenslag som

nu

Alla energiområden utarbetas, kommer att innehålla

bestämmelser

 för upprätthållande av

konkurrensregler.

Regeringsnivå

Nationell Avveckling

Beskrivning Den 1 januari 1998

Det finns inga institutioner med uppgift

att övervaka bestämmelserna i denna punkt i

Armenien. LAND: RUMÄNIEN

Lagarna om energi och konkurrensskydd

avses komma att omfatta bestämmelser om Sektor

inrättande av sådana institutioner.

 Alla energiområden

Avveckling

 Regeringsnivå

Den 31 december 1997

 Nationell

 Beskrivning

LAND: AZERBAJDZJAN Inga institutioner för

övervakning av

 bestämmelserna i denna paragraf

har

Sektor inrättats i Rumänien.

Alla energiområden Lagförslaget om konkurrensskydd

som

 planeras bli antaget under 1994

innehåller

Regeringsnivå bestämmelser om institutioner för

övervakning

 av konkurrensbestämmelser.

Nationell

 Förslaget innehåller också en

period om nio

Beskrivning månader för införande, räknat

från den dag då

 lagen offentliggörs.

Myndigheter för bekämpning av monopol skall

inrättas när anti-monopollagstiftning Enligt Europaavtalet om en

association

antagits. mellan Rumänien och Europeiska

 gemenskaperna, gavs Rumänien en

frist på fem

Avveckling år för införande av

konkurrensbestämmelser.

 Avveckling

Den 1 januari 2000

 Den 1 januari 1998

 LAND: VITRYSSLAND

Sektor

Alla energiområden LAND: TADZJIKISTAN

Regeringsnivå Sektor

Nationell Alla energiområden

Beskrivning Regeringsnivå

Myndigheter för bekämpning av monopol skall Nationell

inrättas när anti-monopollagstiftning

antagits. Beskrivning

Avveckling Tadzjikistan har antagit lagar om

 avmonopolisering och konkurrens

men

Den 1 januari 2000 uppbyggnaden av institutioner för

 övervakning av bestämmelserna har

ännu inte

 LAND: GEORGIEN slutförts.

Sektor Avveckling

Alla energiområden Den 31 december 1997

Regeringsnivå

Nationell

 LAND: UZBEKISTAN

Beskrivning

 Sektor

Lagar om avskaffande av monopol befinner

sig för närvarande under utarbetande i Alla energiområden

Georgien och därför har inga

konkurrensmyndigheter inrättats ännu. Regeringsnivå

Avveckling Nationell

Den 1 januari 1999 Beskrivning

 LAND: KAZAKSTAN Lagen om begränsning av

monopolistisk

 verksamhet i Uzbekistan har

antagits och

Sektor varit i kraft sedan juli 1992.

Lagen (som

 anges i artikel 1.3) omfattar

emellertid

Alla energiområden inte verksamhet inom företag i

 energisektorn.

Regeringsnivå

 Avveckling

Nationell

 Den 1 juli 2001

Beskrivning

En kommitté för bekämpning av monopol har

inrättats, men dess verksamhet måste

förbättras ur både lagstiftnings- och

organisatorisk synpunkt, för att effektiva

mekanismer skall utarbetas för hantering

av klagomål avseende konkurrensbegränsande

beteende.

Avveckling

Den 1 januari 1998

LAND: KIRGISTAN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Det finns inga mekanismer för kontroll av

konkurrensbegränsande praxis och berörd

lagstiftning. Det är nödvändigt att

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 Artikel 7.4

 Om transitering av energimaterial och energiprodukter inte kan ombesörjas på

kommersiella villkor genom befintlig infrastruktur för energitransport, skall de

fördragsslutande parterna inte förhindra uppbyggnad av ny kapacitet, utom i fall

där annat stadgas i tillämplig lagstiftning, som är förenlig med punkt 1.

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: AZERBAJDZJAN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Det är nödvändigt att anta en rad lagar om

energi, inklusive former för

tillståndsgivning för reglering av

transitering. Under en övergångsperiod

planeras uppbyggnad och modernisering av

kraftledningar och anläggningar för

elproduktion i syfte att höja deras

tekniska nivå så att de uppfyller

internationella krav och att åstadkomma en

anpassning till marknadsekonomiska

villkor.

Avveckling

Den 31 December 1999

 LAND: VITRYSSLAND

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Lagar om energi, mark och andra resurser

är för närvarande under utarbetande och så

länge de inte antagits kvarstår osäkerhet om

villkoren för upprättande av nya strukturer

för energitransport på vitryskt område.

Avveckling

Den 31 december 1998

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: BULGARIEN LAND: UNGERN

Sektor Sektor

Alla energiområden Elindustri

Regeringsnivå Regeringsnivå

Nationell Nationell

Beskrivning Beskrivning

Bulgarien har inga lagar som reglerar Enligt nuvarande lagstiftning är

uppbyggnad

transitering av energimaterial och och drift av

högspänningsledningar

 ett

energiprodukter. En övergripande statligt monopol.

omstrukturering pågår inom energisektorn,

inklusive utveckling av institutionella Utveckling av nya juridiska och

reglerande

ramar, lagstiftning och regelverk. ramar för uppförande, drift och

ägande

 av

 högspänningsledningar pågår.

Avveckling

 Ministeriet för industri och

handel

 har

Övergångsperioden på sju år är nödvändig för attredan tagit initiativ till att

lägga

 fram

bringa lagstiftningen rörande transitering en ny lag om elkraft som också

kommer

 att

av energimaterial och energiprodukter i påverka civillagstiftning

 och

full överensstämmelse med denna bestämmelse. koncessionslagen. Uppfyllande kan

nås

 när

 den nya lagen om elektricitet och

dess

Den 1 juli 2001. tillämpningsbestämmelser trätt i

kraft.

 LAND: GEORGIEN Avveckling

Sektor Den 31 december 1996

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Det är nödvändigt att utarbeta en rad lagar

på området. För närvarande råder mycket olika

villkor för transport och transitering av

olika energikällor i Georgien (elkraft,

naturgas, oljeprodukter, kol).

Avveckling

Den 1 januari 1999

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: POLEN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Den polska energilagen, som befinner sig

i samordningens slutskede, föreskriver

införandet av nya juridiska förordningar

liknande de som tillämpas i länder med fri

marknad (tillstånd för generering,

överföring, distribution och handel med

energibärare). Intill dess att lagen antas

av parlamentet är det nödvändigt att

tillfälligt upphäva skyldigheterna enligt

denna paragraf.

Avveckling

Den 31 december 1995

 Artikel 9.1

"De fördragsslutande parterna erkänner den betydelse som öppna kapitalmarknader

har för att främja tillgången på kapital för finansiering av handel med

energimaterial och energiprodukter och för att göra och medverka i investeringar

i ekonomisk verksamhet inom energisektorn i andra fördragsslutande parters

områden, särskilt i övergångsekonomier. Alla fördragsslutande parter skall

därför sträva efter att skapa förutsättningar för tillträde till

kapitalmarknaden för andra fördragsslutande parters företag och medborgare, för

finansiering av handel med energimaterial och energiprodukter och för

investeringar i ekonomisk verksamhet inom energisektorn i sådana

fördragsslutande parters områden, på villkor som inte är mindre förmånliga än de

som under samma omständigheter ges till de egna företagen och medborgarna eller

någon annan fördragsslutande parts eller tredje stats företag och medborgare,

beroende på vilket som är förmånligast.

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: AZERBAJDZJAN LAND: KIRGISTAN

Sektor Sektor

Alla energiområden

 Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell Regeringsnivå

Beskrivning Nationell

Lagstiftning på området håller på att Beskrivning

utarbetas.

 Lagstiftning på området håller

för närvarande

 på

Avveckling att utarbetas.

Den 1 januari 2000 Avveckling

 Den 1 juli 2001

 LAND: VITRYSSLAND

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Lagstiftning på området håller på att

utarbetas.

Avveckling

1 januari 2000

 LAND: GEORGIEN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Lagstiftning på området håller på att

utarbetas.

Avveckling

Den 1 januari 1997

LAND: KAZAKSTAN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Lagförslaget om utländska investeringar är

under behandling med sikte på godkännande

av parlamentet under hösten 1994.

Avveckling

Den 1 juli 2001

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 Artikel 10.7 - Särskilda åtgärder

 Alla fördragsslutande parter skall ge investeringar inom sina områden, som görs

av andra fördragsslutande parters investerare, och aktiviteter som drift,

underhåll, användning, utnyttjande eller avyttrande i samband med dessa

investeringar, en behandling som inte är mindre förmånlig än den som ges till

investeringar som görs av de fördragsslutande parternas egna investerare eller

av investerare från annan fördragsslutande part eller tredje stat och därtill

hörande aktiviteter inklusive drift, underhåll, användning, utnyttjande eller

avyttrande, beroende på vad som är mest förmånligt.

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: BULGARIEN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Utländska medborgare får inte förvärva

äganderätt till mark. Ett företag som till

mer än 50 % kontrolleras av utländsk

medborgare får inte förvärva jordbruksmark.

Utländska fysiska och juridiska personer

får inte förvärva äganderätt till mark, utom

genom arv enligt lag. I detta fall måste

de avhända sig arvet.

En utländsk medborgare får förvärva äganderätt

till byggnader men inte till den mark de

står på.

Utländska medborgare eller företag som

kontrolleras av utländska ägare måste söka

tillstånd innan de kan genomföra följande

aktiviteter:

 prospektering, utveckling och

 utvinning av naturresurser från

 territorialvatten, kontinentalsockeln

 eller den exklusiva ekonomiska zonen,

 förvärv av fast egendom i geografiska

 områden som bestäms av ministerrådet.

Tillstånden utfärdas av ministerrådet eller

av ett organ som rådet bemyndigat.

Avveckling

Den 1 juli 2001

 Artikel 14.1 d

 När det gäller investeringar inom sina områden som görs av andra

fördragsslutande parters investerare skall alla fördragsslutande parter

garantera frihet att göra transfereringar till och från sina områden, inklusive

transfereringar av:

oförbrukade löner och andra ersättningar till personal som anställts från

utlandet i samband med investeringen.

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: BULGARIEN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Utländska medborgare anställda av företag

som till mer än 50 % ägs av utländskt

kapital eller av utländsk person

registrerad som enmansföretagare eller av

ett utländskt företags filial eller

representantkontor i Bulgarien och som får

sin lön i bulgarisk valuta, får köpa utländsk

valuta för högst 70 % av sin lön, inräknat

socialförsäkringsavgifter.

Avveckling

Den 1 juli 2001

LAND: UNGERN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Enligt lagen om utländska medborgares

investeringar i Ungern (artikel 33) får

utländska chefer på toppnivå, verkställande

direktörer, medlemmar av styrelsen och

utländska anställda transferera sina

inkomster från företaget de är anställda av,

motsvarande högst 50 % av inkomsten efter

skatt, genom företagets bank.

Avveckling

Avvecklingen av denna särskilda begränsning

är beroende av de framsteg Ungern kan göra

i genomförandet av programmet för

liberalisering av handeln med utländsk

valuta, som syftar till att nå full

konvertibilitet för forinten. Begränsningen

skapar inga hinder för utländska

investerare. Avvecklingen baseras på

bestämmelserna i artikel 32.

Den 1 juli 2001

Artikel 20.3

 Alla fördragsslutande parter skall ange ett eller flera informationskontor som

önskemål om information om ovannämnda lagar, förordningar, domar och

administrativa beslut skall ställas till och skall omgående meddela detta till

sekretariatet. Uppgifter om informationskontoren skall tillhandahållas av

sekretariatet på begäran .

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 LAND: ARMENIEN

 Alla energiområden

Sektor

 Regeringsnivå

Alla energiområden

 Nationell

Regeringsnivå

 Beskrivning

Nationell

 I Slovenien finns det ännu inga

Beskrivning informationskontor som man kan

vända sig

 till för information om relevanta

lagar och

I Armenien finns det ännu inga officiella andra förordningar. För

närvarande finns sådan

informationskontor som man kan vända sig information tillgänglig hos olika

till för att få information om relevanta ministerier. Lagen om utländska

lagar och andra förordningar. Det finns investeringar som är under

utarbetande

inte heller några informationscentra.. Det förutser regler för upprättande

av ett sådant

finns planer på att etablera ett sådant kontor.

centrum under 1994-1995. Tekniskt bistånd

erfordras. Avveckling

Avveckling Den 1 januari 1998

Den 31 december 1996 LAND: TADZJIKISTAN

 Sektor

 LAND: AZERBAJDZJAN

 Alla energiområden

Sektor

 Regeringsnivå

Alla energiområden

 Nationell

Regeringsnivå

 Beskrivning

Nationell

 Det finns ännu inga

informationskontor i

Beskrivning Tadzjikistan som man kan vända

sig till för

 information om relevanta lagar

och

Det finns ännu inga officiella förordningar. Det är enbart en

fråga om

informationskontor i Azerbajdzjan som man tillgång till finansiering.

kan vända sig till för att få information om Avveckling

relevanta lagar och förordningar. För

närvarande samlas sådan information in av Den 31 december 1997

flera olika organisationer.

Avveckling LAND: UKRAINA

Den 31 december 1997 Sektor

 Alla energiområden

 LAND: VITRYSSLAND Regeringsnivå

Sektor Nationell

Alla energiområden Beskrivning

Regeringsnivå Det är nödvändigt att öppenheten

i

 lagstiftningen ökas så att den

kommer i nivå

Nationell med internationell praxis.

Ukraina måste

 upprätta informationskontor som

ger

Beskrivning upplysningar om lagar,

förordningar, domar

 och administrativa beslut och

standarder

Det finns ännu inga officiella med allmän tillämpning.

informationskontor som kan informera om

lagar, förordningar, domstolsbeslut och Avveckling

administrativa beslut. När det gäller

domstolsbeslut och administrativa beslut Den 1 januari 1998

är det inte brukligt att offentliggöra dem.

Avveckling

Den 31 december 1998

 LAND: KAZAKSTAN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Arbetet med att upprätta

informationskontor har inletts. När det

gäller domstolsbeslut och administrativa

beslut publiceras de inte i Kazakstan

(med undantag för vissa beslut som fattas

av högsta domstolen), eftersom de inte

betraktas som rättsliga källor. Det kommer

att krävas en lång övergångsperiod för att

ändra nuvarande praxis.

Avveckling

Den 1 juli 2001

LAND: MOLDAVIEN

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

Det är nödvändigt att upprätta

informationskontor.

Avveckling

Den 31 december 1995

LAND: RYSSLAND

Sektor

Alla energiområden

Regeringsnivå

Federal samt nationell i de republiker

som ingår i federationen

Beskrivning

Det finns för närvarande inga officiella

informationskontor i Ryssland, som man

kan vända sig till för information om

relevanta lagar och andra förordningar. När

det gäller domstolsbeslut och

administrativa beslut anses de inte som

rättskällor.

Avveckling

Den 31 december 2000

 LAND: SLOVENIEN

Sektor

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 Artikel 22.3

 Alla fördragsslutande parter skall, om de inrättar eller behåller en instans

och anförtror denna reglerande, administrativa eller andra

myndighetsbefogenheter, säkerställa att denna instans utövar sina befogenheter

på ett sätt som är förenligt med partens åtaganden enligt detta avtal.

 LAND: TJECKIEN

Sektor

Uran och nukleära industrier

Regeringsnivå

Nationell

Beskrivning

För att tömma de lager av uranmalm som hålls av Förvaltningen av statliga

materialreserver, kommer inga tillstånd att ges för import av uranmalm och

urankoncentrat, inklusive knippen av uranbränsleelement som innehåller uran som

inte är av tjeckiskt ursprung.

Avveckling

Den 1 juli 2001

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

 BESLUT BETRÄFFANDE ENERGISTADGEFÖRDRAGET

--------------------------------------------------------------------------------

---------

Den europeiska energistadgekonferensen inte är mindre förmånlig än

den som

har fattat följande beslut: Rumänien ger investeringar av

 investerare från någon annan

1. Beträffande fördraget som helhet fördragsslutande part eller

från tredje

 stat, beroende på vilket som

är mest

 I händelse av en konflikt mellan förmånligt.

 fördraget rörande Spetsbergen av den 9

 februari 1920 (Svalbardfördraget) och 5. Beträffande artiklarna 24.4 a

och 25

 energistadgefördraget, skall fördraget

 rörande Spetsbergen ta över i det som En investering av en

investerare som

 konflikten gäller, med förbehåll för de avses i artikel 1.7 a ii,

från en part

 fördragsslutande parternas ståndpunkter som inte är en part i AEI

eller medlem

 i fråga om Svalbardfördraget. I händelse av ett frihandelsområde eller

en

 av en sådan konflikt eller tvist om tullunion, skall vara

berättigad till

 huruvida det finns en sådan konflikt behandling enligt sådant AEI,

 eller om dess omfattning, skall frihandels- område eller

tullunion,

 artikel 16 och del V i under förutsättning att

 energistadgefördraget inte tillämpas. investeringen

 a. har registrerat säte,

central

2. Beträffande artikel 10.7 administration eller

huvudsaklig

 verksamhetsplats i område

tillhörande

 Ryska federationen får kräva att företag en part i berörd AEI,

eller en

 som har utländska delägare skall erhålla medlem av ett

frihandelsområdet

 lagenligt godkännande för hyra av eller en tullunion, eller

 federalt ägd egendom, under

 förutsättning att Ryska federationen b. om investeringen bara har

sitt

 utan undantag säkerställer att detta registrerade säte inom

området, men

 förfarande tillämpas på ett sätt som har en faktisk och

långvarig

 utesluter diskriminering mellan förbindelse med ekonomin i

en av

 investeringar från investerare i andra parterna i ifrågavarande

AEI eller

 fördragsslutande parter. frihandelsområde eller

tullunion.

3. Beträffande artikel 14*

 1. Termen friheten att göra

 transfereringar i artikel 14.1

 hindrar inte en fördragsslutande

 part (i det följande kallad

 begränsande part) från att tillämpa

 begränsningar av dennes egna

 investerares kapitalrörelser, under

 förutsättning att

 a. sådana begränsningar inte

 försvagar de rättigheter som

 enligt artikel 14.1 tillkommer

 investerare från andra

 fördragsslutande parter i fråga

 om deras investeringar,

 b. sådana begränsningar inte

 påverkar löpande transaktioner,

* Detta beslut har utarbetats enligt

 överenskommelsen att de avtalsslutande

 parter, som har för avsikt att tillämpa

 beslutet och som också har ingått ett

 sådant partnerskaps- och samarbetsavtal

 med Europeiska gemenskaperna och deras

 medlemsstater som innehåller en artikel

 om att fördraget skall tillämpas framför

 dessa avtal, kommer att sluta avtal i

 form av en skriftväxling som har till

 effekt att göra artikel 16 i fördraget

 tillämplig dem emellan med avseende på

 detta beslut. Skriftväxlingen skall

 avslutas i god tid för undertecknande.c.

 begränsande part

 säkerställer att

 investeringar inom

 dennes område av

 investerare från alla

 andra fördragsslutande

 parter, när det gäller

 överföringar, ges en

 behandling som inte är

 mindre förmånlig än den

 som parten ger investe-

 ringar gjorda av någon

 annan fördragsslutande

 parts investerare eller

 investerare från tredje

 stat, beroende på vilket

 som är mest förmånligt.

 2. Detta beslut skall granskas av

 stadgekonferensen fem år efter det

 att fördraget trätt i kraft, dock

 senast den dag som anges i artikel

 32.3.

 3. Ingen fördragsslutande part skall

 ha möjlighet att tillämpa sådana

 begränsningar, såvida det inte rör

 sig om en fördragsslutande part som

 är en stat som var konstituerande

 stat i förutvarande Sovjetunionen

 och som senast den 1 juli 1995

 skriftligt anmält till det

 provisoriska sekretariatet att den

 väljer möjligheten att tillämpa

 begränsningar enligt detta beslut.

 4. För undvikande av tvivel, skall

 ingenting i detta beslut i fråga om

 artikel 16 ta över de fördrags-

 slutande parternas, deras

 investerares eller investeringars

 rättigheter enligt den artikeln,

 eller de fördragsslutande parternas

 skyldigheter.

 5. För de ändamål som avses i detta

 beslut avser löpande transaktioner

 löpande betalningar i samband med

 varors, tjänsters eller personers

 rörelser som sker enligt normal

 internationell praxis, och omfat-

 tar inte anordningar som i avsevärd

 omfattning utgör en kombination av

 en löpande betalning och en

 kapitaltransaktion, som

 uppskjutande av betalningar och

 förskott som vidtas syfte att

 kringgå den begränsande partens

 lagstiftning på området.

4. Beträffande artikel 14.2

 Med förbehåll för kraven i artikel 14

 och Rumäniens övriga internationella

 åtaganden, skall Rumänien, under

 övergången till fullt konvertibel

 nationell valuta, sträva efter att

 vidta lämpliga åtgärder för att förbättra

 förfarandena i samband med överföring av

 avkastningen på investeringar och

 skall under alla förhållanden garantera

 sådana överföringar i en fritt

 konvertibel valuta, utan begränsningar

 eller försening som överstiger sex

 månader. Rumänien skall säkerställa att

 investeringar inom dess område, gjorda

 av investerare från alla andra

 fördragsslutande parter, i fråga om

 överföringar beviljas en behandling som

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga

--------------------------------------------------------------------------------

---------

 Prop. 1995/96:68

 Bilaga