Regeringens proposition

1991/92: 14

om godkännande av ändringar i samarbets-

överenskommelsen mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

(Helsingforsavtalet)

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits

upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 12 september 1991.

På regeringens vägnar

Odd[REDACTED_EFTERNAMN]

 Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner en överenskommelse

om ändring av 1962 års nordiska samarbetsöverenskommelse, det

s.k. Helsingforsavtalet.

 Ändringarna syftar till att effektivisera Nordiska rådets interna

arbete genom ändringar av den interna organisationen och

arbetsformerna.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 september 1991

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om godkännande av ändringar i samarbetsöverenskommelsen

mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

(Helsingforsavtalet)

1 Inledning

Nordiska rådets presidium tillsatte den 12 december 1989 en egen

kommitté (Nordiska rådets organisationskommitté) med

uppgiften att se över och effektivisera rådets arbetsformer och

organisation samt att pröva de organisatoriska konsekvenserna av

behandlingen av internationella frågor i rådet.

Organisationskommittén

lämnade sitt betänkande (NU 1990:7) till presidiet den 29 oktober

1990. Organisationskommitténs betänkande innehöll bl.a.

vissa förslag om ändringar av den nordiska samarbetsöverenskommelsen

den 23 mars 1962 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

(det s.k. Helsingforsavtalet).

 Vid ett gemensamt möte den 11 januari 1991 enades Nordiska

ministerrådet

och Nordiska rådets presidium om att ett ministerrådsförslag om

de aktuella avtalsändringarna skulle föreläggas Nordiska rådets

session i februari 1991. Avtalsändringarna syftar till att

effektivisera

Nordiska rådets interna arbete och är en förutsättning för

att rådet skall kunna göra övriga önskvärda ändringar i

sin arbetsordning.

 Regeringen beslutade den 21 februari 1991 att Sverige skulle

underteckna

överenskommelsen om ändring av Helsingforsavtalet.

Till Nordiska rådets 39:e session i Köpenhamn i februari 1991 förelåg

ett ministerrådsförslag i enlighet med överenskommelsen med Nordiska

rådets presidium.

 På grundval av ministerrådsförslaget och Nordiska rådets juridiska

utskotts betänkande däröver antog sessionen en rekommendation

(nr 19/1991). I rekommendationen hemställs att regeringarna i de

nordiska länderna ändrar Helsingforsavtalets artiklar i

överensstämmelse

med juridiska utskottets betänkande.

 Nordiska rådets presidium har därefter med anledning av önskemål

från isländsk sida i skrivelse den 20 juni 1991 till Nordiska

ministerrådet

återkommit med ett reviderat förslag till formulering av artikel

52 i Helsing-

forsavtalet angående presidiets sammansättning. Enligt presidiets

skrivelse är denna ändring ett nödvändigt tillägg till Nordiska

rådets rekommendation. Presidiet anmodar i skrivelsen Nordiska

ministerrådet

och regeringarna att så snart som möjligt genomföra de procedurer

som krävs för att ändringen av Helsingforsavtalet skall träda i

kraft.

 Nordiska ministerrådet beslutade härefter i skriftlig procedur

den 25 juli 1991 att anmoda regeringarna att ändra avtalet i enlighet

med Nordiska rådets presidiums önskan. Som följd därav undertecknade

de nordiska sam-

arbetsministrarna vid ett möte i Tammerfors den 21 augusti 1991

en överenskommelse om ändring av Helsingforsavtalet. Överenskommelsen

har upprättats på de fem nordiska språken, och texterna har samma

giltighet. Den svenska texten till överenskommelsen bör fogas

till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

2 Ändringarna i Helsingforsavtalet

Ändringen i artikel 51 är ett tillägg i andra stycket av ordet

minst i samband med antalet årliga ordinarie sessioner. Som avtalet

nu är utformat kan det endast hållas ordinarie session en gång

om året. Vid behov av ytterligare sessioner har det hittills kunnat

äga rum i form av extra session eller delad session.

 I artikel 52 ändras antalet medlemmar i presidiet utöver en

president

från nio till högst tio medlemmar. Formuleringen om att det skall

vara två medlemmar per land i presidiet, ändras till att det skall

vara minst två medlemmar.

 I andra stycket i artikel 54 utgår den mening där presidiet anges

som kompetent organ för tillsättande av utskottens sekreterare

och övrig personal i presidiesekretariatet. Anledningen är att

beslutsrätten i anställningsfrågor i framtiden inte skall regleras

i det internationella avtalet, utan fastställas i Nordiska rådets

arbetsordning.

 I första stycket i artikel 55 anges att även presidiet och rådets

utskott skall få möjlighet att lägga fram förslag för rådet.

Nu är det enbart regeringar, de självstyrande områdenas styrelser,

ministerrådet och valda medlemmar, som kan göra det. Avsikten är

att stärka presidiets och utskottens möjligheter att ta initiativ

och därmed effektivisera arbetet i rådet. I andra stycket sätts

presidiet in som ett organ för beredning av förslag på samma

sätt som utskotten, innan slutbehandling i rådet. Även detta

syftar till en effektivisering av arbetet.

 Genom ändringarna i artikel 56 blir det möjligt för presidiet

att göra framställningar utan att särskilda skäl föreligger.

 Med ändringen i artikel 57 blir försöksordningen som inletts

vid den 36:e sessionen, med skriftliga frågor mellan sessionerna,

permanent. Ordningen har fungerat till både rådets och ministerrådets

tillfredställelse.

 I artikel 58 flyttas rätten att besluta om fördelningen på

delegationerna

av rådets egna budgetmedel, från plenarförsamlingen till presidiet.

3 Föredragandens överväganden

Mitt förslag: Riksdagen bör godkänna överenskommelsen om ändring

av samarbetsöverenskommelsen mellan Danmark, Finland, Island, Norge

och Sverige.

Skälen för mitt förslag: 1962 års nordiska samarbetsöverenskommelse

har genom ändringar under åren fördjupat Nordiska rådets arbete.

De förslag till ändringar som undertecknades av de nordiska

samarbetsministrarna

i Tammerfors den 21 augusti i år, syftar till att ytterligare

effektivisera

Nordiska rådets arbete. Förslagen har framlagts av en av Nordiska

rådets presidium tillsatt organisationskommitté under år 1990

och varit föremål för ställningstagande från Nordiska rådets

organ år 1991. Ändringarna av avtalet gäller närmast frågor

som berör Nordiska rådets interna organisation och arbetsformer.

Med stöd av ändringarna blir det möjligt att hålla mer än

en ordinarie session per år. Till Nordiska rådets presidium hör

enligt ändringen presidenten och högst tio andra medlemmar. Vidare

utökas med stöd av nya bestämmelser presidiets och utskottens

initiativrätt. Det blir också möjligt att ställa skriftliga

frågor då plenarförsamlingen inte är samlad till session.

 De föreslagna ändringarna är enligt min mening väl motiverade.

De kommer att få betydelse när det gäller att effektivisera Nordiska

rådets interna organisation och arbetsformer.

4 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att godkänna överenskommelsen den 21 augusti 1991 om ändring

av samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Danmark,

Finland,

Island, Norge och Sverige.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag

som föredraganden har lagt fram.

Bilaga 1

ÖVERENSKOMMELSE

om ändring av samarbetsöverenskommelsen mellan Danmark, Finland,

Island, Norge och Sverige

Danmarks, Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar,

 som genom överenskommelser den 13 februari 1971, den 11 mars 1974,

den 15 juni 1983 och den 6 maj 1985 ändrat samarbetsöverenskommelsen

den 23 mars 1962 mellan de nordiska länderna, och

 som finner det ändamålsenligt att göra vissa ändringar av

Nordiska rådets organisation och arbetsformer,

har kommit överens om följande:

I

Artiklarna 51, 52, 54, 55, 56, 57 och 58 i samarbetsöverenskommelsen

får följande nya lydelse:

Artikel 51

 "Plenarförsamlingen utgöres av alla medlemmar av rådet.

 Plenarförsamlingen håller ordinarie session minst en gång om

året. Extra session hålles när presidiet så beslutar eller när

minst två regeringar eller minst tjugofem valda medlemmar begär det.

 Rådets befogenheter utövas av plenarförsamlingen, om icke annat

är särskilt föreskrivet.

 Plenarförsamlingens förhandlingar är offentliga, om

plenarförsamlingen

icke beslutar annat."

Artikel 52

 "Plenarförsamlingen utser för ett år vid första årliga ordinarie

session ett presidium bestående av en president och högst tio andra

medlemmar.

 Delegationerna skall vara företrädda i presidiet med minst två

medlemmar vardera. Såvitt möjligt bör olika politiska

meningsinriktningar

bli representerade i presidiet.

 Medlem av presidiet skall vara vald medlem av rådet. Blir

befattningen

som medlem av presidiet ledig mellan två ordinarie sessioner, skall

för tiden till dess nytt presidium utses ny medlem utses av den

delegation som den avgående medlemmen tillhört.

 Presidiet handhar rådets löpande angelägenheter och företräder

i övrigt rådet i den utsträckning som framgår av denna

överenskommelse

och rådets arbetsordning."

Artikel 54

 "Rådet bistås i sin verksamhet av ett presidiesekretariat som leds

av en presidiesekreterare utsedd av presidiet samt av ett kollegium

(sekreterarkollegiet) bestående av presidiesekreteraren och

generalsekreteraren

hos varje lands delegation.

 Varje delegation anställer den sekretariatspersonal som skall bistå

delegationen."

Artikel 55

 "Regeringarna, Färöarnas landsstyre, Grönlands landsstyre,

Ålands landskapsstyrelse, ministerrådet, rådets presidium och

utskotten

samt medlem har rätt att väcka förslag i rådet.

 Förslag skall beredas av ett utskott eller av presidiet innan det

slutbehandlas inom rådet."

Artikel 56

 "Rekommendation antages av plenarförsamlingen på grundval av väckt

förslag.

 Annan framställning kan göras av presidiet på grundval av väckt

förslag.

 Yttrande avgives av plenarförsamlingen. När presidiet gör

framställning

avgives yttrandet av presidiet.

 Presidiet skall till plenarförsamlingen anmäla de åtgärder

det vidtagit med stöd av andra eller tredje stycket."

Artikel 57

 "Vald medlem får ställa fråga till regering eller till ministerrådet

med anledning av berättelse eller meddelande som avgivits till rådet

eller i övrigt i ämne som angår det nordiska samarbetet."

Artikel 58

 "Varje delegation svarar för utgifterna för sitt deltagande i rådet.

 Presidiet fattar för varje budgetår beslut om hur de gemensamma

utgifterna skall fördelas mellan delegationerna."

II

Överenskommelsen träder i kraft trettio dagar efter den dag då

samtliga parter har meddelat det finska utrikesministeriet att

överenskommelsen

godkänts.

 Det finska utrikesministeriet meddelar de övriga parterna om

mottagandet

av dessa meddelanden och om tidpunkten för överenskommelsens

ikraftträdande.

III

Originalexemplaret till denna överenskommelse deponeras hos det

finska utrikesministeriet, som tillställer de övriga parterna

bestyrkta kopior därav.

 Till bekräftelse härav har de vederbörligen befullmäktigade

ombuden undertecknat denna överenskommelse.

 Som skedde i Tammerfors den 21 augusti 1991 i ett exemplar på

danska,

finska, isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texter

äger lika giltighet.