Regeringens proposition

1998/99:77

Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m.

Prop.

1998/99:77

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 4 mars 1999

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Maj-Inger[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Re-

geringen föreslår förändrade bestämmelser angående eftergift av krav på

återbetalning av bostadsbidrag efter avstämning. Förslagen syftar till att

vidga möjligheterna för försäkringskassorna att efterge krav på återbetal-

ningsskyldighet av bostadsbidrag för personer som under överskådlig tid

inte kommer att kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet. I propo-

sitionen ingår också förslag om att tillämpningen av vissa bestämmelser

om bostadsbidrag enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag skall upp-

höra och pågående återkravsärenden med anledning av dessa bestäm-

melser skall avbrytas. Förslagen om eftergift av återbetalningsskyldighet

föreslås träda i kraft den 1 maj 1999 och tillämpas på bostadsbidrag läm-

nade efter den 1 januari 1997. Övriga förslag föreslås träda i kraft den

1 januari 2000.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag 3

3 Ärendet och dess beredning 5

4 Bakgrund 5

4.1 Det nya inkomstprövningssystemet 6

4.2 Preliminärt resultat av avstämningen av 1997 års

bostadsbidrag 7

5 Eftergift av återbetalningsskyldighet 8

6 Tillämpningen av vissa äldre bestämmelser om

bostadsbidrag 11

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 mars 1999 13

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till ändring i

lagen (1993:737) om bostadsbidrag.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737)

om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:737) om bostadsbidrag

dels att punkterna 3 och 6 i övergångsbestämmelserna till nämnda lag

skall upphöra att gälla,

dels att 28 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

28 §

Försäkringskassan skall besluta

om återbetalning enligt 22 § och

om återbetalning av bostadsbidrag

som i övrigt har lämnats felaktigt

eller med för högt belopp. Om det

finns särskilda skäl för det får kas-

san efterge krav på återbetalning

helt eller delvis.

Försäkringskassan skall besluta

om återbetalning enligt 22 § och

om återbetalning av bostadsbidrag

som i övrigt har lämnats felaktigt

eller med för högt belopp. Om det

finns särskilda skäl för det får kas-

san efterge krav på återbetalning

helt eller delvis. Vid bedömning av

om sådana skäl föreligger skall

särskilt beaktas sökandens och

dennes medsökandes förmåga att

kunna betala tillbaka bidraget. Om

dessa inte fullgjort sin upp-

giftsskyldighet enligt denna lag

eller medvetet eller av oaktsamhet

lämnat felaktiga uppgifter till

grund för bedömningen av rätten

till bostadsbidrag, får kravet på

återbetalning inte efterges.

Vid en senare utbetalning av bostadsbidrag eller annan ersättning som

skall betalas ut av allmän försäkringskassa till någon som skall betala

tillbaka bidrag enligt första stycket får kassan hålla inne ett skäligt be-

lopp i avräkning på vad som har lämnats för mycket.

___________

1. Denna lag träder i kraft den 1 maj 1999 i fråga om 28 § och i övrigt

den 1 januari 2000. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas på

bidrag som lämnats från och med den 1 januari 1997.

2. Begäran om omprövning enligt 20 kap. 10 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring och som gäller återkravsbeslut för bostadsbidrag för år

1997 skall ha kommit in till försäkringskassan inom fyra månader från

den dag då sökanden fick del av beslutet.

3. Återkravsärenden enligt punkterna 3 och 6 i övergångsbestämmel-

serna till lagen (1993:737) om bostadsbidrag som pågår vid ikraftträ-

dandet skall avbrytas.

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen tillkallade (dir. 1995:65) den 18 april 1995 en särskild utre-

dare med uppgift att bl.a. göra en översyn av sättet att beräkna bidrags-

grundande inkomst vid prövning av rätt till bostadsbidrag. Utredarens

betänkande Bostadsbidragen effektivare inkomstprövning bespa-

ringar (SOU 1995:133) överlämnades till dåvarande statsrådet Anna

Hedborg den 15 december 1995. Riksdagen beslutade

(prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229) om ett nytt

system för bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar fr.o.m. år 1997.

Regeringen har i regleringsbrev för år 1997 gett Riksförsäkringsverket

i uppdrag att utvärdera effekter och resultat av de nya bestämmelserna.

Inom ramen för detta uppdrag har verket inkommit till regeringen med

två delrapporter . Uppdraget skall slutredovisas senast den 1 september

1999.

Riksförsäkringsverket har den 15 februari 1999 till regeringen redovi-

sat ett preliminärt resultat av avstämningen av 1997 års bostadsbidrag.

Resultatet har av företrädare för Socialdepartementet presenterats för bo-

stadsutskottet den 16 februari 1999. Utifrån Riksförsäkringsverkets redo-

visade resultat har regeringen tagit initiativ till förslag till ändrade regler

för eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag. Förslaget har upprättats i

samråd med Riksförsäkringsverket och Försäkringskasseförbundet.

Boverket har i en skrivelse till regeringen anfört att bestämmelserna i

lagen (1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda be-

stämmelser om bostadsbidrag för år 1990 och lagen (1992:654) med sär-

skilda bestämmelser om bostadsbidrag för år 1993 borde upphöra att

gälla och kommit med förslag till hur återstående återkravsärenden enligt

lagarna bör hanteras. Skrivelsen har remitterats till Riksförsäkringsver-

ket, Riksskatteverket och Svenska Kommunförbundet. Remissvaren finns

tillgängliga hos Socialdepartementet (S1998/7476/SF).

4 Bakgrund

De viktigaste drivkrafterna bakom de ändrade bestämmelserna för bo-

stadsbidrag som trädde i kraft den 1 januari 1997, var dels att bryta de

senaste årens kraftiga utgiftsökning inom området, dels behovet av åtgär-

der för att öka kostnadskontrollen och motverka överutnyttjande. De nya

bestämmelserna omfattar i första hand ett nytt inkomstprövningssystem.

En av de stora bristerna med tidigare system för inkomstprövning var att

det i efterhand var svårt att kontrollera hur stora belopp som totalt sett

betalats ut utifrån felaktiga inkomstuppgifter.

4.1 Det nya inkomstprövningssystemet

I det nya inkomstprövningssystemet betalas ett preliminärt bostadsbidrag

ut löpande. Detta grundas på en av sökanden uppskattad årsinkomst.

Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand för varje kalenderår på grund-

val av de inkomstuppgifter som skattemyndigheterna fastställer vid taxe-

ringen med eventuell tilläggsutbetalning eller återkrav som följd. Det

uttalade syftet är sålunda att bidragstagande hushåll härigenom skall få

rätt bostadsbidrag i förhållande till sin faktiska inkomst under hela året.

Under det år bidrag lämnas är bidragstagaren skyldig att anmäla för-

ändringar, som kan påverka bidragets storlek. Ändras bidragsgrundande

förhållanden hushållets sammansättning, inkomst, bostadskostnad m.m.

 fastställs ett nytt bidrag, för att det så nära som möjligt skall motsvara

det slutliga bidrag som kan antas komma att bestämmas. Cirka 236 000

ändringsbeslut har fattats som berör bidragsåret 1997.

Varje inkomstökning under ett kalenderår innebär, som regel, att bo-

stadsbidrag har betalats ut med för högt belopp tidigare bidragsmånader

under året. Vid sådana inkomstförändringar jämkas (minskas) därför det

preliminära bostadsbidraget. Jämkningsbeloppet fördelas på resterande

bidragsmånader under kalenderåret med lika belopp på varje månad. Från

och med augusti 1997 har ca 38 000 jämkningar av preliminärt bostads-

bidrag skett.

En bidragstagare som får klart för sig att den uppskattade preliminära

inkomsten under bidragsåret blivit för lågt beräknad kan själv justera upp

sin anmälda inkomst och göra en förtida återbetalning av för mycket ut-

betalt bostadsbidrag. Sådana återbetalningar har för år 1997 gjorts i 3 500

ärenden till ett sammanlagt belopp av 1,9 miljoner kronor.

Beräkningen av slutligt bostadsbidrag grundas på den slutliga inkomst

som fastställts av skattemyndigheterna vid taxeringen. Det slutliga bo-

stadsbidraget stäms av mot preliminärt utbetalt bostadsbidrag. Är det

slutliga bidraget högre än det belopp som betalats ut i preliminärt bidrag,

skall överskjutande belopp betalas ut till bidragstagaren. Är det slutliga

bidraget lägre än det preliminära skall bidragstagaren betala tillbaka

mellanskillnaden.

För de hushåll som har beräknade återbetalningsbelopp för år 1997 och

ett löpande preliminärt bostadsbidrag för år 1999 gör försäkringskassan

en bedömning av betalningsförmågan då det slutliga bidraget beräknas.

Har hushållet betalningsförmåga lämnas förslag om kvittning av åter-

betalningsbeloppet i det preliminära bidraget för år 1999. Cirka 43 000

hushåll har föreslagits sådan kvittning.

Beräknade återbetalningsbelopp för år 1997 skall, om inte kvittning

har skett och om inte överenskommelse om avbetalningsplan träffats el-

ler eftergift lämnats, vara inbetalda senast före april månads utgång år

1999. Därefter hanteras kvarstående återbetalningsbelopp som andra stat-

liga fordringar.

Återbetalning av för högt bostadsbidrag efter avstämning är ett regul-

järt inslag i systemet och därmed något i viss mån förutsebart. Enligt för-

arbetena bör detta ge skäl för en särskilt restriktiv tillämpning när det

gäller frågan om eftergift av krav på återbetalning i sådana fall.

4.2 Preliminärt resultat av avstämningen av 1997 års

bostadsbidrag

Riksförsäkringsverket har den 15 februari 1999 till regeringen redovisat

ett preliminärt resultat av avstämningen av 1997 års bostadsbidrag. Re-

sultatet har av företrädare för Socialdepartementet presenterats för bo-

stadsutskottet den 16 februari 1999. Av verkets redovisning framgår att

ca 445 000 hushåll fick bostadsbidrag någon gång under bidragsåret

1997. Cirka 46 procent av dem fick ett för lågt bostadsbidrag i förhål-

lande till sin faktiska inkomst under året, medan ca 44 procent fick ett för

högt bidrag. För omkring 10 procent av hushållen är det bostadsbidrag

som lämnats korrekt i förhållande till inkomsten.

Nedan redovisas resultatet vad gäller återbetalningsskyldiga hushåll

fördelade på olika skuldintervall och hushåll som fått för lågt bostads-

bidrag och således har en tilläggsutbetalning att vänta.

Tabell 1a. Antal hushåll med bostadsbidrag någon gång under år 1997, för-

delade efter skuldens storlek (kr)

Skuld

Barnfamiljer

Hushåll utan

barn

Samtliga

 1 99

5 724

1 091

6 815

 100 500

21 517

4 569

26 086

 501 1 000

21 982

4 712

26 694

 1 001 3 000

55 840

11 729

67 569

 3 001 5 000

27 934

5 928

33 862

 5 001 10 000

26 721

5 130

31 851

10 001

10 771

672

11 443

Samtliga

170 489

33 831

204 320

Källa: Rfv

Tabell 1b. Antal hushåll med bostadsbidrag någon gång under år 1997, för-

delade efter tilläggsutbetalningens storlek (kr)

Tilläggsutbetal-

ning

Barnfamiljer

Hushåll utan

barn

Samtliga

 0 99

23 005

14 145

37 150

 100 500

58 910

21 856

80 766

 501 1 000

53 619

10 432

64 051

 1 001 3 000

35 900

3 790

39 690

 3 001 5 000

9 606

670

10 276

 5 001 10 000

7 105

533

7 638

10 001

2 333

6

2 339

Samtliga

190 478

51 432

241 910

Källa: Rfv

Av tabellerna framgår att för drygt 50 000 hushåll eller ca 26 procent av

de hushåll som under år 1997 fått ett för högt bostadsbidrag, har detta

bidrag överskridit det bostadsbidrag som hushållet haft rätt till i förhål-

lande till sin faktiska inkomst med mellan 100 och 1 000 kronor. Av ta-

bellerna framgår också att knappt 45 000 hushåll, eller 22 procent, har

fått ett bidrag som sammantaget är mer än 5 000 kronor högre än det

hushållet haft rätt till. För omkring 145 000 hushåll, eller 70 procent, har

ett för lågt bidrag lämnats med mellan 100 och 1 000 kronor, medan till

knappt 10 000 hushåll, eller 5 procent, bidrag har lämnats med ett mer än

5 000 kronor lägre belopp än vad hushållen haft rätt till i förhållande till

sin faktiska inkomst under året.

På basis av Riksförsäkringsverkets redovisning kan för högt utbetalat

bidrag under år 1997 sammanlagt beräknas till ca 675 miljoner kronor,

varav 580 miljoner kronor avseende hushåll med barn och 95 miljoner

kronor avseende hushåll utan barn. För lågt utbetalat bidrag kan beräknas

till 260 miljoner kronor, varav 235 miljoner kronor avseende hushåll med

barn och 25 miljoner kronor avseende hushåll utan barn.

5 Eftergift av återbetalningsskyldighet

Regeringens förslag: Möjligheterna till eftergift vid återbetalnings-

skyldighet av bostadsbidrag efter avstämning skall vidgas. Vid be-

dömningen av om eftergift skall lämnas skall särskilt beaktas

sökandens och dennes medsökandes förmåga att kunna betala tillbaka

ett bostadsbidrag som betalats ut med för högt belopp. En förut-

sättning för att eftergift skall kunna komma i fråga är att bidrags-

tagaren uppfyllt sin uppgiftsskyldighet till försäkringskassan och att

de lämnade uppgifterna varit korrekta. Om de inte har fullgjort sin

uppgiftsskyldighet enligt lagen eller om de medvetet eller av oakt-

samhet lämnat felaktiga uppgifter till grund för rätten till bostads-

bidrag, får kravet på återbetalning inte efterges. Bidragstagaren skall

kunna begära omprövning av beslutet om återbetalning av bostads-

bidrag som utbetalats med för högt belopp för år 1997 inom fyra

månader från den dag då han eller hon fick del av beslutet.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser i 28 §

lagen (1993:737) om bostadsbidrag finns möjlighet för försäkringskassan

att efterge en fordran avseende återbetalningsskyldighet av för mycket

utbetalt bostadsbidrag. I denna paragraf anges att en försäkringskassa får

efterge ett krav på återbetalning helt eller delvis om det finns särskilda

skäl för detta. I förarbetena till den senaste ändringen av lagen om bo-

stadsbidrag (prop. 1995/96:186 s. 54) anförde regeringen att man i fråga

om eftergift inom bostadsbidragssystemet skulle ha en särskilt restriktiv

tolkning av begreppet särskilda skäl. Anledningen till detta var att åter-

betalning av preliminärt bidrag efter inkomstavstämning är en naturlig

del av systemet och därmed i viss mån förutsebart. Eftersom systemet

med preliminärt bostadsbidrag endast varit i kraft så kort tid att den

första avstämningen görs under våren 1999 saknas praxis om hur efter-

giftsregeln tolkas av försäkringskassor och domstolar.

Regeringen är fortfarande av den uppfattningen att man bör vara re-

striktiv i fråga om möjligheterna till eftergift inom bostadsbidragssyste-

met av de skäl som angavs i prop. 1995/96:186. Inte minst är det viktigt

att ha restriktiva regler om eftergift med tanke på att det annars skulle

kunna te sig mycket orättvist mot den som har lagt undan och i förväg

betalat tillbaka pengar med anledning av en förväntad återbetalnings-

skyldighet, om andra som inte gjort på detta sätt skulle få sin skyldighet

eftergiven utan en sträng prövning. Det har dock framkommit att ett antal

personer på grund av återbetalningskrav kan ha hamnat i en mycket svår

situation. Regeringen anser därför att det finns anledning att utöka

möjligheterna till eftergift i de fall där bidragstagaren saknar betalnings-

förmåga. Bedömningen av om eftergift kan komma i fråga skall således

särskilt beakta bidragstagarens förmåga att klara återbetalningsskyldig-

heten. De fall som bör bli aktuella för eftergift är de där bidragstagarens

möjligheter att fullgöra återbetalningen saknas under överskådlig tid. Det

är viktigt att bedömningen görs på relativt lång sikt. Endast det för-

hållandet att bidragstagaren i samband med att avstämning görs och krav

på återbetalning aktualiseras t.ex. uppbär socialbidrag på grund av till-

fälliga ekonomiska svårigheter, som inte bedöms bli bestående, bör inte

medföra rätt till eftergift. Vid fall av sådan mer tillfällig oförmåga att

betala bör man i stället undersöka möjligheten att upprätta en avbetal-

ningsplan för att betalningarna skall kunna delas upp under en längre tid.

Den tidsperiod som prövningen skall utgå från kan, som framgått ovan,

inte vara alltför kort. Svårigheterna att göra en prognos för möjligheterna

till återbetalning ökar dock om bedömningsperioden uppgår till ett flertal

år. I de flesta fall torde det i vart fall vara möjligt att göra en relativt sä-

ker bedömning av hur en persons ekonomi kommer att utvecklas det

närmaste året. Detta naturligtvis under förutsättning av att inget oförut-

sett inträffar. Enligt regeringens bedömning är en rimlig utgångspunkt

för att eftergift skall kunna komma i fråga att den tid under vilken betal-

ningsoförmågan kan förväntas bestå uppgå till minst ett år.

Den bedömning som skall göras av sökandens och eventuell medsö-

kandes möjligheter att betala måste göras utifrån en helhetsbild av deras

ekonomiska situation. I denna bedömning måste man således beakta hur

inkomsterna varit under åren närmast före ansökan, hur den aktuella

situationen är och vilka utsikter som kan bedömas föreligga vad gäller

framtida inkomster. Som utgångspunkt för bedömningen av de återbetal-

ningsskyldigas möjligheter att faktiskt betala skulden under den tidspe-

riod som angetts ovan kan ledning sökas i socialbidragssystemet. Bo-

stadsbidragstagare som uppbär socialbidrag och förväntas fortsätta med

detta eller som inte har högre inkomster än som motsvarar socialbi-

dragsnivån skall normalt kunna komma i fråga för eftergift. I bedöm-

ningen måste dock hänsyn inte bara tas till bidragstagarnas inkomster

utan även till om de har förmögenhetsvärden som de kan realisera. Vid

sådana förhållanden bör eftergift inte bli aktuell.

Av hänsyn till legitimiteten i systemet är det viktigt inte bara att hän-

syn tas till bidragstagarens betalningsförmåga vid eftergiftsbedömningen.

Lika viktigt är att den aktuella återbetalningsskyldigheten inte uppkom-

mit på grund av att bidragstagaren har lämnat felaktiga uppgifter om sin

ekonomi. Enligt regeringens mening måste det ställas stränga krav på den

som uppbär bostadsbidrag att följa de bestämmelser om uppgiftsskyldig-

het som följer av ett behovsprövat system som bostadsbidraget. Om bi-

dragstagaren medvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter,

eller underlåtit att fullgöra sin uppgiftsskyldighet skall försäkringskassan

inte efterge återbetalningskravet. Rena misstag av bidragstagaren eller

fall där bidragstagaren inte insett eller skäligen bort inse att uppgifterna

var felaktiga, bör dock inte leda till att eftergift är utesluten. Om felaktiga

uppgifter lämnats torde det, för att eftergift skall kunna komma i fråga,

enligt sedvanliga bevisbörderegler ankomma på bidragstagaren att visa

att han eller hon inte insett eller skäligen borde ha insett att uppgifterna

varit felaktiga.

Bedömningen av om de uppgifter som har lämnats varit riktiga bör ske

genom att en jämförelse görs mellan de inkomstuppgifter som bidrags-

tagaren lämnat under löpande bidragsår och den taxerade inkomsten för

bidragsåret. Om beloppen vid en sådan jämförelse skiljer sig annat än

rent marginellt åt skall utgångspunkten vara att någon eftergift inte skall

kunna ske. Det torde då även i detta fall enligt sedvanliga bevisbörde-

regler ankomma på bidragstagaren, för att ändå kunna komma i fråga för

eftergift, att visa att han eller hon inte skäligen borde ha insett att de

uppgifter som lämnades inför ansökan eller under löpande år varit

felaktiga.

Försäkringskassorna kommer, enligt vad regeringen erfarit, under mars

månad att skicka ut beslut till de bidragstagare som blir återbetalnings-

skyldiga. I dessa ärenden kommer frågan om eftergift att bedömas enligt

nu gällande bestämmelser. De i propositionen föreslagna bestämmelserna

kan inte träda i kraft förrän tidigast den 1 maj i år. För att möjliggöra en

tillämpning av dessa bestämmelser inom nuvarande system för ompröv-

ning och överklagande bör den tidsfrist som, enligt 20 kap 10 och 13 §§

AFL, gäller för begäran om omprövning av återbetalningsbeslut för bo-

stadsbidrag lämnade under år 1997 förlängas från två till fyra månader.

Den föreslagna ändringen kan komma att leda till ökad administrativ

belastning för försäkringskassorna. Omfattningen härav går dock inte att

bedöma i dag.

Regeringen gör bedömningen att förslaget inte leder till ökade kostna-

der eftersom eftergift endast skall ges till dem som ändå inte bedöms

kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet.

6 Tillämpningen av vissa äldre bestämmelser

om bostadsbidrag

Regeringens förslag: Bestämmelserna i den upphävda lagen

(1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda be-

stämmelser om bostadsbidrag för år 1990 och lagen (1992:654) med

särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för år 1993 skall inte längre

tillämpas. Pågående återkravsärenden enligt bestämmelserna i lagen

(1988:786) om bostadsbidrag skall avbrytas.

Boverkets förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Riksförsäkringsverket (RFV) har ingen synpunkt

på hur eventuellt utestående fordringar skall behandlas och tillstyrker

förslaget. Riksskatteverket (RSV) har inga synpunkter, Svenska

Kommunförbundet konstaterar att förslaget är rimligt och att dess effekter

är mycket marginella. Förbundet tillstyrker förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Boverket har till och med år 1993 va-

rit central förvaltningsmyndighet i frågor som gäller bostadsbidrag. För

administrationen av bidragen på lokal nivå ansvarade kommunerna.

Statsbidrag lämnades för viss del av kommunernas kostnader för bi-

dragsgivningen. I samband med att ett nytt bostadsbidragssystem inför-

des den 1 januari 1994 övertog staten hela kostnadsansvaret för bostads-

bidragen och den lokala administrationen överfördes från kommunerna

till de allmänna försäkringskassorna. Riksförsäkringsverket blev ansvarig

central myndighet.

Sedan år 1994 har tidigare gällande bostadsbidragssystem avvecklats

successivt. Bestämmelserna i den upphävda lagen (1988:786) om bo-

stadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda bestämmelser om bostads-

bidrag för år 1990 och lagen (1992:654) med särskilda bestämmelser om

bostadsbidrag för år 1993 tillämpas dock fortfarande i de delar de regle-

rar kommunernas rätt att ansöka om statsbidrag för bostadsbidrag som

lämnats längst till och med år 1993. Bestämmelserna regleras i punkterna

3 och 6 till övergångsbestämmelserna till lagen (1993:737) om bostads-

bidrag.

De statsbidrag som betalats till kommunerna under avvecklingsperio-

den har bl.a. föranletts av att bidragsärenden omprövats, med högre

bidragsbelopp som följd, eller att beslutade återkrav bedömts utsiktslösa

att driva in. I de senare fallen har kommunen förskotterat statens andel av

kostnaderna. Viss återföring av statsbidrag till statskassan har också

skett. Det gäller framförallt de löpande återbetalningsplaner, som upp-

rättats med enskilda bidragstagare. Kommunen har levererat in den del

av återbetalningsbeloppen som avser statens andel av de felaktiga, men

nu återbetalda, beloppen.

Sedan år 1993 har såväl kommunernas kostnader för bostadsbidrag

som kommunernas återredovisningar av sådant bidrag minskat succes-

sivt. Boverket uppgav i december 1998 att det under det året inte hade

kommit in någon begäran om statsbidrag från kommunerna och att endast

någon enstaka kommun hade återredovisat ett sådant bidrag. Under år

1997 betalades ca 15 000 kronor i statsbidrag till kommunerna och ca

180 000 kronor återredovisades av dem. I några fall har kommunerna

begärt att indrivning av felaktigt utbetalade bostadsbidrag skall avbrytas.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den upphävda lagen

(1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda be-

stämmelser om bostadsbidrag för år 1990 och lagen (1992:654) med sär-

skilda bestämmelser om bostadsbidrag för år 1993 inte längre skall

tillämpas. I samband med att bestämmelserna i nämnda författningar inte

längre skall gälla bör eventuellt utestående återkravsärenden avbrytas.

Regeringen bedömer att de kostnadskonsekvenser som följer av förslaget

är av smärre art och därför inte föranleder någon justering av anslaget.

Förslagen föranleder att punkterna 3 och 6 i övergångsbestämmelserna

till lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall upphöra att gälla. De änd-

rade bestämmelserna bör träda i kraft den 1 januari 2000. Förslaget inne-

bär att Boverkets rätt att rekvirera medel från Riksförsäkringsverket upp-

hör.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 mars 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Eftergift vid återbetalning av

bostadsbidrag m.m.

 Senaste lydelse 1996:441.

 Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar respektive Underhållsstöd till

barn till sär-

levande föräldrar utvärdering av genomförandet av de nya regelsystemen (RFV

anser

1997:8) samt Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar redovisning vad

gäller syste-

mets tillämpning (RFV anser 1998:1).

Prop. 1998/99:77

13

1