Näringsliv

24

Förslag till statsbudget för 2001

Näringsliv

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 9

2 Lagförslag 11

2.1 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) 11

3 Näringsliv 13

3.1 Omfattning 13

3.2 Utgiftsutveckling 13

3.3 Skatteavvikelser 13

4 Politikområde Näringspolitik 16

4.1 Omfattning 16

4.2 Utgiftsutveckling 17

4.3 Mål 18

4.4 Politikens inriktning 18

4.5 Insatser 22

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 22

4.5.2 Statliga insatser utanför politikområdet 31

4.6 Resultatbedömning 32

4.6.1 Resultat 32

4.7 Analys och bedömning 39

4.8 Revisionens iakttagelser 42

4.9 Budgetförslag 42

4.9.1 38:1 Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader 42

4.9.2 38:2 Näringslivsutveckling 43

4.9.3 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och

utvärderingar: Förvaltningskostnader 44

4.9.4 38:4 Turistfrämjande 45

4.9.5 38:5 Sveriges geologiska undersökning: Geologisk

undersökningsverksamhet m.m. 45

4.9.6 38:6 Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning

46

4.9.7 38:7 Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av

oljelagringsanläggningar m.m. 47

4.9.8 38:8 Patentbesvärsrätten 47

4.9.9 38:9 Patent- och registreringsverket: Finansiering av viss verksamhet

(likvidatorer) 48

4.9.10 38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till

riksmätplatser 48

4.9.11 38:11 Elsäkerhetsverket 49

4.9.12 38:12 Bidrag till standardisering, provning och mätteknisk FoU m.m.

49

4.9.13 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnder 50

4.9.14 38:14 Rymdverksamhet 51

4.9.15 38:15 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademin 52

4.9.16 38:16 Konkurrensverket 53

4.9.17 38:17 Konkurrensforskning 54

4.9.18 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. 55

4.9.19 38:19 Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift av

kanalen 55

4.9.20 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag,

m.m. 56

4.9.21 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer 56

4.10 Övrig statlig verksamhet 57

4.10.1 Patent- och registreringsverket 57

4.10.2 Revisorsnämnden 59

4.10.3 Försäljning av Grängesbergs Gruvor AB till Ludvika kommun 60

5 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 63

5.1 Omfattning 63

5.2 Utgiftsutveckling 64

5.3 Mål 64

5.4 Politikens inriktning 64

5.5 Insatser 65

5.5.1 Statliga insatser inom politik-området 65

5.5.2 Insatser utanför politikområdet 66

5.6 Resultatbedömning 67

5.6.1 Resultat 67

5.6.2 Analys och slutsatser 68

5.7 Revisionens iakttagelser 69

5.8 Budgetförslag 69

5.8.1 39:1 SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll):

Myndighetsverksamhet 69

5.8.2 39:2 Kommerskollegium 70

5.8.3 71

5.8.3 39:3 Exportfrämjande verksamhet 71

5.8.4 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 71

5.8.5 39:5 Investeringsfrämjande 72

5.8.6 39:6 Näringslivsutveckling i Östersjöregionen 72

5.8.7 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer 73

5.8.8 Exportkreditnämnden 73

6 Konsumentpolitik 75

6.1 Omfattning 75

6.2 Utgiftsutveckling 75

6.3 Mål 76

6.4 Politikens inriktning 76

6.5 Insatser 77

6.5.1 Statliga insatser under året 77

6.5.2 Insatser utanför politikområdet 77

6.6 Resultatbedömning 78

6.6.1 Resultat 78

6.6.2 Analys och slutsatser 80

6.7 Revisionens iakttagelser 81

6.8 Budgetförslag 81

6.8.1 40:1 Marknadsdomstolen 81

6.8.2 40:2 Konsumentverket 81

6.8.3 40:3 Allmänna reklamationsnämnden 82

6.8.4 40:4 Fastighetsmäklarnämnden 82

6.8.5 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 83

6.8.6 40:7 Bidrag till miljömärkning av produkter 83

7 Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning 85

7.1 Budgetförslag 85

7.1.1 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 85

7.1.2 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 86

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 9

3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 13

3.2 Skatteavvikelser netto 14

4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17

4.2 Anslagsutveckling 42

4.3 Anslagsutveckling 43

4.4 Anslagsutveckling 44

4.5 Anslagsutveckling 45

4.6 Beräkning av anslaget för 2001 45

4.7 Anslagsutveckling 45

4.8 Offentligrättslig verksamhet 45

4.9 Uppdragsverksamhet 46

4.10 Beräkning av anslaget för 2001 46

4.11 Anslagsutveckling 46

4.12 Beräkning av anslaget för 2001 46

4.13 Anslagsutveckling 47

4.14 Beräkning av anslaget för 2001 47

4.15 Anslagsutvecklingen 47

4.16 Beräkning av anslaget för 2001 48

4.17 Anslagsutveckling 48

4.18 Beräkning av anslaget för 2001 48

4.19 Anslagsutveckling 48

4.20 Beräkning av anslaget för 2001 49

4.21 Anslagsutveckling 49

4.22 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 49

4.23 Beräkning av anslaget för 2001 49

4.24 Anslagsutveckling 49

4.25 Beräkning av anslaget för 2001 50

4.26 Anslagsutveckling 50

4.27 Beräkning av anslaget för 2001 50

4.28 Anslagsutveckling 51

4.29 Bymyndiganden om ekonomiska förpliktelser 51

4.30 Beräkning av anslaget för 2001 52

4.31 Anslagsutveckling 52

4.32 Anslagsutveckling 53

4.33 Beräkning av anslaget för 2001 53

4.34 Anslagsutvecklingen 54

4.35 Beräkning av anslaget för 2001 54

4.36 Anslagsutvecklingen 55

4.37 Beräkning av anslaget för 2001 55

4.38 Anslagsutveckling 55

4.39 Anslagsutveckling 56

4.40 Anslagsutveckling 56

4.41 Beräkning av anslaget för år 2001 57

4.42 Offentligrättslig verksamhet 57

4.43 Uppdragsverksamhet 59

5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande 64

5.2 Anslagsutvecklingen 69

5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering 70

5.4 Anslagsutvecklingen 70

5.5 Beräkning av anslaget för 2001 70

5.6 Anslagsutvecklingen 71

5.7 Beräkning av anslaget för 2001 71

5.8 Anslagsutvecklingen 71

5.9 Beräkning av anslaget för 2001 72

5.10 Anslagsutvecklingen 72

5.11 Beräkning av anslaget för 2001 72

5.12 Anslagsutvecklingen 72

5.13 Beräkning av anslaget för 2001 73

5.14 Anslagsutvecklingen 73

5.15 Beräkning av anslaget för 2001 73

5.16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet 74

6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 75

6.2 Anslagsutveckling 81

6.3 Anslagsberäkning 81

6.4 Anslagsutveckling 81

6.5 Offentligrättslig verksamhet 82

6.6 Offentligrättslig verksamhet 82

6.7 Anslagsberäkning 82

6.8 Anslagsutveckling 82

6.9 Anslagsberäkning 82

6.10 Anslagsutveckling 82

6.11 Anslagsberäkning 83

6.12 Anslagsutveckling 83

6.13 Anslagsutveckling 83

7.1 Anslagsutveckling 85

7.2 Anslagsutveckling 86

7.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 87

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar förslaget till lag om ändring i

konkurrenslagen (avsnitt 2.1),

2. godkänner de föreslagna målen för poli-

tikområdena Näringspolitik (avsnitt 4.3)

och Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande (avsnitt 5.3) samt att

de tidigare målen inom utgiftsområdet,

utom målet för konsumentpolitik, upphör

att gälla (avsnitt 4.6.1),

3. bemyndigar regeringen att under år 2001, i

fråga om ramanslaget 26:2 Verket för

innovationssystem: Forskning och utveckling,

ingå ekonomiska förpliktelser om bidrag

som inklusive tidigare åtaganden innebär

utgifter om högst 900 000 000 kronor

under budgetåret 2002 och sammanlagt

högst 950 000 000 kronor under budgetåren

2003 2006 (avsnitt 7.1.2),

4. bemyndigar regeringen att under år 2001, i

fråga om ramanslaget 38:14

Rymdverksamhet, ingå ekonomiska

förpliktelser som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter om högst 1 550

000 000 kronor efter år 2001 (avsnitt

4.9.14),

5. bemyndigar regeringen att få sälja statens

aktier i Grängesbergs Gruvor AB till

Ludvika kommun (avsnitt 4.10.3),

6. bemyndigar regeringen att under år 2001

ikläda staten betalningsansvar intill ett

belopp av högst 150 000 000 000 kronor för

exportkreditgarantisystemet (avsnitt 5.8.8),

7. bemyndigar regeringen att för år 2001

ikläda staten betalningsansvar intill ett

belopp av högst 10 000 000 000 kronor för

investeringsgarantier (avsnitt 5.8.8),

8. bemyndigar regeringen att för år 2001

besluta att Exportkreditnämnden får

obegränsad upplåningsrätt i

Riksgäldskontoret för skadeutbetalning

(avsnitt 5.8.8),

9. godkänner den föreslagna inriktningen på

verksamheten vid AB Svensk Exportkredit

som, förutom att bedriva

finansieringsverksamhet för att främja

svensk exportindustri och svenskt

näringsliv, även kan engagera sig i annan

svensk och internationell

finansieringsverksamhet på kommersiella

grunder (avsnitt 5.8.4),

10. för budgetåret 2001 anvisar anslagen under

utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

26:1

Verket för innovationssystem: Förvaltningkostnader

ramanslag

111 927

26:2

Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling

ramanslag

1 005 949

38:1

Myndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader

ramanslag

183 537

38:2

Näringslivsutveckling

ramanslag

195 062

38:3

Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering:

Förvaltningskostnader

ramanslag

70 000

38:4

Turistfrämjande

ramanslag

80 590

38:5

Sveriges geologiska undersökning: Geologisk

undersökningsverksamhet m.m.

ramanslag

160 833

38:6

Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning

ramanslag

4 924

38:7

Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av

oljelagringsanläggningar m.m.

ramanslag

86 000

38:8

Patentbesvärsrätten

ramanslag

13 897

38:9

Patent- och registreringsverket: Finansiering av viss

verksamhet (likvidatorer)

ramanslag

10 000

38:10

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till

riksmätplatser

ramanslag

13 947

38:11

Elsäkerhetsverket

ramanslag

38 942

38:12

Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU

m.m.

ramanslag

80 388

38:13

Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

ramanslag

18 280

38:14

Rymdverksamhet

ramanslag

535 809

38:15

Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien

obetecknat anslag

5 359

38:16

Konkurrensverket

ramanslag

73 378

38:17

Konkurrensforskning

ramanslag

6 184

38:18

Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.

ramanslag

2 000

38:19

Medel till AB Göta kanalbolag för upprustning och drift av

kanalen

obetecknat anslag

15 000

38:20

Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag,

m.m.

ramanslag

45 000

38:21

Avgifter till vissa internationella organisationer

ramanslag

6 519

39:1

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

Myndighetsverksamhet

ramanslag

18 234

39:2

Kommerskollegium

ramanslag

57 567

39:3

Exportfrämjande verksamhet

ramanslag

173 656

39:4

AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning

ramanslag

136

39:5

Investeringsfrämjande

ramanslag

51 357

39:6

Näringslivsutveckling i Östersjöregionen

ramanslag

300 000

39:7

Avgifter till internationella handelsorganisationer

ramanslag

16 810

40:1

Marknadsdomstolen

ramanslag

5 112

40:2

Konsumentverket

ramanslag

92 972

40:3

Allmänna reklamationsnämnden

ramanslag

16 691

40:4

Fastighetsmäklarnämnden

ramanslag

7 679

40:5

Åtgärder på konsumentområdet

ramanslag

10 000

40:6

Bidrag till miljömärkning av produkter

obetecknat anslag

3 800

Summa

3 517 539

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20)

Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen (1993:20)

dels att 32 och 63 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer 31 a, 31 b och 31 c §§ av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

31 a §

Konkurrensskadeavgift skall betalas

till Konkurrensverket inom trettio

dagar efter det att domen vunnit laga

kraft eller den längre tid som anges i

domen.

31 b §

Om avgiften inte betalas inom den

tid som anges i 31 a §, skall

Konkurrensverket lämna den obetalda

konkurrensskadeavgiften för

indrivning. Bestämmelser om

indrivning finns i lagen (1993:891)

om indrivning av statliga fordringar

m.m.

31 c §

Regeringen eller den myndighet

regeringen bestämmer får meddela

närmare föreskrifter om hur

konkurrensskadeavgiften skall betalas.

32 §

För att säkerställa ett anspråk på

konkurrensskadeavgift får

Stockholms tingsrätt besluta om

kvarstad. Därvid gäller i tillämpliga

delar vad som är föreskrivet i 15 kap.

rättegångsbalken om kvarstad för

fordran.

För att säkerställa ett anspråk på

konkurrensskadeavgift får rätten

besluta om kvarstad. Därvid gäller i

tillämpliga delar vad som är

föreskrivet i 15 kap. rättegångsbalken

om kvarstad för fordran.

Beslut om kvarstad meddelas av

den domstol där rättegång om

konkurrensskadeavgift pågår. Om

talan om konkurrensskadeavgift ännu

inte har väckts skall talan om kvarstad

prövas av Stockholms tingsrätt.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

3 Näringsliv

3.1 Omfattning

I utgiftsområde 24 Näringsliv ingår

politikområdena Näringspolitik (N),

Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande (UD) och

Konsumentpolitik (Fi).

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Forskningspolitik2

1 118

1 073

1 081

Näringspolitik

2 786

2 457

2 880

1 646

1 545

1 553

Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

355

420

494

618

532

485

Konsumentpolitik

115

124

129

136

132

135

Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv

3 256

3 001

3 503

3 518

3 283

3 254

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Politikområdet hör till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

3.3 Skatteavvikelser

Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som

redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida

förekommer även stöd på statsbudgetens

inkomstsida i form av olika särregler i

skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas

saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar

om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex.

att en viss grupp omfattas av skattelättnad i

förhållande till en enhetlig norm, vilket kan

uppfattas som en skatteförmån. I det följande

redovisas skatteavvikelser som hänför sig till

utgiftsområde 24 Näringsliv.

Tabell 3.2 Skatteavvikelser netto

Miljarder kronor

2000

2001

Löneunderlag aktiva delägare i

fåmansaktiebolag

0,41

0,47

Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet

0,02

0,02

Nedskrivning av lager och pågående arbete

1,18

0,97

Skadeförsäkringsföretag

0,26

0,55

Överavskrivningar avseende inventarier

5,91

4,44

Periodiseringsfonder

3,42

3,66

Nedsättning inriktning mindre företag

5,30

5,87

Rumsuthyrning

0,47

0,88

Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt

1,85

1,85

Elförbrukning inom industrin

8,24

9,03

Metallurgiavdrag

0,25

0,25

Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på

bränslen inom energiintensiv industri

0,20

0,20

Undantag från svavelskatt för viss industri

1,341

Summa

27,51

29,53

1 Nytt.

Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebolag

Genom reglerna i 3§ 12 mom. SIL för

beskattning av aktiva delägare i fåmansaktiebolag

och närstående till dessa, beskattas viss

avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital.

Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i

inkomstslaget tjänst. Avvikelsen består i

skillnaden mellan tjänste- och

kapitalinkomstbeskattningen.

Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet

Underskott av aktiv näringsverksamhet får

kvittas mot tjänsteinkomster under de fem första

verksamhetsåren. Avdragsrätten är belagd med

olika restriktioner för att förhindra handel med

avdragsrätt och att avdragsrätt för samma

näringsverksamhet kan uppkomma för flera

femårsperioder.

Nedskrivning av lager och pågående arbete

Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej

fastigheter och värdepapper) tas upp till 97

procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet.

Olika bestämmelser finns för pågående arbeten

som utförs på löpande räkning och arbeten som

utförs till fast pris. För arbeten på löpande

räkning kan samma alternativregel som ovan

användas. Skatteavvikelsen utgörs av

ränteeffekten på den skattelättnad som

lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på

krediten inte är förmånsgrundande skall den

utgöra underlag för särskild löneskatt.

Skadeförsäkringsföretag

I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet

att göra extra avsättningar till säkerhetsreserven.

Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på

skillnaden i skatt som det extra avdraget medför.

Återföring skatteutjämningsreserv

Avsättning till skatteutjämningsreserv upphörde

1993 (1994 års taxering). 9/10 av beloppet skall

återföras till beskattning i princip i lika delar

under en period om sju år, varför

skatteavvikelsen kvarstår. En definitiv

skattelättnad avseende skatten på 10 procent av

den totala omsättningen uppkommer därvid.

Överavskrivningar avseende inventarier

Den bokföringsmässiga avskrivningstiden

bestäms av tillgångens livstid i bolaget, medan

den skattemässiga avskrivningstiden bestäms

enligt lag. Detta innebär att bokföringsmässiga

och skattemässiga avskrivningar endast

undantagsvis överensstämmer. Skatteregeln

medger att en tillgång skrivs av snabbare än vad

som är ekonomiskt motiverat. Skatteavvikelsen

avser ränteeffekten på skattekrediten. Eftersom

denna inte är förmånsgrundande skall den ligga

till grund för beräkning av särskild löneskatt.

Periodiseringsfonder

Periodiseringsfond är en vinstanknuten

reserveringsmöjlighet där näringsidkaren/bolaget

kan reservera medel under högst 6 år (före

inkomståret 1999 var tiden 5 år). Inkomståret

1996 medgavs avsättning med högst 25 procent.

Avsättningstaket sänktes till 20 procent

inkomståret 1997. Avsättningstaket för enskilda

näringsidkare och för fysiska personer som är

delägare i HB återställdes inkomståret 1998.

Fr.o.m. inkomståret 2001 är avsättningstaket 25

procent för aktiebolag och övriga juridiska

personer och 30 procent för enskild

näringsidkare och fysiska personer som är

delägare i HB. Reserveringsmöjligheten innebär

en skattekredit på det reserverade beloppet.

Nedsättning inriktning mindre företag

Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en

arbetsgivare göra ett avdrag med 5 procent av

lönesumman upp till ett visst tak. Den maximala

lönesumman som medgav nedsättning uppgick

år 1997 till 600 000 kr per år. Fr.o.m. år 1998 har

den maximala lönesumman som medger

nedsättning höjts till 852 000 kr. Till denna

avvikelse har även förts motsvarande avdrag för

egenavgifter för enskilda näringsidkare.

Rumsuthyrning

Skattesatsen är 12 procent.

Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt

Industrisektorn är skattebefriad för all

användning av fossila bränslen. Normen utgörs

av full skattesats på dessa bränslen.

Elförbrukning inom industrin

Industrisektorn är skattebefriad för all

användning av elektrisk kraft. Normen utgörs av

normalskattesatsen på el.

Metallurgiavdrag

Avdrag medges för koldioxidskatt för

kolbränslen som används för metallurgiska

processer.

Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på

bränslen inom energiintensiv industri

Fr.o.m. den 1 juli 1997 får den energiintensiva

sektorn en nedsättning till 12 procent av den

koldioxidskatt som överstiger 0,8 procent av det

enskilda företagets omsättning. Företag inom

cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock

skattebefriade för koldioxidskatten på kol och

naturgas över 1,2 procent av omsättningen.

Undantag från svavelskatt för viss industri

Bränslen som används i metallurgiska processer

och för att producera varor av cement, kalk och

andra mineraliska ämnen är befriade från

svavelskatt liksom bränslen i sodapannor inom

skogsindustrin. Svavelskatten utgår med 30 kr

per kg svavelinnehåll i andra fall än ovanstående.

4 Politikområde Näringspoliti

4.1 Omfattning

Politikområdet Näringspolitik omfattar

näringslivsfrågor, teknisk forskning och

utveckling och dess infrastruktur,

konkurrensfrågor samt regional näringspolitik.

Inom politikområdet ryms frågor som

företagsutveckling, stöd till kooperativ

utveckling, turistfrämjande, undersökning av och

information om landets geologiska beskaffenhet

och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt

minerallagen samt miljösäkring av oljelagrings-

anläggningar, immaterial- och

associationsrättsliga frågor, ansvar för teknisk

provning och kontroll, legal mätteknik och

ädelmetallkontroll samt bidrag till

riksmätplatserna, ansvar för säkerhetsfrågor

inom elområdet, bidrag till svenska

standardiseringsorganisationen, statens ansvar

för provnings- och mätteknisk forskning och

utveckling, rymdverksamhet,

konkurrensfrämjande arbete samt

konkurrensforskning.

Politikområdet omfattar också den regionala

näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen.

Inriktningen på denna del av näringspolitiken är

gränsöverskridande och berör ett flertal olika

politikområden och verksamheter.

Inom politikområdet verkar organisationerna

Myndigheten för företagsutveckling (delar av

nuvarande NUTEK och ALMI Företagspartner

AB), Myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och utvärderingar

(nuvarande Statens institut för regionalforskning

(SIR), delar av nuvarande NUTEK och

Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga

attachéverksamhet), Turistdelegationen, Sveriges

Rese- och Turistråd AB, Sveriges geologiska

undersökning (SGU), Bergsstaten,

Patentbesvärsrätten (PBR), Patent- och

registreringsverket (PRV), Elsäkerhetsverket,

Rymdstyrelsen, Ingenjörsvetenskapsakademien,

Konkurrensverket, Revisorsnämnden samt AB

Göta Kanalbolag.

Andra statliga aktörer inom politikområdet är

Industrifonden, Stiftelsen Innovationscentrum

och Svensk-Norsk Industrifond.

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag inom politikområde Näringspolitik

Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader2

234,7

223,5

230

-

-

-

Småföretagsutveckling3

163,7

189,1

227,0

-

-

-

Stöd till kooperativ utveckling4

18

19,7

19,9

-

-

-

Miljöteknikdelegationen5

0

10

10

-

-

-

Teknisk forskning och utveckling6

868,5

688,6

996,5

-

-

-

Bidrag till Stiftelsen Sveriges tekniska-vetenskapliga

attachéverksamhet7

29,9

29,9

29,9

-

-

-

Småföretagsutveckling (äldreanslag)

31

Bidrag till tekniköverföring (äldreanslag)

4,7

Fortsatt program för småföretagsutveckling,

förnyelse och tillväxt (äldreanslag)

257,9

165,9

150

38:1 Myndigheten för företagsutveckling:

Förvaltningskostnader8

-

-

-

183,5

187,4

191,4

38:2 Näringslivsutveckling8

-

-

-

195,1

139,1

135,6

38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning

och utvärderingar:Förvaltningskostnader8

-

-

-

70

71,5

73

38:4 Turistfrämjande

79,3

81,5

83,6

80,6

83,3

85,7

38:5 Sveriges geologiska undersökning: Geologiska

undersökningsverksamhet m.m.

183,5

164,7

172,1

160,8

158,8

154

38:6 Sveriges geologiska undersökning:

Geovetenskaplig forskning

6,4

4,8

5

4,9

5

5,1

38:7 Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring

av oljelager m.m.

38

40

73,1

86

41

33

38:8 Patentbesvärsrätten

11,8

13

14

13,9

14,2

14,5

38:9 Patent- och registreringsverket (likvidatorer)

5,4

6,1

10,1

10

10

10

38:10 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:

Bidrag till riksmätplatser

13

9,9

21

13,9

13,9

13,9

38:11 Elsäkerhetsverket

40,2

37,7

37,5

38,9

39,7

40,6

38:12 Bidrag till standardisering, provnings- och

mätteknisk FoU m.m.

77

78,9

78,9

80,4

81,8

83,5

38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

14,5

15

15,2

18,3

18,7

19,1

38:14 Rymdverksamhet

531,2

534,5

544,2

535,8

545,6

556,8

38:15 Bidrag till ingenjörsvetenskapsakademin

5,4

5,4

5,4

5,4

5,4

5,4

38:16 Konkurrensverket

64,2

63,5

71,7

73,4

75

76,6

38:17 Konkurrensforskning

5,7

6,1

10,6

6,2

6,3

6,4

38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning

m.m.

3,4

4

3,5

2

2

2

38:19 Medel till AB Göta kanlabolag för upprustning

och drift

15

15

15

15

15

15

38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt

ägda bolag

61,5

45

49

45

25

25

38:21 Avgifter till vissa internationella

organisationer

6,2

5,5

6,4

6,5

6,5

6,5

Totalt inom politikområde 38 Näringspolitik

2 786,09

2 457,3

2 879,6

1 645,6

1 545,1

1 553,2

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Fr.o.m. 2001 uppgår anslaget i anslagen 38:1 Myndigheten för

företagsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:3 Myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och

utvärderingar: Förvaltningskostnader och 26:1 Verket för innovationssystem:

Förvaltningskostnader

3 Fr.o.m. 2001 uppgår anslaget i anslagen 38:1 Myndigheten för

företagsutveckling: Förvaltningskostnader och 38:2 Näringslivsutveckling

4 Fr.o.m. 2001 uppgår anslaget i anslaget 38:2 Näringslivsutveckling

5 Anslaget upphör 2000

6 Fr.o.m. 2001 uppgår anslaget i anslagen 38:2 Näringslivsutveckling och 26:2

Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling

7 Fr.o.m. 2001 uppgår anslaget i anslaget 38:3 Myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och utvärderingar: Förvaltningskostnader

8 Nytt anslag fr.o.m. 2001

9 Inklusive Sprängämnesinspektionen 15,9 miljoner kronor som nu tillhör utg.omr.

 6 Totalförsvar.

4.3 Mål

Målet för politikområdet Näringspolitik föreslås

vara att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och

en ökad sysselsättning genom fler och växande

företag.

4.4 Politikens inriktning

Företagande är ett strategiskt område med stor

betydelse för den svenska tillväxten och

sysselsättningen. Tyngdpunkten i

näringspolitiken skall i första hand ligga på

generella åtgärder som skapar goda

förutsättningar och incitament för företagande.

Den skall också utformas så att olika regionala

förutsättningar och prioriteringar får genomslag.

Satsningar på forskning och utveckling är av

central betydelse för företagens

kunskapsförsörjning. Överföring av kunskap

och kompetens från bl.a. högskolorna och

universiteten till näringslivet är betydelsefullt för

en ökad konkurrenskraft hos företagen. Andelen

av den samlade ekonomin där konkurrens råder

bör öka, eftersom en väl fungerande konkurrens

stimulerar nytänkande och bidrar till att utveckla

nya produkter och tjänster till nytta för

konsumenterna. Detta ökar i sin tur

produktiviteten och dämpar prisutvecklingen.

Konkurrenspolitiken har därmed en viktig

uppgift att fylla inom ramen för näringspolitiken

och i ett samhällsekonomiskt perspektiv.

Näringspolitikens omfattning förutsätter nära

samverkan med andra politikområden,

exempelvis arbetsmarknads-, arbetslivs-,

regional-, energi-, transport-, miljö- skatte-, samt

utbildnings- och forskningspolitik. Ett bättre

utvecklat samspel möjliggör

samordningsfördelar och förhindrar att insatser

inom olika politikområden motverkar varandra.

Näringsliv

Sverige behöver ett entreprenörsklimat på högsta

internationella nivå vilket innefattar en positiv

attityd till företagande. Detta uppnås bl.a. genom

att man identifierar och eliminerar problem som

mindre företag möter t.ex. på grund av bristande

administrativa resurser, sämre tillgång till

kapitalmarknaden eller extern kompetens. Vidare

är det väsentligt att den enskilde entreprenören

får bättre tillgång till kunskap och kompetens

genom bl.a. högskolor och universitet.

Flera områden är således centrala för arbetet

med att stimulera näringsklimatet och därigenom

skapa goda förutsättningar för bl.a. nyetablering

av företag samt möjligheter för redan etablerade

företag att växa. De viktigaste områdena är

kapitalförsörjning, regelförenklingsarbete,

information, service och rådgivning, kompetens

och kunskapsöverföring samt en väl fungerande

konkurrens. På ett mer övergripande plan bör

staten främja positiva attityder till företagande

och entreprenörskap. Det är också betydelsefullt

att insatserna utgår från det lilla företagets

perspektiv. En effektiv näringspolitik förutsätter

ett kvalitativt bra underlag genom dialoger med

företagarna och analyser av de förutsättningar

som gäller för näringslivets utveckling.

Dessutom skall statens insatser bli mer

efterfrågestyrda och utvärderas mer än tidigare.

I de fall aktiviteter riktade till enskilda företag

är motiverade, bör statens roll preciseras, riktas i

större utsträckning efter behoven samt följas upp

och utvärderas i större utsträckning, så att de inte

påverkar konkurrensförhållandena negativt.

Den svenska regeringen har tillsammans med

bl.a. den brittiska regeringen tagit initiativ till en

europeisk småföretagsstadga. Stadgan innebär

bl.a. att medlemsländerna skall framhäva

betydelsen av småföretagens insatser för Europas

ekonomi och sysselsättning. Det är viktigt att

skapa en positiv miljö för innovativa företagare

genom att undanröja marknadshinder och

strukturella hinder för företag samt att ha ett

regelverk som undviker onödig belastning och

där företagarnas och småföretagens intressen

klart erkänns. Stadgan framhåller betydelsen av

att bygga upp Europas förmåga och skicklighet

på företagarsidan och bereda Europa för att

effektivt kunna konkurrera på den globala

marknaden. Stadgan kommer att följas upp på

Stockholmstoppmötet i mars 2001.

En effektivare myndighetsstruktur

Regeringen har påbörjat en omstrukturering av

centrala myndighetsfunktioner inom närings-

politiken. Syftet är att dels anpassa strukturen till

förändrade förutsättningar, dels skapa en enklare,

tydligare och mer kraftfull myndighetsstruktur

där också synergieffekter kan utnyttjas.

Riksdagen godkände under våren regeringens

förslag och riktlinjer (prop. 1999/2000:71, bet.

1999/2000:NU17, rskr. 1999/2000:258 och prop.

1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr.

1999/2000:127) för tre nya myndigheter inom

Näringsdepartementets områden.

De organisationskommittéer respektive

utredare (dir 2000:19, dir 2000: 33 och dir

2000:37) som regeringen tillsatt har i uppgift att

lämna förslag till preciserade ansvarsområden,

organisation och arbetsformer för respektive

myndighet och i övrigt vidta de åtgärder som

krävs för att myndigheterna skall kunna inleda

sina verksamheter den 1 januari 2001.

Med utgångspunkt i propositionen och det

underlag som hittills redovisats av

organisationsutredningarna ser den nya

strukturen i korthet ut på följande sätt.

En ny myndighet för företagsutveckling

skapas, utifrån förutsättningarna i landets olika

regioner. Den skall ansvara för frågor av

betydelse för såväl nationell som regional nivå

och ha en tydlig näringslivsförankring.

Företagens behov skall vara i centrum.

En ny myndighet för analyser,

omvärldsbevakning och utvärderingar bildas.

Den skall bidra till att ge ett bättre

beslutsunderlag för Regeringskansliet, berörda

myndigheter, regionala organ m.fl. Fokus för

myndighetens arbete skall vara näringslivets

konkurrenskraft och andra tillväxtfrågor,

perspektivet skall vara regionalt, nationellt och

internationellt och arbetsfältet spänna över de

områden som är relevanta för närings,-

innovations- och regionalpolitiken.

En ny myndighet för finansiering av forskning

och utveckling inom teknik, kommunikation,

arbetsliv och arbetsmarknad skapas.

Myndigheten skall i nära samverkan med företag,

myndigheter och andra relevanta aktörer bygga

upp kompetens och även svara för

kunskapsöverföring inom dessa områden till

avnämare. Denna myndighet tillhör

politikområde Forskningspolitik.

Sammantaget innebär detta en ny slagkraftig

struktur med tre samverkande och

kompletterande myndigheter som skall ge ökat

kunskapsunderlag till närings-, innovations- och

regionalpolitiken, bättre nyttiggörande av

forskning och kunskap för uthållig tillväxt och

samhällsutveckling, och en förenklad och mer

effektiv struktur för statens åtgärder för

företagsutveckling.

Det är viktigt att myndigheterna i sin

verksamhet beaktar att de tillsammans utgör en

väsentlig del i näringspolitiken. De förutsätts

därför samverka nära med varandra.

Konkreta budgetförslag m.m. rörande de tre

myndigheterna lämnas under respektive anslag.

Härmed har regeringen inlett ett

förändringsarbete på central nivå för att öka

kundnyttan, samt förbättra styrningen och

användningen av medel. Det fortsatta arbetet får

visa på behovet av ytterligare organisatoriska

förändringar. Detta arbete kommer att ske i nära

samverkan med bl.a. Utrikesdepartementet, i

synnerhet avseende dess utlandsorganisation,

samt med andra berörda myndigheter och

organisationer t.ex. Sveriges exportråd och Invest

in Sweden Agency, ISA.

När det gäller statens roll och organisation på

den regionala nivån, avser regeringen att efter

samråd med berörda aktörer återkomma med

förslag under år 2001.

Turism

Riksdagen beslutade våren 1995 att det

övergripande målet för turistpolitiken är att

Sverige skall ha en hög attraktionskraft som

turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig

turistnäring.

Målet uppnås bl.a. med utgångspunkt i de

strategiska riktlinjer som Turistdelegationen lade

fram 1996 för utveckling av svensk turism.

Verksamheten skall bedrivas genom olika

projekt för samverkan och kunskapsutveckling,

marknadsinformation, statistik samt genom

utredningsarbete och skapande av gemensamma

nationella strategier och metoder för

utvecklingen av svensk turism. Till detta

kommer även marknadsföring och information

utomlands av Sverige som turistland.

Den s.k. Framtidsgruppen har under året

etablerats för att stärka tillväxten i den svenska

rese- och turistindustrin. Syftet är att analysera

de faktorer som kan främja tillväxt samt ta fram

underlag för en nationell strategi för den svenska

turistnäringen.

Geologisk verksamhet och mineralfrågor

Modern och ändamålsenlig geologisk

information skall erbjudas företag, myndigheter

och andra intressenter. Eftersom geologin kan

sägas utgöra golvet i ekosystemet är sådan

kunskap en viktig del i en ekologiskt,

ekonomiskt och socialt hållbar näringslivs- och

samhällsutveckling.

Vårt lands goda geologiska förutsättningar för

fynd av malm och mineral skall tas tillvara med

hänsyn tagen till en långsiktig balanserad

utveckling så att fler sysselsättningstillfällen

skapas. De sju nordligaste länsstyrelserna har

lämnat förslag till en utvecklad organisation för

marknadsföring av Sverige som

prospekteringsland. Regeringen ser ingen

anledning att ändra SGU:s uppgift och

organisation för att informera om generella

förutsättningar för prospektering och gruvdrift.

Teknisk forskning och utveckling och dess

infrastruktur

Regeringens politik inriktas på att genom

satsningar på forskning och utveckling öka den

kunskap och kompetens i näringslivet som

behövs för att stimulera innovationer, tillväxt

och förnyelse.

Ett viktigt inslag i politiken är främjandet av

olika former av samverkan mellan universitet,

högskolor, forskningsinstitut, näringsliv och

samhälle. Huvuddelen av dessa insatser redovisas

inom politikområde Forskningspolitik.

Insatser görs också för att rymdteknik i högre

grad skall kunna användas för att utveckla för

samhället viktiga områden, t.ex. meteorologi,

navigering och miljöövervakning. I politiken

ingår vidare att upprätthålla en svensk

standardiseringsorganisation som effektivt driver

svenska intressen i det internationella

standardiseringsarbetet.

Regeringen redogör närmare för inriktningen

på verksamheten de närmaste åren i

propositionen Forskning och förnyelse (prop.

2000/2001:3).

Konkurrensfrågor

Målet för Konkurrenspolitiken är att verka för

väl fungerande marknader och effektiv

konkurrens till nytta för konsumenterna.

Konkurrensen har stärkts genom bl.a. Sveriges

medlemskap i EU. Fortfarande kännetecknas

emellertid den svenska marknaden av

fåtalskonkurrens och konkurrensbegränsningar

på flera marknader, liksom av särregler som

hindrar en effektiv konkurrens. Den offentliga

sektorns näringsverksamhet är ibland fortsatt

konkurrensbegränsande, främst i förhållande till

små företag i den privata sektorn. Ökade insatser

behövs därför för att stärka konkurrensen.

Regeringen har, i den konkurrenspolitiska

propositionen (prop. 1999/2000:140), bl.a. slagit

fast följande övergripande inriktning för

konkurrenspolitiken:

- Den svenska marknaden är en del av EU:s

inre marknad hinder för tillträde skall

avlägsnas och EU:s regler för konkurrensen

skall kunna tillämpas också i Sverige.

- Karteller och andra

konkurrensbegränsningar som allvarligt

skadar konsumentintresset kan inte

accepteras de medel som staten har att

upptäcka och ingripa när företag sätter

konkurrensen ur spel måste bli mer

effektiva.

- Konsumenternas intresse av väl fungerande

konkurrens måste väga tungt när offentliga

regler som påverkar marknadernas

funktionssätt utformas.

- På nya marknader skall strukturer och

regler stödja uppkomsten av en balanserad

och väl fungerande konkurrens.

- När offentliga aktörer agerar på

konkurrensmarknader får det inte ske på

sådant sätt att det privata företagandet

hämmas; myndighetsuppgifter skall hållas i

sär från kommersiell verksamhet.

- Statligt stöd till företag bör utnyttjas

restriktivt och med en utformning som så

långt som möjligt undviker snedvridning av

konkurrensen såväl inom EU som

nationellt.

Regional näringspolitik

Den ökande insikten om den lokala och

regionala miljöns betydelse för näringslivets

utveckling föranledde regeringen att år 1998

(prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU, rskr.

1997/1998:204) ta initiativ till en regional

näringspolitik med de regionala tillväxtavtalen som

det huvudsakliga instrumentet för dess

genomförande. Avsikten är att bättre kunna ta

tillvara den tillväxtpotential som finns runt om i

landet genom att anpassa verksamheter inom

politikområden till lokala och regionala

förutsättningar. Den regionala näringspolitiken

spänner över flera olika sektorer. Förutom

näringspolitiken, utgör bl.a. arbetsmarknads-,

utbildnings- och regionalpolitiken viktiga inslag.

Inga särskilda resurser tillförs, utan

utgångspunkten är att befintliga offentliga medel

ges en mer effektiv och ändamålsenlig

användning genom samordning och tydligare

efterfrågestyrning. Den regionala nivån kan

också lämna förslag till förändringar av regelverk

m.m. i syfte att underlätta samordningen mellan

resurser från olika sektorer.

Under åren 1998 1999 har regionala

tillväxtavtal utarbetats i alla delar av landet.

Arbetet har engagerat ett stort antal personer

från såväl offentlig som privat sektor.

Tillsammans har grupperingar i varje län, s.k.

partnerskap, analyserat näringslivets

förutsättningar och utvecklingsbehov och enats

kring förslag till konkreta åtgärder samt hur

dessa skall finansieras. Regeringens initiativ har

resulterat i ett förbättrat samarbetsklimat mellan

olika parter och lett till ett ökat engagemang för

den egna regionens utveckling. Insikten om de

lokala och regionala kunskapsmiljöernas

betydelse har ökat.

Sammanlagt har länen inkommit med cirka

140 förslag om ändringar i regelverk. Regeringen

har tidigare till riksdagen redovisat

sammanställningar av förslagen (skr.

1998/99:96). Ytterligare information samt vissa

ställningstaganden har bl.a. lämnats i

budgetpropositionen för 2000 samt i

propositionerna Förnyad arbetsmarknadspolitik

för delaktighet och tillväxt (prop.

1999/2000:98) och Vissa organisationsfrågor

inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71).

Ett fåtal av de inkomna förslagen har sitt

ursprung i processen med tillväxtavtal. Det stora

flertalet är sektorsvisa förslag som har väckts i

tidigare sammanhang. Regeringen för en

fortlöpande dialog med berörda län kring de få

förslag som har direkt relevans för

tillväxtavtalens genomförande.

Arbetet kommer att fördjupas och

konkretiseras under perioden 2000 2002 i

samband med att de regionala tillväxtavtalen

genomförs i en första omgång. Regeringen

kommer löpande att samla in information för att

se hur arbetsformen fungerar. Regeringen ser

redan nu stora fördelar med att arbeta i s.k.

programform. Detta ger bl.a. parter med olika

organisatorisk eller sektoriell hemvist

möjligheter att samverka kring en gemensam

långsiktig utvecklingsstrategi, att bedriva ett mer

kvalificerat analysarbete, att arbeta mot

gemensamma mål och att göra tydligare

prioriteringar av sina resurser. Styrning,

uppföljning och utvärdering av de insatser som

genomförs underlättas. De olika parterna blir i

sitt agerande tydliga såväl mot varandra som mot

det omgivande samhället.

Vidareutveckling av den regionala näringspolitiken

Regeringens avsikt med tillväxtavtalen är att

dessa skall representera det svenska, regionala

perspektivet för hur tillväxten och

sysselsättningen skall gynnas. Denna modell är

långsiktig och rikstäckande och därmed en viktig

hörnsten i den samlade nationella

tillväxtpolitiken.

Det hittillsvarande arbetet med tillväxtavtalen

har i många län varit framgångsrikt. I takt med

att processen har framskridit har också behov att

vidareutveckla konceptet identifierats.

Många län uppfattar att staten har agerat

otydligt när det gäller den statliga delen av

avtalens finansiering. Merparten av de resurser

som staten ställer till förfogande har i hög grad

varit uppbunden till existerande verksamhet och

möjligheterna till regionala omprioriteringar har

varit begränsade. Sektorspolitiken prioriteras

framför ett sektorsövergripande arbete. De

statliga medel som kan användas flexibelt, på

regional nivå, finns för närvarande främst inom

anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder

och i viss, begränsad omfattning inom ramen för

anslaget för arbetsmarknadspolitiska program.

Till delar kan även anslaget för

näringslivsutveckling i Östersjöregionen

användas för regionala initiativ inom relativt

flexibla ramar. En yttre ram för initiativen utgör,

i den mån det är fråga om stöd till företag,

givetvis av de EG-rättsliga regler som reglerar

stöd till näringslivet, de s.k. statsstödreglerna.

Länsstyrelser och självstyrelseorgan, särskilt i

södra Sverige, pekar på betydelsen av att ha ett

visst mått av fria och anpassningsbara medel för

att kunna agera som en trovärdig part i

överläggningar med andra potentiella finansiärer

och kunna påverka inriktningen av arbetet.

Regionala företrädare hävdar också att många

aktörer helst vill veta exakt vilka konkreta

projekt resurserna skall gå till innan man

beslutar. Få aktörer har möjlighet att gå in i

överenskommelser som sträcker sig över mer än

ett år med anledning av att deras budget inte

sträcker sig längre.

En arbetsgrupp har lämnat förslag till hur

tillväxtavtalen skall följas upp och utvärderas.

Gruppen föreslår att uppföljning och utvärdering

i den första avtalsomgången bör inriktas på att

bedöma huruvida de regionala tillväxtavtalen är

en mer effektiv arbetsmetod än traditionella

arbetssätt. Den pekar på svårigheten att på

nationell nivå utvärdera, sammanfatta och

summera de resultat som uppnås genom

tillväxtavtalen. Arbetsgruppen rekommenderar

att nationella mål för den regionala

näringspolitiken bör vara mer konkreta vilket i

sin tur underlättar uppföljning och utvärdering.

Gruppen konstaterar också att det för

närvarande ställs omfattande krav på såväl

nationella som regionala myndigheter att följa

upp och utvärdera pågående verksamhet men att

det trots ett omfattande informationsflöde är

mycket svårt att få en samlad bild av de resultat

och effekter som insatserna ger.

Genomgången av avtalen visar att bara enstaka

nationella, statliga myndigheter hittills har

engagerat sig i arbetet i någon nämnvärd

utsträckning. NUTEK, som både bistår länen

som metodutvecklare i arbetet och kommer i

fråga som medfinansiär av åtgärder, är ett

undantag. Organisationerna på turistområdet har

också medverkat på ett intressant sätt genom att

erbjuda sin kompetens och sina kontaktnät till

partnerskapen. Arbetsmarknadsverket har tagit

aktiv del i tillvästavtalsarbetet och samma sak

gäller universitet och högskolor. Vad gäller

övriga delar av utbildningsväsendet har

deltagandet inte varit lika framträdande. Detta

trots att utbildnings- och kompetensinsatser

tillhör de områden som oftast är högst

prioriterade.

Regeringen bedömer att det finns goda skäl att

fortsätta vidareutveckling av de regionala

tillväxtavtalen och att nödvändiga förändringar

skall vara genomförda i god tid innan nästa

programperiod inleds år 2003. Regeringen anser

det särskilt angeläget att se över och förtydliga

villkoren för den statliga delen av avtalens

finansiering. Målformuleringar samt metoder

och rapporteringssystem för en tydligare och

mer sammanhållen uppföljning av statliga

insatser som syftar till att främja tillväxt och

sysselsättning bör utvecklas.

Resultatredovisningar och beslutsunderlag för

regering och riksdag blir därigenom bättre. En

stor del av detta utvecklingsarbete sker i

anslutning till den pågående översynen av

organisation och statens roll på den regionala

nivån. Regeringen avser att återkomma med

förslag under år 2001. Beträffande de olika

myndigheternas medverkan i avtalsarbetet inleds

en fördjupad dialog med flertalet av dessa under

hösten 2000.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Näringsliv

Under 1999 genomfördes en utredning om

statens åtgärder för att främja fler och växande

företag (protokoll N1999/7056/NL).

Utredningen delredovisades den 6 december

1999 och slutredovisades den 4 februari 2000.

Regeringen överlämnade den 21 mars 2000

propositionen Vissa organisationsfrågor inom

näringspolitiken (prop. 1999/2000:71).

Propositionen behandlade utgångspunkter för

den framtida näringspolitiken på central nivå. (Se

vidare under Effektivare myndighetsstruktur sid.

19).

Under året har referensgruppen Nybyggarna

träffats regelbundet och bidragit med

synpunkter på aktuella frågor och utredningar.

En konsult har på Näringsdepartementets

initiativ anlitats för en översyn av PRV:s

verksamhet främst avseende ärendeprocesser,

styrning och ekonomi. Uppdraget har gällt att

närmare kartlägga och analysera de förhållanden i

PRV:s verksamhet som har betydelse för att

uppnå ekonomisk balans och rimliga

handläggningstider ur ett kundperspektiv. Med

utgångspunkt från analysen har förslag lämnats

som skall leda till att de olika verksamheterna vid

PRV kan bedrivas på ett effektivt sätt. Förslagen

bereds för närvarande i Regeringskansliet.

Kapitalförsörjning

God tillgång till riskkapital för småföretag är en

förutsättning för tillväxt. Mindre företag har ofta

sämre möjligheter att, t.ex. via den

internationella kapitalmarknaden, attrahera

externt riskkapital. Staten underlättar

småföretagens kapitalförsörjning genom bl.a.

ALMI Företagspartner AB (ALMI) och

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK).

ALMI främjar tillväxt och förnyelse i svenskt

näringsliv genom att via rådgivning, finansiering

och kontaktskapande insatser bidra till att nya

företag startas och att de små företagen får en

lönsam tillväxt. Den totala nyutlåningen under

1999 ökade något i jämförelse med föregående

år, 776 miljoner kronor beviljades i lån till 2 292

företag. Utlåningen till växande företag ökade,

medan utlåningen till nyföretagare och kvinnors

företagande minskade. ALMI:s roll är att

komplettera banker och andra

finansieringsinstitut och under året medverkade

ALMI till att ytterligare 2 228 miljoner kronor

förmedlades till de företag som erhöll lån från

ALMI. Sammanlagt bidrog ALMI därmed till att

drygt 3 000 miljoner kronor lånades ut till små

och medelstora företag.

NUTEK medverkar genom sin s.k.

såddfinansiering, dvs. finansiering av tekniska

affärsutvecklingsprojekt i tidiga skeden, till att

nya tillväxtinriktade företag etableras. Genom

samverkan med teknopoler, länsstyrelser och

självstyrelseorgan uppnås god regional service

och närhet till företagen. Under 1999 har totalt

90,3 miljoner kronor beviljats i lån och bidrag,

vilket är en ökning i jämförelse med föregående

år med ca 50 procent. Ärendena tenderar

samtidigt att bli större och mer komplexa.

NUTEK bedriver också flera projekt för att

underlätta småföretagens kapitalförsörjning. Ett

exempel är det årliga investeringsforumet

CapTec, där unga teknikbaserade företag kan

knyta kontakter med potentiella investerare.

Regeringen har beslutat att tillsammans med

det norska Näringsdepartementet utvärdera

Svensk-Norsk Industrifond. Uppdraget kommer

att genomföras under hösten.

Regelförenkling

I vårpropositionen för 2000 lämnade regeringen

förslag på förenklingar i skattelagstiftningen som

särskilt bör gynna småföretagare.

Fullständig kvittningsrätt införs för reavinster

på onoterade aktier mot förluster på noterade

aktier. Kvittningsbegränsningen för vinster och

förluster på marknadsnoterade blandfonder

slopas också och inordnas i det allmänna

kvittningssystemet. Ändringarna förbättrar

ytterligare villkoren för extern kapitalförsörjning

till onoterade företag och förenklar

tillämpningen av reglerna. De nya reglerna gäller

fr.o.m. inkomståret 2000.

Reglerna om schablonavdrag för ökade

levnadsomkostnader förenklas och förbättras

genom att enskilda näringsidkare och fysiska

personer som är delägare i handelsbolag i princip

får samma möjligheter till schablonmässiga

avdrag som anställda. De nya reglerna gäller från

och med inkomståret 2001.

Avdragsreglerna för utgifter vid ombyggnad

av lokaler i samband med byte av hyresgäst

förenklas och görs generösare. Ändringen

medför att företag erhåller bättre möjligheter till

avdrag för ändringsarbeten i lokalerna i samband

med byte av hyresgäst. De nya reglerna gäller

ändringsarbeten som påbörjats från och med 1

januari 2000.

SimpLex-arbetet

Det skall vara enkelt att starta och driva ett litet

företag. Reglerna som omger de små företagen

skall därför vara ändamålsenliga, rättvisa och lätta

att hantera. Detta är nödvändigt, men inte

tillräckligt. Enklare regler måste kombineras med

att de myndigheter som administrerar

regelverken är lättillgängliga och tydliga i sin

tillämpning av dessa.

Regeringen inrättade den 22 december 1998

en statssekreterargrupp med särskilt ansvar för

arbetet med regelförenkling.

Statssekreterargruppen, som består av

statssekreterare från Justitie-, Finans- och

Näringsdepartementen, utfärdade i mars 1999

riktlinjer för Regeringskansliet avseende arbetet

med särskild konsekvensanalys av reglers

effekter för små företags villkor. Regeringen

beslutade vidare att Näringsdepartementet skall

samordna, understödja och följa upp arbetet med

regelförenkling. Sedan den 1 maj 2000

samordnas regelförenklingsarbetet med särskild

inriktning på små företag inom en särskild enhet

inom Näringsdepartementet SimpLex-enheten.

Regeringen har därmed gjort bedömningen att

verksamheten är av varaktig natur.

SimpLex-enhetens verksamhet syftar bl.a. till

att ge stöd och råd till övriga delar av

Regeringskansliet, myndigheter och verk samt

utredningsväsendet. Ambitionen är att genom

kontinuerliga kontakter och ett nära samarbete

verka för att konsekvensanalyser kommer till

stånd på ett tidigt stadium och på ett

ändamålsenligt sätt. Det grundläggande ansvaret

för att reglers effekter för små företags villkor

analyseras när nya eller ändrade regler övervägs

ligger dock på regelgivarna själva. Detta regleras

för myndigheternas del i den s.k. SimpLex-

förordningen (1998:1820) och i det särskilda

regeringsbeslut från mars 1999 vad gäller

Regeringskansliet. För utredningsväsendet finns

kravet reglerat i Kommittéförordningen

(1998:1474).

I en skrivelse till riksdagen (skr.

1999/2000:148) lämnade regeringen i maj 2000

en redogörelse för hur myndigheter tillämpat

SimpLex-förordningen under 1999. Regeringen

redovisade vidare i skrivelsen att målet med

verksamheten är att, inom en treårsperiod,

tydligt minska regelverkens administrativa börda

för små företag.

SimpLex-arbetet skall leda till att företagens

resurser kan användas till annat än

administration och således leder förenkling till

förbättrad verksamhet i företagen. Detta gäller i

synnerhet för små företag. Syftet med SimpLex-

verksamheten är förenkling som sådan utifrån ett

givet syfte med regelförändringen. Det finns

dock i praktiken ingen tydlig gräns mellan

förenkling å ena sidan och den föreslagna regelns

sakliga innehåll å andra sidan. SimpLex-arbetet

måste därför genomföras så att hänsyn tas till

reglernas samlade effekter.

Prioriterade områden

Långsiktiga insatser såsom utbildning av

tjänstemän inom Regeringskansliet, myndigheter

och utredningsväsende kommer att prioriteras.

Med detta syfte arrangerades den 18 - 19

september detta år ett seminarium med deltagare

från såväl myndigheter som Regeringskansliet.

SimpLex-enheten kommer vidare att involveras i

utbildningen av bl.a. nya generaldirektörer.

Med hjälp av den s.k. SimpLex-gruppen, som

består av representanter för små företag samt

småföretagsexperter, kommer regelförenkling av

befintliga regelverk att övervägas. Prioriterade

områden är skatte- och arbetsrättslagstiftning,

men även miljölagstiftning.

Skattelagstiftning

Regeringen avser att, inom ramen för SimpLex-

arbete analysera de förslag inom skatteområdet

som lämnas av SimpLex-gruppen.

Regeringen har även tillsatt utredningar på

skatteområdet vilkas arbete syftar till att bl.a.

åstadkomma regelförenklingar för små företag.

Det gäller Förenklingsutredningen och

Utredningen om reglerna för beskattning av

ägare i fåmansföretag m.m. (dir. 1996:78 och

1998:4 resp. 1999:12). I SimpLex:s arbetet ligger

att förslagen från dessa utredningar kommer att,

och i en nära dialog med näringslivet, övervägas

från förenklingssynpunkt.

Arbetsrättslagstiftning

Regeringen har inlett förberedelser för en

genomgripande översyn av semesterlagen och

kommer i slutet av innevarande år att tillsätta en

utredning som skall se över regelverket ur främst

ett förenklingsperspektiv.

Pågående regelförenklingsarbete

Regelförenkling är en angelägenhet för hela

regeringen och präglar Regeringskansliets arbete.

Inom olika delar av Regeringskansliet pågår

regelförenklingsarbete som är av betydelse för

små företag. Nedan redovisas några exempel på

sådana initiativ.

På skatte- och avgiftsområdet kan, förutom de

utredningar som nämnts tidigare, nämnas att en

ny lag om självdeklarationer och

kontrolluppgifter bereds inom Regeringskansliet

och att en ny och moderniserad socialavgiftslag

införs vid kommande årsskifte. Dessutom pågår

ett projekt inom Riksskatteverket som skall leda

till förslag om enklare beräkningar och

deklarationer vad gäller försäljning av

värdepapper. Inom myndigheten pågår även en

utvärdering av skattekontoreformen ur ett

helhetsperspektiv, för att möjliggöra

förbättringar och därigenom möta behov hos

skattebetalare, användare och andra intressenter.

Målet är att på sikt tillhandahålla ett fullgott stöd

för redovisning och betalning av de skatter och

avgifter som hanteras i skattekontosystemet.

En översyn pågår inom Regeringskansliet av

olika gränsvärden i bl.a. bokförings- och

redovisningslagen. Syftet är att samordna och

nedbringa antalet gränsvärden.

Ett system för elektronisk ingivning av

ansökningar om patent förbereds. Vad gäller

varumärken och mönsterskydd utreds frågan för

närvarande av Varumärkeskommittén respektive

Mönsterskyddsutredningen.

Information, service och rådgivning

Mindre och nystartade företag har med sina

begränsade administrativa resurser i allmänhet ett

större behov än stora företag av god information,

väl utvecklad service och rådgivning, inte minst

från statliga myndigheter. Regeringen har därför

påbörjat ett kontinuerligt förbättringsarbete för

att öka kvaliteten i myndigheternas insatser på

detta område.

Under 1999 lät Näringsdepartementet för

första gången genomföra en kundundersökning

bland ett urval av myndigheter med täta

företagskontakter. Kundundersökningen skall

göras regelbundet och fungera som ett stöd för

myndigheternas kvalitetsarbete och för statens

styrning av myndigheterna. Deltagande

myndigheter skall därför redovisa vilka åtgärder

som vidtagits för att förbättra verksamhetens

information, service och tillgänglighet för i första

hand små och medelstora företag.

Undersökningen och myndigheternas påföljande

åtgärder kommer att sammanställas och

utvärderas under 2000. Nästa undersökning

beräknas genomföras under våren 2001.

Det har i flera sammanhang pekats på behovet

av att på en samlad plats nå olika typer av

information och service från myndigheterna.

Regeringen har därför gett NUTEK i uppdrag

att i samråd med vissa andra aktörer

vidareutveckla användningen av Internetbaserade

tjänster för information och ärendehantering

riktade till befintliga och blivande företagare.

Genom att presentera företagsrelevant

myndighetsinformation på ett överskådligt sätt

på en plats på Internet (en s.k. portal) kommer

överskådligheten att öka och informationen bli

mer lättillgänglig. Informationen kan nås när det

passar användaren, oberoende av

myndigheternas öppettider. Portalen skall

presentera information utifrån ett

användarperspektiv, dvs. utifrån olika situationer

och frågor användarna har, snarare än utifrån

myndighetsstrukturen. I propositionen Vissa

organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop.

1999/2000:71) föreslogs att den nya

myndigheten för företagsutveckling i framtiden

bör få ansvar för att samordna ett utbyggt

informationssystem. Arbetet med att utforma

portalen pågår och målet är en lansering av en

första version till årsskiftet. I den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1999/2000:100)

tillfördes ytterligare 15 miljoner kronor årligen

fr.o.m. 2001 för bl.a. portalen och

kundundersökningen.

NUTEK utvecklade under 1999 befintliga och

nya internetbaserade tjänster för

informationsspridning. Bland annat omarbetades

den webbtjänst som är kopplad till

informationstjänsten Startlinjen .

NUTEK:s arbete för att främja företagande

bland kvinnor har pågått sedan 1994 och

inriktats på att synliggöra kvinnor som

företagare och utveckla rådgivning och

rådgivningsmaterial för kvinnors behov.

NUTEK har under 1999 fortsatt projektet

 affärsrådgivare för kvinnor . Under året har

insatser för erfarenhetsutbyte genomförts i form

av nätverksträffar, utbildningar och genom den

elektroniska mötesplatsen. NUTEK samordnar

dessutom ett europeiskt nätverk av

organisationer liknande NUTEK, som arbetar

med att främja kvinnors företagande.

Tillgång till rådgivning och stöd är generellt

viktigt för nyföretagaren men kan vara av

särskild betydelse för vissa grupper som till

exempel invandrare och kvinnor.

I den ekonomiska vårpropositionen avsattes

100 miljoner kronor per år under perioden 2001

 2003 för att öka sysselsättningen bland

invandrare. Av dessa överförs 2,5 miljoner

kronor till utgiftsområde 24, anslag 38:2

Näringslivsutveckling för utvärdering och

metodutveckling av rådgivningsverksamhet

riktad till invandrarföretagare.

En mer långsiktig källa till kunskap genereras

av den forskning som pågår inom området.

Fortsatta särskilda forskningsinsatser bör därför

göras för att ytterligare stärka kunskaperna om

kvinnors företagande och särskilda

ansträngningar måste göras för att sprida de

resultat som forskningen redan gett.

Regeringen överförde fördelningen av anslaget

A3 Stöd till kooperativ utveckling till NUTEK

år 2000. Stödet fördelas till de för närvarande 24

lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU)

som finns utspridda i landet. För år 1999 har 14

miljoner kronor ur anslaget fördelats till landets

24 LKU för kostnadsfri information och

rådgivning. 2,5 miljoner kronor ur anslaget har

fördelats till dels kampanjen Starta eget

tillsammans, för att bl.a. öka kunskapen om den

kooperativa företagsformen bland de

myndigheter som har till uppgift att stödja

nyföretagande och allmänheten, och dels till

kompetensutvecklingsinsatser för rådgivarna vid

Lokala kooperativa Utvecklingscentra LKU.

NUTEK skall senast den 1 oktober 2000 lämna

en delrapport och den 31 maj 2001 en slutrapport

om av en utvärdering av informationssatsningen

 Starta eget tillsammans . Vidare skall NUTEK

senast den 1 december 2000 redovisa en

utvärdering av samtliga insatser inom

kompetensutvecklingsprogrammet för rådgivare

vid Lokala Kooperativa Utvecklingscentra

(LKU).

NUTEK har ett också sektorsansvar för en

ekologiskt hållbar utveckling och bidrar genom

bl.a. rådgivning, information samt stöd till

forskning och utveckling. Baltic 21 är ett

program för långsiktigt mellanstatligt samarbete i

Östersjöregionen med syfte att nå en hållbar

utveckling. Sverige och Ryska federationen är

Lead Parties för arbetet inom Industrisektorn.

NUTEK har tilldelats det operativa ansvaret i

genomförandet av projektet. Verksamheten

inriktas i nuläget på förankring i näringslivet och

genomförande av programmets aktiviteter.

PRV är betydelsefull för företagare såsom

varande registreringsmyndighet för bolag,

varumärken och patent. Det verifieras också av

den höga efterfrågan på PRV:s tjänster. PRV har

även en viktig roll då det gäller att sprida

information till näringslivet, både då det gäller de

immaterialrättsliga skyddssystemen men även

innehållet i PRV:s omfattande register.

Arbete pågår också för att förenkla

registreringen av företag. På regeringens uppdrag

arbetar PRV och RSV med att ta fram en

gemensam Internetbaserad lösning för

företagsregistrering hos de bägge myndigheterna

som kommer att leda till förkortade

handläggningstider och ge ökad information till

företagen. Lösningen innebär kort att

företagaren kan välja att lämna in sin ansökan om

registrering till PRV och/eller RSV som

handlägger ärendet parallellt. En första version av

den Internetbaserade lösningen kommer att vara

klar under hösten.

Vidare har PRV på uppdrag av regeringen

under 1999, delvis i samarbete med

Statskontoret, genomfört en utredning i syfte att

skapa ett s.k. uppgiftskravregister. Genom att

skapa en form av överblick och kontroll av att

uppgifter inte tas in vid fler tillfällen än vad som

är nödvändigt förenklas uppgiftslämnandet från

företagen till myndigheterna. En rapport har

avlämnats till regeringen i januari 2000. Vissa

problem kring sekretessfrågor har identifierats

vid beredningen av PRV:s rapport i

Regeringskansliet. Ett eventuellt genomförande

av förslaget kräver ytterligare utredning. Vidare

är det osäkert om det förslag som PRV lagt fram

verkligen leder till ett väsentligt minskat

uppgiftslämnande från företag till statliga

myndigheter. I det fortsatta arbetet för att nå en

minskad uppgiftslämnarbörda för företagen

kommer både PRV:s förslag och andra tänkbara

förenklingsförslag att noggrant prövas.

En särskild utredning Varumärkeskommittén

(Ju 1997:11) ser över lagstiftningen inom

varumärkesområdet. Uppdraget skall redovisas

den 31 december 2000.

Regeringen har den 31 mars 1999 beslutat om

direktiv för en utredning som skall se över

ordningen för prövning av mål som handläggs

vid PBR samt av patentmål vid Stockholms

tingsrätt. Utredningen skall ta ställning till om

PBR:s verksamhet helt eller delvis kan överföras

till Stockholms tingsrätt. Utredningen skall

redovisa sina förslag senast den 31 mars 2001.

Kompetens och kunskapsöverföring

ALMI bidrar till företags utveckling genom

fördjupade insatser som syftar till

affärsutveckling, produktförnyelse,

kompetensförstärkning, internationalisering, IT-

och administrativ utveckling, miljö- och

kvalitetsstyrning m.m. ALMI har under 1999

genomfört ca 21 000 fördjupade insatser i olika

företag. Det är en minskning i jämförelse med

förra året vilket bl.a. beror på att tidsinsatsen per

kundföretag ökat och mer tid ägnats åt att aktivt

söka upp tillväxtföretag.

Ungdomsåren och inte minst skolåren är

särskilt betydelsefulla för att bygga upp de

färdigheter som ligger till grund för att utvecklas

till en företagsam individ. NUTEKs projekt

Entreprenörskap i skolan har som syfte att öka

skolans intresse för entreprenöriellt arbetssätt

och utveckla elevernas företagsamhet. Projektet

har arbetat genom att stödja utvecklingsprojekt

och skapa både fysiska och elektroniska

mötesplatser.

NUTEK har på regeringens uppdrag redovisat

ett förslag till nationellt handlingsprogram för

ungt företagande. Utgångspunkten för arbetet

har varit regeringens förslag om en ny ungdoms-

politik (prop. 1998/99:115) som riksdagen antog

i december 1999.

Stiftelsen Svensk industridesign (SVID)

inriktar sin verksamhet på åtgärder som främjar

kunskap och kompetens inom industriell design i

syfte att öka konkurrenskraften inom svenskt

näringsliv. För närvarande genomförs en

utvärdering av SVID. I uppdraget ingår att

kartlägga SVID:s verksamhet och analysera om

målen för verksamheten uppnåtts och om de

överensstämmer med statens roll och åtagande

när det gäller stöd och rådgivning till företag.

Utvärderaren skall även belysa vilka effekter

SVID:s olika insatser haft för företagen samt

göra en kartläggning av övriga aktörer som

arbetar med liknande typer av verksamhet. Med

detta som utgångspunkt skall utvärderaren lämna

förslag på hur SVID:s verksamhet på lämpligaste

sätt kopplas till den framtida organisationen

inom näringspolitiken. Utvärderingen skall vara

färdig den 30 september 2000.

Turism

De verksamhetsmål som regeringen satt upp för

Turistdelegationen har inneburit aktiviteter inom

områdena samordning av statliga insatser,

kunskapsutveckling, statistik,

utredningsverksamhet, bidrag, samarbetet med

Sveriges Rese- och Turistråd AB,

utvecklingsarbete inom Europeiska unionen

samt hållbar utveckling av turism.

Turistdelegationen har under 1999 bl.a.

distribuerat nyhetsbrev, deltagit i aktiviteter

anordnade av lokala och regionala

turistorganisationer, kommuner, länsstyrelser,

företagsorganisationer och centrala myndigheter

samt fullföljt arbetet med att utveckla ett

nationellt FoU-program för företagen i rese- och

turistindustrin. Inom ramen för Sveriges Rese-

och Turistråds IT-projekt TurKom har arbetet

fortsatt under 1999 med att utveckla

Turistnäringens Forum på Internet, ett

sammanhängande kommunikations- och

informationssystem för samverkan och

kompetensutveckling i turistnäringen.

Inom ramen för allmänna regionalpolitiska

åtgärder har Sveriges Rese- och Turistråd AB

under 1999 erhållit 5 miljoner kronor till

projektet Sverige Svarar för att förnya och

förbättra informationen till utländska

konsumenter via bl.a. callcenter.

Både Turistdelegationen och Sveriges Rese-

och Turistråd AB deltar i arbetet med de

regionala tillväxtavtalen.

Geologisk verksamhet, mineralfrågor, sanering av

oljelager m.m.

Sveriges geologiska undersökning tillhandahåller

geologisk information för områdena miljö och

hälsa, fysisk planering, hushållning och

försörjning med naturresurser, jord- och

skogsbruk samt totalförsvar. I detta syfte

undersöks, dokumenteras och marknadsförs

information och görs snabbt tillgänglig. SGU

verkar också för ett ekologiskt och balanserat

utnyttjande av landets mineralresurser och

stödjer riktad grundforskning och tillämpad

forskning inom det geovetenskapliga området.

Sedan 1998 har SGU uppgiften att miljösäkra

statliga oljelagringsanläggningar m.m. Detta är

ett nödvändigt arbete för att sanera förorenad

mark och förorenade anläggningar som staten

använt för den civila beredskapens behov. SGU

är vidare chefsmyndighet för Bergsstaten som

beviljar tillstånd och utövar tillsyn enligt

minerallagen.

Modern forskning inriktas i ökande

omfattning mot utveckling av nya material.

Gruv- och mineralindustrierna kommer fortsatt

att vara viktiga som leverantörer av råvaror men

också för utvecklingen av nya material och

resurssnåla processer. För att finna nya

fyndigheter och uppnå en effektiv och

miljövänlig utvinning och vidareförädling krävs

kunskap om malmgeologi men också kompetens

inom bergteknik, processteknik och metallurgi. I

de två nordligaste länen finns nu utvecklade

planer för att förstärka kompetens och hållbar

utveckling inom gruvindustrin. Regeringen anser

att detta är en nationellt viktig uppgift och har

med detta syfte för avsikt att förstärka det

tekniska vetenskapsområdet inom Luleå tekniska

universitet samt anslaget till geovetenskaplig

FoU inom Sveriges geologiska undersökning.

Teknisk forskning och utveckling och dess

infrastruktur

Teknisk forskning och utveckling

NUTEK har genomfört statliga insatser för att

främja teknisk forskning och industriellt

utvecklingsarbete, etablering och utveckling av

små och medelstora företag samt balanserad

regional utveckling. I anslutning härtill har

verket genomfört utrednings- och

utvärderingsverksamhet.

En övergripande näringspolitisk frågeställning

är hur Sverige i framtiden skall kunna stärka sin

position bland industriländerna. NUTEK har

bidragit till att identifiera outnyttjade

möjligheter till förnyelse och tillväxt

NUTEK verkar genom olika programinsatser

som nationell samordnare för bl.a.

innovationspolitik och teknikpolitik inklusive

teknisk forskning och utveckling. NUTEK har

spelat en mycket betydelsefull roll i arbetet med

de regionala tillväxtavtalen. Myndigheten följer

också, som nationellt expertorgan, näringslivets

utveckling, bevakar näringspolitiken och

granskar hur förändringar i omvärlden påverkar

näringslivets villkor i Sverige.

Alla program har en väsentlig

näringslivsanknytning för att kunna uppnå en

effektiv dubbelriktad kunskapsöverföring mellan

forskning och företag. En provperiod med

program som fångar upp företag som inte

tidigare haft kontakter med

industriforskningsinstitut och högskolor har

genomförts med goda resultat. Den har nu

utmynnat i insatser av längre varaktighet.

Insatser inom forskning och utveckling görs

för att öka deltagandet av svenska företag i EU:s

forsknings- och utvecklingsprogram. Företagen

får därigenom tillgång till forskningsresultat som

kan utnyttjas för att utveckla den egna

verksamheten, något som är nytt för många små

och medelstora företag. De får också en ökad

FoU-kompetens och en förbättrad teknisk

position i förhållande till sina konkurrenter.

NUTEK strävar inom det femte

ramprogrammet efter att ytterligare stärka sina

industriella kontaktnät.

Viktiga generiska områden av stor industriell

vikt och utvecklingspotential där NUTEK gör

insatser är informationsteknik, bioteknik och

materialteknik. Andra områden är processteknik,

miljöteknik, verkstadsteknik, transportteknik

och medicinsk teknik. Ytterligare insatsområden

är komplexa tekniska system, mindre företags

kompetens och teknikförsörjning,

tjänsteproduktion och IT-användning samt

människa -teknik-organisation. Vidare satsar

NUTEK resurser på kompetenscentrum,

industriforskningsinstitutens kollektiva

forskningsprogram och särskilda program för

fordonsteknik, flygteknik, IT-verkstadsteknik,

träråvarubaserad industri samt livsmedelsteknik.

De senaste årens förändringar av

finansieringssystemet för nationell forskning och

utveckling har lett till en gradvis förändring av

NUTEK:s roll. Större tyngd läggs på att bidra till

näringslivets kompetensbehov,

tekniköverföringsinsatser och olika

samverkansprojekt. Tekniköverföringsinsatser

kan numera finansieras även via sådana aktörer

som ligger utanför industriforskningssystemet

såsom högskolor och andra institut exempelvis

Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut AB.

NUTEK har inlett ett arbete som syftar till att

utröna förutsättningarna för nya

samverkansformer för forskning och utveckling

som finansieras gemensamt mellan staten och

näringslivet. Försöken med Aktiv industriell

samverkan (AIS) och Industripoler för forskning

(IPF) är ett led i detta arbete som innebär att

medvetandegöra företagen om den potential som

ligger i gemensamt utnyttjande av resurser för

kvalificerad och dyrbar forskning och utveckling.

Beträffande den kommande strukturen

hänvisas till avsnittet En effektivare

myndighetsstruktur (sid. 19).

Inom rymdverksamheten görs insatser för

rymdforskning, fjärranalys, industriutveckling

samt genom deltagande i det europeiska

rymdsamarbetet inom ESA och Sveriges

bilaterala samarbete främst med Frankrike.

Utmärkande för rymdverksamheten är

nödvändigheten av internationellt intellektuellt

och finansiellt samarbete samt de ofta mycket

långa genomloppstiderna för projekten.

Den svenska rymdforskningen sker sedan

länge i internationell samverkan. Inom ramen för

ESA deltar svenska forskargrupper i program

som genomförs med utnyttjande av satelliter,

sonder, ballonger m.m..

Industriutveckling sker inom alla

Rymdstyrelsens program som innehåller

industriarbete. I syfte att långsiktigt höja

industrins kompetens inom dess specialområden

har ett nationellt, med industrin samfinansierat,

industriutvecklingsprogram inrättats. En

utvärdering av programmet kommer att påbörjas

under 2000.

Det nationella forskningssatellitprogrammet

har under 1999 haft en ny framgång med det

lyckade genomförandet av mikrosatellitprojektet

Astrid 2. Odin är nästa forskningssatellit som

utvecklas under svensk ledning. Det tekniskt

utmanande utvecklingsarbetet har tagit längre tid

än förutsett men uppsändning är planerad till

årsskiftet 2000/2001. Framtiden för mindre

experimentbärare, som sondraketer och

ballonger, utreds inför framtida

programplaneringen.

Huvuddelen av den svenska

rymdverksamheten bedrivs inom ramen för the

European Space Agency (ESA). Ca 75 procent

av statens medel till rymdverksamheten avser

betalningar till ESA. ESA-samarbetet sker inom

såväl obligatoriska som frivilliga program.

Inriktningen på det svenska deltagandet i ESA-

program bestäms i stor utsträckning av den

speciella kompetens som utvecklats hos företag

och forskare.

Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ett

samfund av invalda ledamöter som är verksamma

inom teknik, vetenskap, industriell produktion

och ekonomi. IVA främjar ingenjörsvetenskap

och näringsliv.

Stiftelsen Sveriges teknisk-vetenskapliga

attachéverksamhet (STATT) är en offentlig

stiftelse med svenska staten och

Ingenjörsvetenskapsakademien som stiftare.

Syftet med verksamheten är enligt stadgarna att

genom insamling, analys och överföring av

teknisk information från utlandet bidra till

Sveriges tekniskt industriella utveckling.

Teknisk infrastruktur

Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut (SP)

svarar för huvuddelen av primärmetrologin i

Sverige efter genomförd koncentration och

avveckling av två riksmätplatser under år 1999.

En mindre del som avser joniserad strålning

återfinns hos Statens Strålskyddsinstitut (SSI).

Riksmätplatserna tillhandahåller till

övervägande delen spårbara kalibreringar där hög

komplexitet och noggrannhet efterfrågas.

Rutinmässiga kalibreringar sker vanligtvis hos

fristående kalibreringslaboratorier, men även i

begränsad omfattning hos riksmätplatserna. I en

del fall är kalibreringsverksamheten således liten

men riktad mot ackrediterade laboratorier som i

sin tur har en omfattande verksamhet.

En viktig del av riksmätplatsernas arbete

består i att förmedla kunskap. För att utveckla

och förmedla kunskap samarbetar

riksmätplatserna med bl.a. högskolor och

universitet genom forskarstuderande och i

projekt.

SWEDAC har haft i uppdrag att utreda och

utveckla ett system med referenslaboratorier

inom kemisk metrologi vars kompetens ska

styrkas genom ackreditering. Utredningen pekar

på att det finns ett stort intresse för denna

utveckling och liknande tankar förekommer i en

rad utredningar inom EU-kommissionen och

andra internationella forum. Det behövs en

internationell samordning.

Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att

förebygga av elektricitet orsakad skada på person

och egendom samt störningar på

radiokommunikation och näringsverksamhet

inom området elektromagnetisk kompatibilitet

(EMC).

Inom området bedrivs verksamhet som skall

svara för statliga insatser för att bygga upp,

upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå

för elektriska anläggningar och elektrisk materiel

samt medverka till en tillfredsställande

elektromagnetisk kompatibilitet.

Elsäkerhetsverkets ansvar för

elanläggningstillsynen omfattar ca 5,2 miljoner

elanläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och

ca 4,3 miljoner bostäder. Det är till de områden

där risken för olyckor och elbränder bedöms

som högst och där till-synen kan förväntas ge

störst effekt som verkets insatser har prioriteras.

Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter

utarbetats som är nödvändiga för att

elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör

hinder för den tekniska utvecklingen eller för

handeln med andra länder. Föreskrifterna på

elmateriel-området baseras till stor del på EU-

direktiv och under året har aktiviteten på

föreskriftsområdet legat på en relativt hög nivå.

Vad beträffar tillsyn av elanläggningar har

arbetet inriktats mot att motivera och bidra till

att säkerställa att ägare och användare av

elektriska anläggningar och elektrisk materiel

iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att

elinstallationer utförs enligt gällande

säkerhetsföreskrifter.

Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till

största delen av marknadskontroller för att tillse

att föreskrifter om kontrollordning, samt om

utförande, handhavande och skötsel av elmateriel

följs.

Standardisering bedrivs i Sverige inom SIS

Standardiseringen i Sverige och i åtta av SIS

auktoriserade standardiseringsorgan. SIS och de

auktoriserade organen är ideella föreningar där

intressenterna, näringsliv, organisationer och

myndigheter, gemensamt utarbetar och

fastställer Svensk Standard. Den svenska

standardiseringsorganisationen representerar

Sverige i de internationella och europeiska

standardiseringsorganen. Ca 95 procent av all ny

Svensk Standard har sitt ursprung i

internationellt och europeiskt arbete.

Standarder är i grunden frivilliga dokument

som haft stor betydelse för svenska industriella

framgångar under det senaste årtiondet. Av

särskild betydelse för staten är att standarder

givits rättslig verkan inom ramen för EG:s

harmonisering av lagstiftningen till skydd av

medborgarnas liv, hälsa, egendom och miljö.

Nya behov av standarder uppstår bl.a. genom

den snabba utvecklingen av elektronisk handel

samt genom pågående revision av EG:s

produktsäkerhetsdirektiv.

Statens insatser har i första hand avsett sådant

standardiseringsarbete som berört medborgarnas

skydd till liv hälsa och egendom samt miljö.

Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut

(SP) är ett av landets största forskningsinstitut

med stor teknikbredd och med omfattande

kontaktytor. Verksamheten täcker ett stort antal

branscher och samhällsektorer. SP har

kompetens på internationell nivå för utveckling

och utvärdering av teknik och av material,

produkter och system. Genom samverkan

mellan enheter med teknikbaserad kompetens

uppnås flexibel behovsanpassning, hög

effektivitet, starka FoU-miljöer samt koppling

till högskolornas disciplinorienterade FoU.

Verksamheten har stora nyttoeffekter, särskilt

för små- och medelstora företag, bl.a. genom den

länkning av FoU-resultat till användningen i

näringslivet.

Tekniska Nomenklaturcentralen (TNC)

upprätthåller en central och nationell

basfunktion genom att åstadkomma en för

svenska förhållanden lämpad teknisk

terminologi, dvs tillser att svenska språket har

fungerande termer. Verksamheten bedrivs inom

ramen för en ideell förening med medlemmar

från näringsliv om myndigheter. Flera orsaker

medförde att föreningen begärdes i konkurs den

16 augusti 2000.

Tekniska Litteratursällskapet (TLS) är en

yrkesförening för verksammma inom området

informationsförsörjning. Föreningen verkar för

att höja kompetensen hos sina medlemmar

genom publikationer och konferensverksamhet,

inte minst på det informationstekniska området.

Konkurrensfrågor

Regeringen uppdrog den 23 juni 1999 åt

Konkurrensverket att närmare analysera hur

konkurrensförhållandena utvecklats under 1990-

talet. Uppdraget redovisades i januari 2000.

Med anledning av Konkurrensverkets rapport

anordnandes en hearing den 16-17 mars 2000.

Temat var förutom generella regelfrågor om bl.a.

kartellbekämpning, även konkurrenssituationen

inom bygg- och bostadssektorerna samt inom

livsmedelssektorn.

Regeringen överlämnade den 25 maj

propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse

och mångfald (prop. 1999/2000:140) där förslag

till inriktning och prioriteringar för

konkurrenspolitiken presenterades. Förslagen

innebär i korthet bl.a. att såväl Konkurrensverket

som Marknadsdomstolen och Stockholms

tingsrätt föreslås genom en ändring av

konkurrenslagen bli behöriga att tillämpa EG:s

konkurrensregler (artiklarna 81.1 och 82 i

Romfördraget) om en konkurrensbegränsning

berör samhandeln inom EU. Detta är ett steg

mot att föra ut tillämpningen av gemenskapens

konkurrensregler till medlemsstaterna, för att

höja skyddet för konkurrensen genom ökad

effektivitet i tillämpningen. Ett generellt

undantag föreslås införas i konkurrenslagen 18 e

§ för taxiföretags samverkan om bl.a. priser,

förutsatt att samarbetet omfattar maximalt 30

taxibilar. Konkurrenslagens tillämpning på

jordbruks- och skogsområdet ändras på så sätt

att en lantbrukskooperativ primärförening tillåts

att vid försäljning av inlevererade varor sätta

priser på dessa, oavsett om föreningen har del av

förädlingen av produktionen eller ej. Det

generella undantaget från förbudet i

konkurrenslagens 6 § som finns på detta område

har sedan dess tillkomst omfattat samverkan

mellan primärproducenter inom såväl jordbruks-

som skogsnäringen. Regeringen anser inte att det

finns skäl att nu göra en annan bedömning

beträffande skogen. De svenska

gruppundantagen från förbudet mot

konkurrensbegränsande samarbete kommer att

revideras som en följd av arbetet inom EU med

att ersätta nu gällande EG-gruppundantag med

mer generella regler. Det svenska

gruppundantaget för kedjor inom detaljhandeln

bör därför inte fortsätta att gälla i sin nuvarande

form efter det att undantaget löper ut den 1 juli

2001. Konkurrensverket bör i sina pågående

konkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå

uppmärksamma eventuellt förekommande

etableringshinder inom detaljhandelsområdet

och de effekter på konkurrenstrycket dessa kan

medföra.

Regeringen gav den 2 mars 2000 i uppdrag till

Konkurrensverket, NUTEK och

Kommerskollegium att analysera faktiska pris-

och kostnadsskillnader mellan Sverige och övriga

Europa där bristande konkurrens kan hänföras

till svårigheter att få en fungerande inre marknad,

såsom t.ex. på byggmaterialområdet.

Myndigheterna inkom med konkreta förslag till

medelsanvändning den 29 juni 2000. Vidare fick

Konkurrensverket och Konsumentverket samma

datum i uppdrag att i en gemensam

projektverksamhet främja en tydlig pris- och

kostnadsinformation inom områden såsom

finansiella tjänster och elmarknaden.

Myndigheterna inkom med konkreta förslag till

medelsanvändning den 29 juni 2000.

Konkurrensverket fick den 2 mars 2000 i

uppdrag att genom metodutveckling,

undersökningar och analyser på områden som är

centrala för hushållen, såsom bygg-, boende-,

livsmedel-, finansiella tjänster m.m., klarlägga

konkurrensförhållanden och genomföra

konkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå som

underlag för myndighetens

konkurrensfrämjande arbete till nytta för

konsumenterna. Verket fick också i uppdrag att

genom bl.a. symposier, konferenser och

studiecirklar, skapa ökad insikt bland företag om

vikten av väl fungerande marknader för att skapa

dynamik och omvandlingstryck i ekonomin och

för att öka konsumenternas medvetenhet och

inflytande på olika marknader. I detta arbete

skulle även erfarenheter av kartellbekämpning

integreras. Konkurrensverket skall avrapportera

arbetet senast den 15 februari 2001 till

regeringen.

Regeringen beslutade den 25 maj att tillsätta

en särskild utredare med uppgift att analysera

vissa frågor som rör effektiviteten hos det

nuvarande regelverket för att motverka

överträdelser av konkurrenslagstiftningens

förbud mot konkurrensbegränsande samarbete

mellan företag och missbruk av dominerande

ställning. Utredaren skall bl.a. behandla följande

frågor:

- Utökade möjligheter till

sanktionseftergifter för den som informerar

om kartellsamarbete.

- Stärkt sekretesskydd för den som

informerar om kartellsamarbete.

- Vidgade möjligheter för Konkurrensverket

att samarbeta med utländska

konkurrensmyndigheter (genom

samarbetsavtal och sekretesskydd).

- Begränsning av möjligheterna till korsvis

styrelserepresentation i konkurrerande

företag.

- Uppbrytning av vissa skadliga

företagskoncentrationer.

- Kriminalisering av vissa överträdelser av

konkurrenslagens förbudsbestämmelser.

Regeringen har den 31 augusti 2000 gett

Konkurrensverket i uppdrag att göra en

inventering beträffande fiskala avgifter.

Resultatet skall redovisas senast den 31 januari

2001.

Konkurrensverket har resursmässigt

prioriterat tillämpningen av

konkurrenslagstiftningen som har tagit större

delen av verkets resurser i anspråk. Utöver

lagtillämpningsarbetet har Konkurrensverket

lagt ned resurser på att ge förslag till

regeländringar och andra åtgärder för att

undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i

privat och offentlig sektor, samt öka kunskapen

om konkurrensreglerna. Dessutom har stöd

beviljats till ett antal forskningsprojekt inom

konkurrens-

området.

Länsstyrelserna har främjat konkurrensen

genom att beakta konkurrensaspekten i samband

med deras handläggning av enskilda ärenden.

Vidare har länsstyrelserna bedrivit viss

informationsverksamhet om konkurrensregler

riktad till kommuner och näringsliv. I vissa fall

har sådan information givits med anknytning till

enskilda konkurrensfrågor.

Revisorsnämnden har genom sin verksamhet

bidragit till att upprätthålla förtroendet för

revisorer och auktorisationssystemet.

Regional näringspolitik

Betydande insatser har genomförts av statliga

myndigheter i arbetet med att ta fram de

regionala tillväxtavtalen, framförallt på den

regionala nivån men även på nationell nivå.

Länsstyrelserna och, i försökslänen,

självstyrelseorganen har haft rollen som

samordnare i avtalsarbetet och oftast fungerat

som sekretariat. Länsarbetsnämnderna liksom

dotterbolagen inom ALMI-koncernen har

deltagit i arbetet i betydande omfattning. Likaså

har universiteten och högskolorna i flertalet län

medverkat aktivt. Kommunernas engagemang

har varierat. Mindre kommuner i områden med

låg tillväxt och strukturella problem tenderar att

vara mer aktiva än andra. Engagemanget från

nationella myndigheter och organisationer har

som framgått ovan varit begränsat. Detta kan

delvis bero på att den regionala nivån har

koncentrerat sina krafter på att få med lokala och

regionala parter. I den mån länen har närmat sig

nationella aktörer har detta skett ganska sent i

processen. Flera av de nationella myndigheterna

uppger att de har haft svårt att hitta en naturlig

roll.

4.5.2 Statliga insatser utanför

politikområdet

Inom näringspolitiken finns ett flertal aktörer

som på olika sätt arbetar med att främja bl.a. små

och medelstora företag, t.ex. statliga, regionala,

kommunala och privata. Staten har vidare ett

antal aktörer som kompletterar den privata

kapitalmarknaden med riskfinansiering.

Stiftelsen Industrifonden verkar för tillväxt av

det svenska näringslivet. Det sker genom

finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital

till små och medelstora företag. Det finansiella

engagemanget kombineras med kompetent

assistans och stöd. Industrifonden har ett kapital

på cirka 3,8 miljarder kr och är på olika sätt

engagerade i ungefär 210 företag.

Stiftelsen Svensk-norsk Industrifond (SNI)

har som målsättning att stärka samarbetet mellan

svensk och norsk industri genom finansiering av

industriella utvecklingsprojekt. De projekt som

prioriteras är de med hög risk som har möjlighet

till snabb kommersiell succé. Fonden erbjuder

lån till produkt- och marknadsutveckling och

kan även tillskjuta ägarkapital i enskilda företag.

SNI har ett kapital på cirka 240 miljoner kr och

är engagerade i ungefär 90 företag.

Stiftelsen Innovationscentrum (SIC)

tilldelades 500 miljoner kr från de före detta

löntagarfonderna 1994. Medlen används främst

för stöd till uppfinnare och innovatörer för

produktutveckling i mycket tidiga skeden, och

skall förbrukas under en 10-årsperiod. Stödet

lämnas i form av bidrag och villkorliga lån. SIC

har hittills beviljat bidrag om ca 15 miljoner

kronor och lån till en lånesumma av totalt ca 282

miljoner kronor.

Utöver dessa finns aktörer inom bl.a.

politikområdet Utrikeshandel, export och

investeringsfrämjande, som aktivt arbetar med

företagsfrämjande.

4.6 Resultatbedömning

4.6.1 Resultat

Näringsliv

Resultatbedömningen skall utgå från det mål

som redovisades i budgetpropositionen för 2000.

För dåvarande verksamhetsområde

Näringspolitik var målet att förbättra

förutsättningarna för företagande och

entreprenörskap och att stärka drivkrafterna för

ökad tillväxt och sysselsättning.

Nyföretagandet är en stark drivkraft i den

svenska ekonomin som skapar tillväxt och ökad

sysselsättning. Under 1999 startades enligt

SCB:s statistik 35 000 företag. I jämförelse med

1998 har nyföretagandet ökat med tre procent.

Generellt domineras nyföretagandet av

företag inom tjänstenäringarna. De nya företagen

genererade cirka 66 000 nya arbetstillfällen vilket

innebär en ökning med 16 procent jämfört med

1998. Ett typiskt nystartat företag är en enskild

firma med mindre än 300 000 kr i omsättning

och högst en person heltidssysselsatt. Ungefär

vart tionde företag har dock mer än en miljon

kronor i omsättning. Var tredje nyföretagare har

en anställning samtidigt som de driver

verksamhet i det nya företaget och nästan 90

procent uppger att de tänker fortsätta med det.

Var fjärde företagare i de nystartade företagen

har fått starta eget-bidrag från

arbetsförmedlingen, vilket är något lägre än förra

året.

De vanligaste motiven till att starta eget är

enligt SCB att få möjlighet att förverkliga sina

idéer och att få arbeta självständigt. Detta är mest

markant inom näringarna utbildning, hälso- och

sjukvård samt andra samhälleliga och personliga

tjänster. Mer än var tredje företagare var anställd

i samma bransch innan företagsstarten.

I 30 procent av de nystartade företagen leds

verksamheten av kvinnor och i cirka fem procent

av kvinnor och män gemensamt. Vart femte nytt

företag 1999 startades av en person med

invandrarbakgrund. Personer med

invandrarbakgrund svarar också för vart femte

arbetstillfälle som genererades av de nya

företagen.

Att isolerat urskilja effekterna av de statliga

insatserna inom näringspolitiken är svårt, då en

mängd andra faktorer påverkar resultatet.

Kapitalförsörjning

ALMI:s kundföretag har vuxit snabbare än

övriga småföretag i Sverige enligt ALMI:s och

SCB:s utvärderingsmaterial. Materialet indikerar

att kundföretagen ökat sin omsättning med 69

procent under de närmaste tre åren efter ALMI:s

insats. Antalet anställda ökade med 57 procent,

och mer än 80 procent anser att deras företag har

utvecklats positivt till följd av samarbetet med

ALMI.

Under året har en uppföljning av ALMI:s

företagarlån till kvinnor genomförts.

Uppföljningen visar att merparten av företagen

som beviljats lån är fortsatt aktiva, men att

lönsamheten liksom tillväxten i företagen är

svagare jämfört med de som fått nyföretagarlån.

Trots låg lönsamhet anger många att de är

positiva till sitt företagande. En förklaring till

detta kan vara att många av företagen är s.k.

livsstilsföretag där företagaren har andra

grundläggande intressen med sitt företag än att

uppnå en god lönsamhet. Undersökningen visar

också på en mycket låg risk i utlåningen då

betalningsmoralen är mycket hög.

En tidigare studie av IMIT (Institute for

Management of Innovation and Technology)

visar att NUTEK:s såddfinansiering har en viktig

roll för teknikbaserade företag i tidiga

utvecklingfaser. Drygt 40 procent av de

teknikbaserade företagen har fått finansiellt stöd

från NUTEK. Med teknikbaserade företag

avsågs i rapporten venture capital-bolagens

portföljföretag och företag som fått finansiellt

stöd från Industrifonden åren 1992-1997 eller

noterats på SBI-listan eller

Innovationsmarknaden t.o.m. 1997.

Regelförenkling

Regeringens insatser för att förstärka arbetet

med regelförenkling har successivt ökat under de

senaste två åren. Genom regeringens beslut om

att inrätta en särskild statssekreterargrupp med

ansvar för regelförenklingsarbetet och genom

beslut om att problem- och konsekvensanalyser

skall ske av förslagens effekter för små företags

villkor på samtliga nivåer i lagstiftningskedjan

har regelförenklingsarbete nu fått en sådan grund

att det bedöms kunna ge goda resultat framöver.

Inom Näringsdepartementet har också en

särskild enhet bildats SimpLex-enheten med

samordningsansvar gentemot myndigheter,

departement och kommittéer i dessa frågor. I en

skrivelse till riksdagen (skr. 1999/2000:148) har

regeringen bl.a. fastställt mål för

regelförenklingsarbetet och regeringen arbetar

nu utifrån denna målbeskrivning. I den

ekonomiska vårpropositionen (prop.

1999/2000:100) lämnade regeringen slutligen ett

antal förslag inom företags- och

kapitalbeskattningsområdet, varav flera innebär

förenklingar som särskilt bedöms gynna mindre

företag.

Information, service och rådgivning

Antalet besökare på NUTEK:s hemsida

Startlinjen, har mer än fördubblats till ca 90 000,

medan antalet inkomna samtal legat kvar på

ungefär samma nivå som tidigare år. Andelen

kunder som är nöjda eller mycket nöjda med

startlinjens service uppgår till 79 procent av

kunderna.

ALMI:s företagarservice har under 1999 nått

ca 83 000 individer och företag. Verksamheten är

av allmän karaktär och med en begränsad

omfattning i tid per kund, exempelvis allmän

service och rådgivning, information och

seminarier.

Kundundersökningens resultat presenterades i

december 1999. Deltagande myndigheter har

under våren redovisat vidtagna åtgärder. Bland

de åtgärder som vidtagits kan nämnas

referensgrupper med företagare, utökade

telefontider och förbättrat informationsmaterial.

Resultatet för år 1999 avseende de statliga

insatserna inom kooperativ visar bl.a. att genom

information och rådgivning från LKU startades

det 355 kooperativa företag. Regeringen ser det

som viktigt att stärka kunskapsbildningen om

den kooperativa företagsformen samt öka

kunskapen om kooperativt företagande hos i

första hand myndigheter och andra organ som

har till uppgift att stödja nyföretagande samt hos

allmänheten. Regeringen bedömer att

informationssatsningen sannolikt leder till en

större efterfrågan på rådgivningstjänster i hela

landet.

NUTEK:s finansiella stöd till vissa kommuner

för tjänsten affärsrådgivare för kvinnor upphör

under år 2000. NUTEK:s insatser under året har

i hög grad fokuserats på att synliggöra och sprida

den speciella kompetens som affärsrådgivarna

utvecklat under sitt arbete. De utvärderingar som

genomförts av affärsrådgivarprojektet har visat

att affärsrådgivarnas kunskaper, arbete och

förhållningssätt är mycket uppskattade.

Bland uppnådda resultat i NUTEK:s

verksamhet för att utveckla och stimulera

införandet av miljöledningssystem i småföretag

kan nämnas att NUTEK:s egna undersökningar

visar att åtta av tio företag behåller, eller skaffar

nya kunder delvis tack vare miljöledningssystem.

60 procent anser att miljöledningssystemet leder

till påtagliga eller märkbara konkurrensfördelar.

30 procent av dessa anser att

miljöledningsystemet leder till ekonomiska

vinster. Företagen anser att de blivit bättre på att

tillgodose kund- och beställarkrav. Vidare anser

55 procent att NUTEK-projekten lett till att

företaget startat miljöarbetet tidigare än vad man

annars skulle ha gjort.

När det gäller resultatbedömningen för PRV

och PBR skall denna jämföras med målet från

BP00 och som var för detta område att erbjuda

en ändamålsenlig och kvalitativ service i

immaterial- och associationsrättsliga frågor.

PRV har inte uppnått de verksamhetsmålen

för bolag och varumärken vad avser den

genomsnittliga handläggningstiden för dessa

ärenden. Problemen kvarstår under år 2000 när

det gäller varumärken. Vad avser

bolagsregistreringar har man under 2000 lyckats

korta handläggningstiderna väsentligt.

Regeringen konstaterar vidare att PRV:s eget

kapital (myndighetskapital) kommer att vara

negativt t.o.m. år 2003. Det egna kapitalet

bedöms åter vara positivt vid utgången av år

2004. Detta förutsätter dock att PRV gör sitt

yttersta för att realisera rationaliseringsvinster

och andra typer av besparingar.

Verksamhetsmålet för PBR som det uttrycks i

regleringsbrevet för 1999 är för patentmål en

genomsnittlig handläggningstid för dessa mål på

1 år.

Den genomsnittliga handläggningstiden ökade

under året och var vid budgetårets slut för

patentmålen som helhet ca 1,9 år.

Verksamhetsmålet enligt regleringsbrevet för

1999 vad gäller övriga mål, d.v.s. målen om

varumärken, mönster, släktnamn och

utgivningsbevis är också 1 år, vilket har uppnåtts.

Utflyttningen av PRV:s varumärkesavdelning

till Söderhamn i början av 1998 har fört med sig

produktionsstörningar hos PBR, framförallt vad

gäller handläggningen av varumärkesärenden, då

planerad avarbetning av balanser på

varumärkesavdelningen hos PRV inte har

kommit igång. Detta har medfört att antalet nya

varumärkesmål under 1999, liksom året innan,

har blivit avsevärt lägre än väntat.

Kompetens och kunskapsöverföring

ALMI:s kärnverksamhet är företagsutveckling,

dvs utvecklingsinsatser och rådgivning, i

kombination med lånefinansiering.

Kombinationen av kompetens och kapital är en

central del av ALMI:s nuvarande verksamhet.

Det är därmed inte möjligt att särskilja resultatet

av finansieringsverksamheten från de

företagsutvecklande insatserna. Regeringen har

under avsnittet Kapitalförsörjning (sid. 22)

redovisat resultatet av ALMI:s verksamhet.

ALMI:s kundföretag ökade bl.a. omsättningen

med 69 procent under de tre åren närmast efter

ALMI:s insats vilket är mer än ökningen i de

jämförelsegrupper SCB tagit fram under samma

period.

Turism

Enligt beräkningar har turistnäringens andel av

BNP ökat från 2,5 procent till 2,8 procent under

perioden 1995 - 1998. Den totala konsumtionen

har under perioden ökat från 106 till 124,5

miljarder kronor eller med 17,5 procent. De

utländska turisternas konsumtion ökade från

25,3 till 33,5 miljarder kronor, en ökning med

32,4 procent. Den utländska konsumtionen

utgjorde 1998 ca 27 procent av näringens totala

omsättning. Sysselsättningen i turistnäringen

ökade under perioden 1995-1998 från 97 500 till

108 700 helårsverken.

Efter lågkonjunkturen i början av 1990-talet

har turismen utvecklats positivt i Sverige. De

nordiska länderna, Tyskland och länderna på

andra sidan Östersjön är viktiga för turismens

utveckling i Sverige. Norge är återigen vår största

utlandsmarknad.

Under 1999 gjordes det ca 40 miljoner

övernattningar på kommersiella anläggningar i

Sverige. Jämfört med 1998 är det en ökning med

6,3 procent. Antalet utländska övernattningar

uppgick 1999 till 8,6 miljoner, en ökning med 7,1

procent jämfört med 1998.

Det första halvåret 2000 har varit gynnsamt

för den svenska rese- och turistindustrin. Antalet

utländska gästnätter i hotell, stugor och

vandrarhem har under perioden ökat med 5

procent.

Geologisk verksamhet, mineralfrågor, sanering av

oljelager m.m.

Inom SGU:s geologiska

undersökningsverksamhet har femton nya

undersökningsprojekt samt rullande tre- och

femårsplaner som inriktats mot målåret 2008

startat. Bedömningen är att de uppsatta årsmålen

huvudsakligen har uppnåtts och att arbetet

utvecklas bra.

Det geovetenskapliga FoU-anslaget har

utvärderats med goda vitsord för geologisk och

vetenskaplig relevans.

Inom oljelagerdelen har i princip hela lagret av

oljeprodukter sålts ut. Elva materielförråd har

sålts, sju stycken återstår. För de anläggningar

som hålls i malpåse för den civila beredskapens

behov har driftskostnaderna finansierats genom

uthyrning av lagringskapacitet. Fyra

miljösäkringstillstånd har erhållits under året och

totalt finns nu tillstånd för nio anläggningar.

Hydraulisk avledning har installerats i fem

anläggningar och i två av dessa är metoden i full

funktion. En anläggning i Uddevalla har sålts.

Miljösäkringen av sandmagasinet i det statliga

gruvfältet Adak är huvudsakligen genomförd.

Hos Bergsstaten utgör antalet ansökningar om

undersökningstillstånd enligt minerallagen 75

procent av volymen för 1998. Ansökningar om

förlängning av undersökningstillstånd ökar och

är fördubblad jämfört med åren 1996 och 1997.

Två bearbetningskoncessioner för nya gruvor

och två för utökad brytning har beviljats. Ingen

ny gruva har dock öppnats under 1999, en gruva

har stängts. Målet för handläggningstiderna har

uppnåtts. Samtliga igångvarande gruvor har

inspekterats. Kontakt och samarbete med

länsstyrelserna har utvecklats. Ett digitalt och

GIS-baserat mineralrättsregister kommer att tas i

drift under 2000.

Teknisk forskning och utveckling och dess

infrastruktur

Resultatbedömningen skall utgå ifrån de mål

som redovisades i budgetpropositionen för 2000.

För dåvarande verksamhetsområde Teknologisk

infrastruktur var målet att utveckla system som

underlättar internationella erkännanden av

provningar och certifieringar, driva svenska

intressen i det internationella och europeiska

standardiseringsarbetet, bidra till statens ansvar

när det gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa,

egendom och miljö. För dåvarande

verksamhetsområde Teknisk forskning och

utveckling var målet att öka kunskapen och

kompetensen i näringslivet för att därigenom

stimulera tillväxt och förnyelse.

Teknisk Forskning och utveckling

Teknisk forskning och utveckling avser

långsiktiga verksamheter som stärker FoU-

miljön och utvecklar det nationella

innovationssystemet.

Internationella utvärderingar visar att

kompetensen för att utveckla

samverkansprogram är hög inom NUTEK och

att förankringen i näringslivet är bred.

Under året har den 2:a internationella

utvärderingen av de för ca 4 år sedan startade

kompetenscentrumen genomförts.

Utvärderingen visar att den vetenskapliga nivån

inom dessa är hög och att det finns ett starkt

industriellt engagemang. Utvärderingen utgör ett

viktigt hjälpmedel för att utveckla centrumen

och programmet vidare.

Programmen för fordonsteknisk forskning

och flygteknisk forskning har också utvärderats

under året. Dessa utvärderingar visar att antalet

forskare inom områden har ökat och att

programmen i övrigt bidragit till att stärka

industrins konkurrensförmåga.

Teknikutvecklingen i Sverige påverkas av såväl

våra egna förutsättningar som de teknikval

företag och organisationer kommer att göra. Den

globala kunskapsproduktionen och

teknikutvecklingen skapar nya möjligheter för de

företag och organisationer som förmår att ta till

sig nya resultat och dra nytta av

omvärldsförändringarna.

Detta är bakgrunden till att projektet Teknisk

Framsyn startades under hösten 1998 under

ledning av Ingenjörsvetenskapsakademien,

NUTEK, Industriförbundet och Stiftelsen för

Strategisk Forskning.

Syftet med Teknisk Framsyn är att skapa

insikt och visioner om teknikutvecklingen på

lång sikt (10-20 år) för att visa på lämpliga

inriktningar inom utbildning, forskning och

utveckling som kan bidra till att främja det

svenska samhällets utveckling. Syftet är inte att

förutsäga framtiden men att skapa en beredskap

inför den. Inom många länder genomförs eller

har genomförts liknande projekt

I början av år 2000 presenterades resultat och

rekommendationer från Teknisk Framsyn i en

rapport. I rapporten konstateras att det framför

allt är den snabba utvecklingen inom

informationstekniken och den nya biologin, men

även den ökande globaliseringen som kommer

att styra utvecklingen under de kommande

decennierna. Det alltmer gränslösa samhället och

det snabba informationsflödet gör att sättet att

tänka blir mycket viktigare än enskilda åtgärder

när det gäller att styra utvecklingen. Genom att

sätta nytänkande, utbildning, forskning och

kunskap i centrum får vi den handlingsberedskap

vi behöver för att snabbt kunna anpassa oss till

framtidens förhållanden.

På rymdområdet har under 1999 en

utvärdering med internationell expertis gjorts av

fjärr-analysområdet. I denna konstateras bl.a. att

Sverige blivit en mycket stark aktör i Europa och

även på global nivå och att denna position

uppnåtts på ett mera kostnadseffektivt sätt i

jämförelse med andra, även större länder. Sverige

besitter nu nyckelkompetens inom både teknik

och forskning för att kunna möta kommande

utmaningar. Utvärderingen utmynnar i fyra

specifika rekommendationer för framtiden;

fokusera ansträngningarna på att öka den

operationella användningen av data; se på

användningen av fjärranalysdata inom den

offentliga tjänstesektorn; öka deltagandet av den

kommersiella sektorn samt utöka och stärka det

internationella samarbetet vad gäller

tillämpningar.

Rymdstyrelsen redovisar årligen utvecklingen

inom svensk rymdindustri i form av indikatorer

för lönsamhet, omsättning, teknik- och

investeringsnivå samt andelen öppen

internationell försäljning. Redovisningen baseras

på en årlig enkät till ett 15-tal svenska företag

som är direktleverantörer till rymdprojekt.

Redovisningen för 1999 visar att den

sammanlagda omsättningen, beräknat i fasta

priser, har ökat med ca. 5 procent jämfört med

1998.

Basen för rymdföretagens verksamhet är i stor

utsträckning deltagande i internationella

utvecklingsprojekt framför allt inom ESA.

Andelen öppen internationell försäljning är dock

ökande och beräknas för de största företagen

uppgå till drygt 50 procent av omsättningen som

hänför sig till rymdverksamhet.

Under år 1999 erhöll svenska

högteknologiföretag ESA-kontrakt till ett värde

motsvarande drygt 500 miljoner kronor.

Kontrakten fördelades på 12 företag, institut och

högskoleinstitutioner. Utfallet vad gäller ESA-

kontrakt för ett enskilt år är beroende av när

ESA placerar stora kontrakt hos europeisk

huvudleverantörer och vilka underkontrakt de

svenska företagen då får.

Rymdverksamheten har en positiv inverkan på

den regionala utvecklingen i Kiruna. ESA-

samarbetet är en viktig förutsättning för detta.

Inom ramen för Rymdstyrelsens

forskningsprogram finansieras också

forskningsprojekt vid bl.a. Institutet för

rymdfysik och Miljö- och

rymdforskningsinstitutet, MRI. Rymdbolaget

och dess dotterbolag Satellus hade 1999 175

personer anställda i Kiruna. Antalet anställda har

minskat jämfört med 1998. Lägger man till

verksamma inom forskning,

rymdingenjörsutbildning etc. nådde antalet

verksamma i rymdverksamhet i Kiruna 1999 upp

till ca 500 personer.

Huvuddelen av anslaget avser betalningar till

ESA för långsiktiga samarbetsprojekt. Dessa

kostnadsberäknas i en viss prisnivå och

uppräknas årligen med prisindex. Betalningen

sker i Euro. Utfallet på anslaget är därför

beroende av värdet på den svenska kronan i

förhållande till Euro.

Ingenjörsvetenskapsakademien har genomfört

värdefulla utredningar och lämnat synpunkter

som bidrar till utformningen av politiken inom

området forskning och utveckling. Dess

omfattande nationella och internationella

kontaktnät är av stort betydelse för information

till regeringen om utvecklingstendenser och

strömningar inom näringslivet.

Under 2000 har ett förändringsarbete inletts

hos STATT som syftar till att bättre uppfylla

målsättningen såsom den uttryckts i stadgarna.

Förändringarna innebär en kraftig förändring av

utlandsverksamheten och nedläggning av kontor.

Teknisk infrastruktur

Riksmätplatserna tillhandahåller den högsta

noggrannheten för att kunna kalibrera/justera

instrument och mätdon inom olika mätstorheter.

Verksamheten möjliggör att den högsta

mättekniska nivån i landet, kan tillhandahållas

användarna till en låg marginalkostnad inom alla

samhällssektorer.

Inom elsäkerhetsområdet och inom ramen för

det internationella standardiseringsarbetet har

Sverige tillsammans med övriga nordiska länder i

betydande utsträckning vunnit gehör för nordisk

installationspraxis och krav på

installationsmateriel.

Under året har Elsäkerhetsverkets tillsynsroll

blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket

resulterat i att fler anläggningar kunnat

förbättrats ur elsäkerhetssynpunkt.

Tillsynen på elmaterielområdet genom

marknadskontroll har resulterat i att ca 140

produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-

brister har fått försäljningsförbud. Antalet

produkter av respektive typ, som genom

försäljningsförbuden förhindras att komma till

användning varierar från något tiotal till åtskilliga

tusental. Således har ett mycket stort antal

enskilda farliga produkter förhindrats att komma

till användning främst i hemmen.

Marknadskontroll har till största delen

inriktats mot elsäkerhet och där koncentrerats

mot konsumentproduktområdet och

elinstallationsmateriel. Resultatet under året visar

att det finns ett betydande antal produkter med

elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden.

I syfte att effektivisera marknadskontrollen

har under senare år byggts upp ett samarbete

mellan EES-länderna. Elsäkerhetsverket har

under 1999 svarat för ordförandeskap och sekre-

tariat för detta samarbete.

Den svenska standardiseringsorganisationen

har på ett framgångsrikt sätt drivit svenska

intressen i det internationella

standardiseringsarbetet. Effektiviteten har dock

hämmats av den svenska organisationens

uppsplittrade struktur.

Resultaten från SP:s forskningsverksamhet ges

en omfattande och systematisk spridning och

kommer därtill snabbt till användning och nytta i

näringsliv och samhället i övrigt. Verksamheten

ger också goda effekter i forskarutbildning och

annan kompetensutveckling.

SP:s insatser är ofta sådana där nyttan handlar

om människors hälsa, säkerhet och miljö. För

dessa blir kvantifieringen i pengar svårare men

effekterna ofta mångdubbelt större.

TNC ser till att fackfolk har tillgång till

fungerande termer på svenska. Utan

terminologisk verksamhet finns risker för s.k.

 domänförluster , där hela områden inom t.ex.

datavetenskap eller bioteknik slutar att använda

det svenska språket. Sveriges medlemskap i EU

har för TNC inneburit stora uppdrag för att

komplettera termdatabasen Eurodicautom med

svensk terminologi från vitt skilda områden.

Basen används av bl.a. översättare. Detta arbete

har klingat av och ersatts med bl.a. nordiskt

terminologiarbete, särskilda insatser för svensk

språkvård och arbete med ordböcker och

termbanksarbete. Nedgången i verksamheten

har tillsammans med andra orsaker medfört att

TNC gått i konkurs.

TLS stödjer informationstjänsten i företag och

organisationer, bl.a. genom kursverksamhet,

publikationer och konferenser. IT-kunnande av

god kvalitet sprids för att underlätta och

effektivisera intressenternas verksamhet.

Konkurrensfrågor

Resultatbedömningen skall utgå ifrån det mål

som redovisades i budgetpropositionen för 2000

och som för konkurrensfrågor var att främja väl

fungerande marknader och effektiv konkurrens.

Det viktigaste instrumentet som står till

Konkurrensverkets förfogande är

konkurrenslagstiftningen. Störst betydelse har

tillämpningen av 1993 års konkurrenslag, vilken

liksom EG:s konkurrensregler bygger på en

förbudsprincip. Konkurrenslagen har varit i kraft

ca sju år och under denna tidsperiod har

Konkurrensverket handlagt ca 6 200 ärenden.

För att möjliggöra en bedömning huruvida

målet för delområdet Konkurrensfrågor

uppnåtts, är den årliga intressentundersökningen

från SIFO, som Konkurrensverket låter göra, en

viktig resultatindikator för i första hand

konkurrenspolitiken i stort, men även för

Konkurrensverkets arbete. SIFO genomför

undersökningen bland olika intressenter som

kommer i kontakt med Konkurrensverket eller

med konkurrenslagen i olika sammanhang. De

viktigaste intressenterna är bl.a. företag,

branschorganisationer, kommuner och landsting,

affärsjurister, journalister samt parter och

ombud. I undersökningen mäts bl.a.

kännedomen och kunskapen om

konkurrenslagen (KL), attityden och

förtroendet för Konkurrensverket, om verket

aktivt motverkar skadliga

konkurrensbegränsningar samt om verkets

beslut ger företag och myndigheter vägledning

för deras agerande.

 Resultaten, som möjliggör en mätning över

tiden och där det således är möjligt att följa

trender, visar en uppåtgående trend hos flertalet

av intressenterna. Trenden har under de senaste

åren varit stabil vilket kan tas till intäkt för att de

positiva faktorerna avseende undersökningen

väger över. Mest positivt är ökningen hos

intressenterna små och medelstora företag när

det gäller bl.a. kännedomen om KL, men även

kategorierna att motverka skadliga

konkurrensbegränsningar och att ge vägledning.

Att arbeta proaktivt och ta egna initiativ och

därigenom undanröja skadliga

konkurrensbegränsningar är betydelsefullt för en

effektiv konkurrens. Konkurrensverket har

uppnått det i regleringsbrevet uppställda målet

för egeninitierad verksamhet.

Att skapa en effektiv konkurrens innebär även

att intressenterna får ett snabbt besked på sina

förfrågningar för att kunna agera. Därmed är

genomsnittstiden för ärendehandläggning en

viktig indikator. Konkurrensverket uppfyller de i

regleringsbrevet uppställda målen för

ärendehandläggning.

När det gäller att ge förslag till regeländringar

och andra åtgärder för att undanröja hinder mot

en effektiv konkurrens i privat och offentlig

sektor, har Konkurrensverkets rapport

Konkurrensen i Sverige under 1990-talet (nr

2000:1) haft stor betydelse, inte minst genom en

sammanställning av ett stort antal förslag till

regelförändring. Dessutom har rapporten och de

hearingar som genomförts under våren

möjliggjort att verket kunnat sprida kunskap om

effekterna av en väl fungerande konkurrens till

en större allmänhet samt peka på marknader där

bristande konkurrens råder.

Vad gäller konkurrenssnedvridningar mellan

offentlig och privat sektor - som inte hanteras av

Konkurrensverket enligt konkurrenslagen

kommer Rådet för konkurrens på lika villkor

mellan offentlig och privat sektor (dir. 1997:145)

att vid årsskiftet redovisa resultatet av den dialog

om långsiktiga spelregler rörande konkurrens

mellan offentlig och privat verksamhet.

 Den forskningsfrämjande verksamheten som

Konkurrensverket bedriver berör viktiga och

aktuella frågor vilka är värdefulla i regeringens

och andra aktörers konkurrensfrämjande arbete.

Länsstyrelsernas arbete med konkurrensfrågor

har under år 2000 genomgått en fortsatt

förbättring. Bland annat har flera länsstyrelser

självständigt initierat konkurrensfrämjande

insatser, exempelvis information i

konkurrensfrågor till kommuner, näringsliv m.fl.

intressenter och bevakning av vissa marknader.

Hos några länsstyrelser ligger dock

verksamheten med konkurrensfrågor fortfarande

på en alltför låg nivå och/eller saknar

egeninitierade åtgärder och är enbart baserad på

konkreta uppdrag.

Regional näringspolitik

Målet för regional näringspolitik är att utifrån de

regionala förutsättningarna stimulera en hållbar

ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och

växande företag och därmed ökad sysselsättning

för både kvinnor och män.

Iakttagelser och slutsatser

Under åren 1998-99 har ett omfattande analys-,

programskrivnings- och förhandlingsarbete

pågått runt om i landet. Den 15 februari år 2000

överlämnade de parter som kommit överens om

att samarbeta, avtalen till regeringen.

Regeringskansliet har gått igenom samtliga läns

avtal och redovisat detta i en särskild rapport

(Tillväxt i hela Sverige, Ds 2000:7). Dessutom

har en konsultgrupp genomfört en utvärdering

av processen i sju län och på nationell nivå

(Nordregio Working Paper 2000:6).

I samtliga län uppges att samarbete och

samtalsklimat har gynnats av avtalsarbetet. Inget

län vill återgå till traditionella arbetsformer,

vilket inbegriper de län där avtalsarbetet har gått

mera trögt. Processen i sig, mobiliseringen för

tillväxt och sysselsättning med lokala och

regionala förtecken, lyfts fram som mycket

positiv. De regionala partnerskap som har

formats utgör väl fungerande forum för utbyte

av information mellan myndigheter, kommuner

och näringsliv. Däremot mindre väl för att göra

prioriteringar av åtgärder.

Arbetet med avtalen har tagit sig olika uttryck

och bedrivits med olika grad av intensitet i olika

delar av landet. Av den anledningen är det svårt

att generalisera och hitta tydliga mönster vad

avser resultat.

Näringslivets medverkan

En av de viktigaste utgångspunkterna för arbetet

med tillväxtavtalen är att näringslivets behov

skall vägleda samhällets insatser. Näringslivet

och dess representanter har deltagit i processen

med tillväxtavtalen i betydligt större omfattning

än vad som är vanligt i det regionala

utvecklingsarbetet. Samtidigt finns det en

avvaktande inställning från företagen. Det finns

inte heller något som tyder på att företrädare för

den s.k. nya ekonomin har medverkat i arbete

vilket naturligtvis är en nackdel.

Representanterna för näringslivet vill diskutera

samtliga tillväxtfrågor i ett sammanhang. Utifrån

företagens horisont är det ointressant att

samhället hanterar olika frågor inom ramen för

skilda planeringsprocesser. En fördjupad

samordning efterfrågas. Infrastruktur,

utbildningsfrågor, arbetskraftsförsörjning, livs-

miljö och sådant som rör basservice på orten är

ämnen som tilldrar sig störst intresse men

självfallet också klassiska företagarfrågor om

skatter, avgifter och uppgiftslämnande. Det som

den traditionella näringspolitiken står för tas upp

i betydligt mindre utsträckning.

Regeringen bedömer att arbetsformerna för

en fördjupad samverkan med näringslivet måste

utvecklas. Detta kan bl.a. ske med hjälp av goda

exempel från de platser där detta fungerar bra.

Från den offentliga sektorns sida bör man också

överväga i vilka skeden som näringslivets

deltagande är mest väsentligt och den ömsesidiga

nyttan är störst. Sambanden och beroendet

mellan olika planeringsprocesser bör tydliggöras

för utomstående aktörer.

Finansiering av tillväxtavtalen

Att komma fram till en överenskommelse om

hur tillväxtavtalen skall finansieras och

genomföras utgör ett av de mest kritiska

momenten i arbetet. Det är också beträffande

finansieringen av avtalen som länen skiljer sig

mest åt. Samtliga 21 län har redovisat avtalens

finansiering för år 2000. Sammanlagt avser de

koordinera ca 11 miljarder kronor via avtalen. De

belopp som anges har emellertid mycket olika

status. Några län har fullföljt konkreta

förhandlingar om finansiering medan andra har

angivit mer indikativa siffror. I genomsnitt ser

det ut enligt följande: Länsarbetsnämnderna

utgör den enskilt största finansiären med cirka

30 procent. Länsstyrelser/ självstyrelseorgan

bidrar med 8 procent. Kommunerna resp. EU

går in med 13 procent vardera. Näringslivet

förväntas stå för 19 procent av finansieringen.

Staten centralt skall enligt underlagen bidra med

12 procent. Där utgör bl.a. de sammanlagt 125

miljoner kronor som avsätts från Östersjömiljard

2 en del. Den sammanlagda statliga andelen

uppgår i genomsnitt till 50 procent av

totalbeloppet.

Regeringen kommer att begära in information

om vilka medel som beslutas inom för

tillväxtavtalen som en del av den årliga

avrapporteringen.

Jämställdhetperspektivet

Ett av kriterierna för statlig medverkan i

tillväxtavtalen är att könsperspektivet skall

beaktas i avtalets samtliga delar. Bristerna är

emellertid stora i detta avseende. Likaså är

könsfördelningen i partnerskapen mycket ojämn

i de flesta län.

Regeringen utsåg i februari innevarande år

Blekinge, Jämtland och Västra Götaland till

pilotlän för ökad jämställdhet i tillväxtavtalen.

Länen har fått i uppdrag att utveckla metoder för

hur jämställdhetsperspektivet skall kunna stärkas

och införlivas i tillväxtavtalen. Erfarenheterna

från pilotverksamheten ska spridas till övriga län.

Ekologiskt hållbar utveckling

På samma sätt som könsperspektivet skall också

det horisontella kriteriet ekologisk hållbar

utveckling integreras i de regionala

tillväxtavtalen. Den sammantagna bedömningen

visar att mycket arbete kvarstår för att detta skall

uppnås. Avtalen skulle vinna mycket på om

strategiska miljöbedömningar genomförs.

Regeringen bedömer att arbetet med att

integrera ett ekologiskt hållbart perspektiv i

avtalen måste fördjupas.

Relationen mellan strukturfondsprogram och de

regionala tillväxtavtalen

Regeringen angav vid introduktionen av

tillväxtavtalen att dessa skulle utgöra grunden för

kommande strukturfondsprogram.

Strukturfonderna utgör en viktig

finansieringskälla till tillväxtavtalen. Län som

ingår i de geografiska målområdena vittnar om

att arbetet med att ta fram och förankra

tillväxtavtalen har haft stor betydelse när de nya

strukturfondsprogrammen skulle utarbetas inom

snäva tidsramar.

4.7 Analys och bedömning

Näringsliv

Det är svårt att fastställa i hur stor utsträckning

de statliga insatserna inom t.ex.

kapitalförsörjning, regelförenkling, information,

service och rådgivning samt kunskap och

kompetens har bidragit till utvecklingen vad

gäller antalet nya företag respektive tillväxten i

befintliga företag. Insatserna påverkar också

attityder till företagande och entreprenörskap,

som är av stor betydelse men ännu svårare att

kvantifiera. Aktuell forskning och

Annell/Nygårds utredning pekar också på

behovet av bättre utvärderingar och uppföljning

inom området. Behovet av förbättrade

utvärderingar lyfts också fram i regeringens

förslag till ny myndighetsstruktur inom

näringspolitiken. Regeringen avser att höja

ambitionsnivån när det gäller uppföljning och

utvärderingar av olika myndigheters insatser och

andra åtgärder som genomförs.

Regeringen bedömer att verksamheten under

1999 inom dåvarande verksamhetsområdet

Näringspolitik i stor utsträckning bidragit till att

uppfylla de mål som fanns för verksamheten.

Regeringen har tidigare konstaterat att

såddfinansieringen är särskilt intressant eftersom

den inte konkurrerar med privata aktörer utan

medverkar till att minska det finansiella gap som

finns mellan en affärside och en kommersiellt

gångbar tjänst eller produkt.

Regelförenklingsarbetet skall intensifieras.

Grunden för detta har lagts genom regeringens

beslut om särskilda problem- och

konsekvensanalyser och genom det mål som

regeringen presenterades i en skrivelse till

riksdagen under våren. Arbetet framöver

kommer nu att fokuseras på det uppsatta målet.

Behovet av relevant information från

myndigheter till blivande och befintliga

företagare är stort, vilket inte minst antalet

besökare på NUTEKs hemsida visar.

Regeringens initiativ för att förbättra

informationen från myndigheter genom en s.k.

portal är en viktig satsning för att underlätta för

blivande och befintliga företagare att få tag på

relevant information.

Regeringen anser att statsbidraget till

kooperativ utveckling liksom tidigare bör

koncentreras till kostnadsfri information och

rådgivning. En viss del av medlen kan även

användas till särskilda insatser som kan främja

bl.a. utvecklingen av sociala kooperativ och andra

insatser inom den sociala ekonomin.

Regeringen bedömer att de största problemen

i PRV:s verksamhet är de alltför långa

handläggningstiderna och en ekonomi i obalans.

PRV:s problem har avspeglats i bl.a. de många

klagomål som företagare m.fl. har haft på PRV.

Av dessa anledningar anlitade

Näringsdepartementet i november 1999 en

konsult för en total översyn av PRV:s

verksamhet. En förstudie redovisades till

Näringsdepartementet i februari 2000.

Uppdraget med analys samt konkreta förslag till

åtgärder har redovisats i sin helhet i september år

2000. Förslagen bereds för närvarande i

Regeringskansliet.

Turism

Turistnäringen är en utpräglad

småföretagsbransch med stor betydelse för

sysselsättningen i många regioner.

Både aktiviteterna i Sveriges Rese- och

Turistråd AB och i Turistdelegationen

kännetecknas av att effekterna av insatserna

uppnås först på längre sikt. Utvecklingen av

turismen påverkas inte bara av de statliga

insatserna på området utan också av bl.a.

väderlek, prisnivå och olika idrotts- och

kultursatsningar. Den ökade marknadsföringen

från Sveriges Rese- och Turistråd AB 1997, OS-

marknadsföringen för Stockholm 2004 och för

Stockholm som kulturhuvudstad 1998 bedöms

ha påverkat utvecklingen positivt.

Turistdelegationen har genom sitt fortsatta

arbete med att genomföra handlingsprogrammet

för utveckling av svensk turism bidragit till att

öka den samverkan som är nödvändig för

turismens utveckling.

Geologisk verksamhet, mineralfrågor, sanering av

oljelager m.m.

Regeringen bedömer att verksamheten som

SGU bedrivit under 1999 uppfyllt målen.

Efterfrågan på geoinformation och på SGU:s

uppdragsverksamhet har under året legat väl i

nivå med tidigare år. Förändringen av

Bergsstaten har möjliggjort en betydande

effektivisering.

Teknisk forskning och utveckling och dess

infrastruktur

Teknisk forskning och utveckling

Regeringens bedömning är att teknisk forskning

och utveckling är väsentligt för att stärka

innovationssystemet. Regeringen gör

bedömningen att de statliga insatserna har

bidragit till detta. Regeringen anser dock att

systemet kan stärkas ytterligare och

synergieffekter uppnås genom att resurser

sammanförs.

Regeringen föreslog i prop. 1999/2000:81 att

en FoU-myndighet skulle börja sin verksamhet

den 1 januari 2001. FoU- myndigheten (Verket

för innovationssystem) övertar den FoU-

finansierade verksamheten från Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK),

verksamheten som bedrivs av

Kommunikationsforskningsberedningen (KFB)

och delar av verksamheten från Rådet för

arbetslivsforskning (RALF). Härigenom skapas

en kraftfull myndighet med brett

verksamhetsområde. Myndigheten tillhör

politikområde Forskningspolitik.

Anslaget som finansierar NUTEK:s insatser

för teknisk forskning och utveckling bör fr.o.m.

den 1 januari 2001 i huvudsak övertas av det

nybildade Verket för innovationssystem.

Anslaget har under ett flertal år uppvisat ett

relativt högt anslagssparande. Det är emellertid

önskvärt att anslaget för året mer återspeglar de

verkliga utgifterna. Anslaget höjs därför under de

närmast kommande åren samtidigt som

anslagssparandet dras in.

Vad avser den långsiktiga verksamheten inom

rymdområdet gör regeringen bedömningen att

denna verksamhet bedrivs på ett ändamålsenligt

sätt och att inriktningen på verksamheten bör

fortsätta på samma nivå.

Regeringens bedömning är vidare att

Ingenjörsvetenskapsakademiens verksamhet

bidrar till att stärka och utveckla Sveriges

industriella kompetens och konkurrenskraft.

Staten bidrar genom anslaget till IVA:s

grundläggande verksamhet.

Återstående delar av STATT:s organisation

avses övertas av myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och utvärderingar som bildas

fr.o.m. den 1 januari 2001. Anslaget överförs till

myndigheten.

Teknisk infrastruktur

Riksmätplatserna tillfredsställer näringslivets

behov av mätteknik och kalibrering så att

nationell konkurrenskraft kan upprätthållas. De

bidrar till att fri cirkulation av varor och tjänster

kan ske samt att mätningar kan göras som bidrar

till säkerhet, hälsa och god miljö.

Metrologirådet vid SP anser att

koncentrationen av riksmätplatsverksamheten

till SP utgör en förbättrad grund för svensk

metrologisk infrastruktur. Verksamheten utförs

kompetent och effektivt. Omfattningen av

mätstorheter är relevant. Vissa mätområden

behöver förstärkas, t.ex. inom opto- och

höghastighetselektronik. FoU-samarbetet med

industrin bör stärkas. MRA-avtalen ställer krav

på ökat arbete inom alla existerande områden.

Den nya tekniska tillsynen via SWEDAC är

kvalitetshöjande, ger positiva effekter och pekar

på förbättringsmöjligheter. Påtalade brister har

åtgärdats.

Regeringens bedömning är att verksamheten

inom Elsäkerhetsverket under budgetåret 2001

bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som

gäller för elsäkerhetsarbetet för budgetåret 2000.

I anslutning till insatserna bör

Elsäkerhetsverket följa den internationella

utvecklingen samt främja svenskt deltagande i

internationellt samarbete inom sitt

verksamhetsområde.

Regeringen förutsätter att Elsäkerhetsverket

noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall

och elbränder för att bl.a. analysera de statliga

insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med

särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet.

Staten och Sveriges Industriförbund har i

egenskap av huvudmän för SIS-

Standardiseringen i Sverige initierat en översyn

av den svenska standardiseringens organisation.

Under hösten 2000 kommer beslut att fattas om

att den svenska standardiseringen från år 2001

skall bedrivas i tre intressentstyrda organ med en

ansvarsfördelning som motsvarar den som råder

internationellt och i Europa. Enligt regeringens

bedömning bör detta leda till ökad effektivitet

och internationell slagkraft.

Regeringen anser att SP uppfyller

verksamhetsmålen. Samverkan är god med

näringsliv, högskolan och andra FoU-aktörer

samt kunskapsutbytet internationellt

omfattande. Resultaten ges en bred och

systematisk spridning. Därigenom kommer

dessa till användning och nytta. Verksamheten

ger också goda effekter i forskarutbildning och

annan kompetensutveckling, bl.a. hos små och

medelstora företag.

Konkurrensfrågor

Konkurrenspolitiken utgör ett viktigt

instrument för att uppnå en väl fungerande

marknads-

ekonomi och ett bättre omvandlingstryck. Att

isolerat urskilja effekterna av tillämpning eller en

konkurrenspolitiks påverkan på en

marknadsekonomi låter sig dock inte göras, då

en mängd andra omvärldsfaktorer inverkar på

strukturer och förhållanden. En bedömning av

effekterna av de statliga insatserna på

konkurrensområdet bör för Konkurrensverkets

del ha sin utgångspunkt i att myndigheten

genom tillämpning av lagstiftning, men också

genom sina övriga insatser, kan ge företag och

andra aktörer vägledning för sitt agerande på

marknaden så att överträdelser av

konkurrensreglerna kan undvikas.

Med utgångspunkt från de verksamhetsmål

som satts upp för budgetåret 2000 bedömer

regeringen att verket fullgjort uppgiften att ge

företag och andra aktörer värdefull vägledning

för agerandet på marknaden. Tillämpningen av

konkurrenslagen har inneburit att

konkurrensbegränsade avtal och beteenden har

kunnat motverkas och undanröjas inom olika

sektorer i ekonomin. Det har skett genom att

verket i ett antal fall utnyttjat de

sanktionsmöjligheter som konkurrenslagen

medger, men också genom att företag i samband

med verkets handläggning valt att ändra avtal och

företagsförvärv så att konkurrensbegränsningar

försvunnit eller så att de positiva effekterna av

samverkan kommit att överväga.

Konkurrensverket har också klarat uppsatta mål

för handläggningstiderna för sina ärenden, samt

ökat andelen egna initiativ och uppföljning.

Regeringen gör därmed bedömningen att

Konkurrensverket tillsammans med de regionala

aktörerna samt andra myndighetsutövande

aktörer, t.ex. Post- och Telestyrelsen, på ett

tillfredsställande sätt har förbättrat

förutsättningarna för en väl fungerande

konkurrens till nytta för konsumenten.

Regeringen har tillsatt en utredning för att ge

Konkurrensverket ännu bättre verktyg för

kartellbekämpning. Regeringen gör

bedömningen att detta är än viktigare framöver,

för att ytterligare främja en effektiv konkurrens.

Regeringen gör vidare bedömningen att

Konkurrensverket bör öka andelen egna initiativ

och därigenom undanröja skadliga

konkurrensbegränsningar, i syfte att främja en

effektiv konkurrens och väl fungerande

marknader till nytta för konsumenterna.

Vad gäller länsstyrelsernas arbete har

uppställda mål i huvudsak uppfyllts. En

förstärkning av främst egeninitierad

verksamhet inom konkurrensområdet är

önskvärd.

Regional näringspolitik

Den regionala näringspolitiken och de

regionala tillväxtavtalen har resulterat i ett stort

engagemang hos ett stort antal människor från

såväl offentlig som privat sektor. Insikterna och

kunskapen om den egna regionens

förutsättningar och möjligheter för tillväxt har

ökat, samarbetsklimatet har förbättrats.

Regeringen bedömer att det finns goda skäl att

vidareutveckla arbetsmetoden. Bl.a. bör

formerna för samverkan mellan offentlig sektor

och näringsliv ses över. Villkoren för den statliga

delen av tillväxtavtalens finansiering, uppföljning

och utvärdering är exempel på andra områden

som ytterligare bör utvecklas. Arbetet med de

regionala tillväxtavtalen har tydliggjort behovet

av att utveckla metoder för att främja arbetet

med miljö och hållbar utveckling. Regeringen

avser därför att utse tre pilotlän med intresse för

att arbeta för att bättre integrera ett ekologiskt

hållbarhetsperspektiv i sina tillväxtavtal.

Erfarenheterna skall spridas till övriga län. Högst

en miljon kronor från utgiftsområde 18, anslaget

E 1. Stöd till lokala invsteringsprogram för

ekologisk hållbarhet får användas för detta

ändamål.

4.8 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har inte avgivit

revisionsberättelse med invändning till någon av

myndigheterna inom politikområdet.

4.9 Budgetförslag

4.9.1 38:1 Myndigheten för

företagsutveckling:

Förvaltningskostnader

Tabell 4.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

183 537

1

2002

Beräknat

187 352

2

2003

Beräknat

191 450

3

1 Nytt anslag år 2001.

2 Motsvarar183 537 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 183 537 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget är nytt. Det föreslås vara sammansatt

av 103 miljoner kronor från utgiftsområde 24

anslaget A1 Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader och 80 miljoner kronor

från anslaget A2 Småföretagsutveckling. Från

anslaget täcks kostnader för förvaltning i den nya

myndigheten för företagsutveckling och ALMI

Företagspartner AB. Myndigheten för

företagsutveckling börjar sin verksamhet den 1

januari 2001. Verksamheten baseras på uppgifter

som idag handhas av NUTEK och ALMI

Företagspartner AB.

Anslaget kan användas till eventuella

omställningskostnader.

De föreslagna anslagsnivåerna för

Myndigheten för företagsutveckling bygger i

likhet med anslagsnivåerna för de två andra

berörda myndigheterna på regeringens

bedömning av anslagsbehovet i den nya

strukturen. Regeringen kan komma att behöva

återkomma med förslag till justeringar av

anslagsnivåerna under 2001. Det fortsatta arbetet

som skall göras av kommittéerna och den

särskilda utredaren i samverkan får bl.a. utvisa

storleken på eventuella omställningskostnader.

Syftet med omorganisationen är bl.a. att skapa

en myndighet med stark näringslivsförankring

som utgör ett kompetenscentrum för

företagsutveckling, entreprenörskap och

finansiering med fokus på näringslivets och

företagarnas behov utifrån förutsättningarna i

landets olika regioner.

Myndigheten skall ha en tydlig beställarroll.

Resultatet av de insatta resurserna skall värderas

utifrån den avkastning i form av

företagsutveckling och tillväxt som skapas.

Insatserna skall komplettera, inte konkurrera

med andra aktörer. En ökad samordning av

insatser inom företagsutveckling eftersträvas.

Beträffande den framtida regionala

organisationen för statliga åtgärder för

företagsutveckling m.m. avser regeringen att

återkomma.

Regeringens överväganden

Myndigheten skall tillhandahålla

företagsfinansiering samt medverka till en ökad

samordning med övriga statliga aktörer inom

detta område, t.ex. Industrifonden och

Innovationscent-rum. Den skall ansvara för att

samordna ett utbyggt informationssystem för

företagsrelevant myndighetsinformation.

Myndigheten skall som initiativtagare och

katalysator medverka i olika nätverksprojekt för

bl.a. samordning och erfarenhetsutbyte, i syfte

att främja kunskapsutbyte till blivande och

befintliga företagare. Företagsutveckling innebär

i detta avseende olika insatser som medför

medverkan i att nya företag kan startas och

befintliga utvecklas, genom att företagaren får

tillgång till befintlig kunskap.

Det är viktigt att myndigheten kan genomföra

samverkansprojekt och agera beställare i andra

sammanhang gentemot andra aktörer såsom

exempelvis Verket för innovationssystem.

Teknopol-verksamheten är ett exempel på

projekt som myndigheten för företagsutveckling

bör driva. Teknopol underlättar utveckling av

forskningsidéer till färdiga produkter, processer

och företag. Teknopol främjar också

kunskapsutbyte så att den kunskap som

produceras i universitet och högskolor ska

komma till nytta i små och medelstora företag.

Myndigheten för företagsutveckling övertar

ansvaret för att beställa tjänster inom ramen för

det s.k. UPA-uppdraget (uppsökande

verksamhet, produktutveckling och

avknoppning) från IUC-nätverken (Industriella

utvecklingscentra). Det bör vara en uppgift

också för Verket för Innovationssystem att inom

ramen för sina resurser och prioriteringar under

år 2001 medverka i finansieringen av UPA-

uppdraget. Regeringen kommer att ge

myndigheten för företagsutveckling i uppdrag att

tillsammans med IUC-nätverken, i samråd med

andra aktörer, lämna förslag hur verksamheten

skall utvecklas och samordnas.

Myndigheten bör också få i uppdrag att

utarbeta ett program för samordning och

genomförande av kompetensutvecklande

åtgärder riktade mot underleverantörsföretag

inom globalt kon-kurrensutsatta branscher

såsom fordons- och elektronikindustri samt

övrig verkstadsindustri. Programmet bör

genomföras under perioden 2001-2003, med

möjlighet till två års förlängning efter

utvärdering. I syfte att efterfrågeanpassa

insatserna skall ett eller flera programråd kopplas

till programmet. Programmet skall ha i uppgift

att eftersträva samordning av redan existerande

offentliga insatser inom området, i synnerhet

med partnerskapen inom de regionala

tillväxtavtalen.

Vidare övertar myndigheten NUTEK:s

nuvarande uppgifter inom regionalpolitiken

inklusive EG:s strukturfonder. Den skall också

stödja och bidra till utvecklingen av den

regionala näringspolitiken och de regionala

tillväxtavtalen. Myndigheten skall främja ökad

samordning mellan aktörer med anknytning till

företagsutveckling. Den nya myndigheten

förutsätts samverka med bl.a. Sveriges exportråd

avseende deras åtgärder för att främja små och

medelstora företags export inom ramen för s.k.

Exportcentra, som är en organiserad

samarbetsform mellan Exportrådet, ALMI och

lokala handelskammare m.fl. Samverkan förutses

även ske med Invest in Sweden Agency (ISA)

avseende stöd till potentiella utländska

investerare samt utlandsägda företag i Sverige.

Myndigheten skall genomföra de analyser som

behövs som beslutsstöd till den egna

verksamheten och kontinuerligt pröva vilka

insatser som är relevanta för näringslivets

utveckling.

Organisationskommittén har i uppdrag att

lämna förslag på hur den nya myndigheten skall

få en stark näringslivsförankring samt hur efter-

frågeperspektivet skall säkerställas. Enligt

regeringens bedömning är dessa frågeställningar

centrala för att verksamheten i den nya myndig-

heten skall bli mer effektiv än den befintliga.

4.9.2 38:2 Näringslivsutveckling

Tabell 4.3 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

195 062

1

2002

Beräknat

139 062

2003

Beräknat

135 562

1 Nytt anslag år 2001.

Anslaget är nytt. Det föreslås vara sammansatt

av 125 miljoner kronor från utgiftsområde 24

anslaget A2 Småföretagsutveckling, 20 miljoner

kronor från anslaget A3 Kooperativ utveckling

och 50 miljoner kronor från anslaget D1 Teknisk

forskning och utveckling.

Från anslaget täcks kostnader för dels

verksamhet som skall bedrivas av den nya

myndigheten för företagsutveckling, dels vissa

centrala insatser på småföretagsområdet och för

statsbidrag till kooperativ utveckling.

Föreskrifter finns i förordningen (1998:1633)

om statsbidrag till kooperativ utveckling.

Statsbidraget kan enligt förordningen ges till

kostnadsfri information och rådgivning om

kooperativt företagande.

Regeringen föreslog i förra årets ekonomiska

vårproposition att stödet till kooperativ

utveckling skulle öka med 3,5 miljoner kronor

årligen år 2000-2002 till totalt 20 miljoner

kronor. När det gäller beräkningen av anslaget

för år 2003 vill regeringen avvakta utvärderingen

av resultatet av kampanjen "Starta eget

tillsammans" och av

kompetensutvecklingsinsatserna bland

rådgivarna hos de Lokala Utvecklingscentra

(LKU).

Regeringen anser att statsbidraget till

kooperativ utveckling liksom tidigare bör

koncentreras till kostnadsfri information och

rådgivning. En viss del av medlen kan även

användas till särskilda insatser som kan främja

bl.a. utvecklingen av sociala kooperativ och andra

insatser inom den sociala ekonomin.

4.9.3 38:3 Myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och

utvärderingar:

Förvaltningskostnader

Tabell 4.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

70 000

1

2002

Beräknat

71 455

2

2003

Beräknat

73 018

3

1 Nytt anslag år 2001.

2 Motsvarar 70 000 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 70 000 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget är nytt. Det är sammansatt av 32

miljoner kronor från utgiftsområde 24 anslaget

A1 Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader, 30 miljoner kronor från

utgiftsområde 24 anslaget D4 Bidrag till Stiftelsen

Sveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet

och 8 miljoner kronor från utgiftsområde 19

anslaget A7 Statens institut för regionalforskning.

Anslaget kan användas till eventuella

omställningskostnader.

De föreslagna anslagsnivåerna för

myndigheten för analyser, omvärldsbevakningar

och utvärderingar bygger i likhet med

anslagsnivåerna för de andra två berörda

myndigheterna på regeringens bedömning av

anslagsbehovet i den nya strukturen. Regeringen

kan komma att behöva återkomma med förslag

till justeringar av anslagsnivåerna under 2001.

Det fortsatta arbetet som skall göras av

kommittéerna och den särskilda utredaren i

samverkan får bl.a. utvisa storleken på eventuella

omställningskostnader.

Myndigheten för analyser, omvärldsbevak-

ningar och utvärderingar börjar sin verksamhet

den 1 januari 2001. I myndigheten integreras

verksamheten vid Statens institut för

regionalforskning, SIR, delar av

analysverksamheten vid Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK), samt delar

av den omvärldsbevakning som har bedrivits av

Stiftelsen Sveriges Teknisk-vetenskapliga

attachéverksamhet (STATT). Myndigheten får

också ansvaret för att tills vida-re ansvara för den

utlandsstruktur som genom åren har byggts upp

av STATT. Syftet är att ta vara på de

investeringar som har gjorts i form av nätverk,

kontaktytor etc. Regeringen överväger den

framtida inriktningen, omfattningen och

organisationen för den utlandsbaserade

omvärldsbevakningen.

Härigenom skapas en myndighet för tvärsek-

toriella analyser och utvärderingar samt om-

världsbevakning med relevans för närings-, inno-

vations- och regionalpolitiken.

Regeringens överväganden

Myndighetens främsta uppgift blir att analysera

och granska insatser inom olika politikområ-den

ur ett tillväxt- och utvecklingsperspektiv för att

ge kunskapsunderlag till Regeringskansliet och

övriga beslutsfattare inom den statliga

förvaltningen samt regionala organ och andra

avnämare.

Myndigheten skall i första hand fokusera på

konkurrenskraft och utveckling av bl.a. innova-

tionssystem och entreprenörskap. Den får en

viktig roll i utvecklingen av den regionala

näringspolitiken. Myndigheten skall noggrant

följa den aktuella forskningen som är relevant för

de närings- och innovationspolitiska systemen.

För det krävs nära och omfattande kontakter

med svenska och utländska forsknings- och

analysfunktioner. Myndigheten skall spela en

aktiv roll i internationellt analysarbete och

kunskapsutbyte.

Myndigheten skall ha en viktig roll i

styrningen av statistiken som har koppling till

näringslivets och innovationssystemens

utveckling. Den skall ha beställaransvaret för den

officiella nä-ringslivsstatistiken.

Myndigheten skall ansvara för statens

bevakning av utvecklingen i utlandet inom de

områden som berör institutets verksamhet. Det

kräver ett nära samarbete med myndigheter och

andra organ i Sverige samt deras organisationer

utomlands. Omvärldsbevakningen skall framför

allt riktas mot faktorer som har stor betydelse

för utformningen av närings-, innovations- och

regionalpolitiken, men kan också omfatta

utvecklingen inom enskilda branscher och

sektorer. En särskilt viktig uppgift i det

sammanhanget är att utveckla metoder och

arbetsformer för att ta vara på, lära av och sprida

den kunskap som samlas in genom

omvärldsbevakningen.

Myndigheten skall verka för att kunskap om

utvärdering utvecklas och sprids. Den skall också

initiera och bedriva viss utvärderingsverksamhet

samt på Regeringskansliets uppdrag beställa

utvärderingar av olika politiska åtgärder.

Utvärderingarna skall främst avse insatser som

spänner över flera politikområden eller sektorer,

och ta sin utgångspunkt i åtgärdernas effekter på

näringslivet, företagandet och innovationssyste-

men.

4.9.4 38:4 Turistfrämjande

Tabell 4.5 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

79 307

Anslags-

sparande

3 970

2000

Anslag

81 461

Utgifts-

prognos

83 611

2001

Förslag

80 590

2002

Beräknat

83 271

1

2003

Beräknat

85 677

2

1 Motsvarar 80 590 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 80 590 tkr i 2001 års prisnivå.

Turistdelegationen är central förvaltnings-

myndighet för turistfrågor.

Verksamheten inom turistområdet bedrivs

dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och

turistnäringen gemensamt ägda bolaget Sveriges

Rese- och Turistråd AB.

Från anslaget 38:4 Turistfrämjande har

320 000 kronor dragits in som anslagssparande

under 2000.

Regeringens överväganden

Det av riksdagen våren 1995 beslutade

övergripande målet för turistpolitiken, att

Sverige skall ha en hög attraktionskraft som

turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig

turistnäring, bör ligga fast.

De strategiska riktlinjer som lagts fram i det

handlingsprogram som Turistdelegationen

utarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en

grund för arbetet med att utveckla den svenska

turistnäringen. Arbetet i den s.k.

Framtidsgruppen bör ge underlag som stärker

tillväxten i rese- och turistindustrin och formar

en nationell strategi för den svenska

turistnäringen.

Den omstrukturering av sin verksamhet som

Sveriges Rese- och Turistråd AB har påbörjat för

att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader

bör fortsätta. Färre fasta kontor utomlands och

en mer flexibel organisation genom ett ökat

användande av modern informationsteknik gör

det bl.a. möjligt att få en bredare och mer

kostnadseffektiv representation utomlands och

att medel frigörs till marknadsföringsaktiviteter.

Tabell 4.6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

81 461

Pris- och löneomräkning

129

Avgår engångsanslag 2000

-1 000

Förslag 2001

80 590

4.9.5 38:5 Sveriges geologiska

undersökning: Geologisk

undersökningsverksamhet m.m.

Tabell 4.7 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

183 530

Anslags-

sparande

16 463

2000

Anslag

164 714

1

Utgifts-

prognos

172 136

2001

Förslag

160 833

2002

Beräknat

158 800

2

2003

Beräknat

153 970

3

1 Varav 25 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

2 Motsvarar 155 526 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 147 544 tkr i 2001 års prisnivå.

Sveriges geologiska undersökning (SGU) är

central förvaltningsmyndighet för frågor om

landets geologiska beskaffenhet och

mineralhantering. I detta ingår att vara

chefsmyndighet för Bergsstaten, den myndighet

som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt

minerallagen (1991:45). SGU har uppdraget att

förvalta och miljösäkra statens civila

beredskapslager för olja, samt det statliga

gruvfältet i Adak. Från anslaget har en

indragning med 1,31 miljoner kronor gjorts på

grund av för hög kompensation för premier för

de statliga avtalsförsäkringarna.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.8 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

10 104

-7 128

2 976

Prognos 2000

7 000

- 7 545

- 545

Budget 2001

9 000

- 7 795

1 205

Tabell 4.9 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

14 447

-14 398

49

(varav tjänsteexport)

1 232

-1 238

-6

Prognos 2000

17 000

-17 300

-300

(varav tjänsteexport)

600

-600

0

Budget 2001

15 000

-15 300

-300

(varav tjänsteexport)

1 500

-1 500

0

Regeringens överväganden

Myndigheten lider fortfarande av sviterna från

den ekonomiska neddragning med 15 procent

som genomfördes under 1997/98.

Sammanslagningen med Statens oljelager 1998

har krävt avsevärda insatser. Synergieffekterna av

sammanslagningen är ännu inte utvecklade.

Under 1999 och 2000 har åtgärder vidtagits för

att uppnå en mer rättvisande redovisning av

kostnaderna för miljösäkring av

oljelagringsanläggningar. En anslagsminskning

med 5 miljoner kronor genomförs inom

oljelagerdelen. Nu krävs uppmärksamhet på

resurser för kompetensutveckling, därmed

sammanhängande kvalitetsfrågor och arbetet

mot målåret 2008 för den geologiska

undersökningsverksamheten. Myndigheten

arbetar på ett bra sätt med omställningen mot

det nya verksamhetsmål som sedan förra året

gäller för den geologiska

undersökningsverksamheten.

Miljösäkringsarbetet av oljelagren och det

statliga gruvfältet i Adak löper enligt plan. Inom

Bergsstaten görs ett utomordentligt skickligt

arbete för att modernisera verksamheten och

möta nya krav från företag, länsstyrelser,

kommuner och markägare.

Tabell 4.10 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

164 7141

Minskat resursbehov

-6 311

Pris- och löneomräkning

2 430

Förslag 2001

160 833

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för

budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4.9.6 38:6 Sveriges geologiska

undersökning: Geovetenskaplig

forskning

Tabell 4.11 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

6 355

Anslags-

sparande

213

2000

Anslag

4 831

Utgifts-

prognos

5 044

2001

Förslag

4 924

2002

Beräknat

5 025

1

2003

Beräknat

5 134

2

1 Motsvarar 4 924 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 4 924 tkr i 2001 års prisnivå

Anslaget disponeras av SGU för att främja och

stödja riktad geovetenskaplig forskning,

tillämpad forskning och kompetensutveckling.

Regeringens överväganden

Vid SGU finns landets mest omfattande

databaser med geologisk information och en

ansenlig forskningskapacitet. För att lösa olika

samhällsproblem och för att på ett effektivt sätt

använda det geologiska materialet är det

nödvändigt att samarbeta med universitet och

högskolor. Denna gränsyta har visat sig vara bra

för forskningsinriktat samarbete.

För att stödja de insatser för hållbar utveckling

inom gruvnäringen och kompetensutveckling

med anknytning till geovetenskap som planeras i

Norr- och Västerbotten avser regeringen att öka

anslaget med 4 miljoner kronor/år för perioden

2001 2003. Regeringen avser att återkomma

med förslag till finansiering i tilläggsbudgeten till

statsbudgeten för budgetåret 2001 i samband

med den ekonomiska vårpropositionen.

Tabell 4.12 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

4 831

Pris- och löneomräkning

93

Förslag 2001

4 924

4.9.7 38:7 Sveriges geologiska

undersökning: Miljösäkring av

oljelagringsanläggningar m.m.

Tabell 4.13 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

37 988

Anslags-

sparande

36 974

2000

Anslag

40 000

Utgifts-

prognos

73 089

2001

Förslag

86 000

2002

Beräknat

41 000

2003

Beräknat

33 000

Anslaget disponeras av SGU för att täcka

kostnader för efterbehandling av tömda

oljelagringsanläggningar och det statliga

gruvfältet i Adak, Malå kommun.

Anslagssparande beror på att regeringen i BP

2000 avsåg att föra över medel till kostnader för

förvaltning av oljelager till SGU:s

förvaltningsanslag A5. I vårpropositionen 2001

drog regeringen tillbaks detta förslag och

presenterade en annan lösning.

Regeringens överväganden

Miljösäkringen av oljelagringsanläggningarna och

det statliga gruvfälet i Adak fortsätter enligt

planerna. Vissa forskningsinsatser finansieras för

att lösa miljösäkring i anläggningar där

hydraulisk avledning inte kommer ifråga.

Höjningen av anslaget 2001 beror på att nio

anläggningar kommer att miljösäkras slutligt

efter dom från miljödomstol.

Tabell 4.14 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

40 000

Överföring från anslaget

36:10 Ersättning till

Statens järnvägar i

samband med utdelning

från AB Swedcarrier

46 000

Förslag 2001

86 000

4.9.8 38:8 Patentbesvärsrätten

Tabell 4.15 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

11 788

Anslags-

sparande

1 959

2000

Anslag

13 040

Utgifts-

prognos

14 010

2001

Förslag

13 897

2002

Beräknat

14 203

1

2003

Beräknat

14 525

2

1 Motsvarar 13 897 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 13 897 tkr i 2001 års prisnivå.

Enligt lagen om Patentbesvärsrätten (PBR) skall

PBR i egenskap av förvaltningsdomstol pröva

överklaganden av beslut meddelade av Patent-

och registreringsverket (PRV) enligt vad som

föreskrivs i patentlagen eller med stöd därav

utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddsla-

gen, varumärkeslagen, namnlagen samt lagen

med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens

och yttrandefrihetsgrundlagens områden.[REDACTED_EFTERNAMN]

den 1 juli 1997 är PBR också överklagandein-

stans i mål om växtsortskydd enligt växtförädlar-

rättslagen. PBR ställer också inom ramen för sina

resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap

till de allmänna domstolarnas förfogande vilket

får betraktas som en ytterligare till verksamheten

hörande uppgift.

Anslaget motsvaras av inbetalningar från

Patent- och registreringsverket till inkomsttitel

2529. Avgifter vid Patent- och registreringsver-

ket. PRV:s verksamhet med patent, varumärken

och mönster skall ge ett överskott motsvarande

kostnaderna för PBR.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att PBR på ett bra sätt

uppfyllt effektmålet för domstolen som är att

medverka till ett effektivt och ändamålsenligt

system för erhållande av immateriella

skyddsrätter samt att rättssäkert och effektivt

avgöra de mål man haft att handlägga. Vad gäller

målen för 1999 bedömer regeringen

måluppfyllelsen som tillfredsställande.

Handläggningstiden för patentmålen har dock

ökat i jämförelse med 1998 från 1,2 till 1,9 år.

Detta har sin grund bl.a. i att domstolen fått

använda ledamotsresurser för arbetet med

millenieanpassningen av domstolens ADB-

system. En orsak är också det låga antalet

tekniker i domstolen. PBR planerar en

förstärkning på teknikersidan som kommer att

innebära att arbetet kan bedrivas effektivare och

att man from innevarande år kan får ner

behandlingstiden för patentmålen till ett år.

Läget för de övriga målkategorierna är gott och

uppfyller mer än väl det uppsatta målet på ett års

handläggnings-tid. PRV har emellertid för

närvarande mycket kraftiga balanser på

varumärkesärenden. En betydande nedarbetning

av denna förväntas under innevarande och nästa

år och gör att PBR får räkna med en starkt

ökande måltillströmning kommande höst och i

vart fall under år 2001. Detta kan komma att leda

till tillfälligt ökade handläggningstider för dessa

mål.

Tabell 4.16 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

13 040

Pris- och löneomräkning

857

Förslag 2001

13 897

4.9.9 38:9 Patent- och

registreringsverket: Finansiering av

viss verksamhet (likvidatorer)

Tabell 4.17 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

5 376

Anslags-

sparande

4 024

2000

Anslag

6 100

1

Utgifts-

prognos

10 100

2001

Förslag

10 000

2002

Beräknat

10 000

2003

Beräknat

10 000

1 Varav 6 100 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

Anslaget är avsett för finansiering av

verksamhet vid Patent- och registreringsverket

avseende kostnader i samband med likvidation av

företag.

Tabell 4.18 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

6 100

Ökat resursbehov

3 900

Förslag 2001

10 000

4.9.10 38:10 Styrelsen för ackreditering

och teknisk kontroll: Bidrag till

riksmätplatser

Tabell 4.19 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

12 951

Anslags-

sparande

11 996

2000

Anslag

9 947

Utgifts-

prognos

21 000

2001

Förslag

13 947

2002

Beräknat

13 947

2003

Beräknat

13 947

Anslaget används för bidrag till riksmätplat-

serna vid Sveriges Provnings- och Forskningsin-

stitut AB (SP) och Statens Strålskyddsinstitut

(SSI). Upprätthållande och finansiering av pri-

märmetrologin är ett offentligt åtagande i

samtliga europeiska länder och flertalet andra

industri-länder.

Det övergripande målet för landets riksmät-

platsverksamhet är att riksmätplatserna skall

upprätthålla en hög standard med primärnorma-

ler av tillräcklig omfattning och relevans.

Verksamheten regleras av lagstiftning samt

sedan april 1999 även av ett kompletterande avtal

mellan staten och SP. SWEDAC utför teknisk

tillsyn. Ett särskilt metrologiråd har inrättats och

utsetts av regeringen år 1999.

Genom en anslagsökning av engångskaraktär

(15 miljoner kronor) år 1999 har en förstärkning

och uppgradering inom två mätområden kunnat

genomföras i samband med att dessa flyttades till

SP. Under 1999 har investeringar genomförts för

8,9 miljoner kronor. Hela projektkostnaden

beräknas emellertid till 13 miljoner kronor och

arbetet blir slutfört vid utgången av år 2000. An-

slagssparandet kommer därmed att förbrukas,

med undantag för vissa medel som anvisats till

SWEDAC för insatser inom området kemisk

metrologi.

Regeringens övervägande

Föreslagen anslagsnivå innebär att nuvarande

nivå (inklusive effekterna av engångssatsningen)

kan upprätthållas. Till följd av internationella

avtal, som ger förutsättningar för ökad handel

mellan EU och tredje land, kommer

omfattningen av jämförelsemätningar av

mätnormaler att behöva intensifieras. Av den

föreslagna anslagsökningen på 4 miljoner kronor

beräknas 1,5 2 miljoner kronor för dessa. 2

miljoner kronor beräknas för upprätthållande av

en enhetlig nationell tidsangivelse på Internet (se

prop. 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för

alla, sid. 45 och bet. 1999/2000:TU9). Satsningen

innebär att informationssäkerheten på Internet

kan upprätthållas och förbättras internationellt.

Tabell 4.20 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

9 947

Överföring från anslaget 38:14 Rymdverksamhet

4 000

Förslag 2001

13 947

4.9.11 38:11 Elsäkerhetsverket

Tabell 4.21 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

40 165

Anslags-

sparande

8 567

2000

Anslag

37 666

Utgifts-

prognos

37 500

2001

Förslag

38 942

2002

Beräknat

39 747

1

2003

Beräknat

40 613

2

Bruttoutgifter mot anslaget för 1999 var 45 285 tkr och inkomster mot anslaget

5 120.

1 Motsvarar 38 942 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 38 942 tkr i 2001 års prisnivå.

Elsäkerhetsverket är förvaltningsmyndighet

för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De

övergripande målen för verksamheten är att

förebygga av elektricitet orsakad skada på person

och egendom samt störningar på radiokommu-

nikation och näringsverksamhet inom området

elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Elsä-

kerhetsverket skall därvid svara för statliga

insatser för att bygga upp, upprätthålla och

utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska

anläggningar och elektrisk materiel samt

medverka till en tillfredsställande

elektromagnetisk kompatibilitet.

Inkomster hos Elsäkerhetsverket som

myndigheten inte får disponera redovisas på

statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln

2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Av

anslagsspa-randet har 2 267 000 kr förts bort

som en indragning.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 4.22 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

256 302

5 120

1 400

3 720

Prognos 2000

256 500

8 100

3 200

4 900

Budget 2001

256 750

5 400

2 100

3 300

Regeringens övervägande

Regeringens bedömning är att verksamheten

inom myndigheten under budgetåret 2001 bör

bedrivas enligt den allmänna inriktning som

gäller för elsäkerhetsarbetet för budgetåret 2000.

I anslutning till insatserna skall verket följa

den internationella utvecklingen samt främja

svenskt deltagande i internationellt samarbete

inom sitt verksamhetsområde.

Regeringen förutsätter att Elsäkerhetsverket

noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall

och elbränder för att bl.a. analysera de statliga

insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med

särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet.

Tabell 4.23 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

37 666

Pris- och löneomräkning

1 276

Förslag 2001

38 942

4.9.12 38:12 Bidrag till standardisering,

provning och mätteknisk FoU m.m.

Tabell 4.24 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

76 973

Anslags-

sparande

27

2000

Anslag

78 866

Utgifts-

prognos

78 866

2001

Förslag

80 388

2002

Beräknat

81 850

1

2003

Beräknat

83 512

1

1 Motsvarar 80 388 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 80 388 tkr i 2001 års prisnivå.

Från anslaget utgår bidrag till den svenska

standardiseringsorganisationen för att verka för

svensk standardisering nationellt, europeiskt och

globalt. Det övergripande målet för bidraget är

att standardiseringsverksamheten skall bidra till

öppna marknader, höja produktiviteten och

konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt

bidra till att statens specifika ansvar för

medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och

egendom tillgodoses.

Från anslaget lämnas också bidrag till helstat-

liga Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut

AB (SP) för uppgifter inom teknisk forskning

och utveckling av mät- och provningsmetoder

samt därtill anknuten standardisering.

Bidrag lämnas även för framtagande och

upprätthållande av teknisk nomenklatur och

teknisk informationsförsörjning.

Den svenska standardiseringsorganisationen

förbereder en omfattande omorganisation med

ansvarsområden som motsvarar de i den

internationella och europeiska standardiseringen.

Standardiseringen har en betydelsefull roll i EG:s

lagstiftningsarbete och kommer att få en

liknande roll i de globala ansträngningarna att

undanröja handelshinder. Huvudmännen för den

svenska standardiseringen, staten och Sveriges

Industriförbund, kommer att ges ett nytt organ,

SSR Sveriges Standardiseringsråd. Detta skall

bl.a., inom ramen för av staten givna ramar, göra

den fördelning av det statliga bidraget som SIS

hittills gjort. Vidare skall SSR ha det yttersta

ansvaret för fastställandet av Svensk Standard

samt för att utse de organ som skall representera

Sverige i den internationella och europeiska

standardiseringen. SSR förutses inte ha någon

anställd personal eller bedriva någon operativ

verksamhet.

Regeringens övervägande

Den svenska standardiseringsorganisationen har

med framgång drivit svenska intressen i det

internationella standardiseringsarbetet. Enligt

regeringens bedömning bör svensk

standardisering med sin nya organisation få ökad

internationell slagkraft och på några års sikt även

kunna ge-nomföra besparingar.

Regeringen anser att bidraget till provnings-

och mätteknisk forskning och utveckling (FoU)

stärker samverkan mellan näringsliv, högskola

och andra FoU-aktörer. Det internationella

kunskapsutbytet har kunnat öka. Resultaten ges

en bred och systematisk spridning till bl.a. små

och medelstora företag.

En rekonstruktion eller ombildning av TNC:s

verksamhet förutsätter att det statliga bidraget

utgår även för budgetåret 2001.

Tabell 4.25 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

78 866

Pris- och löneomräkning

1 522

Förslag 2001

80 388

4.9.13 38:13 Rymdstyrelsen:

Förvaltningskostnder

Tabell 4.26 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

14 451

Anslags-

sparande

129

2000

Anslag

15 024

Utgifts-

prognos

15 153

2001

Förslag

18 280

2002

Beräknat

18 663

1

2003

Beräknat

19 072

2

1 Motsvarar 18 280 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 18 280 tkr i 2001 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel till

förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen.

Regeringens överväganden

Regeringen gör bedömningen att anslaget måste

förstärkas för att möjliggöra för Rymdstyrelsen

att upprätthålla kompetens inom centrala

områden för myndighetens verksamhet.

Regeringen föreslår därför att anslaget höjs med

3 miljoner kronor fr.o.m. budgetåret 2001.

Finansiering sker genom att en motsvarande

neddragning görs på anslaget 38:14

Rymdverksamhet.

Tabell 4.27 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

15 024

Överföring från anslaget 38:14

Rymdverksamhet

3 000

Pris- och löneomräkning

256

Förslag 2001

18 280

4.9.14 38:14 Rymdverksamhet

Tabell 4.28 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

531 249

Anslags-

sparande

9 688

2000

Anslag

534 493

Utgifts-

prognos

544 181

2001

Förslag

535 809

2002

Beräknat

545 616

1

2003

Beräknat

556 767

2

1 Motsvarar 535 809 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 535 809 tkr i 2001 års prisnivå.

Under detta anslag anvisas medel för

rymdforskning, fjärranalys och

industriutveckling samt för deltagande i det

europeiska rymdsamarbetet inom European

Space Agency, ESA, och Sveriges bilaterala

samarbete främst med Frankrike. Huvuddelen

(75%) av anslaget avser betalningar till ESA för

deltagande i långsiktiga samarbetsprogram som

betalas i Euro. Utfallet på anslaget är därför

beroende av kronans värde i förhållande till

Euro. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen.

Verksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att

bidra till att stärka:

- konkurrenskraften i svensk rymdindustri,

- den rymdanknutna näringsverksamheten i

Kirunaregionen,

- användningen av rymdteknik inom för

samhället viktiga områden.

Tabell 4.29 Bymyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 704

1 600

1 353

1 495

Nya förpliktelser

442

331

649

Infriade förpliktelser*

-546

-578

-507

-509

-986

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 600

1 353

1 495

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 600

1 400

1 550

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens förslag: Regeringen föreslår att

riksdagen bemyndigar regeringen att under år

2001, i fråga om ramanslaget 38:14

Rymdverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser

som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter

om högst 1 550 000 000 kronor efter år 2001.

För budgetåret 2000 har regeringen, i likhet

med tidigare budgetår, av riksdagen bemyndigats

att godkänna avtal och beslut, som rör

rymdverksamhet, vilket innebär åtaganden för

flera budgetår. Ingående bemyndigandeskuld år

2001 beräknas till 1 353 miljoner kronor. Även

under budgetåret 2001 bör det skapas möjlighet

att för delar av verksamheten göra ekonomiska

åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga

program under en flerårig planeringsperiod.

Regeringen bör därför av riksdagen bemyndigas

att under budgetåret 2001 få fatta beslut om stöd

till rymdverksamhet som inklusive tidigare

åtagan-den innebär utgifter på högst 1 550

miljoner kronor efter år 2001.

Regeringens överväganden

Verksamheten är av långsiktig karaktär vilket

innebär att resultaten syns på längre sikt. Det är

därför viktigt att olika verksamhetsområden

utvärderas regelbundet för att på detta sätt få

underlag för en bedömning om hur framtida

satsningar skall göras. Ett exempel på detta är

den genomförda utvärderingen på

fjärranalysområ-det.

Regeringen bedömer att rymdverksamheten i

allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt

och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot

de fastställda målen.

Inriktningen av verksamheten för de närmaste

åren redovisas i propositionen Forskning och

förnyelse (prop. 2000/2001:3).

Regeringen föreslår att anslaget minskas med

7 miljoner kronor, dels för att finansiera en

höjning av anslaget 38:13 Rymdstyrelsen: Förvalt-

ningskostnader, dels för att finansiera ökade

behov av resurser inom anslaget 38:10 Styrelsen

för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till

riksmätplatser.

Tabell 4.30 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

534 493

Överföring till anslaget 38:10

Styrelsen för ackreditering och

teknisk kontroll: Bidrag till

riksmätplatser

- 4 000

Överföring till anslaget 38:13

Rymdstyrelsen: Förvaltnings-

kostnader

- 3 000

Pris- och löneomräkning

8 316

Förslag 2001

535 809

4.9.15 38:15 Bidrag till

Ingenjörsvetenskapsakademin

Tabell 4.31 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

5 359

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

5 359

Utgifts-

prognos

5 359

2001

Förslag

5 359

2002

Beräknat

5 359

2003

Beräknat

5 359

IVA: s verksamhet inriktas på att följa,

analysera och informera om den tekniska och

indust-riellt-ekonomiska utvecklingen, samt att

skapa och initiera samverkan mellan olika

teknikområden. Från anslaget lämnas statens

bidrag till grundläggande verksamhet, som till

exempel dess ledningsfunktion,

utredningsverksamhet, IVA:s utlands- och

informationsverksamhet samt

ekonomiverksamhet.

Regeringens övervägande

IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och

utveckla Sveriges industriella kompetens och

konkurrenskraft.

För budgetåret 2001 beräknas bidraget till

IVA:s grundläggande verksamhet till oförändrat

belopp.

4.9.16 38:16 Konkurrensverket

Tabell 4.32 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

64 163

Anslags-

sparande

9 286

2000

Anslag

63 529

Utgifts-

prognos

71 720

2001

Förslag

73 378

2002

Beräknat

74 953

1

2003

Beräknat

76 625

2

1 Motsvarar 73 378 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 73 378 tkr i 2001 års prisnivå.

Konkurrensverket är central

förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och

har 116 anställda.

Anslagssparande har ackumulerats under en

följd av år och beräknas att vara förbrukat under

innevarande budgetår.

Regeringen föreslog i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) att höja

Konkurrensverkets anslag med 5 miljoner

kronor from 2001. Medlen skall användas för det

konkurrensfrämjande arbetet.

Regeringens övervägande

Regeringen gör bedömningen att

Konkurrensverket har uppfyllt de mål som sattes

i regleringsbrevet för år 1999 på ett

tillfredsställande sätt. Inriktning för

Konkurrensverket bör nu i än större

utsträckning vara att öka andelen egna initiativ

för att undanröja skadliga

konkurrensbegränsningar för att främja en

effektiv konkurrens och väl fungerande

marknader till nytta för konsumenterna.

En ny generaldirektör tillträdde vid

Konkurrensverket den 16 augusti 1999.

Tabell 4.33 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

63 529

Pris- och löneomräkning

4 849

Överföring från UO14 - 13:1

Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader

2 500

Överföring från UO22 - 36.3

Banverket, sektorsuppgifter

2 500

Förslag 2001

73 378

Regeringens förslag: Bestämmelser om inbetalning

av konkurrensskadeavgift införs i

konkurrenslagen (1993:20). Marknadsdomstolen

får besluta om kvarstad för att säkerställa anspråk

på sådan avgift.

Skälen för regeringens förslag: Enligt

konkurrenslagen (1993:20) får Stockholms

tingsrätt på talan av Konkurrensverket under

vissa förutsättningar besluta att ett företag skall

betala en särskild avgift, konkurrensskadeavgift.

Tingsrättens dom kan överklagas hos

Marknadsdomstolen. I konkurrenslagen saknas

bestämmelser om inbetalning av påförd avgift. I

praktiken har frågan lösts så att

Konkurrensverket har tagit emot avgiften.

Avsaknaden av bestämmelser har dock lett till att

ett företag, som har betalat påförd avgift, ändå

har blivit restfört för beloppet hos

kronofogdemyndigheten. För att förhindra detta

och andra problem bör uttryckliga bestämmelser

om inbetalning av avgift införas. Det bör även

regleras vad som skall gälla i de fall betalning

inte sker i rätt tid.

En promemoria upprättad inom

departementet med förslag till ändringar har

remitterats till Stockholms tingsrätt,

Marknadsdomstolen, Riksskatteverket,

Konkurrensverket, Företagarnas

riksorganisation, Sveriges Industriförbund och

Svensk handel.

Förslaget innebär att inbetalning av ådömd

avgift skall ske till Konkurrensverket inom

trettio dagar efter det att dom vunnit laga kraft

eller den längre tid som anges i domen. Normalt

skall betalning ske inom den angivna

trettiodagars-fristen. Skäl att medge senare

inbetalning kan vara att den påförda avgiften

med hänsyn till sin storlek, företagets

likviditetsförhållanden och liknande kan hota

företagets existens om den tas ut just inom

trettiodagarsperioden. Även tillfälliga

ekonomiska förhållanden vid tidpunkten för

domen kan härigenom beaktas. Förlängd betal-

ningsfrist bör även kunna aktualiseras när fråga

är om ett högt belopp i förhållande till bolagets

omsättning. Det kan då föreligga svårigheter att i

rätt tid erhålla likvida medel för inbetalningen

utan att företagets existens därför kan sägas vara

hotad. Senarelagd betalning skall kunna ske efter

yrkande härom från det företag som riskerar att

påföras avgift. Om yrkandet inte bifalls får

överklagande ske hos Marknadsdomstolen. En

remissinstans har anfört att ett tillägg i 63 § bör

göras så att det framgår att en dom vad gäller 31 a

§ kan överklagas. Enligt regeringens mening

behöver detta dock inte anges uttryckligen i

författningstexten, utan det får anses följa av den

nuvarande lydelsen av 63 § enligt vilken domar

och beslut av Stockholms tingsrätt om bl.a.

konkur-rensskadeavgift får överklagas hos

Marknadsdomstolen.

Det ankommer på Konkurrensverket att

bevaka att inbetalning sker samt överlämna

ärendet för indrivning om betalning inom den

föreskrivna tiden inte sker. Bestämmelser om

indrivning finns i lagen (1993:891) om

indrivning av statliga fordringar m.m. Med

hänvisning till nämnda lag klargörs att mål om

uttagande av fordran handläggs som allmänt mål

hos kronofogdemyndigheten.

I de fall EG-kommissionen ålägger ett företag

böter för brott mot EG-fördragets

konkurrensregler anses kommissionen ha

möjlighet att bestämma böternas förfallodag och

från vilken dag dröjsmålsränta börjar löpa m.m.

Något praktiskt behov av att nu i

konkurrenslagen införa regler som medger

påförande av dröjsmålsavgift eller dröjsmålsränta

vid för sen inbetalning av kon-

kurrensskadeavgift bedöms dock inte föreligga.

Regeringen eller den myndighet regeringen

bestämmer föreslås få meddela närmare

föreskrifter om den ordning i vilken

konkurrensska-deavgift skall betalas.

Enligt nu gällande bestämmelser får

Stockholms tingsrätt besluta om kvarstad för att

säkerställa anspråk på konkurrensskadeavgift.

Det föreslås att även Marknadsdomstolen skall

ges denna möjlighet, om frågan inte blir aktuell

förrän den prövas där.

Någon särskild författningskommentar utöver

det sagda är inte nödvändig. Lagförslaget får

anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets

yttrande skulle sakna betydelse. Något sådant

yttrande har därför inte inhämtats. Lagförslaget

återfinns i avsnitt 2.1.

4.9.17 38:17 Konkurrensforskning

Tabell 4.34 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

5 663

Anslags-

sparande

4 722

2000

Anslag

6 067

Utgifts-

prognos

10 600

2001

Förslag

6 184

2002

Beräknat

6 296

1

2003

Beräknat

6 424

2

1 Motsvarar 6 184 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 6 184 tkr i 2001 års prisnivå.

Konkurrensverket disponerar medel under

anslaget för att främja och stödja forskning inom

konkurrensområdet, främst inom disciplinerna

nationalekonomi, juridik och företagsekonomi.

Verksamheten syftar bl.a. till att ge kunskap om

olika marknaders funktionssätt av betydelse från

ett konsumentperspektiv. Verksamhetsmålet för

stödet till forskningen är formulerat så att

prioritet skall ges sådana forskningsprojekt som

är av betydelse för myndighetens verksamhet. En

mindre del av medlen används bl.a. för

seminarier och konferenser.

De ovan redovisade beloppen avseende utfall

respektive anslagssparande för 1999 samt

utgiftsprognos avser endast resultatet med

hänsyn till faktiskt utbetalade belopp. Här ingår

således inte sådana belopp som bundits upp i

samband med stöd till fleråriga projekt där

avrapportering och utbetalning sker i ett senare

skede. Anslags-sparandet kommer att belastas

med kostnaderna för den internationella

konferensen om kartellbekämpning, som går av

stapeln i Stockholm år 2000. Anslagssparandet

kommer således att förbrukas under innevarande

budgetår.

Regeringens övervägande

Från starten budgetåret 1993/94 till och med

våren 2000 har det kommit in ca 200

ansökningar, varav 72 forskningsprojekt fått

stöd. Verksamheten har bedrivits med stöd av

det till Konkurrensverket knutna Rådet för

konkurrensfrågor. Användningen av

forskningsmedlen har redovisats till regeringen i

särskild ordning.

Regeringen anser att inriktningen av

konkurrensforskningen skall behållas

oförändrad.

Tabell 4.35 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

6 067

Pris- och löneomräkning

117

Förslag 2001

6 184

Övrig statlig verksamhet

Länsstyrelserna skall enligt

konkurrensförordningen (1993:173) främja

konkurrensen. De skall bl.a. informera om

konkurrensfrågor, uppmärksamma

Konkurrensverket på förhållanden som tyder på

överträdelser av konkurrensbestämmelserna,

uppmärksamma regleringar som hindrar effektiv

konkurrens samt lämna förslag till och, efter

samråd med Konkurrensverket, redovisa förslag

till avregleringar och andra åtgärder för att

undanröja konkurrenshinder i offentlig sektor.

4.9.18 38:18 Täckande av förluster vid

viss garantigivning m.m.

Tabell 4.36 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

3 371

Anslags-

sparande

3 490

2000

Anslag

4 000

Utgifts-

prognos

3 500

2001

Förslag

2 000

2002

Beräknat

2 000

2003

Beräknat

2 000

Från anslaget Täckande av förluster vid viss

garantigivning, m.m. täcks kostnader för

räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt

förordningen (1989:824) om statliga stöd till

fartygsfinansiering (upphävd 1992:1064) eller

motsvarande äldre bestämmelser.

Från anslaget G1 Täckande av förluster vid

viss garantigivning har 1 990 000 kronor dragits

in som anslagssparande under 2000.

Regeringens övervägande

Sedan 1993 fattas inga nya beslut om stöd enligt

några av dessa bestämmelser. Några nya åtagande

som kan leda till utbetalningar från anslaget görs

således inte längre.

Tabell 4.37 Beräkning av anslaget för 2001

Tusentals kronor

Anslag 2000

4 000

Minskat resursbehov

-2000

Förslag 2001

2 000

4.9.19 38:19 Medel till AB Göta

kanalbolag för upprustning och drift

av kanalen

Tabell 4.38 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

15 000

2000

Anslag

15 000

Utgifts-

prognos

15 000

2001

Förslag

15 000

2002

Beräknat

15 000

2003

Beräknat

15 000

Anslaget disponeras för kostnader i samband

med upprustning och drift av Göta kanal.

Regeringens överväganden

I samband med riksdagens beslut våren 1992 om

riktlinjer för att föra över verksamheten vid

Domänverket till aktiebolagsform (prop.

1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr.

1991/92:351) behandlades även det framtida an-

svaret för AB Göta kanalbolag. Riksdagen ansåg

att det är en statlig angelägenhet att ansvara för

att Göta kanal i framtiden rustas upp och drivs så

att kanalens värde som ett kulturhistoriskt

byggnadsverk och attraktivt turistmål kan

vidmakthållas. Staten skall därför även i

fortsättningen äga AB Göta kanalbolag i vilket

kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en

sammanhållen enhet. Finansiering av kanalens

upprustning skall säkerställas genom

statsmakternas försorg.

Efter riksdagsbeslutet om Domänverkets

bolagisering har förvaltningen av aktierna i

AB Göta kanalbolag överförts från

Domänverket till Kammarkollegiet. Fr.o.m. den

1 juli 1992 förvaltar Näringsdepartementet

aktierna i AB Göta kanalbolag.

Varje budgetår sedan anslaget inrättades

budgetåret 1992/93 har riksdagen anvisat 15

miljoner kronor för upprustning och drift av

kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att

kanalens värde som kulturhistoriskt

byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. Även

för 2001 bedöms 15 miljoner kronor vara

tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning

och drift av kanalen. Preliminärt bedöms denna

nivå även vara tillräcklig för åren 2002 och 2003.

4.9.20 38:20 Kostnader för

omstrukturering av vissa statligt

ägda företag, m.m.

Tabell 4.39 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

61 489

Anslags-

sparande

54 178

2000

Anslag

45 000

Utgifts-

prognos

49 000

2001

Förslag

45 000

2002

Beräknat

25 000

2003

Beräknat

25 000

Anslaget disponeras för kostnader för

omstrukturering av vissa statligt ägda företag

m.m.

De utgifter som belastar anslaget är kostnader

i samband med förvaltningen av företag med

statligt ägande.

Regeringens överväganden

Riksdagen har i olika sammanhang beslutat att

förvaltningen av företag med statligt ägande skall

ske på ett aktivt och professionellt sätt. Syftet

med anslaget är att möjliggöra detta. Riksdagen

har också vid olika tillfällen beslutat om

inriktningen och omfattningen för hur anslaget

får disponeras. En översyn av hur anslaget på

bästa sätt disponeras sker kontinuerligt.

Riksdagen har beslutat att anslaget får

disponeras för att täcka sådana kostnader som

kan uppkomma vid ägarförvaltningen av samtliga

statligt ägda bolag för erforderliga utredningar,

analyser m.m. i samband med

omstruktureringsåtgärder (prop. 1997/98:1

utg.omr. 24, bet. 1997/98:NU1, rskr.

1997/98:130). Anslaget fick också tills vidare

belastas för att täcka kostnader för förändring av

ägandet, omstrukturering och åtgärder samt i

viss omfattning kapitaltillskott i enlighet med

bemyndigande för förvaltning av åtta statligt

ägda företag (prop. 1995/96:141, bet.

1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Vad gäller

kapitalinsatser får det dock ske högst i sådan

omfattning att den faktiska belastningen

motsvaras av extra utdelningsinkomster eller

försäljningsintäkter. Riksdagen har också

beslutat att anslaget får disponeras för att täcka

vissa kostnader som kan uppkomma till följd av

försäljning av aktier m.m. (prop. 1996/97:1

utg.omr. 24, bet. 1996/97:NU1, rskr.

1996/97:120). I behandlingen av

budgetpropositionen för 1999 beslutade

riksdagen att anslaget får utnyttjas för alla de

företag med direkt statligt ägande som redovisas

i regeringens årliga redogörelse till riksdagen

över företag med statligt ägande. Kapitaltillskott,

förvärv av aktier m.m. får dock endast belasta

anslaget efter beslut av riksdagen i varje enskilt

fall. När beslut fattas rörande utförsäljning,

bildande eller omstrukturering av företag kan i

vissa fall inte alla kringkostnader som är

nödvändiga för att genomföra den av riksdagen

beslutade förändringen förutses. Anslaget får

disponeras för denna typ av oförutsedda

kostnader (prop. 1998/99:1 utg.omr. 24, bet.

1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108). Anslaget får

avseende bolagiseringar användas för kostnader

för förberedande av eventuella förslag till

riksdagen avseende bolagiseringar samt för

kostnader för genomförande av riksdagens

beslut avseende bolagiseringar. Dessa villkor för

hur anslaget får disponeras bör gälla även i

fortsättningen.

Regeringen arbetar med att genomföra de

beslut riksdagen fattat avseende det statliga

ägandet. Regeringen fortsätter arbetet med att

utveckla förvaltningen av det statliga ägandet till

att bli mer aktiv och professionell. Samtidigt

förbereds och genomförs de beslut riksdagen

fattat avseende ett antal specifika bolag.

Regeringen lämnar varje år en skrivelse till

riksdagen med redogörelse för företag med

statligt ägande.

Belastningen på anslaget beräknas hålla sig

inom de beräkningar regeringen tidigare gjort av

anslagets nivå de kommande åren och

anslagssparandet.

4.9.21 38:21 Avgifter till vissa

internationella organisationer

Tabell 4.40 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

16 908

1

Anslags-

sparande

8 526

2000

Anslag

5 519

2

Utgifts-

prognos

6 419

2001

Förslag

6 519

2002

Beräknat

6 519

2003

Beräknat

6 519

1Varav 6,2 miljoner kronor hänför sig till pol.omr. Näringspolitik och 10,7

miljoner kronor till pol.omr. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande.

2 Anslaget delades år 2000. Den del av anslaget som finansierar avgifter till

internationella handelspolitiska organ togs upp i nytt anslag, E6 Avgifter till

internationella handelsorganisationer, under verksamhetsområde E

Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom UO 24 Näringsliv.

Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för

Sveriges deltagande i vissa internationella

näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer

är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta

samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget

disponeras av regeringen och belastas främst för

avgifter och bidrag till bl.a. följande

internationella organ. Deltagandet bedöms av

regeringen som nödvändigt för att möjliggöra

svensk påverkan på den internationella

utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i

internationellt samarbete samt för

informationsinhämtning på för Sverige viktiga

områden.

- Internationella byrån för mått och vikt

(BIPM)

- Internationella organisationen för legal

metrologi (OIML)

- Organisationen för intellektuell äganderätt

(WIPO)

- Internationella bly- och zinkstudiegruppen

(ILZSG)

- Internationella nickelstudiegruppen (INSG)

- Eureka

- Efta, Ädelmetallkonventionen

- COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt

samarbete)

- Internationella frysinstitutet

- Energistadgekonferensen

Tabell 4.41 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

5 519

Ökat resursbehov

1 0001

Förslag 2001

6 519

1Till följd av engångvis minskning av anslaget 2000.

4.10 Övrig statlig verksamhet

4.10.1 Patent- och registreringsverket

Tabell 4.42 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

66 317

546 014

647 596

-101 582

Prognos 2000

48 900

543 100

630 100

-87 000

Budget 2001

47 300

552 400

550 700

1 700

Verksamheten vid Patent- och registrerings-

verket finansieras genom avgifter. Verksamheten

med patent, varumärken och mönster skall ge ett

överskott, som motsvarar kostnaderna för Pa-

tentbesvärsrättens verksamhet.

Patent- och registreringsverket (PRV) är

central förvaltningsmyndighet för ärenden om

patent, varumärken, mönster, efternamn och

förnamn samt för registerärenden angående

aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska

intressegrupperingar. Verket är också central

förvaltningsmyndighet för handels- och före-

ningsregisterärenden. PRV för även register över

fysiska personers och dödsbons konkurser samt

näringsförbud. Verket registrerar vidare

kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för

utgivare av periodisk skrift och är

tillståndsmyndighet för användning av vissa

officiella beteckningar m.m. PRV är

internationell myndighet enligt den

internationella konventionen om

patentsamarbete. PRV är också behörig svensk

myndighet för äkthetskontroll av beslut enligt

artikel 81.6 i rådets förordning om gemen-

skapsvarumärken. Förutom dessa uppgifter utför

PRV uppdragstjänster inom sitt

verksamhetsområde. PRV arbetar också fortsatt

med att införa miljöledningssystem för att

integrera miljöhänsyn i sin verksamhet.

Samarbetet mellan de tre PCT-

myndigheterna, det europeiska patentverket

(EPO), det spanska patentverket (OEPM) och

PRV fortsätter att utvecklas på grund av det sto-

ra intresset för internationella patentansökning-

ar.

Regeringens överväganden

Verksamhetsmålen för PRV avseende området

patent ett första tekniskt föreläggande i

nationella patentansökningar inom 7 månader

samt beslut i nationella patentärenden inom i

genomsnitt tre år har inte fullt ut kunnat hållas

på grund av den stora personalomsättningen

bland verkets patentingenjörer. Läget har dock

förbättrats jämfört med tidigare år. Tiden för ett

första tekniskt föreläggande har i princip kunnat

hållas inom alla områden utom det

elektrotekniska. På samma sätt förhåller det sig

när det gäller målet tre år till patent.

Medelbehandlingstiden för år 1999 blev 3,12 år.

Verksamhetsmålet är att beslut i nationella

varumärkesansökningar skall meddelas inom i

genomsnitt tio månader. Det är dock fortfarande

stora balanser inom verksamheten vilket gör att

den genomsnittliga handläggningstiden för

nationella varumärkesansökningar var 25

månader och för internationella

varumärkesansökningar 18 månader i slutet av

1999. Balanssituationen har sin grund bl.a. i

utflyttningen av Varumärkesavdelningen till

Söderhamn under 1998 då ingen av de dåvarande

handläggarna flyttade med. Under 1998 och

1999 har en produktionskapacitet som motsvarar

läget före flytten byggts upp och målet är att

ansökningar som lämnas in vid årsskiftet 1999-

2000 skall kunna handläggas inom den tid som

anges i verksamhetsmålet. Varumärkesskydd är

av växande in-tresse för både varu- och

tjänsteproducerande företag och organisationer.

Genom öppnandet av EU:s

varumärkesmyndighet i Alicante samt

ikraftträdandet av det s.k. Madridprotokollet

finns det numera tre möjligheter att få ett

varumärkesskydd i Sverige. Intresset för EG-

varumärket samt varumärkesregistrering enligt

Madridprotokollet är betydligt större än

förväntat. Sedan 1996 har totala antalet

varumärkesansökningar ökat med drygt 30 %.

Dessa förhållanden är i sig positiva men utgör

också de en grund till den svåra balanssituationen

i Söderhamn.

Verksamhetsmålet är att beslut i

mönsterärenden skall fattas inom i genomsnitt

11 månader. Den genomsnittliga

handläggningstiden för mönsterärenden var i

slutet av 1999 16 månader och når således ej upp

till målet. En stark internationell utveckling

kännetecknar området de närmaste åren. Senast i

oktober 2001 skall EG-direktivet 98/71/98 vara

genomfört i svensk lag.

Inom verksamhetsgrenen bolag är målet att

beslut i ärenden angående nybildning av

aktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske

inom högst en vecka och att beslut i ärenden

angående registerändringar för aktiebolag,

handelsbolag och föreningar skall ske inom två

veckor.

Den höga efterfrågan gällande

registreringsärenden under 1999 samt stora

kvarvarande ärendemängder från

kapitalökningsreformen under 1998 har lett till

stora balanser och därmed för kunderna

oacceptabla väntetider under första delen av

1999. Verksamheten är också ansträngd genom

förseningar av projekt BOLIT.

Den negativa trenden vände under hösten och

vid årsskiftet 1999-2000 var balanserna relativt

korta när det gäller nybildning och ändringar av

aktiebolag, handelsbolag och enskilda firmor.

PRV:s internbudget för år 2000 visar ett

underskott på ca 91 miljoner kr. Underskottet

hänför sig till ökade kostnader i projekt BOLIT

samt avarbetning av balanser inom

varumärkesavdelningen. PRV har på grund av

detta fått en kreditram för budgetåret 2000 på

207 miljoner kr. Den ekonomiska prognosen

visar dock ett ekonomiskt överskott för år 2001

och de därpå följande åren. Detta innebär att

behovet av rän-tekontokredit kommer att

minska successivt framgent och beräknas vid

slutet av år 2004 vara 0 kr.

Projekt BOLIT har som uppgift att förnya IT-

stödet inom bolagsavdelningen hos PRV.

Utgångspunkten har hela tiden varit att

driftsstart skulle ske i god tid före

millennieskiftet. I början av 1999 kunde dock

konstateras att utvecklingsarbetet inte nått så

långt som avsett, varför den planerade

driftsstartpunkten i maj senarelagts till efter

årsskiftet.

För att säkra projektets kostnad trots den

förlängda projekttiden, slöt PRV i november ett

avtal med huvudleverantören Cap Gemini om att

genomföra BOLIT:s slutfas till ett fast pris.

Genom detta har PRV fått möjlighet att på ett

bättre sätt än tidigare bedöma projektets totala

kostnad, som beräknas till 275 miljoner kr.

Regeringen bedömer att de största problemen

i PRV:s verksamhet är de alltför långa handlägg-

ningstiderna och en ekonomi i obalans. Närings-

departementet anlitade i november 1999 en

konsult för en total översyn av PRV:s

verksamhet. Uppdraget gällde att närmare

kartlägga och analysera de förhållanden i PRV:s

verksamhet som har betydelse för att uppnå

ekonomisk balans och rimliga

handläggningstider ur ett kundperspektiv. Med

utgångspunkt från analysen har förslag lämnats

som skall leda till att de olika verksamheterna vid

PRV kan bedrivas på ett effektivt sätt.

Uppdraget har främst gällt verksamheterna vid

bolags- och varumärkesavdelningarna. I

uppdraget har även ingått att se över

myndighetens övergripande styrning, ledning

och ekonomi samt uppföljningen av de olika

verksamheterna. En förstudie redovisades till

Näringsdeparte-mentet i februari 2000.

Uppdraget med analys samt konkreta förslag till

åtgärder har redovisats i sin helhet i september

2000. Förslagen bereds för närvarande i

Regeringskansliet.

Regeringen kommer även under nästa

budgetår att med korta intervall kräva särskilda

redovisningar avseende utvecklingen av

handläggnings-tiderna liksom täta

avrapporteringar av utvecklingen i och

implementeringen av IT-projektet BOLIT.

Regeringen kommer också att ställa tydliga krav

på att PRV under de närmaste åren förbättrar det

ekonomiska resultatet för att uppnå

resultatmässig balans.

4.10.2 Revisorsnämnden

Revisorsnämnden har till uppgift att handlägga

frågor om godkännande och auktorisation av

revisorer, samt registrering av revisionsbolag och

att utöva tillsyn över revisorers och

revisionsbolags verksamhet. Nämnden skall

också följa den internationella utvecklingen inom

revisionsområdet.

Revisorsnämndens verksamhet skall bidra till

att olika aktörer och intressenter skall ha tillgång

till trovärdig ekonomisk information avseende

företagens redovisning och förvaltning, att

samhällets behov av kvalificerade och oberoende

externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses

samt att den revisionsverksamhet som dessa

bedriver är av hög kvalité och uppfyller höga

etiska krav.

Genom sin verksamhet skall

Revisorsnämnden också upprätthålla förtroendet

för revisorers verksamhet och

auktorisationssystemet. Det är viktigt att

nämnden uppmärksammar och utesluter de

revisorer som systematiskt arbetar grovt felaktigt

eller av andra skäl är direkt olämpliga att utöva

yrket.

Vid utövandet av tillsyn över revisorer och

revisionsbolag skall Revisorsnämnden lägga stor

vikt vid egna initiativ. Särskild uppmärksamhet

skall ägnas åt den systematiska uppsökande

tillsynen.

Riksdagens revisorer har granskat

Revisorsnämnnden och i rapporten

(1999/2000:4) Revisorsnämnden en

tillsynsmyndighet redovisat resultatet av

granskningen.

Rapporten har remitterats. Remissutfallet har

samanställts i ett förslag till riksdagen (Förslag

1999/2000:11). I förslaget föreslås

sammanfattningsvis att regeringen utvecklar sin

redovisning och analys till riksdagen av

Revisorsnämndens uppnådda resultat, att

regeringen överväger sammansättningen av

Revisorsnämnden med avseende på ledamöternas

kompetens samt att regeringen ser över

formuleringen av verksamhetsmålen för

revisorsnämndens hand-läggningstider. Förslaget

bereds för närvarande i lagutskottet.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Revisorsnämndens verksamhet är helt

avgiftsfinansierad. Under 1999 översteg

kostnaderna intäkterna med 1,9 miljoner kronor.

Även för år 2000 beräknas kostnaderna överstiga

intäkterna med ca 1,9 miljoner kronor.

Tabell 4.43 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

10 720

12 641

-1 921

Prognos 2000

12 940

14 795

-1 855

Budget 2001

15 920

16 060

-140

Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en

revisionsberättelse utan invändning och bedömer

att årsredovisningen i allt väsentligt är

rättvisande.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Revisorsnämndens systematiska och uppsökande

tillsyn (SUT) är det viktigaste instrumentet för

att planmässigt finna och utesluta revisorer som

arbetar felaktigt. Inom ramen för den

uppsökande tillsynsverksamheten har fyra olika

projekt drivits under 1999. Det ena är en

granskning av revisorer baserade på stickprov,

det andra en granskning av revisorer med

osedvanligt många revisionsuppdrag, det tredje

en granskning av revisorer som blivit godkända

före år 1984 då kraven på teoretisk utbildning

höjdes och det fjärde projektet avser revisorer

som inte är medlemmar i någon av

revisorsorganisationerna FAR eller SRS. Vanligt

förekommande brister är otillräckliga

revisionsinsatser och dålig dokumentation.

Projekten har resulterat i upphävanden,

varningar och erinringar. Resultaten av bl.a. dessa

projekt leder till bedömningen att

Revisorsnämnden bidragit till att nå

effektmålen.

Revisorsnämndens verksamhet är indelad i

fyra verksamhetsområden: Examination,

Godkännande/auktorisation/registrering, Tillsyn

och Internationella kontakter. Revisorsnämnden

anordnade prov för såväl revisorsexamen som

högre revisorsexamen både under våren och

hösten år 1999. Examinationsverksamheten går

med förlust. Kostnaderna för att anordna proven

är höga medan intäkterna är låga. Detta beror på

att det enligt övergångsbestämmelser går att söka

godkännande och auktorisation utan att avlägga

prov. Från och med år 2003 beräknas intäkterna

för verksamheten att öka då det blir obligatoriskt

att genomgå proven. Från och med hösten 1999

medverkar Revisorsnämnden i kvalitetssäkring

och genomförande av prov för revisorer inom

Riksrevisionsverket (RRV). RRV ersätter

Revisorsnämnden för kostnaderna i samband

med proven.

Antalet inkomna och avgjorda ansökningar

om auktorisation, godkännande och registrering

ökade under året men ligger alltjämt, som en

följd av låg rekrytering till branschen under

1990-talets första del, på en relativt låg nivå.

Verksamhetsmålet uppfylldes genom att alla

förstagångsansökningar avgjordes inom två

månader. Beslut i ärenden om fortsatt

godkännande/auktorisation och registrering

fattades i 90 procent av fallen drygt en månad

innan pågående period löpt ut. När beslut

meddelats senare än en månad har detta berott på

för sent inkomna ansökningar eller att

kompletteringar erfordrats.

Tillsynsverksamheten innefattar systematisk

och uppsökande tillsyn (SUT) samt

disciplinverksamhet. I förhållande till 1998 ökade

antalet öppnade disciplinärenden från 148 till

162. Närmare en tredjedel av det totala antalet

disciplinärenden som öppnades under året var av

Revisorsnämnden initierade ärenden. Detta är

också en ökning jämfört med 1998 då andelen

öppnade disciplinärenden som var egeninitierade

uppgick till en femtedel. Nämnden beslutade om

disciplinära åtgärder i ca 35 procent av avgjorda

disciplinärenden. Den mest frekventa åtgärden

var varning som utdelades i hälften av fallen.

För disciplinverksamheten har målen varit att

alla ärenden som väcktes under budgetåret

1995/96 skulle vara avklarade under 1999 samt

att 85 procent av de ärenden som öppnades

under 1997 skulle vara avklarade under 1999.

Målet avseende ärenden som öppnades under

1997 uppnåddes medan målet avseende ärenden

som öppnades under 1995/96 inte uppnåddes.

Alla ärenden (212 stycken) förutom sex stycken

var dock avgjorda. Tre av de icke avgjorda

ärendena berodde på byte av handläggare och de

tre övriga fallen berodde på samordning av

utredningar och inväntande av kompletterande

uppgifter/beslut från åklagarmyndighet och

domstol.

Under 1999 har ytterligare en medarbetare

med kvalificerad revisorskompetens rekryterats

för den systematiska och uppsökande

tillsynsverksamheten och bedömningen görs att

denna nu kan bedrivas i tillräcklig omfattning.

I de internationella kontakterna har nämnden

deltagit i tre möten med EU-kommissionens

revisionskommitté, haft informationsutbyte med

de nordiska länderna och bidragit med insatser i

det svensk - ryska samarbetsprojektet.

Analys och slutsatser

Regeringen kommer i det fortsatta arbetet att

beakta de förslag som Riksdagens revisorer nu

har lämnat till riksdagen. Formuleringen av

verksamhetsmålen för Revisorsnämndens

handläggningstider kommer att bli föremål för

överväganden redan i det kommande arbetet

med regleringsbrevet för år 2001.

I all väsentlighet uppfyllde nämnden de

verksamhetsmål som regeringen angett i

regleringsbrevet för år 1999. I de fall målen inte

uppnåtts har tillfredsställande förklaringar till

detta angivits

4.10.3 Försäljning av Grängesbergs Gruvor

AB till Ludvika kommun

Riksdagen beslutade hösten 1987 (prop.

1987/88:25, bet. 1987/88:NU12, rskr.

1987/88:112) att godkänna överlåtelseavtal

mellan SSAB Svenskt Stål AB och staten

innebärande att samtliga aktier i SSAB Gruvor

AB per den 31 december 1987 överläts till staten

samt att staten övertog SSAB:s personalansvar i

Grängesberg med anställningsskydd t.o.m.

utgången av 1991. Gruvbolagets namn ändrades

samtidigt till Grängesbergs Gruvor AB

(GGAB). Hösten 1987 etablerades dotterbolaget

Utvecklings AB Laven med uppgift att stimulera

etablerandet av nya företag i Grängesberg.

I enighet mellan ägare, bolag, kommun och de

fackliga organisationerna beslutades våren 1989

att gruvdriften skulle upphöra årsskiftet 1989/90

dvs. två år tidigare än beräknat. Sedan

nedläggningen har GGAB:s verksamhet

huvudsakligen bestått av personalavveckling,

etablering av nya företag samt återställande av

gruvområdet.

Genom köpeavtal förvärvade den 29 juni 1995

Ludvika kommun från GGAB samtliga aktier i

Utvecklings AB Laven. I Utvecklings AB Laven

låg all mark och fastigheter tillhörande GGAB.

Genom optionsavtal till detta köpeavtal mellan

staten och Ludvika kommun skall kommunen

under förutsättning av riksdagens godkännande

 äga rätt men inte skyldighet (option) att från

svenska staten förvärva samtliga 1 000 aktier i

GGAB mot erläggande av en krona. Köparen

skall senast den 31 december 2000 skriftligen hos

svenska staten påkalla inlösen av aktierna.

Tillgångar som förvärvas på grund av utnyttjande

av optionen skall Ludvika kommun ianspråkta

för utveckling av näringslivet i kommunen,

företrädesvis inom orten Grängesberg.

Ludvika kommun har i en skrivelse den 20

september 1999 begärt enligt optionsavtalet att få

förvärva samtliga 1 000 aktier i GGAB mot

erläggande av en krona.

Svenska staten och Ludvika kommun har i

september 2000 träffat ett aktieöverlåtelseavtal

avseende samtliga aktier i GGAB och som

förutsätter riksdagens godkännande att få sälja

dessa.

Regeringens överväganden

Enligt regeringens uppfattning är det riktigt att

optionsavtalet mellan staten och Ludvika

kommun fullföljs. Med hänsyn till den

strukturomvandling som Grängesberg

genomgått i samband med avvecklingen av

gruvdriften är det också riktigt att de medel som

finns i GGAB ianspråktas för att ytterligare

utveckla näringslivet på orten. Ludvika kommun

har den bästa kunskapen att möjliggöra detta.

Mot denna bakgrund föreslår regeringen att

riksdagen bemyndigar regeringen att enligt

nämnda optionsavtal få sälja statens samtliga

aktier i GGAB till Ludvika kommun.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

sälja statens aktier i Grängesbergs Gruvor AB till

Ludvika kommun.

5 Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande

5.1 Omfattning

Politikområdet Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande består av följande

verksamheter: utrikeshandel och handelspolitik,

exportfrämjande, investeringsfrämjande samt

näringslivsutveckling i Östersjöregionen.

Politikområdets verksamhet syftar till att

åstadkomma öppna marknader och avveckla

handelshinder samt att öka den fria rörligheten

på den inre marknaden, att öka exporten

främst från små och medelstora företag, att öka

de utländska investeringarna i Sverige, att främja

ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling i

Östersjöregionen samt att stärka profileringen av

Sverige i utlandet till stöd för svensk export och

för att öka utländska investeringar i Sverige.

Inom politikområdet finns följande

myndigheter och andra statliga verksamheter:

Kommerskollegium är central förvaltnings-

myndighet för utrikeshandel och handelspolitik.

Kollegiet skall bistå regeringen i dess arbete med

att verka för en väl fungerande inre marknad och

ett öppet och starkt multilateralt handelssystem

och fortsatt liberalisering av handeln.

Sveriges exportråd (Exportrådet) skall som

centralt serviceorgan inom exportfrämjandet

initiera, planera, samordna, marknadsföra och

genomföra åtgärder för att främja svensk export.

AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet

syftar främst till att tillhandahålla medellång och

lång exportfinansiering till svenska företag.

Exportkreditnämnden (EKN) skall

tillhandahålla garantier till svenska företag för att

medverka till ökad svensk export.

Delegationen för utländska investeringar i

Sverige (Invest in Sweden Agency, ISA) är den

centrala myndigheten för investeringsfrämjande

åtgärder i Sverige.

Anslaget Näringslivsutveckling i

Östersjöregionen (Östersjömiljard II) syftar till

att stimulera näringslivsutveckling i och handel

med Östersjöregionen.

Anslaget Avgifter till internationella

handelsorganisationer disponeras för Sveriges

deltagande i vissa internationella handelspolitiska

organisationer.

Styrelsen för ackreditering och teknisk

kontroll (SWEDAC) är central förvaltnings-

myndighet för teknisk kontroll och nationellt

ackrediteringsorgan.

Utrikesdepartementet är ansvarigt för

politikområdet inom regeringskansliet.

5.2 Utgiftsutveckling

Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

15,8

17,2

17,4

18,2

18,6

19,0

39:2 Kommerskollegium

51,0

56,8

59,6

57,6

58,8

60,1

39:3 Exportfrämjande verksamhet

152,4

178,7

185,4

173,7

135,7

135,7

39:4 Svensk Exportkredits statsstödda kreditgivning

5,9

1,2

2,8

0,1

0,1

0,1

39:5 Investeringsfrämjande

55,4

49,4

59,4

51,4

52,3

53,4

39:6 Näringslivsutveckling i Östersjöregionen

43,0

100,0

157,0

300,0

250,0

200,0

39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer

10,71

16,8

12,5

16,8

16,8

16,8

24E6 Världsutställningen i Hannover (äldreanslag)

20,0

24E2 Exportfrämjande verksamhet (äldreanslag)

0,6

12A5 Investeringsfrämjande (äldreanslag)

0,5

Totalt för politikområde 39 Utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande

355,3

420,1

494,1

617,8

532,4

485,2

1 Redovisat belopp för 1999 avser utgifter under anslaget G4 Avgifter till vissa

 internationella organisationer.

5.3 Mål

Målet är en effektiv inre marknad och en öppen

handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt

handelssystem inom WTO, ökad svensk export

och ökade utländska direktinvesteringar i

Sverige.

5.4 Politikens inriktning

Sverige är en del i den internationella ekonomin

och vårt land är i hög grad beroende av

utrikeshandel och ett väl fungerande regelverk

för en fri världshandel. Inte minst viktigt för

Sverige är att EU:s inre marknad fungerar väl, att

vårt land är attraktivt för utländska investeringar

och att den ekonomiska utvecklingen i vårt

närområde är gynnsam.

Under det svenska ordförandeskapet i EU:s

ministerråd första halvåret 2001 ges särskilda

möjligheter att tillsammans med andra länder

påverka den europeiska och internationella

utvecklingen i för vårt land viktiga avseenden.

En väl fungerande inre marknad är av stor

vikt. Det är viktigt att göra den inre marknaden

ännu mer effektiv, särskilt vad gäller den fria

rörligheten för varor och tjänster, och göra den

tydlig för konsumenter och företag. De

möjligheter som detta ger till ökad export och

den prispress som uppstår på importsidan kan

lämna ett viktigt bidrag till den

samhällsekonomiska utvecklingen.

Som enskild nation och som EU-medlem

verkar Sverige för en fri världshandel med

överenskomna spelregler, vilket utgör en

förutsättning för att alla länder skall få samma

rättigheter oberoende av ekonomisk och politisk

styrka. Världshandelsorganisationen (WTO) är

av grundläggande betydelse i detta arbete. Det är

också viktigt att WTO utvidgas till att omfatta

fler länder, inte minst stora marknader för

svensk export som Kina.

Vår strävan efter en fri världshandel förenas

inom den samlade utrikespolitiken med ett

förnyat utvecklingssamarbete och arbete för en

ekologiskt och socialt hållbar global utveckling.

Det är därför av särskild vikt att

utvecklingsländerna integreras i

världshandelssystemet och bistås i att utnyttja

dess fördelar. I takt med att industrialiserade

länders ekonomier ställs om i riktning mot IT

och nya teknologier är det viktigt att

världshandelssystemet anpassas för att underlätta

denna omställning.

Exporten står för 45 procent av BNP och

spelar en avgörande roll för tillväxten i den

svenska ekonomin. Det är därför viktigt att

exportfrämjande åtgärder genomförs för att

underlätta särskilt små och medelstora företags

exportansträngningar.

Utländska direktinvesteringar ökar inflödet av

kompetens, teknologi och kapital, vilket i sin tur

bidrar till en uthållig ekonomisk tillväxt och

fortsatt god utveckling på den svenska

arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund är det

viktigt att den investeringsfrämjande

verksamheten fungerar väl på nationell, regional

och lokal nivå.

Regeringen lägger stor vikt vid ett offensivt,

slagkraftigt och integrerat Sverigefrämjande.

Särskilda satsningar på IT, miljö och andra

spjutspetsområden är viktiga för att främja

särskilt små och medelstora företags export och

för att attrahera utländska investeringar till

Sverige liksom för att stärka bilden av Sverige

som ledande nation inom dessa områden.

Regeringen har såväl i regeringsdeklarationen

som i 2000 års vårproposition framhållit

Östersjöregionens stora tillväxtpotential och

Sveriges intresse av att främja en politisk,

ekonomisk och social utveckling i regionen.

Tillkomsten av förbindelsen över Öresund ger

viktiga bidrag till den ekonomiska utvecklingen,

inte bara i Öresundsregionen utan i hela

Östersjöområdet. Det intensiva

integrationssamarbetet med Danmark i

Öresundsregionen har skapat stora

tillväxtmöjligheter som är mätbara redan för år

1999.

5.5 Insatser

5.5.1 Statliga insatser inom politik-

området

Sverige deltar i ett antal internationella handels-

och näringspolitiska organisationer för att

påverka den internationella utvecklingen samt

för informationsinhämtning på för Sverige

viktiga områden.

Sverige har ett starkt intresse av frihandel och

rättvisa spelregler på det handelspolitiska

området. Inom ramen för EU:s gemensamma

handelspolitik har Sverige aktivt arbetat för att få

till stånd en ny multilateral förhandlingsrunda

inom WTO som just skulle syfta till fortsatta

liberaliseringar och förstärkningar av det

handelspolitiska regelverket. Sverige är också

pådrivande när det gäller ökad öppenhet i EU:s

handelspolitik gentemot andra länder.

En väl fungerande inre marknad inom EU är

av avgörande betydelse för Sveriges ekonomiska

utveckling. Kommerskollegium har en viktig

funktion som bevakare av handelshinder, bl.a. i

sin roll som samordningscentral och

kontaktpunkt för företag och enskilda när det

gäller handelshinder och andra problem på den

inre marknaden. Den återrapportering som sker

varje kvartal ger en tydlig indikation på de

sektorer där problem kvarstår och därför i

förlängningen bör vara föremål för politiska

åtgärder.

SWEDAC har under året intensifierat sina

insatser inom EU:s utvidgningsarbete genom att

aktivt engagera sig i s.k. twinningprojekt. Dessa

är en del av insatserna för att hjälpa

kandidatländerna att snabbt få till stånd den

lagstiftning och infrastruktur avseende bl.a.

ackrediterings- och standardiseringsprogram

samt den marknadskontroll som kommer att

krävas av dem innan de kan bli medlemmar i EU.

Inom exportfrämjandet har Exportrådet aktivt

genomfört åtgärder för att främja svensk export,

bl.a. genom att förse svenskt näringsliv, särskilt

små och medelstora företag, med information

och råd om exportmöjligheter och

handelsteknik. Under året har särskilda

exportsatsningar på IT- och miljöområdet

genomförts. Programmet Marknadsplats

Östersjön med finansiering ur Östersjömiljard II

har lanserats i syfte att öka handeln med länderna

runt Östersjön.

Regeringen anser att det är viktigt att svenska

företag har tillgång till statsstödda exportkrediter

för att uppnå konkurrensneutralitet mellan

svenska och utländska företag. Statens ägarandel

i AB SEK har 2000-06-29 ökat till 65 procent.

ABB Structured Finance Investment AB har

inträtt som ägare för resterande del av bolaget.

Exportkreditnämnden spelar en central roll

för att skapa förutsättningar för ökad export till

olika marknader. EKN bistår regeringen i arbetet

med miljöfrågor inom OECD för att utveckla

gemensamma riktlinjer för miljökrav vid

exportfinansiering.

EKN har från den 1 april 2000 infört en

särskild miljöpolicy för garantigivning. Detta

innebär bland annat att EKN skall göra en miljö-

granskning enligt vissa riktlinjer vid större

exportprojekt med risk för påtaglig negativ

miljöpåverkan. Vidare skall EKN verka för att

exportföretagen uppmärksammar miljöfrågor

och importlandets lagstiftning vid

exportfinansiering.

Invest in Sweden Agency har aktivt verkat för

att antalet utländska direktinvesteringar i Sverige

skall fortsätta att öka, och har på ett

övergripande plan bl.a. förstärkt och

vidareutvecklat sin projektverksamhet och de

uppsökande aktiviteter som syftar till att etablera

kontakter med investerare i utlandet. Under året

har myndigheten också utökat sin

investerarservice och länderverksamhet för att

bättre kunna ta till vara direktförfrågningar som

når kontoren i Stockholm och i utlandet. ISA har

vidare verkat för en fördjupning av samarbetet

med olika aktörer på regional och lokal nivå.

För att stärka bilden av Sverige som ledande

nation inom informationsteknik- och

telekommunikationsområdet har ISA gjort

omfattande insatser, bl.a. i form av press- och

informationsseminarier, bearbetning av

analytiker, beslutsfattare och medier samt genom

publicering av sektorspecifikt

informationsmaterial.

Myndigheten har även genomfört ett bransch-

övergripande arbete för att samordna universitet,

forskningsinstitut, privata och offentliga aktörer

för en gemensam satsning på ett

mikroelektroniskt centrum i Norrköping

I enlighet med beslutet på grund av 1998 års

ekonomiska vårproposition inleddes budgetåret

1999 verksamheten med stöd till

näringslivsutveckling i Östersjöområdet, den s.k.

Österjömiljarden II. Verksamheten samordnas

med och kompletterar utvecklingssamarbetet

med Östersjöländerna. År 1999 fattade

regeringen beslut om fem insatser motsvarande

100 miljoner kronor. År 2000 har regeringen

under de första sju månaderna beslutat om

ytterligare 14 insatser motsvarande drygt 135

miljoner kronor. Besluten har innefattat stöd till

miljö- och energiprojekt, IT-satsningar, regionala

näringslivs-inriktade insatser och programmet

Marknadsplats Östersjön genom Exportrådet.

Medel ur anslaget har dessutom avsatts för

insatser i Öresundsregionen.

Sammanlagt har drygt 148 miljoner kronor

utbetalats. Särskild tonvikt har lagts vid små och

medelstora företags deltagande i

Östersjöhandeln.

Multilaterala insatser har främjats genom stöd

till Nordiska Investeringsbanken och

Världsbanken. Stöd har beviljats till

investeringsfrämjande åtgärder och till åtgärder

inom ramen för de regionala tillväxtavtalen.

En särskild Östersjöberedning tillkallades i

december 1998 med uppgift att utarbeta en

strategi för Sveriges agerande på det ekonomiska

området i Östersjöregionen samt lämna förslag

till prioriteringar, riktlinjer och

beredningsordning för stöd ur anslaget

Näringslivsutveckling i Östersjöregionen.

Anslagets användning 1999-2000 följer

beredningens rekommendationer (SOU

1999:125). Detsamma gäller strävan att delegera

beslut om enskilda insatser till statliga

myndigheter eller andra statsstödda organ.

Utrikesdepartementet har därefter utfärdat

riktlinjer för anslagets användning. Regeringen

har i skrivelse till Riksdagen i september 1999

(1999/2000:7, Ekonomisk utveckling och

samarbete i Östersjöregionen) redovisat sin

strategi för ekonomisk utveckling och samarbete

i Östersjöregionen.

I enlighet med Östersjöberedningens

rekommendationer har medel avsatts till stöd för

projektexport i Östersjöregionen via

Regeringskansliets Projektexportsekretariat

inom UD. Projektexportsekretariatet har även

givits i uppdrag att inför och under det svenska

EU-ordförandeskapet utarbeta förslag inom

näringslivsområdet på hur EU:s samarbete i

norra Europa kan utvecklas, den s.k. "Nordliga

dimensionen".

I september 1999 inrättades det s.k.

Östersjömiljardsekretariatet vid

Utrikesdepartementets enhet för Central- och

Östeuropa. Sekretariatets uppgift är att

samordna hanteringen av Östersjömiljard II

samt utfasningen och uppföljningen av

Östersjömiljard I.

5.5.2 Insatser utanför politikområdet

Inom export- och investeringsfrämjandet är ett

flertal såväl statliga och kommunala som privata

aktörer verksamma. Exportrådet och ISA

eftersträvar ett bredare samarbete med dessa

inom sina respektive verksamhetsfält.

Genom Nämnden för Sverigefrämjande i

utlandet (NSU) med kansli på

Utrikesdepartementets press- och

informationsenhet finns ett forum för

informationsutbyte och gemensamt agerande

mellan de statliga och halvstatliga

organisationerna inom Sverigefrämjandet. NSU

tar initiativ till Sverigefrämjande projekt. Med

anledning av regeringens satsning på

Europafrågor i den ekonomiska

vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150)

tillfördes anslaget C2 Övrig information om

Sverige i utlandet inom utgiftsområde 5

Utrikespolitik 2 miljoner kronor per år för

perioden 1999-2001.

Inrättandet av tre nya statliga myndigheter för

företagsutveckling, forskning och utveckling

samt omvärldsanalys den 1 januari 2001, kommer

att i viss mån påverka politikområdet och kräva

ett samarbete med berörda myndigheter

och organisationer inom export- och

investeringsfrämjandet.

5.6 Resultatbedömning

Målet för dåvarande verksamhetsområdet,

nuvarande politikområdet Utrikeshandel,

export- och investeringsfrämjande, var enligt

prop. 1999/2000:1 att medverka till

genomförandet av en effektiv inre marknad, ett

öppet och starkt multilateralt handelssystem,

ökad svensk export samt ökade utländska

direktinvesteringar i Sverige. Målet var vidare att

medverka till ekonomisk utveckling och ett ökat

välstånd i Östersjöregionen.

5.6.1 Resultat

Inom ramen för den gemensamma

handelspolitiken har Sverige aktivt verkat för

fortsatta liberaliseringar och regelförstärkningar

inom WTO och för en effektivare inre marknad

och en öppnare handelspolitik inom EU.

WTO:s ministerkonferens i Seattle 1999

misslyckades med att lansera en ny

förhandlingsrunda. Misslyckandet pekade på

behovet av att förnya den globala

handelspolitiken. Utvecklingsländernas särskilda

problem att implementera tidigare avtal bör

belysas mera, och möjligheterna att öka WTO:s

öppenhet ses över. Även förhållandet mellan

frihandeln och sociala aspekter behöver kunna

tas upp inom WTO. Ett huvudmål för EU är att

ett beslut om en ny förhandlingsrunda skall

fattas så snart som möjligt. I enlighet med

tidigare fattade beslut har förhandlingar under

2000 inletts rörande jordbruk och tjänster.

Kommerskollegium har bidragit till att

svenska intressen tas tillvara i det

handelspolitiska arbetet, bl.a. genom att granska

den handelshindrande effekten av nya regler och

bistå företag och enskilda när det gäller

handelshinder och problem på inre marknaden.

Genom ett aktivt deltagande i arbetet inom olika

internationella fora har kollegiet också

medverkat till mer effektiva internationella

handelsprocedurer.

Inom programmen Marknadsplats Europa och

Informationsteknik har Kommerskollegium

fortsatt att utveckla de två projekten

"Östersjöwebben", med syftet att främja handeln

i Östersjöregionen, samt "Gränslösa affärer",

med syftet att öka medvetandegraden hos

företagen om betydelsen av ett aktivt deltagande

i offentlig upphandling.

SWEDAC har aktivt verkat för att utveckla

svenska kontrollordningar i öppna system.

Sveriges engagemang på nordisk och

internationell nivå har medfört att Sverige i vissa

avseenden ses som ett föregångsland när det

gäller marknadskontroll.

Riksdagen beslutade under 1999 om

förändringar i ädelmetallagstiftningarna (prop.

1998/99:102, bet. 1999/2000:NU6, rskr

1999/2000:3. Dessa har inneburit att

verksamheten med kontrollstämpling av

ädelmetallföremål har minskat i Sverige.

Inom uppdragsverksamheten har SWEDAC

ackrediterat närmare 3 000 organ i Sverige för

olika uppgifter. Förutom i Sverige har

ackrediteringar företagits i Slovenien, Norge,

USA och Island. Handläggningstider för

nyackrediteringsärenden har utvärderats genom

stickprov.

Under 1999 ökade den svenska varuexporten

med 4 procent och varuimporten med 4 procent

i värde. Exporten gick främst till EU-länderna

(58,4 procent) och exportandelarna ökade till

EU-länderna samt Nord- och Sydamerika.

Tjänsteexporten ökade med 8 procent och

tjänsteimporten med 10 procent. Under första

kvartalet 2000 ökade den svenska exporten med

16 procent och importen med 17 procent i värde.

Exportrådet har för budgetåret 1999

rapporterat en positiv utveckling inom alla sina

verksamhetsområden. Exportrådet har hjälpt ett

ökat antal företag i olika skeden av

exportprocessen. Antalet små och medelstora

företag som exponerades på den utländska

marknaden ökade. Det kan bl.a. exemplifieras

genom ett markant ökat deltagande i

Exportrådets småföretagarprogram. Härigenom

skapas möjlighet till ökad export.

Inom verksamhetsområdet

exportinformation, som i huvudsak finansieras

med statliga medel, besvarades mer än 100 000

affärsförfrågningar, varav 75 000 vid

utlandskontoren. Undersökningar visar att

många av dessa förfrågningar leder till nya

exportaffärer. Satsningen på Internet har fortsatt.

Informationen har utökats och blivit mer

lättillgänglig. Den avgiftsfria rådgivningen har

blivit alltmer kvalificerad.

Under året har Exportrådet genomfört

småföretagsprogram och projekt med 1 350

företag, i många fall med finansiering med

statliga medel, såsom programmen

Marknadsplats Europa, Informationsteknik och

Marknadsplats Östersjön. Dessutom har

programmet Svensk Miljöteknikexport lanserats

där ett nätverk med 600 företag har aktiverats.

Inom Exportrådets Exportkonsulting, som är

helt företagsfinansierad, har konsultuppdrag för

cirka 1 500 företag utförts på Exportrådets

utlandskontor. Exportrådet har under 1999 och

första halvåret 2000 hjälpt allt fler svenska

IT-företag ut på olika marknader.

Exportrådets regionala närvaro har förstärkts,

främst genom så kallade Exportcentra som nu

finns på 21 platser i landet.

Svensk Exportkredits verksamhet bidrar till

att stärka svensk industris internationella

konkurrenskraft. Verksamheten har gynnats av

de rådande räntenivåerna på de statsstödda

exportkrediterna som under 1999 var

fördelaktigare än marknadsräntorna. Detta ledde

till en kraftig ökning av volymen av nya

exportkrediter i det statsstödda systemet. Även

under år 2000 fortsätter denna utveckling, vilket

återspeglas även av de stora innestående

offertvolymerna.

Exportkreditnämndens garantigivning är

viktig för att möjliggöra svensk projektexport

och har medverkat till att svenska exportföretag

kan erbjuda likvärdiga villkor i den

internationella konkurrensen om

exportkontrakten. EKN har 1999 lämnat

garantier på 19 större exportaffärer och två större

investeringsgarantier. Med större affärer avses de

affärer vars kreditbelopp inklusive kreditränta

överstiger 100 miljoner kronor. EKN har under

första halvåret 2000 lämnat exportkreditgarantier

på 17 större affärer.

Inflödet av direktinvesteringar i världen

uppgick till över 827 miljarder dollar under 1999,

vilket motsvarar en ökning med 78 procent

sedan 1997.

I Sverige uppgick inflödet av

direktinvesteringar till ca 502 miljarder kronor

under 1999, vilket motsvarar mer än en

tredubbling i förhållande till 1998 då inflödet

uppgick till 156 miljarder kronor. Utflödena av

direktinvesteringar från Sverige uppgick under

samma perioder till 165 respektive 194 miljarder

kronor.

ISA har medverkat i 125 investeringsbeslut

under 1999 mot 92 beslut 1998. Dessa beslut

ledde till drygt 1 300 nya arbetstillfällen, vilket

kan jämföras med ca 550 nya arbetstillfällen för

1998. Ungefär 950 arbetstillfällen bibehölls eller

övertogs genom förvärv av utländska ägare. Vid

årsskiftet 1999/2000 hade ISA en "kundstock"

om drygt 1 100 etableringar. Motsvarande siffra

ett år tidigare var 769. Etableringarna härrör från

i första hand Tyskland och USA.

ISA har under första halvåret 2000 i varierande

grad bidragit till 69 etableringar, vilket motsvarar

mer än en fördubbling jämfört med förra året.

Under 1999 har myndigheten framgångsrikt

bedrivit projekt på såväl regional som lokal nivå.

Verksamheten har präglats av olika typer av

samverkansformer som har givit långsiktiga

resultat i form av bl.a. ökad sysselsättning i

regionalpolitiskt prioriterade regioner.

Verksamheten inom Östersjömiljard II

startade i praktiken under första halvåret 2000.

Intresset från svenskt näringsliv, kommuner,

länsstyrelser och samarbetsländerna är stort.

Erfarenheterna av de insatser som genomförts

hittills har varit goda. Den verksamhet som

pågått längst, Marknadsplats Östersjön, har

kunnat bistå ett betydande antal mindre och

medelstora svenska företags marknadssatsningar.

5.6.2 Analys och slutsatser

Sverige har under 1999 och första halvåret 2000

bidragit till utvecklingen av en bättre fungerande

inre marknad inom EU och fortsatta handels-

liberaliseringar såväl regionalt som multilateralt.

I detta arbete har Kommerskollegium spelat

en viktig roll. Genom handelspolitiska

utredningar och verksamheter på inre

marknadsområdet har Kommerskollegium

bidragit till att svenska intressen har tagits tillvara

i det internationella och europeiska arbetet.

Regeringen anser att kollegiet har uppfyllt sitt

uppdrag att verka för en väl fungerande inre

marknad och ett öppet och starkt multilateralt

handelssystem och fortsatt liberalisering av

handeln.

Vad gäller funktionen "Utrikeshandel inom

civilt försvar" bedömer regeringen att det finns

förutsättningar för funktionen att, vid ett

förändrat omvärldsläge, kunna uppnå en god

förmåga inom de tidsramar som finns angivna

för förlängd anpassningsperiod för

beredskapsåtgärder.

Den inre marknadens funktion beror till stora

delar på hur frågor om fri varurörlighet hanteras,

däribland bedömning av överensstämmelse med

ställda säkerhetskrav. Det svenska systemet som

administreras av SWEDAC har rönt

internationell respekt. Regeringen gör vidare

bedömningen att SWEDAC:s verksamhet även

bidragit till en förbättrad marknadskontroll.

Genom Exportrådets verksamhet har små och

medelstora företag fått tillgång till kvalificerad

exportinformation och rådgivning av stor

betydelse för företagens exportansträngningar.

Regeringen anser att Exportrådet genomfört

åtgärder för att främja svensk export på ett

mycket positivt sätt och därmed aktivt bidragit

till att öka denna.

Under året har det statliga exportfrämjandet

genom Sveriges exportråd varit föremål för

särskild utredning. Utredningen skall bl.a. belysa

frågan om det statliga uppdraget till Exportrådet

överensstämmer med samhällsekonomiska mål

och företagens behov i olika delar av landet.

Utredaren förväntas redovisa sitt slutbetänkande

den 1 november 2000.

Svensk Exportkredit har 1999 och 2000 med

sin verksamhet inom exportfinansiering utgjort

ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris

internationella konkurrenskraft. Regeringen

bedömer att SEK uppfyllt sitt uppdrag att inom

systemet för statsstödd exportkreditgivning

främja svensk export.

Exportkreditnämnden har med sin

garantigivning medverkat till att svenska

exportföretag kan erbjuda med

konkurrentländerna likvärdiga villkor i

konkurrensen om exportkontrakt. Regeringen

anser att EKN på ett framgångsrikt sätt har

förenat målet om garantigivning för svensk

exportindustri på gynnsamma villkor med målet

att verksamheten skall vara självbärande på sikt.

Under senare tid har EKN reserverat betydande

medel för att kompensera sig för den ökade

riskkoncentrationen. Detta eftersom stora

enstaka affärer med vissa länder har ökat

riskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som,

enligt de principer EKN tillämpar, nödvändiggör

särskilda avsättningar. Detta har medfört ett

redovisat underskott första halvåret 2000. Hur

denna situation skall hanteras övervägs f.n. inom

regeringskansliet.

Främjandet av utländska direktinvesteringar i

Sverige är av stor betydelse för tillväxt och

sysselsättning, och ISA fyller här en central

funktion. Regeringen anser att ISA under 1999

har fullgjort uppdraget att främja utländska

direktinvesteringar i Sverige på ett mycket

förtjänstfullt sätt.

Regeringen ser det som angeläget att ISA

också fortsättningsvis aktivt samverkar med

lokala och regionala aktörer för att utveckla

investeringsfrämjandet, bl.a. genom

utbildningsverksamhet och samarbetsavtal.

Under 1999 har ISA utvecklat och infört en

förbättrad modell för uppföljning, mätning och

värdering av verksamhetens resultat. Regeringen

ser det som positivt att delegationen på detta sätt

har tagit fram ett effektivt styrinstrument för

bl.a. resursallokering och kvalitetssäkring.

Östersjöregionen är en av världens snabbast

växande regioner. Sverige och svenskt

företagande har en nyckelroll i denna dynamiska

process. Regeringen ser Östersjömiljarden II

som ett viktigt instrument för att förstärka

svenska företags position i Östersjöregionen och

att förbättra förutsättningarna för svenska

företags deltagande i utvecklingen av regionens

näringsliv. Erfarenheterna av hittills beslutade

insatser har varit goda. Anslaget kommer att

utvärderas i sin helhet när samtliga insatser är

genomförda.

5.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har inte haft några

invändningar i revisionsberättelserna för år 1999

avseende myndigheterna inom politikområdet.

5.8 Budgetförslag

5.8.1 39:1 SWEDAC (Styrelsen för

ackreditering och teknisk kontroll):

Myndighetsverksamhet

Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

15 763

Anslags-

sparande

232

2000

Anslag

17 200

Utgifts-

prognos

17 432

2001

Förslag

18 234

2002

Beräknat

18 599

1

2003

Beräknat

18 996

2

1 Motsvarar 18 234 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 18 234 tkr i 2001 års prisnivå.

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

(SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet

för teknisk kontroll och nationellt

ackrediteringsorgan för laboratorier och för

certifierings-, provnings- och besiktningsorgan.

Myndighetsverksamheten omfattar ansvar för

den totala marknadskontrollen i Sverige (ett 20-

tal myndigheters tillsyn på marknaden av att

produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö-

och hälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett

sektorsansvar för legal mätteknik, att varor håller

mått och vikt, samt ädelmetallkontrollen.

Ackrediteringsverksamheten svarar för drygt

75 procent av SWEDAC:s omsättning.

Omfattningen och komplexiteten i

verksamheten, som bl.a. bygger på

internationella standarder, varierar kraftigt

mellan ackrediteringsområden. Som

ackrediteringsorgan har SWEDAC att i internt

och externt arbete uppfylla högt ställda

kvalitetskrav och genomgår internationella

kvalitetsrevisioner. SWEDAC:s kvalitetssystem

omfattar så väl ackrediteringsverksamheten som

myndighetsdelen.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Ackreditering

Tusental kronor

Uppdrags-

verksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt-kostnad)

Utfall 1999

(varav

tjänsteexport)

64 514

64 186

328

Prognos 2000

(varav

tjänsteexport)

66 400

68 100

-1 700

Budget 2001

(varav

tjänsteexport)

65 000

66 100

-1 100

Budget 2002

66 000

66 600

-600

Budget 2003

67 500

67 500

0

Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad.

Intäkterna inklusive ränta har 1999 ökat med

nästan 13 procent, vilket innebär en

volymökning på ca 10 procent, varav 6 procent

beror på den kraftigt ökade

projektverksamheten. Kostnaderna har ökat med

nästan 8 procent. Resultatet är ett överskott på

328 000 kr (1998 ett underskott på 1 814 000 kr)

mot ett budgeterat underskott på 1 700 000 kr.

Resultatförbättringen är huvudsakligen en

produkt av volymökningen och en procents

högre pris än budgeterat.

5.8.2 39:2 Kommerskollegium

Tabell 5.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

51 022

Anslags-

sparande

4 280

2000

Anslag

56 776

Utgifts-

prognos

59 613

2001

Förslag

57 567

2002

Beräknat

58 819

1

2003

Beräknat

60 142

2

1 Motsvarar 57 576 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 57 576 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget finansierar Kommerskollegiums

verksamhet. Kollegiet är central

förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och

handelspolitik. Kommerskollegium är även

funktionsansvarig myndighet för funktionen

Utrikeshandel inom civilt försvar.

Utöver det egna anslaget har myndigheten

tillförts medel från anslaget E2 Exportfrämjande

verksamhet. Dessa medel används för insatser

inom programmen Marknadsplats Europa och

Informationsteknik.

Regeringens överväganden

I samband med Sveriges ordförandeskap i EU

första halvåret 2001 skall kollegiet ha en ökad

beredskap att bistå Regeringskansliet i det

löpande arbetet. Detta gäller särskilt arbetet

inom den gemensamma handelspolitiken (133-

kommittén, dess underkommittéer och EG:s

tullunion), arbetet för en ny WTO-runda,

pågående WTO-förhandlingar om jordbruks-

och tjänstehandel, arbetet för att förbättra den

inre marknadens funktion (Inremarknadsrådet

och dess beredande underorgan, arbetet med

ekonomiska reformer på den inre marknaden)

och förhandlingsarbetet i förhållande till länder

utanför EU om slutande av MRA-avtal (Mutual

Recognition Agreements). Vidare är kollegiets

roll som samordningscentral och kontaktpunkt,

liksom information om denna funktion, viktig.

Regeringen fattade den 6 april 2000 beslut om

hur det utgående anslagssparandet som översteg

tre procent av anslaget för 1999 skall disponeras.

Beslutet innebar att 1 367 000 kronor av det

anslagssparande som översteg tre procent skall

disponeras av myndigheten. Anslagssparandet

avses delvis användas för delfinansiering av den

skuld som Kommerskollegium har till Statens

fastighetsverk.

Tabell 5.5 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

56 776

Pris- och löneomräkning

791

Förslag 2001

57 567

5.8.3 39:3 Exportfrämjande verksamhet

Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

152 445

Anslags-

sparande

5 525

2000

Anslag

178 656

Utgifts-

prognos

185 367

2001

Förslag

173 656

2002

Beräknat

135 656

2003

Beräknat

135 656

Anslaget E2 finansierar det statliga uppdraget till

Sveriges Exportråd (Exportrådet) samt de

särskilda treåriga (1999-2001) programmen

Marknadsplats Europa och Informationsteknik.

Sveriges exportråd drivs sedan 1972

gemensamt av staten och näringslivet genom

Sveriges Allmänna Exportförening. Exportrådets

verksamhet grundar sig på ett avtal mellan de

båda huvudmännen. Nu gällande avtal är från år

2000.

Exportrådets verksamhet inriktas på tre

områden: Exportinformation, Exportutveckling

och Exportkonsulting. Exportinformationen

finansieras i huvudsak med statliga medel. Många

exportutvecklingsprojekt är delfinansierade med

statliga medel, medan exportkonsulting sker på

marknadsmässiga grunder.

Regeringens överväganden

Programmen Marknadsplats Europa och

Informationsteknik som inleddes 1999 bör

fortsätta även under 2001. Programmen har

inriktats på att främja i första hand små och

medelstora företags handel med Europa. Vad

avser åtgärder av övergripande branschkaraktär

kan även utomeuropeiska marknader komma

ifråga.

Under året har det statliga exportfrämjandet

genom Sveriges exportråd varit föremål för

särskild utredning. Utredaren förväntas redovisa

sitt slutbetänkande den 1 november 2000.

Med anledning av Sveriges ordförandeskap i

EU första halvåret 2001 förutser regeringen att

Exportrådet anordnar särskilda exportfrämjande

aktiviteter i Sverige och vissa andra europeiska

länder.

Tabell 5.7 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

178 6561

Anslagsminskning

-5 000

Förslag 2001

173 656

1Varav Marknadsplats Europa 28 000 tkr och IT-program 10 000 tkr.

5.8.4 39:4 AB Svensk Exportkredits

statsstödda exportkreditgivning

Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

5 874

Anslags-

sparande

4 613

2000

Anslag

1 172

Utgifts-

prognos

2 800

2001

Förslag

136

2002

Beräknat

138

1

2003

Beräknat

141

2

1 Motsvarar 136 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 136 tkr i 2001 års prisnivå.

Svensk Exportkredits verksamhet syftar främst

till att tillhandahålla medellång och lång

exportfinansiering till svenska företag.

Anslaget disponeras för ersättning till Svensk

Exportkredit (SEK) för eventuellt underskott

som utgör skillnaden mellan intäkter och

kostnader inom ramen för systemet med

statsstödda exportkrediter. Skillnaden utgörs

huvudsakligen av skillnaden mellan ränteintäkter

och räntekostnader. Villkoren för statsstödda

krediter följer den överenskommelse om statligt

stöd vid exportkreditgivning som Sverige

godkänt inom ramen för OECD.

Systemet med statsstödda exportkrediter gav

per 1999 ett överskott på 152 miljoner kronor.

Systemet med statsstödda krediter till u-länder

gav per 1999 ett underskott på 509 miljoner

kronor. Kostnaderna för u-krediterna minskar i

takt med att dessa åtaganden upphör. SEK

budgeterar ett överskott i det statsstödda

systemet såväl för budgetåret 2000 som för de

närmast följande budgetåren.

Svensk Exportkredit AB fick den 29 juni 2000

en ny ägarstruktur. Statens ägarandel har ökat till

65 procent genom en fondemission. ABB

Structured Finance Investment AB (ABB) har

köpt de aktier som tidigare tillhörde de svenska

affärsbankerna. ABB äger därmed 35 procent av

aktierna i SEK. Genom denna överenskommelse

behålls den nuvarande strukturen med staten och

näringslivet som delägare av SEK. Som ett led i

denna ägarförändring ändrades även

bolagsordningen för att tillåta att SEK, förutom

att bedriva finansieringsverksamhet för att främja

svensk exportindustri och svenskt näringsliv,

även kan engagera sig i annan svensk och

internationell finansieringsverksamhet på

kommersiella grunder. Därmed kan

finansieringsverksamheten breddas och utvidgas

till att även omfatta projekt som indirekt gynnar

svensk exportindustri.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner vad

regeringen föreslår om AB Svensk Exportkredits

verksamhet.

Anslaget disponeras för ersättning för

underskott som utgör skillnad mellan ränteintäkt

och räntekostnad i olika valutor. Dessa

ränteskillnader avtar i takt med att gamla krediter

förfaller. Anslagsminskningen under budgetåret

2001 beror på att de minskade utgifterna främst

belastar anslagssparandet.

Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 172

Pris- och löneomräkning

2

Minskat resursbehov

-1 038

Förslag 2001

136

5.8.5 39:5 Investeringsfrämjande

Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

55 386

1

Anslags-

sparande

10 014

2000

Anslag

49 393

Utgifts-

prognos

59 407

2001

Förslag

51 357

2002

Beräknat

52 349

1

2003

Beräknat

53 445

2

1 Motsvarar 51 357 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 51 357 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget finansierar verksamheten vid

Delegationen för utländska investeringar i

Sverige (Invest in Sweden Agency, ISA).

Verksamheten finansieras dels med

anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen

avseende regionalpolitiska medel och från

partners i projektverksamheten.

Regeringens överväganden

Som ett led i regeringens styrning och

uppföljning av ISA:s arbete initierades i början av

år 2000 en utvärdering av vissa delar av

myndighetens verksamhet. Utredarna

konstaterade bl.a. att utväxlingen av

anslagsmedlen i ISA är hög. En mer omfattande

s.k. beslutsutvärdering av myndigheten kommer

att genomföras efter det att den har verkat i fem

år, dvs. i början av 2001.

Med anledning av Sveriges ordförandeskap i

EU första halvåret 2001 förutser regeringen att

ISA anordnar särskilda investeringsfrämjande

aktiviteter i Sverige och vissa andra europeiska

länder.

Tabell 5.11 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

49 393

Pris- och löneomräkning

1 964

Förslag 2001

51 357

5.8.6 39:6 Näringslivsutveckling i

Östersjöregionen

Tabell 5.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

43 000

Anslags-

sparande

107 000

2000

Anslag

100 000

Utgifts-

prognos

157 000

2001

Förslag

300 000

2002

Beräknat

250 000

2003

Beräknat

200 000

Riksdagen beslutade våren 1998 att anslå en

miljard kronor för näringslivsutveckling i

Östersjöregionen under en femårsperiod. Det

övergripande målet för insatsen var att, utifrån

ett svenskt intresse, stimulera

näringslivsutveckling i och handel med länderna i

denna region.

Medlen skall användas för

näringslivssatsningar och omfatta stöd till såväl

företagsetableringar som projektexport och

marknadssatsningar samt stöd till angelägna

miljö- och energisatsningar. Även vissa

främjande- och informationsinsatser i regionen

kan komma ifråga. Särskild vikt skall fästas vid

små och medelstora företags deltagande i

Östersjöhandeln. Verksamheten skall samordnas

med och komplettera utvecklingssamarbetet

med Östersjöländerna. I enlighet med förslag

från Östersjöberedningen har målet för

insatserna preciserats till att vara att förstärka

svenska företags position i Östersjöregionen och

att förbättra förutsättningarna för svenska

företags deltagande i utvecklingen av regionens

näringsliv.

Regeringens överväganden

Anslaget för budgetåret 1999 var 150 miljoner

kronor. För budgetåret 2000 anslogs 100

miljoner kronor. Regeringen föreslår att 300

miljoner kronor anslås för ändamålet för

budgetåret 2001.

Inom ramen för anslaget

Näringslivsutveckling i Östersjöregionen

avsattes i 2000 års ekonomiska vårproposition

medel för att finansiera utgifter för

integrationsfrämjande åtgärder i

Öresundsregionen. De samlade utgifterna för

perioden 2000 2003 beräknas till 60 miljoner

kronor.

Eftersom Näringslivsutveckling i

Östersjöregionen är ett tidsbegränsat program

belastas anslaget med vissa förvaltningsutgifter.

Utfallet 2000 beräknas till 1,3 miljoner kronor.

För 2001 avses högst 2,5 miljoner kronor avdelas

för förvaltningsutgifter.

Tabell 5.13 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

100 000

Anslagsökning

200 000

Förslag 2001

300 000

5.8.7 39:7 Avgifter till internationella

handelsorganisationer

Tabell 5.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

10 695

1

Anslags-

sparande

2000

Anslag

16 810

2

Utgifts-

prognos

12 458

2001

Förslag

16 810

2002

Beräknat

16 810

2003

Beräknat

16 810

1 Redovisat belopp för 1999 avser utgifter under anslaget G4 Avgifter till vissa

internationella organisationer, anslagspost 2, för avgifter till internationella

handelsorganisationer.

2 Nytt anslag.

Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för

Sveriges deltagande i vissa internationella

närings- och handelspolitiska organ.

Utgiftsstyrande faktorer är

medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta

samt fluktuationer i valutakurser.

Anslaget disponeras av regeringen och belastas

främst för avgifter och bidrag till nedanstående

organ. Deltagandet bedöms av regeringen som

nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan

på den internationella utvecklingen, för ett aktivt

svenskt deltagande i internationellt samarbete

samt för informationsinhämtning på för Sverige

viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till

följande organisationer:

- Världshandelsorganisationen (WTO)

- Internationella rådet för samarbete

på tullområdet (WCO)

- Internationella Tulltariffbyrån

- Internationella Kaffeorganisationen (ICO)

- Internationella Kakaoorganisationen

(ICCO)

- Internationella Naturgummiorganisationen

(INRO) (Under avveckling)

- Internationella Byrån för Utställningar

i Paris (BIE)

- Europeiska Organisationen för Provning

och Kontroll (EOTC).

Regeringens överväganden

Tabell 5.15 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

16 810

Förslag 2001

16 810

5.8.8 Exportkreditnämnden

Exportkreditnämndens (EKN) uppgift är att

främja svensk export genom utfärdande av

garantier. Garantierna skyddar mot förlustrisk i

samband med export till och investeringar i

utlandet.

Verksamheten skall bedrivas så att den är

självbärande över tiden och samtidigt ger ett stöd

åt den svenska exporten som motsvarar vad

konkurrerande företag i andra länder kan erhålla.

EKN uppvisade för 1999 ett positivt resultat,

främst beroende på ökade premieintäkter och

återvinningar. Överskottet uppgick till 345

miljoner kronor. Under första halvåret 2000

redovisar EKN ett underskott på 3 273 miljoner

kronor. Detta är en följd av att stora enstaka

affärer med vissa länder har ökat

riskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som,

enligt de principer EKN tillämpar, nödvändiggör

särskilda avsättningar.

Ramutnyttjandet uppgick den 31 december

1999 till 99,6 miljarder kronor för ordinarie

exportkreditgarantier och till 3,5 miljarder

kronor för investeringsgarantier. Siffrorna avser

nettoengagemanget efter schablonmässiga

justeringar av utfästelsebeloppen.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverk-

samhet

Intäkter

Kostnader

Reslultat

(Intäkt-kostnad)

Utfall 1999

1 860 000

519 600

1 340 400

Prognos 2000

2 292 000

484 950

1 807 050

Budget 2001

2 322 000

604 450

1 717 550

Budget 2002

2 332 750

710 700

1 622 050

Budget 2003

2 332 750

710 700

1 622 050

Budget och prognos är upprättade enligt

kassamässiga principer till skillnad från EKN:s

årsredovisning som upprättats enligt riskmässiga

principer. De senare belastas även av

reservationer för riskerna i engagemang och

skadefordringar.

Utöver intäkter i form av garantipremier

redovisar EKN stora intäkter i form av

återvinningar. Av kostnaderna utgör huvuddelen

skadeutbetalningar. Skadeutbetalningar är svåra

att prognostisera och beror till stor del på

omvärldsfaktorer.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att EKN även för 2001 skall

beviljas obegränsad upplåningsrätt i

Riksgäldskontoret för att kunna infria gjorda

åtaganden om likvida reserver ej är tillräckliga.

Regeringen föreslår att EKN fortsatt har en

låneram på 8 miljoner kronor för investeringar.

Regeringen föreslår vidare att ramarna för

garantigivningen under år 2001 höjs till 150

miljarder kronor för ordinarie

exportkreditgarantier. Detta då man räknar med

att dessa åtaganden kommer att öka kraftigt

under 2001. Ramen för investeringsgarantier

föreslås förbli 10 miljarder kronor.

6 Konsumentpolitik

6.1 Omfattning

Till konsumentområdet hör

Marknadsdomstolen, Konsumentverket (och

Konsumentombudsmannen), Allmänna

reklamationsnämnden,

Fastighetsmäklarnämnden samt tillsyn av

Resegarantinämnden. Inom kort inrättas också

ett informationscenter för gränsöverskridande

konsumentfrågor inom Konsumentverkets

myndighetsstruktur, en så kallad Euroguichet,

i Stockholm. Vidare ingår frågor som rör stöd

till konsumentorganisationer och

konsumentforskning samt bidrag till

miljömärkning av produkter.

Konsumentpolitiken består därutöver av en

rad insatser inom andra politikområden som

beskrivs nedan.

6.2 Utgiftsutveckling

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

20001

Utgiftsprognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

40:1 Marknadsdomstolen

5,5

4,4

6,7

5,1

6,7

6,8

40:2 Konsumentverket

78,2

84,6

86,3

93,0

92,1

94,1

40:3 Allmänna reklamationsnämnden

14,8

16,1

16,7

16,7

15,6

16,0

40:4 Fastighetsmäklarnämnden

6,8

7,8

8,1

7,7

7,0

7,2

40:5 Stöd till konsumentorganisationer1

4,1

6,1

6,1

-

-

-

40:5 Åtgärder på konsumentområdet2

-

-

-

10,0

6,2

6,2

40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter5

3,8

4,6

4,6

40:7 Bidrag till miljömärkning av produkter4

2,8

3,9

3,9

-

-

-

F6 Stöd till konsumentforskning3

2,4

0,7

0,7

-

-

-

Totalt för Politikområde Konsumentpolitik

114,6

123,6

128,5

136,3

132,2

135,0

1Anslaget upphör i sin nuvarande form fr.o.m 2001. Anslaget slås ihop med

anslaget 40:6 fr.o.m. 2001 och byter namn till Åtgärder inom konsumentområdet.

Se

vidare under Budgetförslag.

2Anslaget 40:5 slås ihop med anslaget 40:6 Stöd till konsumentforskning fr.o.m.

2001. Se vidare under Budgetförslag.

3Anslaget Stöd till konsumentforskning upphör fr.o.m. 2001 och slås ihop med

anslaget 40:5 och ersätts av nuvarande anslaget 40:7 Bidrag till miljömärkning

av

produkter. Se vidare under Budgetförslag.

4Anslaget bidrag till miljömärkning av produkter byter anslagsbeteckning till

40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter till följd av borttagandet av

anslaget 40:6

Stöd till konsumentforskning. Se vidare under Budgetförslag.

5Anslaget bidrag till miljömärkning av produkter byter anslagsbeteckning till

40:6, Bidrag till miljömärkning av produkter till följd av borttagandet av

anslaget 40:6

Stöd till konsumentforskning. Se vidare under Budgetförslag

.

6.3 Mål

I början av 1999 tillsatte regeringen en parla-

mentarisk kommitté, Konsumentpolitiken inför

ett nytt sekel (dir 1999:1). Utredningen har i

april i år överlämnat betänkandet Starka

konsumenter i en gränslös värld , SOU 2000:29.

De nuvarande målen bibehålls i avvaktan på

pågående beredning av kommitténs förslag och

den planerade konsumentpolitiska propositionen

senare i höst.

Målen för konsumentpolitiken år 2000 gäller

tills vidare, dvs:

1. att ge hushållen goda möjligheter att utnyttja

sina ekonomiska och andra resurser effektivt,

(Hushållningsmålet)

2. att ge konsumenterna en stark ställning på

marknaden, (Marknadsmålet)

3. att skydda konsumenternas hälsa och

säkerhet, (Säkerhetsmålet) och

4. att medverka till att sådana produktions- och

konsumtionsmönster utvecklas som minskar

påfrestningarna på miljön och bidrar till en

långsiktigt hållbar utveckling (Miljömålet).

6.4 Politikens inriktning

Övergripande inriktning

Konsumentpolitiken är en viktig del av

välfärdspolitiken. Aktiva och välinfomerade

konsumenter kan bättre ta tillvara sina

rättigheter och välja rätt på den alltmer

internationaliserade marknaden. Insatser för

ökad produktsäkerhet, inom området finansiella

tjänster, och stöd till konsumentorganisationer

och lokal konsumentrådgivning är särskilt

angelägna, samt att bibehålla och utveckla nivån

på svensk konsumentpolitik Det behövs

särskilda insatser för att stödja de mest

resurssvaga konsumenterna. Konsumentfrågorna

är prioriterade i Sveriges EU-arbete.

Konsumentfrågor är en fortsatt viktig fråga

under Sveriges EU-ordförandeskap den

kommande våren. Sverige skall i EU-arbetet

verka för att ge konsumenterna en stark ställning

på marknaden samt att främja konsumenternas

intressen och inflytande i ett integrerat Europa.

Genomförandet av ett informellt ministerråd för

inremarknads- och konsument ministrar om

konsumentfrågor i Sverige under Sveriges

ordförandeskap utgör en viktig uppgift för nästa

års konsumentpolitiska arbete.

Prioriteringar under 2001

Följande prioriteringar, per mål, gäller på

konsumentområdet 2001.

1. Under målet att ge konsumenterna en stark

ställning på marknaden är arbetet vad gäller

finansiella tjänster för närvarande aktuellt

samt omfattande och kräver därför mycket

uppmärksamhet. Exempelvis kommer frågan

om finansiell rådgivning att studeras närmare

av regeringen.

2. Att konsumenterna har tillgång till bra

utbildning, information och vägledning är

enligt regeringen en förutsättning för en

fungerande konsumentpolitik. Detta följer

under målet att ge hushållen goda möjligheter

att utnyttja sina resurser effektivt. Arbetet

med att stärka konsumenterna inom detta

område fortskrider Därför kommer resultatet

av Konsumentverkets uppdrag om att utreda

en eventuell boenderådgivning att hanteras

skyndsamt. Även Konsumentverkets nya

Internetsatsning inbegrips inom detta mål.

3. Att stärka de frivilliga organisationernas roll

inom konsumentpolitiken är prioriterat,

något som faller under alla de fyra

konsumentpolitiska målen. Av denna

anledning kommer det i samband med

genomförandet av det Informella

minsterrådet för Inre marknads- och

Konsumentministrar om konsumentfrågor i
[REDACTED_EFTERNAMN] att anordnas ett seminarium för de

europeiska konsumentorganisationerna.

Folkrörelsernas medverkan är avgörande i

konsumentpolitiken, dels för att öka det

lokala engagemanget i olika

konsumentpolitiska frågor dels för att nå ut

till nya grupper.

4. En satsning på samhällets svaga grupper

fortsätter. Även denna satsning stödjer alla de

fyra målen för konsumentpolitiken.

5. Under det tredje målet som avser att skydda

konsumenternas hälsa och säkerhet kommer

ökade insatser bl.a. på området

marknadskontroller att genomföras.

6. Det fjärde konsumentpolitiska målet inryms

bl.a. i idrifttagandet av en miljödatabas

6.5 Insatser

6.5.1 Statliga insatser under året

Hushållningsmålet

Konsumentverket har genomfört pris- och

matkostnadsundersökningar, samt praktiskt stöd

till lokala konsumentvägledare m.m.

Marknadsmålet

Konsumentverket/Konsumentombudsmannen

(KO) fullgör uppgifter enligt ett tjugotal lagar.

KO kan i vissa fall utfärda förbudsförelägganden

samt biträda enskilda konsumenter i principiellt

viktiga tvister.

Konsumentverkets/KO:s arbete för en hög

efterlevnad av den konsumentskyddande

lagstiftningen hos näringsidkare och

branschöverenskommelser, bl.a. om

förbättringar av avtalsvillkor, är betydelsefull för

att stärka konsumenternas ställning på

marknaden.

Marknadsdomstolen (MD) är en

specialdomstol i enlighet med lagen (1970:417)

om marknadsdomstol m. m. som handlägger ett

sextontal lagar. Det övergripande målet för

Marknadsdomstolen är att på ett rättssäkert sätt

och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden

som den har att handlägga samt att leda

rättsutvecklingen och främja en enhetlig

rättstillämpning inom det marknadsrättsliga

området. Marknadsdomstolen är första och enda

instans i mål enligt avtalsvillkorslagarna,

produktsäkerhetslagen och lagen om ingripande

mot otillbörligt beteende avseende offentlig

upphandling och sedan 1 juli 1998 första och

enda instans i vissa mål och ärenden enligt

konkurrenslagen. Fr.o.m. den 1 april 1999 är

Marknadsdomstolen första och sista instans i

marknadsföringsmål ifråga om förbud och

åläggande enligt marknadsföringslagen (MFL).

Om det samtidigt med talan om förbud eller

åläggande väcks en talan om

marknadsföringsavgift eller skadestånd skall

dock en talan om förbud eller åläggande väckas

vid Stockholms tingsrätt.

Allmänna reklamationsnämnden (ARN)

Allmänna reklamationsnämnden har till uppgift

att pröva tvister mellan konsumenter och

näringsidkare rörande varor, tjänster och andra

nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen

för enskilt bruk, så kallade konsumenttvister

samt ge rekommendationer om hur tvister bör

lösas. Nämnden skall också yttra sig i

konsumenttvister på begäran av domstolar,

stödja den kommunala

konsumentverksamhetens medling i

konsumenttvister genom bland annat utbildning,

rådgivning och information samt informera

konsumenter och näringsidkare om nämndens

praxis.

Fastighetsmäklarnämnden (FMN) ansvarar för

registrering av och tillsyn över

fastighetsmäklare enligt fastighetsmäklarlagen

(1995:400) och Fastighetsmäklarförordningen

(1995:1028), dvs. prövning av att den som

registreras som fastighetsmäklare har relevant

utbildning, är lämplig och i övrigt uppfyller

uppställda formella krav samt även i övrigt

iakttar god fastighetsmäklarsed.

FMN skall även föra talan i domstol samt

sprida information om god fastighetsmäklarsed.

Säkerhetsmålet

Konsumentverket genomför fortlöpande mark-

nadskontroller inom de prioriterade

produktgrupperna, t.ex. leksaker och personlig

skyddsutrustning, för att kontrollera

regelefterlevnaden. Resultatet redovisas i olika

former. Verket medverkar även aktivt inom det

internationella standardiseringsarbetet för ökad

produktsäkerhet. MD prövar

produktsäkerhetsfall på talan av KO.

Miljömålet

Konsumentverket har gett ut föreskrifter om

tillämpning av miljömärkning samt granskat

miljöargument i marknadsföringen planenligt.

6.5.2 Insatser utanför politikområdet

Konsumentfrågor återfinns inom i stort sett alla

samhällsområden och det är därför viktigt att

konsumentpolitiken får ett större genomslag på

alla nivåer i samhället. Kopplingarna är starkast

till utgiftsområdena 2, 5, 16 och 19-23. De rör

bl.a. konsumentfrågor avseende finansiella

tjänster, livsmedel, el och tele samt handels-,

närings- och konkurrenspolitiken. De

myndigheter som närmast berörs är Post- &

Telestyrelsen, Konkurrensverket,

Energimyndigheten och Livsmedelsverket m.fl.

Hushållningsmålet

Konsumentverket har av regeringen i uppdrag att

utreda förutsättningarna för att inrätta en

boenderådgivning efter samma mönster som

stiftelserna stiftelserna Konsumenternas

Bankbyrå och Konsumenternas Försäkringsbyrå.

Redovisning sker senast den 2 oktober 2000.

Under en rad år har regeringen beviljat bidrag

till paraplyorganisationerna Sveriges

Konsumentråd och Sveriges Konsumenter i

Samverkan och till projektstöd. Detta dels för att

stimulera uppbyggnaden och tillkomsten av nya

ideella konsumentorganisationer och dels för att

de spelar en viktig roll i det nordiska och

europeiska samarbetet. Denna insats faller under

alla de konsumentpolitiska målen.

En majoritet av Sveriges kommuner (238 av

289) tillhandahåller lokal konsumentverksamhet

av varierande omfattning. För verksamhetsåret

1999 hade 90 procent av Sveriges befolkning

tillgång till kommunal konsumentrådgivning,

vilket är en förbättring med två procentenheter

från föregående år. Verksamheten avser bl.a.

rådgivning till enskilda konsumenter före köp,

reklamationer och klagomål på varor och

tjänster, konsumenträttigheter samt

hushållsekonomisk rådgivning.

Konsumentverket är ansvarig för

tillhandahållandet av det stöd och material som

kommunerna är i behov av för att erbjuda

konsumentrådgivningen. Även denna insats

berör konsumenterna enligt samtliga

konsumentpolitiska mål.

Marknadsmålet

Inom området finansiella tjänster är även

stiftelserna Konsumenternas Bankbyrå och

Konsumenternas Försäkringsbyrå verksamma.

Byråerna arbetar med fördjupad

konsumentrådgivning och bekostas av

näringslivet. Staten är genom Konsumentverket

och Finansinspektionen representerade i

styrelserna och utgör en majoritet i respektive

styrelse.

Miljömålet

Det nordiska systemet för miljömärkning av

produkter bedrivs också i ett av staten och

Standardiseringen i Sverige (SIS) gemensamt ägt

icke vinstgivande bolag, SIS Miljömärkning AB.

6.6 Resultatbedömning

6.6.1 Resultat

Hushållningsmålet

Konsumentverket skall bl.a. arbeta för att

informationen förbättras om hur hushållen,

genom sitt val av inköpsställe, kan påverka sina

kostnader för dagligvaror. Under hösten 1999

har undersökningar genomförts i 31 kommuner.

Undersökningen visade att det förekommer

stora regionala skillnader, där orterna i Västra

Götaland uppvisade 14-18 procent lägre

matkostnader än övriga. Undersökningen visade

även att det förekommer stora skillnader mellan

butikerna på en och samma ort.

Konsumentverket bedömer att upprepade

matkostnadsundersökningar bidrar till ökad

konkurrens och därmed lägre priser. Detta

eftersom det råder en tendens att orter som för

första gången ingår i undersökningen i

genomsnitt har högre priser än de övriga orterna.

Konsumentverket skall även arbeta för en

förbättrad information och utbildning i

hushållsekonomiska frågor. För tredje året i rad

har Konsumentverket genomfört en

enkätundersökning i skolorna om ungdomars

kunskaper i hushållsekonomi. Medelvärdet för

de hushållsekonomiska kunskapsfrågorna

förbättrats i relation till föregående år.

Under hushållningsmålet återfinns även

delmålet att följa upp och analysera utvecklingen

av utbudet av grundläggande servicefunktioner i

glesbygds-, landsbygds- och skärgårdsområden.

Konsumentverket har under detta

verksamhetsmål startat uppbyggnaden av en

geografisk databas avseende hushållens tillgång

till service.

Allmänna reklamationsnämnden skall stödja

den kommunala konsumentverksamhetens

medling i konsumenttvister genom bland annat

utbildning, rådgivning och information samt

informera konsumenter och näringsidkare om

nämndens praxis. I de ärenden som inkommit till

nämnden under 1999 har 54procent av

anmälarna varit i kontakt med den kommunala

konsumentverksamheten, vilket är oförändrat

från föregående år.

Under 1997 och 1998 hade ARN i uppdrag av

regeringen att för 10-20 kommuner i ett

representativt urval, redovisa antalet tvister som

hanterats av den kommunala

konsumentverksamheten och andelen som förts

vidare till ARN. För 1999 uppdrogs åt ARN att

utvärdera undersökningarna och lämna en

rekommendation för det fortsatta arbetet med

det ursprungliga uppdraget. ARN fann att det av

undersökningarna inte gick att dra några

slutsatser hur antalet tvister som förs till

nämnden kan minskas.

Totala antalet telefonsamtal till ARN under

1999 uppgick till 27 000, vilket innebär att en

betydande insats ägnas åt denna hantering.

ARN har rönt stor framgång i sitt

internationella arbete med att presentera och få

gehör för den svenska modellen för tvistlösning

på konsumentområdet. Det har resulterat i

internationell uppmärksamhet, vilket i sin tur

medfört ett ökande engagemang i internationella

fora samt utländska besök.

Under 1999 har ARN:s verksamhet berörts i

drygt 500 tidningsartiklar och ett stort antal

radio- och TV-sändningar.

Marknadsmålet

Marknadsdomstolen: Under året har MD avgjort

30 mål enligt konkurrenslagen, vilket är en

ökning med 8 mål från 1998. Enligt

marknadsföringslagen (MFL) har det inkommit

43 mål 1999, vilket är en ökning med 28 mål från

föregående år. Av dessa har enskild part

överklagat 9. MD har under året avgjort 17

ärenden som faller under MFL, vilket är en

ökning med 4 ärenden jämfört med föregående

år.

Styckkostnaden per domar och beslut har

minskat med 22 000 kronor från 1998, vilket

enligt MD beror på det senaste årets höga

måltillströmning.

Konsumentverket skall genom att tillämpa

konsumentskyddslagstiftningen stärka

konsumenternas ställning på marknaden.

KO har under 1999 fört fem fall till MD,

vilket är en ökning från föregående år med 3 fall.

KO har även utfärdat 31

förbudsförelägganden och 9

informationsförelägganden, vilket också utgör en

ökning på 2 respektive 3 fall från föregående år.

22 ansökningar om KO:s biträde har kommit

in, varav KO i 14 fall beslutat att det inte finns

tillräckliga skäl att biträda tvisten.

Grupptalan i Allmänna

Reklamationsnämnden (ARN) har endast

nyttjats en gång under året. ARN biföll KO:s

yrkande.

Antalet ärenden som inkommit under 1999

har totalt sett ökat med ca 18 procent från 1998.

Under året har den kommunala

konsumentvägledningen ökat med tre

kommuner och därmed har 238 av landets 289

kommuner tillgång till denna tjänst.

Allmänna reklamationsnämnden: Antalet

ärenden som har inkommit till nämnden uppgick

till 7 182, vilket innebär en ökning sedan

föregående år med ca 5,5 procent.

Ärendebalansen har minskat med närmare 100

ärenden. Antalet ärenden som har avgjorts i sak

har ökat från föregående år. Den genomsnittliga

handläggningstiden under 1999 var för ärenden

avgjorda med intresseledamöter 4,7 månader och

för ärenden avgjorda utan intresseledamöter 1,7

månader. Detta uppfyller väl regeringens

uppsatta mål om 5 respektive 2 månaders

handläggningstid. Följsamheten till nämndens

beslut har ökat och var vid nämndens

undersökningar 76 procent för första halvåret

1999 jämfört med 72 procent för första halvåret

1998. Bäst följsamhet uppvisas på bank- och

försäkringsavdelningen (100 procent). En del

företag ger rättelse sedan nämndens

undersökningar avslutats. ARN bedömer därför

att följsamheten till besluten är högre än vad som

redovisas i årsredovisningen.

Fastighetsmäklarnämnden har beslutat att

samtliga registrerade mäklare någon gång under

en femårs period skall kontrolleras vad gäller

skulder och brottslighet. Under 1999

genomfördes 937 stycken sådana kontroller. I 20

av dessa gjordes mer ingående utredningar, vilket

i sin tur ledde till att registreringen återkallades

för 5 mäklare.

Under 1999 genomförde nämnden tre stycken

fördjupade kontroller vilket innebär att en

mäklares samtliga akter och ekonomi genomgås.

Under 1999 anmäldes tre personer till åklagare

för att de verkat utan att ha erforderlig

registrering som mäklare.

Under 1999 initierades 229 ärenden som rör

lämplighetsprövning, vilket är en minskning med

23 procent från föregående år. Av dessa var 45

ärenden egeninitierade. Nämnden avgjorde

under samma period 245 ärenden. Från att

tidigare i stort sett ha inriktat granskningen på

vissa moment i enskilda förmedlingsuppdrag har

FMN i de handlagda ärendena inriktat sin tillsyn

på en bredare granskning av mäklarnas sätt att

utföra sina uppdrag.

Under 1999 handlades 775 ärenden avseende

kontroll av om mäklarna uppfyllde de formella

kraven. Det resulterade i återkallelse av

registreringen för 193 mäklare.

FMN beräknar i sitt budgetunderlag att 1,5

årsarbetskrafter och 1,3 miljoner kronor går åt

till information. En stor del av denna riktar sig

mot konsumenter. Något som får anses bidra till

att dessa får bättre kunskaper och får en starkare

ställning i samband med bostadsöverlåtelser och

vid sina kontakter med fastighetsmäklare.

Antalet fastighetsöverlåtelser ökade med ca 17

procent jämfört med 1998. Antalet anmälningar

mot fastighetsmäklare sjönk dock med ca 27

procent motsvarande tid.

Säkerhetsmålet

Konsumentverket skall arbeta för att minska

förekomsten av farliga produkter på marknaden.

Under året har Konsumentverket ingripit mot

farliga glassprodukter vilket har lett till säkrare

utformning. Verket har även bidragit till

förbudet, som infördes den 1 juli 1999, mot att

importera mjukgörare (ftalater) i PVC-plast i

produkter till barn under 3 år. Sedan den 15

januari 2000 är det även förbjudet att sälja dessa

produkter i butikerna. Konsumentverket har

publicerat sina provningar i bl.a. Råd & Rön.

Konsumentverket har genomfört

marknadskontroller på bl.a. följande

produktområden: skyddsglasögon, höga

barnstolar, småbarnsleksaker, cigarettändare och

inlinehjälmar. Under året har Konsumentverket

även varnat för olika produkter vilket har fått

stort genomslag.

Miljömålet

Konsumentverket skall arbeta för en ökad

miljöanpassning av varor och tjänster på

marknaden. På uppdrag av

miljövårdsberedningen har Konsumentverket

utvecklat möjligheterna att utifrån försäljningen

av miljömärkta produkter fastställa ett s.k. grönt

nyckeltal, vilket är avsett att ge ett mått på hur

omställningen till ett hållbart samhälle fortlöper.

Under år 1998 såldes miljömärkta varor till ett

värde av 19,8 miljarder kronor, vilket är en

ökning med 230procent från 1995.

SIS Miljömärkning AB har i uppdrag att

utveckla, informera, marknadsföra

miljömärkningskriterier som för svenska

konsumenter utpekar produkter som är bättre ur

miljösynpunkt och som bidrar till arbetet mot en

hållbar utveckling samt gentemot dessa kriterier

licensiera produkter hos företag som frivilligt

ansluter sig till ordningen. Att välja ut de

produktgrupper där miljömärkningen som

miljöpolitiskt instrument kan göra största

möjliga nytta.

Att genom offensiv information och

marknadsföring göra märket känt, attraktivt och

efterfrågat av såväl konsumenter och

producenter.

Måluppfyllelse

De kortsiktiga målen, dvs. kontinuerligt öka

antalet kriterier (från 0 52 på tio år) och

licensierade produkter (173 stycken) har

uppfyllts väl genom åren.

Kännedomen och trovärdigheten till

märkningen har också utvecklats bra och

motsvarar väl de uppsatta målen.

Den långsiktiga målsättningen, att bidra till en

hållbar utveckling, är för närvarande föremål för

en utvärdering.

Verksamheten har närmat sig målet att vara

självfinansierande då endast ca 10 procent av den

totala verksamheten finansieras genom

statsanslag.

Miljöarbetet

SIS Miljömärkning AB ansluter sig till arbetet

för en hållbar utveckling.

SIS Miljömärkning AB har ett kvalitets- och

miljöledningssystem och arbetar på att under

året få dessa system certifierade mot ISO 9001

respektive 14001.

Prognos 2000

Efterfrågan av miljömärkning, från såväl

konsument som producent, bedöms för år 2000

vara fortsatt god. Speciellt ställs förhoppningar

till miljömärkning av hotell. Bolagets

omsättningen beräknas att öka c:a 10 procent till

35 miljoner kronor och med en vinst på 2

miljoner kronor.

6.6.2 Analys och slutsatser

Regeringen bedömer att samtliga

politikområdets myndigheter och bolags

verksamhet har bedrivits i enlighet med de av

regeringen fastslagna riktlinjerna samt att de har

utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som

följer av verksamhetsmålen. Med anledning av

den planlagda konsumentpolitiska proposition

senare i höst kommer steg att tas för att förbättra

enskilda aktiviteter vid myndigheterna,

exempelvis ökade marknadskontroller vid

Konsumentverket.

6.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några invänd-

ningar i revisionsberättelserna för 1999 avseende

myndigheterna inom politikområdet.

6.8 Budgetförslag

Konsumentverket anslag ökas engångsvis med

totalt 20 miljoner kronor under en treårsperiod

för den planerade IT-satsningen, 8 miljoner

kronor för år 2001, 6 miljoner kronor för år 2002

samt 6 miljoner kronor för år 2003. Målet med

satsningen är att kunna nyttja den nya tekniken

för att göra konsumentinformationen effektivare

och mer tillgänglig.

Anslagen 40:5 Stöd till

konsumentorganisationer samt 40:6 Stöd till

konsumentforskning slås samman. Anslaget för år

2001 ökas med knappt 3,7 miljoner så att

anslaget inrymmer 10 miljoner kronor. Anslaget

skall användas för bidrag till de två

paraplyorganisationerna på konsumentområdet

samt projektstöd. Syftet med ökningen av

anslaget är bl.a. att bättre nå de grupper som

vanligtvis inte nås av konsumentinformation i

tillräcklig utsträckning, t.ex. invandrare,

funktionshindrade barn och ungdomar.

För att säkerställa verksamheten inom

politikområdets myndigheter avser regeringen

att göra vissa omprioriteringar mellan områdets

myndigheter och anslag. Närmare redovisning

återfinns under respektive anslag.

6.8.1 40:1 Marknadsdomstolen

Tabell 6.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

5 534

Anslags-

sparande

1 685

2000

Anslag

4 441

1

Utgifts-

prognos

6 700

2001

Förslag

5 112

2002

Beräknat

6 651

2

2003

Beräknat

6 798

3

1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000 minskades anslaget med 500 tkr.

2 Motsvarar 6 512 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 6 512 tkr i 2001 års prisnivå.

För att förstärka Allmänna

reklamationsnämnden under år 2001 omfördelas

1 400 000 kronor till anslaget 40:3 Allmänna

reklamationsnämnden från anslaget 40:1

Marknadsdomstolen. Regeringens bedömning är

att Marknadsdomstolen genom nyttjande av sitt

anslagssparande kan bedriva sin verksamhet utan

allvarligare inskränkningar.

Tabell 6.3 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag år 2000

4 941

Överföring från anslaget F 7 Diverse kostnader

för rättsväsendet UO 4

1 000

Pris och löneomräkning

71

Engångsvis överföring

500

Omfördelning inom politikområdet

-1 400

Förslag 2001

5 112

6.8.2 40:2 Konsumentverket

Tabell 6.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

78 219

Anslags-

sparande

5786

2000

Anslag

84 590

1

Utgifts-

prognos

86 300

2001

Förslag

92 972

2002

Beräknat

92 108

2

2003

Beräknat

94 130

3

1 Varav 250 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

2 Motsvarar 90 222 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 90 222 tkr i 2001 års prisnivå.

Konsumentverkets generaldirektör har av

regeringen fått i uppdrag att omprioritera verkets

verksamhet så att Konsumentverket kan

genomföra de i budgetunderlaget aviserade

verksamheterna som klassificeras som

kärnverksamhet. Uppdraget skall redovisas till

regeringen senast den 25 november 2000.

Konsumentverkets anslag föreslås öka med 20

miljoner kronor engångsvis under en

treårsperiod för att genomföra den av verket

föreslagna IT-satsningen. För år 2001 tilldelas

verket 8 miljoner kronor, 6 miljoner kronor år

2002 samt för 2003 resterande 6 miljoner kronor.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Råd & Rön

Tabell 6.5 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

0

20 200

20 200

0

Prognos 2000

0

18 820

18 820

0

Budget 2001

0

17 800

17 800

0

Tidskriften Råd & Rön skall finansieras med

avgifter. Ambitionen är full kostnadstäckning,

vilket uppnåddes under 1999. Antalet

prenumeranter minskade från 148 000 till 138

000 mellan åren 1998 och 1999.

Varuprovning

Tabell 6.6 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1999

0

2 461

2 400

61

Prognos 2000

 0

2 288

2 288

0

Budget 2001

0

2 000

2 000

0

Varuprovning på uppdrag omfattar bland annat

hushållsapparater. Antalet varuprovningar har

minskat från föregående år till 85 stycken från 87

stycken uppdrag. Den största enskilda produkt-

gruppen bestod av dammsugare , för 1998 var det

tvättmaskiner. Intäkterna netto har ökat med

cirka 250 tkr från föregående år till ett positivt

resultat.

Tabell 6.7 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag år 2000

83 326

Pris- och löneomräkning

1 146

Teknisk justering

500

Utveckling av internetbaserad

konsumentinformation

8 000

Förslag 2001

92 972

6.8.3 40:3 Allmänna

reklamationsnämnden

Tabell 6.8 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

14 759

Anslags-

sparande

66

2000

Anslag

16 132

1

Utgifts-

prognos

16 700

2001

Förslag

16 691

2002

Beräknat

15 621

2

2003

Beräknat

15 970

3

1 Varav 0 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

2 Motsvarar 15 291 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 15 291 tkr i 2001 års prisnivå.

ARN har erhållit tillfälliga tillskott under de

senaste två åren. Myndigheten kommer att

tillskjuta personal till det Euroguichet som

planeras att inrättas i Sverige vid årsskiftet. För

att säkerställa nämndens verksamhet på en i

huvudsak oförändrad nivå tillförs nämnden ett

tillfälligt tillskott om 1 400 000 kronor för år

2001 genom omdisponering från anslaget 40:1

Marknadsdomstolen.

Tabell 6.9 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag år 2000

16 132

Pris- och löneomräkning

203

Teknisk justering

-44

Engångsvis anslagsökning år 2000

-1 000

Engångsvis anslagsökning

1 400

Förslag 2001

16 691

6.8.4 40:4 Fastighetsmäklarnämnden

Tabell 6.10 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

6 752

Anslags-

sparande

336

2000

Anslag

7 769

Utgifts-

prognos

8 120

2001

Förslag

7 679

2002

Beräknat

7 033

2

2003

Beräknat

7 195

3

2 Motsvarar 6 879 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 6 879 tkr i 2001 års prisnivå.

FMN har under de senaste två åren erhållit

tillfälliga kompensationer. För att säkerställa en

kontinuerlig verksamhet tillförs nämnden 800

000 kronor engångsvis för år 2001 genom

omdisponering från anslaget 40:7 Bidrag till

Miljömärkning av produkter.

Tabell 6.11 Anslagsberäkning

Tusental kronor

Anslag år 2000

 7 769

Pris- och löneomräkning

91

Teknisk justering

19

Engångsvis anslagsökning år 2000

-1 000

Engångsvis anslagsökning

800

Förslag 2001

7 679

6.8.5 40:5 Åtgärder på

konsumentområdet

Tabell 6.12 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

4 100

Anslags-

sparande

2000

Anslag

6 100

Utgifts-

prognos

6 100

2001

Förslag

10 000

2002

Beräknat

6 205

2003

Beräknat

6 205

Anslagen 40:5 Stöd till konsumentorganisationer

samt 40:6 Stöd till konsumentforskning slås fr.o.m.

budgetåret 2001 samman. Det nya anslaget

tillförs knappt 3,7 miljoner så att anslaget

inrymmer 10 miljoner kronor. Syftet med

anslaget är bl.a. att bättre nå de grupper som

vanligtvis inte nås av konsumentinformation i

tillräcklig utsträckning, t.ex. invandrare,

funktionshindrade barn och ungdomar. Fasta

bidrag och projektstöd avses vidare ges till lokala

och nationella projekt som på olika sätt främjar

en god konsumentpolitik, t.ex. till myndigheter

och ideella organisationer för projekt eller

seminarier och workshops kring

konsumentfrågor. Kommuner skall även de

kunna ansöka om medel för särskilda insatser

som har bäring på konsumentområdet. Anslaget

skall även kunna nyttjas för forskningsprojekt

inom konsumentområdet

6.8.6 40:7 Bidrag till miljömärkning av

produkter

Tabell 6.13 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

2 800

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

3 850

1

Utgifts-

prognos

3 850

2001

Förslag

3 800

2002

Beräknat

4 600

2003

Beräknat

4 600

1 Varav 250 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

För att förstärka Fastighetsmäklarnämnden

under år 2001 omfördelas 800 000 kronor till

anslaget 40: 4 Fastighetsmäklarnämnden från

anslaget 40:7 Bidrag till miljömärkning.

Regeringens bedömning är att verksamheten för

år 2001 kan bedrivas med tilldelat anslag.

Anslaget byter anslagsnumrering fr.o.m. år

2001 till 40:6 Bidrag till Miljömärkning.

7 Politikområde Forskningspolitik under

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning

7.1 Budgetförslag

7.1.1 26:1 Verket för innovationssystem:

Förvaltningskostnader

Tabell 7.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

111 927

1

2002

Beräknat

104 046

2

2003

Beräknat

106 321

3

1 Nytt anslag 2001.

2Motsvarar 101 927 tkr i 2001 års prisnivå.

3Motsvarar 101 927 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget är nytt och finansierar

förvaltningskostnaderna vid det nybildade

Verket för innovationssystem. Anslaget är

sammansatt av 63 miljoner kronor från

utgiftsområde 24 Näringsliv anslaget A1

Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader, 21 miljoner kronor från

utgiftsområde 22 Kommunikationer anslaget E2

Kommunikationsforskningsberedningen,

18 miljoner kronor från utgiftsområde 14

Arbetsliv anslaget B4 Rådet för

arbetslivsforskning. För omställningskostnader

tillförs 10 miljoner kronor från utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning anslaget

B53 Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m..

Regeringen föreslår i prop. 1999/2000:81 att

Verket för innovationssystem skall börja sin

verksamhet den 1 januari 2001. Myndigheten

övertar den FoU-finansierade verksamheten från

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK), verksamheten som bedrivs av

Kommunikationsforskningsberedningen (KFB),

och delar av verksamheten från Rådet för

arbetslivsforskning (RALF).

Anslaget kan användas till eventuella

omställningskostnader.

De föreslagna anslagsnivåerna för Verket för

innovationssystem bygger i likhet med

anslagsnivåerna för de två andra berörda

myndigheterna på regeringens bedömning av

anslagsbehovet i den nya strukturen. Regeringen

kan komma att behöva återkomma med förslag

till justeringar av anslagsnivåerna under 2001.

Det fortsatta arbetet som skall göras av

kommittéerna och den särskilda utredaren i

samverkan får bl.a. utvisa storleken på eventuella

omställningskostnader.

Regeringens överväganden

Myndighetens främsta uppgift blir att stärka

innovationssystemet genom att främja forskning

och utveckling för näringslivets och offentliga

sektorns behov inom områdena teknik,

kommunikationer och arbetsliv.

Kunskapsöverföring till näringslivet och andra

avnämare är en viktig uppgift. Särskild

uppmärksamhet skall riktas mot de små och

medelstora företagens behov. Myndigheten skall

också bedriva viss utredningsverksamhet till stöd

för sin egen verksamhet.

Den nya organisationen medger en

vidareutveckling av hittillsvarande delområden

mot ökad samverkan och kraftsamling.

Regeringen redogör närmare för den nya

myndighetens verksamhet i propositionen

Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3).

7.1.2 26:2 Verket för innovationssystem:

Forskning och utveckling

Tabell 7.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

1 005 949

1

2002

Beräknat

969 197

2

2003

Beräknat

974 864

3

1 Nytt anslag 2001.

2Motsvarar 950 285 tkr i 2001 års prisnivå.

3Motsvarar 935 837 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget är nytt och finansierar Verkets för

innovationssystem insatser för forskning och

utveckling. Anslaget är sammansatt av

735 miljoner kronor från utg. omr. 24 Näringsliv

anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling,

139 miljoner kronor från utg. omr. 22

Kommunikationer anslaget E2

Kommunikationsforskningsberedningen,

127 miljoner kronor från utg. omr. 14 Arbetsliv

anslaget B5 Finansiering av forskning och

utveckling inom arbetslivsområdet och 5 miljoner

kronor från utg. omr. 16 Utbildning och

universitetsforskning anslaget B53 Särskilda

utgifter inom universitet och högskolor m.m.

Regeringens överväganden

Inriktningen för de närmaste årens verksamhet

beskrivs i propositionen Forskning och förnyelse

(prop. 2000/2001:3).

Under anslaget har beräknats lägst 10 miljoner

kronor för insatser inom det miljötekniska

området.

Anslaget disponeras i sin huvuddel av Verket

för innovationssystem. Det bör ankomma på

regeringen att besluta om den närmare

fördelningen av medlen.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Tabell 7.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

19991

utfall

20001

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003 2006

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

1 542

1 338

1 330

1 685

Nya förpliktelser

876

1 244

1 255

Infriade förpliktelser*

-1 079

-1 252

-900

-900

-785

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 338

1 330

1 685

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1850

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

1 Anslaget är nytt. Uppgifterna för 1999 och 2000 bygger på förpliktelser knutna

 till de gamla anslagen D1 Teknisk forskning och utveckling inom utg. omr 24, E2

Kommunikationsforskningsberedningen inom utg. omr. 22 samt hälften av

förpliktelserna knutna till det gamla anslaget B5 Finansiering av forskning och

utveckling

inom arbetslivsområdet inom utg. omr. 14.

Regeringens förslag: Regeringens förslag:

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2001, i fråga om

ramanslaget 26:1 Verket för innovationssystem:

Forskning och utveckling, ingå ekonomiska

förpliktelser om bidrag som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter om högst 900 000 000

kronor under budgetåret 2002 och sammanlagt

högst 950 000 000 kronor under budgetåren

2003 - 2006.

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är att

underlätta övergången till de nya benämningarna som följer av att politikområden

 införts.

Tabell 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning

2000

Benämning

2001

Anslagets namn

26:1

Verket för innovationssystem:

Förvaltningskostnader

26:2

Verket för innovationssystem: Forskning

och utveckling

38:1

Myndigheten för företagsutveckling:

Förvaltningskostnader

38:2

Näringslivsutveckling

38:3

Myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och utvärdering:

Förvaltningskostnader

A4

38:4

Turistfrämjande

A5

38:5

Sveriges geologiska undersökning:

Geologisk undersökningsverksamhet

m.m.

A6

38:6

Sveriges geologiska undersökning:

Geovetenskaplig forskning

A7

38:7

Sveriges geologiska undersökning:

Miljösäkring av oljelagringsanläggningar

m.m.

B1

38:8

Patentbesvärsrätten

B6

38:9

Patent- och registreringsverket: Finansie-

ring av viss verksamhet (likvidatorer)

B3

38:10

Styrelsen för ackreditering och teknisk

kontroll: Bidrag till riksmätplatser

B4

38:11

Elsäkerhetsverket

B5

38:12

Bidrag till standardisering, provnings-

och mätteknisk FoU m.m.

D2

38:13

Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader

D3

38:14

Rymdverksamhet

D5

38:15

Bidrag till

Ingenjörsvetenskapsakademien

C1

38:16

Konkurrensverket

C2

38:17

Konkurrensforskning

G1

38:18

Täckande av förluster vid viss

garantigivning, m.m.

G2

38:19

Medel till AB Göta kanalbolag för

upprustning och drift av kanalen

G3

38:20

Kostnader för omstrukturering av vissa

statligt ägda företag, m.m.

G4

38:21

Avgifter till vissa internationella

organisationer

B2

39:1

Styrelsen för ackreditering och teknisk

kontroll: Myndighetsverksamhet

E1

39:2

Kommerskollegium

E2

39:3

Exportfrämjande verksamhet

E3

39:4

AB Svensk Exportkredits statsstödda

exportkreditgivning

E4

39:5

Investeringsfrämjande

E5

39:6

Näringslivsutveckling i Östersjöregionen

E6

39:7

Avgifter till internationella

handelsorganisationer

F1

40:1

Marknadsdomstolen

F2

40:2

Konsumentverket

F3

40:3

Allmänna reklamationsnämnden

F4

40:4

Fastighetsmäklarnämnden

40:5

Åtgärder på konsumentområdet

F7

40:6

Bidrag till miljömärkning av produkter

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

2

9

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

12

11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

14

15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

50

51

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

60

61

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

74

73

Prop. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

Prop. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

82

83

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 24

88

89