Regeringens proposition 2005/06:7

Vissa kommunalekonomiska frågor

Prop.

2005/06:7

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 15 september 2005 Bosse[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven-Erik[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I de kommunala utjämningssystemen systemet för kommunalekono- misk utjämning för kommuner och landsting och systemet för kostnads- utjämning för kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade saknas det inskränkningar när det gäller rätten för en kommun respektive ett landsting att, först i sam- band med ett överklagande till regeringen, göra gällande fel och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga beslut om bidragens och avgifternas storlek. I propositionen föreslås att sådana fel och brister i underlaget för beslutet, som en kommun eller ett landsting påtalar först i samband med ett överklagande av Skatteverkets slutliga beslut, skall få beaktas endast om det finns synnerliga skäl. I systemet för kommunalekonomisk utjämning ges kompensation till kommuner som under en följd av år haft positiva eller negativa befolk- ningsförändringar av större omfattning. Det saknas emellertid regler som möjliggör en sådan kompensation till landsting. I propositionen föreslås att den del av kompensationen för befolkningsförändringar som beror på eftersläpande intäkter vid snabb folkmängdsökning även skall gälla för landsting. Det s.k. kommunkontosystemet är ett kompensationssystem för kom- muners, landstings och kommunalförbunds ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. De konton hos Riksgäldskontoret från vilka ersättning utbetalas till kommuner, landsting och kommunal- förbund för ingående mervärdesskatt som inte får dras av enligt mervär- desskattelagen (1994:200), föreslås avskaffas från och med 2006. Utta- gen från systemet skall i stället avräknas direkt mot en inkomsttitel på statsbudgeten. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer 1 föreslås vidare få föreskriva eller, i enskilda fall, medge att ansökan om Prop. 2005/06:7 ersättning m.m. får lämnas i elektronisk form. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2006. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2005/06:7

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

5

2

Lagtext

...............................................................................................

6

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om

kommunalekonomisk utjämning.........................................

6

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt

lagen (1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade ...............................................................

7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2003:887) om

utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt

lagen (1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade ...............................................................

8

2.4

Förslag till lag om ersättning för viss mervärdesskatt för

kommuner och landsting.....................................................

9

2.5

Förslag till 

lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200).........................................................................

13

2.6

Förslag till 

lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483).........................................................................

14

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

15

4

Ändrade bestämmelser om överklagande av beslut i de

kommunala utjämningssystemen.....................................................

16

4.1

Bakgrund...........................................................................

16

4.2

Förslag till inskränkning av möjligheterna att beakta fel och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga beslut..17

5

Komplettering av systemet för kommunalekonomisk utjämning ...

20

5.1

Bakgrund...........................................................................

20

5.2

Förslag till kompensation för landsting med kraftig

befolkningsökning.............................................................

21

6

Förändringar av reglerna om ersättning för kommuners och

landstings kostnader för mervärdesskatt .........................................

24

6.1

Bakgrund...........................................................................

24

6.2

De s.k. kommun- och landstingskontona hos

Riksgäldskontoret avskaffas .............................................

24

6.3

Elektroniska ansökningar om ersättning och

årsuppgifter .......................................................................

26

7

Ikraftträdande ..................................................................................

27

8

Ekonomiska konsekvenser ..............................................................

27

9

Författningskommentarer ................................................................

28

9.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om

kommunalekonomisk utjämning.......................................

28

9.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:886) om

utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt

lagen (1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade .............................................................

28

3

9.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:887) om

Prop. 2005/06:7

utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt

lagen (1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade .............................................................

29

9.4

Förslaget till lag om ersättning för viss mervärdesskatt

för kommuner och landsting .............................................

29

9.5

Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200).........................................................................

30

9.6

Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483).........................................................................30

Bilaga 1 Författningsförslag i promemorian Begränsning av

möjligheten att åberopa nya omständigheter vid överklagande

av beslut om bidrag och avgifter i de kommunala

utjämningssystemen m.m. (dnr Fi2005/2263).......................

31

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser beträffande promemorian

Begränsning av möjligheten att åberopa nya omständigheter

vid överklagande av beslut om bidrag och avgifter i de

kommunala utjämningssystemen m.m. (dnr Fi2005/2263)...34

Bilaga 3

Författningsförslag i promemorian Förändringar i systemet

för ersättning för kommuners och landstings kostnader för

viss mervärdesskatt (dnr Fi2004/4921) .................................

35

Bilaga 4

Förteckning över remissinstanser beträffande promemorian

Förändringar i systemet för ersättning för kommuners och

landstings kostnader för viss mervärdesskatt

(dnr Fi2004/4921)..................................................................

39

Bilaga 5

Lagrådsremissens lagförslag .................................................

40

Bilaga 6

Lagrådets yttrande .................................................................

43

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 september 2005.44

4

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2005/06:7

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjäm- ning,

2.

lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommu- ner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade,

3.

lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kom- muner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vis- sa funktionshindrade,

4.

lag om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och lands-

ting,

5.

lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),

6.

lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483).

5 Prop. 2005/06:7 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning

Härigenom föreskrivs att 8 och 20 §§ lagen (2004:773) om kommunal- ekonomisk utjämning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 § För varje kommun beräknas standardkostnaden för

1.

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg,

2.

förskoleklass och grundskola,

3.

gymnasieskola,

4.

individ- och familjeomsorg,

5.

barn och ungdomar med utländsk bakgrund,

6.

äldreomsorg,

7.

befolkningsförändringar, och

8.

bebyggelsestruktur.

För varje landsting beräknas

För varje landsting beräknas

standardkostnaden för hälso- och

standardkostnaden för

sjukvård.

1. hälso- och sjukvård, och

2. befolkningsförändringar.

En standardkostnad beräknas också för kollektivtrafik. Kostnaden för- delas mellan kommuner och landsting enligt bestämmelser som regering- en meddelar. 20 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Vid prövningen av ett beslut en- ligt 18 § tredje stycket får sådana fel och brister i underlaget för beslutet som har påtalats först efter den tidpunkt som anges i 18 § andra stycket, beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 6 Prop. 2005/06:7

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Vid prövningen av ett beslut en- ligt 5 § tredje stycket får sådana fel och brister i underlaget för beslutet som har påtalats först efter den tidpunkt som anges i 5 § andra stycket, beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 7 Prop. 2005/06:7

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Vid prövningen av ett beslut en- ligt 5 § tredje stycket får sådana fel och brister i underlaget för beslutet som har påtalats först efter den tidpunkt som anges i 5 § andra stycket, beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 8 Prop. 2005/06:7

2.4

Förslag till lag om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting

Härigenom föreskrivs följande. Tillämpningsområde

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om kommuners och landstings rätt till ersättning för ingående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Rätt till ersättning

2 § Kommuner, landsting och kommunalförbund har efter ansökan rätt till ersättning för ingående skatt

1.

som inte får dras av enligt mervärdesskattelagen (1994:200), eller

2.

för vilken de inte har rätt till återbetalning enligt mervärdesskattela-

gen.

3 § Om det vid tillämpningen av denna lag inte går att fastställa fördel- ningen mellan ingående skatt som får dras av enligt mervärdesskattela- gen (1994:200) och ingående skatt för vilken ersättning kan erhållas en- ligt denna lag, får fördelningen i stället göras efter skälig grund.

4 § Vid utbetalning av ersättning enligt 2 § tillämpas bestämmelserna i 8 kap. 9, 10, 15 och 16 §§ mervärdesskattelagen (1994:200). Bestämmel- sen i 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen skall dock inte till- lämpas i fråga om sådana boendeformer som anges i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453) samt 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade.

5 § Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning samt vid hyra av lokal för sådana boende- former som avses i 4 §. Rätt till ersättning har kommunen och landstinget också när de lämnar bidrag till näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden. Ersättning enligt första stycket lämnas även till

1.

kommunalförbund,

2.

sådant beställarförbund som bedriver försöksverksamhet som avses i lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, samt

3.

sådant samordningsförbund som bedriver verksamhet enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser.

9 Storleken av ersättningar som avses i denna paragraf beräknas enligt Prop. 2005/06:7 schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer medde- lar föreskrifter om schablonberäkningen.

6 § Med kommun avses i 8 och 1218 §§ även landsting, kommunalför- bund, sådant beställarförbund som avses i 5 § andra stycket 2 samt sådant samordningsförbund som avses i 5 § andra stycket 3. Ansökan

7 § Ansökan om ersättning enligt 2 och 5 §§ skall vara undertecknad och ha kommit in till Skatteverket senast andra året efter utgången av det ka- lenderår som ersättningen avser. Ansökan skall avse en ersättningsperiod på en kalendermånad eller tre på varandra följande kalendermånader under samma kalenderår. Ansökan skall lämnas enligt fastställt formulär. Årsuppgift

8 § För varje kalenderår skall kommunen lämna uppgift (årsuppgift) om dels det belopp som bokförts på konton för sådan mervärdesskatt som berättigar till ersättning enligt 2 §, dels sådana schablonbelopp som be- räknats enligt 5 §. Årsuppgiften skall vara undertecknad och ha kommit in till Skattever- ket senast före utgången av juni året efter det kalenderår som uppgiften avser. Årsuppgiften skall lämnas enligt fastställt formulär.

9 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva eller i enskilda fall medge att ansökan om ersättning enligt 2 och 5 §§ samt årsuppgift enligt 8 § får lämnas i form av ett elektroniskt dokument. Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning som har gjorts med hjälp av automatiserad databehandling och vars innehåll och utstäl- lare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande. I så fall får kravet på underskrift enligt 7 och 8 §§ uppfyllas med elektroniska medel. Beslutande myndighet

10 § Skatteverket fattar beslut enligt denna lag. Ersättningsbeslut

11 § Ett beslut om ersättning enligt 2 eller 5 § (ersättningsbeslut) fattas för varje ersättningsperiod för sig. Beslutet fattas med ledning av ansö- kan och andra tillgängliga uppgifter. Om ansökan inte har kommit in inom föreskriven tid, anses ersättning- en ha bestämts till noll kronor. Om Skatteverket omprövat sitt ersättningsbeslut enligt 18 eller 19 §, får en sådan ändring av beslut som omfattar flera ersättningsperioder un- der ett kalenderår och som görs efter utgången av kalenderåret, hänföras till den sista ersättningsperioden under kalenderåret. 10

12 § Innan ett ersättningsärende avgörs, skall kommunen ges tillfälle att yttra sig om det inte är onödigt. Ett ersättningsärende får inte avgöras utan att kommunen dels har un- derrättats om en uppgift som har tillförts av någon annan än kommunen, dels fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. Detta gäller dock inte om det är uppenbart obehövligt. Utredning

13 § Skatteverket får förelägga kommunen att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av rätten till ersättning.

14 § Om uppgifter i en ansökan om ersättning behöver kontrolleras ge- nom avstämning mot räkenskaper, anteckningar eller andra handlingar, får Skatteverket komma överens med kommunen om att en sådan av- stämning skall göras vid besök hos kommunen.

15 § Skatteverket får besluta om revision hos kommunen för att kontrol- lera att uppgift som kommunen lämnat till ledning för ersättningsbeslut är riktig. Vid revision får räkenskapsmaterial och andra handlingar som rör verksamheten granskas. Med handling avses framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfat- tas endast med tekniskt hjälpmedel.

16 § Vid revision skall kommunen tillhandahålla de handlingar och läm- na de upplysningar som behövs för revisionen. Kommunen skall i övrigt lämna den hjälp som behövs vid revisionen. För revision gäller bestäm- melserna i 3 kap. 12 § andra och tredje styckena taxeringslagen (1990:324). Ränta

17 § Kostnadsränta tas ut på ersättning som kommunen skall betala till- baka efter beslut av Skatteverket. Räntan beräknas från den dag beloppet betalades ut till och med den dag beloppet betalas tillbaka. Intäktsränta betalas på ersättning som skall betalas till kommunen. Räntan beräknas från utgången av första månaden efter den månad då ansökan om ersättning kom in till Skatteverket och till och med den dag beloppet betalas ut. Kostnadsränta och intäktsränta beräknas efter en räntesats som motsva- rar basräntan enligt 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483). Omprövning

18 § Skatteverket får ompröva ett beslut om ersättning eller ränta enligt denna lag, om detta begärs av kommunen eller om det finns andra skäl. Omprövning får dock inte ske om frågan har avgjorts av en förvalt- ningsdomstol. Prop. 2005/06:7 11 Prop. 2005/06:7

19 § En begäran om omprövning skall ha kommit in till Skatteverket se- nast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser. Om Skatteverket självmant omprövar ett beslut, får omprövningsbeslut meddelas senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersätt- ningen avser. Ett beslut får omprövas även efter den tid som anges i första och andra styckena när en ändring föranleds av Skatteverkets beskattningsbeslut enligt skattebetalningslagen (1997:483). Överklagande

20 § Skatteverkets beslut om föreläggande enligt 13 § eller revision en- ligt 15 § får inte överklagas. Övriga beslut av Skatteverket enligt denna lag får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

21 § Om ett beslut överklagas av en kommun är Skatteverket motpart. Verkställighet

22 § Skatteverkets ersättningsbeslut skall gälla omedelbart, om inte annat föreskrivits i beslutet eller bestäms av den instans som skall pröva beslu- tet.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006.

2.

Genom lagen upphävs lagen (1995:1518) om mervärdesskattekon- ton för kommuner och landsting.

3.

Den upphävda lagen skall fortfarande tillämpas i fråga om förhål- landen som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006, dock skall all ersättning avräknas direkt mot en inkomsttitel på statsbudgeten.

12

om mervärdesskattekonton kommuner och landsting

.

Undantaget omfattar inte en kommuns uttag av tjänster när det gäller arbeten på stadigvarande bostad i sådana fall som avses i 2 kap. 8 §. Undantaget gäller dock för kommunernas uttag av tjänster i fråga om sådana boendeformer som avses i 

4 § lagen (2005:000) om ersättning för viss mervärdes- skatt för kommuner och landsting

.

Prop. 2005/06:7

2.5

Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 29 § mervärdesskattelagen (1994:200) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

29 §

1

Från skatteplikt undantas kommunernas uttag av varor och tjänster för eget behov. Undantaget omfattar inte en kommuns uttag av tjänster när det gäller arbeten på stadigvarande bostad i sådana fall som avses i 2 kap. 8 §. Undantaget gäller dock för kommunernas uttag av tjänster i fråga om sådana boendeformer som avses i 6 § lagen (1995:1518)

för Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. Äldre föreskrifter tillämpas dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006.

1 Lagen omtryckt 2000:500.

13

2.6

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

Härigenom föreskrivs att 21 kap. 12 § skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

21 kap. 12 §

1

Efterbeskattning får också ske

1.

när en felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbise- ende skall rättas,

2.

när en ändring föranleds av Skatteverkets beskattningsbeslut eller när en allmän förvaltningsdomstols beslut i ett mål om betalning eller återbetalning av skatt enligt denna lag för en annan redovisningsperiod än den som ändringen gäller eller för någon annan skattskyldig,

3. när en ändring

föranleds av

3. när en ändring

föranleds av

Skatteverkets

beslut

enligt lagen

Skatteverkets beslut

enligt

lagen

(1995:1518)

om mervärdesskatte-

(2005:000) om ersättning för viss

konton för kommuner och landsting

mervärdesskatt för kommuner och

eller av en allmän förvaltnings-

landsting eller av en allmän för-

domstols beslut enligt samma lag,

valtningsdomstols

beslut

enligt

eller

samma lag, eller

4. när en ändring föranleds av Skatteverkets eller en allmän förvalt- ningsdomstols beslut om huruvida inkomstskattelagen (1999:1229) eller lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta är till- lämplig för den aktuella inkomsten. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. Äldre föreskrifter tillämpas dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006.

1 Senaste lydelse 2004:1142. Prop. 2005/06:7 14 Prop. 2005/06:7 3 Ärendet och dess beredning Inom Regeringskansliet (Finansdepartementet) har utarbetats promemo- rian Begränsning av möjligheten att åberopa nya omständigheter vid överklagande av beslut om bidrag och avgifter i de kommunala utjäm- ningssystemen m.m. (dnr Fi2005/2263). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1 .

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan-

serna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns

tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi2005/2263).

Inom Regeringskansliet (Finansdepartementet) har även utarbetats

promemorian Förändringar i systemet för ersättning för kommuners och

landstings kostnader för viss mervärdesskatt (dnr Fi2004/4921). Prome-

morians förslag innebär att flera bestämmelser i lagen (1995:1518) om

mervärdesskattekonton för kommuner och landsting måste upphävas el-

ler ändras och att en ny bestämmelse tillkommer. Därutöver måste lagens

rubrik bytas ut. Mot denna bakgrund och då dessutom flera paragrafer i

lagen tidigare upphävts föreslås i promemorian att lagen om mervärdes-

skattekonton för kommuner och landsting upphävs och ersätts med en ny

lag. Promemorians lagförslag redovisas i bilaga 3 .

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan-

serna redovisas i bilaga 4 . En remissammanställning finns tillgänglig i

Finansdepartementet (dnr Fi2004/4921).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 25 augusti 2005 att inhämta Lagrådets yttrande

över de förslag till ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekono-

misk utjämning, lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner

för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk-

tionshindrade och lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner

för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk-

tionshindrade som finns i bilaga 5 . Lagrådets yttrande återfinns i bilaga

6 . Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.

Även övriga lagförslag i propositionen tillhör det område som normalt

bör granskas av Lagrådet. Regeringen har emellertid inte inhämtat Lag-

rådets yttrande över lagförslagen eftersom dessa är av sådan enkel be-

skaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Härvid har be-

aktats att förslaget till lag om ersättning för viss mervärdesskatt för

kommuner och landsting har sin direkta motsvarighet i den nu gällande

lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och lands-

ting, som den nya lagen avses ersätta, samt att lagen om mervärdesskat-

tekonton för kommuner och landsting har granskats av Lagrådet. Beträf-

fande förslaget till ändring i 8 § andra stycket lagen (2004:773) om

kommunalekonomisk utjämning har en motsvarande bestämmelse i la-

gen, rörande kommuner, redan varit föremål för Lagrådets granskning.

De föreslagna ändringarna i mervärdesskattelagen (1994:200) och skat-

tebetalningslagen (1997:483) utgör endast följdändringar.

15

4

Ändrade bestämmelser om överklagande av Prop. 2005/06:7

beslut i de kommunala utjämningssystemen

4.1

Bakgrund

Det nuvarande systemet för kommunalekonomisk utjämning för kommu- ner och landsting infördes den 1 januari 2005. De övergripande bestäm- melserna om systemet har samlats i lagen (2004:773) om kommunaleko- nomisk utjämning (utjämningslagen). Systemet består av en inkomstut- jämning (47 §§) och en utjämning för strukturellt betingade kostnads- skillnader (810 §§). För att mildra effekterna av de förändringar i stats- bidrags- och utjämningssystemet som genomfördes har även ett struktur- bidrag införts vid sidan av det ordinarie utjämningssystemet (1112 §§). Till detta kommer särskilda införandebidrag för åren 20052010 för att underlätta anpassningen till det nya utjämningssystemet (1314 §§) samt regleringsavgifter och regleringsbidrag för ekonomiska regleringar mel- lan staten och kommunsektorn och för att kunna upprätthålla de fastställ- da utjämningsnivåerna i inkomstutjämningen (1516 §§). Ett system för kostnadsutjämning med avseende på skillnader i kom- munernas kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) infördes den 1 mars 2004. Sy- stemet, som i huvudsak regleras i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS-utjämningslagarna), är skilt från syste- met för kommunalekonomisk utjämning för kommuner och landsting. Systemet bygger på att en standardkostnad per invånare för verksamhet enligt LSS beräknas för varje kommun som sedan jämförs med den ge- nomsnittliga standardkostnaden per invånare i landet. Beroende på hur den enskilda kommunens standardkostnad avviker från den för landet genomsnittliga standardkostnaden per invånare lämnas ett bidrag från staten eller betalas en avgift till staten (23 §§). Särskilda införanderegler tillämpas under åren 20042008.

Beräkningen av bidragen och avgifterna görs så att systemen blir stats- finansiellt neutrala. Har en kommun eller ett landsting, på grund av felaktigheter i beräk- ningarna, tilldelats ett för litet bidrag eller en för stor avgift i något av utjämningssystemen medför det att övriga kommuner respektive lands- ting fått för stora bidrag eller för låga avgifter i förhållande till om beräk- ningarna varit riktiga från början. En korrigering av felaktigheter i ut- jämningssystemet får alltså ekonomiska konsekvenser för alla andra kommuner respektive landsting. I enlighet med gällande principer om förvaltningsbesluts rättskraft kan dock rättelse av fel för samtliga berörda kommuner och landsting endast ske innan besluten om bidragens och avgifternas storlek har expedierats. För att öka möjligheterna att rätta fel som uppkommer gäller för båda systemen en beslutsordning med preliminära och slutliga beslut om bi- 16 drag och avgifter. Enligt 18 § utjämningslagen samt 5 § LSS- Prop. 2005/06:7 utjämningslagarna skall Skatteverket senast den 20 januari under utjäm- ningsåret fatta ett preliminärt beslut om bidrag respektive avgifter. Efter att Skatteverket har skickat ut det preliminära beslutet har kommuner och landsting möjlighet att till och med den 15 februari påtala om ett fel upp- kommit i underlaget till beslutet. Senast den 15 april fastställer Skatte- verket bidragens och avgifternas storlek. I sammanhanget kan även framhållas att kommuner och landsting redan under hösten senast den 1 oktober året före utjämningsåret får uppgifter från Statistiska central- byrån om preliminära bidrag och avgifter (8 § förordningen [2004:9] om utjämningsbidrag till och utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen [1993:387] om stöd och service till vissa funktionshindrade [LSS-utjämningsförordningen] och 29 § förordningen [2004:881] om kommunalekonomisk utjämning [utjämningsförordningen]). Skatteverkets beslut får överklagas hos regeringen (20 § utjäm- ningslagen och 7 § LSS-utjämningslagarna). Beslutsordningen för fast- ställandet av bidrag och avgifter innebär inte någon inskränkning när det gäller rätten för en kommun eller ett landsting att till stöd för ett överkla- gande åberopa fel och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga be- slut om bidrag och avgifter. Detta leder till svårigheter att finansiera kor- rigeringar eftersom fel i princip endast kan rättas till fördel för en kom- mun eller ett landsting. Frågan om hur fel i underlaget för beslut om bidrag och avgifter i de kommunala utjämningssystemen bör hanteras har aktualiserats genom att felaktigheter i underlaget påtalats efter det att Skatteverket fastställt bi- drag och avgifter i 2004 respektive 2005 års kostnadsutjämning för verk- samhet enligt LSS.

4.2

Förslag till inskränkning av möjligheterna att beakta fel och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga beslut

Regeringens förslag : Vid prövningen av Skatteverkets slutliga beslut om bidrag och avgifter enligt lagen (2004:773) om kommunalekono- misk utjämning får regeringen, bara om det finns synnerliga skäl för det, beakta sådana fel och brister i underlaget för beslutet som inte på- talats hos Skatteverket senast den 15 februari under utjämningsåret. Detsamma skall gälla vid prövningen av Skatteverkets slutliga be- slut om avgifter enligt lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och bidrag enligt lagen (2003:887) om ut- jämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

Promemorian förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Promemorians förslag till förbud för en kommun eller ett landsting att åberopa nya fel och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga beslut har dock nu formulerats om till en handlingsregel för regeringen. 17

Remissinstanserna : En majoritet av remissinstanserna, ca två tredje- Prop. 2005/06:7

delar, tillstyrker förslaget eller saknar erinran mot det. Kammarrätten i

Stockholm anför att det är en lovvärd ambition att omständigheter som

skall påverka en myndighets beslut skall åberopas så tidigt som möjligt.

Essunga kommun anför att de striktare regler som föreslås är en förut-

sättning för att systemet skall fungera som det är tänkt. Enligt kommunen

vore det dock rimligt om kommunerna får tid på sig fram till den 15 mars

att påtala eventuella fel och brister i underlaget för Skatteverkets preli-

minära beslut eftersom de återstående utredningar som kan behövas gö-

ras lär bli mer komplicerade och omfattande i framtiden. Ljusdals kom-

mun tycker att det är bra om det slutliga beslutet från Skatteverket inte

kan överklagas eftersom överklaganden och omräkningar ger en tidsmäs-

sig fördröjning och en osäkerhet i siffrorna i budgetarbetet men framhål-

ler att en kommun måste ges tillfälle att yttra sig om preliminära uppgif-

ter korrigeras av Skatteverket. Sölvesborgs kommun påpekar att den möj-

lighet som dagens regler ger att även överklaga Skatteverkets slutliga

beslut innebär en risk att allt fler kommuner väntar med att kontrollera

underlaget vilket får till följd att korrigeringar i utjämningssystemen görs

mycket sent i den kommunala budgetprocessen. Statistiska centralbyrån

(SCB) anser att fel och brister i underlag från kommunernas och lands-

tingens egen rapportering inte skall vara tillräckliga skäl till undantag. Då

kommuner och landsting haft ett flertal tillfällen att upptäcka felaktighe-

ter i det inrapporterade underlag som ligger till grund för den egna kom-

munens eller landstingets utfall anser SCB att sådana fel och brister inte

kan anses utgöra synnerliga skäl att ändra Skatteverkets slutliga beslut.

Riksdagens ombudsmän (JO) avstyrker förslaget och anför att svårig-

heter att finansiera följderna av ett ändrat beslut inte är sett för sig ett

godtagbart skäl för att begränsa en parts möjligheter att åberopa nya om-

ständigheter vid ett överklagande. Frågan är också enligt JO om det är

rimligt att begära av kommunerna att de skall kunna hitta och påpeka alla

fel i underlaget under den tid som står till buds för anmärkningar mot

Skatteverkets beräkningar. Att inte kunna få fel i underlaget, vilka har

upptäckts på ett senare stadium, prövade skulle kunna leda till stötande

resultat. Enligt Statskontorets mening kräver rättssäkerheten att en kom-

mun skall kunna överklaga ett felaktigt beslut och därvid fritt kunna an-

föra de skäl som kommunen har för sitt överklagande. Även Sveriges

Kommuner och Landsting ( Svenska Kommunförbundet och Landstings-

förbundet i samverkan) avstyrker förslaget. Enligt förbunden kan finansi-

eringen av ett korrigerat beslut ske via efterföljande års statsbudget. För-

bunden tror vidare inte att systemets trovärdighet minskar om rätten till

överklagande finns kvar snarare tvärtom. Dessutom måste enligt för-

bunden den enskilda kommunen eller landstinget i brist på kunskap och

tid kunna lita på att offentlig statistik är kvalitetsgranskad. Förbunden

framför också att om det visar sig att viss statistik rapporterats felaktigt

på grund av otydliga anvisningar från en myndighet måste den enskilda

kommunen eller landstinget även fortsättningsvis ha möjlighet att få till

stånd en rättning även efter Skatteverkets slutliga beslut. Att det skulle

vara tillåtet att åberopa fel och brister i underlaget för Skatteverkets slut-

liga beslut endast om det finns synnerliga skäl innebär en mycket stark

begränsning av rätten till överklagande. Dessutom blir tillämpningen av

regeln svår att förutse eftersom det inte i förslaget har angetts vilka skäl

18

som kan bli aktuella. Liknande synpunkter har framförts av Flens kom- Prop. 2005/06:7

mun , Jönköpings kommun , Mjölby kommun och Stockholms läns lands-

ting . Arboga kommun anser att eftersom Skatteverket kan begära in nya

uppgifter gällande LSS-utjämningen under tiden mellan det preliminära

och det slutliga beslutet måste det finnas en möjlighet att överklaga det

slutliga beslutet. Göteborgs kommun anför att det är viktigt för tilltron

till systemen att den nuvarande rätten att överklaga finns kvar.

Skälen för regeringens förslag : En beslutsordning med preliminära

och slutliga beslut om bidrag och avgifter infördes i det statsbidrags- och

utjämningssystem som föregick det nuvarande systemet för kommunal-

ekonomisk utjämning för kommuner och landsting. Skälet för detta var

främst att det inte ansågs tillfredsställande att möjligheterna att rätta fel

som kunde uppkomma var så begränsade. Förslaget till en ny beslutsord-

ning med en relativt kort tid mellan det preliminära och slutliga beslutet

ansågs vidare böra vara ett incitament för samtliga inblandade att kon-

trollera alla belopp inför det slutliga beslutet (prop. 1997/98:1 utg.omr.

25 avsnitt 3.4.1.4). Som redovisats ovan gäller i dag en beslutsordning

med preliminära och slutliga beslut för såväl det ordinarie systemet för

kommunalekonomisk utjämning som kostnadsutjämningssystemet för

verksamhet enligt LSS.

Ordningen med preliminära och slutliga beslut kan i och för sig antas

utgöra ett incitament för kommuner och landsting att kontrollera alla be-

lopp inför det slutliga beslutet. Ordningen innebär emellertid inte någon

inskränkning när det gäller rätten för en kommun eller ett landsting att,

först i samband med ett överklagande till regeringen, göra gällande fel

och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga beslut om bidrag och

avgifter. Så har också skett efter det att Skatteverket fastställt bidrag och

avgifter i 2004 respektive 2005 års kostnadsutjämning för verksamhet

enligt LSS. I samband med ett överklagande kan enligt principer om

förvaltningsbesluts rättskraft bara den klagande kommunens respektive

det klagande landstingets beslut prövas. Eftersom uppkomna fel endast

kan rättas till förmån för en kommun eller ett landsting uppkommer svå-

righeter att finansiera en korrigering av beslutet då medel på det för än-

damålet upptagna anslaget redan har förbrukats.

Ett verksamt sätt att komma till rätta med angivna problem är att införa

ett förbud för regeringen att beakta sådana fel och brister i underlaget för

Skatteverkets slutliga beslut som en kommun respektive ett landsting gör

gällande först efter den 15 februari under utjämningsåret. Syftet med en

sådan regel är att kommunerna och landstingen senast i samband med

Skatteverkets preliminära beslut om bidrag och avgifter skall kontrollera

de uppgifter som utgör underlag för beräkningarna. En sådan regel inne-

bär inte någon större olägenhet för kommunerna och landstingen, utan

medför endast att de måste lägga ned omsorg för att kontrollera de upp-

gifter som utgör underlag för Skatteverkets preliminära beslut. För att

eliminera risken att det uppkommer stötande resultat bör emellertid un-

dantag från förbudet kunna medges om det finns synnerliga skäl.

JO har framfört att svårigheterna att finansiera följderna av ett ändrat

beslut inte är ett godtagbart skäl för att begränsa en kommuns eller ett

landstings möjligheter att åberopa nya omständigheter vid ett överkla-

gande. Enligt regeringens mening är det emellertid av vikt att allt rele-

vant material kommer fram hos Skatteverket, i synnerhet som anslaget

19

därefter i sin helhet förbrukas. Det är där prövningens tyngdpunkt skall Prop. 2005/06:7 ligga. I de fall Skatteverkets slutliga beslut överklagas bör regeringens prövning i princip vara en överprövning på grundval av det material som har prövats av Skatteverket. Det är vidare så att de begränsningar som föreslås endast rör frågan om möjligheten att beakta felaktigheter i det underlag som ligger till grund för Skatteverkets beslut. Även om över- prövningsförfarandet begränsas hos regeringen får högt ställda krav på rättssäkerhet i systemen anses vara tillgodosedda när det gäller möjlighe- ten att beakta felaktigheter i sådana fall. Som SCB framhållit ges nämli- gen kommuner och landsting ett flertal tillfällen att upptäcka och påtala felaktigheter i det underlag som ligger till grund för utfallet. Således lämnar SCB enligt 8 § LSS-utjämningsförordningen och 29 § utjäm- ningsförordningen redan senast den 1 oktober året före utjämningsåret uppgifter till varje kommun och landsting om preliminära bidrag och avgifter i båda utjämningssystemen. Med några få undantag är underla- gen för beräkningarna identiska med dem som används för Skatteverkets preliminära beräkningar i januari. När det gäller fel och brister i underlag från kommunernas och landstingens egen rapportering tillkommer dess- utom att fel kan upptäckas i samband med att uppgifterna inrapporteras samt att det finns en skyldighet att påtala felaktigheter i samband med återrapportering från SCB. Beträffande återrapporteringen av verksam- hetsstatistiken för verksamhet enligt LSS till kommunerna gäller vidare att socialchefen skall godkänna de lämnade uppgifterna. Efter att Skatte- verket senast den 20 januari under utjämningsåret beslutat om preliminä- ra bidrag och avgifter har kommuner och landsting möjlighet att till och med den 15 februari påtala om ett fel uppkommit i underlaget för beslu- tet. Flera remissinstanser har gjort gällande att den tid som står till buds för att påtala eventuella fel och brister i underlaget för Skatteverkets preli- minära beslut är kort. Av ovan redovisade möjligheter att rätta fel fram- går emellertid att den tid som står till buds för att granska beräkningarna i praktiken är väl tilltagen. Mot angiven bakgrund torde risken för att icke önskvärda effekter uppstår, som kan medföra att systemets trovärdighet minskar och syfte går förlorat, vara obetydlig. Förslaget föranleder att det införs ett andra stycke i 20 § utjämningsla- gen och i 7 § LSS-utjämningslagarna.

5

Komplettering av systemet för kommunal- ekonomisk utjämning

5.1 Bakgrund

Som redovisats i avsnitt 4.1 infördes systemet för kommunalekonomisk

utjämning för kommuner och landsting den 1 januari 2005 (prop.

2003/04:155, bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13). Målet med utjäm-

ningen är att ge samtliga kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska

förutsättningar att ge sina invånare service trots skillnader i beskattnings-

20

bara inkomster och i strukturella förutsättningar. Systemet regleras i hu- Prop. 2005/06:7 vudsak i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Närmare föreskrifter om beräkning av bidrag och avgifter enligt lagen finns i för- ordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Samtliga kommuner och landsting omfattas av systemet. Till grund för dagens system låg förslag från en parlamentarisk kom- mitté, Utjämningskommittén, som tillkallades i september 2001 med uppgift att utreda vissa frågor beträffande det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet samt vid behov föreslå förändringar (dir. 2001:73). Uppdraget var bl.a. att analysera och lämna förslag till hur kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning kan ges lik- värdiga förutsättningar att tillhandahålla vård, omsorg och utbildning. I betänkandet Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn (SOU 2003:88) föreslogs ett nytt system för inkomstutjämning och för- ändringar i systemet för kostnadsutjämning för kommuner och för lands- ting. Såväl den tidigare som den nu införda kostnadsutjämningen är upp- byggd av ett antal delmodeller, där de strukturella kostnadsskillnaderna för varje delmodell beräknas med hjälp av faktorer som skall spegla de strukturella behovs- och kostnadsskillnaderna för en viss kommunal verksamhet. Betänkandet blev föremål för en bred remissbehandling. Efter att Lag- rådets yttrande inhämtats överlämnade regeringen propositionen Änd- ringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155) till riks- dagen under våren 2004. Riksdagen beslutade att godkänna regeringens förslag till ändringar i det kommunala utjämningssystemet (bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13). I det nya systemets kostnadsutjämning ges kompensation till kommu- ner som under en följd av år haft positiva eller negativa befolkningsför- ändringar av större omfattning. Såväl Utjämningskommittén som reger- ingen föreslog att den del av kompensationen för befolkningsförändring- ar som beror på eftersläpande intäkter vid snabb folkmängdsökning även skulle gälla för landsting. I kommitténs författningsförslag och i reger- ingens förslag till lagtext i propositionen anges dock endast att en stan- dardkostnad för befolkningsförändringar skall beräknas för kommuner. I lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning saknas därför en regel med innebörd att en standardkostnad för befolkningsförändringar skall beräknas även för landsting. År 2005 är det 9 kommuner som får en sammantagen kompensation på ca 45 miljoner kronor för dessa eftersläpningseffekter. Tillämpas samma kriterier för landstingen som för kommunerna skulle emellertid inget landsting ha erhållit någon sådan kompensation för 2005.

5.2

Förslag till kompensation för landsting med kraftig

befolkningsökning

Regeringens förslag : En delmodell avseende befolkningsförändringar

skall införas i nuvarande kostnadsutjämning för landsting.

Regeringens bedömning: De landsting som de senaste åren haft en

kraftig ökning av folkmängden bör kompenseras för den eftersläpning

av intäkter som förekommer i utjämningssystemet.

21

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig i frå- gan tillstyrker i princip att kostnadsutjämningen för landsting komplette- ras med en kompensation för eftersläpning på grund av kraftig befolk- ningstillväxt. Sveriges Kommuner och Landsting har emellertid inte fun- nit någon motivering till att landstingen skall ha samma gränsvärden som modellen avseende kommunerna och menar att införandet av en kompen- sation bör vila till dess ytterligare underlag finns framtaget. Stockholms läns landsting anser att regeringens förslag till nivå för att kompensation skall utgå är för hög. Det är landstingets bedömning att regeringen bör utreda möjligheterna för framtagandet av en modell för att empiriskt sä- kerställa sambandet mellan kostnader och befolkningsökningar. Att inom ramen för kostnadsutjämningen införa en komponent för att fånga be- folkningsökningar är bra men kräver samtidigt ytterligare överväganden för att bättre säkerställa de faktiska strukturella merkostnaderna som föl- jer av befolkningsökning. Västernorrlands läns landsting anser att även kompensation till följd av negativ befolkningsförändring skall införas eftersom det i många fall kan vara ytterst svårt att minska kostnaderna i snabb takt.

Skälen för regeringen förslag och bedömning : Utjämningskommit- tén föreslog att kommuner och landsting som under en längre period haft en kraftig ökning av folkmängden skulle kompenseras för den eftersläp- ning av intäkterna som förekommer i utjämningssystemet. Kommuners och landstings intäkter i form av skatteintäkter, inkomst- utjämning samt generellt statsbidrag beräknades till och med 2004 utifrån antalet invånare den 1 november året före utjämningsåret. Om folkmäng- den ökade under utjämningsåret fick kommunen respektive landstinget inga ytterligare intäkter. Samtidigt fick kommunen/landstinget kostnader för den under året tillkommande befolkningen. För kommuner och lands- ting som kontinuerligt växte var det inte frågan om något tillfälligt likvi- ditetsproblem utan ett konstant bortfall av intäkter. Snabbväxande kom- muner och landsting fick därigenom sämre förutsättningar än andra på grund av den eftersläpning av intäkterna som fanns i systemet. Genom den nya lagen och förordningen, lagen (2004:773) om kom- munalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommu- nalekonomisk utjämning, får de kommuner som har haft en snabb tillväxt under en följd av år kompensation för den eftersläpning av intäkterna som förekommer i systemet. Endast de kommuner som under de senaste fem åren haft en genomsnittlig årlig folkmängdstillväxt på minst 1,2 pro- cent kommer emellertid i fråga. Kommittén föreslog att det skulle ske en avstämning av folkmängden vid halvårsskiftet under utjämningsåret och att, om kommunens folk- mängd den 30 juni utjämningsåret ökat med mer än 0,8 procent sedan den 1 november året före utjämningsåret, kommunen borde få de intäkter det överskjutande antalet personer skulle ha genererat i form av skattein- täkter och utjämningsbidrag. Från flera högskole- och universitetskommuner framfördes under det remissförfarande som föregick den nya lagstiftningen synpunkter på att den tidsperiod som föreslagits ligga till grund för kompensation av efter- Prop. 2005/06:7 22 släpningseffekter inte var anpassad efter när under året befolkningsför- ändringarna inträffar. När beräkningarna för utjämningssystemet sker i januari utjämnings- året används antalet invånare den 1 november året före utjämningsåret. Regeringen fann därför, till skillnad från kommittén, att mätperioden bör löpa från och med den 1 november två år före utjämningsåret till och med den 1 november året före utjämningsåret och att en kompensation skall utgå om folkmängden ökat med mer än 1,2 procent. Regeringen ansåg dock att de tidpunkter och procenttal som kommittén föreslagit borde användas vid de preliminära beräkningarna som sker i oktober året före utjämningsåret. Såväl Utjämningskommittén som regeringen föreslog att denna kom- pensation även skulle gälla för landsting (SOU 2003:88 s. 142 och prop. 2003/04:155 s. 42). Ingen av remissinstanserna framförde någon erinran mot denna del av förslaget. Av förbiseende kom emellertid varken kom- mitténs författningsförslag eller regeringens förslag till lagtext i proposi- tionen att ange att en standardkostnad för befolkningsförändringar skall beräknas även för landsting. En regel med sådan innebörd saknas därför i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Sveriges Kommuner och Landsting anser att införandet av en kompen- sation för landsting med kraftig befolkningsökning bör vila tills ytterliga- re underlag för valet av gränsvärde finns framtaget. Stockholms läns landsting anser att den föreslagna nivån för att kompensation skall utgå är för hög. Som anförts i det föregående har såväl Utjämningskommittén som regeringen tidigare ansett att samma gränsvärde för kompensation för eftersläpningseffekter bör gälla för landsting som för kommuner. Vid samma befolkningstillväxt är eftersläpningseffekten i kronor per invånare betydligt lägre för landstingen än för kommunerna. Regeringen anser således att det saknas skäl för att föreslå ett lägre gränsvärde för lands- tingen än för kommunerna. Västernorrlands läns landsting har framfört att även en kompensation till följd av en negativ befolkningsförändring bör införas. Utjämnings- kommittén och regeringen har tidigare funnit att problemet med mins- kande befolkning är betydligt mindre för landstingen än för kommunerna (SOU 2003:88 s. 150152 och prop. 2003/04:155 s. 44). Regeringen an- ser alltjämt att de merkostnader som förekommer till följd av en minsk- ning av folkmängden är av betydligt mindre storlek per invånare för landstingen än för kommunerna och därför bör kunna hanteras inom ra- men för de intäkter som erhålls inom utjämningssystemet. Det föreslås mot denna bakgrund att en regel som anger att en stan- dardkostnad för befolkningsförändringar skall beräknas för landsting införs (se 8 § andra stycket förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning). En sådan regel i lagen samt en ändring av förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning innebär att möjligheter ges för landsting med kraftig befolk- ningsökning att erhålla kompensation för eftersläpning av intäkter. En sådan kompensation utgår till nio kommuner för 2005. Med hänsyn till de senaste årens folkmängdsutveckling i landstingen är det emellertid osannolikt att kompensation utgår till något landsting under de närmaste åren. Prop. 2005/06:7 23 6 Förändringar av reglerna om ersättning för Prop. 2005/06:7 kommuners och landstings kostnader för viss mervärdesskatt

6.1

Bakgrund

Det s.k. kommunkontosystemet regleras i lagen (1995:1518) om mervär- desskattekonton för kommuner och landsting. Det är ett kompensations- system för kommuners, landstings och kommunalförbunds ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Även den mervärdesskatt som är hänförlig till en kommuns eller ett landstings egen verksamhet eller myndighetsutövning kan komma i fråga (5 §). Kommuner och landsting har även rätt att från systemet få kompensation (bidrag) för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av viss verksamhet som inte med- för skattskyldighet för mervärdesskatt (7 §). Under 19962002 betalade kommuner och landsting avgift (tillskott) till systemet för att täcka uttagen. Den 1 januari 2003 förändrades syste- met (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Efter förändringen sker uttagen från systemet över statsbudgeten. Avgiften har avskaffats och det generella statsbidraget till kommuner och landsting har sänkts i motsvarande grad (a. prop. s. 20 f.). Utgångspunkten i det nuvarande systemet är alltså att kommuner och landsting skall bära kostnaden för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Deras situation kan därmed anses jämförbar med situationen för privata aktörer som bedriver icke skattepliktig verksamhet. För att denna princip inte skall urholkas i takt med att kostnaderna ökar, måste utvecklingen av ersättningarna vägas in som en faktor i samband med den årliga bedömningen av nivån på statsbidragen till kommuner och landsting. Konkurrensneutraliteten bör därmed inte påverkas.

6.2

De s.k. kommun- och landstingskontona hos Riks- gäldskontoret avskaffas

Regeringens förslag : De konton hos Riksgäldskontoret från vilka er- sättning utbetalas till kommuner, landsting och kommunalförbund för ingående mervärdesskatt som inte får dras av enligt mervärdesskatte- lagen (1994:200), avskaffas.

Promemorian förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ekonomistyrningsverket instämmer i förslaget att kontona bör avskaffas. Riksgäldskontoret tar upp frågan om hanteringen av de negativa saldon som för närvarande finns på berörda konton och har i övrigt inga synpunkter på det remitterade förslaget. Skatteverket tillstyrker i allt väsentligt förslagen i promemorian, men anser att ett för- tydligande av bestämmelserna om lagens ikraftträdande är nödvändigt, så 24 att de räntebärande kontona hos Riksgäldskontoret kan avskaffas den Prop. 2005/06:7 1 januari 2006. Sveriges Kommuner och Landsting tillstyrker de föränd- ringar som föreslås i promemorian, men anser att en särskild övergångs- ordning av formella skäl måste införas som medför att omprövningar som avser tiden före ikraftträdandet av den nya lagen inte skall rättas mot kontona hos Riksgäldskontoret. Skälen för regeringens förslag : En ny inkomsttitel, 1512 Kompensa- tion för mervärdesskatt till kommuner och landsting , infördes 2003 på statsbudgeten. På inkomsttiteln redovisas ersättningen till kommuner, landsting och kommunalförbund. De räntebärande konton för kommuner respektive landsting hos Riksgäldskontoret från vilka kommuner och landsting, efter ansökan, har rätt till ersättning för ingående mervärdes- skatt som inte får dras av i det ordinarie mervärdesystemet, finns samti- digt kvar.

Med anledning av dessa förändringar gav regeringen i december 2002 Riksgäldskontoret i uppdrag att inrätta två nya räntebärande konton för utbetalning av ersättning, med obegränsad kredit och med en räntesats på noll procent (dnr Fi2002/4769). Syftet var att kunna särskilja ersättningar enligt de nya reglerna från de ersättningar som avser tiden före 2003. Samtidigt gav regeringen Skatteverket i uppdrag att, avseende ersätt- ning till kommuner och landsting för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m., från och med 2003 avräkna inkomstundertitlarna 1512 01 och 1512 02, som inkomsttiteln 1512 är indelad i, med utbetal- ningar av sådana ersättningar, ombesörja utbetalningar av ersättningarna samt månadsvis täcka uppkomna underskott på ovan angivna konton med medel från statsverkets checkräkning (dnr Fi2002/4770). De räntebärande kontona hos Riksgäldskontoret behövs emellertid inte längre för att hantera utbetalningarna av ersättningar till kommuner och landsting för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Som fram- går ovan blir hanteringen onödigt komplicerad och har även medfört ett visst merarbete för berörda myndigheter. Kontona fyller inte heller någon annan funktion och bör därför avskaffas. Utbetalningarna av ersättningar bör i stället avräknas direkt mot en inkomsttitel på statsbudgeten. Det kommer även fortsättningsvis vara möjligt att utläsa hur stora belopp som utbetalas till berörda aktörer. De föreslagna förändringarna påverkar inte kommunernas och lands- tingens ansökningsförfarande eller möjligheter att erhålla kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet m.m. Mervärdesskatteintäkterna och därmed avgiften till EU påverkas inte heller med det nya systemet som infördes 2003. Redovisningen till EU av mervärdesskatteintäkterna inkluderar nettointäkterna från mervärdes- skattesystemet före det belopp som kommunerna m.fl. lyfter. I det remitterade lagförslaget angavs att lagen (1995:1518) om mervär- desskattekonton för kommuner och landsting skall tillämpas i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006. Det inne- bär att kontona skulle behöva finnas kvar åtminstone till utgången av 2008 eftersom det finns möjlighet att begära omprövning av ett beslut senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen av- ser. Att då skilja på utbetalningar avseende tiden före 2006 som skall betalas via kontona hos Riksgäldskontoret och utbetalningar som direkt skall belasta en inkomsttitel och därmed statsverkets checkräkning skulle 25 enligt Skatteverket öka det administrativa arbetet. Någon förenkling skul- Prop. 2005/06:7 le inte uppkomma förrän tidigast under 2009. Regeringen delar Skatte- verkets bedömning att de räntebärande kontona hos Riksgäldskontoret bör avskaffas den 1 januari 2006 och att bestämmelserna om den före- slagna lagens ikraftträdande bör förtydligas i enlighet med detta. Skatte- verket har under hand meddelat att verket kan särredovisa enligt vilken lag ut- eller inbetalningar görs. Sveriges Kommuner och Landsting föreslår att det i 5 § andra stycket den föreslagna lagen bör läggas till att ersättning också skall utgå till samordningsförbund som är bildade enligt lagen (2003:1210) om finan- siell samordning av rehabiliteringsinsatser. Finansiell samordning kan ske frivilligt mellan Försäkringskassan, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Ersättning utgår redan till sådana beställar- förbund som avses i lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Sådan försöksverksamhet kan bedrivas av Försäkringskas- san, ett landsting och en eller flera kommuner inom samma landsting. Därmed bör även samordningsförbund som är bildade enligt lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser kunna ansöka om ersätt- ning för ingående mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) som inte får dras av enligt den lagen. En bestämmelse om detta föreslås införas i 5 §. I det remitterade lagförslaget anges i 5 § andra stycket 3 att ersättning även kan utges till ett samverkansorgan enligt lagen (2002:34) om sam- verkansorgan i länen. Detta är, vilket Sveriges Kommuner och Landsting påpekat, obehövligt, eftersom dessa utgörs av ett kommunalförbund eller Gotlands kommun. Sveriges Kommuner och Landsting föreslår härutöver vissa komplette- rande tillägg eller förtydliganden samt att de administrativa reglerna om omprövning anpassas till regeringens handlingsprogram för minskad ad- ministration för företagare m.m. Regeringen anser dock inte att det finns anledning att nu föreslå några sådana förändringar. Riksgäldskontoret förutsätter att de negativa saldon som för närvaran- de finns på berörda konton slutregleras i enlighet med lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Förslag rörande en sådan slutreglering lämnas på tilläggsbudget för 2005 i budgetpropositionen för 2006 (se finansplan m.m. avsnitt 8.2.20).

6.3

Elektroniska ansökningar om ersättning och årsupp-

gifter

Regeringens förslag : Regeringen eller den myndighet regeringen be-

stämmer får föreskriva eller i enskilda fall medge att ansökan om er-

sättning samt årsuppgift får lämnas i form av ett elektroniskt doku-

ment. I så fall får krav på underskrift uppfyllas med elektroniska me-

del.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har lämnat synpunk-

ter på promemorians förslag i denna del.

26

Skälen för regeringens förslag : Utvecklingstendensen är att förvalt- Prop. 2005/06:7 ningen strävar efter att hålla dokumenten digitala. Handlingar förvaras och arkiveras i sin elektroniska form och finns i pappersform bara hos mottagaren. Även hos Skatteverket är handläggningen till stora delar elektronisk. Vissa deklarationer får också ges in i elektronisk form (se 10 kap. 26 § skattebetalningslagen [1997:483] och 4 kap. 4 § lagen [2001:1227] om självdeklarationer och kontrolluppgifter). Efter mönster av nämnda lagar och mot bakgrund av förvaltningens strävan att författ- ningar i så stor utsträckning som möjligt skall vara teknikneutrala bör motsvarande reglering införas i den föreslagna nya lagen (se 9 § förslaget till lag om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och lands- ting). 7 Ikraftträdande m.m.

Regeringens förslag : Lagändringarna skall träda i kraft den 1 januari 2006.

Promemoriornas förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte lämnat synpunkter i denna del.

Skälen för regeringens förslag : De föreslagna ändringarna är ange- lägna. De bör därför träda i kraft vid närmaste helårsskifte. De överklaganden som har varit anhängiggjorda i de kommunala ut- jämningssystemen avseende utjämningsåret 2005 har avgjorts av reger- ingen. Några särskilda övergångsbestämmelser behöver därför inte infö- ras i lagarna om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning, lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade och lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. 8 Ekonomiska konsekvenser Förslaget till inskränkning av möjligheterna att beakta fel och brister i underlaget för Skatteverkets slutliga beslut syftar till att utgöra en stark drivkraft för samtliga berörda aktörer att kontrollera underlaget för Skat- teverkets preliminära beslut om bidrag och avgifter. Därigenom bör ris- ken för att fel skall uppkomma i systemet minska. Denna omständighet i förening med själva förbudet att beakta nya fel och brister i underlaget för det slutliga beslutet leder till att risken för att regeringen måste ändra Skatteverkets beslut varvid finansieringsproblem uppstår minimeras. Förslagen i propositionen väntas inte i övrigt få några ekonomiska konsekvenser för det allmänna eller enskilda. 27

9

Författningskommentarer

Prop. 2005/06:7

9.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning

8 § I andra stycket har införts ett nytt kostnadsslag i kostnadsutjämningen för landsting. Bakgrunden och syftet med bestämmelsen framgår av avsnitt 5. 20 § I paragrafen har införts ett nytt andra stycke med föreskriften att, vid prövningen av Skatteverkets beslut om bidrag och avgifter enligt 18 § tredje stycket, sådana fel och brister i underlaget för beslutet som inte påtalats senast vid den tidpunkt som anges i 18 § andra stycket får beak- tas endast om det finns synnerliga skäl. Ändringen har kommenterats i avsnitt 4. Syftet med den nya regeln är att kommunerna och landstingen senast i samband med Skatteverkets preliminära beslut om bidrag och avgifter skall kontrollera de uppgifter som utgör underlag för beräkningarna. Som har anförts i avsnitt 4 är syftet med möjligheten till undantag från huvudregeln vid synnerliga skäl att undvika att det uppkommer stötande resultat. Regeringen bör därför använda möjligheten att medge undantag från huvudregeln endast om alldeles speciella skäl föranleder därtill. Fel och brister i underlaget som beror på kommunernas eller landstingens egen rapportering av uppgifter bör i princip inte innebära att synnerliga skäl skall anses föreligga. Dock bör självfallet undantag kunna medges exempelvis om det visar sig att uppgifter rapporterats felaktigt på grund av otydliga riktlinjer från en myndighet. Ett skäl att medge undantag kan även vara att uppgifter som visar sig vara felaktiga begärts in på ett sent stadium.

9.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade

7 § I paragrafen har införts ett andra stycke med föreskriften att, vid pröv- ningen av Skatteverkets beslut om avgifter enligt 5 § tredje stycket, så- dana fel och brister i underlaget för beslutet som inte påtalats av klagan- den senast vid den tidpunkt som anges i 5 § andra stycket får beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Ändringen har kommenterats i avsnitt 4. Föreskriften motsvarar den nya föreskriften i 20 § andra stycket lagen (2004:773) om kommunal- ekonomisk utjämning. 28 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:887) om Prop. 2005/06:7 utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade 7 § I paragrafen har införts ett andra stycke som motsvarar 7 § andra stycket förslaget till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

9.4

Förslaget till lag om ersättning för viss mervärdes- skatt för kommuner och landsting

1 § Bestämmelsen är ny och anger lagens tillämpningsområde. 2 § Bestämmelsen överensstämmer i huvudsak med 5 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. I bestämmelsen har dock syftningar på de konton för mervärdesskatt hos Riksgäldskonto- ret som föreslås avskaffas utgått. 3 och 4 §§ Bestämmelserna överensstämmer med 5 a och 6 §§ lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. 5 § Bestämmelsen överensstämmer i huvudsak med 7 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. På motsvarande sätt som i 2 § har orden från kontona utmönstrats. Ändringen i andra stycket 3 föranleds av att den försökslagstiftning som avses i lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med regionför- bund i Kalmar län och Skåne län upphörde den 1 januari 2003. I stället har lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsat- ser tillkommit.

68 §§ Bestämmelserna överensstämmer i huvudsak med motsvarande bestäm- melser i 810 §§ lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. 9 § Bestämmelsen är utformad efter mönster av 10 kap. 26 § skattebetal- ningslagen (1997:483) och 4 kap. 4 § lagen (2001:1227) om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter. En deklaration skall efter medgivande kunna lämnas i form av ett elek- troniskt dokument, dvs. på medium för automatiserad behandling. Med- 29 givande skall kunna ges i enskilda fall men också generellt genom före- Prop. 2005/06:7 skrifter. I andra stycket anges vad som är ett elektroniskt dokument. Att kravet på underskrift skall anses som uppfyllt med elektroniska medel innebär att det finns en kvalificerad elektronisk signatur. Detta följer av 17 § la- gen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer.

1022 §§ Bestämmelserna överensstämmer i huvudsak med motsvarande bestäm- melser i 1123 §§ lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. I 16 § har ett tillägg gjorts som klargör att Skatteverket har rätt att göra en s.k. ADB-revision.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Av andra stycket framgår att de tidigare gällande reglerna kommer att tillämpas på förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006. Eftersom de räntebärande kontona hos Riksgäldskontoret avskaffas fr.o.m. 2006 kommer emellertid all ersättning att avräknas direkt mot en inkomsttitel på statsbudgeten.

9.5

Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)

3 kap. 29 § Den föreslagna ändringen utgör endast en följdändring. Hänvisningen till 6 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting har ersatts av en hänvisning till 4 § i den här föreslagna lagen om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting.

9.6

Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

21 kap. 12 § Den föreslagna ändringen utgör endast en följdändring. Hänvisningen till lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och lands- ting har ersatts av en hänvisning till den här föreslagna lagen om ersätt- ning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting. 30 Författningsförslag i promemorian Begränsning av möjligheten att åberopa nya omständigheter vid över- klagande av beslut om bidrag och avgifter i de kom- munala utjämningssystemen m.m. (dnr Fi2005/2263) Prop. 2005/06:7 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämnings- avgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. En kommun som överklagar Skatteverkets beslut enligt 5 § tred- je stycket får hos regeringen åbe- ropa sådana fel och brister i un- derlaget för beslutet som inte påta- lats senast vid den tidpunkt som anges i 5 § andra stycket endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 31 Prop. 2005/06:7 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämnings- bidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. En kommun som överklagar Skatteverkets beslut enligt 5 § tred- je stycket får hos regeringen åbe- ropa sådana fel och brister i un- derlaget för beslutet som inte påta- lats senast vid den tidpunkt som anges i 5 § andra stycket endast om det finns synnerliga skäl .

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 32 Prop. 2005/06:7 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunal- ekonomisk utjämning Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (2004:773) om kommunalekono- misk utjämning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

20 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. En kommun eller ett landsting som överklagar Skatteverkets be- slut enligt 18 § tredje stycket får hos regeringen åberopa sådana fel och brister i underlaget för beslutet som inte påtalats senast vid den tidpunkt som anges i 18 § andra stycket endast om det finns synner- liga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 33 Förteckning över remissinstanser beträffande prome- morian Begränsning av möjligheten att åberopa nya omständigheter vid överklagande av beslut om bidrag och avgifter i de kommunala utjämningssystemen m.m. (dnr Fi2005/2263) Efter remiss har yttranden över promemorian Begränsning av möjlighe- ten att åberopa nya omständigheter vid överklagande av beslut om bidrag och avgifter i de kommunala utjämningssystemen m.m. avgetts av Riks- dagens ombudsmän, Kammarrätten i Stockholm, Justitiekanslern, Social- styrelsen, Ekonomistyrningsverket, Skatteverket, Statskontoret, Statistis- ka centralbyrån, Sveriges Kommuner och Landsting, Arboga kommun, Bräcke kommun, Enköpings kommun, Essunga kommun, Flens kom- mun, Göteborgs kommun, Höganäs kommun, Jönköpings kommun, Kalmar kommun, Ljusdals kommun, Mjölby kommun, Nora kommun, Sölvesborgs kommun, Tingsryds kommun, Umeå kommun, Vilhelmina kommun, Hallands läns landsting, Stockholms läns landsting och Väs- ternorrlands läns landsting. Ekerö kommun, Grums kommun, Haparanda kommun, Kungälvs kommun, Leksands kommun, Malmö kommun, Timrå kommun, Trane- mo kommun, Varbergs kommun, Kronobergs läns landsting och Örebro läns landsting har beretts tillfälle att avge yttranden men har avstått från att yttra sig. Prop. 2005/06:7 Bilaga 2 34 Författningsförslag i promemorian Förändringar i sy- stemet för ersättning för kommuners och landstings kostnader för viss mervärdesskatt (dnr Fi2004/4921) Förslag till lag om ersättning för viss mervärdesskatt för kom- muner och landsting Prop. 2005/06:7 Bilaga 3 Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelse

1 § Genom denna lag regleras kommuners och landstings ersättning för ingående mervärdesskatt. Rätt till ersättning

2 § Kommuner, landsting och kommunalförbund har efter ansökan rätt till ersättning för ingående mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) som inte får dras av enligt den lagen. Vad som sägs i första stycket om ingående mervärdesskatt som inte får dras av enligt mervärdesskattelagen gäller även sådan ingående mervär- desskatt för vilken rätt till återbetalning enligt den lagen inte föreligger.

3 § Om det vid tillämpningen av denna lag inte går att fastställa fördel- ningen mellan ingående mervärdesskatt som får dras av enligt mervär- desskattelagen (1994:200) och ingående mervärdesskatt för vilken ersätt- ning kan erhållas enligt denna lag, får fördelningen i stället göras efter skälig grund.

4 § Vid utbetalning av ersättning enligt 2 § tillämpas bestämmelserna i 8 kap. 9, 10, 15 och 16 §§ mervärdesskattelagen (1994:200). Bestämmel- sen i 8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen skall dock inte till- lämpas i fråga om sådana boendeformer som anges i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453) samt 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade.

5 § Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning samt vid hyra av lokal för sådana boende- former som avses i 4 §. Rätt till ersättning föreligger också när kommu- nen och landstinget lämnar bidrag till näringsidkare för dennes verksam- het inom nämnda områden. Ersättning enligt första stycket utgår även till 1. kommunalförbund, 35

2.

sådant beställarförbund som bedriver försöksverksamhet enligt la- gen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, och

3.

sådant samverkansorgan som avses i lagen (2002:34) om samver- kansorgan i länen.

Storleken av ersättningar som avses i denna paragraf beräknas enligt schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer medde- lar föreskrifter om schablonberäkningen.

6 § Med kommun avses i 8 och 1218 §§ även landsting, kommunalför- bund samt sådant beställarförbund som avses i 5 § andra stycket 2. Ansökan och årsuppgift

7 § Ansökan om ersättning enligt 2 och 5 §§ skall vara undertecknad och ha kommit in till Skatteverket senast andra året efter utgången av det ka- lenderår som ersättningen avser. Ansökan skall avse en ersättningsperiod på en kalendermånad eller tre på varandra följande kalendermånader under samma kalenderår. Ansökan skall lämnas enligt fastställt formulär.

8 § För varje kalenderår skall kommunen lämna uppgift (årsuppgift) om dels det belopp som bokförts på konton för sådan mervärdesskatt som berättigar till ersättning enligt 2 §, dels sådana schablonbelopp som be- räknats enligt 5 §. Årsuppgiften skall vara undertecknad och ha kommit in till Skattever- ket senast före utgången av juni året efter det kalenderår som uppgiften avser. Årsuppgift skall lämnas enligt fastställt formulär.

9 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva eller i enskilda fall medge att sådan ansökan om ersättning enligt 2 och 5 §§ och årsuppgift enligt 8 § får lämnas i form av ett elektroniskt doku- ment. Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning som har gjorts med hjälp av automatiserad databehandling och vars innehåll och utstäl- lare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande. I så fall får kravet på underskrift uppfyllas med elektroniska medel. Beslutande myndighet

10 § Skatteverket fattar beslut enligt denna lag. Ersättningsbeslut

11 § Ett beslut om ersättning enligt 2 eller 5 § (ersättningsbeslut) fattas för varje ersättningsperiod för sig. Beslutet fattas med ledning av ansö- kan och andra tillgängliga uppgifter. Om ansökan inte har kommit in inom föreskriven tid, anses ersättning- en ha bestämts till noll kronor. Prop. 2005/06:7 Bilaga 3 36

Om Skatteverket omprövat sitt ersättningsbeslut enligt 17 eller 18 §,

Prop. 2005/06:7

får en sådan ändring av beslut som omfattar flera ersättningsperioder un-

Bilaga 3

der ett kalenderår och som görs efter utgången av kalenderåret, hänföras

till den sista ersättningsperioden under kalenderåret.

12 § Innan ett ersättningsärende avgörs skall kommunen ges tillfälle att

yttra sig om det inte är onödigt.

Ett ersättningsärende får inte avgöras utan att kommunen dels har un-

derrättats om en uppgift som har tillförts av någon annan än kommunen,

dels fått tillfälle att yttra sig över uppgiften. Detta gäller dock inte om det

är uppenbart obehövligt.

Utredning

13 § Skatteverket får förelägga kommunen att lämna uppgift, visa upp

handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll

av rätten till ersättning

14 § Om uppgifter i en ansökan om ersättning behöver kontrolleras ge-

nom avstämning mot räkenskaper, anteckningar eller andra handlingar,

får Skatteverket komma överens med kommunen om att en sådan av-

stämning skall göras vid besök hos kommunen.

15 § Skatteverket får besluta om revision hos kommunen för att kontrol-

lera att uppgift som kommunen lämnat till ledning för ersättningsbeslut

är riktig.

Vid revision får räkenskapsmaterial och andra handlingar som rör

verksamheten granskas. Med handling avses framställning i skrift eller

bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfat-

tas endast med tekniskt hjälpmedel.

16 § Vid revision skall kommunen tillhandahålla de handlingar och läm-

na de upplysningar som behövs för revisionen. Kommunen skall i övrigt

lämna den hjälp som behövs vid revisionen. För revision gäller bestäm-

melserna i 3 kap. 12 § andra och tredje styckena taxeringslagen

(1990:324).

Ränta

17 § Kostnadsränta tas ut på ersättning som kommunen skall betala till-

baka efter beslut av Skatteverket. Räntan beräknas från den dag beloppet

betalades ut till och med den dag beloppet återbetalas.

Intäktsränta betalas på ersättning som skall betalas till kommunen.

Räntan beräknas från utgången av första månaden efter den månad då

ansökan om ersättning kom in till Skatteverket och till och med den dag

beloppet betalas ut.

Kostnadsränta och intäktsränta beräknas efter en räntesats som motsva-

rar basräntan enligt 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483).

37 Omprövning

18 § Skatteverket får ompröva ett beslut om ersättning eller ränta enligt denna lag, om detta begärs av kommunen eller om det finns andra skäl. Omprövning får dock inte ske om frågan har avgjorts av en förvalt- ningsdomstol.

19 § En begäran om omprövning skall ha kommit in till Skatteverket se- nast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersättningen avser. Om Skatteverket självmant omprövar ett beslut, får omprövningsbeslut meddelas senast tredje året efter utgången av det kalenderår som ersätt- ningen avser. Ett beslut får omprövas även efter den tid som anges i första och andra styckena när en ändring föranleds av Skatteverkets beskattningsbeslut enligt skattebetalningslagen (1997:483). Överklagande

20 § Skatteverkets beslut om föreläggande enligt 13 § eller revision en- ligt 15 § får inte överklagas. Övriga beslut av Skatteverket enligt denna lag får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

21 § Om ett beslut överklagas av en kommun är Skatteverket motpart. Verkställighet

22 § Skatteverkets ersättningsbeslut skall gälla omedelbart, om inte annat föreskrivits i beslutet eller bestäms av den instans som skall pröva beslu- tet. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. Genom lagen upphävs lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting, som dock tillämpas i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 2006 Prop. 2005/06:7 Bilaga 3 38 Förteckning över remissinstanser beträffande prome- morian Förändringar i systemet för ersättning för kommuners och landstings kostnader för viss mervär- desskatt (dnr Fi2004/4921) Promemorian Förändringar i systemet för ersättning för kommuners och landstings kostnader för viss mervärdesskatt (Fi2004/4921) har remitte- rats till Ekonomistyrningsverket, Riksgäldskontoret, Skatteverket samt Sveriges Kommuner och Landsting (Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet i samverkan). Samtliga dessa har yttrat sig. Prop. 2005/06:7 Bilaga 4 39

Lagrådsremissens lagförslag

Prop. 2005/06:7

Bilaga 5

Förslag till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämnings- avgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Vid prövningen av ett beslut en- ligt 5 § tredje stycket får sådana fel och brister i underlaget för beslutet som påtalats först efter den tidpunkt som anges i 5 § and- ra stycket, beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 40 Prop. 2005/06:7 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämnings- bidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Vid prövningen av ett beslut en- ligt 5 § tredje stycket får sådana fel och brister i underlaget för beslutet som påtalats först efter den tidpunkt som anges i 5 § and- ra stycket, beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 41 Prop. 2005/06:7 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunal- ekonomisk utjämning. Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (2004:773) om kommunalekono- misk utjämning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

20 § Skatteverkets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Vid prövningen av ett beslut en- ligt 18 § tredje stycket får sådana fel och brister i underlaget för beslutet som påtalats först efter den tidpunkt som anges i 18 § andra stycket, beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2006. 42 Lagrådets yttrande Prop. 2005/06:7 Bilaga 6 Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2005-09-01

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt-Åke[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Stefan Ersson och justitierådet Lars Dahllöf. Ändrade bestämmelser om överklagande av beslut i de kommunala utjämningssystemen Enligt en lagrådsremiss den 25 augusti 2005 (Finansdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kom- muner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade,

2.

lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kom- muner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade,

3.

lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk ut- jämning.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Axel Taliercio, biträdd av ämnesrådet Lennart Tingvall.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 43

Finansdepartementet

Prop. 2005/06:7

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 september 2005 Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Y.,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], And- nor,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] M.,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2005/06:7 Vissa kommunalekonomiska frågor 44