Figur 4.4 Viktiga näringslivsvägar i Västernorrland

Prop. 2003/04:95 15

Figur 4.5 Viktiga näringslivsvägar i Gävleborg

Prop. 2003/04:95 16

Figur 4.6 Viktiga näringslivsvägar i Dalarna

Prop. 2003/04:95 17

Figur 4.7 Viktiga näringslivsvägar i Värmland

Prop. 2003/04:95 18

Figur 4.8 Viktiga näringslivsvägar i Dalsland

Prop. 2003/04:95

4.3

Sektorsuppgifter

Regeringens bedömning: Strategierna för sektorsuppgifter innebär en ur transportpolitiskt perspektiv god avvägning mellan olika typer av åtgärder. Skälen för regeringens bedömning Vägverket Vägverkets sektorsuppgifter kommer i stor utsträckning att genomföras i samverkan med andra aktörer. Samarbete kommer att ske med såväl offentliga som privata aktörer och t.ex. utgöras av forskning och utveckling, demonstrationsprojekt, expertstöd, kommunikation och påverkansaktiviteter. Bland de program, projekt och andra aktiviteter som avses genomföras återfinns bland annat.

Drift av en nationell vägdatabas.

Nya lösningar i tätortsmiljö; beteendepåverkan, demonstra tionsprojekt.

19 Ökad rörlighet och säkerhet för barn, äldre och funktionshind- Prop. 2003/04:95 rade.

Program för hållbart resande.

Kvalitetssäkring av transporter.

Sparsam körning.

Arbete inom Euro NCAP (program för nybilsbedömning).

Kunskap, beteende och övervakning för ökad trafiksäkerhet. I detta ingår lokala dialoger, trafikövervakning, förhindra onykter körning, förebyggande åtgärder kring alkohol riktade mot ungdomar samt kvalitetssäkring av transporter och tekniska stödsystem.

Strategi för alternativa drivmedel.

IVSS, branschgemensamt utvecklingsprogram för kom mersialisering av trafiksäkerhetslösningar.

EMFO, branschgemensamt forskningsprogram för utsläpp av luftföroreningar och buller från fordon.

FoU-program.

Löpande stöd till kommunerna i deras planeringsarbete.

Banverket Banverkets sektorsuppgifter kommer i stor utsträckning att genomföras i samverkan med andra aktörer. Samarbete kommer att ske med såväl offentliga som privata aktörer och omfatta samordning, forskning och utveckling, uppföljning, påverkan, stöd till regeringen, kompetensförsörjning och beredskap. Sektorns vision, som varit vägledande vid framtagandet av planen, består av följande huvudstrategier.

Stärka järnvägens roll på transportmarknaden.

Förbättra järnvägens prestanda.

Minska järnvägens produktionskostnader.

Vårda och utveckla sektorns resurser.

Utveckla roller, kulturer och regelverk.

Prioriteringarna i Sektorsprogram för järnvägen 2002 är en viktig utgångspunkt för planen. Tre områden har identifierats som mycket viktiga för järnvägens konkurrenskraft: punktlighet, kapacitet och tilldelning av tåglägen. Strävan efter ökad punktlighet är särskilt utpekad. En viktig uppgift för Banverket är därför att tillsammans med övriga aktörer inom järnvägssektorn fortsätta arbetet med att minska störningar som beror på operatörerna. Sektorsansvaret innefattar också att säkerställa barns säkerhet och tillgänglighet till järnvägstransporter liksom att göra järnvägstransporter tillgängliga för funktionshindrade. Regeringens beslut Regeringen anser att strategierna för sektorsuppgifter innebär en ur transportpolitiskt perspektiv god avvägning mellan olika typer av åtgärder. Regeringen har därför fastställt strategierna. 20

5

Utveckla och modernisera transportsystemet Prop. 2003/04:95

Regeringens förslag: Den ekonomiska planeringsramen för perioden 20042015 för investeringar i järnvägar skall vara 107,7 miljarder kronor och för investeringar i nationella stamvägar 42,1 miljarder kronor. Skälen för regeringens förslag Riksdagens beslut med anledning av infrastrukturpropositionen Riksdagen har beslutat (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) att den långsiktiga planeringsramen för att utveckla och modernisera transportsystemet skall vara 169 miljarder kronor. Enligt beslutet skulle 100 miljarder kronor användas för järnvägar och 69 miljarder kronor för vägar, varav 39 miljarder kronor för nationella väginvesteringar och 30 miljarder kronor för regional transportinfrastruktur. I beslutet pekade riksdagen ut fyra järnvägsprojekt som skulle ingå i planeringsramarna: Tunnel genom Hallandsås, Botniabanan, Citytunneln i Malmö samt ökad spårkapacitet genom centrala Stockholm (under förutsättning att regional medfinansiering kunde erhållas). Dessutom reserverades 4,5 miljarder kronor för bidrag till regionala spårfordon, varav 3 miljarder kronor från planeringsramen för järnvägar och 1,5 miljarder kronor från planeringsramen för regional transportinfrastruktur. Vägledande för prioritering av åtgärder skulle vara samhällsekonomisk lönsamhet för föreslagna åtgärder, där hänsyn också skulle tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Regeringens planeringsdirektiv Regeringen beslutade den 14 mars 2002 om planeringsdirektiv till Vägverket, Banverket och länen. Direktiven innebär i korthet att den nationella väghållningsplanen skulle innefatta följande åtgärder:

E 18 mellan Hån och Töcksfors i Värmlands län,

Norra Länken i Stockholms län, under förutsättning att regional medfinansiering med 25 % kan erhållas,

E 18 mellan Adolfsberg och Lekhyttan i Örebro län.

Den nationella banhållningsplanen skulle innefatta följande åtgärder:

järnvägstunneln genom Hallandsås,

utbyggnaden av Botniabanan till ett belopp av 15 miljarder kronor,

Banverkets andel av finansieringen av Citytunneln i Malmö,

Banverkets andel av ökad spårkapacitet genom centrala Stockholm,

elektrifiering av Blekinge Kustbana.

Banverket fick i uppdrag att planera bidrag för investeringar i rullande materiel för regional kollektiv persontrafik på järnväg, tunnelbana och spårväg, upp till ett belopp av 4,5 miljarder kronor. Planeringsramen för järnvägsinvesteringar, inklusive statsbidrag till rullande materiel blir därmed 101,5 miljarder kronor. 21 Länen fick i uppdrag att planera åtgärder inom en preliminär plane- Prop. 2003/04:95 ringsram samt att även redovisa åtgärder för nivåer som låg 50 % över och 50 % under den preliminära. Länsplanen för Stockholms län skulle innefatta följande åtgärder:

Norrortsleden,

Södertörnsleden,

Riksväg 73 

ÄlgvikenFors.

Länsplanen i Västra Götalands län skulle innefatta följande åtgärd:

ny förbindelse mellan E 6 och E 20 norr om Tingstadstunneln i Göteborg inkl. förbindelse över Göta Älv, under förutsättning

att regional medfinansiering kan erhållas. Länsplanen i Dalarnas län skulle innefatta följande åtgärder under de första åren av planperioden:

Riksväg 50 

GruvanTallen,

Riksväg 50 

OrnäsTallen.

I länens uppgift ingick att tillse att berörda parter, som deltagit i processen kring framtagandet av regionala tillväxtprogram, skulle ges möjlighet att medverka i processen att ta fram länsplaner för regional transportinfrastruktur. Regeringens tilläggsdirektiv Inför slutredovisningen av långsiktsplanerna den 4 augusti 2003 fick Vägverket och Banverket i uppdrag att anpassa den årliga fördelningen av planeringsramarna till de beräkningar som gjorts i 2003 års ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100). Beräkningarna innebar att den anslagshöjning som är nödvändig för att finansiera planeringsramarna i infrastrukturpropositionen, endast i mindre utsträckning genomförs åren 2004, 2005 och 2006. Möjligheterna att därefter höja anslagen för att uppnå planeringsramarna är beroende av hur det statsfinansiella läget utvecklas. Vägverket och Banverket skulle även beakta det europeiska perspektivet i sina prioriteringar. Regeringens beslut Regeringen beslutade den 19 februari 2004 att fastställa den nationella väghållningsplanen och den nationella banhållningsplanen. Regeringen har vid en samlad bedömning av Vägverkets och Banverkets planförslag funnit att flera viktiga och ur transportpolitisk utgångspunkt väl motiverade förslag till investeringar inte kunnat inrymmas i den planeringsram som riksdagen anvisat. Planeringsramen för nationella väginvesteringar bör därför utökas med 3,1 miljarder kronor till sammantaget 42,1 miljarder kronor. Planeringsramen för järnvägsinvesteringar bör utökas med 6,2 miljarder kronor till sammantaget 107,7 miljarder kronor. Öhrlings PWC har på regeringens uppdrag granskat det samhällsekonomiska beslutsunderlaget hos Vägverket och Banverket. Öhrlings PWC drar i sin granskning slutsatsen att den samhällsekonomiska modell som tillämpas hos Vägverket och Banverket inte möjliggör prioritering mellan väg- och banprojekt. Orsaken är att tillämpningen av modellen 22 inte är tillräckligt harmoniserad mellan verken. Öhrling PWC:s slutsats Prop. 2003/04:95 innebär i sin förlängning att det faktum att vägprojekten i denna plane- ringsomgång uppvisar en bättre samhällsekonomisk lönsamhet än banprojekten inte kan tas till intäkt för att ramen för väginvesteringar borde öka mer än ramen för järnvägsinvesteringar.

5.1

Järnvägsinvesteringar

Regeringens beslut om den nationella banhållningsplanen innebär en kraftfull satsning på förbättrad infrastruktur för järnvägen. Järnvägsnätet kommer att fortsätta att anpassas för högre hastigheter. Förutsättningarna för regional järnvägstrafik förbättras genom spårinvesteringar i befolkningstäta områden samt statsbidrag till spårfordon. Godstrafiken kan effektiviseras genom spårinvesteringar i de stora godstransportkorridorerna, ökad axellast och anpassad lastprofil samt förbättrade anslutningar till kombiterminaler och industriområden. Åtgärder i den nordiska triangeln har getts särskilt hög prioritet eftersom de är angelägna för tillväxten i landet. Tabell 5.1 Investeringar i den nationella banhållningsplanen

Bana

Åtgärd

Miljoner

kronor

Västra stambanan

Flens bangård

120

Västra stambanan

FlodaAspen

820

Västra stambanan

Övriga uppgraderingar

235

Södra stambanan

Mjölby bangårdsombyggnad

158

Södra stambanan

Ostlänken etapp 1

2 400

Södra stambanan

FlackarpArlöv

1 100

Södra stambanan

250km/h samt ERTMS

525

Södra stambanan

Linköping, kapacitetsförstärkning

205

Södra stambanan

Övriga uppgraderingar

320

Västkustbanan

Hallandsås

5 230

Västkustbanan

Dubbelspårsutbyggnader

420

Västkustbanan

FörslövÄngelholm

430

Västkustbanan

Falkenberg

960

Västkustbanan

Varberg

1 245

Västkustbanan

ÄngelholmMaria, etapp 1

360

Kust till kustbanan

Fjärrblockering, bangårdsombyggnader

26

Kust till kustbanan

Nybro bangård

95

Kust till kustbanan

EmmabodaKarlskrona

500

Kust till kustbanan

Fjärrblockering, bangårdsombyggnader

455

Kust till kustbanan

MölnlyckeRävlanda

1 100

Ostkustbanan

Dubbelspårsutbyggnader

296

Ostkustbanan

Uppsala resecentrum, bangårdsombyggnad

790

Ostkustbanan

Dubbelspårsetapper GävleUppsala

280

Ostkustbanan

ERTMS StockholmSundsvall

400

Ostkustbanan

Knivsta, Märsta bangårdsombyggnader

200

Ostkustbanan

Gävle/KilaforsSundsvall

1 260

Ostkustbanan

Övriga uppgraderingar

40

Dalabanan

Kapacitetsförstärkning

245

Stambanan genom övre Norrland

Umeå, ny godsbangård

780

23

Stambanan genom övre Norrland

Kapacitetsförstärkning

315 Prop. 2003/04:95

Stambanan genom övre Norrland

Övriga uppgraderingar

235

Norra stambanan

Hastighetsanpassning GävleÖstersund

207

Norra stambanan

Övriga uppgraderingar

180

Godsstråket genom Bergslagen

Hallsberg rangerbangård

287

Godsstråket genom Bergslagen

MjölbyMotala

1 100

Godsstråket genom Bergslagen

HallsbergDegerön

2 065

Godsstråket genom Bergslagen

HallsbergNässjö, förstärkt kraftförsörjning

290

Godsstråket genom Bergslagen

Övriga uppgraderingar

600

Bergslagsbanan

Fjärrblockering, mötesstationer

185

Bergslagsbanan

FalunBorlänge

210

Bergslagsbanan

Övriga uppgraderingar

600

Norge/Vänernbanan

Dubbelspår TrollhättanÖxnered

644

Norge/Vänernbanan

Dubbelspår GöteborgTrollhättan

5 100

Norge/Vänernbanan

Marieholm, triangelspår

290

Norge/Vänernbanan

Övriga uppgraderingar

125

Värmlandsbanan

Karlstad

330

Skånebanan

Övriga uppgraderingar

160

Jönköpingsbanan

JönköpingRocksjön

290

Jönköpingsbanan

Övriga uppgraderingar

110

Älvsborgsbanan

Övriga uppgraderingar

415

Mälarbanan

Kolbäck, bangårdsombyggnad

235

Svealandsbanan

Kapacitetsförstärkning

1 350

Svealandsbanan

SödertäljeEskilstuna, kraftförsörjning

100

Nynäsbanan

Kapacitetsförstärkning

520

Nynäsbanan

Övriga uppgraderingar

15

Mittbanan

Övriga uppgraderingar

110

Malmbanan

Kapacitetsförstärkning

210

Stockholm

Mälartunneln

8 156

Stockholm

Årstabron

548

Stockholm

Plattformsanpassning

260

Stockholm

Södra infarten

290

Stockholm

Förstärkt kraftförsörjning

490

Stockholm

Norra infarten

320

Stockholm

AlvikSolna, snabbspårväg

470

Stockholm

SlussenHammarby Sjöstad, snabbspårväg

680

Stockholm

StockholmSörentorp

315

Stockholm

Roslagsbanan, planskild korsning

40

Stockholm

Övriga uppgraderingar

85

Göteborg

Hamnbanan, elektrifiering

55

Göteborg

Breddning av midjan, signalställverk

580

Göteborg

Godstågsviadukten

295

Göteborg

Kapacitet bangården

820

Göteborg

Spårvägar

75

Göteborg

Sävenäs rangerbangård, ny infart

50

Malmö

Citytunneln

7 000

Malmö

Fyrspår MalmöArlöv

585

Malmö

Personbangård

590

Godsstråket genom Skåne

Fjärrblockering, kapacitetsförstärkning

945

Godsstråket genom Skåne

Trelleborgs bangård

120

Haparandabanan

Nytt enkelspår och upprustning

2 670

Botniabanan

NylandUmeå

13 200

Botniabanan

Kraftförsörjning, resecentrum

405

Norrbotniabanan

Etapp 1

3 000

24

Ådalsbanan

Uppgradering

3 588 Prop. 2003/04:95

Ådalsbanan

resecentrum Härnösand, Kramfors

68

Ådalsbanan

STAX 25 Nyland - Långsele

364

Ådalsbanan

Planskildheter Sundsvall

330

Piteåbanan

Övriga uppgraderingar

72

Västerdalsbanan

Kapacitetsförstärkning

30

Södertälje

hamnSödertälje Dubbelspår

315

centrum

Stångådalsbanan/Tjustbanan

Hastighetshöjande åtgärder

250

Bohusbanan

Fjärrblockering

220

Nässjö/JönköpingVärnamo

Fjärrblockering

120

Halmstad

Blekinge kustbana

Elektrifiering

710

MalmöStaffanstorpDalby

Utbyggnad

100

Övriga banor

Trafikstyrningssystem

655

Inlandsbanan

Bärighet, trafikstyrning, drift

610

Statsbidrag till regionala spårfordon

4 500

Sanering av förorenad mark

400

Buller, etapp 2

500

Plankorsningssäkerhet

270

Forskning, utveckling och demonstration

800

Anpassning av stationer för funktionshindrade m.m.

800

Marknadsåtgärder

700

Anslutning till kombiterminaler och industriområden

1 100

Bärighet och lastprofil

1 752

Godstågssatsning

400

Utbyte av el- och teleanläggningar

3 460

Detektorer

175

MobiSIR, etapp 5

225

Teleinvesteringar, övrigt

1 550

Tidigareläggningar 20022004

2 580

Övrigt

1 780

Summa

107 741 Den granskning av kostnadsunderlaget som regeringen låtit genomföra visar att det finns risk för kostnadsökningar i projekten. Kostnadsökningar innebär att andra projekt riskerar att försenas på grund av brist på medel. De kan även betyda att regeringens beslut om prioriteringar, som grundar sig på en jämförelse av de effekter ett projekt har i förhållande till kostnaderna, utgår från ett felaktigt beslutsunderlag. Regeringen har därför beslutat att en kostnadsökning på minst 10 % för något objekt i förhållande till den kostnadsuppgift som finns i Banverkets planförslag, innebär att objektet skall omprövas och planen revideras. De största investeringarna redovisas på kartorna på följande sidor. 25

Figur 5.1 Investeringar i Nordiska triangeln

Prop. 2003/04:95 Figur 5.2 Investeringar i Sydsverige 26

Figur 5.3 Investeringar i sydöstra Sverige

Prop. 2003/04:95 Figur 5.4 Investeringar i Västsverige 27

Figur 5.5 Investeringar i Mälardalen

Prop. 2003/04:95 Figur 5.6 Investeringar i Bergslagen 28

Figur 5.7 Investeringar i Södra Norrland

Prop. 2003/04:95 Figur 5.8 Investeringar i norra Norrland 29