Jord- och skogsbruk,

fiske med anslutande

näringar

 23

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 7

2.1 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen

(1979:429) 7

3 Inledning 9

4 Internationellt samarbete 15

A 1. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 15

5 Jordbruk och trädgårdsnäring 17

B 1. Statens jordbruksverk 19

B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 21

B 3. Djurregister 21

B 4. Statens utsädeskontroll 22

B 5. Statens växtsortnämnd 23

B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 23

B 7. Bekämpande av växtsjukdomar 24

B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn 25

B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd 26

B 10. Regionala stöd till jordbruket 26

B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd 27

B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket 28

B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande

åtgärder inom jordbruket 29

B 14. Arealersättningar och djurbidrag m.m. 30

B 15. Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter 31

B 16. Räntekostnader för förskotterade areal-

ersättningar m.m. 32

B 17. Jordbrukets blockdatabas 32

6 Fiske 35

C 1. Fiskeriverket 37

C 2. Strukturstöd till fisket m.m. 38

C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd

till fisket m.m. 39

C 4. Fiskevård 39

7 Rennäring m.m. 41

D 1. Främjande av rennäringen m.m. 41

D 2. Ersättningar för viltskador m.m. 43

D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 44

8 Djurskydd och djurhälsovård 45

E 1. Statens veterinärmedicinska anstalt 46

E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 47

E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 48

E 4. Centrala försöksdjursnämnden 49

E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 50

9 Livsmedel 53

F 1. Statens livsmedelsverk 54

F 2. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden 56

F 3. Kostnader för livsmedelsberedskap 56

F 4. Livsmedelsstatistik 57

F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad

från EG-budgeten 57

F 6. Exportfrämjande åtgärder 58

10 Utbildning och forskning 59

G 1. Sveriges lantbruksuniversitet 60

G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:

Förvaltningskostnader 61

G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning

och kollektiv forskning 62

G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 62

11 Skogsnäring 65

H 1. Skogsvårdsorganisationen 69

H 2. Bidrag till skogsvård m.m. 69

H 3. Insatser för skogsbruket 70

H 4. Internationellt skogssamarbete 70

H 5. Från EG-budgeten finansierade medel för

skogsskadeövervakning 71

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i

skogsvårdslagen (1979:429)

2. för år 1998 anvisar anslagen under utgiftsområde 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.

ramanslag

37 414

B 1. Statens jordbruksverk

ramanslag

220 188

B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.

ramanslag

22 000

B 3. Djurregister

ramanslag

35 000

B 4. Statens utsädeskontroll

ramanslag

978

B 5. Statens växtsortnämnd

ramanslag

1 349

B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket

reservationsanslag

26 246

B 7. Bekämpande av växtsjukdomar

ramanslag

2 629

B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn

ramanslag

110 000

B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd

ramanslag

125 000

B 10. Regionala stöd till jordbruket

ramanslag

717 000

B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala

stöd till jordbruket

ramanslag

325 000

B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket

ramanslag

1 420 000

B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande

åtgärder inom jord bruket

ramansla

g

1 427 500

B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m.

ramanslag

4 850 000

B 15. Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

ramanslag

2 000 000

B 16. Räntekostnader för förskotterade

arealersättningar m.m.

ramanslag

80 000

B 17. Jordbrukets blockdatabas

ramanslag

17 000

C 1. Fiskeriverket

ramanslag

57 908

C 2. Strukturstöd till fisket m.m.

ramanslag

30 890

C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket

m.m.

ramanslag

84 650

C 4. Fiskevård

ramanslag

20 000

D 1. Främjande av rennäringen m.m.

ramanslag

61 700

D 2. Ersättningar för viltskador m.m.

ramanslag

46 500

D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m.

ramanslag

1 538

E 1. Statens veterinärmedicinska anstalt

ramanslag

75 055

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen

obetecknat anslag

78 109

E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder

ramanslag

18 792

E 4. Centrala försöksdjursnämnden

ramanslag

6 893

E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar

ramanslag

89 500

F 1. Statens livsmedelsverk

ramanslag

105 831

F 2. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden

ramanslag

4 019

F 3. Kostnader för livsmedelsberedskap

ramanslag

28 614

F 4. Livsmedelsstatistik

ramanslag

27 084

F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från

EG-budgeten

ramanslag

6 000

F 6. Exportfrämjande åtgärder

ramanslag

5 000

G 1. Sveriges lantbruksuniversitet

ramanslag

1 021 979

G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:

Förvaltningskostnader

ramanslag

10 806

G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv

forskning

ramansla

g

195 234

G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

obetecknat anslag

901

H 1. Skogsvårdsorganisationen

ramanslag

257 211

H 2. Bidrag till skogsvård m.m.

reservationsanslag

6 000

H 3. Insatser för skogsbruket

ramanslag

60 700

H 4. Internationellt skogssamarbete

ramanslag

1 405

H 5. Från EG-budgeten finansierade medel för

skogsskadeövervakning

ramanslag

6 000

Summa för utgiftsområdet

13 725 623

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i skogsvårdslagen

(1979:429)

Härigenom föreskrivs att 14 och 37 §§ skogsvårdslagen (1979:429)1 skall ha

följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

14 §

Skogsmarkens ägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer underrätta

skogsvårdsstyrelsen om

1. avverkning som skall äga

rum på hans mark,

1. avverkning och uttag av

skogsbränsle som skall äga rum på

hans mark,

2. sådan dikning i samband med avverkning som inte kräver tillstånd

enligt naturvårdslagen (1964:822),

3. vad han avser att göra för att tillgodose naturvårdens och

kulturmiljövårdens intressen i samband med avverkning på hans mark.

37 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva att särskilda avgifter skall

tas ut i ärenden enligt denna lag.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva att särskilda avgifter skall

tas ut i ärenden enligt denna lag och

för att täcka kostnader för tillsyn

och kontroll.

1. Lagen omtryckt 1993:553.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

.

3 Inlednin

Omfattning/ändamål med verksamheter inom

utgiftsområdet

Utgiftsområde 23 omfattar jordbruk och

trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och

djurhälsovård, livsmedelskontroll, utbildning och

forskning samt skogsnäring. Utgiftsområdet innefattar

40 anslag fördelade på sju verksamhetsområden, där det

dominerande området är jordbruks- och

trädgårdsnäring. Inom utgiftsområdet ryms följande

myndigheter: Statens jordbruksverk, Statens

utsädeskontroll, Statens växtsortnämnd, Fiskeriverket,

Statens veterinärmedicinska anstalt, Centrala

försöksdjursnämnden, Statens livsmedelsverk,

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden, Sveriges

lantbruksuniversitet, Skogs- och jordbrukets

forskningsråd samt Skogsstyrelsen och

skogsvårdsstyrelserna.

För 1998 föreslås att sammanlagt 13 726 miljoner

kronor anslås för utgiftsområdet. Nästan två tredjedelar

av utgifterna finansieras från EG-budgeten. Merparten

av EG-stödet, 6,85 miljarder kronor, avser obligatoriska

åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention

och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade,

frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell

medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd

till mindre gynnade områden och strukturstöd.

ÄNDAMÅL

And

el

(%)

EG-stöd

8 824 150

64

Nationell medfinansiering av EG-

stöd

2 053 390

15

Forskning och utbildning (inkl.

SLU och SJFR)

1 228 920

9

Myndigheter (exkl. SLU och

SJFR)

715 932

5

Övrigt

903 231

7

Totalt

13 725 623

100

Beloppen anges i tusental kronor.

Utgifterna inom utgiftsområdet är till stor del bundna

av EG:s regelverk och kan påverkas endast genom

förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken

(CAP).

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/961,

2

19962

1997

1998

1999

2000

17

316,1

10

171,5

12

065,9

13

725,6

13

792,2

13

861,4

1. 18 månader.

2. Återbetalda omställningsstöd redovisades under budgetåret 1995/96

som inkomst under anslag. För jämförbarhetens skull har dessa

inkomster 953,1 mkr exkluderats i tabellen.

Sammanfattande kommentarer till verksamhets- och

ekonomiskt utfall

I tabellen redovisas de faktiska utgifterna för budgetåret

1995/96 och år 1996, prognosticerade utgifter för år

1997, förslaget för år 1998 samt beräkningar för åren

1999 och 2000. Skillnaden mellan anslagna medel för

det förlängda budgetåret 1995/96 och det faktiska

utfallet är betydande. Underutnyttjandet uppgick till

nästan 3,5 miljarder kronor. Detta förklaras av att

utgifterna för arealersättning och intervention blev lägre

än vad som budgeterats samt att det finns en

tidsförskjutning mellan beslut och utbetalning för

flertalet EG-medfinansierade stöd, vilket innebär att stöd

som beviljades år 1996 istället betalas ut under

innevarande år. Prognosen för år 1997 överstiger

kraftigt utfallet för år 1996, vilket till stor del förklaras

av att den nyssnämnda tidsförskjutningen mellan beslut

och utbetalningar samt att utgifterna för intervention

ökade mellan åren. I förslaget för år 1998 utökas ramen

ytterligare med anledning av att miljöprogrammet

föreslås byggas ut.

Större förändringar

Nivån på miljöersättningsprogrammet höjdes med 600

miljoner kronor från år 1997 för att främja flerårig

vallodling. Samtidigt infördes ett nytt investeringsstöd

till jordbruket om 120 miljoner kronor.

För innevarande år minskades bl.a. anslagen för

beredskapslagring av livsmedel, företagshälsovård och

avbytarverksamhet samt prisstöd till rennäringen.

Därutöver genomfördes en genomgripande

omorganisation och rationalisering av

Skogsvårdsorganisationen.

Sammantaget anslogs betydligt mer medel inom

utgiftsområdet år 1997 än året innan.

Regeringen har i skrivelse 1996/97:80 Berättelse om

verksamheten i EU under 1996 redogjort för viktigare

förordningar och direktiv. Några viktiga beslut och

förslag som berör utgiftsområdet är bl.a.:

 rådets beslut om ett system för identifiering och

registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött;

 rådets beslut om vissa krav för djurtransporter;

 rådets beslut att Sveriges undantag för fetthalten i

mjölk, enligt anslutningsakten, utsträcks till den 31

december 1999;

 rådets godkännande av den s.k. Novel Foods-

förordningen om märkningsregler för nya livsmedel

t.ex. sådana som innehåller genetiskt modifierade

organismer;

 beslut av ständiga foderkommittén om förbud mot

antibiotikan avoparcin för att motverka förekomsten

av antibiotika-resistenta bakteriestammar;

 rådets och Europaparlamentets behandling av en

översyn av miljöhandlingsprogrammet Towards

Sustainability , vilket syftar till en integrering av

miljöarbetet i alla sektorer, bl.a. jordbrukssektorn;

 rådets antagande av ett flerårigt utvecklingsprogram

för fiskeflottan (FUP IV);

 EG-kommissionens förslag till EU:s framtidsplan

 Agenda 2000 .

Mål inom utgiftsområdet

Viktiga mål inom utgiftsområdet är uthållig ekonomisk

tillväxt, regional balans, landsbygdsutveckling, ökad

sysselsättning och miljöanpassning. Det svenska

jordbrukets, skogsbrukets, fiskets och den svenska

livsmedelsindustrins villkor har stor betydelse för

möjligheten att nå dessa mål. Livsmedelsindustrins

framtida konkurrenskraft bygger på möjligheten att

vidareutveckla en produktion som bättre möter

konsumenternas krav på hög kvalitet, miljöanpassning

och omsorg om djur. Livsmedelspolitiken bör främja en

sådan utveckling.

En stor del av verksamheten i utgiftsområdet sker

inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

(CAP). En viktig målsättning i det svenska EU-arbetet

är att medverka till en övergripande reform av CAP.

En miljöanpassning av det svenska jordbruket uppnås

genom att värna den biologiska mångfalden,

kulturmiljön och det varierade odlingslandskapet,

ytterligare reducera jordbrukets negativa miljöpåverkan,

främja utvecklingen av ekologisk produktion samt att

åstadkomma en ökad miljöhänsyn i det konventionella

jordbruket.

Skogsnäringen är en av de viktigaste

exportnäringarna. Gällande skogspolitik innebär bl.a. att

skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och

ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning

samtidigt som den biologiska mångfalden behålls.

Produktions- och miljömålen skall väga lika tungt. En

av huvuduppgifterna för den statliga

Skogsvårdsorganisationen är att med rådgivning och

andra åtgärder bidra till att de som verkar i skogsbruket

får tillräckliga kunskaper om skogsskötsel, naturvård,

kulturmiljövård m.m.

Fiskeripolitiken skall verka såväl nationellt som

internationellt för att vatten- och fisktillgångar utnyttjas

på ett sådant sätt att de långsiktigt medverkar till

livsmedelsförsörjning och välstånd. Detta skall ske med

en god hushållning som möjliggör att fiskresurserna kan

nyttjas långsiktigt och att den biologiska mångfalden

bevaras.

Minoriteters rättigheter skall respekteras. En

särställning bland minoriteterna har samerna som

Sveriges ursprungsbefolkning. Hänsyn skall tas till såväl

språk och kultur som de traditionella näringarna.

Miljömålet för rennäringen innebär att denna skall

bedrivas med bevarande av naturbetsmarkernas

långsiktiga produktionsförmåga så att dessa ger en

uthålligt god avkastning samtidigt som den biologiska

mångfalden bevaras.

Jakten skall baseras på vad som är ett hållbart

utnyttjande av viltstammarna.

Målen för djurskyddet och djurhälsovården är ett gott

hälsotillstånd bland husdjuren och ett gott djurskydd

samt en begränsning av användningen av försöksdjur.

Utbildnings- och forskningsinsatser inom

utgiftsområdet har betydelse för att lösa miljöproblem

och för att åstadkomma en tryggad

livsmedelsförsörjning. Deltagande i EU:s och

internationella forskningsprogram ger nya möjligheter

till internationell samverkan inom forskningen.

Prioriteringar för 1998

För 1998 föreslås bl.a.:

 utbyggt miljöprogram för jordbruket

 ökade resurser till fiskevården

 utökning av antalet utbildningsplatser vid Sveriges

lantbruksuniversitet

 resurser för exportfrämjande åtgärder

 utveckling av alternativa system för värphöns

 ytterligare medel för ersättning för viltskador och

rovdjursrivna renar

 resursförstärkning av Jordbruksverket

Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Jordbruk och trädgårdsnäring beräknas sysselsätta ca

90 000 personer i ungefär lika många företag. Sektorn

utgörs till en betydande del av småföretag. För år 1997

beräknas jordbrukets driftöverskott, skillnaden mellan

intäkter och kostnader, öka väsentligt.

Jordbruksproduktionen skapar också sysselsättning i

efterföljande led. Industriledet svarar för ungefär 60 000

anställda eller ca 10 % av antalet sysselsatta inom

industrin. Därmed är livsmedelsindustrin den tredje

största industrisektorn från sysselsättningssynpunkt.

Även om det råder stora skillnader mellan olika

delbranscher karaktäriseras livsmedelsindustrin av

betydande storleksvariation. Den är dessutom spridd

över hela landet.

De direkt sysselsatta i fiskerinäringen är ca 3 500

yrkesfiskare, ca 1 000 personer inom vattenbruket och

ca 3 000 i fiskberedningsindustrin. Rennäringen

sysselsätter ca 2 500 samer fördelade på ca 1 000

företag. Till detta kommer att såväl jordbruket som

fisket och rennäringen har betydelse för sysselsättningen

inom turistnäringen.

Jordbruket har såväl positiva som negativa effekter på

miljön. Till de positiva hör det vackra odlingslandskapet

och en rik biologisk mångfald. Till de negativa hör bl.a.

växtnäringsläckage och bekämpningsmedelsanvändning.

Under de senaste åren har de negativa effekterna kunnat

reduceras genom olika åtgärdsprogram, dock inte i den

utsträckning som sattes upp i miljömålen. Jordbruket har

t.ex. minskat utsläppen av kväve ett av jordbrukets

största miljöproblem från ca 32 000 ton år 1985 till ca

24 000 ton år 1995, dvs. med ca 25 %. Användningen

av bekämpningsmedel i jordbruket har minskat kraftigt

och försäljningen år 1996 motsvarar en minskning med

ca 65 % jämfört med genomsnittet för perioden 1981

1985. I propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.

1997/98:2) redovisas arbetet för att öka jordbrukets

miljöanpassning.

EG:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, har haft

varierande effekter på de olika delsektorerna inom

jordbruket i Sverige. Flertalet vegetabilieprodukter har

gynnats av EU-medlemskapet, dels beroende på ett

starkare stödsystem, dels beroende på höga

världsmarknadspriser som fått återverkningar på EU:s

interna marknad. Undantag gäller dock för havre och

oljeväxter.

På animaliesidan har utfallet varierat mer.

Producentpriserna på samtliga animalieprodukter utom

mjölk sjönk under år 1995. Nötköttspriserna fortsatte att

falla kraftigt under år 1996 främst till följd av BSE-

krisen. Även fårköttssektorn hade en mycket svag

prisutveckling. Prisuppgifter för första kvartalet 1997

visar på en stark återhämtning av fårkötts- och

äggpriserna.

Lönsamheten inom jordbruket förbättrades markant

mellan åren 1994 och 1995, till stor del tack vare de

införda EG-stöden. Under år 1996 skedde en svag

lönsamhetsförsämring. Konsumentpriserna på s.k.

jordbruksreglerade livsmedel sjönk obetydligt mellan

åren 1994 och 1995. Priserna sjönk med 7 % år 1996

vilket i princip motsvarar momssänkningen på 7,4 %

den 1 januari 1996. Under perioden 1990 1996 sjönk

konsumentpriserna med 10 %. Delvis på grund av en

försämrad kronkurs steg priserna något under första

halvåret 1997. I flera EU-länder (Danmark, Tyskland,

Storbritannien och Österrike) har livsmedelspriserna

ökat kraftigare under 1990 talet än i Sverige.

EU-medlemskapet har för Sveriges del inneburit en

kraftigt ökad utrikeshandel av jordbruksvaror och

livsmedel. Värdemässigt ökade exporten med 30 %

mellan åren 1994 och 1995. Den EU-interna exporten

stod för hela ökningen medan exporten till länder

utanför EU minskade något. Importen minskade

obetydligt mellan åren 1994 och 1995. Det skedde dock

en förskjutning i länderfördelningen från

tredjelandsimport till alltmer EU-intern import.

Den totala exporten fortsatte att öka under år 1996

men i en måttligare takt än tidigare, delvis på grund av

en starkare krona. Ökningen uppgick till 7 %. Under år

1996 ökade exporten till tredje land mer än den EU-

interna exporten. Importen ökade med 5 % mellan åren

1995 och 1996. Mer än två tredjedelar av denna import

kom från andra EU-länder. Även när det gäller

importen har en gradvis förskjutning skett till förmån för

EU-länderna.

Exporten har tagit ny fart under år 1997. Siffror för

perioden januari maj visar på en ökning med 37 %

jämfört med samma period 1996. För importen

redovisas en ökning på 11 % under perioden.

Underskottet i handeln med jordbruksvaror och

livsmedel fortsätter därmed att minska.

Av den svenska skogsmarksarealens drygt 23

miljoner ha ägs ca hälften av privatpersoner. Statens

eget skogsmarksinnehav utgör numera endast ca 5 % av

arealen. Antalet privata skogsägare är ca 350 000.

Antalet sysselsatta i skogsbruket har minskat kraftigt

under senare år och uppgår till 26 000. Inom

trävaruindustrin finns det 44 000 sysselsatta och inom

massa- och pappersindustrin 50 000.

Skogs- och skogsindustriprodukter hade år 1995 ett

utrikeshandelsnetto på 78 miljarder kronor.

Skogsnäringen är sålunda en av Sveriges mest

betydelsefulla näringar. Exportvärdet uppgick till 94

miljarder kronor och importvärdet till endast 16

miljarder kronor.

Virkesförrådet i skogarna har ökat med 60 % sedan

mitten av 1920-talet. Den årliga skogstillväxten är ca

100 miljoner kubikmeter medan avverkningarna för

närvarande är endast 70 miljoner kubikmeter.

Miljötänkandet integreras i snabb takt i skogsbruket,

miljöprogram utarbetas och diskussioner pågår om

former för miljöcertifiering och miljöledning.

Skogens och skogsbrukets utveckling kommer att få

en bred belysning i den utvärdering av skogspolitiken

som Skogsstyrelsen gör på uppdrag av regeringen. En

redovisning skall lämnas till riksdagen under år 1998.

Viktigare statliga insatser inom utgiftsområdet

Arbetet med att förbereda Sveriges position inför

reformeringen av CAP har under året intensifierats. I

juni 1997 överlämnade Kommittén för reformering av

EU:s gemensamma jordbrukspolitik betänkandet Mat 

investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre

jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av

jord- och skogsbruksprodukter som redovisas under

anslaget B 8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn.

Regeringens överväganden

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 125 000 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehovet vara oförändrat.

B 10. Regionala stöd till jordbruket

1995/96

Utgift

1 240

709

Därav

1996

Utgift

733 697

1997

Anslag

719 000

Utgifts

-

progno

s

730 000

1998

Förslag

717 000

1999

Beräkna

t

717 000

2000

Beräkna

t

717 000

Beloppen anges i tusental kronor.

Under anslaget anvisas medel för det av EG

medfinansierade kompensationsbidraget till norra

respektive södra Sverige samt det nationella stödet till

jordbruket i norra Sverige.

Anslaget fördes upp på statsbudgeten första gången

budgetåret 1995/96. Tidigare lämnades stöd under

anslaget Stöd till jordbruk och livsmedelsindustrin i

norra Sverige. Anslaget överskreds budgetåret 1995/96

med 8,7 miljoner kronor beroende på vissa problem vid

övergången från det gamla stödet till det nya EG-

anpassade systemet.

Enligt prognosen för innevarande budgetår kommer

anslaget att överskridas med ca 11 miljoner kronor.

Överskridandet beror på att stödet för år 1996 inte

utbetalades helt under år 1996 utan även belastar

innevarande år. Neddragningen på regionala stöd till

jordbruket med 50 miljoner kronor som aviserades i

1997 års ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:1,

bet. 1996/97: FiU 20, rskr. 1996/97:284) utgår.

Anslagsbehovet beräknas till 717 miljoner kronor för

1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Bestämmelser om de regionala stöden finns i förord-

ningen (1995:1174) om kompensationsbidrag till

jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden

samt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till

jordbruket i norra Sverige.

Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller

djurbidrag i de områden som fastställts som

bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k.

LFA-områden). Ändringar i stödets nivå måste

tillstyrkas av EG-kommissionen. Den nationella

finansieringen av kompensationsbidraget beräknas uppgå

till 399 miljoner kronor.

Enligt anslutningsfördraget får Sverige lämna

nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra

Sverige (stödområdena 1 3). Stöd kan lämnas för

slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker

samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet

är beräknat utifrån förutsättningen att nivån före EU-

medlemskapet skall kunna upprätthållas. Ändringar i

stödets utformning och nivå måste beslutas av

kommissionen. Sverige skall årligen rapportera om

stödets utfall till kommissionen.

Den 17 juli 1997 beslutade kommissionen på

Sveriges begäran, att det fr.o.m. den 1 april 1996 är

möjligt att ge nationellt stöd till mjölkproduktion utöver

gårdskvot i stödområde 1 3. Stöd kan ges under

förutsättning att produktionen inte överstiger gränserna i

kommissionens beslut om stöd och att produktionen

ryms inom den nationella kvoten. Stödet för 1996 års

mjölkproduktion utöver gårdskvot har betalats ut i år.

Regeringen föreslår att anslaget anpassas till

beräknad förbrukning, vilket innebär en nedjustering

med 2 miljoner kronor i förhållande till 1997 års

anslagsnivå. Detta innebär dock inte någon minskning

av stödnivåerna.

Regeringen har gett Jordbruksverket i uppdrag att

göra en utvärdering av de regionala stöden till

jordbruket. Utvärderingen pågår för närvarande och

skall kunna utgöra underlag för en bedömning av

möjligheterna till och behovet av förändringar av stöden.

Verket har den 1 juli 1997 lämnat en delrapport som

omfattar en granskning av hur EG:s kriterier för att

klassificera områden som mindre gynnade har tillämpats

i Sverige. Regeringen behandlar för närvarande denna

översyn av klassificeringen.

Slutsatser

Regeringen föreslår således att totalt 717 000 000 kronor

avsätts för regionala stöd till jordbruket. För åren 1999

och 2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.

De regionala stödens omfattning, finansiering och

fördelning framgår av följande sammanställning,

uttryckt i miljoner kronor. Till detta redovisas EG:s

finansiering av de regionala stöden, som anvisas under

anslaget B 11 Från EG-budgeten finansierade regionala

stöd till jordbruket.

LFA-OMRÅDE

SVENSK

FNANSIERI

NG

EG-

FINANSIERI

NG

Totalt

Stödområde 1 3

exkl. mål 6

153

51

204

Mål 6

57

56

113

Summa

210

107

317

Södra LFA

stödområde 4 5

189

63

252

Summa LFA

399

170

569

Nationellt stöd

stödområde 1 3

318

-

318

Summa regionala

stöd

717

170

887

B 11. Från EG-budgeten finansierade

regionala stöd

1995/96

Utgift

323 245

Därav

1996

Utgift

180 149

1997

Anslag

325 000

Utgifts

-

progno

s

231 400

1998

Förslag

325 000

1999

Beräkna

t

325 000

2000

Beräkna

t

325 000

Beloppen anges i tusental kronor.

Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s

finansiering av regionala stöd till jordbruket, dels

kompensationsbidrag till norra respektive södra Sverige,

dels övriga regionala stöd till den del de finansieras av

EG:s jordbruksfond.

I regionala stöd innefattas övriga stöd till

landsbygdsutveckling inom mål 5b, mål 6 och de s.k.

gemenskapsinitiativen som delfinansieras av

jordbruksfonden.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Med hänvisning till vad som anförts under anslaget B 10

Regionala stöd till jordbruket, bör under detta anslag

anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av

regionala stöd till jordbruket. Av anslaget beräknas 170

miljoner kronor motsvara EG:s finansiering av

kompensationsbidraget i norra respektive södra Sverige.

Resterande del av anslaget, 155 miljoner kronor,

beräknas motsvara återflödet från EG:s jordbruksfond

vad avser strukturfondsprogrammen för mål 5b och mål

6 samt de s.k. gemenskapsinitiativen.

När det gäller gemenskapsinitiativen för

gränsregionalt samarbete (INTERREG II) har en

decentraliserad modell för beslutsfattande och

finansieringsförvaltning tillämpats sedan den 1 januari

1997. Den innebär att beslut om finansiering av enskilda

projekt fattas av ett gemensamt organ, en interregional

beslutsgrupp. I de finsk/svenska programmen slås res-

pektive lands EG-medel samman och förvaltas som en

helhet för respektive program. Den finansiella

förvaltningen av EG-medel sker på regional nivå av

berörd länsstyrelse.

Länsstyrelserna ansvarar direkt inför EG-

kommissionen för användning av medlen, rapportering

och bokföring samt den interna revisionen. För dessa

program är Jordbruksverket inte längre fondansvarig

myndighet.

Slutsatser

Regeringen bedömer således anslagsbehovet till

325 000 000 kronor vilket motsvarar EG:s finansiering

av regionala stöd för år 1998. Av dessa 325 000 000

kronor är 170 000 000 kronor medfinansiering av

kompensationsbidraget i norra respektive södra Sverige.

Den återstående delen av anslaget består av återflödet

från EG:s jordbruksfond för finansiering av

strukturfondsprogrammen för mål 5b och mål 6 samt de

s.k. gemenskapsinitiativen vilka tillsammans beräknas

till 155 000 000 kronor. För åren 1999 och 2000

beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.

B 12. Kompletterande åtgärder inom

jordbruket

1995/96

Utgift

988 753

Därav

1996

Utgift

467 869

1997

Anslag

1 085

0001

Utgifts

-

progno

s

733 200

1998

Förslag

1 420

000

1999

Beräkna

t

1 420

000

2000

Beräkna

t

1 420

000

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Anslaget har därutöver minskats med 5 miljoner kronor i

tilläggsbudget.

Anslaget används för att finansiera de kompletterande

åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken som

är obligatoriska för Sverige som medlemsstat. Dessa är

dels miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i

enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av

den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom

jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och

naturvårdskraven, dels skogsbruksåtgärder inom

jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr

2080/92 av den 30 juni 1992 om en gemenskapsordning

för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Hälften

av kostnaderna för åtgärderna finansieras av EG.

Regeringen aviserade i 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20,

rskr. 1996/97:118) en utökning av

miljöersättningsprogrammet för jordbruket med 700

miljoner kronor per år varav 350 miljoner erhålls från

EG. Förslaget om utformningen av det utökade

programmet tillgodoser bl.a. riksdagens önskemål om

ett program för resurshushållande jordbruk (prop.

1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126).

Ökad medelstilldelning föreslås för utbildning,

information och demonstrationsprojekt i kombination

med en rad förenklingar och förbättringar i befintliga

program. Regeringen har behandlat utökningen av

miljöprogrammet i dess helhet i prop. 1997/98:2 om

Hållbart fiske och jordbruk.

Inom anslaget finansieras också ett nationellt

anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet

med rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni

1992 om upprättande av ett stödsystem för producenter

av vissa jordbruksgrödor.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår tyder på ett underutnyttjande på nästan 350

miljoner kronor. Anledningen är att utbetalningen av

miljöersättning till flerårig vallodling för år 1997

beräknas ske först år 1998. Det innebär att ersättningen

för åtgärden för både åren 1997 och 1998 kommer att

utbetalas år 1998 vilket förutsätter ett anslagssparande på

300 miljoner kronor. Resterande del av

underutnyttjandet förklaras av att EG i efterhand ersatt

Sverige för utbetalda medel till NOLA och

landskapsvård enligt de tidigare ersättningsprogrammen

för bevarande av odlingslandskapet. Detta minskar

belastningen på anslaget och ökar belastningen i

motsvarande mån på anslaget B 13.

Regeringens överväganden

Miljöprogrammet för jordbruket

Ett miljöprogram för jordbruket har utarbetats i enlighet

med riksdagens beslut (prop. 1994/95:75, bet.

1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och verkar i full

omfattning från år 1996. Nivån på

miljöersättningsprogrammet höjdes ytterligare från år

1997. Inom programmet erbjuds jordbrukare att göra

miljöåtaganden för vilka de kompenseras för den

kostnad eller det inkomstbortfall som åtagandet innebär.

Programmet har utformats i linje med de svenska

miljömålen för jordbruket. Miljöprogrammet omfattar

en rad olika miljöåtgärder för bevarande av

odlingslandskapets biologiska mångfald och

kulturmiljövärden, insatser inom miljökänsliga områden

och främjande av ekologisk odling. Även informations-,

utbildnings- och rådgivningsinsatser för jordbrukare och

skogsägare med jordbruksmark omfattas. Den totala

kostnadsramen för miljöprogrammet som tilldelats

Sverige i anslutningsfördraget med EG omfattar 2 800

miljoner kronor inklusive 50 % i medfinansiering från

EG.

Program för skogliga åtgärder inom jordbruket

Ett program för skogliga åtgärder inom jordbruket har

utarbetats i enlighet med riksdagens beslut (prop.

1995/96:76, bet. 1995/96:JoU7, rskr. 1995/96:100) och

verkar nu i full omfattning. Programmet har utformats i

linje med miljömålen för jordbruket och skall bl.a. bidra

till att främja den biologiska mångfalden.

Av de årliga utgifter som belastar anslaget avser 10

miljoner kronor skogsbruksåtgärder i jordbruket och 10

miljoner kronor anläggningsstöd för energiskog.

Resultatinformation

Jordbruksverket, Naturvårdsverket och

Riksantikvarieämbetet har på regeringens uppdrag

utvärderat miljöersättningsprogrammet för jordbruket.

Utvärderingen innehåller värdefulla förslag till

förändringar av miljöprogrammet. En mer ingående

analys av programmets kvalitativa aspekter på miljön

har dock inte varit möjlig att genomföra på detta

stadium. Av utvärderingen och remissbehandlingen av

densamma framgår att administrativa förenklingar så

långt möjligt bör genomföras, främst inom

delprogrammet för bevarande av biologisk mångfald och

kulturvärden, utan att miljöambitionerna samtidigt

sänks. En ökad satsning på åtgärder inom

delprogrammet för åtgärder inom miljökänsliga

områden kan motiveras mot bakgrund av att

reduktionsmålet för kväveläckaget inte nåtts.

Satsningarna på utbildning och information inom

miljöersättningsprogrammet har visat goda resultat och

bör därför bibehållas på en fortsatt hög nivå. Regeringen

behandlar utvärderingen i sin helhet i propositionen

Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2).

Regeringen föreslog i budgetpropositionen för år

1997 (prop. 1996/97:1) en utökning av

miljöprogrammet med 600 miljoner kronor per år.

Hälften av detta belopp har avsatts av nationella medel

och motsvarande medfinansiering erhålls från EG:s

budget. Den 1 juli 1997 godkände kommissionen ett

nytt program för minskat kväveläckage genom flerårig

vallodling. Syftet med programmet är att stödja och

stimulera vallproduktionens miljöfördelar avseende bl.a.

växtnäringsläckage och kretsloppsanpassning av

jordbrukets driftsformer. Programmet införs under år

1997.

Slutsatser

Regeringen aviserade i vårpropositionen (prop.

1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:118)

en ytterligare utbyggnad av miljöprogrammet med 700

miljoner kronor per år varav 350 miljoner kronor erhålls

från EG. Detta innebär att hela den ram på ca 2 800

miljoner kronor som avsattes i

medlemskapsförhandlingarna kommer att utnyttjas. Ett

utökat miljöprogram främjar miljöanpassningen av

jordbruket och dess positiva inverkan på natur- och

kulturmiljön och förstärker därigenom åtgärder för att

förbättra sektorns konkurrenskraft. Ett utökat

miljöprogram ökar återflödet från EU. Utbyggnaden av

programmet avses ske under 1998. Vid utformandet av

det utökade programmet har hänsyn bl.a. tagits till

behov av ytterligare medel för att öka måluppfyllelsen i

det befintliga programmets olika delar genom att höja

ersättningsnivåerna och behovet av att utöka arealmålen

för olika åtgärder. Behovet av nya miljöåtgärder som

förstärker jordbrukets omställning till ekologisk hållbar

produktion och dess positiva inverkan på natur- och

kulturmiljön har särskilt beaktats. Regeringen har i

propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.

1997/98:2) lämnat förslag om utformningen av det

utökade miljöprogrammet. Förslagen tillmötesgår

riksdagens önskemål om ett program för

resurshushållande konventionellt jordbruk (prop.

1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och

om att frågan om betesdjurens fördelning i

odlingslandskapet beaktas (prop 1996/97:1, bet.

1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:113, 114).

Miljöprogrammet är baserat på frivilliga åtaganden

av enskilda jordbrukare. Enligt regeringens bedömning

kommer detta att leda till att anvisade medel under

anslaget inte kan utnyttjas i sin helhet för

miljöersättningar år 1998. Inom ramen för anvisade

medel budgetåret 1998 bör därför åtgärder kunna vidtas

dels för att effektivisera hanteringen av ersättningarna,

dels för att den administrativa hanteringen så långt

möjligt skall garantera ett fullt utnyttjande av fastställd

ram och genomförandet av miljöprogrammet. Som

tidigare nämnts skall en översyn göras av den svenska

administrationen av EG:s jordbrukspolitik.

Ökningen av anslaget för den svenska delen av

miljöstödet finansieras inom ramen för regeringens

satsning på småföretag i enlighet med redovisningen i

1997 års ekonomiska vårproposition.

Regeringen bedömer anslagsbehovet till

1 420 000 000 kronor för år 1998. För åren 1999 och

2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.

B 13. Från EG-budgeten finansierade

kompletterande åtgärder inom

jordbruket

1995/96

Utgift

725 527

Därav

1996

Utgift

421 859

1997

Anslag1

1 092

500

Utgifts

-

progno

s

823 900

1998

Förslag

1 427

500

1999

Beräkna

t

1 427

500

2000

Beräkna

t

1 427

500

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Anslaget har därutöver minskats med 15 miljoner kronor i

tilläggsbudget.

Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s

finansiering av kompletterande åtgärder inom

jordbruket. Medfinansieringen från EG ökar med 350

miljoner kronor per år fr.o.m. år 1998 med anledning

av att den nationella finansieringen av miljöprogrammet

ökar med motsvarande belopp.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår tyder på ett underutnyttjande på drygt 250

miljoner kronor. Anledningen är att utbetalningen av

miljöstöd till flerårig vallodling för år 1997 beräknas ske

först år 1998. Det innebär att ersättningen för både år

1997 och år 1998 kommer att utbetalas år 1998 vilket

förutsätter ett anslagssparande på 300 miljoner kronor.

Förklaringen till att underutnyttjandet underskrider 300

miljoner kronor är att EG i efterhand ersatt Sverige för

utbetalda medel till NOLA och landskapsvård enligt de

tidigare ersättningsprogrammen för bevarande av

odlingslandskapet. Detta ökar belastningen på anslaget

och minskar i motsvarande mån belastningen på anslaget

B 12.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Med hänvisning till vad regeringen har anfört under

anslaget B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket

anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av

kompletterande åtgärder inom jordbruket. Den

nationella finansieringen av vissa informations-,

rådgivnings- och utbildningsinsatser för skogsägare med

jordbruksmark sker delvis över anslaget H 1.

Skogsvårdsorganisationen Därutöver föreslås 7,5

miljoner kronor för EG:s medfinansiering avseende stöd

till vitaliseringsgödsling av försurningsdrabbad

skogsmark. Detta ingår som en del i det svenska

programmet för stöd till skogsbruksåtgärder enligt rådets

förordning (EEG) nr 2080 av den 30 juni 1992 om en

gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder

inom jordbruket. Motsvarande nationell finansiering

sker över anslaget H 4 Insatser för skogsbruket.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till

1 427 500 000 kronor för år 1998. För åren 1999

och 2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.

B 14. Arealersättningar och

djurbidrag m.m.

1995/96

Utgift

8 364

972

Därav

1996

Utgift

4 622

085

1997

Anslag

4 950

000

Utgifts

-

progno

s

4 558

000

1998

Förslag

4 850

000

1999

Beräkna

t

4 850

000

2000

Beräkna

t

4 850

000

Beloppen anges i tusental kronor.

Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av

arealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget är

obligatoriskt och finansieras helt från EG-budgeten.

Arealersättning lämnas för odling av spannmål,

oljeväxter, baljväxter och oljelin. Ett villkor för

ersättning är att åkermark tas ur livsmedels- eller

foderproduktion. Vidare finns arealbaserade

ersättningssystem för bl.a. spånadslin, odling av vicker

m.m. För år 1997 gäller att 5 % skall tas ur produktion.

Samma procentsats kommer att gälla för år 1998. Det

totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad

basareal. För svenskt vidkommande uppgår denna till

drygt 1,7 miljoner ha.

Den areal som ingick i det svenska

omställningsprogrammet ingår i basarealen. För att få

ersättning från EG måste sådan areal dock tas ur

omställningsprogrammet.

För oljeväxter finns en särskild basareal, som för

Sveriges vidkommande är 137 000 ha.

Följande stödbelopp per hektar kan beräknas:

GRÖDOR

ANTAL HEKTAR

GENOMSNITTLI

GT

STÖDBELOPP

Spannmål

1 300 000

2 200 kr/ha

Baljväxter

35 000

3 100 kr/ha

Uttagen areal

250 000

2 700 kr/ha

Oljelin

10 000

4 200 kr/ha

Oljeväxter

60 000

3 700 kr/ha

Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt

samt för tackor och getter. Bidraget baseras på tilldelade

bidragsrätter. Sverige har tilldelats följande

bidragsrätter:

DJUR

BIDRAGSRÄTTE

R

BIDRAG FRÅN

EG

Am- och dikor

155 000

1 340 kr/ko

Handjur, 10

mån.

226 328

1 250-2 000

kr/djur

Tackor

180 000

170 kr/tacka

För tackor räknas bidraget fram med utgångspunkt i

marknadspriset som fastställs vid årets slut. För år 1998

beräknas detta bli 170 kronor per tacka.

Ett kalvslaktbidrag har införts som en temporär

lösning för att minska mängden nötkött på marknaden.

Detta bidrag utgår för tidigarelagd slakt av kalvar med

50 80 ecu per djur.

För producenter med en förhållandevis låg djurtäthet

per hektar foderareal kan ett extra bidrag utgå, s.k.

extensifieringsbidrag. Detta bidrag finns med två nivåer:

330 kronor per djur respektive 480 kronor per djur.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under år 1996 utnyttjades 94 % av den totala

basarealen, dvs. arealen odlades med

ersättningsberättigade grödor eller var uttagen ur

livsmedels- eller foderproduktionen. Jordbruksverket

beräknar att den areal som ersättning söks för kommer

att ligga kvar på denna nivå under år 1998. Regeringen

beräknar anslagsposten arealersättning inklusive

ersättning för uttagen areal till 4 120 000 000 kronor.

Utnyttjandegraden av bidragsrätterna förväntas öka

för år 1998 jämfört med budgetåret 1995/96.

Anslagsposten beräknas därför på en full utnyttjandegrad

motsvarande 730 miljoner kronor.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 4 850 000 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

B 15. Intervention och exportbidrag för

jordbruksprodukter

1995/96

Utgift

1 114

153

Därav

1996

Utgift

653 257

1997

Anslag

2 139

000

Utgifts

-

progno

s

1 417

000

1998

Förslag

2 000

000

1999

Beräkna

t

2 000

000

2000

Beräkna

t

2 000

000

Beloppen anges i tusental kronor.

Under anslaget finansieras kostnader för intervention,

stöd i form av produktions- och konsumtionsbidrag samt

exportbidrag i enlighet med EG:s regler. Anslaget är

obligatoriskt och finansieras från EG-budgeten till alla

delar utom vissa s.k. tekniska kostnader uppkomna till

följd av offentlig lagring som för närvarande är högre än

den schablonersättning som ersätts av EG. Dessa

merkostnader regleras under anslaget B 16

Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.

Utfallet är beroende av flera svårkontrollerbara och

oförutsägbara faktorer. Ett exempel är

överskottssituationer som uppkommer inom

gemenskapen, en annan faktor är differensen mellan

hemmamarknads- och världsmarknadspris.

Ytterligare ett exempel är att en starkare svensk

valuta skulle kunna innebära att den svenska marknaden

blir mer attraktiv för exportörer från övriga

medlemsländer. Detta kan leda till större överskott på

den svenska marknaden, vilket får direkta effekter på

hur mycket som måste betalas ut som exportstöd och i

form av olika interventionsåtgärder i Sverige.

Vidare utgår stöd i form av produktions-,

konsumtions- och marknadsföringsstöd för olika

produkter. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden

mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och

möjliggöra export till tredjeland. Det är EG-

kommissionen som bestämmer storleken på bidraget.

Den stora skillnaden mellan anslag och utgift för

budgetåret 1995/96 beräknat på tolv månader och anslag

för år 1997 beror på att ett flertal av stödsystemen togs i

bruk senare än beräknat.

Skillnaden mellan anslagna medel och utgiftsprognos

för år 1997 beror huvudsakligen på gynnsamma

världsmarknadspriser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Offentlig lagring

Intervention av spannmål beräknas svara för de största

utgifterna under anslagsposten, drygt 1 miljard kronor.

Avgörande för anslagsbelastningen torde vara

årsmånsvariationer inom landet såväl som inom andra

medlemsstater samt marknadsutvecklingen. Av

betydelse är också utvecklingen av kronans värde

gentemot övriga valutor. Utgifter för offentlig lagring

ersätts i efterhand från EG:s jordbruksfond.

Anslagsposten beräknas till 1 000 miljoner kronor.

Övrig intervention

De största utgiftsposterna vad gäller övrig intervention

rör stöd vid förbrukning, t.ex. för mjölk och

mejeriprodukter till skolbarn och till framställning av

konditorivaror samt för socker och stärkelse som

används i industrin, samt lagerersättning avseende

socker. Utgifter för offentlig lagring ersätts i efterhand

från EG:s jordbruksfond.

Anslagsposten beräknas till 450 miljoner kronor.

Exportbidrag

Den största posten i denna del, drygt 400 miljoner

kronor för år 1998, beräknas för exportbidrag för

obearbetade produkter. Till följd av framgångsrika

exportsatsningar av svenska företag förväntas bidragen

för export av bearbetade produkter öka till ca 150

miljoner kronor.

Anslagsposten beräknas till 550 miljoner kronor.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 000 000 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

B 16. Räntekostnader för

förskotterade arealersättningar

m.m.

1995/96

Utgift

64 753

Därav

1996

Utgift

29 064

1997

Anslag

119 333

Utgifts

-

progno

s

89 000

1998

Förslag

80 000

1999

Beräkna

t

80 000

2000

Beräkna

t

80 000

Beloppen anges i tusental kronor.

Under anslaget redovisas de räntekostnader som uppstår

för staten till följd av att ersättningen från EG:s

jordbruksfond erhålls i efterskott. Anslaget får även

belastas med eventuella finansiella sanktioner och

straffavgifter EG-kommissionen kan komma att ålägga

Sverige. Anslaget får tillföras kursvinster och belastas

med kursförluster som uppstår till följd av att

medlemsstaten bär kursrisken inom EG:s jordbruksfonds

utvecklingssektion samt belastas med s.k. tekniska

kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte

erhålls från EG-budgeten. Vid ett omvänt förhållande,

dvs. om EG:s schablonersättning överstiger de faktiska

kostnaderna, tillförs anslaget medel från inkomsttitel

6116 Övriga bidrag från EG:s jordbruksfonds

garantisektion.

En jämförelse mellan budget och utgiftsprognos

budgetåret 1997 visar på en lägre belastning på anslaget

än beräknat. Detta beror på en initial svårighet att

uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna skulle

komma att utnyttja möjliga ersättningar, en tämligen låg

räntenivå och att Sverige inte varit föremål för

finansiella sanktioner.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Ersättningar för stöd som finansieras från

jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras

från statsbudgeten avräknas i princip inom 1 1/2 2

månader. De stöd som är aktuella är arealersättningar

och ersättning för uttagen areal, djurbidrag,

intervention, produktions- och konsumtionsstöd m.m.

samt miljöersättningar.

För de stöd som betalas ut från jordbruksfondens

utvecklingssektion gäller två olika metoder. För mål 5a,

utom stöd till bearbetning och avsättning av jord- och

skogsbruksprodukter, förskotterar EG medlemsstaten

80 % av jordbruksfondens utvecklingssektions andel av

stödet och avräkning sker för avslutat kalenderår. För

stödet till bearbetning och avsättning betalar EG 80 %

av sin andel i förskott och resterande 20 % då

stödberättigade kostnader motsvarande beloppet för ett

kalenderår enligt finansieringsplanen betalats ut.

Anslaget har belastats innevarande år med den

straffavgift EG-kommissionen ålade Sverige att betala

för den överlagring av ris som skedde till följd av

Sveriges EU-medlemskap.

Prognosen för innevarande år bygger på en

kalkylränta på 7 %. Skulle räntesatsen ändras påverkar

detta också anslagets belastning.

Genom att ökade resurser tillförs

jordbruksadministrationen för bl.a. kontroll av utbetalda

bidrag minskar risken för finansiella sanktioner.

Regeringen bedömer därför att anslaget kan minskas

med nästan 40 miljoner kronor.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 80 000 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

B 17. Jordbrukets blockdatabas

1995/96

Utgift

-

Därav

1996

Utgift

-

1997

Anslag1

-

Utgifts

-

progno

s

98 000

1998

Förslag

17 000

1999

Beräkna

t

17 339

2000

Beräkna

t

17 686

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Ett nytt anslag på 100 miljoner kronor har anvisats på tilläggsbudget

för innevarande år.

Anslaget uppfördes på statsbudgeten budgetåret 1997 för

att täcka investeringskostnader för den digitala

blockdatabas varpå de arealbaserade EG-stöden

beräknas. Denna digitaliserade ekonomiska karta skall

vara i bruk i hela landet fr.o.m. ingången av år 1998.

Den kartavgift som skall finansiera kostnader uppkomna

under anslaget kommer enligt förordningen (1997:183)

om kartavgift i ärenden om jordbruksstöd att gälla

stödansökningar inlämnade fr.o.m. år 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Fr.o.m. budgetåret 1998 skall kostnaderna för

ajourhållning m.m. av blockdatabasen belasta anslaget.

Dessa kostnader beräknas uppgå till 17 miljoner kronor

per år. Finansiering av kostnaderna för investeringar

och ajourhållning sker genom att intäkterna från

kartavgiften inlevereras till inkomsttitel på

statsbudgeten. Avgifterna beräknas ge full

kostnadstäckning.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 17 000 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven med utgångspunkt i 1998 års

anslagsnivå

.

6 Fiske

Omfattning/ändamål

Inom EU är fisket av stor betydelse. EU är världens

största marknad för fiskprodukter. Antalet yrkesfiskare

uppgår till ca 270 000. För fiskesektorn har EU sedan

1970-talet utvecklat en gemensam fiskeripolitik som

sedan år 1983 omfattar fiskerinäringens samtliga delar,

från havet till konsumenten. Den gemensamma

fiskeripolitiken kan indelas i områdena resurs-, struktur-

och marknadspolitik samt internationella relationer på

fiskets område. En ny översyn av den gemensamma

fiskeripolitiken, den föregående skedde 1992/93, är

planerad till år 2002. Regeringen avser att aktivt delta i

reformeringen av EG:s fiskeripolitik, bl.a. genom att

driva frågor om ökad regional förvaltning.

Det svenska fisket ger arbetstillfällen och inkomster

till framför allt kustsamhällena. Totalt sysselsätts direkt i

fiskerinäringen ca 8 000 personer. Vidare skapas

sysselsättning i angränsade näringar såsom bl.a.

förpacknings- och varvsindustrin. Till detta kommer den

sysselsättning som skapas genom fisketurismen.

Fiskeriverket är central förvaltningsmyndighet för

förvaltning av fiskresurserna, vilket omfattar

fiskerinäringen, vari ingår vattenbruket,

beredningsindustrin och fritidsfiske. Vidare är fiskevård

ett väsentligt område. Fiskeriverket skall även främja

forskning och bedriva utvecklingsverksamhet på

fiskeområdet. Antalet årsarbetskrafter uppgick vid

årsskiftet 1996/97 till 236 stycken. Under år 1996

uppgick verkets totala verksamhetskostnader till

omkring 179 miljoner kronor, varav ca 38 %

finansierades med anslagsmedel.

På regional nivå arbetar länsstyrelserna med

fiskefrågor, bl.a. med frågor som rör EG:s strukturstöd

inom mål 5a (vattenbruk, beredningsindustri och

infrastruktur) samt med fiskevård. Antalet

årsarbetskrafter sysselsatta med fiskefrågor uppgick vid

årsskiftet 1996/97 till ca 69 stycken. Fiskeområdet står

för en liten andel av länsstyrelsernas totala

verksamhetskostnader, i genomsnitt ca 1,5 %. Totalt

satsade länsstyrelserna under budgetåret 1995/96 ca 59

miljoner kronor på fiskeområdet.

Kustbevakningen satsar ca 23 % av myndighetens

totala budget inom området övervakning av fiske.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

192,2

146,7

221,7

193,4

190,3

191,8

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

Den kraftiga utgiftsökningen för år 1997 hänför sig till

att strukturstöd om ca 85 miljoner kronor, beslutat under

budgetåret 1995/96, inte utbetalats förrän under

budgetåret 1997. Detta belopp fördes upp på

tilläggsbudget för år 1997 (prop. 1996/97:150).

Större förändringar

Arbetet med en anpassning till EG:s gemensamma

fiskeripolitik har präglat budgetåret 1995/96. Detta

arbete har medfört ett antal större förändringar, bl.a.:

 ett strukturprogram för den svenska fiskerinäringen

har fastställts efter godkännande av EU-

kommissionen,

 riktlinjer för en flerårig utvecklingsplan för den

svenska fiskeflottan har antagits,

 kontroller till sjöss och vid landning av fångst byggts

ut,

 deltagande i EU:s beslutande organ.

Med stöd av regeringens bemyndigande den 21

november 1996 har en särskild utredare tillkallats för

översyn av fiskeriadministrationen m.m. (dir. 1996:97).

Utredningens uppdrag, som skall vara slutfört senast den

15 januari 1998, skall mot bakgrund av EU-

medlemskapet koncentrera sitt arbete till två

huvudområden:

1. Översyn av fiskeriadministrationen, särskilt

Fiskeriverket.

2. Åtgärder för en effektiviserad forsknings- och

utvecklingsverksamhet.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen när

utredaren har avgett sitt förslag.

För budgetåret 1997 minskades Fiskeriverkets anslag

med 6 miljoner kronor, vilket motsvarar en minskning

på ca 10 % av verkets förvaltningsanslag. Besparingen

har huvudsakligen skett genom neddragning av personal.

Enligt regleringsbrev för budgetåret 1997 får

Fiskeriverket inte ta resurser för EG-relaterade uppgifter

i anspråk för eventuella omprioriteringar.

Prioriteringar för 1998

Verksamheter som är särskilt prioriterade för budgetåret

1998 är att:

 utforma och driva svenska ståndpunkter inom EU,

 förbättra fiskekontrollen,

 öka insatserna på fiskevårdens område,

 genomföra den av Fiskerikommissionen för

Östersjön antagna internationella aktionsplanen för

den vilda Östersjölaxen.

Resultatbedömning och slutsatser

Effektmålen för den svenska fiskeripolitiken är att verka

för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna så att:

 de ger en god långsiktig avkastning,

 den biologiska mångfalden bevaras,

 konkurrenskraftiga företag utvecklas,

 tillgången på fisk av god kvalitet till fördel för

konsumenterna säkras,

 allmänhetens fiskemöjligheter ökas.

Målen för den svenska fiskeripolitiken är identiska med

effektmålen för Fiskeriverket. Regeringen bedömer att

Fiskeriverket med sitt arbete verksamt har bidragit till

att uppnå effektmålen.

På regional nivå är länsstyrelserna viktiga aktörer.

Effektmålen för länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet

är att:

 medverka till en ansvarsfull hushållning med

fisktillgångarna,

 medverka till utveckling av konkurrenskraftiga

företag inom fiskerinäringen.

Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas insatser

har bidragit till att uppnå de två målen. Fiskeriverket

och länsstyrelserna utvecklar ett gemensamt system för

redovisning och uppföljning av myndigheternas insatser

på fiskeområdet. Enligt regeringens uppfattning är det

angeläget att utvecklingsarbetet fortgår så att en

sammanfattande resultatredovisning utvecklas.

Statsbudgetens anslag till fiskevården har under en

lång följd av år varit relativt oförändrat. För budgetåret

1997 uppgår det till 4,6 miljoner kronor. Under de

senaste åren har bidragen främst använts till bildande av

fiskevårdsområden, fisketillsyn, biotopvård och andra

fiskevårdande åtgärder inklusive bevarande av den

biologiska mångfalden.

En allmän fiskevård ingår som en del i

ansträngningarna för att bygga ett ekologiskt hållbart

samhälle. Vägledande för detta arbete är en god miljö,

effektiv användning och en hållbar försörjning. Det är

av grundläggande intresse att långsiktiga åtgärder av

bestående karaktär prioriteras. Enligt regeringens

bedömning finns det behov av kraftfulla åtgärder främst

i allmänna vatten.

För Fiskeriverkets del har EU-arbetet ställt nya krav

varför verket för budgetåret 1995/96 tilldelades extra

medel om 9 miljoner kronor. Medlen har använts till

bl.a. uppbyggnaden av tekniska system för kontroll.

Ytterligare insatser krävs emellertid inom

kontrollområdet.

EU:s finansiella instrument för att uppnå sina

strukturpolitiska mål på fiskets område är Fonden för

Fiskets utveckling (FFU). De mål som har lagts fast för

FFU är att:

 bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurser

och deras utnyttjande,

 stärka utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga

företag inom sektorn,

 förbättra marknadsutbudet och förädlingsvärdet för

fiskets och vattenbrukets produkter.

Målen för FFU korresponderar med effektmålen för den

svenska fiskeripolitiken. FFU finansierar den del av

fiskets strukturstöd som hör till mål 5a och

gemenskapsinitiativet PESCA. Regionalfonden och

socialfonden medfinansierar åtgärder inom PESCA.

Mål 5a avser bl.a. modernisering och omstrukturering

av fiskesektorn, under det att PESCA-programmet

syftar till att minska de sociala och ekonomiska

konskvenserna av omstruktureringen inom

fiskerinäringen. Beslut om stöd till mål 5a-åtgärder har

meddelats sedan den 1 januari 1996. PESCA-

programmet startade något senare. Kommissionen

godkände det svenska programmet i mars månad 1996.

Den korta tid som strukturprogrammen pågått försvårar

en resultatbedömning.

Beträffande stöd till mål 5a-åtgärder, vilket står för

den huvudsakliga delen av strukturstödet, kan

konstateras att investeringsviljan inom fiskerinäringen

genomgående varit hög. Utfallet för budgetåret 1995/96

visar att närmare 90 % av de tillgängliga medlen från

EU:s strukturfonder har tagits i anspråk. Nationell och

privat medfinansiering är en förutsättning för att utnyttja

de medel som finns avsatta från FFU. Stödet under

budgetåret har huvudsakligen beviljats till åtgärder längs

västkusten. Av totalt beviljat stöd under budgetåret

1995/96 svarade Göteborgs och Bohus län för närmare

67 %. Investeringarna på syd- och ostkusten har varit av

mindre omfattning och ligger proportionellt under dessa

områdens andel av fisket. Fiskeriverket bör därför

fortsätta arbetet med att undersöka möjliga åtgärder för

att främja ytterligare investeringar längs syd- och

ostkusten.

C 1. Fiskeriverket

1995/96

Utgift

99 893

Anslag

s-

kredit

2 892

Därav

1996

Utgift

67 869

1997

Anslag1

58 166

Utgifts

-

progno

s

63 000

1998

Förslag

57 908

1999

Beräkna

t

59 448

2000

Beräkna

t

60 898

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Därutöver föreslås 3,65 miljoner kronor anslås på tilläggsbudget.

För budgetåret 1995/96 ålades Fiskeriverket ett

besparingskrav på 4,9 miljoner kronor. Besparingen

under budgetåret uppgick till 4,2 miljoner kronor.

Anslagskrediten utnyttjades således med ytterligare

700 000 kronor. Den främsta orsaken till att

besparingskravet inte uppnåddes är att de vidtagna

besparingsåtgärderna får fullt genomslag först under

budgetåret 1997.

På grund av det statsfinansiella läget minskades

anslaget med ytterligare 6 miljoner kronor för år 1997.

Huvudsakligen sker denna besparing genom

personalavgångar som får fullt genomslag först under år

1998. Under förutsättning att medel för

satellitkontrollsystemet anvisas, i enlighet med

regeringens förslag till reviderad statsbudget för år

1997, klarar Fiskeriverket att tillsammans med

utnyttjande av anslagskrediten fullfölja sitt

besparingsprogram.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Fiskeriverket har utvecklat och förbättrat sin

årsredovisning. Verket redovisar utförligt vilka

prestationer som har utförts, resultatet av dessa samt hur

dessa kopplas till de operativa mål som Fiskeriverket

fastställt. De operativa målen är en precisering av de

fyra verksamhetsmål som fastslagits i regleringsbrevet,

nämligen att

1. förhindra överskridande av beslutade fångstkvoter,

2. skydda den naturreproducerande Östersjölaxen,

3. genomföra sektorplanen på fiskets område,

4. förstärka kompetensen inom struktur- och

marknadsfrågor.

Fiskeriverket har för att stärka kontrollverksamheten

inrättat en särskild kontrollavdelning. De åtgärder som

vidtagits har framför allt inneburit en effektiviserad

dokumentkontroll.

Fiskeriverket har under budgetåret genomfört ett

antal nationella åtgärder för att skydda den

naturreproducerande Östersjölaxen. Bland annat har

verket infört fiskeförbud i kustområden omkring och i

alla naturälvar med vilda laxbestånd. Laxuppgången

ökade kraftigt under året 1996 och reproduktionen ökade

i alla naturälvar.

Beslut om åtgärder inom programmen för 5a och

PESCA påbörjades vid årskiftet 1995/96. Parallellt med

arbetet med införandet av programmen har verket

tillsammans med övriga fondansvariga myndigheter

bl.a. arbetat med att utveckla administrativa rutiner för

handläggning och rapportering, t.ex. har en databas för

uppföljning av fiskets stödåtgärder byggts upp.

För att stärka Fiskeriverkets kompetens inom

struktur- och marknadsfrågor har en särskild marknads-

och strukturavdelning inrättats.

Regeringens bedömning är att Fiskeriverket under

budgetåret 1995/96 har prioriterat åtgärder för att

uppfylla de verksamhetsmål som angetts i

regleringsbrevet. Det är emellertid svårt att bedöma

graden av måluppfyllelse. Kopplingen mellan verkets

egna operativa mål och verksamhetsmålen bör därför

utvecklas och göras tydligare. Vidare är det svårt att

bedöma hur verksamhetens effektivitet och kvalitet har

utvecklats. Regeringen anser att ett fortsatt

utvecklingsarbete är angeläget på nämnda områden.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Fiskeriverket bedriver uppdragsverksamhet och

tjänsteexport. För det förlängda budgetåret 1995/96

erhöll Fiskeriverket 61 225 000 kronor i avgiftsintäkter

från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport.

Avgiftsintäkterna får disponeras av Fiskeriverket. Enligt

budgeten för år 1998 uppgår avgiftsintäkterna från

uppdragsverksamheten och tjänsteexporten till 43 250

 00 kronor.

Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten, se tabell

nedan, härrör från Fiskeriverkets undersökningsfartyg

och från utredningskontoren. Utredningskontorens

avgiftsintäkter avser huvudsakligen utredningar i

vattenmål. Utredningskontoren svarade under budgetåret

1995/96 för ca 75 % av avgiftsintäkterna. För

budgetåren 1997 och 1998 förutses ett nollresultat.

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

27 762

27 511

251

101

varav 1996

18 619

17 189

1 430

108

Prognos

1997

18 780

18 780

0

100

Budget 1998

19 250

19 250

0

100

Beräknat

1999

19 731

Beräknat

2000

20 224

Fiskeriverkets tjänsteexport, se tabell nedan, är

hänförlig till SWEDMAR:s (Swedish Centre for Coastal

Development and Management of Aquatic Resources)

internationella konsultverksamhet. SIDA är den

viktigaste uppdragsgivaren. Det övergripande målet för

SWEDMAR är att stödja utvecklingsländerna i deras

ansträngningar att nyttja hav, kust- och inlandsvatten för

uthållig matproduktion och förbättrad levnadsstandard.

Under budgetåret 1995/96 var SWEDMAR:s resultat

negativt. Orsaken till detta var framför allt att inga av de

större anbuden medförde några kontrakt och den alltför

stora personalstyrkan vid budgetårets början. Under år

1996 har personalstyrkan inom SWEDMAR minskat

kraftigt och rutiner för anbudsgivning ändrats.

SWEDMAR avbryter satsningen på egna större anbud.

För budgetåren 1997 och 1998 prognosticeras ett

nollresultat.

TJÄNSTEEXPOR

T

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

33 463

35 878

-2 415

93

varav 1996

22 570

22 770

-200

99

Prognos

1997

20 000

20 000

0

100

Budget 1998

20 000

20 000

0

100

Beräknat

1999

20 000

Beräknat

2000

20 000

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändningar vilket betyder att Fiskeriverkets

årsredovisning för räkenskapsåret 1995/96 i allt

väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet för Fiskeriverket

till 57 908 000 kronor för år 1998. För åren 1999 och

2000 beräknas anslagsbehoven med utgångspunkt i 1998

års anslagsnivå.

C 2. Strukturstöd till fisket m.m.

1995/96

Utgift

41 985

Därav

1996

Utgift

28 497

1997

Anslag

30 8901

Utgifts

-

progno

s

33 500

1998

Förslag

30 890

1999

Beräkna

t

30 890

2000

Beräkna

t

30 890

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Därutöver har 10,3 miljoner kronor anvisats på tilläggsbudget för

innevarande år.

Från anslaget lämnas framför allt stöd till åtgärder som

medfinansieras av EG inom ramen för

gemenskapsprogrammet för mål 5a och

gemenskapsinitiativet PESCA. Anslaget får också

disponeras för äldre stödformer som inte omfattas av de

två strukturprogrammen. Bestämmelser om detta finns i

förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och

fiskerinäringen. Anslaget kan bl.a. användas för

täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske-

och fiskberedningsföretag.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Genomförande av respektive strukturprogram övervakas

gemensamt av EG-kommissionen och Sverige genom en

s.k. övervakningskommitté, t.ex. att åtgärderna

överensstämmer med valda prioriteringar och uppställda

mål. Fiskeriverket svarar för sekretariatsfunktionen.

Nedan redovisas utfallet inom de olika delområdena

inom mål 5a-programmet.

Inom området modernisering av fiskeflottan har

investeringarna framför allt avsett kvalitetshöjande

åtgärder och förbättringar av säkerheten.

Inom beredningsindustrin har åtgärder som syftar till

att anpassa anläggningarna till EG:s hygiendirektiv varit

högprioriterade. Ett flertal investeringar har även avsett

nybyggnation och utbyggnad för att förbättra

produktionskapaciteten.

Vattenbruk bedrivs i stort sett i hela landet. För

verksamhet som bedrivs utanför mål 6 har

investeringsviljan varit låg. De ramar som står till

förfogande har inte utnyttjats. Inom mål 6 har avsatta

medel till vattenbruk däremot utnyttjats. Stöd inom mål

6 har beviljats främst för nybyggnation och utökning av

befintliga anläggningar.

För utrustning i hamnar har beviljat stöd

huvudsakligen avsett investeringar i kyl- och fryshus

samt sorteringsanläggningar.

Utöver de nämnda delområdena har mål 5a-stöd

beviljats för projekt inom områdena marknadsföring,

studier och pilotprojekt, skydd av marina områden,

nybyggnation och anpassning av fiskeansträngningen.

Beträffande PESCA-programmet kan konstateras att

antalet ansökningar under budgetåret 1995/96 har varit

mycket begränsat. Fram t.o.m. mars 1997 har stöd

beviljats för ca 10 projekt. Beviljad stödsumma

motsvarar ca 5 % av tillgängliga EG-medel för perioden

1995 1999. Mot bakgrund av att PESCA-programmet

har varit i gång så pass kort tid, samt att antalet

ansökningar och antalet beviljade projekt varit

begränsat, kan stödet ännu inte utvärderas.

Anslaget får, som tidigare nämnts, användas för att

täcka eventuella förluster orsakade av lämnade fiskerilån

och kreditgarantier för lån. Då det är svårt att

prognosticera framtida förluster, medför detta att det

råder en viss osäkerhet om hur mycket av anslaget som

kan nyttjas till strukturstöd. För budgetåret 1995/96

uppgick kreditförlusterna till ca 3,7 miljoner kronor.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 30 890 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

C 3. Från EG-budgeten finansierade

strukturstöd till fisket m.m.

1995/96

Utgift

50 742

Därav

1996

Utgift

50 742

1997

Anslag

80 0001

Utgifts

-

progno

s

117 700

1998

Förslag

84 650

1999

Beräkna

t

80 000

2000

Beräkna

t

80 000

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Därutöver har 74 474 000 kronor anvisats på tilläggsbudget för

innevarande år.

Under anslaget anvisas ett belopp som motsvarar EG:s

medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m., vilket

redovisas under anslaget C 2. För att stödja svenska

strukturåtgärder har Fonden för Fiskets utveckling

(FFU) för perioden 1995 1999 avsatt 47,97 miljoner

ecu, vilket motsvarar ca 412 miljoner kronor. Av dessa

medel avser 40 miljoner ecu mål 5a-åtgärder utanför

mål 6-området, 4 miljoner ecu är bidrag för mål 5a-

åtgärder inom mål 6 området och 3,97 miljoner ecu

avser PESCA-programmet. Anslaget har belastats först

under år 1996.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

EU har beslutat att införa ett satellitbaserat

kontrollsystem för fiskefartyg. För år 1998 lämnas 4,65

miljoner kronor i EU-bidrag för utrustning på fartyg, för

landbaserad utrustning samt installation. Anslagsnivån

bör höjas med motsvarande belopp.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 84 650 000

kronor för år 1998, vilket inkluderar EG-bidrag för det

satellitbaserade kontrollsystemet. För åren 1999 och

2000 beräknas anslagsbehovet till 80 000 000 kronor för

respektive år.

C 4. Fiskevård

1995/96

Utgift

3 908

Anslag

s-

sparan

de

3 009

Därav

1996

Utgift

3 908

1997

Anslag

4 612

Utgifts

-

progno

s

7 500

1998

Förslag

20 000

1999

Beräkna

t

20 000

2000

Beräkna

t

20 000

Beloppen anges i tusental kronor

Fiskevårdens övergripande mål är att långsiktigt verka

för livskraftiga och rika fiskbestånd i svenska vatten. En

ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna syftar till att

långsiktigt verka för biologisk mångfald genom att

främja ett rikt och varierat fiskbestånd och ett optimalt

utnyttjande av våra fisktillgångar. Miljömålet på fiskets

område är att fisk, kräft- och blötdjur samt deras

näringsorganismer skall bevaras i livskraftiga naturligt

reproducerande bestånd.

Fiskeriverket disponerar anslaget för fiskevård.

Anslaget används för:

 bildandet av fiskevårdsområden,

 fisketillsyn,

 åtgärder för fiskevård, exempelvis biotopvård,

 insatser för bevarandet av hotade arter.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar ett anslagssparande på ca 3 miljoner

kronor, vilket utgör beslutade men inte utbetalda medel.

Differensen mellan tilldelat anslag för år 1997 och

utgiftsprognosen motsvarar detta belopp, vilket innebär

att tillgängliga medel beräknas utnyttjas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Allmän fiskevård finansieras för närvarande på olika

sätt, förutom genom anslaget för fiskevård även av

vattenavgiftsmedel. För budgetåret 1997 uppgår anslaget

för fiskevård till 4,6 miljoner kronor.

Regeringen redovisar i propositionen Hållbart fiske

och jordbruk (prop. 1997/98:2) en ökad satsning på en

förbättrad fiskevård. Genom föreslagen förstärkning av

fiskevårdsarbetet möjliggörs angelägna åtgärder inom

fiskevården såsom utsättning av viktiga fiskarter,

insatser för hotade arter, biotopvård, bildande av

fiskevårdsområden och åtgärder för att främja tillsynen.

Satsningen skall inriktas mot fiskevårdsåtgärder

främst i kustområdena och i de stora sjöarna med

allmänt vatten och fritt handredskapsfiske. Regeringen

föreslår därför att anslaget C 4 Fiskevård tillförs

ytterligare 15,4 miljoner kronor för budgetåret 1998.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 20 000 000

kronor för år 1998. Anslagsbehoven för åren 1999 och

2000 beräknas vara oförändrade.

7 Rennäring m.m.

Omfattning/ändamål

Rennäringen främjas i första hand genom statligt

pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader

till följd av Tjernobylolyckan och genom att staten

svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar

liksom viss planläggning rörande renskötseln. De

skador vilda djur orsakar tamdjur och annan egendom

ersätts om vissa förutsättningar är uppfyllda. Staten

svarar för underhåll och upprustning av byggnaderna på

de 110 kvarvarande fjällägenheterna.

Sametinget ingår i Jordbruksdepartementets

verksamhetsområde men redovisas under utgiftsområde

1.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

134,0

104,2

96,9

109,7

109,7

109,7

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

Lägre renantal medför att antalet slaktade renar har

minskat trots höga avräkningspriser och stor efterfrågan

på renkött. Detta är den främsta förklaringen till det

beräknade underutnyttjandet innevarande år.

Prioriteringar för 1998

Riksdagen har beslutat att förorda en översyn av stödet

till rennäringen och samisk kultur,

rennäringsadministrationen och

rennäringslagstiftningen. En sådan översyn har

påbörjats.

Resultatbedömning och slutsatser

Länsstyrelserna i de berörda länen skall utöva sådan

tillsyn att naturbetesmarkernas långsiktiga

produktionsförmåga bevaras och ger en uthållig och god

avkastning samtidigt som den biologiska mångfalden

behålls. Genom närvaro vid renräkningar och kontroll

av renlängder skall länsstyrelsen övervaka att

samebyarnas högsta tillåtna renantal inte överskrids.

Länsstyrelsernas arbete med tillsynen har fungerat väl.

D 1. Främjande av rennäringen m.m.

1995/96

Utgift

71 908

Anslag

s-

sparan

de

10 530

Därav

1996

Utgift

54 148

1997

Anslag

61 700

Utgifts

-

progno

s

52 200

1998

Förslag

61 700

1999

Beräkna

t

61 700

2000

Beräkna

t

61 700

Beloppen anges i tusental kronor.

De utgifter som belastar anslaget är

 underhåll av vissa riksgränsstängsel och

renskötselanläggningar för vilka staten har

underhållsansvaret,

 statens del av kostnaderna för redovisning av

markanvändningen, riksintressen och marker som är

värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och

kulturmiljövården,

 framtagande av ny inventeringsmetod för renbetet,

 prisstöd till rennäringen enligt förordningen

(1986:255) om pristillägg på renkött,

 ersättning till följd av Tjernobylolyckan som kan

lämnas till jordbruksföretag, renskötselföretag och

till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska

till husbehov eller för försäljning enligt förordningen

(1994:246) om ersättning för vissa merkostnader

och förluster med anledning av Tjernobylolyckan,

 övriga åtgärder för främjande av rennäringen som

beslutas efter överläggningar mellan staten och

rennäringen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under slaktsäsongen 1996/97 slaktades drygt 61 000

renar. Drygt 700 slaktkroppar kasserades på grund av

för höga cesiumhalter.

Riksgränsstängsel m.m.

Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan Sverige

och Norge om renbetning m.m. anslutande protokoll

skall Sverige och Norge bekosta och underhålla vissa

stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar vilket

leder till avsevärda skador, främst i samband med

snösmältningen. Mot bakgrund av konventionen bör

staten fortlöpande betala de verkliga kostnaderna för att

hålla stängslen. Staten har även skyldighet att svara för

underhållet av vissa andra renskötselanläggningar.

Konventionen gäller t.o.m. den 30 april 2002.

Regeringen beslöt den 17 april 1997 att ingå ett avtal

mellan Sverige och Norge om upprättande av och

mandat för en blandad svensk-norsk

renbeteskommission. Kommissionens ledamöter har

utsetts och arbetet påbörjats. Kommissionens

betänkande skall avges senast den 30 april 2000.

Renbeteskommissionen har till uppgift att utreda frågan

om det ena landets renskötande samer har behov av

fortsatt renbetning i det andra landet, att i nödvändig

utsträckning undersöka betestillgångarna och

driftsförhållandena i de aktuella områdena i Sverige och

Norge samt klarlägga hur betestillgångarna använts och

hur de mest rationellt skall kunna utnyttjas på ett sätt

som ger ett långsiktigt underlag för en ekologiskt,

ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring.

Samebyarnas utvecklings- och

markanvändningsplanering

Länsstyrelserna är i stort sett klara med den

grundläggande redovisningen av samebyarnas

markanvändningsanspråk och rennäringens

riksintressen. Länsstyrelserna skall komplettera

redovisningarna med information om speciellt

värdefulla eller känsliga områden för renskötseln,

naturvården och kulturmiljövården samt àjourhålla

dessa.

Renbetesinventeringar

I skrivelse den 17 mars 1994 (rskr. 1993/94:186)

anmälde riksdagens talman riksdagens beslut med

anledning av bostadsutskottets betänkande (bet.

1993/94:BoU11) Anslag till främjande av rennäringen

m.m. Beslutet innebär bl.a. att riksdagen som sin

mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört

om renbetesinventering. Utskottet uttalade att det är

viktigt att arbetet med renbetesinventeringarna

fortsätter. Inventeringarna måste utföras så att de kan

tjäna sitt syfte, d.v.s. utgöra underlag för fastställande

av högsta renantal inom varje sameby. Det är också

viktigt att den metod som används ger ett adekvat och

vederhäftigt resultat. Metoden eller metoderna måste

därför förankras hos rennäringen, skogsbruket och

naturvården. Med hänsyn till angelägenheten av att

inventeringarna av särskilt vinterbetesmarkerna

fortsätter inom renskötselområdet bör metodfrågan

snarast lösas och en plan tas fram för

inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfte att

skapa en bra balans mellan renantalet och

betestillgången, t. ex. att basera renantalet efter

renarnas slaktvikt, kan behöva övervägas. En

redovisning av vidtagna åtgärder borde föreläggas

riksdagen.

Regeringen redogjorde i prop. 1994/95:100 bil. 10

för vilka krav som bör ställas på renbetesinventeringar

och hur de bör göras. Riksdagen konstaterade med

anledning därav att det inte är helt okomplicerat att

finna en allmänt accepterad metod för hur

inventeringarna skall göras. Det är enligt riksdagen

naturligtvis viktigt att olika möjligheter prövas i syfte att

skapa förutsättningar för att genomföra inventeringarna

så att dessa blir tillförlitliga och relevanta för sitt

ändamål. Riksdagen utgick från att det pågående

utvecklingsarbetet sker utan onödig tidsutdräkt (bet.

1994/95:BoU16).

Jordbruksverket arbetar med att utveckla en metod

för renbetesinventering som också skall kunna användas

för miljöövervakning. Inte minst mot bakgrund av

kravet på att metoden skall kunna användas även av

naturvården för miljöövervakning är det omöjligt att nu

bedöma när en ny inventeringsmetod kan börja

tillämpas. Medel bör anvisas för det fortsatta

utvecklingsarbetet.

Prisstöd till rennäringen

Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på

renkött lämnas pristillägg för renkött som godkänts vid

köttbesiktning. Pristillägget lämnas med 9 kr per kilo

för vuxen ren och med 14:50 kr per kilo för renkalv.

Antalet slaktade renar uppgick under slaktsäsongen

1996/97 till drygt 61 000 renar vilket innebär att

slaktuttaget minskat även denna slaktsäsong till följd av

ett totalt sett lägre renantal under senare år.

Tjernobylolyckan

Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till

följd av Tjernobylolyckan fortsätter att påverka i första

hand rennäringen. I vissa delar av norra Sverige

påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen

av nöt och får. Genom tidigareläggning av renslakt och

utfodring av renar har antalet kasserade slaktkroppar

minskat till drygt 700 renar slaktsäsongen 1996/97.

Statens livsmedelsverk redovisade i juni 1997

regeringens uppdrag att se över gränsvärdet för cesium i

kött och köttprodukter av vilt och ren, vilda bär, svamp,

insjöfisk och nötter. Livsmedelsverket finner inga

vägande skäl att ändra de nuvarande gränsvärdena för

cesium i de aktuella varugrupperna.

Övriga åtgärder för främjande av rennäringen

En del av anslaget bör användas för andra åtgärder för

främjande av rennäringen. Medlen fördelas på

användningsområden genom beslut av Jordbruksverket

efter överläggningar mellan verket och Sametinget.

Medlen används bl. a. för katastrofskadeskydd vid svåra

betesförhållanden. Medel bör anvisas även i

fortsättningen. Användningen bör i görligaste mån

samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd

enligt mål 6-programmet, exempelvis verksamheter

som är direkt inriktade på att utveckla näringen.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 61 700 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

D 2. Ersättningar för viltskador m.m.

1995/96

Utgift

58 831

Därav

1996

Utgift

47 692

1997

Anslag

12 5001

Utgifts

-

progno

s

42 500

1998

Förslag

46 500

1999

Beräkna

t

46 500

2000

Beräkna

t

46 500

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Därutöver har 30 miljoner kronor anslagits på tilläggsbudget för

innevarande år.

De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till

åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning

för sådan skada enligt 29 a § jaktförordningen

(1987:905) samt för skador som rovdjur orsakar på

renar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet rovdjur, i synnerhet lo, har ökat i antal, vilket

medfört ökade skador på tamdjur. Även kostnaden för

annan skada av vilt har ökat.

Skada på annat än ren

Naturvårdsverket fördelar medel på samtliga

länsstyrelser, som beslutar om bidrag för att förebygga

skada och för att ersätta inträffad skada. Inriktningen är

att viltskador så långt möjligt skall förebyggas. Med

hänsyn till skadeutvecklingen bör ytterligare

1 000 000 kronor anvisas för bidrag och ersättningar.

Skada på ren

Regeringen redogjorde i förra årets budgetproposition

under anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom

jordbruket för arbetet med ett nytt delprogram inom

ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till

rennäringen för bevarande av rovdjur inom

renskötselområdet. Det har emellertid inte varit möjligt

att få till stånd ett sådant delprogram. Medel för

ersättning för rovdjursrivna renar bör därför anvisas på

detta anslag. Regeringen föreslår att 30 000 000 kronor

anvisas för ändamålet.

Ersättningssystemet för rovdjursrivna renar bygger

på principen att ersättning lämnas för förekomst och

föryngring av rovdjur inom renskötselområdet.

Återkommande systematiskt genomförda inventeringar

för att fastställa sådan förekomst krävs för att

åstadkomma en rättvis fördelning av ersättningen mellan

samebyarna. Inventeringsarbetet skall ske i nära

samarbete mellan länsstyrelserna och samebyarna och

samordnas av Naturvårdsverket. Kostnaderna för

samebyarnas del av inventeringarna, som beräknas

uppgå till 3 000 000 kronor, bör anvisas på detta anslag.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 46 500 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

tills vidare oförändrade anslag men det bör finnas

möjligheter att minska anslaget för kommande år som

en följd av enklare rovdjursinventeringar.

D 3. Stöd till innehavare av

fjällägenheter m.m.

1995/96

Utgift

3 261

Anslag

s-

sparan

de

1 313

Därav

1996

Utgift

2 381

1997

Anslag

1 538

Utgifts

-

progno

s

2 200

1998

Förslag

1 538

1999

Beräkna

t

1 538

2000

Beräkna

t

1 538

Beloppen anges i tusental kronor.

De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak

bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta

anläggningar på fjällägenheter, underhåll och

upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och

avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter,

gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa

fall.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget används främst för underhåll och upprustning

av fjällägenheter.

Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina

grunder i lagstiftning ända från år 1915. Det finns totalt

110 fjällägenheter i Sverige, de flesta i Jämtlands län.

Regeringen uttalade i prop. 1994/95:100 bil. 10 att

statsfinansiella skäl talar för att systemet med

fjällägenheter avvecklas. En dokumentation borde dock

göras av fjällägenheternas natur- och kulturvärden innan

slutlig ställning tas till eventuella försäljningar. En

försäljning borde i förekommande fall föregås av

lämpligt bevarandeskydd. De mest värdefulla

fjällägenheterna borde enligt regeringens bedömning

behållas i statlig ägo.

Jordbruksverket, Naturvårdsverket och

Riksantikvarieämbetet har på regeringens uppdrag

inventerat fjällägenheterna från naturvårds- och

kulturmiljösynpunkt. Omkring hälften av

fjällägenheterna bör enligt inventeringen behållas av

staten av hänsyn till naturvården och kulturmiljön.

Upplåtelseformen fjällägenhet bör enligt myndigheterna

ersättas med andra former av upplåtelser som är

anpassade till bevarandebehoven och som minimerar

statens kostnader för förvaltningen.

Regeringen kommer senare att ta ställning till

lämplig upplåtelseform för de fjällägenheter som inte

bör försäljas.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till

1 538 000 kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000

beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.

8 Djurskydd och djurhälsovård

Omfattning/ ändamål

Verksamheten inom djurskydds- och

djurhälsovårdsområdet syftar till att upprätthålla ett gott

hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjuren

samt att begränsa användningen av försöksdjur.

Djurskydd och djurhälsovård omfattar verksamhet

vid Jordbruksverket med

distriktsveterinärorganisationen, Statens

veterinärmedicinska anstalt (SVA) och Centrala

försöksdjursnämnden (CFN).

Jordbruksverket disponerar medel för forskning och

utveckling vad gäller djurskyddsfrämjande åtgärder,

framför allt när det gäller alternativa inhysningsformer

för värphöns och provning av nya tekniska system.

Dessutom disponeras medel till olika

djurhälsovårdsaktiviteter när det gäller nötkreatur, svin,

får, häst och fisk.

Den veterinära fältverksamheten vad gäller den

statliga distriktsveterinärorganisationen upprätthålls

genom de ca 250 distriktsveterinärer som finns över

hela landet. Verksamheten utgår från de ca 70

veterinärstationer som hittills inrättats. I vissa län

Skaraborgs, Jönköpings och Kalmar län är antalet

statligt anställda distriktsveterinärer för närvarande lågt.

De officiella uppgifterna utförs här av regionala

distriktsveterinärer.

SVA har idag en mycket decentraliserad organisation

med 25 avdelningar som alla är direkt underställda

verksledningen. Idag finns cirka 386 personer anställda

på SVA. Av dessa är två tredjedelar kvinnor.

CFN samordnar och planerar frågor som rör

försöksdjur. Nämnden har bl.a. till uppgift att verka för

att användningen av försöksdjur begränsas. Det finns sju

djurförsöksetiska nämnder i landet. Dessa utför den

djurförsöksetiska prövningen av forskningsprojekt.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

483,8

344,9

328,2

268,3

272,4

276,6

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

Under budgetåret 1995/96 överskreds anslaget för

bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Även

under innevarande budgetår beräknas utgifterna

överskrida anslagna medel varför regeringen föreslår att

ytterligare medel anvisas för ändamålet på

tilläggsbudget.

Prioriteringar för 1998

Inom djurskyddsområdet bör utvecklingen av alternativa

system för värphöns prioriteras liksom

kursverksamheten för djurskyddsinspektörer.

Resultatbedömning och slutsatser

Genom beslut den 19 juni 1996 gav regeringen

Jordbruksverket i uppdrag att i samråd med

Socialstyrelsen och Smittskyddsinstitutet göra en

översyn av epizootilagstiftningen. Jordbruksverket

lämnade sin rapport i april 1997. Översynen omfattar i

huvudsak en analys av djurhälsosituationen i Sverige

och i omvärlden, en redovisning av internationella

regelverk samt en smittskyddsmässig och ekonomisk

utvärdering av dagens epizootilagstiftning. Rapporten

har remissbehandlats. Djursjukdomssituationen i landet

är god. Flera hälsokontrollprogram har närmat sig eller

uppnått slutfasen. Av dessa har EU beslutat att Sverige

klassas som fritt från Aujeszkys sjukdom från den 1

december 1996.

Beträffande distriktsveterinärorganisationen präg-

lades det gångna budgetåret av den omorganisation av

verksamheten som trädde i kraft den 1 juli 1995. Ett

omfattande arbete har därvid utförts såväl centralt och

regionalt, dvs. på länsstyrelserna, som inom

fältverksamheten. Länsstyrelsernas funktion att

samordna det veterinära samarbetet på regional nivå har

ökat i betydelse i och med omorganisationen. Ekonomin

för distriktsveterinärorganisationen är i balans om

belastande övergångskostnader exkluderas.

Jordbruksverket tog under år 1996 initiativ till en

översyn av distriktsveterinärorganisationen och en

särskild utredare tillkallades. Resultatet av utredningen

kommer bl.a. att få till följd att en särskild

distriktsveterinärenhet inrättas i verket. Enheten skall

bl.a. ansvara för styrningen av

distriktsveterinärorganisationen.

CFN kan endast indirekt påverka

försöksdjursanvändningen. Därför är det svårt att mäta

effekterna av CFN:s arbete för att minska antalet djur

som används i försök. Jämfört med år 1994 minskade

dock försöksdjursanvändningen under år 1995 med 6%.

Minskningen beror framför allt på en minskad

användning av möss och råttor vid universitet och

högskolor. Mot bakgrund av den stora betydelse som en

väl fungerande djurskyddstillsyn kan anses ha för

efterlevnaden av djurskyddslagen måste de

fortbildningskurser i djurskydd som anordnas av

Sveriges lantbruksuniversitet åtnjuta hög prioritet i

budgetsammanhang. På regional nivå är

djurskyddsarbetet i många fall en av de mest tids- och

resurskrävande verksamhetsdelarna inom

länsstyrelsernas veterinärverksamheter.

Beträffande smittsamma djursjukdomar har arbete

skett bl.a. med att övervaka den obligatoriska

salmonellakontrollen samt tillsyn och hygien i

mjölkproducerande besättningar. Samarbete och

informationsutbyte har fortlöpande skett med

smittskyddsläkare i frågor rörande smittsamma

sjukdomar som kan överföras från djur till människa.

Länsstyrelsernas epizootiberedskap har höjts.

E 1. Statens veterinärmedicinska

anstalt

1995/96

Utgift

105 930

Anslag

s-

kredit

3 233

Därav

1996

Utgift

70 402

1997

Anslag

74 004

Utgifts

-

progno

s

73 000

1998

Förslag

75 055

1999

Beräkna

t

77 027

2000

Beräkna

t

79 056

Beloppen anges i tusental kronor.

Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) är

veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt

myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma

djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt.

SVA skall bedriva diagnostisk verksamhet och vara

veterinärmedicinskt centrallaboratorium. SVA är

svenskt referenslaboratorium enligt EG:s

zoonosdirektiv. Vidare skall SVA medverka i

förebyggande och bekämpande av djursjukdomar samt

bedriva forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt

verksamhetsområde.

Det övergripande målet för myndigheten är en god

djur- och folkhälsa genom förebyggande,

diagnostiserande och bekämpande av

infektionssjukdomar hos djur.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Beredskapen mot smittsamma djursjukdomar är SVA:s

tyngsta uppgift. I samband med utbrottet av den

allvarliga virussjukdomen på fjäderfä, newcastlesjukan,

som förekom i Skåne senhösten 1995 prövades SVA:s

beredskap för diagnostik och visade sig hålla måttet i ett

allvarligt läge. Oavsett detta utbrott av allvarlig

epizootisk sjukdom har Sverige internationellt sett en

erkänt god djurhälsosituation. I december 1996

förklarades Sverige av EG-kommissionen fritt från

Aujeszkys sjukdom (AD). Friförklaringen var resultatet

av ett snabbt och väl genomfört kontrollprogram som

startade år 1991.

SVA:s årsredovisning är välgjord och informativ.

För att förbättra resultatredovisningen anser regeringen

att bedömningar och preciseringar bör göras av

prestationer och effekter. Dessa bör även kopplas till

verksamhetens mål och därefter analyseras.

SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade

myndighetsuppgifter samt avgiftsfinansierad

uppdragsverksamhet. En jämförelse mellan budget och

utfall budgetåret 1995/96 visar att

myndighetsuppgifterna gett ett underskott på 3,6

miljoner kronor. Orsaken till detta är i första hand

tillkommande arbetsuppgifter till följd av EU-

medlemskapet. Även för innevarande budgetår är

riskerna stora för att underskottet för

myndighetsuppgifterna fortsätter. Utfallet blir beroende

av hur stor medverkan som krävs i EU-arbetet.

Uppdragsverksamheten visar ett underskott på 4,3

miljoner kronor. Underskottet beror i första hand på

kostnader för utveckling av nya produkter samt

investering i nya lokaler och utrustning.

SVA begär i sitt budgetunderlag resursförstärkning

på 8,7 miljoner kronor. Medlen avses användas till

smittskyddsarbete i anslutning till kretsloppsfrågor,

arbete med antibiotikaresistens samt för att driva

projektet flytfiskundersökningar .

Enligt regeringens bedömning medger dock inte det

ekonomiska läget att ytterligare resurser ställs till SVA:s

förfogande. Frågan om s.k. flytfiskundersökningar tas

upp i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.

1997/98:2).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

196 200

200 500

-4 300

98

varav 1996

139 800

142 600

-2 800

98

Prognos

1997

135 710

141 860

-6 150

96

Budget 1998

139 800

139 800

0

100

Beräknat

1999

139 800

Beräknat

2000

139 800

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändningar vilket innebär att SVA:s

årsredovisning för räkenskapsåret 1995/96 i allt

väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 75 055 000

kronor för år 1998. Anslagsbehoven för åren 1999 och

2000 är beräknade med utgångspunkt i 1998 års

anslagsnivå.

E 2. Bidrag till distriktsveterinär-

organisationen

1995/96

Utgift

111 458

Därav

1996

Utgift

73 949

1997

Anslag1

77 691

Utgifts

-

progno

s

85 491

1998

Förslag

78 109

1999

Beräkna

t

79 593

2000

Beräkna

t

81 186

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Därutöver föreslås 7,8 miljoner kronor anvisas på tilläggsbudget i

föreliggande budgetproposition.

Jordbruksverket har som chefsmyndighet för

distriktsveterinärorganisationen ansvaret när det gäller

ledning av och samordning inom

distriktsveterinärorganisationen. Verket ansvarar bl.a.

för central budget, löne- och taxesättning,

arvodesuppbörd, tjänstetillsättningar, avtalsfrågor och

de förhandlingar som behövs.

Länsstyrelsen svarar för

distriktsveterinärorganisationen i länet i enlighet med

Jordbruksverkets riktlinjer och utövar tillsyn över andra

praktiserande veterinärers verksamhet samt leder och

samordnar åtgärder mot djursjukdomar och brister i

djurskyddet.

Distriktsveterinärorganisationen är avpassad främst

för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos

djur inom animalieproduktionen och hos hästar som

används i jord- och skogsbruket. Om det finns

djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan

anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även utöva

djursjukvård för övriga husdjur.

Distriktsveterinärorganisationen skall i samarbete med

bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade

hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande

åtgärder.

Distriktsveterinärorganisationen finansieras till

största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand

djurägarna, samt av anslag över statsbudgeten. De

utgifter som belastar anslaget är i första hand

lönekostnader samt utbildning och gemensam

administration för organisationen. För närvarande är

inte samtliga distriktsveterinärtjänster tillsatta. En

tillsättning av ytterligare tjänster påverkar såväl intäkts-

som kostnadssidan.

Under anslaget anvisas medel för att minska avlägset

boende djurägares veterinärkostnader för vård av jord-

och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313)

om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar

Jordbruksverket föreskrifter om avgifter vid sådan

veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn

och som avser arbetsuppgifter som utförs av bl.a. en

distriktsveterinär.

I syfte att bl.a. reducera statens kostnader för

distriktsveterinärorganisationen beslöt riksdagen

(prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr.

1993/94:403) om vissa förändringar när det gäller

distriktsveterinärorganisationens organisation och

finansiering att gälla från den 1 juli 1995. Till följd av

omorganisationen uppstod vissa övergångskostnader

som avser verksamheten före den 1 juli 1995.

Övergångskostnader uppgående till 7,8 miljoner kronor

har belastat och påverkat resultatet för budgetåret

1995/96. Regeringen föreslår i tilläggsbudgetavsnittet i

föreliggande budgetproposition att medel anvisas för att

täcka dessa kostnader. Merparten av

övergångskostnaderna utgörs av kostnader avseende

semester- och kompensationsersättning för de närmare

hundratalet veterinärer som slutade sin tjänstgöring som

distriktsveterinärer under hösten 1995.

Distriktsveterinärorganisationens resultat för budgetåret

utgörs av ett underskott på ca 6 miljoner kronor, då

nämnda övergångskostnader inkluderas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Budgetåret 1995/96 har präglats av införandet av den

nya distriktsveterinärorganisationen. Ett omfattande

arbete har därvid utförts såväl centralt som inom

fältverksamheten.

I samband med omorganisationen valde ca 90

veterinärer att lämna organisationen och i stället arbeta

på privat basis. Det finns emellertid idag

distriktsveterinärer över hela landet även om antalet i

vissa områden är lågt. I dessa områden har regionala

distriktsveterinärer anställts för att utföra distriktsveteri-

närernas officiella uppgifter. Antalet veterinärstationer

uppgår i dag till ca 70.

Jordbruksverket uppfyller i sin årsredovisning de

återrapporteringskrav som regeringen angav i

regleringsbrevet gällande budgetåret 1995/96. Sålunda

anger verket att av de särskilt tilldelade 15 miljoner

kronor för inrättande av flerveterinärstationer har 3,1

miljoner kronor använts till ADB-utrustning, 5,0

miljoner kronor för inköp av tjänstebilar och 6,9

miljoner kronor har använts för inköp av utrustning och

inventarier till stationerna.

Vidare beräknar verket att de tillfälliga kostnaderna

som är direkt hänförbara till omorganisationen uppgår

till ca 25 miljoner kronor. Av dessa har 7,8 miljoner

kronor påverkat resultatet för budgetåret 1995/96, enligt

vad som ovan anförts. Det resterande beloppet på ca 17

miljoner kronor utgörs i huvudsak av intjänad ej uttagen

semester och arbetsbefrielsedagar som kommer att

belasta verksamheten efterföljande räkenskapsår i den

takt som de tas ut.

Jordbruksverket beräknar att kostnaderna för ett

enskilt besök av en distriktsveterinär ökat med 10 20 %

efter omorganisationen. Det bör påpekas att i denna

kostnadsökning ingår kostnaderna för sociala avgifter,

vilka alltså inte betalades innan

organisationsförändringen.

Under året inleddes ett samarbetsprojekt med Svensk

Husdjursskötsel. Som en del i projektet prövas en

samarbetsform som bygger på samlokalisering och

integrering mellan distriktsveterinärerna och näringens

veterinärer. Projektet syftar till ett mera effektivt

utnyttjande av de veterinära resurserna och till friskare

djur genom en ökad förebyggande djursjukvård.

Jordbruksverket tog under år 1996 initiativ till en

översyn av distriktsveterinärorganisationen och en

särskild utredare tillkallades. Utredaren föreslår bl.a. att

en särskild distriktsveterinärenhet inrättas direkt under

verksledningen. Enheten skall ansvara för styrningen av

distriktsveterinärorganisationen och dess administrativa

frågor rörande t.ex. rekrytering, avtal, pensioner och

löner. Jordbruksverket har beslutat att vidta bl.a. dessa

förändringar av organisationen fr.o.m. den 1 september

1997. Regeringen förväntar sig att dessa åtgärder

kommer att förbättra och effektivisera verksamheten

med avseende på såväl det offentligas som på

distriktsveterinärernas och avnämarnas intressen.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER1

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

372 351

380 548

-5 963

97,8

varav 1996

246 170

249 596

-1 822

98,6

Prognos

1997

244 453

247 741

-3 288

98,7

Budget 1998

246 841

250 241

-3 400

98,6

Beräknat

1999

249 241

Beräknat

2000

249 241

1. Inklusive anslagsmedel.

Slutsatser

Regeringen föreslår en realt oförändrad

anslagstilldelning för distriktsveterinärorganisationen för

år 1998, dvs. 78 109 000 kronor. Kostnaderna för

verksamheten för budgetåret 1998 beräknas inte fullt ut

att balanseras av intäkterna och ett

verksamhetsunderskott kommer att uppstå. Under

budgetåret 1999 beräknas verksamheten att på årsbasis

vara i balans. Målsättningen är att det balanserade

underskottet skall vara noll år 2003.

Anslagsbehoven för åren 1999 och 2000 är

beräknade med utgångspunkt i 1998 års anslagsnivå.

E 3. Djurhälsovård och

djurskyddsfrämjande åtgärder

1995/96

Utgift

39 277

Anslag

s-

sparan

de

346

Därav

1996

Utgift

27 485

1997

Anslag

16 832

Utgifts

-

progno

s

17 178

1998

Förslag

18 792

1999

Beräkna

t

19 150

2000

Beräkna

t

19 533

Beloppen anges i tusental kronor.

Under anslaget anvisas medel för kostnader för

prövning från djurskyddssynpunkt av

djurhållningsmetoder, inredningsdetaljer i stallar m.m.

och utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget

anvisas också medel för djurhälsovård.

Regeringens överväganden

Regeringen anser att insatser för att ta fram alternativa

inhysningssystem för höns är viktiga och måste

prioriteras. Av anvisade medel får 500 000 kronor

användas till rådgivning och information för att

underlätta övergången till alternativa inhysningssystem i

äggproduktionen. Medlen för djurskyddsfrämjande

åtgärder bör öka med ca 1,6 miljoner kronor fr.o.m. år

1998.

Resultatinformation

Jordbruksverkets verksamhet beträffande

djurskyddsfrämjande åtgärder har under budgetåret

1995/96 främst inriktats mot forskning, försök och

utvecklingsarbete för framtagning av alternativa

inhysningssystem. Dessutom har medel gått till den

vidareutbildning i djurskydd som Sveriges lantbruks-

universitet anordnar för djurskyddsinspektörer samt till

projekt för olika djurslag inom animalieproduktionen.

Med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur

m.m. har Jordbruksverket utfärdat föreskrifter om

organiserad hälsokontroll av husdjur och utsett

huvudmän för de olika kontrollerna. Syftet med

kontrollerna är att motverka eller förebygga sjukdomar

hos husdjur. Anslutningen till kontrollen är frivillig.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 18 792 000

kronor. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven med utgångspunkt i 1998 års

anslagsnivå.

E 4. Centrala försöksdjursnämnden

1995/96

Utgift

10 583

Anslag

s-

sparan

de

731

Därav

1996

Utgift

4 196

1997

Anslag

6 909

Utgifts

-

progno

s

6 500

1998

Förslag

6 893

1999

Beräkna

t

7 102

2000

Beräkna

t

7 317

Beloppen anges i tusental kronor.

Övergripande mål för Centrala försöksdjursnämnden

(CFN) är att samordna och planera frågor som rör

försöksdjur i syfte att begränsa antalet djur som används

i djurförsök. CFN:s verksamhetsmål är att:

 verka för att minska försöksdjursanvändningen

bl.a. genom att främja utvecklingen av

alternativa metoder till djurförsök,

 verka för en enhetlig bedömning av frågor som

de etiska nämnderna har att pröva,

 sprida information om försöksdjursfrågor.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Eftersom CFN inte kontrollerar samtliga de faktorer

som styr försöksdjursanvändningen är det svårt att

direkt mäta effekterna av CFN:s arbete för att minska

antalet försöksdjur. Jämfört med år 1994 minskade dock

försöksdjursanvändningen under år 1995 med 6 % från

352 000 till 331 000 djur enligt EU:s och

Europarådskonventionens definition av djurförsök.

Majoriteten (85 %) av dessa djur är möss och råttor.

Minskningen av antalet försöksdjur beror framförallt på

en minskad användning av möss och råttor vid

universitet och högskolor.

CFN:s insatser för forskning har under budgetåret

1995/96 främst fördelats till områdena farmakologi och

toxikologi eftersom dessa områden har bedömts särskilt

viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekt. Totalt

har 30 projekt erhållit forskningsstöd från CFN under

budgetåret. I början av åren 1995 och 1996 träffades

överenskommelser, som senare godkändes av

regeringen, mellan Astra AB, Pharmacia & Upjohn

Inc. och CFN om gemensamt forskningsstöd för

kalenderåren 1995 och 1996. Även för kalenderåret

1997 har en överenskommelse med företagen träffats.

Enligt överenskommelserna skall vardera företaget

bidra med 500 000 kronor per år för att främja

utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. I

syfte att bl.a. stimulera utvecklingen av alternativa

metoder till djurförsök har CFN sedan år 1980 också

arrangerat internationella symposier. CFN anordnade i

januari 1996 tillsammans med Kemikalieinspektionen ett

möte med OECD:s Environment Directorate för att

harmonisera valideringskriterier för alternativa tester.

CFN har också en samordnande roll i ett internationellt

forskningsprojekt och deltar även regelbundet i möten

om försöksdjursfrågor inom EU och Europarådet.

CFN arrangerar årliga sammankomster med

ordförande och sekreterare i de djurförsöksetiska

nämnderna då bl.a. praktiska och juridiska frågor kring

den etiska prövningen diskuteras. Under 1996

behandlade nämnderna 1 596 ansökningar om planerade

djurförsök. Utbildning anordnas årligen för ledamöter i

de djurförsöksetiska nämnderna. CFN utfärdar

allmänna råd i syfte att främja en enhetlig bedömning av

olika frågor som de djurförsöksetiska nämnderna har att

pröva.

CFN publicerar fortlöpande skrifter och rapporter

samt anordnar vetenskapliga seminarier m.m.

CFN:s årsredovisning visar att verksamheten under

budgetåret 1995/96 bedrivits i enlighet med nämndens

instruktion samt de övergripande mål och

verksamhetsmål som angivits i regleringsbrevet.

Regeringen konstaterar att det vid bedömningen av hur

försöksdjursanvändningen förändrats under en följd av

år är viktigt att hänsyn tas dels till vilka kriterier som

under olika år gällt för inrapportering av

försöksdjursanvändningen, dels till förändringen av

omfattningen av den forskning inom vilken djurförsök

eller alternativa metoder används. Med beaktande av

detta bedömer regeringen att utvecklingen av

försöksdjursanvändningen varit tillfredsställande under

senare år.

Under våren 1997 tillsattes en utredning med

uppdrag att bl.a. inventera och bedöma

försöksdjursanvändningen i landet (dir. 1997:43). I

uppdraget ingår även att se över CFN:s verksamhet och

att lämna förslag till hur forskningsstödet för att främja

alternativa metoder till djurförsök bör organiseras.

Vidare skall erfarenheterna av de djurförsöksetiska

nämnderna utvärderas. Uppdraget skall redovisas senast

den 15 april 1998.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändningar vilket innebär att CFN:s

årsredovisning för räkenskapsåret 1995/96 i allt

väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 6 893 000

kronor. Anslagsbehoven för åren 1999 och 2000 är

beräknade med utgångspunkt i 1998 års anslagsnivå.

E 5. Bekämpande av smittsamma

husdjurssjukdomar

1995/96

Utgift

216 616

Därav

1996

Utgift

168 782

1997

Anslag1

89 500

Utgifts

-

progno

s

146 000

1998

Förslag

89 500

1999

Beräkna

t

89 500

2000

Beräkna

t

89 500

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Därutöver har 20,5 miljoner kronor anvisats på tilläggsbudget.

Ytterligare 36 miljoner kronor föreslås anvisas på tilläggsbudget i

föreliggande budgetproposition.

Anslaget används för bekämpande av och beredskap

mot smittsamma husdjurssjukdomar. Från anslaget

utbetalas också ersättning för kostnader som uppkommit

genom beslut om förintande av bisamhällen, för

bitillsynsmännens arvoden m.m. Vidare anvisas under

anslaget medel för bekämpande av bl.a. leukos hos

nötkreatur.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Som en följd av att paratuberkulos påvisades år 1993

hos nötkreatur importerade från Danmark beslöt

Jordbruksverket att utreda samtliga importer av

nötkreatur till Sverige från år 1980 och framåt. Arbetet

pågår fortfarande och målet är att bekämpa sjukdomen

och härigenom kunna friförklara landet.

Ett frivilligt kontrollprogram avseende bovin

tuberkulos hos hägnad hjort startade år 1994 med

Svenska Djurhälsovården som huvudman.

Huvudmannen har upprättat en bekämpningsplan och en

ekonomisk plan och man räknar med att kunna utrota

sjukdomen inom fem år. Tuberkuloskontrollen följer

den ekonomiska plan som upprättades år 1994.

Djursjukdomssituationen i landet är god. Flera

hälsokontrollprogram har närmat sig eller uppnått

slutfasen. EU har beslutat att Sverige skall klassas som

fritt från en av dessa sjukdomar, nämligen Aujeszkys

sjukdom, från den 1 december 1996. Sverige beräknas

klassas som fritt från den enzootiska bovina leukosen

under det närmaste året.

Bekämpande av husdjurssjukdomar

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar avser

ersättning enligt epizootilagen (1980:369) och lag

(1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur.

Jordbruksverket har föreslagit att anslagsposten

Bekämpande av husdjurssjukdomar förs upp med 50

miljoner kronor. Av anslagsposten kommer

Jordbruksverket att använda 400 000 kronor för

undersökning av prover rörande amerikansk yngelröta

och kvalster på bin samt för information och rådgivning

om bisjukdomsförordningen.

Regeringen beräknar kostnaderna för denna del av

anslaget till 38 750 000 kronor.

Bidrag till bekämpande av djursjukdomar

Bidrag till bekämpande av djursjukdomar avser

bekämpande av bl.a. enzootisk bovin leukos (EBL) hos

nötkreatur, Aujeszkys sjukdom (AD) hos svin,

nötkreaturtuberkulos hos hjort, Bovin virus diarré

(BVD) hos nötkreatur och Maedi-Visna (MV) hos får.

Jordbruksverket föreslår att anslagsposten Bidrag till

bekämpande av djursjukdomar förs upp med

43 150 000 kronor, vilket innebär en minskning jämfört

med innevarande budgetår. Minskningen motiveras av

ett minskat anslagsbehov för bekämpningsprogrammet

mot AD samt bekämpningsprogrammet mot EBL hos

nötkreatur där en friförklaring bedöms vara nära

förestående.

Regeringen anser att det är viktigt att

bekämpningsprogrammen mot EBL hos nötkreatur,

nötkreaturtuberkulos hos hjort, MV hos får och BVD

hos nötkreatur får fullföljas. För bekämpning av dessa

djursjukdomar beräknas 38 miljoner kronor.

Bidrag till obduktionsverksamheten

Sedan budgetåret 1992/93 har regeringen anvisat

särskilda medel för obduktionsverksamheten. Svenska

Djurhälsovården har det direkta ledningsansvaret för

denna verksamhet. Sedan år 1995 har antalet

obduktioner stabiliserats kring 4 000 djur per år vilket

också utgör målsättningen för verksamheten.

Kostnaderna för obduktion har enligt Jordbruksverket

stigit mellan 15 20 % från år 1995 till början av år

1997. Kostnadsökningen beräknas därefter stabiliseras

kring cirka 10 % per år.

Sverige har i ett internationellt perspektiv ett mycket

gott läge i fråga om antalet fall av smittsamma

husdjurssjukdomar. Obduktioner av djur är ett viktigt

medel för att kontrollera och dokumentera

sjukdomsläget i landet. Regeringen beräknar

2 750 000 kronor för bidrag till

obduktionsverksamheten.

Bidrag till utveckling och genomförande av

sjukdomskontroller

För att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget dels

för de sjukdomar där Sverige beviljats tilläggsgarantier

samt för att även i övrigt kunna utföra de

sjukdomskontroller som EU ställer krav på, t.ex.

beträffande tuberkulos och brucellos hos nötkreatur och

newcastlesjukan hos fjäderfä har, sedan budgetåret

1992/93, Jordbruksverket årligen kunnat disponera 10

miljoner kronor.

Regeringen beräknar, liksom Jordbruksverket, att 10

miljoner kronor bör anvisas för utveckling av

sjukdomskontrollprogram och genomförande av

sjukdomskontroller som krävs för att infria de krav som

förväntas med anledning av medlemskapet i EU.

Stöd till biodlingen

EG fattade i våras beslut om att stödja biodlingen inom

gemenskapen. Bestämmelserna om stödet finns i rådets

förordning (EG) nr 1221/97 av den 25 juni 1997 om

allmänna tillämpningsregler för åtgärder som syftar till

att förbättra villkoren för produktion och saluföring av

honung. Stödet som till hälften medfinansieras av EG

omfattar bl.a. åtgärder för teknisk hjälp till biodlare och

sammanslutningar av biodlare, bekämpning av varroa

kvalster och därmed sammanhängande sjukdomar och

analys av honungens fysisk-kemiska egenskaper.

Medlemsstaterna skall upprätta nationella program och

efter det att kommissionen godkänt dem träder stödet i

kraft. Ett svenskt program skall utarbetas och

överlämnas till kommissionen under hösten. Stöd till

biodlingen utgår också från anslaget E 3.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet för bekämpande av

smittsamma husdjurssjukdomar till 89 500 000 kronor

för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

.

9 Livsmedel

Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet livsmedel omfattar bl.a.

livsmedelskontroll, livsmedelsberedskap, statistik och

exportfrämjande åtgärder.

Det övergripande målet för Statens livsmedelsverks

verksamhet är att i konsumenternas intresse verka för

säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i

livsmedelshanteringen och bra matvanor.

Livsmedelsförsörjningen är en särskild funktion inom

det civila försvaret. Jordbruksverket är

funktionsansvarig myndighet. Från anslaget täcks

kostnader för beredskapsåtgärder.

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden har

ansvar för merparten av jordbruksstatistiken.

Myndigheten ansvarar för att statistik tas fram i den

omfattning som krävs på nationell nivå och inom EU.

Nämnden har också till uppgift att följa den ekonomiska

utvecklingen inom livsmedelsområdet vilket har vissa

kopplingar till statistikverksamheten.

Riksdagen anslog år 1992, för en fyraårsperiod, 60

miljoner kronor för exportbefrämjande åtgärder inom

livsmedelssektorn. År 1995 avsattes ytterligare

17 miljoner kronor till Food from Sweden , för

fortsatt verksamhet under år 1996 och år 1997.

Målsättningen med verksamheten har varit att genom

förbättrad marknadsföring och kompetens inom

livsmedelsindustrin medverka till en ökad export av i

Sverige förädlade livsmedel, främst baserade på svenska

jordbruksråvaror. Prioriterade länder har varit de

nordiska länderna, Tyskland, England, Frankrike och i

viss utsträckning USA.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

446,1

268,2

202,9

176,5

180,7

185,2

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

Regeringen anser inte att det finns skäl att föreslå några

ändringar i Livsmedelsverkets verksamhetsinriktning.

Prognosen för innevarande år tyder på att utgifterna

överstiger anvisade medel. Detta beror på att

Livsmedelsverket ianspråktar anslagssparande.

Regeringen anser att en viss effektivisering av

statistikproduktionen är möjlig. En utvärdering av

exportfrämjande åtgärder visar att erfarenheterna från

verksamheten är positiva.

Prioriteringar för 1998

Inom livsmedelsförsörjningen kräver särskilt frågan om

sårbarhet i vattenförsörjningen fortsatt analysarbete.

Ansvarsfördelningen för beredskapsåtgärder behöver

klargöras.

För exportfrämjande åtgärder föreslås 5 miljoner

kronor anvisas för år 1998.

Resultatbedömning och slutsatser

Under budgetåret 1995/96 har Livsmedelsverket avslutat

vissa större projekt, bland vilka kan nämnas

matförgiftningsprojektet, medverkande i det s.k.

allergitåget och framtagande av boken Matverket. EU-

arbetet tar stora resurser i anspråk och

Livsmedelsverkets personal har under perioden deltagit i

ca 300 möten. När det gäller

normgivningsverksamheten har verket särskilt prioriterat

arbetet med att få till stånd så bra bestämmelser som

möjligt rörande märkning av livsmedel och

användningen av tillsatser i livsmedel samt så låga

gränsvärden som möjligt för bekämpningsmedelsrester

och kontaminanter i livsmedel. På tillsynsområdet hade

så gott som samtliga av landets storskaliga stycknings-

och charkanläggningar anpassats till EG:s bestämmelser

vid verksamhetsårets slut. Av de redovisade resultaten

framgår vidare att ett flertal nya metoder för analys av

främmande ämnen i animaliska livsmedel och

bekämpningsmedelsrester i vegetabilier har utvecklats

under perioden. Vidare har metoder för analys av olika

sjukdomsframkallande bakterier utvecklats.

På livsmedelsområdet har en av de stora frågorna

under verksamhetsperioden varit de forskningsresultat

som presenterades i mars 1996 och som uttalade att det

inte kunde uteslutas att det finns ett samband mellan

nötkreaturssjukdomen BSE (den s.k. galna ko-sjukan)

och en ny variant av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom hos

människa.

Sammantaget anser regeringen inte att det finns skäl

att föreslå några ändringar i verksamhetens inriktning.

För länsstyrelsernas verksamhet på

livsmedelsområdet är det övergripande målet att

medverka till att upprätthålla och om möjligt förbättra

livsmedelskvaliteten. Länsstyrelserna skall också

medverka till en effektiv livsmedelstillsyn inom länen.

Flertalet länsstyrelser har under verksamhetsåret

prioriterat projektinriktade kontroller, kommunbesök

och arbetet med anpassningen av chark- och

styckningsanläggningar till EG:s bestämmelser. Flera

länsstyrelser bedömer att deras verksamhet bidragit till

att upprätthålla eller förbättra den lokala

livsmedelstillsynen och livsmedelskvaliteten inom länet.

Regeringen har under våren 1997 tillsatt en utredning

med uppgift att göra en översyn av livsmedelstillsynen

(dir. 1997:25). Kommittén skall särskilt utreda

fördelningen mellan stat och kommun vad gäller

ansvaret för livsmedelstillsynen, föreslå lämpliga former

för tillsynen liksom för systemet med tillsynsavgifter.

Uppdraget skall redovisas senast den 31 december 1997.

Beträffande livsmedelsberedskapen anser regeringen

att verksamheten inom funktionen bedrivs på ett

ändamålsenligt sätt. Sårbarheten i

dricksvattenförsörjningen kräver dock fortsatt analys.

Den i samband med budgetpropositionen 1994/95

beslutade besparingen om 200 miljoner kronor på

livsmedelsberedskapens område förutsatte en

lagerutförsäljning motsvarande 640 miljoner kronor.

Denna utförsäljning slutfördes under våren 1997.

Vad gäller produktionen av jordbruksstatistik anser

regeringen att den bedrivits på ett tillfredsställande sätt

och att det inte nu finns någon anledning att föreslå

ändringar i Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens

verksamhet.

De projekt som bedrivits för att främja export av

livsmedel är utbildning, kartläggningar och information,

gemensamt svenskt deltagande i mässor utomlands och

andra gemensamma länderaktiviteter.

Under våren 1997 har en utvärdering av

verksamheten under perioden 1992 1996 skett.

Utvärderingen visar att erfarenheterna är nästan odelat

positiva och att Food from Sweden bidragit till att

öka intresset för svensk mat utomlands. Mot bakgrund

härav föreslår regeringen att 5 miljoner kronor anvisas

för exportfrämjande åtgärder för år 1998. Därtill

förutsätts att näringen tillskjuter medel.

F 1. Statens livsmedelsverk

1995/96

Utgift

164 657

Anslag

s-

sparan

de

34 079

Därav

1996

Utgift

109 262

1997

Anslag

103 051

Utgifts

-

progno

s

115 200

1998

Förslag

105 831

1999

Beräkna

t

108 771

2000

Beräkna

t

111 994

Beloppen anges i tusental kronor.

Statens livsmedelsverk är central förvaltningsmyndighet

med uppgift att handlägga frågor om livsmedel, i den

mån sådana frågor inte skall handläggas av någon annan

myndighet. De huvudsakliga uppgifterna för

Livsmedelsverket är att utarbeta föreskrifter inom

livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen

(1971:511) samt leda och samordna livsmedels-

kontrollen, informera om viktiga förhållanden på

livsmedelsområdet, aktivt medverka till att riksdagens

och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa

fullföljs, verkställa utredningar och praktiskt

vetenskapliga undersökningar om livsmedel och

matvanor samt att utveckla metoder för

livsmedelskontrollen. Verket är chefsmyndighet för

besiktningsveterinärorganisationen som utför

köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m. Statens

utgifter för ändamålet täcks av avgifter som tas ut enligt

särskild taxa av bl.a. slakteriföretagen.

Livsmedelsverkets avgiftsintäkter består bl.a. av

avgifter för köttbesiktning m.m., kontroll av

bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande

ämnen i animaliska livsmedel, avgiftsmedel för central

tillsyn som överförs till verket från kommunerna,

avgifter för provtagning och undersökning vid större

livsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m.

Dessutom erhålls intäkter från uppdragsverksamhet,

publikationer och kursverksamhet.

Resultatbedömning

Livsmedelsverkets årsredovisning är mycket informativ.

Redovisningen av kostnadsfördelning och styckkostnader

har utvecklats jämfört med tidigare år.

Resultatbedömningen och effektredovisningen bör dock

enligt regeringens mening kunna utvecklas ytterligare.

Besiktningsveterinärorganisationen redovisar ett

underskott på 5,6 miljoner kronor för budgetåret

1995/96. Därmed har det balanserade överskottet

förbrukats och vänts till ett balanserat underskottet på

369 000 kronor. Underskottet hänför sig framför allt till

verksamheten vid storskaliga slakterier, främst beroende

på att vikariatskostnaderna blivit högre än beräknat.

Livsmedelsverket har mot bakgrund därav gjort en

översyn av avgifterna för köttbesiktningen vid

storskaliga slakterier för tamboskap och fjäderfä som

resulterade i en höjning av avgifterna fr.o.m. den 1

mars 1997.

Den avgiftsfinansierade kontrollen av

bekämpningsmedelsrester i vegetabilier redovisade ett

underskott på 13,7 miljoner kronor vilket reducerade det

ackumulerade överskottet till 265 000 kronor. För

kontrollen av främmande ämnen i animaliska livsmedel

redovisades ett underskott på 2,6 miljoner kronor vilket

reducerade det ackumulerade överskottet till 2,7

miljoner kronor. Det huvudsakliga skälet till de

redovisade underskotten är att kontrollen av

bekämpningsmedelsrester och främmande ämnen i varor

som förs in från andra EU-länder inte längre kan

finansieras via importavgifter, utan har till stor del under

budgetåret 1995/96 i stället fått finansieras med

överskottsmedel. Livsmedelsverket har mot bakgrund

därav fr.o.m. innevarande år anvisats ytterligare 8,5

miljoner kronor för att finansiera kontrollen i denna del.

Av det redovisade anslagssparandet på 34,1 miljoner

kronor hänför sig 3 miljoner kronor till överskott av

avgiftsmedel från kontrollen av

bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande

ämnen i animalier.

Underskottet i den anslagsfinansierade verksamheten

för budgetåret 1995/96 var 13,7 miljoner kronor.

Livsmedelsverkets prognos innebär att underskottet

beräknas bli 15 miljoner kronor år 1997 och 10 miljoner

kronor år 1998. Underskottet finansieras med befintligt

anslagssparande. Livsmedelsverket har fastställt en

besparingsplan som bl.a. innebär en neddragning med

ca 30 tjänster och verket beräknar att ha en budget i

balans år 1999. Framför allt är det den

kunskapsuppbyggande verksamheten som kommer att

minska i omfattning men även informationsverksamhet

och administrativ verksamhet berörs.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

OFFENTLIGRÄTT

SLIGVERKSAMH

ET1

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

147 596

169 481

-21

885

87

varav 1996

99 315

117 418

-18

103

85

Prognos

19972

121 950

129 500

-7 550

94

Budget 1998

125 000

132 000

-7 000

95

Beräknat

1999

127 000

Beräknat

2000

130 000

1. Av redovisningstekniska skäl omfattar uppgifterna för 1995/96

besiktningsveterinärorganisationen, kontroll av

bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i

animalier, medan de för år 1997 och framåt omfattar även tillsyn av

livsmedelsanläggningar och myndighetsärenden.

2. Underskottet hänför sig huvudsakligen till resultatområdet direkt

tillsyn av livsmedelsanläggningar där avgifterna bekostar enbart

provtagning och undersökning.

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

6 830

7 730

-900

88

varav 1996

4 926

6 639

-1 713

74

Prognos

1997

4 800

4 800

0

100

Budget 1998

5 000

5 000

0

100

Beräknat

1999

5 000

Beräknat

2000

5 000

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändningar vilket innebär att Livsmedelsverkets

årsredovisning för räkenskapsåret 1995/96 i allt

väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 105 831 000

kronor för år 1998. Anslagsbehoven för åren 1999 och

2000 är beräknade med utgångspunkt i 1998 års anslag.

F 2. Livsmedelsekonomiska

samarbetsnämnden

1995/96

Utgift

4 384

Anslag

s-

sparan

de

3 918

Därav

1996

Utgift

3 019

1997

Anslag

3 868

Utgifts

-

progno

s

5 000

1998

Förslag

4 019

1999

Beräkna

t

4 139

2000

Beräkna

t

4 263

Beloppen anges i tusental kronor.

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden är ansvarig

myndighet för den officiella statistiken inom följande

områden:

 Lantbrukets struktur

 Produktion i lantbruks- och trädgårdsnäring

 Sysselsättning i jordbruket

 Skördeuppskattningar

 Lantbrukets ekonomi

 Prisutvecklingen i jordbruket

De övergripande målen för nämnden är att dels ansvara

för att statistik tas fram kostnadseffektivt och

kvalitetsmässigt i tillräcklig omfattning för att motsvara

de krav som ställs på officiell statistik både i Sverige och

inom EU, dels genom kalkyler och utredningar belysa

den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Vid en bedömning av nämndens årsredovisning måste

hänsyn tas till att det är en mycket liten myndighet med

endast 5,44 årsarbetskrafter. Resultatredovisningen ger

en god överblick över nämndens arbete under budgetåret

1995/96. Däremot är det delvis oklart hur stor del av

arbetet som utförs direkt av nämnden respektive utförs

av externa uppdragstagare.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändningar vilket innebär att årsredovisningen för

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden

räkenskapsåret 1995/96 i allt väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 4 019 000

kronor för år 1998. De bedömda anslagsbehoven för

åren 1999 och 2000 är beräknade med utgångspunkt i

1998 års anslagsnivå.

F 3. Kostnader för

livsmedelsberedskap

1995/96

Utgift

173 428

Därav

1996

Utgift

106 877

1997

Anslag

28 415

Utgifts

-

progno

s

28 415

1998

Förslag

28 614

1999

Beräkna

t

29 158

2000

Beräkna

t

29 741

Beloppen anges i tusental kronor.

Livsmedelsförsörjningen är enligt

beredskapsförordningen (1993:242) en särskild funktion

inom det civila försvaret. Livsmedelsfunktionen

omfattar försörjning med livsmedel inkl. vatten,

reglerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel,

livsmedelshygien samt civil veterinärverksamhet.

Jordbruksverket är funktionsansvarig myndighet.

Vidare har Livsmedelsverket, Naturvårdsverket och

Fiskeriverket deluppgifter inom funktionen.

Från anslaget finansieras, förutom

beredskapsåtgärder, även lönekostnader m.m. för viss

personal.

Riksdagen beslutade den 11 juni 1996 (rskr.

1995/96:304) att beredskapslagren med livsmedel i

huvudsak skulle avvecklas. Därmed minskade

anslagsbehovet med 100 miljoner kronor.

Kvarvarande medel efter avslutad avveckling

inlevereras till inkomsttitel efter det att kostnader i form

av hantering, frakt, skada, analyser, lagerhyra för

tomma lokaler och dylikt har avräknats.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Jordbruksverket har i livsmedelsfunktionens

planeringsunderlag för perioden 1998 2000 angett att

förmågan att trygga försörjningen med livsmedel vid ett

väpnat angrepp är godtagbar i södra och mellersta

Sverige men knappt godtagbar i Norrland, eftersom

möjligheterna att klara en planerad uppbyggnad av lager

av livsmedel och livsmedelsråvaror i Norrland under en

ettårig uppbyggnadsperiod är osäkra. Jordbruksverket

fick i samband med 1996 års försvarsbeslut,

Totalförsvaret i förnyelse, i uppdrag att utreda vilka

andra åtgärder som behöver vidtas för att försörjningen

med livsmedel skall tryggas i huvudsak utan statlig

beredskapslagring. I sin rapport har verket identifierat

tre typer av åtgärder vilka bör vidtas redan i fredstid.

Dessa är överenskommelser om lageruppbyggnad i

partihandeln, bevarande av vissa lagringsutrymmen med

specialutrustning främst i Norrland samt viss fortsatt

lagring av strategiskt viktiga produkter.

Gränssättande för försörjningen med dricksvatten är

el, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid

störningar i ordinarie distributionssystem har förmågan

att snabbt organisera distributionen av nödvatten

avgörande betydelse. I de tre storstadsområdena

Stockholm, Göteborg och Malmö bedöms förmågan

som godtagbar på gränsen till icke godtagbar. I övriga

landet bedöms förmågan som godtagbar. Förmågan att

förhindra eller i tid upptäcka sabotage med B-

stridsmedel bedöms inte som godtagbar.

Slutsatser

Mot bakgrund av gjorda bedömningar i

planeringsunderlag och konsekvensanalys anser

regeringen att verksamheten inom funktionen bedrivits

på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen konstaterar dock

att den bedömda förmågan för distribution och

kvalitetskontroll av dricksvatten är tveksam. I samband

med propositionen Svåra påfrestningar på samhället i

fred (prop. 1996/97:11) har regeringen aviserat sin

avsikt att vid senare tillfälle återkomma i detta ärende.

Beredning pågår för närvarande inom Regeringskansliet.

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 28 614 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 räknas

anslagsbehovet utifrån 1998 års anslagsnivå.

F 4. Livsmedelsstatistik

1995/96

Utgift

51 832

Därav

1996

Utgift

28 611

1997

Anslag

31 291

Utgifts

-

progno

s

30 000

1998

Förslag

27 084

1999

Beräkna

t

27 625

2000

Beräkna

t

28 178

Beloppen anges i tusental kronor.

Anslaget disponeras av Livsmedelsekonomiska

samarbetsnämnden för statistik inom jordbruksområdet

inklusive kostnaden för jordbruksstatistisk årsbok och

livsmedelstatistiskt program. De huvudsakliga faktorer

som styr utgifterna på området är reglerade genom EG-

förordningar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Regeringen bedömer att en besparing är möjlig genom

en viss effektivisering av statistikproduktionen. För

budgetåret 1998 har regeringen beräknat en reducering

av anslaget med drygt 3,7 miljoner kronor. För

budgetåret 1998 kommer Jordbruksverket att ta över

ansvaret för de s.k. djurräkningarna från

Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden vilket

innebär en omföring av medel på 700 000 kronor.

Under år 1999 eller 2000 skall Sverige liksom övriga

medlemsstater genomföra en totalundersökning på

strukturområdet. För Sveriges del beräknas

undersökningen preliminärt komma att genomföras

under år 1999. Nämnden räknar därför med ett ökat

medelsbehov detta år.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 27 084 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 bedömer

regeringen tills vidare att utgifterna torde rymmas inom

ramen för nuvarande anslagsnivå.

F 5. Jordbruks- och

livsmedelsstatistik finansierad

från EG-budgeten

1995/96

Utgift

6 966

Därav

1996

Utgift

6 966

1997

Anslag

6 000

Utgifts

-

progno

s

6 000

1998

Förslag

6 000

1999

Beräkna

t

6 000

2000

Beräkna

t

6 000

Beloppen anges i tusental kronor.

Anslaget disponeras av Livsmedelsekonomiska

samarbetsnämnden. Anslagsbeloppet motsvarar EG:s

finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistiken.

Detta belopp varierar mellan olika år.

Regeringens överväganden och slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 6 000 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

utgifterna vara oförändrade.

F 6. Exportfrämjande åtgärder

1995/961

Utgift

3 234

Anslags

-1

sparand

e

15 766

Därav

19961

Utgift

3 196

1997

Anslag

0

Utgifts-

1

prognos

15 766

1998

Förslag

5 000

1999

Beräkna

t

5 000

2000

Beräkna

t

5 000

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Reservationsanslaget G 8 Konsument- och marknadsföringsåtgärder

inom livsmedelsområdet, anslagsposten 2 marknadsföring av svenska

livsmedel.

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten innevarande år.

Regeringens överväganden

Efterfrågan på livsmedel kommer totalt sett att öka i

världen. Produktionen väntas öka i en del

lågkostnadsländer i t.ex. Sydamerika. Det finns också

en ambition att inom den europeiska

livsmedelsproduktionen ta del av denna växande

marknad. En ökad konkurrens ställer krav på ökad

effektivitet inom jordbruket och livsmedelsindustrin.

Svenska företag inom dessa områden måste profilera sig

mer än tidigare och större insatser krävs vad gäller

marknadsföring av svenska livsmedel med hög kvalitet.

Till detta hör en satsning på ekologiskt framställda

produkter. Det bör finnas utrymme för en expanderande

svensk livsmedelssektor, inte minst genom att profilera

sig på EU-marknaden. En ökande export är nödvändig,

inte bara för att skapa ökad sysselsättning inom

livsmedelssektorn, utan också för att behålla den

sysselsättning som redan finns.

För att svenskt jordbruk och livsmedelsindustri skall

kunna växa och ta nya marknadsandelar på en allt mer

internationell marknad krävs att man är

konkurrenskraftig. För detta fordras högkvalitativa

produkter, en effektiv produktionsapparat och likartade

villkor jämfört med konkurrenterna. Huvudansvaret för

export- och marknadsföringsåtgärder ligger alltid på

näringen som förväntas stå för väsentliga insatser på

detta området. Regeringen vill emellertid genom att

främja exportsatsningar bidra till en positiv utveckling.

Slutsatser

Regeringen föreslår att ett ramanslag på 5 miljoner

kronor förs upp på statsbudgeten för år 1998 för bidrag

till exportfrämjande åtgärder. Regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer bör få besluta om

fördelningen av medel under detta anslag. För åren 1999

och 2000 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade

10 Utbildning och forskning

Omfattning/ändamål

Ansvaret för högre utbildning och forskning inom det

område som rör vård och nyttjande av biologiska

naturresurser ligger inom Jordbruksdepartementets

verksamhetsområde. Utbildning inom detta område

bedrivs vid Sveriges lantbruksuniversitet (SLU).

Verksamheten bedrivs i enlighet med högskolelagen

(1992:1434) och förordningen (1993:221) för Sveriges

lantbruksuniversitet. SLU erbjuder förutom långa

yrkesinriktade utbildningar till agronom, hortonom,

jägmästare, landskapsarkitekt och veterinär även

kandidat/magisterexamen inom områdena skog,

bioteknologi och naturresurser. Därutöver finns kortare

yrkesutbildningar.

Forskningen inom Jordbruksdepartementets

verksamhetsområde syftar till att värna om vården och

nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Den har ett

särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna

utvecklas för kommande generationers behov. Medel för

forskningen anvisas huvudsakligen via anslag till SLU

och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (SJFR). Inom

utgiftsområdet bedrivs även kollektiva program som rör

skogsforskning, jordbruksteknisk forskning samt

forskning och utvecklingsverksamhet inom områdena

växtförädling och trädgård.

Regeringen har i den forskningspolitiska

propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5)

angett riktlinjerna för den allmänna forskningspolitiken

och den forskning som bedrivs vid SLU respektive

finansieras av SJFR.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

1

744,2

1

160,7

1

218,6

1

228,9

1

280,1

1

322,4

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

Den relativt kraftiga besparingen som ålades SLU

budgetåret 1995/96 har inneburit indragning av

anställningar och koncentration av verksamheten till fyra

huvudorter. Under innevarande år utökas utbildningen

med 200 platser.

Även de forskningsanslag SJFR disponerade

budgetåret 1995/96 reducerades kraftigt. Innevarande år

disponerar forskningsrådet drygt 200 miljoner kronor

för forskning utöver reserverade medel från tidigare år.

Prioriteringar för 1998

Regeringen prioriterar en ökad satsning på

grundutbildningen inom högskolan. Utbildningsfrågorna

är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökad

sysselsättning (prop. 1995/96:222). Med anledning av

regeringens program för en utökning av antalet stu-

dieplatser inom högskolan föreslås att antalet

helårsplatser vid SLU:s utbildningar utökas med 450

platser under budgetåret.

Tjänstestrukturen inom högskolan förnyas och

forskarutbildningen reformeras. Regeringen satsar på en

förstärkning av kvalitén inom forskarutbildning och

forskning genom tydliga mål för forskarutbildningen.

Resultatbedömning och slutsatser

Regeringen bedömer att utbildning och forskning om

naturresurserna och de areella näringarna kommer att

vara mycket centrala under de kommande åren. Viktiga

globala miljö- och livsmedelsförsörjningsfrågor måste

lösas genom samverkan mellan många länder och

mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner.

Svenskt deltagande i EU:s forskningsprogram öppnar

nya och större möjligheter till internationell samverkan

inom forskningen. Svenska forskare och

forskningsmyndigheter bör aktivt ta del i denna

samverkan.

G 1. Sveriges lantbruksuniversitet

1995/96

Utgift

1 420

657

Anslag

s-

sparan

de

0

Därav

1996

Utgift

947 107

1997

Anslag

980 773

Utgifts

-

progno

s

980 773

1998

Förslag

1 021

979

1999

Beräkna

t

1 069

091

2000

Beräkna

t

1 107

123

Beloppen anges i tusental kronor.

Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) skall utveckla

kunskapen om de biologiska naturresurserna och

människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker

genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys

och information.

Från anslaget bekostas grundutbildning,

forskarutbildning, forskning, miljöanalys samt

information och fortbildning.

Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som

preciseras av ansvarsområdena jord- och trädgårdsbruk,

landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård,

skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt

veterinärmedicin och husdjursskötsel.

Grundutbildningen bedrivs inom fem långa och åtta

korta yrkesprogram samt inom de tre nya

kandidat/magisterutbildningarna skogsvetar-,

bioteknologi- och naturresursprogrammen.

Forskningen bedrivs utifrån de riktlinjer som angetts i

den forskningspolitiska propositionen Forskning och

Samhälle (prop. 1996/97:5).

Vad som allmänt sägs om högre utbildning och

forskning under utgiftsområde 16 gäller också för SLU

om inte annat framgår.

Regeringen har för år 1997, i syfte att påskynda en

jämnare könsfördelning i forskarkarriären, beslutat

delfinansiera

 professurer för underrepresenterat kön vid SLU

inom följande fyra områden:

 växtbiokemi

 hortikulturell genetik och förädling

 vattenbruk, särskilt fiskars beteende

 markekologi med inriktning mot kolets om-

 sättning

 fyra forskarassistenttjänster vid SLU för kvinnor.

SLU och SJFR skall därutöver bidra till

finansieringen av dessa tjänster med hälften vardera av

den del som inte täcks genom de särskilda medel som

regeringen anvisat. Den sistnämnda professuren skall

dock i sin helhet finansieras av berörda myndigheter

under Jordbruksdepartementet.

För år 1998 anvisas 23,7 miljoner kronor för 367 nya

högskoleplatser fr.o.m. vårterminen och ytterligare 83

fr.o.m. höstterminen. Sammanlagt skall 450 nya platser

tillskapas. Därutöver föreslås, av statsfinansiella skäl, en

besparing på 9,4 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

SLU har vidtagit kraftiga åtgärder för att möta det

sparbeting som ålades SLU budgetåret 1995/96.

Nedskärningar har framför allt vidtagits inom

forskningen, där man dragit in 33 högre tjänster vid

innehavarnas pensionsavgång. Dessa nedskärningar har

emellertid ännu inte fått fullt genomslag. Effekterna av

beslut om indragningar visar sig ofta inte förrän efter

upp till 18 månader. Myndighetskapitalet har därför

minskat från 317 miljoner kronor den 30 juni 1996 till

101 miljoner kronor den 1 juni 1997. SLU har

koncentrerat sin verksamhet till fyra huvudorter med

både utbildning och forskning, Alnarp, Skara, Umeå

och Ultuna. Verksamheterna vid Garpenberg,[REDACTED_EFTERNAMN] och

Svalöv har flyttats till huvudorterna och

skogsteknikerutbildningen i Bispgården har lagts ner.

Genom omprioriteringar har SLU lyckats öka antalet

nyinskrivna programstudenter med drygt 25 %. Antalet

disputationer har ökat.

SLU har i årsredovisningen för budgetåret 1995/96

redovisat en ökning av examinationen både vad gäller

studenter i grundutbildningen och i forskarutbildningen.

Vad gäller minskning av kostnaderna för de kortare

utbildningarna till en nivå som motsvarar jämförbara

utbildningar vid andra universitet har SLU haft svårt att

hitta sådana jämförbara utbildningar. Flera av de kortare

utbildningarna är dessutom i ett etableringsskede varför

kostnaderna för dessa är större än för redan etablerade

utbildningar. Antalet kvinnliga lärare har ökat från 21 %

till 25 % från föregående år.

SLU:s årsredovisning har för varje år förbättrats.

Resultaten har redovisats utifrån de mål som regeringen

uppställt för verksamheten i regleringsbrev för

budgetåret 1995/96 och man har i stort sett uppnått

dessa mål.

SLU ligger långt framme i sin användning av IT,

som exempel kan nämnas satsningen på att som

sannolikt det första forskningsbiblioteket i Sverige kunna

erbjuda sin bibliotekskatalog i s.k. world wide web-

format.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

266 839

297 228

-30

389

89

varav 1996

186 471

206 731

-20

260

90

Prognos

1997

164 000

179 879

-15

879

91

Budget 1998

118 200

118 200

0

100

Beräknat

1999

118 200

Beräknat

2000

118 200

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har lämnat en revisionsberättelse

utan invändningar vilket betyder att SLU:s

årsredovisning för räkenskapsåret 1995/96 i allt

väsentligt varit rättvisande.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet för år 1998 till

1 021 979 000 kronor. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven till 1 069 091 000 kronor respektive

1 107 123 000 kronor.

G 2. Skogs- och jordbrukets

forskningsråd:

Förvaltningskostnader

1995/96

Utgift

13 935

Anslag

s-

sparan

de

1 244

Därav

1996

Utgift

9 481

1997

Anslag

10 501

Utgifts

-

progno

s

10 200

1998

Förslag

10 806

1999

Beräkna

t

11 107

2000

Beräkna

t

11 417

Beloppen anges i tusental kronor.

Skogs- och jordbrukets forskningsråds (SJFR) uppgift är

att främja och stödja i första hand grundläggande och

långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av

biologiska naturresurser med särskild inriktning på de

areella näringarna.

Rådet skall verka för ett vidgat internationellt

samarbete och arbeta för att informationen om forskning

och forskningsresultaten sprids till samhället och berörda

näringar.

Regeringen har i den forskningspolitiska

propositionen Forskning och Samhälle (prop.

1996/97:5) dragit upp riktlinjerna för inriktningen av

SJFR:s forskning.

SJFR har det nationella ansvaret för vissa EU-

program samt delprogrammet Jordbruk och Fiske

(FAIR) i EU:s fjärde ramprogram. SJFR har bilaterala

samarbetsavtal med Institut National de la Recherche

Agronomique (INRA) i Frankrike och med Consiglio

Nazionale della Recherche (CNR) i Italien. Det nordiska

samarbetet inom jordbruksområdet är etablerat sedan

länge och bedrivs inom Nordiska Kontaktorganet för

Jordbruksforskning (NKJ). Nordiskt samarbete inom

skogsforskningen sker inom Samnordisk skogsforskning

(SNS), som har ställning av en institution under

Nordiska Ministerrådet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

SJFR hanterar årligen ca 1 000 ansökningar om

forskningsbidrag, stipendier, resebidrag etc. SJFR ger

också råd och vägledning till forskare som vill finansiera

sin forskning med medel från rådet eller andra

finansiärer, t.ex. nordiska samarbetsorgan eller EG-

kommissionen.

Forskningssamarbetet inom EU har intensifierats.

Det svenska deltagandet i EU:s fjärde ramprogram,

delprogrammet Jordbruk och Fiske (FAIR), har ökat.

Särskilda utredningsuppdrag har påbörjats eller

fullföljts under budgetåret 1995/96, såsom utvärdering

av träkvalitetsforskning, utarbetande av ett

forskningsprogram för trädgårdsnäringen samt

utarbetande av ett förslag till forskning inom området

ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har lämnat en

revisionsberättelse utan invändningar, vilket innebär att

årsredovisningen för räkenskapsåret 1995/96 i allt

väsentligt varit rättvisande. RRV har dock i en

revisionsrapport visat på vissa väsentliga brister i

resultatredovisningen. RRV har rekommenderat SJFR

att utveckla sina mätmetoder för att kunna redovisa i

enlighet med de målformuleringar och

återrapporteringskrav som återfinns i SJFR:s

regleringsbrev. Med anledning av RRV:s iakttagelser

och regeringsuppdraget till forskningsråden har dessa

gemensamt lämnat förslag till riktlinjer för en

ekonomisk återrapportering av forskningsprojekt.

Regeringen har i regleringsbrev för år 1997 strävat

efter att tydliggöra verksamhetsmål och

återrapporteringskrav, vilket torde underlätta för SJFR i

sin återrapportering. Regeringen har i resultatdialog med

SJFR diskuterat bristerna i årsredovisningen.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 10 806 000

kronor för år 1998. Anslagsbehoven för åren 1999 och

2000 är beräknade med utgångspunkt i 1998 års

anslagsnivå.

G 3. Skogs- och jordbrukets

forskningsråd: Forskning och

kollektiv forskning

1995/96

Utgift

308 353

Anslag

s-

sparan

de

78 717

Därav

1996

Utgift

203 218

1997

Anslag

204 850

Utgifts

-

progno

s

226 700

1998

Förslag

195 234

1999

Beräkna

t

199 056

2000

Beräkna

t

203 039

Beloppen anges i tusental kronor.

Under anslaget finansieras SJFR:s forskningsstöd samt

stöd till kollektiv forskning. Den kollektiva forskningen

omfattar jordbruksteknisk forskning, viss

skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling.

Regeringens överväganden

SJFR har för den kollektiva forskningen träffat avtal

med Stiftelsen Jordbruks- och Miljöteknisk forskning

om gemensam finansiering av forsknings- och

utvecklingsverksamhet på det jordbrukstekniska

området. Ansvaret för programmets genomförande

ligger hos Jordbrukstekniska institutet. SJFR har vidare

träffat avtal med Stiftelsen Skogsbrukets

Forskningsinstitut om gemensam finansiering av viss

skogsforskning. Avtalen omfattar perioden 1997 2000

för verksamhetens inriktning men den ekonomiska delen

omfattar, med hänsyn till omstrukturering av det statliga

stödet till den kollektiva forskningen, ett år i taget. På

grund härav kommer man att under år 1997 göra en

översyn av associationsformerna för Stiftelsen

Skogsbrukets Forskningsinstitut och Jordbrukstekniska

institutet.

Kollektiva program

1997

1998

Jordbruksteknik

3 700

3 700

Skogsforskning

24 300

24 300

Trädgårdsforskni

ng

11 000

11 000

Växtförädling

7 000

7 000

Summa program

46 000

46 000

Beloppen anges i tusental kronor.

Reserverade medel uppgick vid ingången av

innevarande budgetår till drygt 78,7 miljoner kronor.

SJFR har i budgetunderlaget för år 1998 redovisat en

plan för hur dessa skall disponeras.

Med hänsyn bl.a. till de ökade möjligheter till

forskarutbyte med utlandet som tillkommit genom nya

finansiärer föreslås en minskning av SJFR:s anslag med

14 miljoner kronor.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet för år 1998 till

195 234 000 kronor för SJFR för forskning och

kollektiv forskning. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven med utgångspunkt i 1998 års

anslagsnivå.

G 4. Bidrag till Skogs- och

lantbruksakademien

1995/96

Utgift

1 287

Därav

1996

Utgift

858

1997

Anslag

882

Utgifts

-

progno

s

882

1998

Förslag

901

1999

Beräkna

t

929

2000

Beräkna

t

958

Beloppen anges i tusental kronor.

Skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att med stöd

av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn

främja jord och skogsbruk samt därtill knuten

verksamhet. Från anslaget betalas kostnader för

akademiens ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig

expertis, bidrag till bibliotek m.m. samt vissa kostnader

för utländskt forskarutbyte och utländska

forskarkontakter.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under det gångna budgetåret har akademien belyst

aktuella skogs- och jordbruksfrågor vid ordinarie

månadssammankomster och seminarier, genom arbete

inom utskott, kommittéer och arbetsgrupper samt

utgivande av rapporter.

För år 1998 hemställer akademien om ett anslag på

920 000 kr.

Slutsatser

Regeringen bedömer anslagsbehovet till 901 000 kronor

för år 1998. Anslagsbehoven för åren 1999 och 2000 är

beräknade med utgångspunkt i 1998 års anslagsnivå.

.

11 Skogsnäring

Omfattning/ändamål

Skogsnäringen är fortsatt en av landets viktigaste

näringar. Den kännetecknas av påtagliga

konjunkturvariationer men sedd i ett längre perspektiv

är utvecklingen stadigt positiv. De svenska skogsföre-

tagens stora beroende av den internationella marknaden

gör att konkurrensen ökar från länder med bättre

förutsättningar att producera traditionella

skogsprodukter. I ökad utsträckning riktar företagen

därför sitt intresse mot investeringar i dessa länder. Den

sverigebaserade industrin måste mot den bakgrunden

verka för ett bättre utnyttjande och ett högre ekonomiskt

utbyte av den dyra svenska vedfibern. Regeringen

aviserade tidigare i år sin avsikt att göra en samlad,

större insats för forskning och utveckling i huvudsak

inriktad mot den träbearbetande delen av branschen.

Samtidigt som branschen själv förutsätts göra nya

insatser på framtidsinriktade åtgärder är det angeläget

att de samlade resurserna utnyttjas för samordnade

insatser med gemensamma mål.

Genom det senaste mer omfattande skogspolitiska

beslutet år 1993 har statens ekonomiska insatser på

skogsbrukets område begränsats starkt. De innefattar

numera i huvudsak enbart anslag till den skogspolitiska

myndigheten. Svenskt skogsbruk är en näring som skall

bära sina egna kostnader. Skogsvårdsorganisationen

skall genom bl.a. rådgivning, information och tillsyn

verka för att de skogspolitiska målen nås.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

602,6

406,2

370,0

331,3

333,0

340,8

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Verksamheten avser i huvudsak

Skogsvårdsorganisationen. Dess omfattning har minskat

inom praktiskt taget samtliga verksamhetsområden,

mest i fråga om uppdrag från Arbetsmarknadsverket.

Minskningen inom den anslagsfinansierade delen kan i

huvudsak hänföras till minskade eller oförändrade

anslag i absoluta belopp. Den pågående

omorganisationen kan bedömas ha tillfälligt påverkat

Skogsvårdsorganisationens effektivitet negativt.

Större förändringar

Antalet skogsvårdsstyrelser har minskats från 24 till 11 i

syfte bl.a. att möjliggöra effektiv verksamhet på

distriktsnivå i organisationen.

Prioriteringar för 1998

Skogsvårdsorganisationen skall slutföra sin

omorganisation samt bedriva en effektiv tillsyn och

skogsvårdsrådgivning.

Resultatbedömning och slutsatser

Skogsstyrelsen har regeringens uppdrag att utvärdera

1993 års skogspolitiska beslut. Redovisningen skall

göras senast den 15 januari 1998. Utvärderingen

kommer att innehålla en rad uppgifter om utvecklingen i

olika avseenden inom skogsbruket. Vidare skall

Skogsstyrelsen redovisa hur skogspolitikens nya

inriktning har förts ut och hur behovet av rådgivning på

olika områden har uppmärksammats.

Skogsstyrelsen har i sin årsredovisning redovisat

organisationens insatser på olika områden under

budgetåret 1995/96. Av redovisningen kan det

emellertid inte direkt utläsas vilka effekter

verksamheten har haft på utvecklingen i skogsbruket.

En förutsättning för en sådan redovisning är analyser av

det slag som ingår i den pågående större utvärderingen.

Skogsvårdsorganisationens verksamhet präglades

under budgetåret 1995/96 i hög grad av den

omorganisation som beslutades under hösten 1996 och i

princip trädde i kraft den 1 januari 1997.

Omorganisationen är en fortsättning av de förändringar

som påbörjades genom 1993 års skogspolitiska beslut.

De nu genomförda förändringarna innebär bl.a.

följande. Antalet skogsvårdsstyrelser minskar från 24

till 11, antalet regionkanslier minskar från 22 till 11 och

antalet distrikt minskar från 126 till 97. Antalet

årsarbeten har sedan budgetåren 1992/93 minskat från

1 550 till planerat 865 år 1998. Därtill sker förändringar

inom Skogsstyrelsen. Kostnaderna för den senaste

omorganisationen har beräknats till närmare 100

miljoner kronor. Den årliga besparingen som gjorts

härigenom uppgår till ca 39 miljoner kronor.

Skogspolitikens produktionsmål så som det

beslutades av riksdagen år 1993 innebär bl.a. att skogen

och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och

ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning.

Målet kommer till uttryck i skogsvårdslagstiftningen

genom bestämmelser om avverkning av skog och om

anläggning av skog.

Ransoneringsreglerna

Bestämmelserna om avverkning innebär i huvudsak dels

ett skydd för den yngre skogen, dels ransonering av den

äldre skogen. Enligt 10 § skogsvårdslagen (1979:429)

får sålunda regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer till skydd för den yngre skogen

föreskriva att trädbestånd under en viss ålder inte får

avverkas. Regeringen har i 11 §

skogsvårdsförordningen (1993:1096) bemyndigat

Skogsstyrelsen att meddela sådana föreskrifter. Jämfört

med tidigare föreskrifter har skyddsgränsen sänkts

kraftigt.

Enligt 11 § skogsvårdslagen får regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer föreskriva att

högst en viss andel av en brukningsenhets

skogsmarksareal får avverkas under en viss period.

Bestämmelsen som gäller större skogsinnehav (mer än

1 000 ha) avser att främja en jämn åldersfördelning av

skogen. För övriga skogsinnehav får föreskrifterna

innebära att avverkning inte får ske i sådan utsträckning

att mer än hälften av brukningsenhetens skogsareal

kommer att bestå av kalmark och yngre skog. Enligt 12

§ skogsvårdsförordningen gäller de senare

bestämmelserna endast brukningsenheter större än 100

ha. Mindre brukningsenheter omfattas sålunda inte av

ransoneringsreglerna med undantag för sådana som

uppkommit genom klyvning av större fastigheter.

Jämfört med tidigare föreskrifter till skogsvårdslagen

innebär de här redovisade en minskad reglering och

därmed ökade möjligheter att avverka skog. De samlade

effekterna har särskilt vad gäller brukningsenheter

mindre än 100 ha i vissa fall medfört så omfattande

avverkningar att avverkningsbar skog kommer att

saknas under överskådlig tid. I kombination med de

generösare jordförvärvsbestämmelserna som tillkom

ungefär samtidigt har detta i ett antal fall lett till ett

skogsbruk som inte är i skogspolitikens anda.

Regeringen har mot den bakgrunden för avsikt att

ändra sina föreskrifter på så sätt att undantaget från

ransoneringsbestämmelserna skall gälla endast

brukningsenheter som är mindre än 50 ha. Samtidigt

bör Skogsstyrelsen överväga en översyn av

skyddsgränserna för den yngre skogen. Någon

lagändring är inte nödvändig för att nå dessa syften.

Anläggning av ny skog

Den som har avverkat måste anlägga ny skog enligt 5 §

skogsvårdslagen. Enligt 6 § skall de föryngringsåtgärder

vidtas som behövs för att trygga återväxten av skog av

tillfredsställande täthet och beskaffenhet i övrigt.

Åtgärderna skall ha vidtagits senast under tredje året

efter det att skyldigheten att anlägga ny skog inträdde.

Sådd eller plantering skall användas när naturlig

föryngring inte kan bedömas ge tillfredsställande

återväxt inom godtagbar tid. Skogsvårdsstyrelsen får

meddela de förelägganden och förbud som behövs för

att bl.a. bestämmelserna om anläggning av ny skog

skall efterlevas. Om en avverkning föranleder

förhållandevis dyra återväxtåtgärder i större omfattning

får skogsvårdsstyrelsen i samband med avverkningen

besluta att säkerhet skall ställas för fullgörandet av

åtgärderna. Om säkerhet inte ställs får

skogsvårdsstyrelsen förbjuda avverkning på

brukningsenheten.

Det har i olika sammanhang hävdats att återväxterna

har försämrats efter 1993 års skogspolitiska beslut och

att detta skulle bero på förändringar i lagstiftningen.

Mot den bakgrunden har Skogsstyrelsen haft

regeringens uppdrag att tidigarelägga utvärderingen i

dessa frågor. Skogsstyrelsen har redovisat uppdraget i

rapporten Jämförande utvärdering av återväxternas

kvalitet. Rapporten har remissbehandlats. Handlingarna

i ärendet finns tillgängliga i Närings- och

handelsdepartementet (dnr N96/80). Av rapporten

framgår bl.a. att det inte varit möjligt att göra en

fullständig utvärdering av effekterna av 1993 års

skogspolitiska beslut. Utvärderingen grundar sig på en

återväxttaxering år 1996, en inventering år 1996 av

områden som avverkades år 1993 och en enkät till

skogsägare.

Återväxttaxeringen som avser arealer som

avverkades åren 1989 och 1991 visar att 83 % av

arealen hade godkänd föryngring enligt

skogsvårdslagens minimikrav. Det innebär en mindre

förbättring i förhållande till motsvarande taxering fem

år tidigare. Resultaten skiljer sig något mellan

landsdelar men främst mellan olika metoder. Sålunda är

den naturliga föryngringen godkänd på endast 68 % av

arealen (i Götaland och norra Norrland endast 63 %

resp. 47 %).

Åtgärdsinventeringen som alltså utfördes på arealer

avverkade år 1993 visar att på den areal som avsågs

föryngras naturligt var metoden olämplig på 26 %. Där

avsikten var att plantera hade åtgärder inte vidtagits på

58 % av privatägd areal och 20 % av övrig. Enkäten

slutligen visade på bristfälliga kunskaper om vad som

krävs för att naturlig föryngring skall kunna användas

och lyckas och om de krav som skogsvårdslagen

ställer.

Resultaten av återväxtåtgärderna tillgodoser inte

skogsvårdslagens krav. Att skapa ny skog efter

avverkning, en skog som tar tillvara markens

produktionsförmåga, är sedan länge ett av de viktigaste

inslagen i vår skogspolitik och nödvändigt för

framtiden. Den ökade frihet som skogsägarna har fått

att välja trädslag och föryngringsmetod är bra både för

skogsproduktionen och miljövården. Friheten får

emellertid inte innebära att återväxtarbetet negligeras

eller att metoder och skogsodlingsmaterial väljs som

inte har möjligheter att lyckas och ge resultat inom

rimlig tid. Kraven på återväxtåtgärdernas resultat är lika

höga nu som före 1993 års skogspolitik. Detta måste

klargöras för alla skogsägare. Skogsvårdsorganisationen

i alla dess delar måste utnyttja de medel som

skogsvårdslagstiftningen ger. Skogsstyrelsen har nyligen

beslutat en policy för tillsyn enligt skogsvårdslagen som

kan medverka till en högre och över landet effektiv

insats. Utvärderingen visar dessutom att det behövs

ökade kunskaper hos skogsägarna om hur

återväxtåtgärderna skall utföras. Sådana ökade

kunskaper förutsattes för övrigt i det skogspolitiska

beslutet. Några lagändringar är däremot inte

nödvändiga.

Röjning av skog

Röjning av plant- och ungskog är viktiga åtgärder som

medverkar till en kvalitetsmässigt ändamålsenlig

skogsproduktion. Enligt nu gällande

skogsvårdslagstiftning skall ny skog vårdas bl.a. genom

plantröjning och andra åtgärder som behövs för att den

skall utvecklas tillfredsställande. Före 1994 gällde även

krav på ungskogsröjning i samma syfte. Från skilda håll

har det anförts att ett sådant krav borde återinföras.

Enligt Skogsstyrelsens årsredovisning har röjningarna

under en dryg tioårsperiod minskat från ca 400 000 ha

om året till under 200 000 ha. Orsakerna till

minskningen är bl.a. slopade statsbidrag och bristande

kunskaper hos skogsägarna. Röjningsbehovet bedöms

vara 275 000 ha om året. Inom vissa delar av landet har

Skogsvårdsorganisationen gjort särskilda informations-

och rådgivningsinsatser. Även skogsbranschen har

försökt stimulera till ökad ungskogsröjning. Dessa

insatser har rönt stort intresse hos skogsägarna. Den

samlade utvärderingen av skogspolitiken får visa om

ytterligare åtgärder behöver vidtas. Några statsbidrag

till röjning av skog är dock inte aktuella.

En biologisk mångfald i skogen

Skogsstyrelsen har i likhet med ett antal andra

myndigheter haft regeringens uppdrag att redovisa en

aktionsplan för biologisk mångfald och uthålligt

skogsbruk. Aktionsplanen har remissbehandlats och

dessutom diskuterats vid ett antal regionala seminarier.

Handlingarna i ärendet finns tillgängliga i Närings- och

handelsdepartementet (dnr N95/1511). I

budgetpropositionen för 1997 anmäldes att regeringen

skulle återkomma till riksdagen i frågan under år 1997.

Aktionsplanen är en naturlig uppföljning på

myndighetsnivå av 1993 års skogspolitiska beslut, där

bevarandet av en biologisk mångfald i skogen och

skogsbrukets sektorsansvar för miljön lades fast.

Aktionsplanen innehåller en detaljerad redovisning av

sektorsmål på ekosystem- och biotopnivå. Vidare

redovisas ett stort antal förslag till åtgärder,

angelägenhetsgradering för dessa, vem som skall utföra

dem, när de bör utföras och hur de skall finansieras. De

flesta åtgärderna är sådana som enligt 1993 års

skogspolitik är Skogsvårdsorganisationens naturliga

uppgift ensam eller i samarbete med skogsnäringen. De

allra flesta förslagen är vidare av sådan karaktär att

varken riksdagen eller regeringen skall ta ställning till

dem. De ligger väl i linje med de övergripande politiska

beslut som har fattats på skogsbruksområdet.

Högt prioriterat av Skogsstyrelsen är frågan om

utveckling av strategier och mål för biologisk mångfald

på regional nivå som vägledning och grund för arbetet

på lokal nivå samt riksnivå. Denna uppgift är en

angelägen fråga för Skogsvårdsorganisationen i

samarbete med företrädare för skogsbruket och för de

regionala miljömyndigheterna och miljöorganisationer.

Bland lagstiftningsfrågorna har Skogsstyrelsen tagit upp

naturvårdsavtalens bristande giltighet gentemot

efterföljande markägare och föreslagit att frågan utreds.

Så har sedermera gjorts av Miljöbalksutredningen som

föreslagit att naturvårdsavtalens status regleras i

jordabalken. Förslaget remissbehandlas för närvarande.

Skogsstyrelsen föreslår också att anslaget till

biotopskydd och naturvårdsavtal förstärks. Denna fråga

har nära samband med utvärderingen av hur en

biologiska mångfald vidmakthålls i skogen och om det

behövs ytterligare insatser än dem som för närvarande

står till buds. Skogsstyrelsen och Statens naturvårdsverk

har på regeringens uppdrag med förtur redovisat

omfattningen m.m. av naturskydd och naturhänsyn i

skogen. Detta underlag har därefter bearbetats

ytterligare av Miljövårdsberedningen som i juli i år

redovisade sitt arbete i betänkandet (SOU 1997:97)

Skydd av skogsmark, behov och kostnader. Betänkandet

remissbehandlas för närvarande.

Sammanfattningsvis utgör Skogsstyrelsens

aktionsplan en värdefull, detaljerad grund för

Skogsvårdsorganisationens m.fl. fortsatta arbete för en

biologisk mångfald i skogen.

Grönare skog

Skogsvårdsorganisationen medverkar i genomförandet

av det svenska miljöprogrammet för jordbruket enligt

rådets förordning (EEG) nr 2078/92. Medverkan avser

utbildning, information och demonstrationsprojekt riktat

till skogsägande jordbrukare. Under budgetåret 1995/96

har verksamheten omfattat sammanlagt 78 000

deltagare. Planerna för budgetåret 1997 omfattar 28 000

deltagare och har en budget på 32 miljoner kronor. Den

nationella finansieringen sker över anslaget H 1 Skogs-

vårdsorganisationen. I den utvärdering av verksamheten

som har gjorts har det redovisats ett behov av

fördjupade kunskaper. Skogsstyrelsen har mot denna

bakgrund föreslagit en förstärkning och förändrad

inriktning av verksamheten.

Avsikten är att under år 1998 fullfölja verksamheten

i den nuvarande formen med särskild inriktning på

fastigheter som har nyckelbiotoper eller annan mark

med särskilda natur- eller kulturvärden samt på

vattenkvalitetsfrågor. Sammanlagt beräknas 15 000

markägare nås i denna kampanjdel.

Enligt planerna skall verksamheten successivt övergå

i en utbildningskampanj som har getts namnet Grönare

skog. I kampanjen läggs stor vikt vid hög kvalitet i

miljöarbetet. Den tar sikte på att vidga perspektivet till

ett landskapstänkande i verksamhetens planering.

Grönare skog skall genomföras i samarbete med

markägarnas medlemsorganisationer och med

länsstyrelserna. Sammanlagt beräknas mer än 70 000

markägare delta i kampanjens kurser och

studiecirkelverksamhet.

Regeringen anser att de av Skogsstyrelsen redovisade

planerna är angelägna att genomföra. Den pågående

verksamheten bör därför fortsätta i huvudsak på det sätt

Skogsstyrelsen har planerat. För budgetåret 1998

beräknas en ekonomisk ram på 50 miljoner kronor. Den

nationella finansieringen bör som hittills bl.a. ske över

anslaget H 1 Skogsvårdsorganisationen. Skogsstyrelsens

avsikt är att kampanjen skall nå även grupper som inte

formellt kan ingå i miljöersättningsprogrammet. Denna

del av verksamheten får i så fall finansieras i särskild

ordning.

Ökat skogsbränsleuttag

Som en del av energiförsörjningen enligt den nya

energipolitiken spelar en ökad användning av

biobränslen en viktig roll. En väsentlig del av

biobränsleförsörjningen kommer att ske från skogen.

Bedömningarna av hur mycket skogsbränsle som kan

tas ut varierar. Likaså varierar uppfattningarna om

effekterna på skogsmarken och på den biologiska

mångfalden av sådana uttag.

Enligt skogspolitikens produktionsmål skall skogen

och skogsmarken utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så

att den ger en uthålligt god avkastning. Miljömålet

anger bl.a. att skogsmarkens naturgivna

produktionsförmåga skall bevaras och att en biologisk

mångfald i skogen skall säkras. Målen kommer

sammanfattningsvis till uttryck i 1 § skogsvårdslagen

(1979:429). I 30 § bemyndigas regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer att meddela

föreskrifter om den hänsyn som skall tas till

naturvårdens intressen vid skötseln av skog och

föreskrifter om skogsbruksåtgärder på skogliga

impediment. Skogsstyrelsen har meddelat föreskrifter

som begränsar och allmänna råd om uttag av träddelar

utöver stamvirke. I föreskrifterna ställs även krav på

kvarlämnande av buskar, enskilda levande och döda

träd och trädsamlingar.

Skogsstyrelsen gör för närvarande en översyn av

sina föreskrifter och allmänna råd. Som ett led i denna

översyn görs en miljökonsekvensbeskrivning. Innan

denna är klar går det inte att ta ställning till behovet av

sådana åtgärder som askåterföring. Redan nu kan

emellertid sägas att skogsägare och

avverkningsentreprenörer behöver information och

ökade kunskaper om den hänsyn som behöver tas vid

skogsbränsleuttag. Åtgärder i samband med sedvanlig

avverkning i syfte att bevara en biologisk mångfald eller

att begränsa näringsläckage, t.ex. kvarlämnande av träd

och träddelar, kan spolieras av ett oriktigt utfört

skogsbränsleuttag.

I 14 § skogsvårdslagen föreskrivs att skogsmarkens

ägare är skyldig att underrätta skogsvårdsstyrelsen om

avverkning som skall äga rum på hans mark. Syftet

med bestämmelsen är att ge tillsynsmyndigheten

möjligheter att ge information och råd om eller besluta

villkor för avverkningen för att tillgodose lagens krav på

återväxtåtgärder och miljöhänsyn. Detta

underrättelsekrav bör nu uttryckligen utökas till att gälla

även sådant skogsbränsleuttag som sker i samband med

eller i nära anslutning till sådan avverkning som

omfattas av kravet på anmälning. Det innebär i

praktiken att en skogsägare som avser att göra en

föryngringsavverkning på minst 0,5 ha och dessutom

göra ett skogsbränsleuttag skall anmäla båda åtgärderna

samtidigt till skogsvårdsstyrelsen minst sex veckor före.

Mot denna bakgrund har ett förslag till ändring av 14 §

skogsvårdslagen utarbetats i Närings- och

handelsdepartementet. Förslaget har beretts tillsammans

med Skogsstyrelsen. Ändringen som bör träda i kraft

den 1 januari 1998 är av sådan beskaffenhet att

Lagrådets hörande saknar betydelse.

Det är viktigt att den nya energimyndigheten och

Skogsvårdsorganisationen samarbetar nära i dessa

frågor och att energimyndigheten utnyttjar Skogs-

vårdsorganisationens kompetens på området.

Avgifter för att täcka kostnader för tillsyn och

kontroll

I syfte att möjliggöra uttag av särskilda avgifter för

kontroll och tillsyn bör det i 37 § skogsvårdslagen

(1979:429) göras ett tillägg innebärande att regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer får

föreskriva sådan avgift.

Nuvarande lydelse av 37 § medger endast uttag av

särskilda avgifter i ärenden enligt denna lag. Med

tillägget kan särskilda avgifter tas ut även för tillsyn och

kontroll. Ändringen skulle ge regeringen möjlighet att i

skogsvårdsförordningen (1993:1096) ge Skogsstyrelsen

bemyndigande att i sina föreskrifter ange regler för

uttag av särskilda avgifter bl. a. för sådan kontroll och

tillsyn som rör yrkesmässig handel med och produktion

av skogsodlingsmatrial och som är obligatorisk enligt

EU.

Mot denna bakgrund har ett förslag till ändring av 37

§ skogsvårdslagen utarbetats i Närings- och

handelsdepartementet. Förslaget har beretts tillsammans

med Skogsstyrelsen. Ändringen som bör träda i kraft

den 1 januari 1998 är av sådan beskaffenhet att

Lagrådets hörande saknar betydelse.

H 1. Skogsvårdsorganisationen

1995/961

Utgift

418 313

Anslag

s-

sparan

de

34 108

Därav

1996

Utgift

288 152

1997

Anslag

271 393

Utgifts

-

progno

s

304 000

1998

Förslag

257 211

1999

Beräkna

t

264 873

2000

Beräkna

t

272 711

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Anslagen Skogsvårdsorganisationen och Skogsvårdsorganisationen:

Myndighetsuppgifter.

Anslaget disponeras av Skogsstyrelsen som är den

centrala förvaltningsmyndigheten för

skogsvårdsstyrelserna. Under anslaget redovisas all

verksamhet hos Skogsvårdsorganisationen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under femårsperioden 1998 2002 kommer det att på

Gotland bedrivas en försöksverksamhet med samordnad

länsförvaltning. Med hänsyn till Gotlands särställning

som region kommer därvid Skogsvårdsstyrelsen

Gotland att inordnas i länsstyrelsen. Mot denna

bakgrund bör anslaget minskas med 4 358 000 kronor,

motsvarande de medel som under detta anslag varit

avsedda för Skogsvårdsstyrelsens Gotland

förvaltningskostnader. Motsvarande belopp tas i stället

upp under utgiftsområde 18 anslaget Länsstyrelserna

m.m. så länge försöksverksamheten pågår.

Skogsvårdsorganisationens omorganisation är en

fortsättning av de förändringar som påbörjades genom

1993 års skogspolitiska beslut. För de engångsvisa

kostnaderna under 1998 som är förknippade med

organisationsförändringarna kommer 5 miljoner kronor

att finansieras med medel som disponeras av regeringen

inom Närings- och handelsdepartementets ram.

Kompensation för merkostnader i samband med

lokalisering av regionkontor till Söderhamn kommer att

tillföras Skogsvårdsorganisationen från utgiftsområde

19, anslaget A 9 Lokalisering av statliga arbetstillfällen

till Söderhamn.

De besparingar som aviserades i förra årets

budgetproposition bör fullföljas.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(TUSENTAL

KRONOR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

794

813

-19

98

varav 1996

495

516

-21

96

Prognos

1997

339

346

-7

98

Budget 1998

323

323

0

100

Beräknat

1999

325

Beräknat

2000

337

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft något att erinra mot

Skogsstyrelsens årsredovisning, räkenskaper och

ledningens förvaltning.

Slutsatser

För år 1998 bedöms anslagsbehovet till 257 211 000

kronor. Med hänsyn till de kraftiga besparingar som

gjorts under de senaste åren beräknas anslagsbehoven

för åren 1999 och 2000 till 264 873 000 kronor

respektive 272 711 000 kronor.

H 2. Bidrag till skogsvård m.m.

1995/961

Utgift

29 799

Därav

1996

Utgift

10 327

1997

Anslag

10 000

Utgifts

-

progno

s

6 000

1998

Förslag

6 000

1999

Beräkna

t

-

2000

Beräkna

t

-

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Förslagsanslaget Bidrag till skogsvård m.m.

Från anslaget som disponeras av Skogsstyrelsen täcks

kostnaderna för bidrag till skogsvård m.m. som har

beviljats före den 1 juli 1993 enligt förordningen

(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket och

ädellövskogsförordningen (1984:420) samt kostnaderna

för avsyning före utbetalning av de beslutade bidragen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1995/96 har bidrag betalats ut till 771

slutförda projekt vartill bidrag hade beviljats före den 1

juli 1993.

Slutsatser

För år 1998 bedöms anslagsbehovet till 6 000 000

kronor. Några ytterligare medel behöver därefter inte

anvisas för att kunna infria de nämnda besluten.

H 3. Insatser för skogsbruket

1995/961

Utgift

153 231

Reserv

ation

57 465

Därav

1996

Utgift

106 431

1997

Anslag

80 200

Utgifts

-

progno

s

100 1502

1998

Förslag

60 700

1999

Beräkna

t

60 700

2000

Beräkna

t

60 700

Beloppen anges i tusental kronor.

1. Reservationsanslaget Insatser för skogsbruket.

2. Reservations- och ramanslagen Insatser för skogsbruket.

Anslaget som disponeras av Skogsstyrelsen täcker

kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen

(1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och för

statsbidrag enligt ädellövskogsförordningen (1984:120)

avseende beslut som har fattats under tiden 1 juli 31

december 1993 samt förordningen (1997:22) om stöd

till skogliga åtgärder inom jordbruket.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Vid utgången av år 1996 hade sammanlagt 500

biotopskydd beslutats och 200 naturvårdsavtal slutits.

978 projekt hade beviljats bidrag för natur- eller

kulturvårdsåtgärder. Sammanlagt hade 80 % av

sumpskogarna inventerats och 70 % av

nyckelbiotopsinventeringen utförts. Drygt 10 600 ha

skogsmark vitaliseringsgödslades och kalkades under

budgetåret 1995/96. Bidrag beslutades för åtgärder

på 4 000 ha ädellövskogsmark.

Slutsatser

Projekten rörande inventering av småbiotoper och

sumpskogar kommer att avslutas under år 1998.

Anslaget skall därför planenligt minskas. Vidare bör

anslaget med hänsyn till det extra besparingskrav som

ställdes på verksamhetsområdet genom förslag i prop.

1996/97:150 minskas med 5 miljoner kronor. Av

anslaget används medel för vitaliseringsgödsling som

medfinansiering av det av kommissionen godkända

programmet för skogliga åtgärder inom jordbruket i

Sverige enligt Rådets förordning (EEG) nr 2080/92.

För år 1998 bedöms anslagsbehovet till 60 700 000

kronor. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

H 4. Internationellt skogssamarbete

1995/96

Utgift

-

Därav

1996

Utgift

-

1997

Anslag

1 405

Utgifts

-

progno

s

1 405

1998

Förslag

1 405

1999

Beräkna

t

1 405

2000

Beräkna

t

1 405

Beloppen anges i tusental kronor.

De utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeiskt

skogssamarbete, uppföljning av FN:s miljö- och

utvecklingskonferens år 1992 och resor vid deltagande i

Internationella tropiska timmerorganisationen.

Regeringens överväganden och slutsatser

För år 1998 bedöms anslagsbehovet till 1 405 000

kronor. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

H 5. Från EG-budgeten finansierade

medel för

skogsskadeövervakning

1995/96

Utgift

-

Därav

1996

Utgift

-

1997

Anslag

6 000

Utgifts

-

progno

s

5 000

1998

Förslag

6 000

1999

Beräkna

t

6 000

2000

Beräkna

t

6 000

Beloppen anges i tusental kronor.

Anslaget disponeras av Skogsstyrelsen. Den nationella

finansieringen av den skogsskadeövervakning som här

avses sker över anslaget Skogsvårdsorganisationen.

Regeringens överväganden och slutsatser

För år 1998 bedöms anslagsbehovet till 6 000 000

kronor. För åren 1999 och 2000 beräknas

anslagsbehoven vara oförändrade.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 6

 5

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 8

 7

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 16

 15

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 22

 21

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 34

 35

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 40

 39

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 44

 43

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 46

 45

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 58

 57

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 62

 63

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 23

 70

 71