Regeringens proposition 1990/91:168

om vissa förmögenhetsskattefrågor m.m.

Prop. 1990/91:168

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokollet den 4 april 1991.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa tekniska justeringar för att anpassa reglerna för förmögenhetsbeskattningen till den reformerade inkomstbeskattningen. Anpassningen - som utgår från att nuvarande ordning för förmögenhetsbe­skattning bibehålls temporärt - syftar inte till några sakliga ändringar av be­skattningen. De s.k. lättnadsreglerna för värdering av företagsförmögenhet lämnas således i princip oförändrade. Begränsningsregeln justeras så att spärrbeloppet för högsta förmögenhets- och inkomstskatteuttag bestäms till 75 % av summan av beskattningsbar förvärvsinkomst och inkomst av kapi­tal.

De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli i år och tillämpas på förmö­genhet vid utgången av år 1991.

1  Riksdagen 1990191. I saml. Nr 168

1                                                                                Förslag till

Prop.

Lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig

1990/91:168

förmögenhetsskatt

Härigenom föreskrivs att 1, 3-6, 8 och 10 §§, 11 § 1 mom., 12 S 1 mom. samt punkterna 1-3 och 5 av anvisningarna till 3 och 4 S§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

I s-

Till staten skall årligen erläggas förmögenhetsskatt enligt i denna lag givna bestämmelser.

Angående taxeringsmyndigheter och förfarandet vid taxering till statlig förmögenhetsskatt stadgas i taxeringslagen.

Vid taxeringen till förmögenhets-

Vid taxeringen till förmögenhets-

skatt skall bestämmelserna i 3, 4 och skatt skall bestämmelserna i 3, 4 och

65 S§

kommunalskattelagen     65 §§

kommunalskattelagen

(1928:370) samt.? S tredje stycket la- (1928:370) samt 2 § 12 mom. lagen gen (1947:576) om statlig inkomst- (1947:576) om statlig inkomstskatt skatt äga motsvarande tillämpning. äga motsvarande tillämpning. Be-Beskattningsår är dock alltid det ka- skattningsår är dock alltid det kalen-lenderår som närmast föregått taxe- derår som närmast föregått taxe­ringsåret. I den mån bestämmel- ringsåret. I den mån bestämmel­serna i kommunalskattelagen eller i serna i kommunalskattelagen eller i denna lag meddelade, med stadgan- denna lag meddelade, med stadgan-den i kommunalskattelagen likar- den i kommunalskattelagen likar­tade bestämmelser äga tillämpning tade bestämmelser äga tillämpning vid taxeringen till förmögenhets- vid taxeringen till förmögenhets­skatt, skall likaledes anvisningarna skatt, skall likaledes anvisningarna till kommunalskattelagen i motsva- till kommunalskattelagen i motsva­rande delar lända till efterrättelse,        rande delar lända till efterrättelse.

Begreppen rörelse och jordbruksfas­tighet har den betydelse som anges i kommunalskattelagen i dess lydelse intill den 1 juH 1990.

3§ / mom. Vid förmögenhetsberäkning skola, i den mån ej annat framgår av

2 mom. här nedan, såsom tillgångar upptagas:

a)

fastighet;

b)

tomträtt, vattenfallsrätt;

c)

lös egendom, som är avsedd för stadigvarande bruk i skattskyldigs för­värvsverksamhet eller att däri omsättas eller förbrukas, såsom djur samt ma­skiner och andra inventarier, råämnen, varor, jordbruks- och skogsproduk­ter, förbrukningsartiklar och dylikt, gruvor, patent- och förlagsrätter, rätt till skogsavverkning å annans mark samt rätt till stenbrott och dylikt;

d)   kapital, som finnes kontant till-

d) kapital, som finnes kontant till­

gängligt eller utlånats eller nedlagts i gängligt eller utlånats eller nedlagts i

obligationer eller insatts i bank eller     obligationer eller insatts i bank eller

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. - Senaste lydelse 1984:1080. ' Senaste lydelse 1986:1227.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.

annorstädes eller bestått av andra annorstädes eller bestått av andra 1990/91:168

fordringar eller av aktier eller ande- fordringar eller av aktier eller ande­

lar i ekonomiska föreningar, bolag, lar i ekonomiska föreningar, bolag,

a/t//e/o«rfe/'eller rederier eller av op- värdepappersfonder eller rederier

tionsrätter till nyteckning eller köp eller av optionsrätter till nyteckning

av aktier, om sådan optionsrätt är eller köp av aktier, om sådan op-

föremål för omsättning på kapital- tionsrätt är föremål för omsättning

marknaden, eller av andel i oskiftat på kapitalmarknaden, eller av andel

dödsbo som vid taxering till statlig i oskiftat dödsbo som vid taxering till

inkomstskatt skall behandlas såsom statlig inkomstskatt skall behandlas

handelsbolag, i den mån samma ka- såsom handelsbolag, i den mån

pital icke är att hänföra till i c) här samma kapital icke är att hänföra till

ovan nämnd egendom;

i c) här ovan nämnd egendom;

e)    lös egendom, som är avsedd för ägarens och hans familjs personliga

bruk och bekvämlighet och av beskaffenhet att böra hänföras till yttre inven­

tarier, såsom ekipage, ridhästar, automobiler, motorcyklar, lustjakter, mo­

torbåtar och dylikt, så ock smycken;

f)    besittningsrätt till fastighet, där innehavaren ej enligt 7 § skall likställas

med ägare, såvida rättigheten är utan vederlag eller mot visst belopp en gång

för alla upplåten för innehavarens livstid eller för tid, som icke kommer att

utlöpa inom fem år efter beskattningsårets utgång;

g)   rätt till ränta, avkomst av fastighet eller annan stadigvarande förmån,

som icke avses i f) här ovan, såvida rättigheten är förhandenvarande och be­

stämd att tillgodonjutas för den berättigades livstid eller för tid, som icke

kommer att utlöpa inom fem år efter beskattningsårets utgång;

h) livförsäkring, som meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelse, i den omfattning som anges i punkt 6 av anvisningarna, 2 mom.* Såsom fillgångar vid förmögenhetsberäkningen upptages icke:

a)

värdet av annan försäkring än livförsäkring;

b)

rätt till undantagsförmåner, till pension eller annan livränta, som utgår på grund av försäkring, till pension och annan förmån, som annorledes än i följd av försäkring åtnjutes på grund av förutvarande tjänsteförhållande, samt till livränta som, enligt vad i lag eller särskild författning är stadgat, annorledes än på grund av försäkring utgår vid sjukdom eller olycksfall i ar­bete eller under militärtjänstgöring;

c)

rätt till annan ränta, avkomst eller förmån än i b) avses, därest den­samma är bestämd att tillgodonjutas för den berättigades livstid samt värdet av vad han årligen må i sådant avseende åtnjuta understiger 1 000 kronor;

d)   rätt till förmögenhet, varav annan för närvarande åtnjuter avkast­

ningen;

e)   möbler, husgeråd och andra inre lösören, som äro avsedda för den

skattskyldiges och hans familjs personliga bruk;

f)    konstverk, bok-, konst- och därmed jämförliga samlingar, så framt ej

ägaren med dem driver handel eller yrkesmässigt håller dem för allmänheten

tillgängliga;

g)   sådana tillgångar, som avses i 1 mom, e) här ovan, därest sammanlagda

värdet av dessa tillgångar icke överstiger 1 000 kronor;

h) patent- och förlagsrätter, som

h) patent- och förlagsrätter, som

icke äro tillgångar i rörelse, även-

icke äro tillgångar i näringsverksam-

som rätt till firmanamn, varumärke,

het hänförlig till rörelse, ävensom

mönsterskydd, tidnings titel och dy-

rätt   till   firmanamn,   varumärke,

likt;

mönsterskydd, tidnings titel och dy­

likt;

"Senaste lydelse 1986:1227.

r Riksdagen 1990191. 1 saml. Nr 168

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.

i) förråd av livsmedel eller andra förnödenheter, som äro avsedda för den     1990/91:168 skattskyldiges och hans familjs personliga behov, samt kontant hushållskassa eller därmed jämförlig, för den skattskyldiges löpande utgifter avsedd kassa;

j) fastighet, som året före taxeringsåret undantagits från skatteplikt enligt 3 kap. fastighetstaxeringslagen (1979:1152), utom såvitt fråga är om tillbe­hör till fastigheten som avses i 2 kap. 3 S jordabalken.

(Se vidare anvisningarna.)

4r

Fastighet tas upp till taxeringsvärdet året före taxeringsåret. Var sådant värde inte åsati då räknas inte något värde för fastigheten. Haren fastighets taxeringsvärde sänkts vid särskild fastighetstaxering på grund av skogsav­verkning eller täktverksamhet eller till följd av brand, vattenflöde eller jäm­förlig händelse skall fastigheten tas upp till det taxeringsvärde, som åsatts för taxeringsåret. Finns sådana tillbehör till fastigheten, som avses i 2 kap. 3 § jordabalken, skall dessa tas upp .särskilt. Bestämmelserna i tredje stycket om värdesättning av lös egendom tillämpas vid värderingen.

Tomträtt eller vattenfallsrätt skall tas upp till det värde, som rättigheten med hänsyn till villkor och återstående tid för upplåtelsen kan anses ha be­tingat vid en försäljning under normala förhållanden.

Lös egendom, som är avsedd för

Lös egendom, som är avsedd för

stadigvarande bruk i jordbruk med stadigvarande bruk i näringsverk-

binäringar, i skogsbruk eller / rö- samhet hänförlig till jordbruk med

relse, skall värdesättas i enlighet binäringar, skogsbruk eller rörelse,

med vedertaget affärsbruk inom det skall värdesättas i enlighet med ve-

slag av verksamhet, som egendomen dertaget affärsbruk inom det slag av

är nedlagd i.

verksamhet,   som   egendomen   är

nedlagd i.

Fordran, som löper med ränta.

Fordran, som löper med ränta,

skall, om den inte är tillgång i rö- skall, om den inte är tillgång i nä-

relse, tas upp till sitt kapitalbelopp ringsverksamhet hänförlig till rö-

med tillägg för förfallen ränta.

relse. tas upp till sitt kapitalbelopp

med tillägg för förfallen ränta.

Fordran, som inte är förfallen och på vilken ränta inte skall beräknas för tiden före förfallodagen, uppskattas till belopp som utgör dess värde enligt vid denna lag fogad tabell I. Osäker fordran tas upp till det belopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelös fordran tas inte upp.

Värdepapper uppskattas med tillämpning av bestämmelserna i punkt 5 av anvisningarna till 3 och 4 §§.

Annan ränta, avkomst eller förmån, som utgår för obegränsad tid och inte utgör frälseränta, uppskattas till tjugo gånger det belopp som den har upp­gått till under beskattningsåret. Kapitalvärdet av ränta, avkomst, eller för­mån, som utgår på livstid eller viss tid, uppskattas efter det belopp som rät­tigheten har motsvarat under beskattningsåret och enligt de vid denna lag fogade tabellerna II och III.

Rättighet, som inte är bestämd att utgå under någons livstid men ändå är av obestämd varaktighet, uppskattas med ledning av tabell III, som om den skulle ha utgått för den berättigades livstid, dock högst till tio gånger det värde, som rättigheten senast har motsvarat för helt år.

Är rättighet beroende av längden av flera personers liv på så sätt, att rät-

' Senaste lydelse 1986:1197,

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.

tigheten upphör vid den först avlidnes död, bestäms rätfighetens kapital-     1990/91:168 värde efter den äldstes levnadsålder Är rättigheten däremot oförändrad till den sist avlidnes död, beräknas värdet efter den yngstes ålder

Andel i ekonomisk förening, vars behållna tillgångar vid likvidation en­dast delvis skall skiftas mellan medlemmarna, skaU tas upp till ett värde mot­svarande den del av föreningens förmögenhet som skulle ha fallit på andelen om föreningen hade trätt i likvidation.

Andel i bostadsförening eller bostadsaktiebolag tas upp till ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i det taxeringsvärde som gäller för föreningens eller bolagets fastighet vid beskattningsårets utgång och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt bokslutet för det senaste räkenskapsår som avslutats före den 1 juli under beskattningsåret.

Övrig lös egendom tas upp till det värde, som den kan anses ha betingat vid försäljning under normala förhållanden.

Beträffande tillgångar i jordbruk

Beträffande tillgångar i närings-

med binäringar, skogsbruk och rö- verksamhet hänförlig tdl jordbruk

relse gäller vidare särskilda bestäm- med binäringar, skogsbruk och rö-

melser i punkt 2 av anvisningarna till relse gäller vidare särskilda bestäm-

3 och 4 §§.

melser i punkt 2 av anvisningarna till

3 och 4 §§.

(Se vidare anvisningarna.)

5f

Skuld, som löper med ränta och

Skuld, som löper med ränta och

icke är atl hänföra till rörelse, skall icke hör till näringsverksamhet hän-

upptagas till sitt kapitalbelopp utan förlig till rörelse, skall upptagas till

tillägg av under året upplupen men sitt kapitalbelopp utan tillägg av un-

ej förfallen ränta.

der året upplupen men ej förfallen

ränta.

Angående beräkningen av kapitalvärdet av skuld, som ej är förfallen och därå ränta ej skall beräknas för tiden före förfallodagen, ävensom av kapital­värdet av förpliktelse, vilken innefattar skyldighet att till annan utgiva un­dantagsförmåner, pension, annan livränta eller därmed jämförlig avgift, skall vad i 4 § stadgas angående beräkningen av kapitalvärdet av fordran el­ler av ränta, avkomst, förmån eller annan rättighet äga motsvarande tillämp­ning.

Borgensförbindelse,    för   vilken

Borgensförbindelse,   för   vilken

betalningsskyldighet ännu ej inträtt, betalningsskyldighet ännu ej inträtt, så ock annan villkorlig skuld får ej så ock annan villkorlig skuld får ej avdragas vid beräkningen, liksom ej avdragas vid beräkningen, liksom ej heller vid beskattningsårets utgång heller vid beskattningsårets utgång oreglerade hushållsskulder och där- oreglerade hushållsskulder och där­med jämförliga skulder Avdrag med jämförliga skulder Avdrag medgives dock dels för värdet av så- medgives dock dels för värdet av så­dan garantiavsättning för vilken av- dan garantiavsättning för vilken av­drag medgives vid inkomsttaxe- drag medgives vid inkomsttaxe­ringen, dels för skuld avseende så- ringen, dels för skuld avseende så­dant villkorligt stöd på vilket vid ef- dant villkorligt stöd på vilket vid ef­tergift   av  återbetalningsskyldighe-     tergift  av  återbetalningsskyldighe-

<> Senaste lydelse 1983:312.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.

ten skall tillämpas bestämmelserna i     ten skall tillämpas bestämmelserna i     1990/91:168

punkt 2 åttonde stycket av anvis-     punkt 9 åttonde stycket av anvis­

ningarna till 19 S kommunalskatte-     ningama till 22 S kommunalskatte­

lagen (1928:370).

lagen (1928:370).

Avdrag medges inte för skuld som avser kapital som nedlagts i fastighet, som enligt 3 S 2 mom. j) inte skall upptas som tillgång vid förmögenhetsbe­räkningen.

Under avdragsgilla skulder inbegripas även oguldna skatter av nedan nämnda slag, nämligen dels debiterad preliminär skatt, som påförts den skattskyldige för året näst före del taxeringsår, varom fråga är, eller för något föregående år, dels slutlig skatt, som påförts den skattskyldige på grund av taxering under förstnämnda år eller under något föregående år, dels ock till­kommande skatt, vara den skattskyldige erhållit debetsedel under först­nämnda år eller tidigare. Vidare inbegripas återbetalningspliktiga studieme­del enligt studiestödslagen (I973:.349).

(Se vidare anvisningarna.)

6S / mom. Skyldighet att erlägga skatt för förmögenhet åligger, såframt ej annat föreskrives i särskilda bestämmelser, meddelade på grund av överens­kommelse eller beslut, varom i 20 och 21 S§ sägs:

a)    fysiska personer, vilka var bo-

a) fysiska personer, vilka var bo­

satta här i riket vid beskattningsårets satta här i riket vid beskattningsårets

utgång, och dödsbon efter personer, utgång, och dödsbon efter personer,

som vid dödsfallet var bosatta här i som vid dödsfallet var bosatta här i

riket, med undantag av dödsbon riket, med undantag av dödsbon

som vid taxering till statlig inkomst- som vid taxering till statlig inkomst­

skatt skall behandlas såsom handels- skatt skall behandlas såsom handels­

bolag, samt sådana familjestiftelser bolag, samt sådana familjestiftelser

som av.ses i 10 a S andra stycket la- som avsågs i 10 a S andra stycket la­

gen (1947:576) om statlig inkomst- gen (1947:576) om statlig inkomst­

skatt:                                                        skatt / dess lydelse intill den 1 juli

för all den förmögenhet, de vid      1990:

beskattningsårets utgång ägt vare sig

för all den förmögenhet, de vid

här i riket eller å utländsk ort;

beskattningsårets utgång ägt vare sig

här i riket eller å utländsk ort;

b)    föreningar och samfund, vilkas medlemmar inte på grund av medlem­

skapet äger del i föreningens eller samfundets förmögenhet, sådan juridisk

person som förvaltar samfällighet enligt lagen (1952:166) om häradsallmän-

ningar eller lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna

eller förvaltar sockenallmänning, sockensamfälld mark eller mark som av ål­

der är samfälld o.d. enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfällighe­

ter. ävensom andra stiftelser än familjestiftelser, samtliga dock endast om

och i den mån de är skyldiga att erlägga skatt för inkomst och om ej annat

följer av femte stycket:

för den förmögenhet, de vid beskattningsårets utgång ägt vare sig här i riket eller å utländsk ort:

c)    fysiska personer, vilka inte var c) fysiska personer, vilka inte var

bosatta här i riket vid beskattnings- bosatta här i riket vid beskattnings­

årets utgång, och dödsbon efter per- årets utgång, och dödsbon efter per­

soner, som vid dödsfallet inte var bo-     söner, som vid dödsfallet inte var bo-

' Senaste Ivdelse 1989:1026.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.

satta här i riket, samt utländska bo-     satta här i riket, samt utländska bo-      1990/91:168

lag:

lag:

för den förmögenhet, de vid be-

för den förmögenhet, de vid be-

skattningsårets utgång haft här i ri- skattningsårets utgång haft här i ri­

ket nedlagd, till den del den icke ut- ket nedlagd, till den del den icke ut­

gjorts av svenska aktier eller andelar gjorts av svenska aktier eller andelar

i svensk aktiefond, dock att skatt- i svensk värdepappersfond, dock att

skyldighet föreligger för sådana ak- skattskyldighet föreligger för sådana

tier och andelar, som varit nedlagda aktier och andelar, som varit ned-

i rörelse som bedrivits från fast drift- lagda i näringsverksamhet hänförlig

ställe här i riket.

till rörelse som bedrivits från fast

driftställe här i riket.

För skattskyldiga, om vilka i 18 § förmäles, bestämmes skyldigheten att erlägga skatt för förmögenhet efter de i samma paragraf meddelade före­skrifter

Hypoteksföreningar och föreningsbanker är frikallade från skattskyldig­het för förmögenhet.

Utländska livförsäkringsanstalter är frikallade från skattskyldighet för för­mögenhet, som hänför sig till här i riket bedriven försäkringsrörelse.

Skattskyldiga som avses i 7§ 4-6 Skattskyldiga som avses i 7§ J-6

mom. lagen om statlig inkomstskatt mom. lagen om statlig inkomstskatt

är frikallade från skattskyldighet för är frikallade från skattskyldighet för

förmögenhet. För förmögenhet ned- förmögenhet. För förmögenhet ned­

lagd i rörelse föreligger skattefrihet lagd i näringsverksamhet hänförlig

dock endast om den skattskyldige är till rörelse föreligger skattefrihet

frikallad från skattskyldighet för in- dock endast om den skattskyldige är

komst av rörelsen.

frikallad från skattskyldighet för in-

komst av rörelsen.

2 mom. Med här i riket nedlagd förmögenhet avses:

a)

tillgångar, som omförmälas i 3§ 1 mom. a) och b), försåvitt desamma finnas här i riket;

b)

tillgångar, som omförmälas i 3§ 1 mom. c) och d), försåvitt desamma finnas här i riket och äro avsedda för företag, som av skattskyldig härstädes bedrives; samt

c)

svenska aktier och andelar i

c) svenska aktier och andelar i svenska ekonomiska föreningar, bo- svenska ekonomiska föreningar, bo­lag, aktiefonder och rederier, i den lag, värdepappersfonder och rede-mån dessa tillgångar icke ingå under rier, i den mån dessa tillgångar icke b) i detta mom.                                     ingå under b) i detta mom.

När skattskyldighet för förmögenhet är begränsad enligt vad i 1 mom. stadgas, får vid förmögenhetsberäkningen avdrag ske allenast för skuld, som häftar vid den förmögenhet skattskyldigheten avser.

(Se vidare anvisningarna.)

8§

Skattskyldig med hemmavarande

Skattskyldig med hemmavarande

barn under 18 år taxeras även för barn under 18 år taxeras även för barnets förmögenhet, om barnets till barnets förmögenhet, om barnet en-statlig  inkomslskaU beräknade  be-     ligt 2 kap. 4§ lagen (1990:325) om

* Senaste lydelse 1974:998. 'Senaste lydelse 1986:1291.

Nuvarande lydelse

skaUningsbara inkomst inte uppgår till minst 100 kronor Barnets förmö­genhet räknas då in i den skattskyl­diges skattepliktiga förmögenhet.

Föreslagen lydelse

självdeklaration och kontrolluppgif­ter inte skall lämna självdeklaration för beskattningsåret. Barnets förmö­genhet räknas då in i den skattskyl­diges skattepliktiga förmögenhet.

Prop. 1990/91:168

10§i

Fysisk person, dödsbo, utländskt bolag eller sådan familjestiftelse som avsågs i 10 a § andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt / dess lydelse intill den 1 juli 1990 skall inte betala statlig förmögenhets­skatt, om den beskattningsbara för­mögenheten inte överstiger 800 000

Fysisk person, dödsbo, utländskt bolag eller i 10 a§ andra stycket la­gen (1947:576) om statlig inkomst­skatt angiven familjestiftelse skall inte betala statlig förmögenhets­skatt, om den beskattningsbara för­mögenheten inte överstiger 800 000 kronor

kronor Skatteplikt till statlig förmögenhetsskatt föreligger inte heller för juridisk person som avses i 6 § 1 mom. b) denna lag om den beskattningsbara förmö­genheten inte överstiger 25 000 kronor.

11§

1 mom." Statlig förmögenhets­skatt skall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 a § andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra:

1 mom. Statlig förmögenhets­skatt skall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt sådan familje­stiftelse som avsågs i 10 a § andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt /' dess lydelse intill den 1 juh 1990 utgöra:

när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger 1 600 000 kro­nor: en och en halv procent av den del av den beskattningsbara förmögenhe­ten, som överstiger 800 000 kronor;

när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 1 600 000 men inte 3 600 000 kr.: 12 000 kr för 1 600 000 kr och 2,5 % av återstoden; 3 600 000 kr.: 62 000 kr för 3 600 000 kr och 3 % av återstoden.

12 § 1 mom.'- För makar som levt tillsammans under beskattningsåret beräk­nas den skattepliktiga förmögenheten för makarna var för sig. Brist som uppkommer vid beräkningen av den ena makens förmögenhet, får avräknas från den andres förmögenhet.

Har skattskyldig hemmavarande barn under 18 år, vars till statlig in­komstskatt beräknade beskattnings­bara inkomst uppgår lill minsl 100 kronor, beräknas den skattepliktiga förmögenheten för den skattskyl­dige och barnet var för sig.

Har skattskyldig hemmavarande barn under 18år5owen/(g/2/ca/?. 4§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämna självdeklaration för beskattningsåret beräknas den skattepliktiga förmö­genheten för den skattskyldige och barnet var för sig.

'" Senaste lydelse 1989:1026. "Senaste lydelse 1989:1026. '2 Senaste lydelse 1986:1291.

Nuvarande lydelse

Den beskattningsbara förmögen­heten beräknas i fall som avses i första stycket gemensamt för ma­karna och i fall som avses i andra stycket gemensamt för föräldrar och barn. Frågan om skatteplikt enligt 10 § bedöms med hänsyn till den ge­mensamma beskattningsbara för­mögenheten. Skatten beräknas med hänsyn till denna förmögenhet och fördelas på var och en efter hans skattepliktiga förmögenhet. Därvid skall 11 § 3 mom. iakttas.

Föreslagen lydelse

Den beskattningsbara förmögen­heten beräknas i fall som avses i första stycket gemensamt för ma­karna och i fall som avses i andra stycket gemensamt för föräldrar och barn. Frågan om skatteplikt enligt 10 § bedöms med hänsyn till den ge­mensamma beskattningsbara för­mögenheten. Skatten beräknas med hänsyn till denna förmögenhet och fördelas på var och en efter hans skattepliktiga förmögenhet.

Prop.

1990/91:168

Anvisningar

fill 3 och 4 §§ 1. ' Tillgång, som efter ty i dessa paragrafer sägs skall ingå i förmögenhets­beräkningen, skall därvid upptagas, även om den under beskattningsåret icke lämnat avkastning. Oanvända tomter samt aktier och andra värdehand­lingar skola alltså medtagas, även om någon inkomst därav ej influtit under året.

Äger fastighet del i samfällighet av annat slag än som avses i 6§ Imom. första stycket b), upptages egendom som ingår i samfälligheten eller äges av juridisk person, som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvalta samfälligheten. Värde av gemen­samhetsanläggning, vari de del­ägande fastigheterna uteslutande el­ler så gott som uteslutande utgöras av sådana en- eller tvåfamiljsfastighe-ter för vilka intäkt beräknas enligi 24 § 2 mom. försia styckel kommu­nalskattelagen (1928:370), ingår i de delägande fastigheternas taxerings­värden. I de fall när särskilt taxe­ringsvärde åsatts samfälligheten lik­som i det fall där fast eller lös egen­dom eljest ingår i samfälligheten el­ler äges av juridisk person som nyss angivits, skall taxeringsvärdet och värdet av sådan fast eller lös egen­dom fördelas på de delägande fastig­heterna efter deras andelstal i sam­fälligheten.

2.''' Vid beräkning av förmögen­het, som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagen     jordbruksfastighet

Äger fastighet del i samfällighet av annat slag än som avses i 6§ Imom. första stycket b), upptages egendom som ingår i samfälligheten eller äges av juridisk person, som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvalta samfälligheten. Värde av gemen­samhetsanläggning, vari de del­ägande fastigheterna uteslutande el­ler så gott som uteslutande ärprival-bostadsfastigheter, ingår i de del­ägande fastigheternas taxeringsvär­den. I de fall när särskilt taxerings­värde åsatts samfälligheten liksom i det fall där fast eller lös egendom el­jest ingår i samfälligheten eller äges av juridisk person som nyss angivits, skall taxeringsvärdet och värdet av sådan fast eller lös egendom fördelas på de delägande fastigheterna efter deras andelstal i samfälligheten.

2. Vid beräkning av förmögenhet i förvärvskälla eller del av förvärvs­källa  i  inkomstslaget  näringsverk-

' Senaste lydelse 1975:262. '"Senaste lydelse 1987:338.

Nuvarande lydelse

och rörelse, gäller följande.

Sammanfaller inte räkenskaps­året med beskattningsåret, får som värde av förmögenhet tas upp värdet vid utgången av det räkenskapsår som före den I mars ta.xeringsåret gåu till ända närmasl inlill ulgången av beskattningsåret. Detta värde skall emellertid rättas med belopp som den skattskyldige satt in i för­värvskällan eller tagit ut ur den­samma för egen räkning eller för an­nan av honom innehavd förvärvs­källa. Utgår räkenskapsåret före be­skattningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskas med uttag som skett intill beskatt­ningsårets utgång. Utgår räken­skapsåret efler beskattningsåret, skall värdet minskas med insättningar och ökas med uttag som skeu efter ul­gången av beskattningsåret.

Den värdesättning av tillgångarna i förvärvskällan som sker vid in­komsttaxeringen är inte bindande vid förmögenhetsberäkningen. In­ventarier som är avsedda för stadig­varande bruk i förvärvskällan tas upp till anskaffningsvärdet efter av­drag för skälig avskrivning eller ut-rangering. Lager värdems som hel­het utan hänsyn lill påräknelig vinst vid försäljning i detalj, varvid dock fastighet tas upp lägst till taxerings­värdet. Lager av djur på jordbruks­fastighet eller i renskötselrörelse tas upp lill de värden, som riksskattever­ket enligt punkl 2 femte slyckel av an­visningarna lill 41 § kommunalskat­telagen (1928:370) senast har fasl­slälll före ulgången av det år som när­masl föregår taxeringsåret, eller - om della ger en lägre värdering - till dju­rens sammanlagda allmänna salu-värde. Har riksskatteverket inte fast­ställt någol värde tas djuret upp till del lägsia av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn las till inkurans och prisfallsrisk.

Skulder och andra avgående pos-

Föreslagen lydelse

samhet som är hänförlig till jord­bruksfastighet och rörelse, gäller följande.

Sammanfaller inte räkenskaps­året med beskattningsåret, får som värde av förmögenhet tas upp värdet vid utgången av det räkenskapsår som gåu till ända närmast före in­gången av taxeringsåret. Detta värde skall emellertid rättas med be­lopp som den skattskyldige satt in i förvärvskällan eller tagit ut ur den­samma för egen räkning eller för an­nan av honom innehavd förvärvs­källa. Utgår räkenskapsåret före be­skattningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskas med uttag som skett intill beskatt­ningsårets utgång.

Den värdesättning av tillgångarna i förvärvskällan som sker vid in­komsttaxeringen är inte bindande vid förmögenhetsberäkningen. In­ventarier som är avsedda för stadig­varande bruk i förvärvskällan tas upp till anskaffningsvärdet efter av­drag för skälig avskrivning eller ut-rangering. Lagertillgångar tas upp till de värden som gäller vid inkomst­taxeringen minskade med skäligt av­drag för prisfalls risk, varvid dock fastighet tas upp lägst till taxerings­värdet.

Skulder och andra avgående pos-

Prop. 1990/91:168

10

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

ter i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5§. Hänsyn tas inte till annan latent skatteskuld än utskiftningsskatteskuld, såvida inte annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar

Om värdet av tillgångarna i förvärvskällan överstiger beloppet av skulder och andra avgående poster, får förmögenhetsvärdet av förvärvskällan ned­sättas till trettio procent av det överskjutande värdet. Om förvärvskällan in­nehas med fideikommissrätt, får dock nedsättning ske till tjugo procent av sistnämnda värde.

ter i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5§. Hänsyn tas inte till latent skatteskuld, såvida inte annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar.

Bostadsbyggnader på en jord­bruksfastighet och tomtmark för byggnaderna skall inte behandlas som tillgångar i förvärvskälla inom inkomstslaget jordbruksfastighet i annat fall än då byggnaderna an­vänds som bostad för ägarens eller arrendalorns arbetskraft. Om en bo­stadsbyggnad med tomtmark på grund av vad nu har sagts inte skall behandlas som tillgång i förvärvskäl­lan, skall inte heller de till byggna­den och tomtmarken hänförliga låneskulderna anses ingå i förvärvs­källan. På byggnaden och tomtmar­ken skall anses belöpa så slor del av låneskulderna i förvärvskällan som byggnadens och tomtmarkens taxe­ringsvärde ulgör av det samman­lagda värdet av lillgångarna i för­värvskällan inklusive byggnaden och tomtmarken. Med bostadsbyggnad avses byggnad som till övervägande del är inrättad för bostadsändamål. Bestämmelserna i detta stycke fill-lämpas inte på förvärvskälla som in­nehas med fideikommissrätt.

Egendom, som enligt 4 kap. 5§ första stycket fastighetstaxeringsla­gen (1979:1152) ingår i en indu­strienhet avseende täktmark och - i förekommande fall - industribygg­nad på sådan mark eller i en exploa­teringsenhet, skall, om egendomen inte enligt kommunalskattelagen ut­gör tillgång i rörelse, vid tillämp­ningen av denna anvisningspunkt anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse.

Mark och byggnader, som är be­lägna på en ort och av fastighetsäga­ren regelbundet upplåts för fritids-

Småhus som är inrättat till bostad åt en eller två familjer med tillhö­rande tomtmark på lantbruksenhet skall inte behandlas som näringsfas­tighet i annat fall än då huset används som bostad för arbetskraft //// ägare eller arrendator av lantbruksenheten. Om eu hus med tomtmark på grund av vad nu har sagts inte skall be­handlas som näringsfastighet skall inte heller de till huset och tomtmar­ken hänförliga låneskulderna anses ingå i näringsverksamhet. Bestäm­melserna i detta stycke tillämpas inte på förvärvskälla som innehas med fideikommissrätt.

Egendom, som enligt 4 kap. 5§ första stycket fastighetstaxeringsla­gen (1979:1152) ingår i en indu­strienhet avseende täktmark och - i förekommande fall - industribygg­nad på sådan mark eller i en exploa­teringsenhet, skall, om egendomen inte utgör fillgång i rörelse, vid till-lämpningen av denna anvisnings­punkt anses som en särskild för­värvskälla inom näringsverksamhet hänförlig lill rörelse.

Mark och byggnader, som är be­lägna på en ort och av fasfighetsäga-ren regelbundet upplåts för fritids-

Prop. 1990/91:168

Il

1** Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 168

Föreslagen lydelse

ändamål till annan än närstående (frifidsuthyrning), skall, om de inte utgör tillgångar i rörelse, vid till-lämpningen av denna anvisnings­punkt tillsammans anses utgöra en särskild förvärvskälla inom närings­verksamhet hänförlig lill rörelse. Detta gäller dock endast under för­utsättning att

a) egendomen ingår i en eller flera småhusenheter enligt 4 kap. 5§ första stycket fastighetstaxeringsla­gen och

Nuvarande lydelse

ändamål till annan än närstående (fritidsuthyrning), skall, om de inte enligt kommunalskattelagen utgör tillgångar i rörelse, vid tillämp­ningen av denna anvisningspunkt tillsammans anses utgöra en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rö­relse. Detta gäller dock endast un­der förutsättning att

a)

egendomen ingår i en eller flera småhusenheter enligt 4 kap. 5§ första stycket fastighetstaxeringsla­gen och har beskattningsnaturen an­nan fastighet och

b)

fastighetsägarens fritidsuthyrning på orten av sådan egendom, som av­ses under a och inte utgör tillgång i rörelse, omfattar minst tre småhus eller tomter avsedda för småhus som ägs av annan än fastighetsägaren.

Uttrycket småhus har den inne-

Uttrycket småhus har den inne-

börd som anges i 2 kap. 2§ fastig-     börd som anges i 2 kap. 2§ fastig-

hetstaxeringslagen. Som närstående räknas

för fysisk person: de personer som anges i punkt 14 trettonde styckel av anvisningarna till 32 § kommunal­skattelagen (1928:370),

för dödsbo: dödsbodelägarna och dem närstående personer,

för fåmansföretag som avses i sist­nämnda lagrum: företagsledaren och delägarna i företaget samt dem

hetstaxeringslagen. Som närstående räknas

för,fysisk person: de personer som anges i 35§ la mom. kommunal­skattelagen,

för dödsbo: dödsbodelägarna och dem närstående personer,

för fåmansföretag som avses i sist­nämnda lagrum: företagsledaren och delägarna i företaget samt dem närstående personer.

närstående personer Bestämmelserna i denna anvisningspunkt tillämpas även när förvärvskäl­lan innehas indirekt genom förmedling av juridisk person.

3.'-'' Medel, för vilka uppskov med

3. Medel, för vilka uppskov med

inkomstbeskattning åtnjutes enligt     inkomstbeskattning åtnjutes enligt

bestämmelserna om skogskonto, upphovsmannakonto, uppfinnar-konto eller investeringskonto för skog, tas upp till halva värdet. Har medel satts av till fond för särskilt ändamål enligt föreskrift i lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningen medgetts för avsättningen, får halva det avsatta beloppet tas upp som skuld.

bestämmelserna om skogskonto, upphovsmannakonto, uppfinnar-konto eller investeringskonto för skog, tas upp till halva värdet. Har medel satts av till fond för särskilt ändamål enligt föreskrift i lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningen medgetts för avsättningen, får halva det avsatta beloppet tas upp som skuld. Som skuld räknas även hälften av det upp­skovsbelopp enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reser­ver som ännu inle återförts till be­skattning. Är fordran för sin tillkomst gjord beroende av ett villkor, som är ovisst, antingen i den meningen att det är osäkert, om den såsom villkor bestämda

Prop.

1990/91:168

" Senaste lydelse 1982:7.

12

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

tilldragelsen kommer att inträffa, eller i den meningen att det visserligen är säkert, att tilldragelsen skall inträffa, men ovisst när, skall fordringen icke medräknas. Däremot har den omständigheten, att fordran, som löper utan ränta, ännu ej är förfallen till betalning, betydelse endast för beräkningen av dess förhandenvarande värde (4 §).

Prop. 1990/91:168

Aktier som, utan att vara börsnoterade, är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avslut tas upp till 30 procent av det noterade värdet.

Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoterade eller föremål för sådan notering som avses i andra stycket, skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upp till samma värde som de noterade ak­tierna. Är flera aktieslag noterade, skall de icke noterade akfierna tas upp till samma värde som de noterade aktier som har den lägsta kursen.

Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det note­rade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljning läg­gas till grund för värderingen.

5.'* Aktier som noteras på in­ländsk eller utländsk börs, andelar i aktiefonder samt andra värdepapper än aktier som omsätts marknads­mässigt och är av det slag som anges \35 § 3 mom. första styckel kommu­nalskattelagen (1928:370) tas upp till 75 procent av det noterade värdet.

Aktier som inte omfattas av be­stämmelserna i första-tredje styck­ena samt andelar i ekonomiska för­eningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknas vid en för­säljning under normala förhållan­den, varvid dock följande skall iakt­tas. I den mån uppskattningen grun­das på värdet av tillgångar som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse, be­räknas tillgångarnas värde med till-lämpning av reglerna i punkt 2 ovan. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredje styckena skall värdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en till-lämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena.

5. Akfier som noteras på inländsk eller utländsk börs, andelar i värde­pappersfonder samt andra värde­papper än aktier som omsätts mark­nadsmässigt och är av det slag som anges i 27§ 1 mom. lagen (1947:576) om slatlig inkomslskaU tas upp till 75 procent av det noterade värdet.

Aktier som inte omfattas av be­stämmelserna i första-tredje styck­ena samt andelar i ekonomiska för­eningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknas vid en för­säljning under normala förhållan­den, varvid dock följande skall iakt­tas. I den mån uppskattningen grun­das på värdet av tillgångar i inkomst­slaget näringsverksamhel som är hänförliga lill jordbruksfastighet och rörelse, beräknas tillgångarnas värde med tillämpning av reglerna i punkt 2 ovan. I den mån uppskatt­ningen grundas på värdet av till­gångar som avses i första-tredje styckena skall värdet av dessa fill­gångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en fillämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena.

* Senaste lydelse 1986:1197.

13

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop.

Värdepapper som inte omfattas av bestämmelserna i första-tredje och     1990/91:168 femte styckena tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991 och tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

14

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt

i vissa fall

Härigenom föreskrivs att 3-5 §§ lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall' skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:168

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Vid prövning av skattebegräns­ningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn till den beskattningsbara in­komst och del underlag för tilläggs­belopp som beräknats för den skatt­skyldige enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, i förekom­mande fall efter sådan justering som skall ske enligt andra och tredje styckena.

Den beskattningsbara inkomsien och underlaget för tilläggsbelopp skall ökas med vid laxeringen medgi­vet särskilt invesleringsavdrag.

Om den skattskyldige erlagt sjö­mansskatt under beskattningsåret, skall den beskattningsbara inkoms­ten och underlaget för tilläggsbelopp ökas med den fill sjömansskatt be­skattningsbara inkomsten och dag­penning som är skatteplikfig enligt 1 § 2 mom. lagen (1958:295) om sjö­mansskatt.

Spärrbeloppet ulgörs av sum­man av

1. 50 procent av den justerade be­skattningsbara inkomsien och

2. 25 proceni av del justerade un­derlaget för tilläggsbelopp.

3f

Vid prövning av skattebegräns­ningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn till den beskattningsbara/ör-värvsinkomslen och inkomsien av kapital som beräknats för den skatt­skyldige enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, i förekom­mande fall efter sådan justering som skall ske enligt andra styckel.

Om den skattskyldige erlagt sjö­mansskatt under beskattningsåret, skall den beskattningsbara/örvärvs-inkomsien ökas med den till sjö­mansskatt beskattningsbara inkoms­ten och dagpenning som är skatte­pliktig enligt 1§ 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt.

Spärrbeloppet utgör 75 procent av summan av

1.

den justerade beskattningsbara förvärvsinkomsten och

2.

inkomsten av kapital.

4 §3 Spärrbelopp enligt 3 § jämförs med sammanlagda beloppet av statlig in­komstskatt, förmögenhetsskatt och kommunal inkomstskatt som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). I skattebelop­pet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt un­der beskattningsåret.

Ar den skattskyldige berättigad fill nedsättning av stafiig inkomst­skatt, kommunal inkomslskaU eller förmögenhetsskatt genom skattere-

Ar den skattskyldige berättigad till nedsättning av stafiig inkomst­skatt eller förmögenhetsskatt genom skattereduktion som avses i 2§ 4

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:772

2        Senaste lydelse 1986:509.

' Senaste lydelse 1982:1198.

3                           r

- 

----------        -

15

Nuvarande lydelse

mom. uppbördslagen (1953:272), 2 § lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer eller 3 § lagen (1982:1193) om skatteredukfion för fackföreningsavgift eller genom av­räkning av utländsk skatt enligt sär­skilda föreskrifter, skall skattebe­lopp enligt första stycket beräknas som om skattereduktion eller avräk­ning av skatt inte hade skett.

Föreslagen lydelse

duktion som avses i 2 § 4 mom. upp­bördslagen (1953:272) eller 3 § lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift eller genom av­räkning av utländsk skaft enligt sär­skilda föreskrifter, skall skattebe­lopp enligt första stycket beräknas som om skattereduktion eller avräk­ning av skatt inte hade skett. Del­samma gäller nedsättning av sjö-mansskaU enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskaU.

Prop. 1990/91:168

Om skattebeloppet enhgt 4§ är högre än spärrbeloppet nedsätts den statliga inkomstskatten och förmö­genhetsskatten med överskjutande belopp. Förmögenhetsskatten får inte nedsättas så att skatten blir lägre än skatten på 50 procent av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet.

Nedsättning sker av statlig förmö­genhetsskatt, statlig inkomslskaU på kapitalinkomst och statlig inkomst­skatt på förvärvsinkomst i nu angi­ven ordning om inte en annan ord­ning kan antas vara förmånligare för den skattskyldige. Skattenedsätt­ning som avses i 4§ andra stycket verkställs sedan nedsättning har skett enligt första stycket i denna pa­ragraf.

sr

Om skattebeloppet enligt 4 § är högre än spärrbeloppet nedsätts den statUga inkomstskatten och förmö­genhetsskatten med överskjutande belopp. Nedsätlning av statlig in­komstskatt får avse både grundbe­lopp och tilläggsbelopp. Tilläggsbe­lopp får dock inte nedsättas med slörre belopp än som motsvarar lill-läggsbelopp beräknat på den beskatt­ningsbara inkomsien enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Förmögenhetsskatten får inte ned­sättas så att skatten blir lägre än skatten på 50 procent av den skatt­skyldiges beskattningsbara förmö­genhet.

Nedsättning sker av den statliga förmögenhetsskatten om inte en an­nan ordning kan antas vara förmån­ligare för den skaftskyldige. I fråga om inkomstskatt skall nedsättning i första hand ske av grundbelopp. Skattenedsättning som avses i 4§ r.ndra stycket verkställs sedan ned­sättning har skett enligt första stycket i denna paragraf.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991 och fillämpas första gången vid 1992 års taxering.

" Senaste lydelse 1982:419.

16

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och

gåvoskatt

Härigenom föreskrivs att 22§ 3 mom., 23§ B och F samt 43§ lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt' skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:168

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 m O m. Ingår fast egendom enligt kommunskattelagen (1928:370) i en förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet fillämpas be­stämmelserna i 4 § och, med undan­tag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen (1947:577) om statlig för­mögenhetsskatt. Vad nu har sagts gäller även sådan egendom som en­ligt punkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen om stafiig förmögenhets­skatt skall anses som en särskild för­värvskälla inom inkomstslaget nä­ringsverksamhet.

22 

§

3 mom.- Ingår fast egendom en­

ligt

kommunalskattelagen

(1928:370) i en förvärvskälla inom

inkomstslaget näringsverksamhet

tillämpas bestämmelserna i 4§ och,

med undantag av femte stycket sista

meningen, punkt 2 av anvisningarna

till 3 och 4§§ lagen (1947:577) om

statlig förmögenhetsskatt. Vad nu

har sagts gäller endast förvärvskälla

eller del av förvärvskälla inom in­

komstslaget näringsverksamhet som

enligt beslämmelserna i 18 § kommu­

nalskattelagen jämte anvisningarna

till 18 § nämnda lag i dess lydelse in­

lill den 1 juli 1990 skulle hänförts till

förvärvskälla inom inkomslslagen

jordbruksfastighet eller rörelse eller

sådan egendom som enligt punkt 2

sjunde och åttonde styckena av an­

visningarna till 3 och 4§§ lagen om

statlig förmögenhetsskatt skall anses

som en särskild förvärvskälla inom

inkomstslaget rörelse.

Vid tillämpning av bestämmel­serna i 4§ och, med undanlag av femte stycket sista meningen, punkl 2 av anvisningarna lill 3 och 4 §§ lagen om statlig förmögenhetsskatt skall vad där stadgas om förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastig­het och rörelse i slällel äga lillämp­ning på förvärvskälla eller del avför-värvskälla inom inkomstslaget nä­ringsverksamhet. Härulöver skall vid lillämpning av punkl 2 av anvisning­arna till 3 och 4§§ lagen om statlig förmögenhetsskatt iakttas vad som stadgas i tredje-sjätte slyckena ne­dan.

Hänvisningen i iredje stycket lill punkt 2 femte stycket av anvisning­arna till 41 § kommunalskattelagen skall i slällel gälla punkl 2 fjärde

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. 2 Senaste lydelse 1990:1430

17

Nuvarande lydelse

stycket av anvisningarna till 24§ nämnda lag.

I slället för vad som i sjätte styckel stadgas om bostadsbyggnader på jordbruksfastighet och tomtmark för byggnaderna skall gälla att småhus som är inrättat lill bosiad åt en eller två familjer med tillhörande tomt­mark på lantbruksenhet inte skall be­handlas som en tdlgång i en förvärvs­källa inom inkomstslaget närings­verksamhet om småhuset med tillhö­rande tomtmark är atl anse som en privatbostadsfastighet enligt 5 § kommunalskallelagen.

Bestämmelsen i åltonde stycket a lillämpas med bortseende frän vad där sägs om att egendomen skall ha beskattningsnaturen annan faslighet.

Hänvisningen i nionde styckel lill 35 § 1 a mom. kommtmalskatlelagen skall i stället gälla punkt 14 trettonde styckel av anvisningarna till 32 § nämnda lag.

Vid tiUämpningen av de bestäm­melser som anges i första-s/ö«e styckena skall som taxeringsvärde anses det värde som enligt 1 eller 2 mom. skall ligga till grund för beräk­ningen av arvsskatt.

Föreslagen lydelse

Vid tillämpningen av de bestäm­melser som anges i första styckel skall som taxeringsvärde anses det värde som enligt 1 eller 2 mom. skall ligga till grund för beräkningen av arvsskatt.

Prop. 1990/91:168

23 §

B.' Aktier som noteras på inländsk eller utländsk börs, andelar i värde­pappersfonder samt andra värdepapper än aktier som omsätts marknads­mässigt och är av det slag som anges i 27 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upp till 75 procent av det noterade värdet.

Aktier som, utan att vara börsnoterade, är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avslut tas upp till 30 procent av det noterade värdet.

Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoterade eller föremål för sådan notering som avses i andra stycket, skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upp tUl samma värde som de noterade ak­tierna. Är flera akfieslag noterade, skall de icke noterade akfierna tas upp till samma värde som de noterade akfier som har den lägsta kursen.

Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det note­rade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljning läg­gas till grund för värderingen.

Akfier som inte omfattas av be-

Aktier som inte omfattas av be-

stämmelserna i första -tredje styck- stämmelserna i första -tredje styck­ena samt andelar i ekonomiska för-     ena samt andelar i ekonomiska för-

' Senaste lydelse 1990:1430.

18

Nuvarande lydelse

eningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknas vid en för­säljning under normala förhållan­den, varvid dock följande skall iakt­tas. I den mån uppskattningen grun­das på värdet av tillgångar som ingår i förvärvskäUa inom inkomstslaget näringsverksamhet beräknas - un­der förutsättning att förhållandena är sådana som avses i 22§ 3 mom. försia stycket sista meningen - till­gångarnas värde med tiUämpning av reglerna i F tredje stycket; vid gåva dock under den ytterligare förutsätt­ningen att de i 43 § andra stycket an­givna kraven iakttagits. I den mån uppskattningen grundas på värdet av tillgångar som avses i första-tredje styckena, skall värdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en tillämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena.

Föreslagen lydelse

eningar och handelsbolag tas upp till det pris som kan påräknas vid en för­säljning under normala förhållan­den, varvid dock följande skall iakt­tas. I den mån uppskattningen grun­das på värdet av tillgångar som ingår i förvärvskäUa inom inkomstslaget näringsverksamhet beräknas - un­der förutsättning att egendomen är sådan som avses i punkt 2 första stycket eller sjunde och åttonde styck­ena av anvisningarna lill 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmö­genhetsskatt - tillgångarnas värde med tillämpning av reglerna i F tredje stycket; vid gåva dock under den ytterligare förutsättningen att de i 43 § andra stycket angivna kra­ven iakttagits. I den mån uppskatt­ningen grundas på värdet av till­gångar som avses i första-tredje styckena, skall värdet av dessa fill­gångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en fillämpning av bestämmelserna i första-fjärde styckena.

Värdepapper som inte omfattas av bestämmelserna i första-tredje och femte styckena tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden.

F." Andel i bostadsförening eller bostadsakfiebolag tas upp till ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel i föreningens eller bola­gets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i det värde som för­eningens eller bolagets fastighet skall tas upp till enligt 22 § och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt senaste bokslut.

Annan lös egendom än förut nämnts uppskattas till vad den kan antas ha befingat vid en med tillbörlig omsorg skedd försäljning, som föranletts av boets avveckling.

Prop. 1990/91:168

Vid värderingen av förvärvskälla eller del av förvärvskälla som enligt kommunalskattelagen (1928:370) ingår i inkomstslaget näringsverk­samhet tillämpas - under förutsätt­ning att/ö/'/!å//a«e«« är jårfawajo/w avses i 22§ 3 mom. försia stycket sisla meningen - bestämmelserna i 4§ och, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhets-

Vid värderingen av förvärvskälla eller del av förvärvskälla som enligt kommunalskattelagen (1928:370) ingår i inkomstslaget näringsverk­samhet tillämpas - under förutsätt­ning att egendomen är sådan som av­ses i punkt 2 försia stycket eller sjunde och åttonde styckena av anvis­ningarna till 3 och 4§§ lagen (1947:577) om slatlig förmögenhets­skatt - bestämmelserna i 4§ och, med undantag av femte stycket sista

" Senaste lydelse 1990:1430.

19

Nuvarande lydelse

skatt. Härvid skall iakttas vad som sladgas i 22§ 3 mom. andra -sjätte styckena.

Föreslagen lydelse

meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen om statlig förmö­genhetsskatt.

Prop. 1990/91:168

43 §5 Vid beskattning av gåva gäller i fillämpUga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30§§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4§ tredje stycket, 13§ 2 mom., 14 och 20§§, 22§ med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 24-27§§, 28§ med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvis­ningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren.

Har gåva lämnats utan förbehåll

Har gåva lämnats utan förbehåll

fill förmån för givaren eller annan     till förmån för givaren eller annan

och avser gåvan förvärvskälla eller del av förvärvskälla inom inkomst­slaget näringsverksamhet enligt kommunalskattelagen (1928:370) som han äger direkt eller genom ju­ridisk person, skall, utöver bestäm­melserna i första stycket - under för­utsättning att förhållandena är så­dana som avses i 22 § 3 mom. försia styckel sista meningen - även 22 § 3 mom. och 23 § F tredje stycket till-lämpas när gåvoskatten bestäms. Vad nu har sagts gäller endasl om gå­van avser all givarens räu till för­värvskälla eller del av förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksam­hel som enligt 18 § kommunalskatte­lagen jämte anvisningar till 18 § nämnda lag i dess lydelse intill den 1 juli 1990 skulle utgjort en egen för­värvskälla inom inkomstslaget jord­bruksfastighet eller rörelse eller så­dan egendom som enligt punkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvis­ningarna till 3 och 4 §§ lagen om stat­lig förmögenhetsskatt (1947:577) skall anses som en särskild förvärvs­källa inom inkomstslaget rörelse. Har gåvotagaren inom fem år efter det att skattskyldighet för gåvan in­trätt genom köp, byte eller något därmed jämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annan anled­ning än makes död avhänt sig egen­domen eller väsentlig del därav, skall ny gåva anses föreUgga med det

och avser gåvan all givarens räll lill förvärvskälla eller del av förvärvs­källa inom inkomstslaget närings­verksamhet enligt kommunalskatte­lagen (1928:370) som han äger di­rekt eller genom juridisk person, skall, utöver bestämmelserna i första stycket - under förutsättning att egendomen är sådan som avses i punkl 2 försia stycket eller sjunde och åttonde styckena av anvisningarna lill 3 och 4§§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt - även 22 § 3 mom. och 23 § F tredje stycket till-lämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvotagaren inom fem år efter det att skattskyldighet för gåvan in­trätt genom köp, byte eller något därmed jämförligt fång eller genom gåva eller bodelning av annan anled­ning än makes död avhänt sig egen­domen eller väsentlig del därav, skall ny gåva anses föreligga med det värde varmed den ursprungliga gå­van nedsatts.

' Senaste lydelse 1990:1430.

20

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydebe

Prop.

värde varmed den ursprungliga gå-

1990/91:168

van nedsatts.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991 och fillämpas i de fall skattskyldig­het inträder efter utgången av juni 1991.

21

FINANSDEPARTEMENTET

Prop.

1990/91:168 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 april 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa förmögenhetsskattefrågor m.m.

1 Inledning

En omfattande reformering av inkomstbeskattningen har nyligen genom­förts. Efter ett första steg under hösten 1989 antog riksdagen förra året rege­ringens förslag till reformerad inkomst- och företagsbeskattning (prop. 1989/90:110, SkU30, SFS 1990:650-696). Ytterligare ändringar på inkomst­beskattningens område beslutades senare samma år (prop. 1990/91:54, SkUlO, SFS 1990:1421-1457). En kvarstående ftåga i reformarbetet med skattesystemet är förmögenhetsbeskattningen.

En arbetsgrupp inom finansdepartementet har gjort en översyn av förmö­genhetsbeskattningen i syfte att bl.a. uppnå enklare och mera likformiga regler. Översynen redovisades i december förra året i departementsprome­morian (Ds 1990:91) Reformerad förmögenhetsbeskattning. De synpunkter som förts fram i samband med remissbehandlingen av promemorian kom­mer att bli föremål för ytterligare överväganden. I avvaktan på ett ställnings­tagande i dessa frågor redovisar jag förslag till vissa tekniska justeringar i förmögenhetsskattebestämmelserna för att uppnå en provisorisk anpassning till den reformerade inkomstbeskattningen. Dessa ändringar föranleder i sin tur förslag till följdändringar i reglerna för arvs- och gåvobeskattningen.

Regeringen beslutade den 21 mars 1991 att inhämta lagrådets yttrande över lagförslag i fråga om förmögenhetsbeskattningen m.m. som upprättats inom finansdepartementet. De till lagrådet remitterade förslagen är, frånsett redaktionella ändringar, likalydande med de till propositionen fogade lagför­slagen. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga.

2 Allmänt

Lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, SFL, reglerar förmögen­

hetsbeskattningen .

Förutom fysiska personer beskattas vissa dödsbon, föreningar och sam-

22

fund. För att undvika dubbelbeskattning är t.ex. svenska aktiebolag och fler­talet ekonomiska föreningar befriade från förmögenhetsskatt.

Skatten för fysiska personer, utländska bolag samt vissa dödsbon och fa­miljestiftelser är progressiv och skattesatsen varierar mellan 1,5 och 3%. För övriga skattskyldiga tas en proportionell skatt på 1,5 promille ut på för­mögenhet som överstiger 25 000 kr

Med verkan fr.o.m. 1991 års taxering har skattepliktsgränsen och skikt­gränserna för uttag av förmögenhetsskatt hos fysiska personer m.fl. höjts och ett skikt har slopats. Fribeloppet har bestämts till 800 000 kr Ändring­arna gjordes mot bakgrund av prisutvecklingen under 1980-talet och de höjda taxeringsvärdena för småhus (prop. 1989/90:50, SkUlO, SFS 1989:1026).

Enligt särskilda regler i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall (begränsningsregeln) får statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt sät­tas ned om den sammanlagda skatten översfiger ett spärrbelopp som vid 1991 års taxering är summan av 50% av den justerade beskattningsbara in­komsten och 25 % av det justerade underlaget för tilläggsbelopp. Detta le­der till att skatteuttaget för stora förmögenheter väsentligt kan understiga de skattesatser som nyss har redovisats.

Skattebelastningen på olika typer av förmögenhetstillgångar varierar kraf­tigt. Det finns tillgångar som inte beskattas alls, tillgångar som värderas med hänsyn fill latent skatteskuld och tillgångar vars värde beskattas fullt ut.

Några grundläggande förändringar av förmögenhetsskattesystemet har inte genomförts sedan 1947 års alltjämt gällande lag om statlig förmögen­hetsskatt infördes. Lagen har dock justerats ett flertal gånger bl.a. med hän­syn till penningvärdets förändring.

Fro.m. 1971 års taxering har lättnadsregler av olika slag funnits för värde­ring av s.k. arbetande kapital i rörelse och jordbruk (företagsförmögenhet). Lättnadsreglerna innebär i princip att endast 30 % av substansvärdet av visst kapital i näringsverksamhet beskattas. Dessa bestämmelser har ytterUgare förstärkt den bristande likformigheten vid beskattningen.

Prop. 1990/91:168

3 Justeringar i förmögenhetsbeskattningen m.m.

Mitt förslag: Bestämmelserna för förmögenhetsbeskattningen anpas­sas till de nya inkomstskattereglerna. Vissa följdändringar görs i arvs-och gåvoskattelagen.

Skälen för mitt förslag: En arbetsgrupp inom finansdepartementet har, som jag tidigare nämnt, gjort en översyn av förmögenhetsbeskattningen. Översynen redovisades i departementspromemorian (Ds 1990:91) Reforme­rad förmögenhetsbeskattning.

I promemorian föreslås att den progressiva beskattningen ersätts av pro­portionell skatt. Skattesatsen föreslås ligga inom skiktet 0,8-1,2 % och fribe­loppet bör enligt förslaget vara 800 000 kr. eller alternativt 1 milj. kr Samti-

23

digt föreslås en breddning av basen för skatteuttaget. Detta sker genom att     Prop. värderingsreglerna görs mer likformiga, lättnads- och begränsningsreglerna     1990/91:168 avskaffas och ytterligare tillgångsslag blir skatteplikfiga.

Promemorian har remissbehandlats. Förslagen har mötts av kraffig kritik från främst näringslivets företrädare som har motsatt sig den ändrade be­skattningen av företagsförmögenhet. ÅtskiUiga remissinstanser har avstyrkt en förmögenhetsbeskattning av konst, anfikviteter o.d. En majoritet av re­missinstanserna förordar särbeskattning som endast utgör ett sidoalternafiv i promemorian.

Enligt min mening är en naturlig utgångspunkt för den framfida regle­ringen att innehav av samma fakfiska förmögenhet skall beskattas lika. Nu­varande bestämmelser för förmögenhetsbeskattningen innehåller en rad sär­regler som medför en påtagligt oUkformig beskattning. Den föråldrade lag­stiftningen har dessutom genom kompletteringar blivit alltmer komplicerad. Regleringen ger också betydande utrymme för skatteplanering. Behovet av en reformering av förmögenhetsbeskattningen är således stort.

Jag kan i och för sig konstatera att promemorians reformförslag bygger på samma huvudprinciper som den reformerade inkomstbeskattningen och att en reform efter de riktlinjerna skulle innebära att man kommer till rätta med bristerna i det nuvarande systemet. Samtidigt vill jag påminna om att jag redan när promemorian remitterades framhöll att ett stäUningstagande till den framtida förmögenhetsbeskattningen måste innefatta ett hänsynsta­gande till flera, delvis motstridiga, aspekter. Jag pekade bl.a. på den skärpta kapitalinkomstbeskattningen, förmögenhetsskattens fördelningspolifiska och statsfinansiella betydelse, de ekonomiska betingelserna för näringsverk­samhet och Sveriges ökande internafionella beroende. Flera av dessa aspek­ter har också utvecklats mycket utförligt av remissinstanserna.

De synpunkter som har redovisats vid remissbehandlingen av departe­mentspromemorian har enligt min mening en sådan karaktär att det krävs ingående överväganden innan man tar ställning fill den framtida förmögen­hetsbeskattningen. En viktig fråga i det sammanhanget är hur företagsför­mögenhet skall behandlas. Jag vill också peka på sambandet med arvs- och gåvoskatten bl.a. med hänsyn till att samma lättnadsregler tillämpas vid arvs- och gåvobeskattningen som vid förmögenhetsbeskattningen. Bered­ningen av arvs- och gåvoskattekommitténs slutbetänkande (SOU 1987:62) med förslag till ny arvs- och gåvoskattelag har ännu inte avslutats. Det finns därför inte underlag för ett regeringsförslag redan under våren om ny arvs-och gåvobeskattning.

Jag anser att det även i övrigt krävs ytterligare belysning av förmögenhets­beskattningens fördelningspolitiska effekter, inverkan på samhällsekono­min, kontrollfrågor m.m. med anledning av vad som framkommit vid remiss­behandlingen av promemorian.

Av de redovisade skälen är jag inte beredd att nu lämna förslag till ett nytt

system för förmögenhetsbeskattningen. Vissa lagsfiftningsåtgärder i fråga

om förmögenhetsbeskattningens och begränsningsregelns tillämpning kan

emellertid inte anstå. För att reglerna skall kunna tillämpas vid 1992 års taxe­

ring krävs en anpassning till de nya bestämmelserna för inkomstbeskatt­

ningen. Skattereformen har bl.a. inneburit nya inkomstslag och förändrade

24

regler för värdering av lager och andra tUlgångar vid inkomsttaxeringen. En     Prop. sådan anpassning är i princip av samma slag som de justeringar i lagen     1990/91:168 (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL, som genomförts fro.m. den 1 januari 1991 (prop. 1990/91:54, SkUlO, SFS 1990:1430).

I avvaktan på en mer genomgripande reformering av förmögenhetsbe­skattningen bör i huvudsak endast ändringar göras som är direkt föranledda av de nya inkomstskattereglerna. Ändringarna får således karaktären av en provisorisk anpassning till skattereformen.

En utgångspunkt för anpassningen är att lättnadsreglerna skall ha samma omfattning i sak som tidigare. Detta önskemål kan emellerfid inte tiUgodo-ses fullt ut eftersom förändringarna av inkomstbeskattningen på vissa punk­ter är mycket genomgripande. Hänsyn skall inte tas fill utskiftningsskatte­skuld vid värdering av företagsförmögenhet eftersom den särskUda utskift-ningsskatten avskaffats. Å andra sidan föreslår jag att det s.k. uppskovsbe­loppet på grund av avskattningen av lagerreserver m.m. beaktas. Såsom ett provisorium får alltjämt ett schablonmässigt avdrag göras för prisfallsrisk på lager trots att avdraget numera saknar motsvarighet vid inkomsttaxeringen.

Under hösten 1990 genomfördes - som redan nämnts - vissa justeringar i AGL. Ändringarna hade bl.a. det syftet att bestämmelserna om värdering av företagsförmögenhet m.m. skulle anpassas till skattereformens regler och systematik. Åtgärderna angavs vara av tillfällig karaktär.

Bakgrunden till lagstiftningsåtgärderna i AGL var följande. Bestämmel­serna om värdering av företagsförmögenhet hänvisar till motsvarande regler i SFL. Eftersom det i slutet av år 1990 inte var aktueUt att anpassa regelver­ket i SFL till skattereformen var det nödvändigt att inför årsskiftet 1990/91 vidta motsvarande åtgärder i AGL. Skattereformen innebär bl.a. att in­komstslaget näringsverksamhet getts en vidare omfattning än vad inkomst­slagen rörelse och jordbruksfastighet hade och förvärvskällebegreppet har getts en annan utformning. Arvs- och gåvoskattebestämmelserna justerades därför med syftet att lättnadsreglernas materiella omfattning skulle vara oförändrad. Lättnadsreglerna i AGL gjordes tillämpliga på sådan egendom inom inkomstslaget näringsverksamhet som enligt äldre regler skulle utgjort en förvärvskälla inom något av inkomstslagen rörelse eller jordbruk. Be­stämmelserna omfattade också viss egendom inom inkomstslaget annan fas­tighet - däribland egendom använd för s.k. fritidsuthyrning - som vid till-lämpning av de äldre lättnadsreglerna skulle anses utgöra förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse.

Den anpassning av SFL till skattereformen jag föreslagit i det föregående innebär att de provisoriska bestämmelserna i AGL i allt väsentligt kan av­skaffas och ersättas av regler som - på samma sätt som före 1990 års juste­ringar - hänvisar till SFL.

25

4 Begränsningsregeln

Prop. 1990/91:168

Mitt förslag: Spärregeln för begränsning av det sammanlagda uttaget av inkomstskatt och förmögenhetsskatt justeras med hänsyn fill de nya inkomstskattereglerna.

Skälen för mitt förslag: I lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall finns regler som syftar till att hindra att det sammanlagda skatteuttaget blir för högt (begränsningsregeln). Bestämmelserna innebär i korthet att ett spärrbelopp bestäms med hänsyn till inkomsten. Spärrbeloppet jämförs se­dan med den sammanlagda skatten. Underlaget för spärrbeloppet är 50% av den statligt beskattningsbara inkomsten och 25 % av underlaget för till-läggsbelopp. Det 75-procentiga spärrbeloppet svarar mot det högsta uttag av statlig resp. kommunal inkomstskatt samt förmögenhetsskatt som har an­setts lämpligt i normalfall.

Den del av det sammanlagda skattebeloppet som överstiger spärrbeloppet kan falla bort helt eller delvis. Endast förmögenhetsskatten och den statliga inkomstskatten får sättas ned. Förmögenhetsskatten får dock inte reduceras så att skatten blir lägre än skatten på halva den beskattningsbara förmögen­heten. Skatten i form av filläggsbelopp som belöper på den del av underlaget som överstiger den beskattningsbara inkomsten får inte heller sättas ned.

Begränsningsregeln har inte ändrats i samband med de förändringar i in­komstbeskattningen som genomförts fr.o.m. 1991. Det skedde inte heller någon förändring av procentsatsen för spärrbeloppet i begränsningsregeln när den högsta marginalskattesatsen sänktes från 75 till 72 % för år 1989 och från 72 till 65 % för år 1990 (vid en kommunal skattesats om 30 %). I prome­morieförslaget om reformerad förmögenhetsbeskattning konstaterades att begränsningsregeln inte uppfyller kraven på en enkel och likformig beskatt­ning. Det framhölls att regeln på ett olämpligt sätt gynnar investeringar i egendom som ger värdestegring i stället för direktavkastning. Det föreslogs därför att begränsningsregeln skulle slopas.

Förutsättningarna för en begränsningsregel har radikalt förändrats genom skattereformen. Inkomstskatten har sänkts fill en sådan nivå att behovet av undantag och särskilda begränsningar inte kvarstår som tidigare. Även i fråga om begränsningsregeln bör emellertid sakliga ändringar undvikas så långt det är möjligt i avvaktan på en större reform på förmögenhetsbeskatt­ningens område. Vid en anpassning av reglerna fill skattereformen ligger det närmast till hands att låta det fidigare underlaget för spärrbeloppet, beskaft-ningsbar inkomst och underlaget för tilläggsbelopp, motsvaras av summan av beskattningsbar förvärvsinkomst och inkomst av kapital. Mot bakgrund av de allmänna avvägningar om lämplig nivå för högsta skatteuttag som mo­tiverat nuvarande regel och med hänsyn till de fortsatta övervägandena om förmögenhetsbeskattningen bör spärrbeloppet även fortsättningsvis utgöra 75 % av underiaget. Även det förhållandet att en begränsningsregel ger ut­rymme för skatteplanering talar för att denna nivå bibehålls.

Vid tillämpningen av begränsningsregeln bör den skattereduktion som

26

medges för underskott av kapital behandlas på samma sätt som övriga skat-     Prop. tereduktioner, vilket innebär att skatten som jämförs med spärrbeloppet är     1990/91:168 skatten före skattereduktion. Underskott av kapital påverkar inte heller spärrbeloppet. Utöver förmögenhetsskatt bör statlig inkomstskatt på såväl förvärvsinkomst som kapitalinkomst kunna sättas ned.

Mitt förslag föranleder ändringar i 3-5 §§ lagen (1970:172) om begräns­ning av skatt i vissa fall.

5 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom finansdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1947

2.

lag om ändring i lagen (1970

3.

lag om ändring i lagen (1941

577) om statlig förmögenhetsskatt, 172) om begränsning av skatt i vissa fall, 416) om arvsskatt och gåvoskatt.

Lagrådel har granskat lagförslagen.

6 Specialmotivering

6.1 Lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

i§

Tredje styckets första mening har ändrats som följd av att bestämmelsen om s.k. Luxemburgbolag fått en ny placering i lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt, SIL. Ett tillägg till tredje stycket har gjorts som innebär att de i SFL kvarlevande begreppen rörelse och jordbruksfastighet avser sådan verksamhet som redovisades i inkomstslagen rörelse och jordbruksfastighet i den äldre lydelsen av kommunalskattelagen (1928:370), KL. Näringsverk­samhet i form av fastighets- och kapitalförvaltning ryms således inte inom begreppen.

3§ 1 mom.

I punkten d) har gjorts en redaktionell anpassning till den nya lagen (1990:1114) om värdepappersfonder som ersätter aktiefondslagen (1974:931).

3§ 2 mom.

Bestämmelsen i punkten h) har kompletterats med beteckningen närings­verksamhet som en följd av den nya indelningen i inkomstslag i KL och SIL.

4 och 5§§

Bestämmelserna har kompletterats med hänsyn till det nya inkomstslaget

näringsverksamhet. I 5 § tredje stycket har skett en redaktionell ändring på

grund av att bestämmelserna som fanns i punkt 2 av anvisningarna till 19 §

KL har fått en ny placering.

27

6§ 1 mom.

Prop.

Hänvisningen i punkten a) till det numera upphävda andra stycket i 10 a§     1990/91:168

SIL har justerats. Punkten c) och sista stycket har kompletterats som en följd

av den nya indelningen i inkomstslag. Den äldre beteckningen aktiefond har

ersatts med det nya begreppet värdepappersfond. Hänvisningen till 7§ SIL

har utvidgats till att avse även 7 § 3 mom. på grund av att pensionsstiftelser

numera regleras i nämnda moment.

6§ 2 mom.

Det äldre begreppet aktiefond har ersatts av beteckningen värdepappers­fond.

8§

Skyldigheten för föräldern att redovisa barnets förmögenhet har knutits di­rekt till bestämmelserna som reglerar deklarationsskyldigheten. Ändringen har skett mot bakgrund av det slopade grundavdraget och sparavdraget i ka­pital samt den införda preliminärskatteuppbörden för löpande kapitalav­kastning.

10 och 11§§

Jfr kommentaren till 6§ 1 mom.

12 § 1 mom.

Jfr kommentaren till 8§ såvitt gäller ändringen i andra stycket. Hänvis­ningen till den upphävda bestämmelsen i 11 § 3 mom. har slopats.

Anvisningarna till 3 och 4§§ punkt 1

Den avskaffade schablonbeskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter har föranlett att begreppet ersatts med beteckningen privatbostadsfastighet som definieras i 5 § KL.

punkt 2

I punkten regleras värderingen av företagsförmögenhet. Av första stycket

jämfört med 1 § tredje stycket sista meningen framgår dels att endast egen­

dom i inkomstslaget näringsverksamhet omfattas av bestämmelserna, dels

att anvisningspunkten endast omfattar sådan egendom i inkomstslaget nä­

ringsverksamhet som skulle ha hänförts till rörelse eller jordbruksfastighet

enligt KL i dess lydelse intill den 1 juli 1990 (med undantag för viss egendom

som avses i styckena 7 och 8 i anvisningspunkten). Värdering skall ske av

förvärvskälla. Eftersom såväl inkomstslagen som förvärvskällebegreppet

ändrats kan dock värderingen inte sällan komma att avse del av förvärvskälla

i det nya inkomstslaget näringsverksamhet. Vad som sägs i anvisningspunk­

ten om förvärvskälla gäller således förvärvskälla eller del av förvärvskälla.

Ändringar har gjorts i andra stycket som en följd av den nya definitionen

av begreppet beskattningsår i 3§ KL. Beskattningsår vid brutet räken-

28

skapsår är numera alltid det räkenskapsår som gått ut närmast före taxe-     Prop.

ringsåret.

1990/91:168

Vid inkomsttaxeringen värderas lager numera till 97 % av det totala an­skaffningsvärdet eller enligt "lägsta värdets princip". Vid förmögenhetsbe­skattningen har tidigare, med vissa undantag, efter ett inkuransavdrag på 5 % schablonmässigt medgetts avdrag för prisfallsrisk med 15 % av lagervär­det. Med hänsyn till reglernas karaktär av temporär lösning skall den 15-procentiga schablonen alltjämt fillämpas trots att det numera inte finns nå­gon generell bestämmelse vid inkomsttaxeringen för nedskrivning på grund av prisfallsrisk. Eftersom beräkningen utgår från värderingen vid inkomst­taxeringen utgör inkuransavdraget inte längre 5 %. En särskild regel gäller alltjämt för fastighet som är lagertillgång.

Tidigare ordning i fråga om latent skatteskuld kvarstår i princip (punkt 2 fjärde stycket samt punkt 3 av anvisningarna till 3 och 4§§). Lagen (1927:321) om utskiftningsskatt har upphävts och någon utskiftningsskatte­skuld skall därför inte beaktas. Obeskattade fonder som avsatts för särskilt ändamål (investeringsfond, ersättningsfond o.d., jfr punkt 2 av övergångs­bestämmelserna till lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv) får allt­jämt räknas som skuld med hälften av det avsatta beloppet. Således skall, i likhet med vad som gällde för resultatutjämningsfond och varulagerreserv, inte någon del av skatteutjämningsreserven räknas som skuld. Däremot får fr.o.m. 1992 års taxering halva det uppskovsbelopp enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver som vid beskattningsårets utgång ännu inte återförts tili beskattning räknas som skuld enligt en ny bestäm­melse i anvisningspunkten 3.

Det särskilda undantaget för mangårdsbyggnader med tomtmark har fått en ny utformning genom avgränsningen mellan näringsverksamhet och kapi­tal. Nuvarande bestämmelse kan delvis avvaras eftersom en privatbostads­fastighet inte ingår i näringsverksamhet och således inte kan omfattas av lätt­nadsregierna. De skulder som är hänförliga till privatbostadsfasfigheten skall inte redovisas i näringsverksamhet. Denna nya avgränsning har också fått till följd att den särskilda bestämmelsen för mangårdsbyggnad på fidei­kommiss endast kommer att avse hus och tomt som inte utgör privatbostads­fastighet. Om en lantbruksenhet arrenderas ut omfattas enligt gällande be­stämmelser inte byggnad med tomtmark som är bostad för arrendatorn av lättnadsreglerna. En sådan utarrenderad byggnad och tomt utgör inte privat­bostadsfastighet (5§ KL). Detsamma gäller i åtskilliga uthyrningsfall. För att bibehålla samma reglering som tidigare i fråga om arrendegård m.m. har bestämmelsen i sjätte stycket i huvudsak fått kvarstå.

I sjunde och åttonde styckena regleras vissa undantagsfall då lättnadsreg­lerna skall tillämpas på täktmark m.m. resp. småhus m.m. för fritidsuthyr­ning som inte kan hänföras till de äldre inkomstslagen rörelse och jordbruks­fastighet. Redaktionella ändringar har gjorts i undantagsbestämmelserna.

punkt 3

Jfr kommentaren till punkt 2.

29

punkt 5

Prop.

Redaktionella ändringar har gjorts i bestämmelsen (jfr övriga paragrafer).      1990/91:168

6.2    Lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall

3§

Summan av beskattningsbar förvärvsinkomst beräknad enligt SIL och in­komst av kapital utgör det nya underlaget vid bestämmandet av spärrbelopp. Underskott i kapital medför rätt till skattereduktion enligt 2 § 4 mom. upp­bördslagen (1953:272) och reducerar inte spärrbeloppet (jfr 4§). Eftersom särskilt investeringsavdrag inte medges för fysisk person eller dödsbo kan andra stycket i gällande lydelse utgå.

4§

Hänvisningen till den slopade sparskattereduktionen har tagits bort. Kom­munal inkomstskatt fogas till uppräkningen av skatter eftersom sådan skatt numera kan sättas ned genom såväl skattereduktion som avräkning av ut­ländsk skatt. Skattereduktion på grund av underskott i kapital behandlas som övriga skattereduktioner Även nedsättning av sjömansskatt enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt skall behandlas som övriga skat­tereduceringar.

5§

Det som sägs i första stycket om grund- resp. tilläggsbelopp har utmönstrats till följd av det nya systemet för underskottsavdrag. I andra stycket har ord­ningen för skattenedsättningen reglerats.

6.3    Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt

22 § 3 mom.

Av första stycket första meningen framgår att de s.k. lättnadsreglerna i SFL skall tillämpas om fast egendom ingår i förvärvskälla inom inkomstslaget nä­ringsverksamhet. I andra meningens inledning - som nu utgått - skedde en inskränkning av innebörd att lättnadsreglerna endast skulle fillämpas med avseende på egendom i det nya inkomstslaget näringsverksamhet som enligt äldre regler skulle utgjort förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse eller jordbruksfastighet. Motsvarande inskränkning sker nu i punkt 2 första stycket av anvisningarna till 3 och 4§§ SFL jämfört med 1 § tredje stycket sista meningen SFL. Att lättnadsreglerna omfattar-vilket gällde redan tidi­gare - egendom som avses i punkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvis­ningarna till 3 och 4§§ SFL framgår av den del av andra meningen där det inte skett andra förändringar än att ordet "rörelse" bytts ut mot "närings­verksamhet".

Andra - sjätte styckena har utgått. Motsvarande frågor regleras i SFL och bestämmelserna därom blir tillämpliga genom hänvisningen i första stycket. I sjunde stycket har en justering gjorts med anledning av den ändrade styckeindelningen.

30

23 § B

Prop.

Ändringen i femte stycket innebär inte någon materiell förändring. Hänvis-      199U/91.lDö ningen till 22 § 3 mom. första stycket sista meningen har ersatts av en hänvis­ning till de bestämmelser i anvisningarna till 3 och 4 §§ SFL där motsvarande frågor regleras. Skälen framgår av specialmotiveringen till 22 § 3 mom.

23§ F

Ändringen i tredje stycket innebär inte någon materiell förändring. Hänvis­ningen till 22 § 3 mom. första stycket sista meningen har bytts ut. I det hän­seendet hänvisas till vad som i motsvarande fråga sägs i specialmotiveringen till 22 § 3 mom. En sista mening i tredje stycket har strukits. Motsvarande frågor regleras i punkt 2 av anvisningarna tiU 3 och 4§§ SFL.

43 §

I andra stycket regleras för gåvofallen förutsättningarna för att lättnadsreg­lerna skall vara tillämpliga. Ändringarna innebär inte några materiella för­ändringar. En hänvisning till 22 § 3 mom. första stycket sista meningen har bytts ut av skäl som framgår av specialmotiveringen till detta stadgande. Av andra stycket andra meningen framgick av en nu borttagen mening att lätt­nadsreglerna i nu avsedda fall endast var tillämpliga om gåvan avsåg all giva­rens rätt till egendomen i fråga. Detta är avsett att gälla även fortsättningsvis vilket framgår av ett tillägg till första styckets inledning.

7 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1.

lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt,

2.

lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall,

3.

lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.

8 Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med hemställan.

31

Prop.

1990/91:168 Bilaga

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1991-03-27

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt O. Hamdahl, regeringsrådet Bertil Werner, justitierådet Hans Danelius.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 21 mars 1991 har regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, m.m.

Förslagen har inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Lars Bergendal.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

32

Innehåll

Prop.

Proposition...................................................... 

1     1990/91:168

Propositionens huvudsakliga innehåll .................... 

....... 

1

Lagförslag

1

Lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt

2

2

Lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa

fall................................................................. 

15

3 Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt ..

17

Utdrag ur regeringsprotokollet den 4 april 1991  ..... 

...... 

22

1

Inledning .................................................. 

22

2

Allmänt  ................................................... 

...... 

22

3

Justeringar i förmögenhetsbeskattningen m.m... 

...... 

23

4

Begränsningsregeln...................................... 

...... 

26

5

Upprättade lagförslag................................... 

...... 

27

6

Specialmotivering........................................ 

27

6.1

Lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt     

27

6.2

Lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall ...

30

6.3

Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt       

30

7

Hemställan................................................. 

...... 

31

8

Beslut....................................................... 

31

Bilaga Lagrådets yttrande ................................. 

32

33