Regeringens proposition

1998/99:98

Vissa premiepensionsfrågor

Prop.

1998/99:98

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 12 april 1999

Pierre[REDACTED_EFTERNAMN]

 Lars-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen innehåller förslag till vissa ändringar i lagstiftningen om

premiepensionssystemet. Den första överföringen av premiepensions-

medel till fondförvaltare förskjuts ett år och föreslås ske före utgången av

år 2000. Vidare föreslås andra ändringar i reglerna för premiepensionen

som i huvudsak syftar till att förenkla det datasystem för den nya

pensionen som Premiepensionsmyndigheten bygger upp. Avsikten med

ändringarna är att underlätta igångsättandet av myndighetens verksamhet.

Som en följd av regeringens proposition om ändrade försäkrings-

rörelseregler föreslås också följdändringar i reglerna för Premiepensions-

myndighetens verksamhet.

Lagändringarna föreslås i sina huvudsakliga delar träda i kraft den

1 januari 2000.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1497) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 12

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 13

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:710) med

vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten 15

3 Ärendet och dess beredning 16

4 Bakgrund 18

4.1 Premiepension inom det nya pensionssystemet 18

4.2 Uppbyggnaden av premiepensionssystemet 19

4.3 Premiepensionsmyndighetens anmälan om försening

för premiepensionen 20

4.4 Regeringens åtgärder i anledning av förseningen 20

5 Senareläggning av första fondval och överföring av

premiepensionsmedel till förvaltare 23

6 Begränsning av fonder, m.m. 25

7 Förenkling av vissa lagregler 28

8 Ekonomiska konsekvenser 34

9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 35

10 Författningskommentar 36

10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 36

10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1497) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 39

10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 40

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:710) med

vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten 41

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 april 1999 42

Rättsdatablad 43

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders-

pension,

2. lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension,

3. lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

4. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser för

Premiepensionsmyndigheten.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4, 5 och 7 §§, 9 kap. 1 och 2 §§,

10 kap. 2 och 7 §§, 11 kap. 1 och 2 §§ samt 14 kap. 2, 3 och 5 §§ lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

4 §

Pensionsspararen har rätt att

bestämma var de medel som för

spararens räkning skall föras över

enligt 2 § första stycket skall

placeras. Premiepensionsmyndig-

heten får dock bestämma ett

högsta antal fonder som samtidigt

får antecknas på ett premie-

pensionskonto. När pensionsrätt

för premiepension för ett år har

fastställts, skall Premiepensions-

myndigheten upplysa pensions-

spararen om rätten att välja

placering.

Pensionsspararen har rätt att

bestämma var de medel som för

spararens räkning skall föras över

enligt 2 § första stycket skall

placeras. Premiepensionsmyndig-

heten får dock bestämma ett

högsta antal fonder som samtidigt

får antecknas på ett premie-

pensionskonto.

Om pensionsspararen inte an-

mäler något annat val inom den tid

som Premiepensionsmyndigheten

bestämmer, skall medlen föras

över till Premiesparfonden inom

Allmänna pensionsfonden.

När pensionsrätt för premie-

pension första gången har

fastställts för pensionsspararen,

skall spararen upplysas om rätten

att välja placering. Om spararen

inte anmäler något annat val inom

den tid som Premiepensions-

myndigheten bestämmer, skall

medlen föras över till Premiespar-

fonden inom Allmänna pensions-

fonden.

Om pensionsspararen tidigare

har anmält val av fond eller flyttat

hela eller en del av innehavet i en

fond till en annan fond, skall, om

spararen inte begär annat, medlen

i stället föras över till den eller de

fonder i vilka medel senast har

placerats för spararens räkning.

När flera fonder mottagit medel

vid det senaste placeringstillfället,

skall medlen fördelas mellan dessa

fonder i förhållande till värdet av

innehavet i varje fond.

När pensionsrätt för premie-

pension för ett senare år har fast-

ställts för pensionsspararen, skall

Premiepensionsmyndigheten föra

över medlen till en eller flera

fonder med en fördelning som

svarar mot vad spararen senast

bestämt om placeringen i fond av

medlen på premiepensionskontot.

Om spararen inte har bestämt en

sådan placering, skall medlen

föras över till Premiesparfonden

inom Allmänna pensionsfonden.

Pensionsspararen skall årligen

upplysas om de åtgärder som

Premiepensionsmyndigheten enligt

tredje stycket skall vidta när

pensionsrätt för premiepension

har fastställts. Spararen skall

också upplysas om rätten att

placera om fondmedlen enligt 5 §.

5 §

På begäran av pensionsspararen

skall Premiepensionsmyndigheten

flytta hela eller del av innehavet i

en fond till en annan fond.

På begäran av pensionsspararen

skall Premiepensionsmyndigheten

placera om spararens fondmedel

på det sätt spararen anger.

7 §

Om någon är skadeståndsskyldig för att ha orsakat att fondandelar som

Premiepensionsmyndigheten har förvärvat för en eller flera pensions-

sparares räkning gått ned i värde, skall skadeståndet betalas till

myndigheten. Om myndigheten har förklarat att den inte avser att föra

talan om skadestånd och inte heller har träffat någon uppgörelse om

skadeståndsskyldigheten, har en pensionssparare för vars räkning sådana

fondandelar har förvärvats rätt att föra talan om skadestånd till

myndigheten. Om en sådan talan väcks, får någon uppgörelse om skade-

ståndsskyldigheten inte träffas utan pensionsspararens samtycke.

En pensionssparare som för talan om skadestånd till myndigheten

svarar själv för rättegångskostnaderna men har rätt till ersättning för

dessa av myndigheten, i den utsträckning de täcks av vad som har

kommit myndigheten till godo genom rättegången. Sådan ersättning skall

dras av från skadeståndsbeloppet innan fördelning enligt tredje stycket

görs.

När ett skadeståndsbelopp har

betalats till myndigheten, skall

myndigheten, för varje pensions-

sparare för vars räkning andelar

förvärvats i den berörda fonden,

beräkna hur mycket av skade-

ståndsbeloppet som belöper på

spararen och öka tillgodohavandet

på hans premiepensionskonto med

detta belopp. Om pensionsspararen

har börjat ta ut pension, skall den

del av beloppet som beräknas

belöpa på förfluten tid betalas ut

till spararen. Om inte pensions-

spararen har tagit ut pension i

form av livränta enligt 9 kap. 2 §,

skall resten av medlen tillföras den

eller de fonder i vilka medel har

placerats för spararens räkning.

Beloppet skall fördelas mellan

fonderna i förhållande till värdet

av innehavet i varje fond.

När ett skadeståndsbelopp har

betalats till myndigheten, skall

myndigheten, för varje pensions-

sparare för vars räkning andelar

förvärvats i den berörda fonden,

beräkna hur mycket av skade-

ståndsbeloppet som belöper på

spararen. Myndigheten skall öka

tillgodohavandet på hans premie-

pensionskonto med detta belopp

och föra över beloppet till fonder

på det sätt som anges i 4 § tredje

stycket. Om pensionsspararen har

börjat ta ut pension i form av

livränta enligt 9 kap. 2 §, skall

beloppet i stället föras över till

myndighetens livränteverksamhet.

9 kap.

1 §

Premiepension får tidigast tas ut

från och med den månad då

pensionsspararen fyller 61 år.

Pensionen är livsvarig och skall

beräknas med utgångspunkt i

tillgodohavandet vid varje tid på

pensionsspararens premiepen-

sionskonto. Premiepension skall

beräknas lika för kvinnor och män.

Premiepension får tidigast tas ut

från och med den månad då

pensionsspararen fyller 61 år.

Pensionen är livsvarig och skall

beräknas med utgångspunkt i till-

godohavandet på pensions-

spararens premiepensionskonto.

Premiepension skall beräknas lika

för kvinnor och män.

2 §

Pensionsspararen har rätt att på

begäran få ut sin premiepension i

form av en livränta med garante-

rade belopp. Den finansiella risken

för de tillgångar som motsvarar

tillgodohavandet på pensionsspa-

rarens premiepensionskonto över-

går då på Premiepensionsmyndig-

heten. Pensionen skall bestämmas

med utgångspunkt i tillgångarnas

värde vid inlösen av innehavet.

Inlösen skall ske snarast efter det

att begäran kom in till myndig-

heten.

Pensionsspararen har rätt att på

begäran få ut sin premiepension i

form av en livränta med garante-

rade belopp. Den finansiella risken

för de tillgångar som motsvarar

tillgodohavandet på pensionsspa-

rarens premiepensionskonto över-

går då på Premiepensionsmyndig-

heten. Pensionen skall bestämmas

med utgångspunkt i tillgångarnas

värde vid inlösen av innehavet.

Inlösen skall ske snarast efter det

att begäran kom in till myndig-

heten, dock tidigast månaden före

den då livräntan första gången

skall betalas ut.

En övergång enligt första stycket får göras tidigast när pensions-

spararen börjar ta ut premiepension. När en begäran om övergång har

kommit in till myndigheten, kan begäran inte återkallas. Övergången

måste avse hela tillgodohavandet på premiepensionskontot och gäller

även för medel som senare tillförs kontot.

10 kap.

2 §

Efterlevandeskyddet börjar gälla

vid det första månadsskiftet ett år

efter det att ansökan kom in till

Premiepensionsmyndigheten eller

vid det senare månadsskifte som

har angetts i ansökan.

Till den del efterlevandeskyddet

avser risken att pensionsspararen

avlider som en direkt följd av

olycksfall börjar skyddet dock

gälla vid utgången av den månad

då ansökan kom in till myndig-

heten eller vid det senare månads-

skifte som har angetts i ansökan.

Detsamma gäller om ansökan

kommer in till myndigheten innan

pensionsspararen har fyllt 50 år

och pensionsspararen högst tre

månader innan ansökan kom in har

ingått äktenskap eller fått ett barn.

Om ett faderskap har blivit fast-

ställt genom dom eller genom

bekräftelse efter barnets födelse,

räknas fristen från det att domen

vann laga kraft eller bekräftelsen

godkändes enligt 1 kap. 4 §

föräldrabalken. Vid adoption

räknas fristen från det att rättens

beslut om tillstånd till adoptionen

vann laga kraft.

Efterlevandeskyddet börjar gälla

vid det första månadsskiftet ett år

efter det att ansökan kom in till

Premiepensionsmyndigheten.

Till den del efterlevandeskyddet

avser risken att pensionsspararen

avlider som en direkt följd av

olycksfall börjar skyddet dock

gälla vid utgången av den månad

då ansökan kom in till myndig-

heten. Detsamma gäller om an-

sökan kommer in till myndigheten

innan pensionsspararen har fyllt 50

år och pensionsspararen högst tre

månader innan ansökan kom in har

ingått äktenskap eller fått ett barn.

Om ett faderskap har blivit

fastställt genom dom eller genom

bekräftelse efter barnets födelse,

räknas fristen från det att domen

vann laga kraft eller bekräftelsen

godkändes enligt 1 kap. 4 §

föräldrabalken. Vid adoption

räknas fristen från det att rättens

beslut om tillstånd till adoptionen

vann laga kraft.

7 §

Efter ansökan av pensions-

spararen skall Premiepensions-

myndigheten meddela efterle-

vandeskydd under pensionstiden

för en pensionssparare som är gift

eller som är ogift och stadig-

varande sammanbor med någon

som är ogift och som spararen

tidigare varit gift med eller har

eller har haft barn tillsammans

med. Skyddet innebär att det vid

pensionsspararens död till spara-

rens efterlevande make eller sam-

manboende betalas ut livsvarig

pension till efterlevande.

Efter ansökan av pensions-

spararen skall Premiepensions-

myndigheten meddela efterle-

vandeskydd under pensionstiden

för en pensionssparare som är gift

eller som är ogift och stadig-

varande sammanbor med någon

som är ogift och som spararen

tidigare varit gift med eller har

eller har haft barn tillsammans

med. Skyddet innebär att det vid

pensionsspararens död till spara-

rens efterlevande make eller sam-

manboende betalas ut livsvarig

premiepension till efterlevande.

Omfattningen av efterlevandeskyddet skall beräknas med utgångs-

punkt i tillgodohavandet på pensionsspararens premiepensionskonto,

varvid pensionsspararens egen premiepension skall räknas om. Beräk-

ningarna skall göras så att pensionsspararens egen premiepension och

premiepensionen till efterlevande blir lika stora när samma andel av

pensionen tas ut.

Efterlevandeskyddet gäller bara om pensionsspararen vid sin död var

gift med eller stadigvarande sammanbodde med den person med vilken

han var gift eller sammanboende vid ansökan om skyddet. I fråga om

sammanboende som inte är gifta med varandra krävs också att inte någon

av dem var gift med någon annan vid dödsfallet.

11 kap.

1 §

De kostnader för Premiepen-

sionsmyndighetens skötsel av

premiepensionssystemet som inte

täcks på annat sätt skall täckas

genom årliga avgifter som dras av

från tillgodohavandena på pen-

sionsspararnas premiepensions-

konton.

De kostnader för Premiepen-

sionsmyndighetens skötsel av

premiepensionssystemet som inte

täcks på annat sätt skall täckas

genom avgifter som dras av från

tillgodohavandena på pensions-

spararnas premiepensionskonton.

Myndigheten bestämmer när avgifterna skall tas ut. Avgifterna

disponeras av myndigheten.

Avgifterna skall bestämmas så att de beräknas täcka det aktuella årets

kostnader med skälig fördelning mellan pensionsspararna. Härvid skall

hänsyn tas till under- eller överskott från det föregående året.

Avgifterna skall helt eller delvis

anges som en procentsats av till-

godohavandet på varje pensions-

sparares premiepensionskonto vid

ingången av det år som avgifterna

avser. De belopp som tillförs

pensionsspararnas premiepen-

sionskonton när pensionsrätt för

premiepension för året före det

föregående året har fastställts

skall räknas med i underlaget för

avgifterna, även om pensions-

rätten fastställs efter årsskiftet.

När procentsatsen fastställs får

myndigheten utgå från en upp-

skattning av det sammanlagda

värdet av tillgodohavandena på

pensionsspararnas premiepen-

sionskonton.

Avgifterna skall helt eller delvis

anges som en procentsats av till-

godohavandet på varje pensions-

sparares premiepensionskonto.

När procentsatsen fastställs får

myndigheten utgå från en upp-

skattning av det sammanlagda

värdet av tillgodohavandena på

pensionsspararnas premiepen-

sionskonton.

Avgifter får tas ut från fond-

förvaltare för att täcka Premie-

pensionsmyndighetens kostnader

för registrering av och information

om fonder. Uppgift om att avgifter

kan tas ut skall finnas i det avtal

mellan myndigheten och förval-

taren som avses i 8 kap. 3 § första

stycket 2. Bestämmelserna i andra

stycket gäller även för sådana

avgifter.

Regeringen får meddela närmare föreskrifter om uttaget av avgifter för

Premiepensionsmyndighetens kostnader.

2 §

Återkallelse av uttag av premie-

pension, nytt uttag av pension efter

återkallelse samt ändring av den

andel av pensionen som tas ut

skall bekostas av pensionsspararen

genom att kostnaden för åtgärden

dras av från tillgodohavandet på

spararens premiepensionskonto.

Premiepensionsmyndigheten får

bestämma att återkallelse av uttag

av premiepension, nytt uttag av

pension efter återkallelse samt

ändring av den andel av pensionen

som tas ut skall bekostas av

pensionsspararen genom att kost-

naden för åtgärden dras av från

tillgodohavandet på spararens

premiepensionskonto.

På samma sätt skall en

pensionssparare som tagit emot

överförd pensionsrätt från make

enligt 4 kap. 7 § svara för minskad

arvsvinst och övriga kostnader på

grund av överföringen efter skälig

fördelning av dessa kostnader. Ett

sådant avdrag från premiepen-

sionskontot skall beräknas lika för

män och kvinnor.

De pensionssparare som tagit

emot överförd pensionsrätt från

make enligt 4 kap. 7 § skall svara

för minskad arvsvinst och övriga

kostnader på grund av överfö-

ringen genom att kostnaderna,

efter skälig fördelning, dras av

från tillgodohavandet på sparar-

nas premiepensionskonton. Ett

sådant avdrag skall beräknas lika

för män och kvinnor.

14 kap.

2 §

När ett beslut om pensionsrätt för premiepension har ändrats, skall det

belopp med vilket pensionsrätten har ändrats ökas med den avkastning

som enligt 8 kap. 1 § andra stycket har tillförts eller skulle ha tillförts

pensionsspararen för detta belopp. Det ökade beloppet skall därefter

räknas upp med basränta enligt 19 kap. 3 § skattebetalningslagen

(1997:483) för tiden från och med den 1 april året efter fastställelseåret

till och med dagen för beslutet om ändring av pensionsrätten.

Det uppräknade beloppet skall

vid höjning av pensionsrätt för

premiepension läggas till och vid

sänkning av sådan pensionsrätt

dras av från pensionsspararens

premiepensionskonto. Om pen-

sionsrätten har höjts och pen-

sionsspararen skall påföras av-

gifter enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter och lagen

(1994:1744) om allmän pensions-

avgift, skall tillägg till pensions-

spararens konto göras först när

avgiften anses betald enligt

16 kap. 12 § skattebetalnings-

lagen.

Det uppräknade beloppet skall

vid höjning av pensionsrätt för

premiepension läggas till och vid

sänkning av sådan pensionsrätt

dras av från pensionsspararens

premiepensionskonto.

När tillägg eller avdrag enligt andra stycket har gjorts, tillämpas

bestämmelserna i 3 eller 4 §.

3 §

Om ett beslut innebär att fast-

ställd pensionsrätt för premie-

pension har höjts, skall Premie-

pensionsmyndigheten föra över

medel som motsvarar det upp-

räknade beloppet enligt 2 § från

den tillfälliga förvaltningen hos

Riksgäldskontoret till den eller de

fonder i vilka medel har placerats

för pensionsspararens räkning.

Beloppet skall fördelas mellan

fonderna i förhållande till värdet

av innehavet i varje fond.

Om pensionsspararen har börjat

ta ut premiepension, skall det

belopp som beräknas belöpa på

förfluten tid i stället betalas ut till

spararen. Har pensionsspararen

tagit ut premiepension i form av

livränta enligt 9 kap. 2 §, skall det

belopp som inte betalas ut föras

över till Premiepensionsmyndig-

hetens livränteverksamhet.

Om ett beslut innebär att fast-

ställd pensionsrätt för premie-

pension har höjts, skall Premie-

pensionsmyndigheten föra över

medel som motsvarar det upp-

räknade beloppet enligt 2 § från

den tillfälliga förvaltningen hos

Riksgäldskontoret till fonder på

det sätt som anges i 8 kap. 4 §

tredje stycket. Om pensions-

spararen har börjat ta ut

premiepension i form av livränta

enligt 9 kap. 2 §, skall beloppet i

stället föras över till Premie-

pensionsmyndighetens livränte-

verksamhet.

5 §

Om pensionsspararen i annat

fall än som avses i 4 §, genom att

lämna oriktiga uppgifter eller

genom att underlåta att fullgöra en

uppgifts- eller anmälningsskyl-

dighet, har orsakat att premie-

pension har lämnats felaktigt eller

med ett för högt belopp, skall

Premiepensionsmyndigheten dra

av det felaktigt utbetalda beloppet,

ökat med basränta enligt 19 kap.

3 § skattebetalningslagen

(1997:483) från utbetalningsdagen

till och med dagen för beslutet om

avdrag, från pensionsspararens

premiepensionskonto och föra

över motsvarande medel till Riks-

gäldskontoret på det sätt som

anges i 4 § första stycket. Det-

samma gäller om pension i annat

fall har lämnats felaktigt eller med

ett för högt belopp och den som

har uppburit pensionen insett eller

skäligen borde ha insett detta.

Om beloppet inte täcks av

tillgodohavandet på pensions-

spararens premiepensionskonto,

skall resterande belopp återkrävas

av spararen. Om det finns sär-

skilda skäl får Premiepensions-

myndigheten helt eller delvis

efterge krav på återbetalning.

Om pensionsspararen i annat

fall än som avses i 4 §, genom att

lämna oriktiga uppgifter eller

genom att underlåta att fullgöra en

uppgifts- eller anmälningsskyl-

dighet, har orsakat att premie-

pension har lämnats felaktigt eller

med ett för högt belopp, skall

pensionsspararen återbetala det

felaktigt utbetalda beloppet, ökat

med basränta enligt 19 kap. 3 §

skattebetalningslagen (1997:483)

från utbetalningsdagen till och

med dagen för Premiepensions-

myndighetens beslut om återkrav.

Detsamma gäller om pension i

annat fall har lämnats felaktigt

eller med ett för högt belopp och

den som har uppburit pensionen

insett eller skäligen borde ha insett

detta.

Om det finns särskilda skäl får

Premiepensionsmyndigheten helt

eller delvis efterge krav på åter-

betalning.

________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000. I fråga om 9 kap. 1 och

2 §§ samt 10 kap. 7 § gäller dock 3 § lagen (1998:675) om införande av

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1497) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension i stället för dess lydelse enligt lagen (1998:1497)

om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1998/99:93

Föreslagen lydelse

8 kap.

3 §

Överföring enligt 2 § första

stycket 1 får göras till fonder som

har anmälts för registrering hos

Premiepensionsmyndigheten och

får förvaltas av fondförvaltare som

Överföring enligt 2 § första

stycket 1 får göras till fonder som

har anmälts för registrering hos

Premiepensionsmyndigheten och

som förvaltas av fondförvaltare

som

1. har rätt att utöva fondverksamhet enligt lagen (1990:1114) om

värdepappersfonder,

2. har slutit samarbetsavtal med myndigheten,

3. har åtagit sig att på begäran lämna sådana informationshandlingar

som avses i 26 och 27 §§ lagen om värdepappersfonder till pensions-

sparare som har valt eller överväger att välja någon av förvaltarens

fonder i premiepensionssystemet,

4. har åtagit sig att inte ta ut några avgifter för inlösen av fondandelar,

5. har åtagit sig att, med eller utan särskild prisnedsättning, inte ta ut

avgifter i övrigt utöver vad som godtagits av myndigheten, och

6. har åtagit sig att för varje år till myndigheten rapportera dels alla

kostnader som har tagits ut ur fonden, uppdelade på olika kostnadsslag,

dels de kostnadsbelopp som dagligen belastat fonden redovisade per

fondandel, med angivande av hur stor del som avser förvaltnings-

kostnader, inklusive kostnader för förvaring av fondtillgångarna.

Medlen får inte placeras i sådana fonder som avses i 3 § lagen om

värdepappersfonder i andra fall än som anges i tredje stycket.

Premiepensionsmyndigheten får, efter att ha inhämtat yttrande från

Finansinspektionen, medge att medlen placeras i fonder vars värde-

utveckling är beroende av index. Ett sådant medgivande får lämnas om

god riskspridning uppnås i fonden.

Premiepensionsmyndigheten får

bestämma ett högsta antal fonder

som samtidigt får registreras för

en fondförvaltare.

__________

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:675) om införande av

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

dels att 25 samt 39 och 40 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 25 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

25 §

Bestämmelserna i 10 kap. 1 §

andra stycket lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

skall inte tillämpas år 1999 under

den tid när pensionsspararen

första gången får välja placering

av premiepensionsmedlen.

Bestämmelserna i 10 kap. 1 6,

11 och 12 §§ samt 12 kap. 4 8 §§

lagen (1998:674) om inkomst-

grundad ålderspension skall inte

tillämpas före år 2002 i fråga om

premiepension till efterlevande

enligt 10 kap. 1 § samma lag.

Föreskrifterna i 10 kap. 1 §

andra stycket samma lag skall inte

tillämpas i fråga om ansökningar

som kommer in till myndigheten

före den 1 maj 2002.

Bestämmelsen i 14 kap. 2 §

första stycket samma lag om upp-

räkning med basränta enligt

skattebetalningslagen (1997:483)

skall inte tillämpas för tid före det

första valet av placering av

premiepensionsmedlen.

25 a §

Utbetalning av premiepension

enligt lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension för

år 2001 får begränsas till ett ut-

betalningstillfälle.

39 §

De medel som vid utgången av år 1998 finns på det konto hos

Riksgäldskontoret som avses i lagen (1994:1748) om förvaltning av vissa

tillläggspensionsavgifter skall den 1 januari 1999 föras över till förvalt-

ning enligt 8 kap. 1 § första stycket lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension.

De kostnader för Premiepen-

sionsmyndigheten år 1999 som

inte täcks på annat sätt, får, efter

regeringens medgivande, dras av

från avkastningen på medel som

förvaltas enligt 8 kap. 1 § första

stycket samma lag.

De kostnader för Premiepen-

sionsmyndigheten åren 1999 och

2000 som inte täcks på annat sätt,

får, efter regeringens medgivande,

dras av från avkastningen på

medel som förvaltas enligt 8 kap.

1 § första stycket samma lag.

40 §

När pensionsrätt för premie-

pension har fastställts enligt 28 §

skall bestämmelserna i 8 kap. 2

4 §§ lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension om

överföring till förvaltare m.m.

tillämpas i fråga om de medel och

den avkastning som avses i 37 och

38 §§ denna lag. Överföringen till

förvaltare skall genomföras före

utgången av år 1999.

När pensionsrätt för premie-

pension har fastställts enligt 28 §

skall bestämmelserna i 8 kap. 2

4 §§ lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension om

överföring till förvaltare m.m.

tillämpas i fråga om de medel och

den avkastning som avses i 37 och

38 §§ denna lag. Överföringen till

förvaltare skall genomföras före

utgången av år 2000.

_________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:710) med

vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:710) med vissa bestäm-

melser om Premiepensionsmyndigheten skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Följande bestämmelser i 7 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713),

och föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser,

skall gälla för Premiepensionsmyndighetens försäkringsverksamhet:

 1 § om storleken av ett för-

säkringsbolags försäkringstek-

niska avsättningar,

 1 § om försäkringstekniska

avsättningar,

 2 § om beräkning av premie-

reserv,

 3 8 a §§ om försäkrings-

tekniska grunder,

 2 § om beräkning av liv-

försäkringsavsättningar,

 3 8 a §§ om försäkrings-

tekniska riktlinjer och beräknings-

underlag,

 9 11 §§ om placering av tillgångar som motsvarar försäkrings-

tekniska avsättningar, och

 17 b § om användning av optioner och liknande finansiella instru-

ment.

Bestämmelserna i 7 kap. 10 b, 10 c och 10 e §§ försäkringsrörelselagen

gäller dock bara för den del av verksamheten som avser tillhandahållande

av livräntor enligt 9 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension eller efterlevandeskydd enligt 10 kap. 1 § samma lag.

Vid tillämpningen av de bestämmelser och föreskrifter som anges i

första stycket skall myndigheten anses som ett livförsäkringsbolag. Vad

som sägs om dotterföretag i 7 kap. 10 a § försäkringsrörelselagen skall

avse företag i vilka staten har ett sådant inflytande som anges i 1 kap. 9 §

första, andra eller tredje stycket samma lag, om myndigheten företräder

staten som ägare.

_________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

3 Ärendet och dess beredning

Det reformerade ålderspensionssystemet trädde i kraft den 1 januari

1999. Vissa delar av regelsystemet, bl.a. reglerna för uttag av pension,

träder emellertid i kraft först den 1 januari 2001. Dessutom finns det ett

flertal mer detaljerade ikraftträdande- och övergångsbestämmelser till

den nya lagstiftningen.

Utgångspunkten för det nya allmänna ålderspensionssystemet är de

riktlinjer för en pensionsreform som riksdagen antog år 1994. Bakom

riktlinjerna stod de fyra dåvarande regeringspartierna (m, c, fp och kd)

och socialdemokraterna. Samma år tillsatte regeringen en arbetsgrupp för

genomförandet av reformeringen av det allmänna ålderspensions-

systemet, kallad Genomförandegruppen. Gruppen fick i uppdrag att med-

verka i det fortsatta beredningsarbetet och vårda pensionsöverens-

kommelsen. Reglerna för det reformerade systemet har utarbetats i sam-

råd med Genomförandegruppen. Detsamma gäller de ändringar som nu

föreslås.

Inom det nya pensionssystemet handhar den nyinrättade Premie-

pensionsmyndigheten (PPM) försäkringsfunktionen i premiepensions-

systemet. Myndigheten är fortfarande under uppbyggnad.

PPM anmälde i december 1998 till regeringen att de första fondvalen

som de enskilda skall göra och den första överföringen av premie-

pensionsmedel från Riksgäldskontoret till fondförvaltare inte kommer att

kunna ske under år 1999 så som anges i reglerna för premiepensions-

systemet. Orsaken är att det kontoadministrativa datasystem som bl.a.

skall hantera pensionsspararnas val av fonder inte kan levereras i tid.

PPM har i anledning av denna försening begärt att vissa av de

ikraftträdande- och övergångsbestämmelser som gäller premiepensionen

skall ändras. PPM har även föreslagit vissa andra ändringar av reglerna

för premiepensionen i huvudsakligt syfte att möjliggöra förenklingar i det

system för hantering av premiepensionen som myndigheten håller på att

bygga upp.

Vid beredningen av ärendet har PPM, Riksförsäkringsverket (RFV),

Finansinspektionen, Riksgäldskontoret, Statskontoret och Sjunde fond-

styrelsen inom Allmänna pensionsfonden (Premiesparfonden) beretts

tillfälle att lämna synpunkter. PPM:s synpunkter har huvudsakligen varit

av teknisk karaktär. RFV har, förutom påpekanden i fråga om bakgrunds-

beskrivningen av upphandlingen av PPM:s datasystem, föreslagit ett

antal mer långtgående ändringar i systemet som rör sparformerna i

Premiesparfonden samt efterlevandeskyddet och fondbytesrättens

utformning. Sistnämnda punkter föranleder inte några förslag från

regeringens sida nu. Verkets tekniska synpunkter har följts.

Det är mycket angeläget att starten för premiepensionssystemet inte

försenas ytterligare. Flertalet av de åtgärder som föreslås i denna

proposition syftar därför till att förenkla det kontoadministrativa system

för hanteringen av premiepensionen som är under uppbyggnad. Andra

förslag skall ge PPM bättre förutsättningar att under en inledande tid

efter driftstarten inrikta sig på den del av verksamheten som rör

fondsparande.

I anledning av förseningen för premiepensionen begärde regeringen att

PPM skulle redovisa en tids- och åtgärdsplan för den fortsatta uppbygg-

naden av det kontoadministrativa systemet. Flera av lagförslagen har

utarbetats efter att Statskontoret den 15 mars i år lämnade sin utvärdering

av denna plan till regeringen.

Lagstiftningen för premiepensionssystemet är självfallet i hög grad

bestämmande för den den fortsatta uppbyggnaden av datasystemet som

skall hantera premiepensionen. För att undvika ytterligare förseningar är

det väsenligt att ramarna för uppbyggnaden och systemstarten slås fast så

snart som möjligt och före riksdagens sommaruppehåll. Den fördröjning

av lagstiftningsfrågans behandling som det i detta läge skulle innebära att

inhämta ett yttrande av Lagrådet skulle försvåra en start av systemet

enligt den nya tidsplanen. Fördröjningen skulle således leda till avsevärt

men. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande.

4 Bakgrund

4.1 Premiepension inom det nya pensionssystemet

Det reformerade ålderspensionssystem som riksdagen beslutade om

under våren 1998 är indelat i två huvuddelar: dels en inkomstgrundad

ålderspension, dels ett grundskydd i form av en garantipension (prop.

1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315

och 320). Den inkomstgrundade ålderspensionen består i sin tur av dels

inkomstpension från ett fördelningssystem, dels premiepension från ett

fonderat system.

I premiepensionssystemet fonderas medel som motsvarar fastställd

pensionsrätt för den enskildes räkning. PPM skall för varje enskild

pensionssparare föra ett premiepensionskonto. Detta konto visar utveck-

lingen av spararens tillgodohavande i premiepensionssystemet. Varje

pensionssparare har möjlighet att själv bestämma över placeringen av de

medel som fonderas för spararens räkning. Den enskilde kan välja att

placera medlen i svenska värdepappersfonder eller i utländska fond-

företag. Ett statligt fondbolag har bildats för att verka i konkurrens med

de övriga aktörerna. Medlen kan också placeras i en särskild fond,

Premiesparfonden, som förvaltas av en nyinrättad sjunde fondstyrelse

inom Allmänna pensionsfonden (AP-fonden). Storleken på den enskildes

premiepension är beroende av hur värdet av de medel som fonderats för

hans räkning utvecklas.

Försäkringsfunktionen inom premiepensionssystemet handhas av

PPM, som bildades den 1 juli 1998. PPM är fortfarande under

uppbyggnad.

Bestämmelserna för premiepensionssystemet finns huvudsakligen i

lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Närmare

regler för PPM:s verksamhet finns i lagen (1998:710) med vissa be-

stämmelser om Premiepensionsmyndigheten. Dessa och övriga bestäm-

melser för det nya pensionssystemet trädde i kraft den 1 januari 1999.

Vissa delar av regelsystemet bl.a. i fråga om uttag av pension

träder emellertid i kraft först den 1 januari 2001. Dessutom finns i lagen

(1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension (införandelagen) ett flertal övergångsbestämmelser.

Sedan år 1995 har en del av influtna tilläggspensionsavgifter avsatts

till premiepensionssystemet. Dessa avgiftsmedel är placerade på ränte-

bärande konto hos Riksgäldskontoret. En första del av dessa medel jämte

avkastning skall överföras till förvaltare i enlighet med de enskildas val

när pensionsrätt för premiepension första gången har fastställts. Över-

föringen, som avser pensionsrättigheter intjänade åren 1995 1997, skall

enligt lagreglerna genomföras före utgången av år 1999 (40 § införande-

lagen).

Detta val av placering för premiepensionsmedel blir alltså det första

val som de enskilda gör. Därefter kommer pensionsspararna att kunna

göra nya val i samband med att pensionsrätten blivit fastställd varje år.

Spararna har också möjlighet att när som helst byta fond, dvs. att flytta

hela eller delar av sitt sparande till andra fonder.

4.2 Uppbyggnaden av premiepensionssystemet

I förarbetena till de nya premiepensionsreglerna konstaterades att en

överföring till fondförvaltare kan komma till stånd först sent under år

1999 mot bakgrund av den omfattande system- och organisations-

uppbyggnad som skall genomföras före överföringen (prop. 1997/98:151

s. 448, bet. 1997/98:SfU13 s. 82).

Under våren 1998 tillkallade regeringen en särskild utredare för att

förbereda bildandet av PPM (dir. 1998:24). I utredningen och därefter i

myndigheten inleddes ett intensivt arbete med att bygga upp en organi-

sation och ett system för hanteringen av premiepensionen.

PPM fick enligt regleringsbrevet för hösten 1998 till uppgift att vidta

de åtgärder som krävs för att premiepensionssystemet skall fungera

fullgott från år 1999.

Arbetet med att bygga upp myndigheten bedrivs i olika projekt. Vissa

av projekten drivs huvudsakligen av konsulter, medan andra uteslutande

sker i PPM:s egen organisation. Generellt sett sker uppbyggnadsarbetet

med hjälp av en stor andel konsulter. Detta ger PPM möjlighet att snabbt

knyta till sig relevant kompetens för själva uppbyggnadsarbetet.

Konsultstödet är också nödvändigt mot bakgrund av den snäva tidsram

som gäller för uppbyggnaden av myndigheten och premiepensions-

systemet.

Upphandling av det kontoadministrativa systemet

När premiepensionssystemet träder i kraft skall systemet administrera

drygt 4 miljoner pensionssparares placeringar av pensionsmedel i olika

fonder. Antalet sparare kommer därefter successivt att öka till ca

6 miljoner. De mycket stora transaktionsvolymer som premiepensions-

systemet därmed måste kunna hantera kräver avancerade datasystem.

Riksförsäkringsverket (RFV) hade regeringens uppdrag att förbereda

det reformerade pensionssystemet. RFV fick även ansvar för den del som

avser premiepensionssystemet. Under våren 1998 deltog RFV i

upphandlingsarbetet för ett kontoadministrativt datasystem för premie-

pensionen. Arbetet skedde i samråd med Utredningen om bildandet av

PPM och delvis med hjälp av konsulter. Under upphandlingen framkom

att ingen av anbuden uppfyllde de krav som ställdes, i synnerhet inte i

fråga om fondhanteringen. I början av juli månad 1998 gjorde en

arbetsgrupp inom ramen för RFV:s och PPM:s gemensamma

upphandlingsarbete en utvärdering av anbuden i förhållande till de

funktionella och tekniska krav som ställts. Av utvärderingen framgick

bl.a. att det system som den sedermera valda leverantören, Computor

Sciences Corporation (CSC), tillhandahöll krävde minst anpassning och

utveckling till de krav som ställdes. Utan att göra någon bedömning av

om det var sannolikt att det skulle kunna levereras inom föreskriven tid,

rekommenderade arbetsgruppen därför att detta system skulle väljas.

När PPM bildades i juli 1998 tog myndigheten över det fulla ansvaret

för att avsluta upphandlingen av systemet.

Efter utvärdering av anbuden träffade PPM avtal med dataföretaget

CSC. Enligt avtalet skulle utveckling och leverans av systemet ske i tre

steg, med slutlig leverans i juni 1999.

4.3 Premiepensionsmyndighetens anmälan om försening

för premiepensionen

CSC anmälde under senare delen av hösten 1998 att en leverans av

systemet inte skulle kunna ske i enlighet med det avtal som företaget

ingått med PPM. CSC presenterade i stället två alternativa planer för en

försenad leverans. PPM:s styrelse bedömde att inget av alternativen gav

tillräckligt god marginal för att säkerställa ett första fondval och en

överföring av premiepensionsmedlen från Riksgäldskontoret till fond-

förvaltare under 1999.

I december 1998 anmälde därför PPM:s styrelse till regeringen att det

första fondvalet och den första medelsöverföringen inte skulle kunna ske

i enlighet med 40 § införandelagen.

PPM analyserade därefter vilka handlingsalternativ som stod till buds.

Analysen visade att flera alternativa leverantörer utöver CSC finns att

tillgå, men att tidsplanen för en ny upphandling av leverantör med största

sannolikhet innebar att det första fondvalet skulle förskjutas in på

år 2001. PPM lämnade även en specifikation till CSC av de krav som

måste uppfyllas av företaget för att ett fortsatt samarbete skall kunna vara

möjligt. Myndigheten genomförde dessutom en översyn av den egna

projektorganisationen.

4.4 Regeringens åtgärder i anledning av förseningen

Mot bakgrund av PPM:s anmälan om försening av det första fondvalet

och överföring av medel begärde regeringen att myndigheten skulle redo-

visa en ny tidsplan för uppbyggnaden av det kontoadministrativa

systemet. Dessutom skulle PPM enligt uppdraget detaljerat redogöra för

de åtgärder som myndigheten vidtar för att säkerställa leveransen av

erforderliga datasystem enligt tidsplanen. Regeringen uppdrog vidare åt

Statskontoret att utvärdera om PPM:s åtgärdsplan säkerställer uppbygg-

nad och leverans av datasystemet enligt tidsplanen.

Genomförandegruppen har underrättats om förseningen för premie-

pensionen. Regeringens åtgärder med anledning av förseningen har be-

slutats i samråd med Genomförandegruppen.

PPM:s tids- och åtgärdsplan

PPM har i sin rapport angett att det bästa alternativet för att säkerställa

leverans av ett kontoadministrativt system inom erforderlig tid är att fort-

sätta samarbetet med CSC. Utgångspunkten för myndighetens bedöm-

ning var att hitta ett handlingsalternativ som på bästa sätt tillgodoser

målet att fondval och medelsöverföring kan ske på ett betryggande sätt

före utgången av år 2000. Utifrån denna bedömning redovisar PPM i

rapporten ett förslag till reviderad tidsplan med CSC som leverantör av

systemet. Enligt den nya tidsplanen kan det första fondvalet äga rum

under det andra halvåret år 2000.

I åtgärdsplanen som följer den reviderade tidsplanen beskriver PPM de

åtgärder som vidtagits för att säkerställa att de nya tidsramarna skall

upprätthållas. Bland annat beskrivs att CSC har genomfört en översyn av

projektet och förstärkt både projektledningen och den tekniska kompe-

tensen. CSC skall vidare leverera systemet i ett antal väl specificerade

leveransobjekt. Enligt PPM:s rapport har också CSC:s högsta koncern-

ledning ställt sig bakom den nya tidsplanen. Även PPM har förstärkt den

egna projektstyrningen och uppföljningen av delprojektens utveckling.

Det har bl.a. tillsatts en särskild projektledare för PPM:s styrning och

uppföljning av CSC:s arbete samt för det samlade utvecklingsarbetet.

PPM framhåller också i rapporten att det pågår ett arbete med att

definiera vilka funktioner hos myndigheten som är oundgängligen nöd-

vändiga för att kunna genomföra det första fondvalet. Denna kunskap ger

viktiga förutsättningar i planeringen av projekten eftersom den tydligt

anger vilka förutsättningar som kommer att gälla när systemet tas i drift.

PPM beskriver i rapporten ytterligare ett antal åtgärder som vidtagits för

att säkerställa leverans av systemet.

Trots de åtgärder som vidtagits, eller kommer att vidtas, finns det ändå

enligt myndigheten risker med ett så stort och komplicerat projekt.

En av de svårigheter som PPM nämner i sin rapport är att myndigheten

fortfarande är under uppbyggnad samt att den verksamhet som den skall

bedriva är ny och i vissa avseenden unik. Nödvändiga nyckelpersoner

fanns inte tillgängliga vid PPM:s inrättande. Ny kompetens inlemmas

därför successivt i verksamheten. Detta kan enligt PPM:s rapport bidra

till att myndigheten i sin beställarroll kan få svårigheter att formulera

sina krav på systemet i tid och med tillräcklig precision. PPM framhåller

dock att kombinationen av en förstärkt ledningsfunktion och de nya

specialistresurser som tillkommit torde begränsa risken för ytterligare

förseningar som kan äventyra driftstarten.

I rapporten behandlas också de risker som är kopplade till CSC:s

arbetsformer. Det redovisas att PPM gemensamt med CSC utarbetar

effektiva rutiner för systemutvecklingen.

PPM framhåller i rapporten att den nya tidsplanen tillåter betydligt mer

tid för testverksamhet än den tidigare planen. Myndigheten pekar på att

det pågår ett arbete med att finna förenklingar för att ytterligare minska

komplexiteten i systemet. PPM kommer fortlöpande att analysera möjlig-

heterna att finna ytterligare åtgärder som kan säkra att systemet tas i drift

under hösten år 2000

Statskontorets bedömning

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat tillförlitligheten i

PPM:s tids- och åtgärdsplaner. Statskontorets rapport lämnades till

regeringen den 15 mars 1999 och avser utvecklingen fram till den dagen.

Statskontoret gör bedömningen att sannolikheten för att det konto-

administrativa systemet kan tas i drift enligt den nya tidsplanen är

avsevärt bättre än när samarbetet mellan PPM och CSC inleddes. Stats-

kontoret grundar bedömningen på ett antal åtgärder som vidtagits av

PPM och CSC.

Statskontoret konstaterar emellertid att det vid tiden för dess utvär-

dering inte varit möjligt att med full säkerhet fastställa om det samarbete

som PPM och CSC etablerat verkligen säkerställer att systemet tas i drift

så att första fondvalet och överföringen av medel till förvaltare kan ske

under senare hälften av år 2000.

De åtgärder som enligt Statskontoret främst har stärkt förutsättningarna

för att systemet kan tas i drift enligt planerna är PPM:s förbättring av

styrning och uppföljning av utvecklingsarbetet. Lika viktig är den ökade

samsyn som etablerats mellan PPM och CSC. Därutöver är det väsentligt

att leveransen av systemet har delats upp i fler och mer avgränsade

delleveranser. CSC har dessutom förstärkt sina utvecklings- och led-

ningsresurser i projektet.

Trots dessa förbättringar bedömer Statskontoret att projektet även

fortsättningsvis är förenat med betydande risker. Den främsta risken är

enligt Statskontoret att det fortfarande saknas en godkänd kravspeci-

fikation och leveransplan som omfattar samtliga leveransåtaganden och -

tidpunkter.

Statskontoret pekar på andra riskområden som bör uppmärksammas

för att minimera risken för ytterligare förseningar. Bland dessa kan

särskilt nämnas det faktum att de avtalsmässiga relationerna mellan PPM

och CSC med anledning av förseningen och kommande utvecklings-

insatser ännu inte är reglerade till fullo. Vidare pekar Statskontoret på att

en förstärkning krävs av PPM:s egen kapacitet för att styra utvecklings-

processen. CSC:s förmåga att leverera systemet är fortfarande inte veri-

fierad. Dessutom framhåller Statskontoret att den löpande driften av

systemet efter leverans måste säkerställas.

Statskontoret understryker att det är angeläget att PPM begränsar

riskerna genom att föreslå förenklingar i regelverket för att hålla nere

komplexiteten i de systemlösningar som tas fram. Dessutom bör reserv-

lösningar tas fram för att ha en ökad beredskap för eventuella ytterligare

förseningar och felaktigheter i leveranserna.

Mot bakgrund av sin analys av PPM:s tids- och åtgärdsplan rekom-

menderar Statskontoret att regeringen genomför återkommande uppfölj-

ningar av hur utvecklingsarbetet fortskrider.

I sammanhanget kan anmärkas att Riksrevisionsverket, efter revision

av PPM, i dagarna lämnat en revisionsberättelse med invändningar mot

att myndighetens ledning inte på ett mycket tidigt stadium självständigt

utvärderade om det var möjligt att ta i drift det datasystem som skall

hantera premiepensionen.

5 Senareläggning av första fondval och

överföring av premiepensionsmedel till

förvaltare

Regeringens förslag: Den första överföringen av premiepensions-

medel till förvaltare senareläggs och skall ske före utgången av

år 2000.

Som en följd av senareläggningen får, efter regeringens tillstånd,

de kostnader för PPM som inte täcks på annat sätt, dras av från

avkastningen i den tillfälliga förvaltningen hos Riksgäldskontoret

även under år 2000.

Regeringens bedömning: PPM bör utarbeta en reservplan som

medger en första överföring till fondförvaltare före utgången av år

2000 även om fortsatta problem uppkommer i myndighetens upp-

byggnadsarbete.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Av de tids- och

åtgärdsplaner som PPM redovisat för regeringen framgår att myndig-

heten, i det läge som uppkommit i och med förseningen av det första

fondvalet och överföringen av premiepensionsmedel, har bedömt att det

bästa alternativet för att säkerställa leverans av det kontoadminstrativa

datasystemet är att fortsätta samarbetet med den redan tidigare valda

leverantören, CSC.

PPM har bedömt att det första fondvalet och överföringen av medel

från Riksgäldskontoret till fondförvaltare skall kunna ske under andra

halvåret år 2000. PPM har redovisat de åtgärder som vidtagits och

kommer att vidtas för att den tidsramen skall kunna hållas. Statskontoret

har i sin utvärdering av PPM:s åtgärdsplan gjort bedömningen att dessa

åtgärder avsevärt ökar sannolikheten för att systemet skall kunna tas i

drift enligt planerna. Statskontoret har dock inte ansett sig vid tiden för

sin utvärdering med full säkerhet kunna ange om åtgärderna säkerställer

att systemet kan tas i drift under år 2000. Orsaken till detta är främst att

det saknas en beslutad kravspecifikation och leveransplan för systemet.

Statskontoret anser vidare att betydande risker kvarstår kring projektet

och rekommenderar att det sker en fortsatt noggrann och återkommande

uppföljning från regeringen.

PPM:s val att fortsätta samarbetet med CSC bygger bl.a. på utgångs-

punkten att ingen annan leverantör skulle klara utvecklingsarbetet

snabbare än CSC. Därutöver bygger valet av CSC på att ett byte av

systemleverantör förutsätter en ny offentlig upphandling. Detta skulle

ytterligare försena den slutliga leveransen av det system som erfordras.

Efter en förnyad upphandling skulle systemet med all sannolikhet inte

kunna levereras före de första pensionsutbetalningarna, som skall ske år

2001. En så sen leveranstidpunkt skulle därmed få återverkningar även

på andra delar av det nya pensionssystemet.

Det är mycket angeläget att tiden fram till det första fondvalet och

överföringen av medel från Riksgäldskontoret till förvaltare blir så kort

som möjligt. Regeringen bedömer, med stöd av Statskontorets utvär-

dering, att den tidsplan som PPM redovisat har förbättrat sannolikheten

för att det första fondvalet skall kunna ske under år 2000. De åtgärder

som myndigheten vidtagit och avser att vidta för att säkerställa leverans

har gjort tidsplanen trovärdig.

Regeringen konstaterar samtidigt att risker fortfarande kvarstår och att

fortsatta ansträngningar måste till för att säkerställa ett första fondval

under år 2000. Regeringen kommer att noga följa den fortsatta upp-

byggnaden av systemet för att administrera premiepensionen.

För att följa systemuppbyggnaden har regeringen i PPM:s reglerings-

brev för år 1999 gett myndigheten i uppdrag att var tredje månad

rapportera hur uppbyggnadsarbetet fortskrider. Regeringen avser också

att återkomma med ett uppdrag åt Statskontoret att utvärdera dessa

rapporter från PPM.

Statskontoret har pekat på vikten av att reservlösningar tas fram.

Regeringen delar Statskontorets uppfattning. PPM bör därför utarbeta

reservlösningar som även med begränsade ADB-leveranser medger en

systemstart före utgången av år 2000. I en sådan alternativ plan för

systemstarten bör temporära inskränkningar i systemet övervägas för det

fall det skulle visa sig vara en nödvändig förutsättning för att kunna ta

systemet i drift under senare delen av år 2000. I den alternativa planen

för systemstarten kan PPM överväga t.ex. temporära inskränkningar i den

generella rätten att byta fond som nu gäller för pensionsspararna.

Statskontoret bör även i denna del granska PPM:s arbete inom ramen för

den fortlöpande utvärderingen.

Den nya tidsplanen för uppbyggnaden av premiepensionssystemet

innebär således att det första fondvalet och överföringen till förvaltare

skall ske före utgången av år 2000. Reglerna för starten bör ändras i

enlighet med detta.

Ytterligare åtgärder krävs för att trygga en systemstart i tid. Dessa

åtgärder bör vara så verkningsfulla att en reservplan av nyss nämnt slag

sannolikt inte behöver genomföras. Sådana åtgärder redovisas i nästa

avsnitt.

Som en konsekvens av senareläggningen bör ändringar göras i över-

gångsbestämmelserna som gäller den tid under vilken PPM i särskilda

fall får täcka vissa kostnader genom avdrag från avkastningen på den till-

fälliga förvaltningen. I fråga om ändring av pensionsrätt för premie-

pension föreslås också en justering av övergångsbestämmelsen till regeln

för hanteringen av sådana ändringar. De nya övergångsbestämmelserna

kommenteras närmare i författningskommentaren (avsnitt 10.3).

6 Begränsning av fonder, m.m.

Regeringens förslag: PPM får bestämma ett högsta antal fonder som

får registreras för en fondförvaltare. Myndigheten får under år 2001

begränsa utbetalningen av premiepension till ett utbetalningstillfälle.

Efterlevandeskydd före pensionstid kan väljas första gången först år

2002.

Skälen för regeringens förslag: För att underlätta uppbyggnaden av

premiepensionssystemet är det angeläget att redan nu vidta åtgärder så att

antalet fonder i systemet blir mer hanterligt. Dessutom bör vissa

funktioner som inte direkt berör pensionssparandet i fonder lyftas bort

under en inledande fas.

Åtgärderna syftar till att pensionsspararna före år 2001 får välja

fonder, att medel förs över till de valda fonderna och att systemet ger

spararna rimliga möjligheter att byta fonder. I det följande redovisas

åtgärder som ger goda möjligheter till en sådan start.

Det bör inledningsvis understrykas att PPM fortlöpande bör undersöka

möjligheterna att förenkla systemet. Det är rimligt att myndigheten under

de inledande åren lämnar utvecklingen av extrarutiner därhän och

inriktar sig på att utforma en enkel och effektiv hantering för pensions-

spararna.

Begränsning av fonder

Nuvarande regler medger inte någon begränsning av det antal fonder som

samtidigt erbjuds i premiepensionssystemet. Fondförvaltare som har rätt

att utöva fondverksamhet och som slutit s.k. samarbetsavtal med PPM

och i övrigt uppfyller de krav som anges i 8 kap. 3 § LIP har en prin-

cipiell rätt att anmäla ett obegränsat antal fonder för registrering hos

PPM.

Mångfald i kapitalförvaltningen är av väsentlig betydelse i premie-

pensionssystemet. Det är således viktigt att pensionsspararna har ett stort

och varierat utbud av fonder att välja mellan. Detta talar mot att införa en

möjlighet att begränsa antalet fonder som erbjuds inom systemet.

Samtidigt kan det antas att det är attraktivt för många förvaltare att av

marknadsföringsskäl anmäla så många av sina fonder som möjligt till

systemet. Om ett mycket stort antal fonder anmäls till PPM riskerar

systemuppbyggnaden att påverkas negativt. Även driften av systemet kan

störas. Även om det självfallet är väsentligt att pensionsspararna har en

mångfald av fonder att välja ur, bör av dessa skäl en begränsning av

fonderna övervägas.

En rimlig avvägning mellan å ena sidan intresset av valfrihet för

pensionsspararna och å andra sidan omsorgen om att systemet kan tas i

drift så snart och säkert som möjligt är att PPM får befogenhet att be-

gränsa det antal fonder som en och samma förvaltare samtidigt kan ha

registrerade hos myndigheten.

Även med en sådan gräns för antalet fonder i systemet skall det finnas

ett varierat fondutbud för pensionsspararna. Begränsningarna bör därför

inte utformas snävare än nödvändigt. Utrymme bör finnas för ett täm-

ligen heltäckande sortiment med bl.a. aktie-, obligations- och bland-

fonder. PPM får inte heller begränsa fonderna så att konkurrensen mellan

fondförvaltarna snedvrids.

En begränsningsregel med detta innehåll kan inte sägas inskränka den

principiella öppenheten för vilka fonder som får finnas i systemet och bör

därför införas nu. Den föreslagna regeln behandlas också i författnings-

kommentaren, avsnitt 10.2.

Premiepensionsutbetalning vid ett tillfälle under år 2001

Uttag av pension från det nya pensionssystemet kommer att kunna ske

första gången år 2001 och då för de pensionssparare som är födda åren

1938 1940. Pensionen skall enligt huvudregeln betalas ut månadsvis.

Årspension (dvs. inkomst- och tilläggspension samt premiepension

tillsammans) som uppgår till högst 2 400 kr skall emellertid betalas ut i

efterskott en eller två gånger per år.

De beräkningar som måste göras inför pensionsutbetalningarna är

förhållandevis omfattande. Utbetalningarna av premiepension skall

samordnas med försäkringskassornas utbetalning av inkomstpension via

RFV. Mot bakgrund av att de första fondvalen och överföringarna av

medel till förvaltare senarelagts till år 2000 kommer belastningen på det

kontoadministrativa systemet att vara stor under det första halvåret 2001.

Den premiepension som skall betalas ut under 2001 kommer att uppgå

till mycket låga belopp. För dem som under hela intjänandeperioden

1995 1998 nått intjänandetaket, dvs. de vars pensionsgrundande belopp

hela perioden uppgår till 7,5 basbelopp, beräknas pensionen bli mellan 30

och 50 kr i månaden under år 2001. I ett stort antal fall rör det sig om

betydligt mindre belopp. En utbetalning vid ett tillfälle av premie-

pensionen detta första år efter fondvalet bör därför godtas för att under-

lätta systemuppbyggnaden.

Med hänsyn till detta föreslår regeringen att premiepension under år

2001 skall kunna betalas ut vid ett enda tillfälle. En engångsutbetalning

kan således göras i slutet av året.

Efterlevandeskydd före pensionstiden får väljas först år 2002

I premiepensionssystemet har pensionsspararen möjlighet att under tiden

före pensioneringen välja ett efterlevandeskydd för sin familj. Skyddet är

utformat som en ren riskförsäkring utan sparmoment. Kostnaden för

skyddet dras från spararens premiepensionskonto. Det finns två försäk-

ringsbelopp att välja mellan; ett eller två basbelopp om året under en

femårsperiod.

För många i den s.k. mellangenerationen är utrymmet för skyddet

begränsat eftersom de endast får en mindre del av pensionen från det nya

systemet.

Erfarenheterna från valet hösten 1998 av skilda alternativ för tjänste-

pension i SAF-LO-systemet visar att stort intresse finns för ett familje-

skydd. Av de försäkrade i SAF-LO-systemet valde ca 35 procent ett

efterlevandeskydd som i allt väsentligt är utformat på samma sätt som

efterlevandeskyddet före pensionstid i premiepensionssystemet. Med

samma frekvens i premiepensionssystemet skulle PPM komma att få

närmare 1,5 miljoner ansökningar om efterlevandeskydd under mycket

kort tid. Behandlingen av ansökningarna om efterlevandeskydd kräver en

relativt omfattande utveckling och anpassning av system. Även skade-

regleringen efter ett dödsfall skall hanteras på ett fullgott sätt. Myndig-

heten bör inte ställas inför dessa uppgifter under det första året efter

premiepensionssystemets start då stor kraft måste läggas ner för att

hanteringen av fondsparandet på premiepensionskontona skall fungera

smidigt.

Möjligheten att ansöka om efterlevandeskydd före pensionstid bör

därför inte öppnas förrän år 2002, dvs. ca femton månader efter drift-

starten. Detta ger också PPM möjlighet att ordna administrationen av

denna fråga på bästa sätt.

Som en följd av detta förslag bör också den extra möjlighet att gå in

i efterlevandeskyddet som finns när systemet startar förskjutas fram till

början av år 2002.

7 Förenkling av vissa lagregler

Regeringens förslag: Efter det första valet av fond skall PPM

placera senare års sparande och andra tillkommande belopp i den eller

de fonder och med den fördelning mellan fonderna som pensions-

spararen senast bestämt för sina kontomedel. Pensionsspararen skall

alltjämt kunna byta fond. Vid byte av fond anger spararen på

motsvarande sätt hur fondmedlen skall vara fördelade efter bytet.

Skadestånd och belopp för höjd pensionsrätt skall inte i något fall

betalas ut direkt till pensionsspararen.

Möjligheten för en pensionssparare att i en ansökan om efter-

levandeskydd före pensionstiden fritt kunna ange när skyddet skall

börja gälla tas bort. Principerna för hur ändringar av pensionsrätt för

premiepension skall hanteras ändras så att anställda och egen-

företagare behandlas mer lika även vid höjning av pensionsrätten. När

premiepension betalats ut felaktigt skall PPM återkräva beloppet.

Även vissa andra bestämmelser för premiepensionen ändras i syfte

att förenkla regelverket.

Följdändringar av teknisk karaktär görs till nyligen föreslagna

ändringar i försäkringsrörelselagen.

Skälen för regeringens förslag: Enklare rutiner i PPM ger vinster

såväl i uppbyggnaden som i den framtida hanteringen hos myndigheten.

Vissa mer allmänna förutsättningar för att underlätta PPM:s verksamhet

har redan skapats bl.a. genom den generella möjligheten för myndigheten

att fatta beslut om premiepension med ADB-teknik.

Det regelverk som styr mycket av den tekniska utformningen av

systemet bör förenklas där så är möjligt utan att det medför större

försämringar för pensionsspararna. Vid arbetet med att bygga upp

premiepensionssystemet har olika åtgärder för att förenkla systemet

identifierats. Vissa åtgärder kräver lagändringar. PPM har pekat på ett

antal sådana åtgärder av i huvudsak teknisk karaktär. Med stöd av

myndighetens redovisning lämnas i detta avsnitt förslag till tekniska

förenklingar av regelverket och vissa andra förslag som rör hanteringen

av premiepensionen.

Val av fond m.m.

Nu gällande bestämmelser om val och byte av fond innebär i korthet

följande. Pensionsspararna skall varje år få möjlighet att välja ny

placering för den pensionsrätt för premiepension som då fastställts. För

den som inte gör något annat val, placerar PPM medlen i Premie-

sparfonden inom AP-fonden. En sparare har rätt att när som helst begära

att PPM skall flytta hela eller delar av spararens innehav till en eller flera

andra fonder. Om spararen inte anmäler något val för ny pensionsrätt,

skall PPM placera medel motsvarande pensionsrätten i den eller de

fonder som spararen senast valt. Dessa medel kan därmed i sin helhet

komma att placeras i en fond dit spararen senast flyttat endast en liten del

av sitt totala sparande.

Bestämmelser med den nu beskrivna innebörden ger upphov till ett

stort antal transaktioner i systemet. Transaktioner som avser val och byte

av fond kommer därmed att utgöra en avsevärd del av den totala

belastningen på det kontoadministrativa systemet.

PPM förordar följande rutiner för val och byte av fond. Pensions-

spararna skall tills vidare kunna fördela sitt sparande på högst fem olika

fonder. Vid såväl val som byte av fond skall spararen för varje önskad

fond ange hur stor del av sitt totala innehav som han vill ha placerad i

den fonden. Spararen skall således vid val och byte av fond ange hur han

vill ha hela sitt sparande fördelat efter omplaceringen.

Främst i syfte att uppnå en systemförenkling anser regeringen att

följande lagregler bör gälla för val och byte av fond.

Första gången som pensionsrätt för premiepension har fastställts skall

pensionsspararen upplysas om rätten att välja placering för sina medel.

Senare år skall PPM, utan att först kontakta spararen om hans önskemål

för placeringen, föra över nya pensionsmedel till den eller de fonder och

med den spridning mellan fonderna som spararen senast angett för hela

sitt sparande. För den som inte bestämt någon sådan placering i fond,

kommer PPM alltjämt att placera de nya medlen i Premiesparfonden

inom AP-fonden.

En pensionssparare skall fortfarande kunna omplacera sina fondmedel

när han så önskar. Spararen skall vid en sådan omplacering ange hur hela

sparandet skall vara fördelat mellan olika fonder.

Pensionsspararna skall varje år få en allmän information om de

åtgärder som PPM vidtar när ny pensionsrätt för premiepension har

fastställts. Spararna skall på samma sätt upplysas om rätten att placera

om sitt sparande. Informationen kan ges t.ex. i samband med årsbeskedet

om utvecklingen av den enskilde spararens tillgodohavande.

Med en ordning som den nu beskrivna torde risken för att ny

pensionsrätt placeras på ett sätt som inte stämmer överens med spararens

verkliga önskemål minska i betydande mån eftersom placeringen sker i

enlighet med hur spararen senast låtit placera alla sina medel. Med

placeringar enligt en sådan nyckel kan det därför förutsättas att antalet

ärenden om byte av fond som PPM skall handlägga minskar avsevärt.

Med den föreslagna ordningen kommer spararens nya medel att fonderas

betydligt snabbare.

Av de skäl som nu angetts bör således bestämmelserna om val av fond

ändras så att PPM varje år placerar nya pensionsmedel i enlighet med den

 nyckel som spararen tidigare angett för hela sitt sparande.

Även PPM:s placering för en pensionssparare av medel avseende höjd

pensionsrätt bör ske på motsvarande sätt.

Det kan antas att beloppen för höjd pensionsrätt i många fall kan bli

små. Beräkningar av vad som kan anses belöpa på förfluten tid kan bli

kostsamma för PPM. Belopp som avser höjd pensionsrätt bör därför inte

betalas direkt till pensionsspararen som pension. De bör i stället så

som är fallet enligt nu gällande regler för medel som inte avser förfluten

tid antingen placeras i fonder eller föras över till PPM:s livränte-

verksamhet. Beloppet kommer i båda fallen pensionsspararen tillgodo, i

livräntefallet genom att PPM höjer livräntan för den enskilde.

Samma ordning som beskrivits för höjd pensionsrätt bör gälla i de

sällsynta fall då pensionsspararna skall tillföras skadestånd för fel i

fondförvaltningen.

Bestämmelsen om byte av fond bör justeras för att bättre återspegla att

pensionsspararen vid ett byte skall ange hur hela hans tillgodohavande

skall vara fördelat mellan olika fonder efter bytet. Denna fördelning

kommer alltså att utgöra den nyckel efter vilken PPM skall placera

medel motsvarande ny pensionsrätt.

Uttag av premiepension

En av de viktigaste kännetecknen för premiepensionssystemet är att

storleken av pensionsförmånerna är beroende av värdeutvecklingen på de

fonderade medlen. Hur stor premiepensionen blir beror således av

behållningen på den enskilde pensionsspararens premiepensionskonto.

Bland svenska fondförsäkringsbolag har det hittills varit vanligt att

utbetalningsbeloppet räknas om vid varje utbetalningstillfälle. Vissa

bolag bestämmer ett belopp som svarar mot ett visst antal andelar och gör

vissa justeringar för avgifter och avkastningsskatt. Andra bolag be-

stämmer beloppet i kronor genom att dividera kontovärdet med ett

delningstal, beräknat med antaganden om framtida ränta och återstående

livslängd. I Storbritannien kan ibland försäkringstagaren själv, inom

vissa av bolaget givna gränser, välja belopp under året.

En ordning där PPM med ledning av tillgodohavandet på spararnas

premiepensionskonton bestämmer pensionsbeloppet för en längre tid

ryms inom principen att premiepensionsförmånerna bestäms av värde-

utvecklingen på de fonderade medlen. PPM bestämmer därmed beloppet

att gälla för alla utbetalningar under ett år. Beloppet grundas på värdet av

innehavet en viss dag, samt antaganden om framtida ränta och

återstående livslängd. För en sådan ordning talar främst följande argu-

ment.

En beräkning av premiepensionen som gäller för längre tid, t.ex. ett år,

är betydligt mindre krävande för det kontoadministrativa systemet än att

räkna ut ett nytt belopp inför varje utbetalning Det är dessutom normalt

till fördel för pensionstagaren att beloppet är detsamma för hela året.

Andra sociala förmåner beslutas ofta på årsbasis och påverkas ofta av

pensionens storlek.

Försäkringskassan skall besluta om pensionen ska betalas ut årsvis,

halvårsvis eller månadsvis med ledning av en bedömning av årsbeloppets

storlek. Eftersom utbetalda belopp minskar behållningen på pensions-

spararens konto, utsätts inte PPM för någon finansiell risk. Även vid

kraftiga variationer i fondvärdet fungerar metoden väl eftersom

variationerna slås ut över åren.

Mot denna bakgrund föreslår regeringen en justering av reglerna för

uttag av premiepension så att det tydligt framgår att en jämn utbetalning

under året ryms inom bestämmelserna. Den längsta tidsrymd för vilken

PPM kan bestämma ett sådant jämnt pensionsbelopp begränsas av det i

LIP allmänt föreskrivna kravet att myndighetens verksamhet skall

bedrivas enligt försäkringsmässiga principer. Av detta följer att tiden inte

bör överstiga ett år.

Vid uttaget av pension är grundalternativet att pensionsspararen

alltjämt skall ha sitt kontotillgodohavande placerat i värdepappersfonder.

Spararen har emellertid rätt att få ut sin premiepension i form av en

livränta med garanterade belopp. I det senare fallet bestäms pensionen

utifrån värdet på tillgångarna på premiepensionskontot vid den tidpunkt

när PPM löser in innehavet.

Nuvarande regler för när sådan inlösen skall ske anger att PPM skall

lösa in tillgångarna snarast efter det att en begäran om detta kom in till

myndigheten. Samtidigt anger reglerna att en övergång till livränta inte

får ske innan pensionsspararen börjar ta ut premiepension. För att

klargöra att en begäran om inlösen inte kan ske långt före den tidpunkt

när livräntan skall börja betalas ut, föreslår regeringen att regeln justeras

så att PPM:s inlösen av fondtillgångarna kan ske tidigast månaden före

den då livräntan skall betalas ut första gången.

Ikraftträdande av efterlevandeskydd före pensionstid

Nu gällande bestämmelser för när efterlevandeskydd för tid före pen-

sionstiden skall börja gälla medger stor valfrihet för pensionsspararna i

och med att spararna kan ange vilken som helst starttidpunkt framåt i

tiden för skyddet. Felfrekvensen i sådana ansökningar kan med fog antas

bli hög. Detta för med sig att belastningen på datasystemet kan bli be-

tydande när ansökningarna skall behandlas. Det får dessutom förutsättas

att det stora flertalet av dem som ansöker om sådant efterlevandeskydd

vill att skyddet skall träda i kraft så snart som möjligt. Bestämmelsen om

ikraftträdandet för efterlevandeskyddet bör därför ändras så att skyddet

alltid börjar gälla vid de tidpunkter som anges i lagen.

PPM:s avgifter

Grundprincipen för hur PPM skall täcka sina kostnader för skötseln av

premiepensionssystemet innebär att myndigheten skall dra av avgifter

från pensionsspararnas premiepensionskonton. Det bör vara möjligt för

myndigheten att ta ut sådana avgifter i den takt som kostnaderna

uppkommer. Regeln bör justeras så att den möjligheten tydligt framgår.

PPM skall i övrigt ta ut avgifter för vissa åtgärder som myndigheten

utför på begäran av en pensionssparare. Detta gäller t.ex. återkallelse av

uttag och nytt uttag av premiepension. Med hänsyn till att PPM avser att

hantera flertalet sådana ärenden helt automatiskt kommer myndighetens

hanteringskostnader sannolikt att bli förhållandevis låga. Det kan därför

ifrågasättas om kostnaderna motiverar att en avgift tas ut. Ett avgiftsuttag

kommer självfallet också att innebära en viss belastning på datasystemet.

Bestämmelsen om avgifter för sådana åtgärder som det här är fråga om

bör därför ändras så att PPM inte måste ta ut en avgift utan i stället får

möjlighet att göra så.

Det kan som tidigare nämnts antas att många förvaltare, främst av rena

reklamskäl, vill låta registrera hela sitt utbud av fonder hos PPM. Det kan

i vissa fall röra sig om ett par hundra fonder per förvaltare. Även med

den möjlighet som föreslås för PPM att begränsa antalet fonder för en

och samma förvaltare kan det antas att antalet fonder i premie-

pensionssystemet blir stort. PPM:s kostnader för att registrera fonderna

kan därmed bli mycket höga. Dessutom skall myndigheten distribuera

informationsmaterial om alla fonder i systemet till pensionsspararna.

Även den åtgärden blir mycket kostsam för myndigheten.

Det finns mot denna bakgrund skäl att göra det möjligt att vid behov ta

ut avgifter från förvaltarna för såväl PPM:s registrering av fonder som

för t.ex. myndighetens tryckning och distribution av en katalog över

fondutbudet. En uppgift om att sådana avgifter kan tas ut skall finnas

med i det avtal som varje förvaltare skall ingå med PPM. Avgifterna

skall på ett rimligt sätt återspegla myndighetens kostnader på de angivna

punkterna.

I likhet med vad som redan gäller för PPM:s möjligheter i övrigt att ta

ut avgifter för sina kostnader, skall regeringen även i fråga om avgifter

från fondförvaltare meddela närmare föreskrifter om grunderna för

avgiftsuttaget.

Ändrad pensionsrätt och felaktig utbetalning

Bestämmelserna för hur ändringar av pensionsrätt för premiepension

skall hanteras gör i ett avseende skillnad mellan anställda och egenföre-

tagare. Om pensionsrätten höjts och ett tillägg därför skall göras på

pensionsspararens premiepensionskonto, förutsätter tillägget för en egen-

företagare att de avgifter som denne skall betala till ålderspensions-

systemet anses betalda enligt 16 kap. 12 § skattebetalningslagen

(1997:483).

Detta förfaringssätt kräver särskilda rutiner för bevakning och infor-

mation hos tillämpande myndigheter. Utrymmet för sådana ADB-rutiner

är begränsat genom det nya skatteuppbördssystemets konstruktion. Detta

innebär en risk för att överföringen av medel till fonder ytterligare

försenas.

Kravet på att avgifterna skall anses betalda enligt skattebetalningsagen

innan tillägg för höjd pensionsrätt görs på premiepensionskontot bör

därför slopas för egenföretagare. I de fall där avgifterna förblir obetalda

får i stället reglerna för minskning av pensionsrätt användas.

När en pensionssparare genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom

att underlåta att lämna vissa uppgifter orsakar att premiepension lämnas

felaktigt eller med ett för högt belopp, skall PPM enligt gällande bestäm-

melser dra av det felaktiga beloppet från spararens premiepensionskonto

och föra det till Riksgäldskontoret. I de fall där pensionsrätten sänkts

skall på samma sätt medel som svarar mot sänkningen återföras till

Riksgäldskontoret. I sistnämnda fall har från början ett för stort belopp

överförts från Riksgäldskontoret och pensionsmedlen bör därför gå åter

dit.

När oriktiga uppgifter från pensionsspararen har medfört att en felaktig

premiepension betalts ut är det belopp som överförts från Riksgälds-

kontoret till spararens konto korrekt i sig. Felet har i stället uppkommit i

ett senare led och beloppet bör därför rätteligen inte återföras till

Riksgäldskontoret, utan i stället återgå till PPM:s rörelse.

I likhet med vad som redan gäller i fråga om inkomst- och tilläggs-

pension när oriktiga uppgifter från pensionsspararen orsakat att pen-

sionen utbetalats med felaktigt belopp, bör det felaktiga premiepensions-

beloppet, ökat med basränta enligt skattebetalningslagen, krävas tillbaka

från spararen för att återgå till PPM:s rörelse. Möjligheten att efterge

sådana krav skall finnas kvar.

Övriga ändringar

Också andra delar av regelverket för premiepensionen kan innebära

belastningar på det kontoadministrativa systemet. Sådana bestämmelser

bör därför förenklas i den mån förändringarna inte kan sägas vara till

någon beaktansvärd nackdel för pensionsspararna. Förslagen kommen-

teras närmare i författningskommentaren (avsnitt 10).

Även vissa bestämmelser som gäller PPM:s försäkringsverksamhet

bör justeras. I regeringens proposition Ändrade försäkringsrörelseregler

föreslås ändringar av rörelse- och tillsynsreglerna för svenska försäk-

ringsbolag (prop. 1998/99:87). Sådana regler återfinns främst i försäk-

ringsrörelselagen (1982:713) och lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag. Följdändringar bör därför göras i lagen med vissa

bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten där det hänvisas till de

nya försäkringsrörelsereglerna.

8 Ekonomiska konsekvenser

Premiepensionssystemet skall vara självfinansierat och PPM:s kostnader

för sin verksamhet skall finansieras genom avgifter från pensions-

spararna. Myndighetens verksamhet skall därför inte redovisas i stats-

budgeten. Att systemet i den bemärkelsen skall vara ett slutet ekonomiskt

system innebär också att variationer i värdet på premiepensionsmedlen

inte skall påverka statsbudgeten. De förslag som redovisas i denna

proposition innebär därför inte några förändringar i statsbudgeten.

Förslagen leder till förenklingar som gynnar pensionsspararna.

I fråga om de ekonomiska konsekvenserna för pensionsspararna av

den försenade starten för sparandet i fond kan följande sägas.

Det första fondvalet och överföringen av premiepensionsmedel till

fondförvaltare föreslås bli senarelagt ett år och skall därmed ske före

utgången av år 2000. Det innebär att den förvaltning av pensionsmedlen

som sker hos Riksgäldskontoret kommer att förlängas i motsvarande

mån. En placering av pensionsmedlen i Riksgäldskontoret ger en säker

och marknadsmässig avkastning, som uppgår till den upplåningsränta

Riksgäldskontoret har för motsvarande löptider. Huruvida en förlust eller

vinst uppstår i förhållande till denna avkastning är beroende av dels hur

olika fonder utvecklas under år 2000, dels det val av fonder som varje

individ skulle ha gjort under året. Det är därför svårt att beräkna

effekterna på avkastningen av senareläggningen.

PPM:s kostnader för sin verksamhet skall bekostas av premie-

pensionsspararna genom avdrag från de enskilda premiepensionskontona.

Även i denna del är det idag svårt att med säkerhet ange effekterna av

den senarelagda starten av systemet. Att myndighetens verksamhet ännu

inte bedrivs i full skala medför självfallet att vissa kostnader, t.ex. för

personal och lokaler, uteblir eller minskar. Å andra sidan torde det

fortsatta uppbyggnadsarbetet av myndigheten och dess verksamhet

innebära att t.ex. kostnaderna för konsulttjänster ökar i vissa delar.

9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Enligt de föreslagna bestämmelserna skall det första fondvalet och den

första överföringen av premiepensionsmedel till förvaltare förskjutas och

ske före utgången av år 2000. Som en följd av detta ändras också

övergångsbestämmelserna i fråga om möjligheten för PPM att dra av

vissa kostnader från avkastningen på de tillfälligt förvaltade medlen på

motsvarande sätt.

Det införs också nya övergångsbestämmelser för reglerna om efter-

levandeskyddet före pensionstiden. Reglerna om sådant efterlevande-

skydd skall inte gälla före år 2002. En extra möjlighet för den som fyllt

50 år och som inte kan åberopa en familjehändelse att gå in i efter-

levandeskyddet ges för de första månaderna under år 2002. I fråga om

utbetalning av premiepension införs en särskild övergångsbestämmelse

enligt vilken de första utbetalningarna under år 2001 skall kunna ske i

form av en engångsutbetalning under det året.

Huvuddelen av övriga lagförslag bör träda i kraft den 1 januari 2000.

De regler som rör uttag av premiepension bör emellertid, i enlighet med

vad som redan följer av införandelagen i fråga om övriga sådana

bestämmelser, träda i kraft den 1 januari 2001.

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

8 kap. 4 §

Paragrafen behandlar tekniken för fondplaceringarna av premiepensions-

medel.

Första och andra styckena har redigerats om som en anpassning till en

ny ordning för det årliga fondvalet för ny pensionsrätt för premiepension.

Efter pensionsspararens första fondval skall medel för ny pensionsrätt

föras till fonder med automatik enligt en fördelningsnyckel.

Tredje stycket behandlar överföringen till fond för pensionssparare

som redan tidigare fått premiepensionsmedel placerade i fond. I dessa

fall skall PPM så snart myndigheten underrättats om försäkringskassans

beslut om fastställd pensionsrätt föra medel som svarar mot pensions-

rätten till den eller de fonder som spararen angav vid sin senaste place-

ring eller omplacering i fond. Om spararen har sina medel placerade i

flera fonder skall de nya medlen fördelas mellan dessa i de proportioner

som spararen då angav. Det närmare tillvägagångssättet vid en pensions-

sparares omplacering av sina premiepensionsmedel framgår av kommen-

taren till 8 kap. 5 §. Även i dessa fall skall medlen för den som inte tidi-

gare bestämt en sådan placering i fonder föras till Premiesparfonden

inom AP-fonden.

Enligt det nya fjärde stycket skall varje pensionssparare årligen få

information om innehållet i bestämmelserna i tredje stycket. Spararen

skall således informeras om vad som händer varje år i samband med att

pensionsrätten för premiepension blivit fastställd, nämligen att PPM

placerar medel motsvarande den nya pensionsrätten enligt den nyckel

som spararen senast angett för hela sitt sparande. Pensionsspararna skall

också varje år bli upplysta om sin rätt att när som helst placera om sitt

sparande.

Paragrafen har behandlats närmare i avsnitt 7.

8 kap. 5 §

Paragrafen reglerar omplaceringar, dvs. byte av fond, och har behandlats

närmare i avsnitt 7. I det avsnittet har också de rutiner som PPM har för

avsikt att tillämpa för val och byte av fond beskrivits.

Paragrafen har ändrats för att tydligare markera att pensionsspararen

vid en omplacering av sina fondmedel skall ange för PPM hur han vill att

hela hans sparande skall vara fördelat efter bytet. Spararen skall således

för varje fond som han efter bytet vill ha någon del av sitt sparande

placerat i ange hur stor andel av det totala fondinnehavet som skall vara

placerat där.

8 kap. 7 §

Bestämmelsen rör skadestånd. Ändringen i tredje stycket i fråga om

tekniken för PPM:s placering av skadeståndsbelopp innebär att de till-

kommande medlen skall föras till fonder enligt samma slags nyckel

som vid placering av ny pensionsrätt enligt 4 § tredje stycket. Principen

är därmed också densamma som vid byte av fond (se kommentaren till

5 §).

I övrigt innebär ändringen i tredje stycket att ett sådant belopp aldrig

skall betalas ut direkt till pensionsspararen. Beloppet skall i stället

antingen placeras i fonder på det sätt som nyss beskrivits eller, om

spararen har börjat ta ut premiepension i form av livränta, föras över till

PPM:s livränteverksamhet.

9 kap. 1 §

Paragrafen anger att premiepensionen skall beräknas med utgångspunkt i

storleken på tillgodohavandet på den enskildes premiepensionskonto.

Denna princip följer också av 7 kap. 1 §. Bestämmelsen syftar däremot

inte till att ange hur ofta PPM måste beräkna pensionsbeloppet.

Att orden vid varje tidpunkt uteslutits innebär därför inte någon

saklig ändring. Justeringen av paragrafen är endast avsedd att tydliggöra

att PPM kan bestämma pensionsbeloppet för längre tid än fram till nästa

utbetalningstillfälle, t.ex. för ett år i taget.

Paragrafen har behandlats närmare i avsnitt 7.

9 kap. 2 §

Paragrafen beskriver övergången från fondsparande till livränta med

garanterade belopp.

Syftet med tillägget i första stycket i fråga om tidpunkten för inlösen

av innehavet på pensionsspararens konto är att tydliggöra att sådan in-

lösen inte i något fall kan ske innan spararen börjar att ta ut premie-

pension.

10 kap. 2 §

I bestämmelsen finns vissa regler om efterlevandeskydd för tid före

pensionstiden. Ändringarna innebär att ett sådant efterlevandeskydd skall

börja gälla vid en bestämd tidpunkt som är beroende av när ansökan om

skyddet kommer in till myndigheten.

10 kap. 7 §

Paragrafen behandlar efterlevandeskydd under pensionstiden. Genom

tillägget i första stycket tydliggörs att det endast är utbetalning av

premiepension som avses.

11 kap. 1 §

Genom justeringen i första stycket klargörs att PPM har möjlighet att ta

ut avgifter för att täcka sina kostnader i den takt som de faktiskt

uppkommer, t.ex. månadsvis.

Ändringen i fjärde stycket innebär att avgiften för att täcka PPM:s

kostnader beräknas och tas ut på varje pensionssparares kontobehållning

vid en viss tidpunkt. Om PPM avgiftsuttaget beräknas på behållningen

per ett årsskifte och ny pensionsrätt för en pensionssparare fastställs först

efter årsskiftet kan en ytterligare avgift enligt samma avgiftsgrunder tas

ut på det tillkommande beloppet.

Genom det nya femte stycket blir det möjligt att ta ut avgifter för att

täcka PPM:s kostnader dels för registerhållningen av fonderna i systemet,

dels för information om fonderna. Ett exempel på en kostnad av det

sistnämnda slaget är myndighetens kostnad för att framställa och distri-

buera en katalog med närmare upplysningar om fonderna. Den nya

bestämmelsen har även behandlats i avsnitt 7.

Bemyndigandet i sista stycket för regeringen att meddela föreskrifter

om avgiftsuttaget för PPM:s kostnader avser också avgifter enligt den

nya bestämmelsen i femte stycket.

11 kap. 2 §

Paragrafen behandlar PPM:s kostnader för vissa åtgärder som utförts på

begäran av pensionssparare.

Ändringen i första stycket innebär att PPM inte längre måste ta ut en

avgift av den enskilde spararen för den åtgärd som myndigheten vidtagit

på dennes begäran. PPM får i stället möjlighet att i dessa fall ta ut en

avgift. Bestämmelsen behandlas också i avsnitt 7.

Andra stycket behandlar fall där PPM skall ta ut en avgift. Änd-

ringarna i det stycket är endast redaktionella och en följd av ändringarna i

första stycket.

14 kap. 2 §

Paragrafen beskriver principerna för hur ändringar av pensionsrätt för

premiepension skall hanteras.

Tekniken för att tillföra medel till en egenföretagares premiepensions-

konto för höjd pensionsrätt har förenklats. Det krävs inte längre att de av-

gifter som denne skall betala till ålderspensionssystemet är att anse som

betalda enligt skattebetalningslagen (1997:483). Vid bristande betalning

sker i stället en korrigering genom att pensionsrätten sänks.

14 kap. 3 §

Paragrafen behandlar fall när pensionsrätten ändrats och höjts.

Ändringen i första stycket i fråga om tekniken för PPM:s placering av

beloppet som motsvarar den höjda pensionsrätten innebär att de till-

kommande medlen skall föras över till fonder enligt samma slags

 nyckel som vid placering av ny pensionsrätt enligt 8 kap. 4 § tredje

stycket .

Ändringen i andra stycket innebär att ett sådant uppräknat belopp inte

i något fall skall betalas ut direkt till pensionsspararen. Om spararen har

börjat ta ut premiepension i form av livränta skall medlen, i stället för att

föras över till fonder på det sätt som anges i första stycket, föras över till

PPM:s livränteverksamhet och föranleda en ny pensionsberäkning.

14 kap. 5 §

Paragrafen behandlar bl.a. de situationer när pensionsspararen lämnat

oriktiga uppgifter och därmed orsakat att premiepension betalats ut

felaktigt. Bestämmelserna har behandlats närmare i avsnitt 7.

Ändringarna i första stycket innebär att PPM inte i något av de i para-

grafen nämnda fallen skall föra över det felaktigt utbetalda beloppet till

Riksgäldskontoret. Beloppet skall i stället, sedan det krävts åter från

pensionsspararen, återgå till PPM.

Med stöd av bestämmelserna i 14 kap. 7 § får avdrag med skäligt be-

lopp göras på premiepensionen om den pensionsberättigade enligt beslut

av PPM är skyldig att återbetala premiepension eller premiepension till

efterlevande. Den möjligheten kan användas även i de situationer som

avses i denna paragraf.

Möjligheten för PPM att i vissa fall efterge krav på återbetalning har

behållits.

10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1497) om

ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

8 kap. 3 §

Paragrafen, som kommenterats närmare i avsnitt 6, behandlar kraven på

de fondförvaltare som får erbjuda sina tjänster inom premiepensions-

systemet.

I första stycket har skett en rättelse av ett tidigare felaktigt återgivande

av gällande lydelse.

Genom det nya sista stycket har införts en möjlighet att begränsa

antalet fonder i systemet. PPM får enligt den nya bestämmelsen

bestämma ett högsta antal fonder som samtidigt får vara registrerade hos

myndigheten för en och samma fondförvaltare.

Premiepensionssystemet bygger på att pensionsspararna har ett stort

och varierat urval av fonder att välja mellan. Detta är väsentligt för PPM

att beakta när myndigheten inför begränsningar för förvaltarna enligt den

nya bestämmelsen. Varje förvaltare bör få möjlighet att erbjuda ett urval

av fonder, således såväl aktie- som ränte- och blandfonder. Begräns-

ningen, som kan variera över tiden, skall självfallet vara generell för

fondförvaltarna i systemet. Begränsningar av fonderna får inte innebära

en snedvridning av konkurrensen mellan fondförvaltarna.

10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

25 §

Enligt första stycket skall bestämmelserna om efterlevandeskydd för tid

före pensionstiden inte tillämpas före år 2002. Under tiden januari april

år 2002 skall även personer som fyllt 50 år och som inte kan åberopa en

familjehändelse kunna gå in i skyddet. Reglerna har kommenterats

närmare i avsnitt 6.

Enligt det nya andra stycket skall vissa bestämmelser för hur ändring

av pensionsrätt hanteras inte tillämpas för tiden före det första fondvalet.

De bestämmelser som avses gäller sättet att räkna fram det belopp som

skall motsvara den ändrade pensionsrätten. Ändringen innebär att

uppräkning med basränta enligt skattebetalningslagen (1997:483) inte

skall ske förrän överföring till förvaltare är möjlig. Orsaken till detta är

att uppräkningen med basränta är avsedd att kompensera just för avkast-

ning från fondförvaltning.

25 a §

Paragrafen är ny och behandlar utbetalning av premiepension år 2001.

För det årets premiepension införs en övergångsbestämmelse som

medger att utbetalning av pensionen som i likhet med inkomst- och

tilläggspension normalt skall betalas ut månadsvis får begränsas till

ett utbetalningstillfälle. Vid det tillfället skall således hela årspensionen

avseende premiepension betalas ut.

Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 6.

39 §

I andra stycket anges att PPM, om regeringen lämnat sitt samtycke, får

täcka sina kostnader med avkastningen från de medel som förvaltas av

Riksgäldskontoret. Ändringen innebär att den tid när PPM får täcka sina

kostnader på det sättet utsträcks till och med år 2000.

40 §

Paragrafen anger den tidpunkt när överföring skall ha skett från Riks-

gäldskontoret till förvaltare av premiepensionsmedel för intjänandeåren

1995 1998. Ändringen innebär att överföringen skall vara genomförd

senast vid utgången av år 2000. Genom att lagtexten bara anger en sista

tidpunkt för när hela överföringen skall vara genomförd är det inte något

som hindrar arr PPM i syfte att minska den initiala belastningen på

systemet genomför det första fondvalet och den första överföringen

successivt under den tid som bestämmelsen medger.

Bakgrunden till ändringen har behandlats utförligt i avsnitt 5.

10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:710) med

vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten

2 §

I paragrafen görs en uppräkning av de bestämmelser i försäkringsrörelse-

lagen (1982:713) som skall gälla för PPM:s försäkringsverksamhet.

Följdändringar görs till de i propositionen 1998/99:87 nyligen föreslagna

försäkringsrörelsereglerna.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 april 1999

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:98 Vissa premiepensionsfrågor.

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som

inför, ändrar, upp-

häver eller upprepar

ett normgivnings-

bemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-

regler

Lag om ändring i lagen

(1998:674) om

inkomstgrundad

ålderspension

11 kap. 1 §

Prop. 1998/99:98

14

Prop. 1998/99:98

1

1

42

1

43