Regeringens proposition

1999/2000: 68

Vissa skolfrågor

Prop.

1999/2000: 68

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 16 mars 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Regeringen föreslår att den pågående försöksverksamheten med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs.

Regeringen föreslår vidare att ämnet hemkunskap i grundskolans timplan

får benämningen hem- och konsumentkunskap med anledning av ämnets

förändrade karaktär i den reviderade kursplanen. Regeringen föreslår

vidare att bestämmelserna i skollagen om lärlingsutbildning upphävs

samt aviserar en förlängning av den pågående försöksverksamheten med

en ny modern lärlingsutbildning. Slutligen gör regeringen den

bedömningen att projektarbetet i gymnasieskolan skall betygsättas med

samma betygssystem som gäller för gymnasieskolans kurser.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 4

2.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249)

om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång 7

3 Ärendet och dess beredning 8

4 En gymnasieexamen 9

5 Projektarbetet 10

6 Lärlingsutbildning inom gymnasieskolan 11

7 Fortsatt försöksverksamhet enligt lagen (1995:1249) om

försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång 13

8 Ändring av namn på ämnet hemkunskap 16

9 Författningskommentarer 18

9.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 18

9.2 Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249)

om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång 18

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2000 .19

Rättsdatablad 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i skollagen (1985:1100),

2. lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet

med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § och bilaga 3 skollagen (1985:1100)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

3 §

Utbildningen i gymnasieskolan skall utgöras dels av utbildning på

nationella program, som är avsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels

av utbildning på specialutformade program, som också är avsedda att

kunna genomgås på tre läsår, dels av individuella program.

Styrelsen för utbildningen får besluta att utbildningen på nationella och

specialutformade program får fördelas på en längre tid än tre läsår. Efter

regeringens medgivande får styrelsen besluta att utbildningen får fördelas

på kortare tid än tre läsår.

Inom de nationella programmen kan finnas utbildningar med olika

inriktningar. Dessa kan vara nationellt eller lokalt fastställda. Regeringen

får meddela närmare föreskrifter om dem.

Lärlingsutbildning kan anord-

nas inom de nationella och

specialutformade programmen.

Regeringen får meddela närmare

föreskrifter om lärlingsutbild-

ningen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000.

 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Utbildningens omfattning i grundskolan i timmar om 60 minuter för

ämnen och ämnesgrupper samt totalt.

Ämnen

Bild 230

Hemkunskap 118

Idrott och hälsa 500

Musik 230

Slöjd 330

Svenska 1 490

Engelska 480

Matematik 900

Geografi 885

Historia

Religionskunskap

Samhällskunskap

Biologi 800

Fysik

Kemi

Teknik

Språkval 320

Elevens val 382

Totalt garanterat antal timmar 6 665

Därav skolans val 600

Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en

ämnesgrupp minskas med högst 20 procent.

 Bilaga 3

Föreslagen lydelse

Utbildningens omfattning i grundskolan i timmar om 60 minuter för

ämnen och ämnesgrupper samt totalt.

Ämnen

Bild 230

Hem- och konsumentkunskap 118

Idrott och hälsa 500

Musik 230

Slöjd 330

Svenska 1 490

Engelska 480

Matematik 900

Geografi 885

Historia

Religionskunskap

Samhällskunskap

Biologi 800

Fysik

Kemi

Teknik

Språkval 320

Elevens val 382

Totalt garanterat antal timmar 6 665

Därav skolans val 600

Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en

ämnesgrupp minskas med högst 20 procent.

2.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen

(1995:1249) om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns

skolgång

Härigenom föreskrivs att lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med

ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, som

gäller till utgången av juni 2000, skall fortsätta att gälla till och med

utgången av juni 2005.

3 Ärendet och dess beredning

Propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet

(prop. 1997/98:169), som bl.a. innehöll förslag om ny programstruktur,

förändrad definition av begreppet gymnasiepoäng, om teknikprogrammet

och en ny lärlingsutbildning, beslutades i riksdagen den 18 april 1999

(bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160). Riksdagen ställde sig i princip

bakom tanken på en gymnasieexamen men begärde att regeringen ytter-

ligare skulle utreda frågan om hur en gymnasieexamen skall utformas

och återkomma till riksdagen med ett utvecklat förslag.

Enligt förordningen (1997:762) om försöksverksamhet med lärlings-

utbildning inom gymnasieskolan kan lärlingsutbildning påbörjas före den

1 juli 2000. Riksdagens beslut med anledning av förslag i nämnda

proposition (prop. 1997/98:169) innebär att lärlingsutbildning kan anord-

nas enligt bestämmelser i 5 kap. 3 § fjärde stycket skollagen (1985:1100)

inom de nationella och specialutformade programmen i gymnasieskolan

fr.o.m. den 1 juli 2000. Riksdagen uttalade att vissa frågor rörande

utbildningens innehåll och struktur borde beredas ytterligare inför

starten. Vidare betonade riksdagen vikten av att erfarenheterna från

försöksverksamheten tas till vara när innehåll och struktur slutligen

fastställs. En arbetsgrupp för skola-arbetslivsfrågor inom

Utbildningsdepartementet har bland annat till uppgift att analysera frågan

om en reguljär lärlingsutbildning och att lägga förslag angående den

närmare utformningen av det nya utbildningsalternativet.

Lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande

över utvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft den l januari 1996

och gäller till utgången av juni 2000 (prop. 1994/95:212,

bet.1995/96:UbU1, rskr. 1995/96: 27). Skolverket har på uppdrag av

regeringen följt upp och utvärderat försöksverksamheten (dnr

U1998/316/S). Representanter för Statens institut för handikappfrågor i

skolan, Riksförbundet för utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna,

Riksförbundet Hem och Skola, Handikappombudsmannen, Svenska

Kommunförbundet, Lärarförbundet, Lärarnas riksförbund och Skolledar-

na har inbjudits till ett möte på Utbildningsdepartementet och därefter

givits möjlighet att inkomma med skriftliga synpunkter med anledning av

Skolverkets redovisning och förslag.

Regeringen föreslår en ändring i bilaga 3 till skollagen, som innebär att

ämnet Hemkunskap skall benämnas Hem- och konsumentkunskap.

Namnändringen föranleds av att regeringen den 2 mars 2000 fattade

beslut om en ny kursplan i hemkunskap för grundskolan. Revideringen

innebär att ämnets karaktär har förändrats i riktning mot konsument-

kunskap. De nya kursplanerna för grundskolan träder i kraft den 1 juli

2000. Skolverket, SIH, Svenska Kommunförbundet, Lärarförbundet och

Lärarnas Riksförbund har fått tillfälle att lämna synpunkter på förslaget

under hand.

Lagrådet

Lagrådet har inte beretts tillfälle att yttra sig över förslaget till lag om

fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång. Med hänsyn

till att Lagrådet yttrade sig i samband med lagens tillkomst och att det nu

endast är fråga om förlängning av den pågående försöksverksamheten

anser regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse i detta fall.

4 En gymnasieexamen

Regeringen anmälde i budgetpropositionen för 2000 (prop. 1999/2000:1)

sin avsikt att återkomma till riksdagen med ett utvecklat förslag om en

gymnasieexamen under februari 2000.

Inom Utbildningsdepartementet pågår sedan en tid ett arbete som

syftar till att sammanställa underlag och föreslå åtgärder som rör

rekryteringen till högskolan. Inriktningen av arbetet är att öka

direktövergången till högskolan, att öka rekryteringsunderlaget till vissa

högskoleutbildningar, som är särskilt efterfrågade på arbetsmarknaden,

samt att minska den sociala, etniska, könsbetingade och regionala

snedrekryteringen. Därutöver kommer, bl.a. med anledning av

kommande förslag från Kunskapslyftskommittén (dir. 1997:104),

beredningsarbetet med att reformera den kommunala vuxenutbildningen

att påbörjas inom kort. Vidare har regeringen den 21 oktober 1999

beslutat om direktiv för en utredning om social och etnisk mångfald i

högskolan. Utredningen skall redovisas senast den 15 maj 2000.

Regeringen avser att mot slutet av innevarande år förelägga riksdagen en

proposition om rekrytering till högskolan.

Det finns samband mellan de ovan angivna arbetsuppgifterna och

frågan om hur en gymnasieexamen skall utformas. Bland annat behöver

sambandet mellan å ena sidan bestämmelserna om grundläggande

behörighet och urvalet till grundläggande högskoleutbildning och å andra

sidan kraven för en gymnasieexamen analyseras djupare. Det finns,

enligt regeringens bedömning, starka skäl att överväga förslag till

förändringar i tillträdesreglerna för grundläggande högskoleutbildning

och utformningen av en gymnasieexamen i ett sammanhang. Detta

medför att den tidsplan för propositionen om en gymnasieexamen som

angavs i budgetpropositionen för år 2000, inte följs. Regeringen avser i

stället att återkomma till riksdagen med förslag om en gymnasieexamen

samtidigt med propositionen om rekrytering till högskolan.

5 Projektarbetet

Regeringens bedömning: Projektarbetet i gymnasieskolan bör betyg-

sättas med betygsstegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd och

Mycket väl godkänd. Som stöd för betygssättningen av projektarbetet bör

det finnas betygskriterier.

Skälen för regeringens bedömning: I proposition Gymnasieskola i

utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) föreslog

regeringen att ett examensarbete skulle införas som ett obligatoriskt

inslag i gymnasieskolan. Enligt regeringens bedömning i propositionen

skulle ett examensarbete vara av en sådan karaktär att det antingen kan

godkännas eller inte godkännas.

Utskottet ansåg, i likhet med vad regeringen anförde i propositionen,

att det är angeläget att eleven genomför ett större självständigt arbete

som ligger inom ramen för det aktuella programmets mål. Eftersom

riksdagen inte i detalj tog ställning till regeringens förslag om en

gymnasieexamen innebär beslutet att det som redovisats som förslag till

examensarbete bör genomföras med den ändringen att elevens

självständiga arbete i stället benämns projektarbete.

För de elever som börjar i gymnasieskolan efter den 1 juli 2000, ingår

projektarbetet i den poängplan som finns i bilaga 2 till skollagen

(1985:1100). Projektarbetet skall ha en omfattning som motsvarar cirka

fyra veckors arbete på heltid, dvs. 100 gymnasiepoäng.

Regeringen bedömer att projektarbetet på samma sätt som special-

arbetet bör betygsättas i enlighet den betygsskala som gäller för

kärnämnes- och karaktärsämneskurser, dvs. betygsstegen Icke godkänd,

Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Det främsta skälet är att

eleverna annars kan komma att lägga olika ambitionsnivå på projekt-

arbetet. En tvågradig betygsskala skulle kunna upplevas som orättvis för

de elever som lägger ned mycket arbete på projektarbetet. Ett annat skäl

är att det med en tvågradig betygsskala kan finnas en risk att kraven på

projektarbetet ställs för högt, vilket kan medföra att flera elever aldrig

fullföljer arbetet. Det bör ankomma på regeringen att besluta om de

ändringar i gymnasieförordningen (1992:394) som behövs.

Skolverket fick i april 1999 i uppdrag att tillsammans med avnämare

för de olika programmen identifiera de kunskaper och kompetenser som

är särskilt viktiga att formulera som mål för projektarbetet samt att

utarbeta modeller för projektuppgifter och bedömning av projektarbetet.

Projektarbetets utformning på program med yrkesämnen behandlas för

närvarande även i den särskilda arbetsgrupp för frågor om skola och

arbetsliv som tillsatts inom Utbildningsdepartementet. Skolverket, som

deltar i arbetsgruppens arbete, har redovisat sitt uppdrag den 1 mars

2000. Skolverket har remissbehandlat sitt förslag innan det överlämnades

till regeringen. Av redovisningen framgår att huvuddelen av de som

yttrat sig över förslaget till mål, utan att det efterfrågats, framfört

negativa synpunkter på betygssättning av projektarbetet i en tvågradig

skala.

Betygen ger information om måluppfyllelsen i de enskilda ämnes-

kurserna, medan betyget på projektarbetet kompletterar kursbetygen

genom att det indirekt speglar i vilken utsträckning eleverna uppnått de

övergripande målen för respektive gymnasieprogram. Genom att införa

samma betygsskala som för kurser skapas förutsättningar för en likvärdig

betygssättning av måluppfyllelsen.

För att underlätta bedömningen av elevens prestationer bör särskilda

betygskriterier fastställas av Skolverket.

6 Lärlingsutbildning inom gymnasieskolan

Regeringens förslag: Bestämmelserna i 5 kap. 3 § fjärde stycket skol-

lagen (1985:1100) om lärlingsutbildning upphävs.

Regeringens bedömning: Försöksverksamheten med lärlingsutbild-

ning förlängs och utvecklas i syfte att samla mer erfarenheter.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: En arbetsgrupp för

skola-arbetslivsfrågor inom Utbildningsdepartementet har bland annat

till uppgift att analysera frågan om en reguljär ny lärlingsutbildning och

att lägga förslag angående den närmare utformningen av det nya

utbildningsalternativet.

Försöksverksamheten med en ny lärlingsutbildning har inte fått den

omfattning som var tänkt. Ett skäl till detta är dels att det mervärde som

en genomgången lärlingsutbildning kan ge i fråga om ökade färdigheter

och ökad anställningsbarhet inte framgår tillräckligt tydligt för eleverna,

dels att många företagare uppfattar kopplingen mellan lärlingsutbildning

och den skolbaserade yrkesutbildningens kursplanestyrning som alltför

stark. Denna starka koppling kan således ha utgjort ett hinder för

företagens medverkan. Ett ytterligare skäl är att lärlingsutbildningen i

dag bara kan erbjudas som en alternativ studieväg inom de nationella

programmen. Dagens nationella program täcker av naturliga skäl inte

samtliga yrkesområden på arbetsmarknaden. Försöksverksamheten med

en ny modern lärlingsutbildning har inte kunnat användas för att erbjuda

utbildning inom dessa yrkesområden i form av specialutformade

program.

Mot ovanstående bakgrund gör regeringen bedömningen att den

nuvarande försöksverksamheten inte kan ligga till grund för en slutlig

utformning av en ny reguljär lärlingsutbildning. Regeringen föreslår

därför att 5 kap. 3 § fjärde stycket skollagen (1985:1100) upphävs.

Enligt regeringens mening bör utvecklingsbehoven inom yrkesutbild-

ningsområdet, t.ex. innan lärlingsutbildning införs som ett reguljärt

alternativ i gymnasieskolan, ses i ett brett sammanhang. Inom Utbild-

ningsdepartementet pågår också ett beredningsarbete i syfte att ordna så

att olika insatser präglas av ett helhetsperspektiv. Regeringen har i

utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning (skr.

1998/99:121) aviserat en utredning av gymnasieskolans framtida pro-

gramutbud. Denna utredning planeras att tillsättas under våren 2000. Ett

beredningsarbete pågår inom regeringskansliet om utformningen av den

eftergymnasiala yrkesutbildningen i framtiden. Kommitténs för den

kvalificerade yrkesutbildningen (KY-kommittén) slutbetänkande (SOU

1999:122) remissbehandlas för närvarande. En internationell expertgrupp

har granskat svensk vuxenutbildning och överlämnat en rapport (SOU

1999:141) som diskuterar övergripande frågor om strategival när det

gäller framtidens vuxenutbildningspolitik. Kunskapslyftskommittén skall

under våren 2000 lämna sina förslag till en reformerad vuxenutbildning

och en proposition i frågan avses lämnas till riksdagen under hösten.

Regeringen bedömer att den pågående försöksverksamheten enligt

förordningen (1997:762) om försöksverksamhet med lärlingsutbildning

inom gymnasieskolan som alternativ studiemöjlighet inom nationella

program bör förlängas till en tidpunkt som är knuten till såväl resultatet

av utredningen om gymnasieskolans framtida programutbud som

kommande överväganden om den framtida eftergymnasiala yrkes-

utbildningen.

Regeringen anser att ett särskilt nationellt måldokument bör tas fram

för den förlängda försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Detta

måldokument skall ersätta kursplanestyrningen inom den del av

gymnasieutbildningen som motsvaras av inriktningar och valbara kurser

(ca 700 gymnasiepoäng). Försöksverksamhet med lärlingsutbildning bör

även kunna anordnas inom en inriktning på ett nationellt program samt

inom hantverksprogrammet utan att inriktningen respektive hantverks-

programmet erbjuds av skolhuvudmannen i skolförlagd form.

Regeringen avser att ändra bestämmelserna i förordningen om försöks-

verksamhet bland annat så att utbildningstiden för lärlingsutbildning i

gymnasieskolan i normalfallet skall vara tre år. Försöksverksamhet med

lärlingsutbildning bör, efter särskilt beslut av regeringen, vidare få

förekomma inom specialutformade program. De skolhuvudmän, som

redan planerat att införa en reguljär lärlingsutbildning till hösten 2000,

kan ansöka om att få delta i den fortsatta försöksverksamheten.

En viktigt förutsättning för att en sådan vidgning av försöks-

verksamheten med lärlingsutbildning skall kunna genomföras är dock att

denna utbildning kan kvalitetssäkras på samma sätt som annan

utbildning. Bland annat bör vissa krav kunna ställas på arbetsplatsen t.ex.

beträffande ansvaret för att eleven får den utbildning som avses i elevens

individuella studieplan och för handledarens kompetens.

7 Fortsatt försöksverksamhet enligt lagen

(1995:1249) om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda

barns skolgång

Regeringens förslag: Den pågående försöksverksamheten med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs till

utgången av juni 2005.

Statens skolverks förslag: Lagen (1995:1249) om försöksverksamhet

med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång

permanentas. Innan det sker behöver dock vissa frågeställningar utredas.

Remissinstanserna: Sammanfaller i huvudsak med regeringens förslag.

Skälen för regeringens förslag: Lagen om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft

den l januari 1996 och gäller till utgången av juni 2000 (prop.

1994/95:212, bet.1995/96:UbU1, rskr. 1995/96:27). Lagens

bestämmelser gäller i stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 § andra

stycket skollagen (1985:1100) och innebär att barn som bedöms inte

kunna nå upp till grundskolans kunskapsmål därför att de är

utvecklingsstörda inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarens

medgivande. Om vårdnadshavaren inte lämnar sitt medgivande till att

barnet tas emot i särskolan, skall skolplikten fullgöras enligt vad som

gäller för barn i allmänhet enligt skollagen.

Skolverket har haft regeringens uppdrag att kontinuerligt följa och

utvärdera tillämpningen av lagen för att ge regeringen ett kvalitativt

underlag för framtida ställningstaganden vad gäller ökat föräldra-

inflytande över val av skolform för utvecklingsstörda barn.

Skolverket redovisade den 30 juni 1999 sin uppföljning och

utvärdering av försöksverksamheten i en slutrapport. Av denna framgår

följande.

Försöksverksamheten har pågått sedan januari 1996. Det innebär att

uppföljning och utvärdering endast har kunnat göras för tre läsår, medan

skolgången för en elev är 9-10 år. Varje år har försöksverksamheten

omfattat ca 100 elever, vars föräldrar aktivt valt grundskolan i stället för

särskolan. Föräldrarna anser att de inte har fått tillräcklig information om

lagens möjlighet och om skillnaderna mellan de båda skolformerna vad

gäller kunskapsmål, organisation och resurser. Ungefär 40 procent av de

elever som följts upp har övergått från grundskolan till särskolan under

uppföljningsperioden bland annat på grund av att föräldrarna har

uppmärksammat att barnen inte klarar de mål som gäller för grundskolan.

Nästan ingen elev uppnår grundskolans mål. De deltar sällan i

diagnostiska prov eller nationella prov för år fem, även om kommunen

beslutat att dessa är obligatoriska. Eleverna får stöd i form av

elevassistenter, speciallärarinsatser och undervisning i mindre grupper.

Assistenterna får ofta ensamma ta ett alltför stort pedagogiskt ansvar.

Marginella förändringar av arbetssättet har skett i hälften av

kommunerna. Ungefär hälften av kommunerna anger att kostnaderna för

verksamheten ökat främst vad gäller ersättning till elevassistenter,

lokalförändringar, extra datorer och handledning. Det förekommer att

föräldrar känner sig mer eller mindre tvingade att byta skolform,

eftersom barnet behöver mer stöd än vad som kan erbjudas inom

grundskolan, vilket i första hand anges bero på resursbrist.

Skolverket har noterat ett flertal negativa konsekvenser men har ändå

valt att föreslå att lagen permanentas. Som motiv anges att föräldrarna

har det yttersta ansvaret för sitt barn och därför bör ha rätt att välja

skolform. Vidare skall barn med utvecklingsstörning ha rätt att vistas i

samma skolmiljö som andra barn, vilket leder till en ökad ömsesidig

förståelse och respekt för de mänskliga värdena.

Skolverket pekar emellertid på ett antal problem som bör lösas innan

lagen kan permanentas. Det gäller främst rätten till stöd för elever som

fullgör sin skolplikt i grundskolan samt behovet av anpassningar av

grundskolans kursplaner och betygskriterier, eftersom de båda skolfor-

merna har olika kunskapsmål och elever med utvecklingsstörning

vanligen inte har förutsättningar att nå grundskolans mål.

Regeringen anser att de problem som Skolverket redovisat kräver en

omfattande beredning och att ytterligare beslutsunderlag behöver tas

fram, innan ett beslut kan tas om att försöksverksamheten skall övergå

till reguljär verksamhet.

Enligt regeringens mening finns det skäl att gå varsamt fram. Med

tanke på att skolgången omfattar 9-10 år för de berörda eleverna ger inte

erfarenheterna från den hittillsvarande försöksverksamheten tillräckligt

underlag för att nu införa bestämmelser om en reguljär verksamhet.

Dessutom pekar vissa av resultaten på mycket allvarliga brister i

tillämpningen av försökslagstiftningen t.ex. att ansvaret för undervisning

läggs på en elevassistent och att en stor andel av eleverna undervisas i en

mindre grupp eller utanför klassens ram och med elevassistent. Det kan

ifrågasättas om detta ger eleven en skolgång av god kvalitet som är

likvärdig med den som andra elever i grundskolan får. En ytterligare

aspekt är att förutsättningarna för försöksverksamheten kan ha påverkats

av den svåra ekonomiska situation som medfört besparingar i kommun-

sektorn.

I sammanhanget bör vidare erinras om möjligheten att vara inskriven i

särskolan men vara integrerad i en klass i grundskolan. Enligt 6 kap.

1 § särskoleförordningen (1995:206) kan en elev som är inskriven i

särskolan få sin undervisning i en klass i grundskolan eller sameskolan

(integrerad elev), om berörda rektorer är ense om detta och elevens vård-

nadshavare medger det. Integrerade elever följer i sådana fall särskolans

kursplaner. Efter beslut av rektorn i särskolan får de avvikelser göras från

särskolans timplan som krävs med hänsyn till undervisningens upplägg-

ning i grundskolan eller sameskolan. Denna möjlighet till integrering har

funnits sedan början av 1990-talet. I propositionen Om ändrat

huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. (prop. 1991/92:94)

anfördes bland annat att frågan om integrering skall självfallet kunna

väckas av elevens vårdnadshavare. Även i detta sammanhang är det

viktigt att beslut fattas i samråd med vårdnadshavaren. De erfarenheter

som kan finnas från den integrerade verksamheten bör också tas till vara

inför bedömningen av försöksverksamheten. Enligt Jämförelsetal för

huvudmän (rapport nr 173, Skolverket) fanns det under 1998 11 585

elever i grundsärskolan och träningsskolan. Av dessa var 1 623 (14 %)

elever integrerade i grundskolan. Omfattningen av integreringen varierar

mellan olika kommuntyper. Störst andel har glesbygdskommunerna

(42 %), medan den lägsta andelen finns i medelstora städer (ca 8 %).

Riksförbundet för utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB)

menar att även denna möjlighet fungerar för ca 10 procent av eleverna

men anser att integreringen borde utvecklas ytterligare. Det uppdrag

Skolverket nyligen fått att dels analysera skälen till att andelen elever i

särskolan fortsätter att öka, dels ytterligare analysera särskolans

verksamhet i syfte att öka kunskapen om hur skolformen svarar mot

elevernas behov och förutsättningar, uppfattas positivt av FUB. Ett

gemensamt drag såväl för försöksverksamheten som för individ-

integreringen enligt särskoleförordningen är att aktuella elever väljer att i

högre årskurser gå över till särskolan. Mot den bakgrunden bör såväl

elevernas som föräldrarnas inflytande på verksamheten särskilt studeras.

Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH) instämmer i

förslaget att permanenta lagen om försöksverksamhet och framför liksom

FUB att problemet med anpassade kursplaner och betygskriterier borde

kunna lösas genom s.k. gränsöverskridande kursplaner och i likhet med

vad som gäller i läroplanen för förskolan. Vidare påpekar FUB att det i

läroplanen för förskolan (Lpfö 98) bl.a. anges att förskolan skall sträva

efter ett förtroendefullt samarbete med förskoleklassen, skolan och

fritidshemmet för att stödja barnens allsidiga utveckling och lärande i ett

långsiktigt perspektiv. Motsvarande skrivning finns i läroplanen för det

obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94).

En liknande bestämmelse om samarbete mellan grundskolan och

särskolan borde gälla anser FUB.

Svenska Kommunförbundet och Riksförbundet Hem och Skola (RHS)

stöder i sina remissyttranden förslaget om permanentning av

försöksverksamheten. RHS kan dock acceptera en förlängning av

försöksverksamheten, om den begränsas till högst två år och att tiden

används, bl.a. för utredning av de problemområden Skolverket pekar på.

Handikappombudsmannen (HO) tillstyrker att lagen permanentas i

avvaktan på en utveckling till att särskolan kan tas bort som egen

skolform,. HO anser dock att de problem som Skolverket pekat ut

skyndsamt måste utredas och lösas. Lärarförbundet menar att det finns

många oklarheter om konsekvenserna av att permanenta lagen, varför det

i dagsläget är nödvändigt att förlänga försöksverksamheten med tre år.

Lärarnas riksförbund avvisar förslaget om permanentning och anser att

det är orealistiskt att anpassa grundskolans mål så att barn med utveck-

lingsstörning skall kunna uppnå samma kunskapsmål som övriga elever.

Regeringen anser, mot bakgrund av vad som framkommit i

Skolverkets utvärdering, att det är för tidigt att nu omvandla

försöksverksamheten till en reguljär verksamhet.

En förlängning av försöksverksamheten skulle ge förutsättningar för

ett bättre underlag bland annat så att frågeställningarna i det ursprungliga

uppföljnings- och utvärderingsuppdraget till Skolverket kan belysas

djupare och hänsyn kan tas till de problem som noterats under den

hittillsvarande försöksperioden. I propositionen Elever med funktions-

hinder - ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet.

1999/2000:UbU 4, rskr. 1999/2000:14) aviserade regeringen en treårig

satsning på kompetensutveckling av lärare bland annat i syfte att stärka

förutsättningarna för elever i behov av särskilt stöd, däribland elever med

funktionshinder, att nå målen. Även dessa insatser skulle skapa bättre

förutsättningar för den elevgrupp det nu gäller. Sammantaget bör alltså

försöksverksamheten förlängas och kontinuerligt följas upp och

utvärderas. Ansvaret för en fördjupad uppföljning och utvärdering av

försöksverksamheten bör ligga på Skolverket.

Regeringen föreslår att den pågående försöksverksamheten med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs till

utgången av juni 2005. Regeringen avser att ge Skolverket ett nytt

uppdrag att dels fortsätta och fördjupat följa och utvärdera försöksverk-

samheten, dels att utvärdera alternativet att vara inskriven i särskolan

men integrerad i en klass i grundskolan. Redovisning av uppdraget bör

ske under våren 2002.

8 Ändring av namn på ämnet hemkunskap

Regeringens förslag: Ämnet hemkunskap i timplanen för grundskolan i

bilaga 3 till skollagen (1985:1100) skall benämnas hem- och konsu-

mentkunskap.

Skäl för regeringens förslag: Statens skolverk överlämnade den 23

november 1999 förslag till reviderade kursplaner för alla ämnen i

grundskolan. Regeringen fastställde med detta förslag som underlag den

2 mars 2000 nya kursplaner för alla ämnen i grundskolan, som skall gälla

fr.o.m. den 1 juli 2000. Ändringarna i tidigare gällande kursplan för

hemkunskap innebär att ämnet har fått en tydligare inriktning mot

konsumentkunskap. Bl.a. har mål tillförts, som innebär att eleverna skall

kunna jämföra priser och uppfatta skillnader mellan information och

reklam. Ett annat mål är att känna till sina rättigheter som konsument och

kunna värdera olika slags information vid utförandet av verksamheter i

hushållet. Regeringen anser därför att ämnet också skall ha en

benämning, som motsvarar denna förändring i ämnets karaktär.

Lärarförbundet har givit uttryck för önskemål om en sådan namn-

ändring vid en uppvaktning på Utbildningsdepartementet. Skolverket,

SIH, Svenska Kommunförbundet, Lärarförbundet och Lärarnas

Riksförbund har också beretts tillfälle att ge synpunkter under hand på

namnändringen.

Regeringen föreslår av ovanstående skäl en ändring i bilaga 3 till

skollagen, som innebär att ämnet hemkunskap skall benämnas hem- och

konsumentkunskap.

9 Författningskommentarer

9.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

5 kap.

3 §

Ändringen innebär att fjärde stycket upphävs. Skälen för detta har

redovisats i avsnitt 6.

Ändring av bilag 3 till skollagen

Ändringen i bilaga 3 i timplanen för grundskolan har behandlats i

avsnitt 8.

9.2 Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen

(1995:1249) om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns

skolgång

Lagens giltighetstid föreslås bli förlängd med fem år. Skälen för detta har

redovisats i avsnitt 7.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

__________________

Regeringen beslutar proposition 1999/2000:68 Vissa skolfrågor.

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som

inför, ändrar, upp-

häver eller upprepar

ett normgivnings-

bemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-

regler

Lag om ändring i skol-

lagen (1985:1100)

5 kap. 3 §

 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Senaste lydelse 1999:180.

Prop. 1999/2000:68

20

1

Prop. 1999/2000: 68

Prop. 1999/2000:68