Regeringens skrivelse 1990/91:163

med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1990

Skr. 1990/91:163

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 18 april 1991 samt överiämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1990.

På regeringens vägnar 

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1990/91. 1 .saml Nr 163

Utrikesdepartementet

Skr. 1990/91; 163

Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 18 april 1991

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: slalsrådel[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1990

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmaktema.

Tillverkning och tillhandahållande regleras genom lagen (1983:1034) om konlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. (tillverknings­lagen, ändrad senast SFS 1989:504) och förordningen (SFS 1983:1036, ändrad senast 1989:565) i samma ämne.

Båda författningarna trädde i kraft den I januari 1984.

1 tillverkningslagen föreskrivs alt lillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbju­da mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigs­materiel och metod för framställning av sådan materiel.

För utövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmate­riel inrättades år 1935 krigsmaterielinspektionen (KMl), som numera finns inom utrikesdepartementets handelsavdelning. Berörda företag är skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande bl.a. import och försälj­ning av krigsmateriel. År 1988 infördes även en rapporteringsskyldighet beträffande uppdrag som lämnats åt någon annan att tillverka krigsmate­riel.

Genom en lagändring som trädde i kraft den I juli 1989 (SFS 1989:566) omfattas även statliga myndigheter som är affärsverk av tillverknings-lagen.

På grundval av redovisningen från de statliga och privala företagen upprättar KMI statistik. En sammanställning av materialet görs årsvis, sedan år 1988 med automatisk databehandling.

1 Sverige råder sedan länge etl generellt förbud mot export av krigsmate­riel. Regeringen kan dock medge undantag från förbudet. Att en utförsel på della sätt tillåts har sin gmnd i vår säkerhetspolitik och den därav belingade nödvändigheten att kunna upprällhålla en hög självförsörjnings­grad avseende krigsmateriel.

Regler om krigsmaterielexport finns i lagen (1988:558) om förbud mol utförsel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dilhörande förordning

(1988:561, ändrad senast SFS 1989:566). Båda förfaUningarna trädde i    Skr. 1990/91; 163 kraft den I juh 1988.

Enligt utförsellagen krävs tillstånd till utförsel av varor som utgör krigs­materiel. Tillstånd krävs vidare för att till någon ulom riket upplåta eller överiåla lillverkningsräll avseende krigsmateriel saml att utveckla krigs­materiel åt någon i utlandet. Bestämmelser om vad som avses med krigs­materiel finns i den nyssnämnda förordningen.

Tillstånd enligt utförsellagen krävs även, med vissa undantag, för att inom riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare. Enligt ulförsellagen och förordningen är tillverkare av krigsmateriel skyldiga att kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedriver utom­lands. Underrättelse måsle även lämnas till regeringen senast fyra veckor innan ett anbud lämnas till, eller ell avtal sluts med, någon i utlandet beträffande försäljning eller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse av lillverkningsräll avseende krigsmateriel.

Beslut i ärenden rörande dispens från utförselförbudel fattas av rege­ringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med ulrikesdepartemenlets politiska avdelning, försvarsdepartementet och i vissa fall med industridepartementet. Ulrikeshandelsminislern har be­myndigats atl pröva utförselärenden som inte avser utförsel i större om­fattning eller i övrigt inte är av större vikl.

Riksdagen fastställde år 1971 (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de rikllinjer som skall ligga lill gmnd för tillståndsprövningen. Riktlinjerna har sedermera bekräftats genom godkännandet av proposition med förslag till lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. år 1982 (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr. 345).

Det är inle möjligt atl utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Del är därför naturligt att prövningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i ulrikesärenden av större vikl överlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överlägg­ning med nämnden skall äga mm. Även om sådana överläggningar inte bedöms erforderliga, har det likväl ansetts önskvärt atl prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring. Riksdagen beslu­tade år 1984 på gmndval av propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport att en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85: 5, rskr. 61).

Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sin verksamhet i februari 1985. Den höll år 1990 tio sammanträden. Nämnden har till uppgift alt lämna råd i enskilda krigsma­terielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigsmalerielin-speklören som också leder sammanträdena. Del ankommer på inspektö­ren atl redovisa samrådet för del föredragande statsrådet.

Alla principielll viktiga ärenden görs till föremål för samråd inom nämnden. Dess månatliga sammaniräden ger ledamölerna en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. Nämn-

tl    Riksdagen 1990/91. 1 .saml Nr 163

den ersätter dock inte utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen     Skr. 1990/91:163 enligt regeringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om.

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden röran­de klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 etl särskilt tekniskl-vetenskapligt råd med företrädare för flera olika institutioner, som äger kunskap om teknologins tillämpning på civila resp. militära områden. Under år 1990 höll rådet sex sammanträden.

I nyss nämnda proposition (1984/85:82) uttalade regeringen sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmateriel­exporten. Härigenom skulle riksdagen förses med en samlad information om krigsmaterielexporten samtidigt som underlag skulle ges för en bredare allmän deball.

I enlighet härmed har regeringen sedan år 1985 förelagt riksdagen en årlig skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom KMI har nu utarbetats en redogörelse avseende år 1990. Redogörel­sen bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga.

Av redovisningen framgår bl. a. att utförseltillstånd för försåld krigsma­teriel under år 1990 lämnats till ett värde av 2 980 milj.kr. jämfört med 7 247 milj.kr. under år 1989. Detta innebär räknal i 1968 års priser en minskning med 60%, År 1989 skedde i motsats härtill en ökning med 6,5% och år 1988 med 14,4%, aflt räknat i 1968 års priser.

Svenska tillverkares faktiska krigsmaterielexport under år 1990 uppgick till 3327 milj.kr. mot 6006 milj.kr. under år 1989. I 1968 års priser motsvarar della en minskning med 46,5%. Värdet av krigsmaterielexpor­ten för år 1990 ligger därmed på samma nivå som under början av 1980-lalet.

En inhemsk försvarsindustri har fördelar från beredskaps- och under-hållssynpunkl och är av värde när del gäller att tillhandahålla vapensystem och avancerad militärteknologi som är väl anpassade till svenska villkor. Härom råder bred enighet. Det svenska försvaret har emellertid hittills inte ansetts vara en tillräcklig avnämare för atl upprätthålla kapaciteten hos svensk försvarsindustri. Det svenska försvarets beställningar kommer med ibland långa och oregelbundna mellanmm. En viss export har därför bedömts som nödvändig för att svensk försvarsindustri skall kunna behål­la sin utvecklingskraft och tekniska kompetens. Regeringen tillsatte i juni 1988 en parlamentarisk utredning för att närmare belysa dessa förhållan­den, ulredningen om krigsmaterielexporten (dir. 1988:41). Utredningen har haft i uppdrag atl analysera sambandet mellan den svenska försvarsin­dustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neulraliletspolitisk synvin­kel acceptabel självförsörjning av krigsmateriel och denna industris bero­ende av exportmöjligheter. Den skulle även utreda konsekvensema av och villkoren för försvarsinduslriellt samarbete med ullandel saml pröva be­hovel av ändringar i nu gällande rikllinjer för krigsmaterielexporten och i förekommande fall formulera förslag lill sådana ändringar. Utredningen avgav i febmari 1990 sill belänkande "Utlandssamverkan på krigsmate-rielområdel" (SOU 1990:102). Betänkandet har remissbehandlats.

I juni 1988 fick även en särskild utredare i uppdrag alt se över krigsma-

lerielbegreppet, utredningen om krigsmalerielbegreppet (dir.  1988:42).

4

översynen avsåg dels nuvarande krigsmaterielförteckning, dels principer-   Skr. 1990/91:163 na för klassificeringen. Utredaren avgav i oklober 1989 sill belänkande "Begreppet krigsmateriel" (SOU 1989:66). Även detta betänkande har remissbehandlats.

Jag avser att senare under innevarande år återkomma i frågan om ny lagstiftning på krigsmalerielområdel på gmndval av bl. a. dessa utredning­ar.

I slutet av maj 1990 hölls i Slockholm en konferens till vilken samtliga krigsmalerieltillverkare inbjöds. Under denna gavs en orientering till för­svarsindustrin om krigsmaterielpolitiken samt om de nyss nämnda utred­ningarna.

En särskild handbok utgavs av KMI i december 1988 lill ledning för dem inom försvarsindustrin och hos statliga myndigheter som har befattning med ärenden rörande tillverkning och utförsel av krigsmateriel. Handbo­ken redovisar nu gällande regelverk och handläggningsordning för till­slåndsärenden. En andra upplaga av handboken har nyligen utkommit.

Jag hemsläller att regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle atl la del av vad jag har anfört i del föregående,

dels lill riksdagen överlämnar redogörelsen för den svenska krigs­materielexporten år 1990.

Regeringen ansluler sig till föredragandens överväganden och beslular i enlighet med hennes hemställan.

Svensk krigsmaterielexport år 1990

Skr. 1990/91; 163

Bilaga Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingen av marknadsföring­en, försäljningen och exporten av krigsmateriel från Sverige. De företag som har lillslånd alt bedriva verksamhel på krigsmalerielområdel för närvarande omkring 150 stycken, varav ett sjuttiotal är aktiva är skyldi­ga att lämna redovisning i olika hänseenden till KMI. Della material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annat säll analyseras och bearbetas inom KMI. 1 propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikl all varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten år 1990.

Utförseltillstånd

Antalet inkomna ulförselärenden har under senare år varierat mellan 1 500 och 2 300. Den övervägande delen av dessa har gälll utförsel av ensiaka vapen och annan krigsmateriel av ringa omfattning.

Beslul om ulförsellillstånd fallas av regeringen. I ärenden som inle avser utförsel i slörre omfattning eller i övrigt inte är av större vikl får det statsråd som har till uppgift all föredra ärenden om utförsel av krigsmate­riel pröva frågor om sådant tillstånd. Som framgår av tabell I fattades år 1990 regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget utgjorde 98 % av del totala värdet av givna tillstånd för försäljning. Uppgifteraa om anlalel regeringsbeslut innefattar beslut som avser utförsel för försäljning liksom vissa andra ändamål (reparation, demonstration m.m.).

Tabell 1. Utförselbevis for försåld krigsmateriel under åren 1985 1990

År

Totalt värde

Härav reg.

% av total-

Antal

milj. kr.

beslut milj. kr

värdet

reg. beslut

1985

3120

3030

97

182

1986

4262

4151

97

226

1987

5383

5 320

99

285

1988

6405

6333

99

380

1989

7247

7100

98

312

1990

2980

2912

98

328

Av tabell 2 nedan framgår att det sammantagna värdel av beviljade utförseltillstånd beräknat i fasta priser minskal under år 1990 med 60%.

Skr. 1990/91:163 Bilaga

Tabell 2. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 19851990 priser och i 1968 års prisnivå 1' jämte den procentuella värdeförändringen

l

ö

pande

År

Värdet

i löpande

Värde

i 1968 års

Värdeförändring

priser milj.

kr.

priser i

nilj.

kr.

%

1985

3120

746

+ 30,9

1986

4262

980

+ 31,3

1987

5 383

1 194

+ 21,8

1988

6405

1366

+ 14,4

1989

7247

1455

+  6,5

1990

2980

578

-60,3

' Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts.

Faktiska leveranser

KMLs utförselstalistik gmndar sig på de uppgifter som redovisas av ex­portföretagen rörande värdet av levererad materiel. I enstaka fall har, som framgår i anslutning till tabellerna, mindre korrigeringar införts avseende tidigare års redovisningar.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport under den senasle tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala vamexport. Värdena fr.o.m år 1988 avser export från samtliga krigsmalerieltillverkare. Utförsel av jakt- och sportskyltemateriel från va­penhandlare till enskilda personer liksom lill vapenhandlare, som tidigare ingick i totalbeloppet, redovisas sedan år 1988 separat.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 19801990 i löpande priser och 1968 års pisnivä m.m.

Är

Sveriges

Krigsmaterielexport

totala varuexport

(löp. priser)

löpande

andel av

1968 ärs

värdeför-

milj. kr.

priser

totalexporten

priser

ändring

milj. kr.

%

milj. kr.

%

1980

130800

2078

1,59

775

+ 14,5

1981

144 523

1697

1,17

577

-25,5

1982

167 975

1588

0,95

481

-16,6

1983

210310

1658

0,79

444

-  7,7

1984

242 500

2 178

0,90

554

+ 24,8

1985

259985

2 137

0,82

511

-  7,8

1986

265 100

3243

1,22

746

+ 46,0

1987

281433

4427

1,57

981

+ 31,5

1988

304 782

6155

2,02

1313

+ 34,0

1989

332 580'

6005

1,81

1206

-  8,1

1990

339900*

3327

0,98

645

-46,5

' Vid prisomräkningen har SCB;s exportindex for verkstadsprodukter använts. Vär­det fr. o. m. år 1988 avser svenska tillverkares krigsmaterielexport. ' Uppgiften om Sveriges totala varuexport för 1989 har i årets sammanställning korrigerats sedan den slutgiltiga statistiken från SCB publicerats. Korrigeringen innebär ingen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav. * Preliminär uppgift

Krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport för år 1990 uppgår    Skr. 1990/91:163 till 0,98%, mot 1,81% för år 1989. GenomsniUsiff"ran för den senasle    Bilaga tioårsperioden är 1,26%.

Som alltid gäller all förändringar från ett år lill ett annal inle ger underiag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Det kan dock noteras att 34% av den samlade utförseln under år 1990 avsåg export rifl ell land, nämligen Indien (41 % år 1989). Denna export dominerades i sin lur av AB Bofors leveranser av fälthaubilssyslem. I takt med att dessa leveranser fullföljs kommer Indiens andel av tolalexporten fortsall att minska. I övrigl kan noteras ett relativt stort mått av stabilitet beträffande regional fördelning av exporten. Den avsevärda minskningen av exporten, såväl i absoluta lal som i fasla priser, innebär all värdel återgått till den nivå som förelåg under den första delen av 1980-lalel.

En jämförelse av tabellerna 1,2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet av beviljade ulförsellillstånd under elt år kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under samma år. Della beror på alt givna ulförsellillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att tillstånd i vissa fall ej utnyttjas helt.

I tabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten fördelad på de 16 olika materielkategorieraa i krigsmaterielförteckningen. Även uppgiftema för år 1989 har i årets redovisning fördelals på dessa kategorier, medan 1988 års uppgifter av praktiska skäl redovisas i de huvudkategorier som angells lidigare år.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr. under åren 1988-1990 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden

1988

1989'

1990

1. Handeldvapen m.m.

X)

1

2

2. Artilleripjäser m. m.

X)

1747

634

3. Ammunition m.m.

X)

1662

1008

4. Robotar, torpeder, minor m. m.

X)

1294

799

5. Materiel for stridsledning m. m.

xx)

399

334

6. ABC-stridsmateriel m. m.

_

_

7. Sprängämnen m. m.

90

102

149

8. Fartyg m.m.

4

-

9. Luftfartyg m. m.

456

384

188

10. Fordon

10

272

130

11. Materiel för strålning m. m.

_

-

-

12. Fotomateriel

_

-

13. Hjälmar m.m.

2

-

14. Bromateriel

_

15. Övningsmateriel

xx)

20

65

16. Maskiner, verktyg m. m.

xx)

118

18

x)(l.-4.)

5079

xx) (5., 15., I6.,övrig materiel)

520

SUMMA_____________________ 6155

6005

3327

' Avvikelser från tidigare redovisade siffror beror dels pä att materielen i tidigare redovisningar indelats pä annat sätt, dels pä att företag i efterhand, i enstaka fall, redovisat ändrade försäljningsbelopp på exporterade produkter till följd av kursför­ändringar, annulleringar, reklamationer m. m.

Geografisk fördelning

Skr. 1990/91; 163

Bilaga Den i föregående tabeller redovisade totala omfallningen av krigsmateriel­exporten och dess uppdelning på olika huvudområden komplelleras i följande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning, dels på skilda regioner under år 1990 jämfört med den senasle femårsperi­oden (tabell 5), dels på enskilda länder under åren 1988, 1989 och 1990 (tabell 6). Sammanställningen visar, att den svenska krigsmaterielexporten i genomsnitt under den redovisade perioden till ca 45% av sitt värde gåll till Europa och till knappi 40% lill Asien.

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fordelning på regioner i procent av värdet under åren 1985-1990

1985

1986

1987

1988

1989

1990

Europa

50

53

42

33

42

52

Nordamerika

8

4

14

11

10

8

Sydamerika

8

9

4

6

3

1

Asien

27

31

38

50

44

37

Afrika

5

0

2

0

0

0

Oceanien

2

3

0

0

0

2

Antal länder

40

38

40

38

36

33

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel i tusental kronor år 1990 fördelad på länder (som    Skr. 1990/91:163

jämförelse anges även exporten under åren 1988 och 1989'

Bilaea

1990

1989'

1988

Amerikas Förenta Stater

253788

562 153

631339

Argentina

-

105

39049

Australien

50693

25318

20812

Belgien

2 293

2247

2843

Brasilien

36524

38 393

87862

Canada

19003

48 221

36686

Danmark

132718

213 127

135632

Egypten

-

-

67

Finland

296711

91676

73 129

Frankrike

6023

3 570

6192

Förbundsrepubliken Tyskland

201422

168 569

327717

Gabon

14

_

260

Ghana

2790

2016

_

Grekland

129

2198

70303

Hongkong'

107

9848

188

Indien

1117150

2444 790

2 833205

Indonesien

49 791

17 756

Iriand

301

3015

3 582

Island"

36

37

1)1

Italien

14308

80 344

65 704

Japan

34485

3 275

6819

Jugoslavien

53447

601334

80227

Malaysia

3640

2 934

29234

Malta*-"

31

_

Mauritius''

67

_

Mexico

6

10673

Nederländerna

201021

180166

101370

Nigeria

-

28 370

Norge

477098

737 886

644475

Nya Zeeland

5704

3 382

8 756

Pakistan

4316

90617

75923

Peru

20

_

Portugal

4632

415

1215

Schweiz

30330

12128

113599

Singapore

66100

28 561

82628

Spanien

53508

10619

2044

Storbritannien

52969

60902

11826

Tunisien

2 483

10993

867

Tyska Demokratiska Rep."

-

-

58

Ungern"

14

Venezuela

79

152466

210839

Österrike

203183

363 847

393073

Summa

3327072

6005002'

6154448

" Endast utförsel av finkaliberammunition.

' Avvikelser från tidigare redovisade uppgifter beror på att företag i efterhand, i

enstaka fall, redovisat ändrade försäljningsbelopp på exporterade produkter till följd

av kursförändringar, annulleringar, reklamationer etc.

' Uppgiften rörande Malta har redovisats i efterhand.

Under år 1990 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leve­ranser till 33 länder. Till 7 av de 33 landeraa understeg exportvärdet I milj.kr. Avseende tre mottagare har exporten utgjorts endast av finkaliber­ammunition.

Till detta skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmateriel m.m. från Försvarets materielverk till etl sammanlagt värde av 34,4 milj.kr. Denna utförsel skedde i alll väsentligt lill Finland och Danmark.

10

Hämtöver beviljades under år 1990 tillstånd för utförsel av handeldva-     Skr. 1990/91:163 pen för jakt- och sportskytte till ett sammanlagt värde av drygt 7 milj.kr.       Bilaga

Upplåtelse av tillverkningsrättigheter m.m.

Under är 1990 har nio tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrät-tigheler utom riket. De har avsell lillverkning i Australien, Canada, Fören­ta Staterna, Japan, Singapore, Spanien, Storbritannien resp. Tyskland.

Prövningen av ärenden rörande licenser sker på samma sätt som när det gäller export av materielen som sådan. Fömtom den prövning som föregår varje tillstånd till export av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet. Därvid lasts särskild vikt vid frågor rörande licen­sens omfattning, dess utsträckning i liden, reexportklausuler m. m.

Regeringen har med slöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag som överlåtit en lillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet att årligen redovisa humvida överlåtelsen är i krafl samt, otn möjligt, humvida lillverkning skett på basis av denna överlåtelse.

Tolv företag har för år 1990 lämnat sådan redovisning avseende 84 licensöverlåtelser i 19 länder.

Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt utförsel­lagen (7 §) inte bedrivas inom landet utan regeringens tillstånd, med vissa undanlag. Under år 1990 har inget sådant lillslånd lämnats.

Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt 10 § ulförsellagen skall förelag som har tillstånd alt tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i ul­ländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsfö­ring eller försäljning av krigsmateriel.

Åtta företag har, avseende läget den 31 december 1990, redovisat ägan­de i 19 utländska rättsubjekt i 13 länder.

De exporterande företagen

Det finns för närvarande ca 60 exportörer av krigsmateriel i Sverige. Av dessa är knappt hälften mindre förelag som har tillstånd all handla med jakt- och sportskytlevapen. Trettiotre företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel exporterade sådan materiel under år 1990, varav 22 för mer än 1 milj.kr.

De främsta exportörerna under år 1990 var AB Bofors och FFV Ordnan-

ce som numera gått samman i företagel Swedish Ordnance (se vidare

nedan). Tillsammans svarade de för 74% av krigsmaterielexporten år

1990. Hämtöver exporterade två förelag för mer än 100 milj. kr., nämligen

Saab Missiles AB och Hägglunds Vehicle AB. Bofors Aerolronics AB,

Bofors Electronics AB, FFV Norma AB, Nobelkmt AB, Saab Instruments

1 ]

AB och Volvo Flygmotor AB exporterade vardera för mellan 50 och 100 Skr. 1990/91:163 milj. kr. Sex företag exporterade för mellan 10 och 50 milj. kr., nämligen Bilaga[REDACTED_EFTERNAMN] Radar Electronics AB, FFV Aerotech AB, Lindesbergs Industri AB, SA Marine AB, SATech Electronics AB och Saab Scania AB Flygdivi­sionen. Övriga företag med en export överstigande I milj.kr är ABB Plast AB, Air Target Sweden AB, Chematur AB, Norabel AB, Saab Training Systems AB och Väner Plast AB.

Tillsammans svarade dessa 22 förelag för 99,9% av den totala svenska krigsmaterielexporten under år 1990.

Under år 1990 har den stmklurering av försvarsindustrin, som redan tidigare inletts, fortsatt. Några dagar före årsskiftet meddelades all AB Bofors och FFV Ordnance bildat ett gemensamt bolag, Swedish Ordnance Bofors/FFV AB, som övertar huvuddelen av dessa företags försvarsma-lerieltillverkning. Del tidigare statliga afiarsverket FFV har från årsskiftet 1990/91 ombildals till aktiebolag, och ingår fr. o. m. denna tidpunkt i det statliga förvaltningsakliebolaget Fortia. FFV Aerotech division för motor­underhåll har likaså från årsskiftet sammanslagils med Volvo Flygmotors motsvarande verksamhet. Karlskronavarvet har under del gångna året ombildals till dolierbolag tifl Kockums AB. Etl par förelag, nämligen FFV Norma och Nobelplasl AB, har under årel övergått i utländsk ägo, sedan de köpts upp av en tysk resp. en norsk koncera.

Norstedts Tryckeri AB, Stockholm 1991

12