Kultur, medier,

trossamfund och

fritid

17

Förslag till statsbudget för 1999

Kultur, medier, trossamfund och fritid

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 9

2 Lagförslag 13

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om

TV-avgift 13

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om

granskning och kontroll av filmer och videogram 14

3 Kultur, medier, trossamfund och fritid 15

3.1 Omfattning 15

3.2 Resultatbedömning 16

3.2.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 16

3.2.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 18

3.2.3 Effekter av de statliga insatserna 23

3.2.4 Regeringens slutsatser 24

3.3 Prioriteringar 24

3.4 Regional fördelning av statens stöd till kultur 27

3.5 Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser 32

3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet 32

3.7 Skatteavvikelser 33

4 Allmän kulturverksamhet 35

4.1 Omfattning 35

4.2 Utgiftsutvecklingen 35

4.3 Resultatbedömning 35

4.4 Kultur i skolan 37

4.5 Revisionens iakttagelser 39

4.6 Anslag 39

A1 Statens kulturråd 39

A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling

samt internationellt kulturutbyte och samarbete 40

A3 Nationella uppdrag 43

A4 Försöksverksamhet med ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel 44

5 Teater, dans och musik 45

5.1 Omfattning 45

5.2 Utgiftsutvecklingen 45

5.3 Resultatbedömning 46

5.4 Revisionens iakttagelser 49

5.5 Anslag 50

B1 Bidrag till Svenska riksteatern, Operan, Dramaten,

Dansens Hus och Svenska rikskonserter 50

B2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala

och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 53

B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 55

6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 57

6.1 Omfattning 57

6.2 Utgiftsutvecklingen 57

6.3 Resultatbedömning 58

6.4 Revisionens iakttagelser 61

6.5 Anslag 61

C1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet 61

C2 Litteraturstöd 63

C3 Stöd till kulturtidskrifter 64

C4 Stöd till bokhandeln 65

C5 Talboks- och punktskriftsbiblioteket 66

C6 Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation

och litteratur 67

C7 Bidrag till Svenska språknämnden och

Sverigefinska språknämnden 68

7 Bild och form samt konsthantverk 71

7.1 Omfattning 71

7.2 Utgiftsutvecklingen 71

7.3 Resultatbedömning 72

7.4 Revisionens iakttagelser 74

7.5 Anslag 74

D1 Statens konstråd 74

D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma

miljön 75

D3 Nämnden för hemslöjdsfrågor 77

D4 Främjande av hemslöjden 78

D5 Bidrag till bild- och formområdet 78

8 Ersättningar och bidrag till konstnärer 81

8.1 Omfattning 81

8.2 Utgiftsutvecklingen 81

8.3 Resultatbedömning 81

8.4 Revisionens iakttagelser 83

8.5 Anslag 84

E1 Konstnärsnämnden 84

E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 85

9 Arkiv 89

9.1 Omfattning 89

9.2 Utgiftsutvecklingen 89

9.3 Resultatbedömning 90

9.4 Revisionens iakttagelser 91

9.5 Anslag 91

F1 Riksarkivet och landsarkiven 91

F2 Bidrag till regional arkivverksamhet 94

F3 Språk- och folkminnesinstitutet 94

F4 Svenskt biografiskt lexikon 96

F5 Arkivet för ljud och bild 96

10 Kulturmiljö 99

10.1 Omfattning 99

10.2 Utgiftsutvecklingen 99

10.3 Resultatbedömning 100

10.4 Anslag 102

G1 Riksantikvarieämbetet 102

G2 Bidrag till kulturmiljövård 104

G3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och

rikets fästningar 106

11 Museer och utställningar 109

11.1 Omfattning 109

11.2 Utgiftsutvecklingen 109

11.3 Resultatbedömning 110

11.4 Moderna museet 112

11.5 Modern form och design 113

11.6 Statens musiksamlingar 114

11.7 Revisionens iakttagelser 115

11.8 Anslag 115

H1 och H2 Centrala museer 115

H1 Centrala museer: Myndigheter 115

H2 Centrala museer: Stiftelser 115

H3 Bidrag till regionala museer 120

H4 Bidrag till vissa museer 121

H5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 123

H6 Riksutställningar 124

H7 Statliga utställningsgarantier och inköp av

vissa kulturföremål 125

12 Film och medier 127

12.1 Omfattning 127

12.2 Utgiftsutvecklingen 127

12.3 Resultatbedömning 128

12.4 Revisionens iakttagelser 130

12.5 Anslag 130

I1 Filmstöd 130

I2 Statens biografbyrå 132

I3 Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och

Finland 134

I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska

utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 134

I5 Bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för

produktion av videogram på teckenspråk

(Dövas TV) 135

12.6 En radio och TV i allmänhetens tjänst år 1998 136

12.7 Vissa frågor avseende Teracom AB 139

13 Forskning 141

13.1 Omfattning 141

13.2 Utgiftsutvecklingen 141

13.3 Resultatbedömning 141

13.4 Anslag 143

J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet 143

J2 Forskning och dokumentation om

medieutvecklingen 144

14 Trossamfund 147

14.1 Omfattning 147

14.2 Utgiftsutvecklingen 147

14.3 Resultatbedömning 147

14.4 Revisionens iakttagelser 148

14.5 Anslag 149

K1 Stöd till trossamfund 149

15 Folkbildning 151

15.1 Omfattning 151

15.2 Utgiftsutvecklingen 151

15.3 Resultatbedömning 151

15.4 Anslag 154

L1 Bidrag till folkbildningen 154

L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom

folkbildningen 156

L3 Bidrag till kontakttolkutbildning 157

16 Ungdomsfrågor 159

16.1 Omfattning 159

16.2 Utgiftsutvecklingen 159

16.3 Resultatbedömning 160

16.4 Revisionens iakttagelser 160

16.5 Anslag 160

M1 Ungdomsstyrelsen 160

M2 Bidrag till nationell och internationell

ungdomsverksamhet m.m. 162

17 Folkrörelse- och idrottsfrågor 165

17.1 Omfattning 165

17.2 Utgiftsutvecklingen 165

17.3 Resultatbedömning 166

17.4 Anslag 166

N1 Stöd till idrotten 166

N2 Lotteriinspektionen 167

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1989:41) om TV-avgift,

2. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1990:886) om granskning och

kontroll av filmer och videogram,

3. bemyndigar regeringen att under år 1999 i

fråga om ramanslaget C5 Talboks- och

punktskriftsbiblioteket beställa talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmate-

rial som medför utgifter på högst 3 000 000

kronor under år 2000 (avsnitt 6 Bibliotek,

litteratur och kulturtidskrifter),

4. bemyndigar regeringen att under år 1999 i

fråga om ramanslaget D2 Konstnärlig ge-

staltning av den gemensamma miljön, be-

ställa konstverk som medför utgifter på

högst 15 000 000 kronor efter år 1999

(avsnitt 7 Bild och form samt konsthant-

verk),

5. bemyndigar regeringen att under år 1999 i

fråga om ramanslaget G2 Bidrag till kultur-

miljövård, besluta om bidrag som medför

utgifter på högst 40 000 000 kronor efter år

1999, dock längst t.o.m. år 2002 varav högst

34 000 000 kronor under år 2000 och högst

6 000 000 kronor under år 2001 (avsnitt 10

Kulturmiljövård),

6. bemyndigar regeringen att under år 1999 i

fråga om ramanslaget H5 Stöd till icke-stat-

liga kulturlokaler besluta om bidrag som

medför utgifter på högst 2 000 000 kronor

efter år 1999, dock längst t.o.m. år 2002,

varav högst 1 000 000 kronor under år 2000

och högst 1 000 000 kronor under år 2001

(avsnitt 11 Museer och utställningar),

7. godkänner det som regeringen förordar om

att skilja Moderna museet från Statens

konstmuseer och att bilda en ny myndighet

(avsnitt 11 Museer och utställningar),

8. godkänner det som regeringen förordar om

överförandet av Svenskt visarkiv från Språk-

och folkminnesinstitutet till Statens musik-

samlingar (avsnitt 11 Museer och utställ-

ningar),

9. godkänner regeringens förslag till medels-

beräkning för år 1999 för den avgiftsfi-

nansierade verksamhet som bedrivs av Sve-

riges Television AB, Sveriges Radio AB,

Radio Sweden och Sveriges Utbildningsra-

dio AB (avsnitt 12 Film och medier),

10. godkänner regeringens förslag om särskilda

medel för en satsning på radio och TV i

allmänhetens tjänst i enlighet med de rikt-

linjer som redovisas samt att Sveriges

Television AB och Sveriges Radio AB sam-

manlagt tilldelas 100 000 000 kronor ur

rundradiokontot för år 1999 (avsnitt 12

Film och medier),

11. godkänner regeringens förslag om att Sveri-

ges Television AB skall tilldelas särskilda

medel på 75 000 000 kronor ur rund-

radiokontot för år 1999 för särskilt kvali-

ficerad programproduktion (avsnitt 12 Film

och medier),

12. godkänner regeringens förslag till avgräns-

ning av den del av Teracom AB:s

verksamhet som skall bedrivas med skälig

lönsamhet (avsnitt 12 Film och medier),

13. godkänner att regeringen på AB Svenska

Spels bolagsstämma år 1999 verkar för att

bolagsstämman beslutar om ett stöd till

idrotten i form av ett bidrag på 105 000 000

kronor (avsnitt 17 Folkrörelse- och idrotts-

frågor),

14. för år 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros-

samfund och fritid enligt följande upp-

ställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Statens kulturråd

ramanslag

31 351

A2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete

ramanslag

122 895

A3

Nationella uppdrag

ramanslag

7 000

A4

Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av

kulturpolitiska medel

obetecknat anslag

136 703

B1

Bidrag till Svenska riksteatern, Operan, Dramaten, Dansens Hus

och Svenska rikskonserter

obetecknat anslag

750 501

B2

Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala

teater-, dans- och musikinstitutioner

obetecknat anslag

534 146

B3

Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål

ramanslag

115 240

C1

Bidrag till regional biblioteksverksamhet

obetecknat anslag

35 740

C2

Litteraturstöd

ramanslag

89 167

C3

Stöd till kulturtidskrifter

ramanslag

20 400

C4

Stöd till bokhandel

ramanslag

9 801

C5

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

ramanslag

54 873

C6

Bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur

obetecknat anslag

13 305

C7

Bidrag till Svenska språknämnden och Sverigefinska

språknämnden

obetecknat anslag

4 070

D1

Statens konstråd

ramanslag

5 122

D2

Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön

ramanslag

35 438

D3

Nämnden för hemslöjdsfrågor

ramanslag

1 078

D4

Främjande av hemslöjden

ramanslag

17 269

D5

Bidrag till bild- och formområdet

ramanslag

27 296

E1

Konstnärsnämnden

ramanslag

9 788

E2

Ersättningar och bidrag till konstnärer

ramanslag

252 350

F1

Riksarkivet och landsarkiven

ramanslag

232 440

F2

Bidrag till regional arkivverksamhet

obetecknat anslag

2 982

F3

Språk- och folkminnesinstitutet

ramanslag

28 346

F4

Svenskt biografiskt lexikon

ramanslag

3 497

F5

Arkivet för ljud och bild

ramanslag

26 933

G1

Riksantikvarieämbetet

ramanslag

150 141

G2

Bidrag till kulturmiljövård

ramanslag

241 118

G3

Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets

fästningar

reservationsanslag

50 000

H1

Centrala museer: Myndigheter

ramanslag

601 087

H2

Centrala museer: Stiftelser

obetecknat anslag

172 897

H3

Bidrag till regionala museer

obetecknat anslag

102 271

H4

Bidrag till vissa museer

obetecknat anslag

39 298

H5

Stöd till icke-statliga kulturlokaler

ramanslag

10 000

H6

Riksutställningar

ramanslag

36 316

H7

Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål

ramanslag

80

I1

Filmstöd

ramanslag

142 403

I2

Statens biografbyrå

ramanslag

7 390

I3

Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland

obetecknat anslag

25 533

I4

Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen

och till europeiskt mediesamarbete

ramanslag

821

I5

Bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för produktion av

videogram på teckenspråk

obetecknat anslag

17 518

J1

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet

ramanslag

35 871

J2

Forskning och dokumentation om medieutvecklingen

obetecknat anslag

1 252

K1

Stöd till trossamfund

ramanslag

55 700

L1

Bidrag till folkbildningen

obetecknat anslag

2 508 405

L2

Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen

obetecknat anslag

71 791

L3

Bidrag till kontakttolkutbildning

obetecknat anslag

9 032

M1

Ungdomsstyrelsen

ramanslag

12 367

M2

Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet

m.m.

ramanslag

96 389

N1

Stöd till idrotten

ramanslag

475 240

N2

Lotteriinspektionen

ramanslag

21 496

Summa

7 452 147

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-

avgift

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §1

TV-avgiften är 1 572 kronor för

ett år. Den skall betalas i fyra poster

om 393 kronor.

TV-avgiften är 1 608 kronor för ett

år. Den skall betalas i fyra poster om

402 kronor.

Varje post avser en avgiftsperiod om tre månader och skall betalas senast

sista vardagen före avgiftsperiodens början.

För innehav av TV-mottagare under tiden före den första avgiftsperioden

skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som

motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om

granskning och kontroll av filmer och videogram

Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll

av filmer och videogram skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 §

Avgift för granskning enligt denna lag tas ut med

1. grundavgift 200 kronor,

2. tidsavgift 20 kronor per spelmi-

nut vid normal visningshastighet,

dock minst 200 kronor,

3. avgift för varje tillståndskort ut-

över det första med 1 300 kronor.

1. grundavgift 200 kronor,

2. tidsavgift 15 kronor per spelmi-

nut vid normal visningshastighet,

dock minst 200 kronor,

3. avgift för varje tillståndskort ut-

över det första med 1 000 kronor.

Tidsavgift tas inte ut om en film eller ett videogram till väsentlig del är en

dokumentär framställning.

Om en film eller ett videogram

har en speltid under trettio minuter

vid normal visningshastighet utgår

avgiften för varje tillståndskort ut-

över det första med 500 kronor, eller,

om speltiden understiger fem minu-

ter, med 100 kronor.

Om en film eller ett videogram

har en speltid under trettio minuter

vid normal visningshastighet utgår

avgiften för varje tillståndskort ut-

över det första med 500 kronor, eller,

om speltiden understiger fem minu-

ter, med 75 kronor.

Om en film eller ett videogram endast skall visas vid en filmfestival eller ett

annat konstnärligt eller ideellt evenemang där sådana framställningar före-

kommer som godkänts för personer under femton år, får Biografbyrån medge

befrielse från avgift för granskningen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

3 Kultur, medier, trossamfund och fritid

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och

fritid omfattar följande verksamhetsområden:

Allmän kulturverksamhet, Teater, dans och mu-

sik, Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter,

Bild och form samt konsthantverk, Ersättningar

och bidrag till konstnärer, Arkiv, Kulturmiljö,

Museer och utställningar, Film och medier,

Forskning, Trossamfund, Folkbildning, Ung-

domsfrågor samt Folkrörelse- och idrottsfrågor.

De myndigheter som ingår i utgiftsområdet

redovisas under varje verksamhetsområde.

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

7 176

7 335

7451

7 452

7 597

7 722

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Genom 1996 års kulturpolitiska beslut lades in-

riktningen på den långsiktiga kulturpolitiken

fast. En rad insatser genomförs för närvarande.

Även om utfallet av enskilda insatser ännu inte

kan avläsas är regeringens samlade bedömning

att pågående statliga insatser är av avgörande

betydelse för att nå flertalet av målen för

utgiftsområdet.

Förändringar

Staten har under de senaste åren ökat anslagen

till kulturen.

Satsningen på litteraturen och läsandet har

fortsatt. Ett nytt inköpsstöd och ett nytt distri-

butionsstöd till bibliotek och bokhandel, samt

ett permanent stöd till läsfrämjande åtgärder för

barn och unga, fördubblar statens stöd till litte-

ratur och läsande.

Inom ramen för den fortsatta satsningen på

konstnärernas villkor har beslut fattats om dels

vissa nya stödformer, dels förstärkningar av

befintliga kulturstöd. Avsikten är att skapa

sådana villkor för de professionella konstnärerna

att de kan basera sin försörjning på ersättning för

utfört konstnärligt arbete.

Ett statligt handlingsprogram för arkitektur,

formgivning och design har tagits fram, vilket

bl.a. innebär att mål för detta helt nya politikom-

råde har införts och att skönhetsvärden har getts

ökad tyngd i lagstiftningen.

Statsbidragen till länsmusiken har fr.o.m. den

1 januari 1998 inordnats i det regionala stöd-

systemet. Försöksverksamheten med ändrad re-

gional fördelning av kulturpolitiska medel på-

börjades den 1 juli 1998.

Den 1 januari 1998 blev Statens historiska mu-

seer en egen myndighet. Samtidigt blev även

Riksutställningar en myndighet. Följande nya

museilokaler har öppnats: Moderna museet,

Arkitekturmuseet och Kungl. Myntkabinettet

Sveriges ekonomiska museum i Stockholm samt

Marinmuseum i Karlskrona. De statliga utställ-

ningsgarantierna har utvidgats.

I februari 1998 träffades ett avtal som innebär

att 1993 års filmavtal med vissa förändringar

videobranschen har valt att ställa sig utanför

förlängs i första hand t.o.m. den 31 december

1999.

I samband med genomförandet av EG:s TV-

direktiv och introduktionen av digitala TV-sänd-

ningar via marknätet har regeringen lämnat för-

slag till ändringar i radio- och TV-lagen. För att

stärka mångfalden görs en omfattande satsning

på Sveriges Radio AB (SR) och Sveriges Tele-

vision AB (SVT). Bland annat får SVT fr.o.m.

den 1 juli 1998 särskilda medel från rundradio-

kontot för särskilt kvalificerad programproduk-

tion samt möjlighet att starta nya programkana-

ler.

Regeringen har i årets vårproposition föresla-

git en ökad utdelning från AB Svenska Spel till

idrottsrörelsen.

Mål

Riksdagen har beslutat om målen för en nationell

kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen skall

vara att

- värna yttrandefriheten och skapa reella förut-

sättningar för alla att använda den,

- verka för att alla får möjlighet till delaktighet i

kulturlivet och till kulturupplevelser samt till

eget skapande,

- främja kulturell mångfald, konstnärlig förny-

else och kvalitet och därigenom motverka

kommersialismens negativa verkningar,

- ge kulturen förutsättningar att vara en dyna-

misk, utmanande och obunden kraft i sam-

hället,

- bevara och bruka kulturarvet,

- främja bildningssträvanden samt

- främja internationellt kulturutbyte och möten

mellan olika kulturer inom landet.

Målet för ungdomsfrågorna är att främja goda

levnadsvillkor för ungdomar samt att stärka ung-

domars delaktighet i samhällsutvecklingen (prop.

1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr.

1993/94:354).

Målet för idrottsfrågorna är att stödja och ut-

veckla den nationellt organiserade idrottsverk-

samheten i Sverige (prop. 1970:79, bet.

1970:SU122, rskr. 1970:291, prop 1992/93:100

bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254).

Regeringen avser att utifrån Idrottsutredningens

slutbetänkande Idrott och Motion för livet

(SOU 1998:76) återkomma till riksdagen under

våren 1999 med en proposition om idrottspoliti-

kens framtida inriktning.

Prioriteringar

Inriktningen i 1996 års kulturpolitiska beslut

fullföljs. Detta innebär att statens insatser för

litteraturen och läsandet skall stärkas och svenska

språkets ställning lyftas fram, att konstnärernas

villkor skall förbättras, att filmen och mediefrå-

gorna lyfts fram liksom arkitektur, formgivning

och design samt kulturarvets demokratiska funk-

tion (se vidare 3.3 Prioriteringar).

Vad gäller folkbildningen har riksdagen i sam-

band med folkbildningspropositionen lagt fast

de principer som bör vara vägledande för statens

bidragsgivning till folkbildningen de kommande

åren.

Vad gäller ungdomsfrågor bereds för närva-

rande inom Regeringskansliet förslag om den

framtida ungdomspolitikens inriktning.

Idrottsrörelsens egen utveckling som folkrö-

relse skall främjas.

3.2 Resultatbedömning

3.2.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Tillståndet och utvecklingen vad gäller yttrande-

frihetsmålet beskrivs i första hand under områ-

dena Litteraturen och läsandet, Konstnärernas

villkor, Kulturarvet samt Film och medier. Del-

aktighetsmålet beskrivs i första hand under Litte-

raturen och läsandet, Bild och form, Teater, dans

och musik, Kulturarvet samt Film och medier.

Mångfaldsmålet beskrivs i första hand under

Litteraturen och läsandet, Konstnärernas villkor,

Arkitektur, formgivning och design, Bild och

form, Teater, dans och musik, Kulturarvet samt

Film och medier. Kulturarvsmålet beskrivs i

första hand under Kulturarvet och Arkitektur,

formgivning och design samt bildningsmålet

under Litteraturen och läsandet, Kulturarvet,

Film och medier och Folkbildning.

Litteraturen och läsandet

En reell yttrandefrihet kräver att alla har tillgång

till ett språk, till kunskaper och information.

Statistiken visar att vi läser och köper mycket

böcker i Sverige. I början av 1990-talet minskade

dock läsandet bland de yngsta barnen och då sär-

skilt bland barn till lågutbildade föräldrar. Att

köpa böcker är lika vanligt som att låna dem. Av

alla barn har 90 % besökt ett bibliotek någon

gång under ett år. Nyförvärven av böcker vid

folkbiblioteken har under 1990-talet sjunkit från

2,2 miljoner år 1990 till 1,9 miljoner år 1996.

Samtidigt har bokutgivningen fortsatt att öka.

En utvecklingstendens är att utgivningen av

skönlitteraturen minskar medan facklitteraturen

ökar.

Biblioteken har en aktiv uppsökande verk-

samhet inom vård och omsorg. De har också

anpassade medier som talböcker, videoböcker

och lättlästa böcker. Talboksutlåningen i landet

har ökat under år 1996 och det finns indikationer

på att utlåningen har fortsatt att öka under år

1997. Under senare år har framför allt bokhand-

larnas inköp av lättlästa böcker ökat markant.

Konstnärernas villkor

Kulturell mångfald är en förutsättning för både

en levande demokrati och ett rikt kulturliv. Bästa

möjliga förutsättningar för det konstnärliga

arbetet skall skapas och den konstnärliga friheten

skall garanteras. Antalet yrkesverksamma konst-

närer har ökat under de senaste 20 åren i dag

finns ca 25 000 konstnärer i Sverige. Samtidigt

har många yrkesverksamma konstnärer åter-

kommande perioder av arbetslöshet. Generellt

sett har konstnärer låga inkomster från sitt

konstnärliga arbete. Genomsnittsinkomsten är

lägst bland bildkonstnärerna.

Arkitektur, formgivning och design

Arkitektur, formgivning och design är en viktig

del av vår välfärd. Hur städer, byggnader och

föremål gestaltas påverkar våra liv och vårt sätt

att leva. Regeringens samlade behandling av detta

nya kulturpolitiska område ger arkitektur, form

och design en legal bas och ökade resurser och

därmed en central ställning i kulturpolitiken och

samhällsbyggandet.

Bild och form

Den samtida bildkonsten präglas av mångfald.

Nyetableringen av bild- och forminstitutioner

har varit stor under den senaste perioden. Där-

emot är den regionala etableringen svag inom

bild- och formområdet. Under 1990-talet har

konstnärlig medverkan kring exempelvis bro-

byggen, vägmiljöer och järnvägar blivit en natur-

lig del i processen.

Bildkonstnärernas och formgivarnas egna ini-

tiativ att driva gallerier och kooperativ är viktiga

komplement till det övriga utställningsutbudet.

Organisationer, konsthantverkskooperativ och

andra grupper inom bild- och formkonstområdet

spelar en viktig roll som konstbildare, förmedlare

och arrangörer av utställningar. De når en

mycket bred och även ny konstpublik.

Teater, dans och musik

Ett rikt kulturutbud i hela landet skall främjas.

Detta förutsätter bl.a. en bred turnéverksamhet.

Turnéföreställningar utgör mer än hälften av det

totala statsunderstödda utbudet av teater, dans

och musik.

Riksteaterns föreställningar och publik tende-

rar att åter öka efter en nedgångsperiod. Även

vissa regionala teatrar och de fria teatergrupperna

redovisar ökade föreställnings- och besökstal.

En förutsättning för den kulturella mångfal-

den är den institutionella infrastrukturen. Natio-

nalscenerna skall stimulera teaterlivet i stort.

Stads- eller länsteater finns i alla län utom två. På

dansområdet är den regionala etableringen svag.

Barn och unga är landets flitigaste kulturkon-

sumenter och kulturutövare. År 1997 fanns 294

kommunala musik- och kulturskolor som nådde

340 000 barn. Av alla barn har 60 % besökt ett

musikevenemang någon gång under ett år.

Kulturarvet

Inom kulturarvsområdet finns ett väl utbyggt

institutionsnät av främst museer och arkiv.

Regionala museer finns i varje län. Det totala

antalet besökare på de 220 museer och konst-

hallar som ingår i museistatistiken var år 1996

över 17 miljoner. Museibesöken från förskolor

och skolor ökade under perioden 1990 1996 från

800 000 till nära 1,25 miljoner besök om året.

Den statligt finansierade musei- och utställ-

ningsverksamheten har fått en spridning i hela

landet genom vandringsutställningar, där Riksut-

ställningar har en central roll, och annan musei-

verksamhet.

Tillgängligheten till samlingar och arkivbe-

stånd har ökat och samlingarnas tillstånd har

förbättrats. Digitaliseringen av samlingar inom

kulturinstitutionerna har ökat markant, bl.a. som

en följd av sysselsättningsinsatser på kulturom-

rådet, det s.k. Sesam-projektet. I ett internatio-

nellt perspektiv ligger svenska museer långt

framme vad gäller kunskapsspridning via Inter-

net. Den digitala teknikutvecklingen och den

ökade spridningen av informationsteknik ger

även arkiven förutsättningar för bättre tillgäng-

lighet och ökade möjligheter att nå fler och nya

användare.

I Sverige finns hundratusentals värdefulla

kulturminnen och kulturmiljöer i form av bl.a.

byggnader, fornminnen och kulturlandskap. För

att säkerställa och utveckla dessa värden är det

naturligt att arbetet för kulturmiljön beaktas

inom alla samhällssektorer. Genom samarbete

och samverkan på både central och regional nivå

har synen på kulturmiljövärdena som en viktig

del av miljön förstärkts.

Film och medier

Den totala medieanvändningen har under hela

1990-talet varit relativt konstant. Radio och TV

dominerar medieanvändningen. Den avgifts-

finansierade radions och televisionens kanaler

har en stor del av befolkningens lyssnar- och

tittartid. Morgonpressens räckvidd har legat på

en relativt hög och jämn nivå under de senaste

åren. Situationen i övrigt på dagspressens område

redovisas under utgiftsområde 1.

En genomsnittlig dag går en procent av be-

folkningen på bio. Ungdomar mellan 15 och 24

år är biobesökare i större utsträckning än andra.

Under år 1997 har 30 svenska filmer haft pre-

miär.

Medieområdet har på senare år utvecklats i

snabb takt. Teknik- och medieutvecklingens

möjligheter att bidra i bildningssträvandena, idé-

utbyte och konstnärlig utveckling skall tas till

vara. Genom Kulturnät Sverige ökar tillgänglig-

heten till svensk kultur och mötesplatser för kul-

turlivet, kulturinstitutioner och allmänhet ska-

pas.

Folkbildning

Regeringen har haft ambitionen att värna folk-

bildningen. Trots de senaste årens sanering av

statsfinanserna har det varit möjligt att hålla

folkbildningen i stort sett utanför besparingar

och nedskärningar av statens bidrag.

Den statliga utvärderingen av folkbildningen

(SUFO) visar att närmare 20 % av landets be-

folkning årligen deltar i studiecirklar och ett par

procent i folkhögskolekurser. Nästan 75 % av

den vuxna befolkningen har någon gång deltagit i

minst en studiecirkel och mer än 10 % i en folk-

högskolekurs. Under hela 1900-talet har folk-

bildningens verksamhet ökat i omfattning.

Studieförbunden har mellan åren 1990 och

1997 ökat antalet arrangemang med 13 % till

537 600. Antalet deltagare ökade med 27 % till

17,8 miljoner. Ökningen ligger främst på kultur-

programmen.

Antalet folkhögskolor har under samma

period ökat från 128 till 146. I de allmänna kur-

serna på folkhögskolornas kurser på grundskole-

och gymnasieskolenivå har antalet deltagare

minskat medan de särskilt profilerade kurserna

på eftergymnasial nivå har ökat.

Ungdomsfrågor

I Sverige finns ca 1 miljon ungdomar i åldrarna

15 25 år. De är en socialt och kulturellt hetero-

gen grupp, med sinsemellan olika förutsättningar

och villkor. Ungdomars engagemang tar sig i dag

delvis nya uttryck, t.ex. genom deltagande i olika

former av aktiviteter, kampanjer, namninsam-

lingar eller i de olika sammanhang som möjlig-

görs av informationstekniken.

Folkrörelse- och idrottsfrågor

Ett aktivt föreningsliv har stor betydelse för att

stärka medborgarnas engagemang samt infly-

tande och delaktighet. Folkrörelserna spelar en

väsentlig roll i uppbyggnaden av den demokra-

tiska samhällsstrukturen. Idrottsrörelsen är, med

sitt breda engagemang och sina ideella ledar-

krafter, en stor tillgång för vårt samhälle.

3.2.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

Statens insatser är inriktade på att stimulera kul-

turverksamheten i hela landet. Huvuddelen av

insatserna utgörs av ekonomiska bidrag. Flera

viktiga åtgärder har genomförts under mandat-

perioden.

Litteraturen och läsandet

Inom litteraturområdet har under år 1997 en

bibliotekslag införts samt ett inköpsstöd för

barn- och ungdomslitteratur. Genom en fortsatt

satsning på litteraturen och läsandet (prop.

1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr.

1997/98:240) införs ett nytt distributionsstöd till

bibliotek och bokhandel samt ett permanent

stöd till läsfrämjande åtgärder för barn och unga.

Detta innebär att statens stöd till litteratur och

läsande har fördubblats sedan hösten 1994.

Konstnärernas villkor

De direkta bidragen och ersättningarna till

konstnärerna har förstärkts. En förstärkning av

befintliga stödformer till konstnärerna med

ytterligare 30 miljoner kronor beslutades med

anledning av den kulturpolitiska propositionen

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129). Dessutom har beslut fattats om en

satsning på bred front för att förbättra konst-

närernas villkor (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303). Avsikten är

att de professionella konstnärerna i högre grad

skall kunna basera sin försörjning på ersättning

för utfört konstnärligt arbete.

Våren 1998 beslutade regeringen vidare om en

proposition (prop. 1997/98:156) med förslag till

en upphovsrättslig ersättning vid spridning av

tomband för att i viss mån kompensera upp-

hovsmän för tillåten kopiering av deras verk, s.k.

kassettersättning.

Författarnas ersättning för utlåningen av deras

verk genom biblioteken har genom de årliga för-

handlingarna under mandatperioden ökat med ca

10 %, från 89 öre budgetåret 1994/95 till 98 öre

budgetåret 1998. För år 1999 höjs ersättningen

till 101 öre och för år 2000 till 104 öre.

Regional verksamhet

Under mandatperioden har en tyngdpunktsför-

skjutning i statens insatser gjorts till regionernas

fördel.

Ett reformerat och utvidgat bidragssystem till

regionala och lokala kulturinstitutioner har

införts. Från och med år 1998 ingår även de 20

länsmusikorganisationerna och 20 regionala

arkivinstitutioner i det regionala stödsystemet.

Vidare pågår en försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av kulturpolitiska medel

under perioden den 1 juli 1998 - 31 december

2002.

Nationella uppdrag har introducerats och till-

delats ett antalt regionalt verksamma kultur-

institutioner och grupper.

Under åren 1997 och 1998 har ett betydande

stöd lämnats till utbyggnad av det regionala

institutionsnätet. En musikteaterinstitution, två

dansensembler och tre orkestrar har införlivats i

det regionala stödsystemet. Vissa befintliga

institutioner har fått ett förstärkt stöd. Riktade,

tidsbegränsade bidrag har möjliggjort ett 100-tal

utvecklingsprojekt i syfte att bredda och till-

gängliggöra institutionernas verksamhet.

Ett nytt stöd till länskonstnärer, främst inom

områdena dans och bildkonst, är under upp-

byggnad. Länskonstnärerna skall stimulera in-

tresset för respektive konstform genom att arbe-

ta som pedagoger och inspiratörer.

Ett treårigt samarbete har inletts mellan Sta-

tens kulturråd, Svenska riksteatern och Dansens

Hus kring dansfrämjande insatser i hela landet.

Regeringen har vidare tillsatt en arbetsgrupp -

Kultur i hela landet - med uppgift att hävda kul-

turen och ge ekonomiskt stöd till lokala projekt

för att under Kulturåret 1998 visa fram kulturens

mångfald och styrka.

Ett statligt stöd till regionala resurscentrum

för film har införts. Extraordinära insatser har

gjorts under år 1998 för vissa regionala institu-

tioner. Flera krisdrabbade teatrar har fått stöd

för fortsatt verksamhet och utveckling.

Kulturens roll för regional tillväxt har lyfts

fram av regeringen i olika sammanhang under

mandatperioden, bl.a. i den regionalpolitiska

propositionen (prop. 1997/98:62). Inom kul-

turmiljöområdet har bl.a. roll- och ansvarsför-

delningen på regional nivå förtydligats.

Kulturåret 1998

Förberedelser inför Kulturåret 1998 har genom-

förts under år 1997, bl.a. genom fördelning av

medel till Stockholm Europas Kulturhuvudstad

1998 AB samt ett stort antal Kultur i hela landet-

projekt.

Unesco-konferensen The Power of Culture

har genomförts med den svenska regeringen som

värd.

Kultur i skolan

Sedan hösten 1995 har en arbetsgrupp inom

Regeringskansliet haft i uppdrag att utarbeta en

ny strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen

har i rapporten En strategi för kultur i skolan

(Ds 1998:58) redogjort för sitt arbete och lämnat

förslag till hur det fortsatta arbetet med kultur i

skolan skall bedrivas.

Bildkonsten och konsthantverket

Statens konstråds vidgade uppdrag att förvärva

och placera konst i hela den offentliga miljön

innebär att den aktuella bildkonsten och konst-

hantverket görs mer tillgänglig och levande samt

att det svenska konstlivet stimuleras. Den

offentliga konsten har i Konstrådet en betydel-

sefull beställare.

Det statliga bidraget till utställningsersättning

innebär att lokal utställningsverksamhet stöds

och att de utställande konstnärerna ges bättre

ersättning för sitt arbete.

Arkitektur, formgivning och design

För första gången har ett statligt handlingspro-

gram för arkitektur, formgivning och design

tagits fram. Bland annat har mål för detta helt

nya politikområde införts och skönhetsvärden

getts ökad tyngd i lagstiftningen (prop.

1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14 och

1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:225 och

1997/98:279). Det nya arkitekturmuseet invigdes

i Stockholm under våren 1998. Röhsska museet i

Göteborg har fått särskilda resurser för att ytter-

ligare utveckla nätverket för konsthantverk,

formgivning och design. Föreningen Svensk

Form får ett nationellt uppdrag att under tre år

sprida kunskap om betydelsen av formgivning

och design.

Kulturarvet

De centrala kulturarvsinstitutionerna har arbetat

med att ta fram en strategi för att arbeta vidare

med och utveckla kulturarvets demokratiska

funktioner. Insatser för samlingarna har fortsatt,

liksom åtgärder för att tillgängliggöra kulturarvet

digitalt.

Ett flertal museer och arkiv har under år 1997

erhållit medel för det fortsatta arbetet med

sysselsättningsprojektet Sesam. Många av de

statliga museerna har genomfört riktade pro-

graminsatser för att nå fler och nya besökare.

Samtliga museer bedriver särskild barnverksam-

het. Regeringen har tagit initiativ till att se över

förutsättningarna för att bevara resp. göra s.k.

icke-fiktiva filmer tillgängliga i framtiden (Ku

1998:03).

Sverige har varit drivande när det gäller att

utveckla det internationella arbetet inom kultur-

arvsområdet. Insatser har gjorts för bl.a. kultur-

miljön i Östersjöområdet inom ramen för den

s.k. Östersjömiljarden. Som exempel kan nämnas

att regeringen har avsatt 25 miljoner kronor för

utvecklingsprojektet Hallandsmodellen i Polen.

Detta projekt syftar till att skapa regional strate-

gisk utveckling och tillväxt genom att i bred

samverkan utveckla arbetsmarknadspolitiska åt-

gärder med restaurering och bevarande av kul-

turhistoriskt värdefulla byggnader. Denna sats-

ning har hittills gett goda erfarenheter och bidrar

till att förstärka utgångsläget för det fördjupade

samarbete mellan Sverige och Polen som skall

komma till stånd inom bl.a. kulturområdet. Sve-

rige är också ansvarigt, efter kulturministrarnas

beslut i Lübeck år 1997, för att tillsammans med

övriga Östersjöländer utarbeta en strategisk plan

för Östersjöområdets kulturmiljövärden. Arbe-

tet skall redovisas år 1999. Inom EU bidrar Sve-

rige till utvecklingen av EU:s kulturarvsstöd.

En god livsmiljö, rik på historiskt innehåll är

en viktig utgångspunkt för regeringens arbete för

kulturarvet. Genom samarbete och samverkan

med myndigheter och andra har kulturmiljö-

sektorn förstärkt synen på kulturmiljövärdena

som en viktig del av miljön. Framgångsrika ut-

bildningssatsningar på odlingslandskapets natur-

och kulturvärden har genomförts. En översyn av

landets områden av riksintresse för kultur-

miljövården har genomförts, vilket har inneburit

att områdenas representativitet ökat.

Film och medier

I november 1997 aviserade regeringen en sats-

ning på radio och TV i allmänhetens tjänst för att

öka Sveriges Radios och Sveriges Televisions

konkurrenskraft. Satsningen rymmer medel för

digital teknik och, för Sveriges Televisions del,

särskilda permanenta medel för kvalificerad pro-

gramproduktion. Beslut har fattats om att inleda

digitala sändningar i de markbundna näten för

radio och TV, vilket innebär att frekvensutrym-

met på sikt kan användas effektivare och att fler

därmed ges möjlighet att sända. Den 25 juni 1998

fattade regeringen beslut om sändningstillstånd

för digital marksänd TV för elva programföretag.

Tillstånden gäller t.o.m. den 31 december 2002.

Vidare har en kommitté tillsatts för att lämna

förslag till lagstiftning för att slå vakt om mång-

falden i svenska medier och motverka sådan

ägar- och maktkoncentration som kan skada ett

fritt och brett meningsutbyte och en fri och

allsidig upplysning (Ku 1997:07). En

reformering av närradion i syfte att öka

lyssnandet och ge möjlighet för fler att sända

genomförs fr.o.m. den 1 juli 1998. Insatser vad

gäller dagspressen beskrivs under utgiftsområde

1.

I februari 1998 förlängdes filmavtalet, vilket

redovisats för riksdagen i regeringens skrivelse

Filmavtalet (skr. 1997/98:171). En särskild ut-

redare har tillkallats med uppdrag att lämna för-

slag till hur ett framtida stöd till svensk filmpro-

duktion skall utformas (Ku 1998:02). Det

förlängda filmavtalet löper ut den 31 december

1999.

Genom Kulturnät Sverige har informations-

spridning ställts till kulturinstitutionernas och

allmänhetens förfogande genom Internet. Det

blir enklare att få information om bl.a. evene-

mang, kulturföremål och arkivhandlingar.

Kultur som utvecklingsfaktor

Kulturens roll som utvecklingsfaktor har

behandlats bl.a. i regeringens proposition Regio-

nal tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62). Där betonas kulturen som en bety-

delsefull faktor för regional utveckling. Likaså

betonas de nya möjligheter till ökad tillgänglig-

het som informationstekniken erbjuder. För att

främst för de regionalpolitiska stödområdena ut-

veckla ny teknik för att öka tillgängligheten till

kulturutbudet och det gemensamma kulturarvet

har regeringen uppdragit åt Statens kulturråd att

under en försöksperiod på tre år stödja lokala

och regionala utvecklingsprojekt inom kul-

turområdet.

Det mångkulturella samhället

Det är en kulturpolitisk uppgift att bidra till att

människor med olika etnisk och kulturell bak-

grund möts och deltar på lika villkor i kulturlivet.

En kommitté (Ku 1998:01) har tillkallats med

uppgift att under åren 1998 och 1999 bedriva en

initiativtagande och samordnande försöksverk-

samhet under namnet Forum för världskultur.

Syftet är att främja den konstnärliga och kul-

turella mångfalden i Sverige genom att ge plats

för kulturyttringar från länder och miljöer, vilkas

kultur vanligen inte görs tillgänglig genom de

etablerade kommersiella eller institutionella

kanalerna. Verksamheten skall främst inriktas på

scenisk produktion och idégivande kontaktverk-

samhet.

De centrala kulturarvsinstitutionerna har fått

ett särskilt uppdrag att motverka främlingsfient-

lighet och rasism. En museisatsning om Förintel-

sen har inletts. I samband med regeringens

anpassning av läroplanerna för det obligatoriska

skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet

m.m. förstärktes den mångkulturella aspekten i

skolan.

I regeringens storstadsproposition (prop.

1997/98:165) prioriteras bl.a. barns och ungdo-

mars möten med professionella kulturutövare

samt möjligheter till eget skapande i de miljon-

programområden där många av de boende har

invandrar- eller flyktingbakgrund.

Internationellt kulturutbyte

Kontakter med Baltikum och Ryssland har

utvecklats inom både EU och det nordiska sam-

arbetet. Partnerskap för kultur har inletts med

ett internationellt symposium i Stockholm under

våren 1998.

Genom EU:s olika kultur- och medieprogram

har ca 16 miljoner kronor tillfallit svenska pro-

jekt under år 1997. EU:s bidrag genom struk-

turfonderna till svenska projekt med kulturan-

knytning under perioden den 1 januari 1995 till

den 31 oktober 1997 uppskattas till ca 403 miljo-

ner kronor.

Kultursamarbetet i Norden har en omslutning

på ca 150 miljoner kronor. Under år 1998 inne-

har Sverige ordförandeskapet i det nordiska sam-

arbetet. En handlingsplan för kultursamarbetet

att gälla fr.o.m. år 2000 har utarbetats.

Jämställdhet

En viktig aspekt på statens insatser inom kul-

turområdet är jämställdheten. Kvinnor och män

skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyl-

digheter inom alla väsentliga områden i livet.

Regeringen kräver att statliga myndigheter skall

redovisa anslagens fördelning på kön. Bland

annat skall Statens kulturråd verka för en tydlig

uppdelning på kvinnor och män i den officiella

kulturstatistiken. Myndigheter som fördelar

forsknings- och utvecklingsmedel inom kultur-

och medieområdet har av regeringen getts målet

att öka jämställdheten inom forsknings- och

utvecklingsprojekten.

Inom kulturarvsområdet är frågan om vilka

gruppers kulturarv som bevaras och förmedlas

viktig. Att utveckla kulturarvets demokratiska

funktioner är en central utgångspunkt för rege-

ringens arbete med kulturarvet (prop.

1996/97:3). Kulturarvsmyndigheterna har på

regeringens uppdrag redovisat strategier för det

fortsatta arbetet. De inkomna rapporterna visar

att förutsättningarna för att utveckla kulturarvets

demokratiska funktioner är goda. Regeringen

avser att i det fortsatta arbetet fästa särskild vikt

vid hur könsperspektiven behandlas på muse-

erna.

Regeringen arbetar med jämställdhetsaspekten

vad gäller tillsättning av styrelseordförande och

styrelseledamöter samt rekrytering och lönesätt-

ning av myndighetschefer. Vad gäller könsför-

delningen i de central statliga lekmannastyrel-

serna inom Kulturdepartementets område är

50 % av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordfö-

rande) kvinnor. Vad gäller ordförande är 45 %

kvinnor. Av Kulturdepartementets 22 myndig-

hetschefer är åtta chefer kvinnor. Av de sex

myndighetschefer som har rekryterats under år

1997 och hittills under år 1998 är fyra kvinnor

och två män.

Under mandatperioden har regeringen ut-

nämnt Sveriges två första kvinnliga biskopar.

Vidare har regeringen genom en förordningsänd-

ring förtydligat kravet för att få bli domprost

eller kyrkoherde i Svenska kyrkan. Man måste

godta att arbeta tillsammans med kvinnliga

präster.

Trossamfund

Arbetet med stat-kyrkareformen fortsätter på

grundval av riksdagens principbeslut år 1995

(prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr.

1995/96:84). Inom ramen för reformen har rege-

ringen avgivit två propositioner: Staten och tros-

samfunden grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49)

samt Staten och trossamfunden bestämmelser

om Svenska kyrkan och andra trossamfund

(prop. 1997/98:116). Riksdagen har den 4 juni

1998 beslutat att bifalla dessa propositioner och

som vilande anta regeringens lagförslag (bet.

1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284).

Med principbeslutet som grund har regeringen

vidare avgivit en skrivelse till kyrkomötet, Staten

och trossamfunden begravningsverksamheten,

kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen,

m.m. (Regskr 1998:1). Kyrkomötet har yttrat sig

över skrivelsen genom beslut den 28 augusti

1998. Efter hörande av Lagrådet avser regeringen

att senare under detta år avge proposition i de

ämnen som kyrkomötesskrivelsen omfattar.

Beträffande statens och Svenska kyrkans

gemensamma program för ökad sysselsättning

har verksamheten påbörjats under det första

kvartalet i år. Enligt senast inhämtade uppgifter i

augusti 1998 har beslut om bidrag fattats för ett

240-tal projekt till en sammanlagd kostnad av

cirka 380 miljoner kronor. Kostnaderna delas

mellan staten, de kyrkliga kommunerna och kyr-

kofonden. Den statliga insatsen, 50 miljoner

kronor per år i tre år, finansieras av tillgängliga

medel inom ramen för utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv. Genom dessa

projekt beräknas över 1 500 arbetstillfällen ska-

pas på kvartalsbasis eller över 375 årsarbeten.

Målsättningen för programmet är att minst 4 000

kvartalsarbeten eller 1 000 årsarbeten skall till-

skapas inom Svenska kyrkan under åren 1998-

2000. Rapport om uppföljning av programmet

skall lämnas till regeringen senast den 31 mars

vart och ett av åren 1999, 2000 och 2001.

Folkbildning

Regeringen presenterade i mars 1998 en propo-

sition (prop. 1997/98:115) om folkbildning som

riksdagen beslutade om under vårriksdagen. I

propositionen görs den samlade bedömningen

att folkbildningen genomför en verksamhet som

väl motsvarar de förväntningar staten har för sin

statsbidragsgivning. I propositionen slås också

fast att folkbildningen är och skall vara fri och

frivillig. Det är det fria och frivilliga folkbild-

ningsarbetet som öppnar möjligheterna till ett

kunskapssökande för var och en utifrån egna

erfarenheter, utan att begränsas av krav på for-

mella resultat och utan uteslutningsmekanismer.

Det är detta som ger möjlighet till engagemang

och ifrågasättande och det är just därigenom

folkbildningen fyller en roll som ingen annan

utbildningsform kan göra. I propositionen beto-

nas därför vikten av att folkbildningen får behålla

sitt oberoende och självständighet och att statens

bidragsgivning bygger på ett grundläggande för-

troende för folkbildningens egna organisationer.

I enlighet med vad som föreslogs i folkbild-

ningspropositionen har regeringen från år 1998

avsatt särskilda medel för att förstärka utveck-

lings- och försöksverksamheten i syfte att sti-

mulera förnyelsearbetet inom folkhögskolor och

studieförbund.

De tillfälliga resurser som tidigare var avsatta

till folkhögskolorna av arbetsmarknadsskäl har

ersatts med ett permanent tillskott på 10 000

platser till folkhögskolan inom ramen för den

särskilda vuxenutbildningssatsningen, kun-

skapslyftet. Det innebär att folkhögskolorna

tillförts ca 370 miljoner kronor i verksamhets-

stöd och ca 700 miljoner kronor i studiestöd.

Folkhögskolor och studieförbund har utöver

detta inom ramen för de medel som tilldelats

kommunerna för kunskapslyftet fått i uppdrag

att anordna utbildning motsvarande över 6 000

årsstudieplatser under hösten 1997 vilket mot-

svarar ett resurstillskott på ytterligare 200 miljo-

ner kronor. Folkbildningens ordinarie anslag ut-

ökas fr.o.m. år 1999 med 40 miljoner kronor.

Dessutom får folkbildningen utöver ordinarie

anslag ett engångsvis tillskott på 50 miljoner

kronor (prop.1997/98:115) för att möjliggöra för

folkhögskolor och studieförbund att utveckla sitt

arbete med IT och distansutbildning.

Ungdomsfrågor

Ungdomsstyrelsen stödjer utvecklingsarbete i

kommuner och ungdomsorganisationer samt

fördelar statsbidrag till ungdomsorganisationer.

Bidragen till ungdomsorganisationerna uppgår

sammanlagt till 96 389 000 kronor och syftar

bl.a. till att främja ungdomars demokratiska fost-

ran.

Folkrörelse- och idrottsfrågor

Det statliga bidraget till idrottsrörelsen syftar

bl.a. till att främja barn- och ungdomsidrott samt

möjliggöra svenskt deltagande i internationell

tävlingsverksamhet. Under år 1997 utgick lokalt

aktivitetsstöd till föreningar baserat på cirka sju

miljoner sammankomster. Vidare erhöll 68 spe-

cialidrottsförbund ersättning för verksamhet av

gemensam natur.

3.2.3 Effekter av de statliga insatserna

Kulturområdet har under senare år varit föremål

för en grundläggande analys, bl.a. genom Kultur-

utredningens utvärdering av 20 års kulturpolitik.

Genom propositionen om kulturpolitik lades

inriktningen på den långsiktiga kulturpolitiken

fast. Effekterna av detta beslut kan ännu inte

tydligt avläsas. Allmänt kan sägas att pågående

statliga insatser är långsiktiga och av avgörande

betydelse för att nå målen för en nationell kul-

turpolitik. I det följande lämnas exempel på

effekter som uppnåtts.

Yttrandefrihetsmålet

Insatser vad gäller i första hand Litteraturen och

läsandet, Konstnärernas villkor, Kulturarvet samt

Film och medier har bidragit till att värna yttran-

defriheten och skapa reella förutsättningar för

alla att använda den.

Statens insatser för att värna yttrandefriheten

är viktiga för produktion, utbud och distribution

av svenska medier. Genom att slå vakt om och

stärka public service-verksamheten garanterar

staten en oberoende radio och TV som produce-

rar och sänder program av hög kvalitet till hela

Sveriges befolkning.

De statliga insatserna på litteraturområdet är

av betydelse för att främja läsningen samt upp-

rätthålla infrastrukturen för boken bibliotek,

bokhandel och förlag. Bokutredningen har bl.a.

visat att det statliga utgivningsstödet har möjlig-

gjort en bred kvalitetsutgivning samt att stödet

till bokhandeln har haft stor betydelse för

enskilda bokhandlares utvecklingsmöjligheter

och bidragit till nyetablering på orter som länge

saknat bokhandel.

En väl fungerande arkivvård hos myndighe-

terna är en förutsättning för att offentlighets-

principen skall fungera. Genom arkivmyndig-

heternas insatser bedrivs den statliga arkivverk-

samheten effektivt. Tillgängligheten till arkiven

har ökat genom arbetet med referensdatabaser

och fortsatt digitalisering av såväl register som

bestånd.

Delaktighets- och bildningsmålen

Insatser vad gäller i första hand Litteraturen och

läsandet, Bild och form, Teater, dans och musik,

Kulturarvet samt Film och medier har bidragit

till delaktighet i kulturlivet och till kulturupp-

levelser samt till eget skapande. Insatser inom

flera områden har även bidragit till att främja

bildningssträvandena och till att ge kulturen för-

utsättningar att vara en dynamisk, utmanande

och obunden kraft i samhället.

De statliga insatserna är avgörande för att upp-

rätthålla den institutionella infrastrukturen samt

mångfalden och kvaliteten i det fria utbudet av

teater, dans och musik. Statens stöd bidrar också

till att en större andel av befolkningen nås av

utbudet och att den sociala bredden och regio-

nala balansen förbättras. Inom teater-, dans- och

musikområdet finns indikationer på att bl.a. de

förstärkta statliga insatserna har lett till att efter-

frågan på teater, dans och musik nu åter ökar och

att utbudet inom dessa konstformer blir rikare,

även i glest befolkade områden.

Statens stöd till utställningsersättning och för-

värv av konst till den gemensamma miljön har

medfört att tillgängligheten till samtidskonsten

har ökat på flera orter i landet. Den förstärkning

av utställningsersättningen som gjordes från år

1997 har medfört att nästan 900 bildkonstnärer

och konsthantverkare erhållit detta stöd, mer än

en tredubbling av antalet jämfört med året innan.

Inom museiområdet har tillgängligheten till

samlingarna ökat och deras status förbättrats. En

utvärdering av Sesam-projektets effekter skall

göras under år 1999. Genom vandringsutställ-

ningar och möjligheter till utställningsgarantier

har musei- och utställningsverksamheten haft en

god spridning i landet.

Mångfalds- och internationella målen

Insatser vad gäller i första hand Litteraturen och

läsandet, Konstnärernas villkor, Arkitektur,

formgivning och design, Bild och form, Teater,

dans och musik, Kulturarvet, Trossamfunden

samt Film och medier har bidragit till att främja

kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och

kvalitet. Insatser inom områdena har även bidra-

git till att främja det internationella kulturutbytet

och möten mellan olika kulturer inom landet.

De statliga konstnärsbidragen har stor bety-

delse för de professionella konstnärernas möjlig-

heter till skapande. Bidragen till projekt har lett

till fler arbetstillfällen. Satsningen på IASPIS

(International Artists Studio Program in Swe-

den) har inneburit att det internationella utbytet

har ökat väsentligt. IASPIS-verksamheten har

genererat utställningar, seminarier och en rad

besök av utländska kritiker och utställnings-

arrangörer. Svenska konstnärers möjligheter att

arbeta i ateljéer utomlands har väsentligt ökat

under året.

Statens stöd till trossamfunden bedöms med-

verka till en gynnsam utveckling särskilt för de

samfund som till stor del består av och betjänar

invandrare. Dessa samfund har särskilda ekono-

miska svårigheter till följd av att de ofta är

nyetablerade och behöver bygga upp de institu-

tioner som behövs för att driva verksamheten.

För närvarande pågår en översyn inom Rege-

ringskansliet av stödet, vilken har föranletts av

den pågående stat-kyrkareformen.

Kulturarvsmålet

Insatser vad gäller i första hand Kulturarvet,

Arkitektur, formgivning och design samt Film

och medier har bidragit till ett bevarande och

brukande av kulturarvet.

De statliga insatserna är avgörande för beva-

randet och brukandet av kulturarvet. Inom kul-

turmiljöområdet fungerar objekt som erhållit

ekonomiskt stöd från staten som goda förebil-

der, vilka ökar intresset för bättre skötsel och

underhåll. Genom samarbete och samverkan

mellan myndigheter och andra har synen på

kulturmiljövärdena som en viktig del av miljön

förstärkts. Dessa har i högre grad än tidigare

vägts in vid planering och anläggande av vägar

m.m. Allmänhetens intresse för kulturarvsfrågor

är fortsatt mycket stort, samtidigt som kunska-

pen om historiska perspektiv har ökat bland t.ex.

personer som är verksamma inom jord- och

skogsbruksnäringen.

Inom filmområdet har viktiga delar av det

filmkulturella arvet räddats, bl.a. genom restaure-

ringar av färgfilmer.

Det nationella handlingsprogrammet för

arkitektur, formgivning och design har mött

mycket positiv genklang och på många håll

införs nu riktlinjerna i bl.a. kommande planering.

Det finns också ett ökande intresse från allmän-

heten för dessa frågor. Lagstiftning, institutio-

ners och andras arbete med frågorna samt ökade

resurser sätter detta nya kulturpolitiska område i

en ny central position.

Folkbildningsmålet

Folkbildningens verksamhet i studieförbund och

i folkhögskolor har stor betydelse för svenskt

samhällsliv och kulturliv. Folkbildningen når

många människor, har en bred geografisk sprid-

ning och bedriver en verksamhet med stor sam-

hällsnytta. Den bidrar till att stärka och utveckla

demokratin, bredda kulturintresset och utjämna

utbildningsklyftorna i samhället. I de 250 kom-

muner som saknar statsunderstödda kulturinsti-

tutioner är folkbildningen, tillsammans med

föreningslivet och folkbiblioteken, de viktigaste

arrangörerna av kulturverksamhet.

Målen för bidragen till ungdoms- och idrottsverk-

samheten

Statens bidrag till ungdomsorganisationerna och

idrottsrörelsen förbättrar organisationernas eko-

nomiska förutsättningar och är därmed ett vik-

tigt instrument för att stimulera engagemang och

delaktighet i samhällsutvecklingen.

3.2.4 Regeringens slutsatser

Regeringen har bedömt resultatet inom utgifts-

området i förhållande till målen för den natio-

nella kulturpolitiken och målen för ungdoms-

och idrottsfrågorna. Måluppfyllnaden är enligt

regeringens sammanfattande bedömning god.

Utifrån denna resultatbedömning avser rege-

ringen att fullfölja inriktningen i 1996 års kultur-

politiska beslut. I följande avsnitt utvecklar rege-

ringen vilka prioriteringar som görs inför år

1999.

3.3 Prioriteringar

Regeringens viktigaste uppgift inom det kultur-

politiska området under år 1999 är att fullfölja

inriktningen i 1996 års kulturproposition. Detta

innebär bl.a. att litteraturen och läsandet skall

stärkas, att konstnärernas villkor skall förbättras,

att filmen och mediefrågorna lyfts fram liksom

arkitektur, formgivning och design samt kultur-

arvets demokratiska funktion.

Litteraturen och läsandet

Litteraturen och läsandet skall stärkas. Littera-

turen öppnar nya världar och förmedlar

upplevelser. Den ger insikt och hjälper oss att

förstå världen och oss själva. Som källa till

kunskap är litteraturen svåröverträffad. Den ger

oss det språk som gör oss till kulturella och

demokratiska varelser. Insatserna för att främja

en bred utgivning av kvalitetslitteratur och att

göra den tillgänglig för alla ökar. Ett särskilt stöd

för distribution av kvalitetslitteratur till

folkbibliotek och bokhandel inrättas och ett stöd

för läsfrämjande verksamhet för barn och unga

permanentas. Bokhandelsstödet byggs ut och

informationen och marknadsföringen när det

gäller kulturtidskrifterna förbättras. Statens

kulturråd får samtidigt ett utvidgat uppdrag att

följa utvecklingen på litteratur- och

kulturtidskriftsmarknaden. Särskilda insatser

görs för att stärka vården av svenska språket.

Konstnärernas villkor

Människors skaparkraft och kunskap är grunden

för en stark samhällsutveckling och en levande

demokrati. Detta är en utgångspunkt för en rad

olika insatser inom kulturpolitiken, inte minst

vad gäller att garantera den konstnärliga friheten.

Konstnärernas villkor skall förbättras. Bidragen

till konstnärer inom bild- och formområdet för-

stärks för att i första hand ge utrymme för sats-

ningar på yngre eller ännu ej etablerade konstnä-

rer, för konstnärer inom området musik görs

ökade insatser för tonsättare och kompositörer

som arbetar med beställningsverk samt till sam-

arbete mellan upphovsmän och utövande musi-

ker. Vidare införs en ny ersättning för biblio-

tekens utlåning av fonogram samt en ny

stödform i syfte att främja nyskriven svensk

dramatik. Härutöver görs satsningar i syfte att

stärka den konstnärliga arbetsmarknaden och

därmed skapa bättre förutsättningar för konstnä-

rer att försörja sig på sin konstnärliga verksam-

het.

Ett Sverige för alla

Kulturen är en viktig del i regeringens satsning

på Ett Sverige för alla. I regeringens välfärdspo-

litiska mål ingår att alla människor skall få möj-

lighet att vara en del av kulturlivet, att uppleva

kulturyttringar och ägna sig åt eget skapande.

Det är en kulturpolitisk uppgift att bidra till att

människor med olika etnisk och kulturell bak-

grund kan mötas och ge varandra impulser. Det

är inte minst viktigt när det gäller barns och ung-

domars utveckling. I syfte att förbättra barns och

ungdomars uppväxtvillkor bör tillgången till en

utvecklande och spännande kulturverksamhet

stärkas. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och

flyktingar planeras under det kommande budget-

året sådana insatser i viss utsträckning kunna

genomföras. Under åren 2000-2002 skall 10

miljoner kronor per år användas inom ramen för

de lokala utvecklingsavtalen till barns och ung-

domars kulturverksamhet. Av avgörande bety-

delse för integrationen och invandrares möjlig-

heter på arbetsmarknaden är både det talade och

skrivna språket. Här har inte minst kulturpoliti-

ken en viktig roll att spela.

För övrigt lyfts kulturarvets demokratiska

funktioner fram, bl.a. genom satsningen på

handlingsprogrammet mot främlingsfientlighet

och rasism som museerna bedriver. En musei-

satsning om Förintelsen har inletts.

En annan viktig del i satsningen på Ett Sverige

för alla är att åstadkomma förbättrade möjlighe-

ter för de funktionshindrade att vara delaktiga i

kulturlivet. Delaktighetsmålet innebär bl.a. att

ovana deltagares villkor i större utsträckning

skall vara utgångspunkt för olika insatser. Med

anledning av detta görs en satsning på att för-

bättra funktionshindrades tillgång till kultur.

Kulturarvet

Dagens svenska samhälle har bl.a. formats

genom en mer än sekellång utveckling av indu-

strialismen. Industrisamhället förändras nu

drastiskt samtidigt som vi står inför ett

millennieskifte. Det industrihistoriska arvet

utgör en betydande del av vårt kulturarv. Det är

en del av vardagshistorien som ligger nära i tiden.

Regeringen har därför tagit initiativ till en sats-

ning på det industrihistoriska arvet.

I propositionen Utveckling och rättvisa en

politik för storstaden på 2000-talet (prop.

1997/98:165) har regeringen särskilt uppmärk-

sammat storstädernas kulturmiljövärden och

arkitektoniska värden. Dessa värden är centrala i

storstädernas fysiska miljö och bör värnas och

utvecklas. Regeringen föreslår därför en särskild

treårig satsning på storstadens arkitektur och

kulturmiljö. Medel för detta ändamål har beräk-

nats för länsstyrelserna i Stockholms, Västra

Götalands och Skåne län.

Kulturmiljöns betydelse i arbetet för en eko-

logiskt hållbar utveckling skall prioriteras. Detta

skall, under förutsättning av riksdagens beslut,

särskilt beaktas i arbetet med de nya miljökvali-

tetsmål som föreslagits av regeringen i enlighet

med propositionen Svenska miljömål Miljö-

politik för ett hållbart Sverige (prop.

1997/98:145).

För att öka tillgängligheten till kulturarvet och

bereda arbete till personer med arbetshandikapp

föreslår regeringen under utgiftsområde 14,

anslaget A3, en särskild satsning Kulturarvs-IT.

Satsningen, som omfattar en treårig försöksverk-

samhet, syftar till att genom digital bearbetning

öka tillgängligheten till samlingarna i framför allt

centrala kulturarvsinstitutioner och regionala

museer. Verksamheten innebär förbättrade möj-

ligheter för t.ex. skolor och andra utbildnings-

institutioner, forskningen och allmänheten att ta

del av institutionernas samlingar. Verksamheten

beräknas totalt omfatta ca 240 personer med

100% lönebidrag vid de regionala museerna samt

i Kiruna, men även i Ulriksfors och Grängesberg.

Därutöver beräknas ca 40 arbetsledare med

utbildning i museiämnen beredas anställning

inom satsningen.

En annan prioriterad fråga är att driva arbetet

med Världskulturmuseet i Göteborg vidare.

Med utgångspunkt från de strategier som de

centrala kulturarvsinstitutionerna har redovisat

för utveckling av kulturarvets demokratiska

funktioner avser regeringen att bereda denna

fråga vidare i samverkan med bl.a. berörda insti-

tutioner.

Arkitektur, formgivning och design

Regeringens förslag till handlingsprogram för

arkitektur, formgivning och design antogs av

riksdagen i maj 1998. Detta innebär att det nu

finns en god plattform för att stärka detta

område. Många samhällssektorer är involverade i

arbetet och området kommer att ha fortsatt hög

prioritet i regeringens arbete. Arkitekturmuseet

förstärks under de kommande åren och museet

skall bl.a. samordna en särskild satsning på arki-

tekturfrågor som skall avslutas i ett arkitekturår

2001.

Form- och designområdet skall utvecklas.

Regeringen kommer att tillsätta en utredning.

Regeringen föreslår i denna proposition att

Moderna museet skiljs från Statens konstmuseer

och bildar en egen myndighet.

Filmområdet

Statens insatser inom filmområdet syftar bl.a. till

att upprätthålla och utveckla värdefull svensk

filmproduktion i samverkan med berörda bran-

scher, att säkerställa tillgången till ett brett utbud

av värdefull film i olika visningsformer i hela lan-

det samt till att upprätthålla och utveckla bio-

grafens roll som kulturell mötesplats och med-

verka till att antalet biobesökare långsiktigt ökar.

Insatser på det filmkulturella området görs

genom ökat stöd till regionala resurscentrum,

fortsatt arbete med restaurering av svensk färg-

film, en utbyggnad av filmarkivet samt genom en

ökning av Konstnärsnämndens stöd till produk-

tion av kortfilm.

En särskild utredare skall lämna förslag till hur

ett framtida stöd till svensk filmproduktion skall

utformas (Ku 1998:02).

Kulturen som utvecklingsfaktor

Kulturens betydelse som tillväxtfaktor lyfts fram

genom att dess roll i samhällsutvecklingen med

avseende på regional utveckling, sysselsättning

m.m. synliggörs. Erfarenheterna hittills av de

insatser som gjorts bl.a. inom ramen för EU:s

strukturfonder visar att kulturen har goda möj-

ligheter att bidra till regional utveckling. Genom

de regionala tillväxtavtal som skall utarbetas i

enlighet med den beslutade regionalpolitiska

propositionen kan kulturens betydelse för regio-

nal utveckling ytterligare förtydligas. De grupper

av regionala aktörer, s.k. regionala partnerskap,

som nu arbetar med dessa avtal har en viktig

uppgift att ta tillvara kulturområdets möjligheter.

Regeringen avser att bl.a. informera partnerska-

pen om dess möjligheter

Medier

Kulturpolitiken skall värna yttrandefrihet och

mångfald inom medierna samt stödja tillgänglig-

heten till medierna. För att stärka mångfalden på

mediemarknaden görs en omfattande satsning på

radio och TV i allmänhetens tjänst. Detta inne-

bär bl.a. att Sveriges Television (SVT) får möjlig-

het att starta nya programkanaler samt sända via

satellit. Vidare ges SVT ett årligt stöd för särskilt

kvalificerad programproduktion. Regeringen

föreslår dessutom att SVT och Sveriges Radio för

åren 1999-2001 tilldelas särskilda medel ur rund-

radiokontot för satsningar på ny teknik och nya

programkanaler.

Folkbildningen

I samband med folkbildningspropositionen

(prop. 1997/98:115) har riksdagen i maj 1998

lagt fast de principer och de riktlinjer som bör

vara vägledande för statens bidragsgivning till

folkbildningen de kommande åren. I

propositionen betonas vikten av att

folkbildningens organisationer ges ökade

möjligheter att pröva nya verksamhetsformer

samt för att utvärdera och sprida erfarenheter. I

syfte att stimulera och förstärka det pågående

förnyelsearbetet inom folkbildningen har

regeringen avsatt särskilda medel ur

folkbildningens anslag under år 1999. Förnyelsen

och den successiva reformeringen av

vuxenutbildningen är av regeringen ett

prioriterat område för år 1999. Regeringen har

också understrukit att folkbildningen har en

viktig roll i kunskapslyftet. Folkbildningen bör

därför naturligt ingå i det femåriga

utvecklingsarbete som nu pågår i landets samtliga

kommuner.

Regeringen har som ett led i kunskapslyftet

avsatt 10 000 utbildningsplatser till folkhög-

skolorna. Utöver dessa platser har folkhögskolor

och studieförbund, inom ramen för de medel

som tilldelats kommunerna för kunskapslyftet,

fått i uppdrag att anordna utbildning motsva-

rande över 6 000 årsstudieplatser. Regeringens

ambition är att samarbetet mellan kommuner

och folkbildning fortsätter att utvecklas som en

del i den fortsatta reformeringen av vuxenutbild-

ningen.

Barns och ungdomars idrott och fritid

I syfte att förbättra barns och ungdomars upp-

växtvillkor bör tillgången till en utvecklande och

spännande idrotts- och fritidsverksamhet stärkas.

Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

planeras under det kommande budgetåret sådana

insatser i viss utsträckning kunna genomföras

inom ramen för de medel som anvisats för år

1999. Under åren 2000-2002 skall 10 miljoner

kronor per år användas inom ramen för de lokala

utvecklingsavtalen till barns och ungdomars

idrotts- och fritidsverksamhet.

3.4 Regional fördelning av statens

stöd till kultur

Riksdagen har uttalat (bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) att det är motiverat med en utred-

ning av hur medlen till kultur fördelas mellan

landets regioner. I budgetpropositionen för år

1998 (prop. 1997/98:1, utg.omr. 17, s. 16-19)

redovisade regeringen det regionala utfallet för

vissa delar av statens kulturutgifter budgetåret

1995/96. I samband med detta uttalade rege-

ringen att Kulturdepartementets hela ansvarsom-

råde på sikt bör inkluderas i en sådan regional

analys. Mot den bakgrunden fick myndigheter

och institutioner inom Kulturdepartementets

ansvarsområde i regleringsbrevet för år 1998 i

uppdrag att kartlägga och analysera det regionala

utfallet av den egna verksamheten för år 1997.

Statens kulturråd fick dessutom i uppdrag att

dels sammanställa och analysera de regionala

analyserna, dels ta fram metoder, rutiner och för-

slag till uppläggning av hur en regional analys

kan utvecklas. I uppdraget ingick vidare att dis-

kutera olika metod- och avgränsningsproblem

som kan uppstå. Den första delen av uppdraget

rapporterades till regeringen den 1 juli 1998. Den

andra delen av Kulturrådets uppdrag redovisas

till regeringen senare i höst som ett underlag för

det fortsatta utvecklingsarbetet vad gäller

regionala analyser.

Statens kulturråd delar i sin rapport upp insat-

serna i olika huvudtyper. Det finns dels natio-

nella verksamheter där publiken och användarna,

oavsett hemort, har samma tillgång till

kulturutbudet, men där regionen där verksam-

heten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i

fråga om sysselsättningstillfällen (exempel: stöd

till litteraturutgivning), dels nationella verksam-

heter där publiken och användarna på den aktu-

ella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än

man har i landet i övrigt (exempel: de centrala

museerna och nationalscenerna). Det finns

vidare regionala och lokala uppgifter och verk-

samheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är

motiverade för kulturlivet i en region eller att

bidragsmedlen förbrukas regionalt och lokalt

inom en kulturinstitution, kommun eller annan

organisation (exempel: bidrag till regionala kul-

turinstitutioner samt verksamheten vid Riksut-

ställningar, Rikskonserter och Riksteatern). Slut-

ligen finns internationell verksamhet (exempel:

bidrag för gästspel utomlands eller andra projekt

i syfte att främja det internationella kultur-

utbytet). I flera fall är det svårt att kategorisera

verksamheterna enligt dessa fyra huvudtyper.

Verksamheterna har ofta både nationella och

regionala aspekter. Utfallet av de stöd som för-

delas enligt kulturpolitiska kriterier har självfallet

ofta betydelse för regionen, även om stöden inte

fördelats efter regionalpolitiska kriterier.

De regionala analyser som har redovisats från

myndigheter och institutioner i år är inte möjliga

att sammanfatta i form av en total fördelning av

de statliga utgifterna per län. Det är dock en

ambition i det fortsatta utvecklingsarbetet att

detta skall bli möjligt på sikt.

Statens kulturråds samlade utbetalade bidrag

på sakanslag år 1997 uppgick till 1 166 miljoner

kronor. Av dessa har ca 79 % redovisats som

bidrag med regional anknytning. Räknat i abso-

luta tal fördelades de största bidragsbeloppen för

regionala ändamål liksom år 1996 till mottagare i

Göteborgs och Bohus län (ca 147 mkr). Därefter

kommer Skåne län (ca 139 mkr), Stockholms län

(ca 98 mkr exkl. kulturhuvudstadsåret), Väster-

bottens län (ca 53 mkr) och Östergötlands län

(ca 52 mkr), se tabell 3.1.

Under året har 60 miljoner kronor utbetalats

av Kulturrådet som bidrag till kulturhuvud-

stadsåret. Kulturrådet har valt att hänföra detta

bidrag till nationella bidrag.

Tabell 3.1 Bidrag från Statens kulturråd år 1997

Tusental kronor

Region/Län

Summa

bidrag

Andel i befolk-

ning, %

Andel KUR-

bidrag, %

Stockholms län

98 281

19,7%

10,7%

Uppsala län

29 903

3,3%

3,3%

Södermanlands län

18 495

2,9%

2,0%

Östergötlands län

52 181

4,7%

5,7%

Jönköpings län

24 517

3,5%

2,7%

Kronobergs län

25 286

2,0%

2,8%

Kalmar län

18 408

2,7%

2,0%

Gotlands län

17 837

0,7%

1,9%

Blekinge län

14 569

1,7%

1,6%

Skåne län

139 209

12,6%

15,2%

Hallands län

19 179

3,1%

2,1%

Göteborg o Bohus län

146 649

8,8%

16,0%

Älvsborgs län

26 125

5,1%

2,9%

Skaraborgs län

22 104

3,1%

2,4%

Värmlands län

29 508

3,2%

3,2%

Örebro län

28 438

3,1%

3,1%

Västmanlands län

24 322

2,9%

2,7%

Dalarnas län

22 530

3,3%

2,5%

Gävleborgs län

26 641

3,2%

2,9%

Västernorrlands län

31 533

2,9%

3,4%

Jämtlands län

18 696

1,5%

2,0%

Västerbottens län

53 251

2,9%

5,8%

Norrbottens län

28 557

3,0%

3,0%

Summa totalt

916 218

100,0%

100,0%

Källa: Statens kulturråd

Omräknat till kronor per invånare erhöll motta-

gare i Gotlands län liksom år 1996 det största

stödet (ca 308 kr per inv.). Därefter kommer

Västerbottens län (ca 205 kr per inv.), Göteborgs

och Bohus län (ca 189 kr per inv.), Kronobergs

län (ca 141 kr per inv.) och Jämtlands län (ca 139

kr per inv.), se diagram 3.1.

En genomgång av de olika verksamhetsom-

råden som ingår i Kulturrådets bidragsgivning

ger delvis samma bild som förra året. Stödet till

museer och utställningar uppvisar en förhål-

landevis jämn fördelning per län uttryckt i kro-

nor per invånare, med undantag av ett par län

som visar på stora avvikelser. Gotlands län får

högst bidrag (63 kr per inv.). Därefter kommer

Jämtlands län (39 kr per inv.) och Göteborgs och

Bohus län (22 kr per inv.). Det lägsta museistö-

det från Kulturrådet fick Stockholms län med ca

1 krona per invånare.

Mönstret vad gäller bidragen till både biblio-

teks- och musikverksamhet visar att glesbygds-

länen erhåller de relativt sett största bidragen

räknat i kronor per invånare. Bidragen till teater-

och dansverksamhet uppvisar en större spänn-

vidd per län jämfört med övriga konstområden.

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) har redovisat

en regional analys av de under år 1997 utbetalade

medlen från RAÄ:s olika anslag på ca 198 miljo-

ner kronor. Räknat i absoluta tal har Göteborgs

och Bohus län samt Stockholms län erhållit de

största beloppen (ca 40 mkr resp. ca 26,5 mkr).

Därefter följer Gotlands län (ca 14 mkr) och

Västernorrlands län (ca 12 mkr). Utfallet förkla-

ras av att Stockholm och Göteborg under en rad

år fått större summor för bidrag till grundför-

stärkning av innerstadsfastigheter. Gotland har

regelbundet erhållit extra medel till åtgärder för

kyrkorna. Omräknat i kronor per invånare blir

bilden delvis annorlunda. Gotlands län intar en

särställning med ca 243 kr per inv. Därefter

kommer Göteborgs och Bohus län (ca 52 kr per

inv.) och Västernorrlands län (ca 46 kr per inv.).

Skåne och Älvsborgs län hamnar på de lägsta

nivåerna med ca 9 kr per inv.

Riksutställningar redovisar bl.a. att man nådde

41 % av landets kommuner med sina turnerande

utställningar. Antalet bokningar (23 st) och vis-

ningsdagar (614 st) var flest för Norrbottens län.

Svenska rikskonserter redovisar att 56 % av

statsbidraget gick till regional verksamhet. Flest

antal konserter hölls i Stockholms län (54 st).

Svenska riksteatern redovisar flest antal föreställ-

ningar för Stockholms län (236 st) och Gävle-

borgs län (155 st). En länsvis, schablonmässig

fördelning av Riksteaterns anslag efter turné-

statistik visar att Norrlandslänen får det högsta

beloppet per invånare: Gävleborgs län 82 kr per

inv., Norrbottens län 73 kr per inv., Västerbot

Diagram 3.1 Bidrag från Statens kulturråd år 1997

Kronor per inv.

1 Stockholms län inkl. Kulturhuvudstadsåret 90,7 kr/inv.

tens län 54 kr per inv., Jämtlands län 44 kr per

inv. och Västernorrlands län 43 kr per inv.

Nationalscenerna har i sina regionala analyser

bl.a. redovisat antal föreställningar utanför

Stockholm län. Ca 4,3 % av Dramatens och ca

2,4 % av Operans föreställningar ägde rum utan-

för Stockholms län. Dessa föreställningar mot-

svarade 1,7 resp. 1,1 % av nationalscenernas

totala publik under år 1997. Ca 17 % av besö-

karna vid Operans Stockholmsföreställningar

kommer från andra delar av Sverige än Stor-

stockholm. För Dramaten saknas motsvarande

uppgifter.

De centrala museerna har i sina regionala ana-

lyser redovisat en rad olika mått. Som exempel

kan nämnas att Statens historiska museum

beräknar att arbetet med fördelning av fynd till

regionala museer motsvarar 2,94 årsverken och

att arbetet med lån och depositioner till regionala

museer beräknas till 2,39 årsverken. Flest antal

fyndfördelningsärenden rörde Skåne län (111 av

totalt 196 ärenden). Vad gäller besökarnas hem-

vist kan nämnas att 70 % av de svenska besö-

karna vid Vasamuseet kommer från orter utanför

Storstockholm. Enligt Tekniska museets pub-

likundersökningar sommaren och hösten 1997

kommer drygt en tredjedel av museets vuxna

besökare från Stockholms län och 62 % från lan-

det i övrigt. Livrustkammaren, Skoklosters slott

och Hallwylska museet redovisar exempelvis att

nära hälften av de 520 skolgrupper som besökte

museerna år 1997 kom från Stockholms län och

mer än en fjärdedel från Uppsala län.

Svenska Filminstitutet redovisar ett antal olika

mått på den regionala spridningen av institutets

insatser. Som exempel kan nämnas att år 1997

fördelades 4,5 miljoner kronor till regionala

resurscentrum i nio län. Vidare fördelades bl.a.

drygt 2,5 miljoner kronor till 56 biografer i 19

län för teknisk upprustning.

I tabell 3.2 redovisas det regionala utfallet för

ett urval av verksamheter vid ett antal myn-

digheter inom Kulturdepartementets ansvarsom-

råde. Tabellen ger endast några exempel och har

ingen ambition att vara representativ för hela

kulturområdet. För t.ex. Konstnärsnämnden

redovisas fördelningen av bidrag och stipendier

till i Sverige bosatta personer (totalt ca 88,1 mil-

joner kronor). Av tabellen framgår att mer än

60 % av medlen går till mottagare i Stockholms

län. För Statens konstråd redovisas i tabellen

länens andel av summan av antalet avslutade

projekt knutna till byggande för statlig verksam-

het (totalt 27 projekt), antalet avslutade konst-

ansökningar från statliga myndigheter som utan

koppling till ny- eller ombyggnad har ansökt om

konst (totalt 88 st) samt det vidgade uppdragets

verksamhet i samverkan med kommuner, lands-

ting, bostadsföretag etc. (totalt 31 projekt).

Drygt en femtedel av dessa aktiviteter var knutna

till Stockholms län.

Bokbranschens finansieringsinstitut AB (BFI)

redovisar det länsvisa utfallet av bokhandelsstö-

det år 1997 (totalt drygt 7,5 mkr). Västmanland

är det län som får störst andel av stödet.

Vad gäller Presstödsnämndens och Taltid-

ningsnämndens bidragsgivning år 1997 visas i

tabellen hur det totala stödet (utvecklingsstöd,

allmänt och tillfälligt driftsstöd, distributions-

stöd samt ersättning för taltidningsutgivning;

totalt knappt 645 mkr) har fördelat sig på länen.

Stockholms och Skåne län erhåller störst andel av

bidragen. Även vad avser Talboks- och punkt-

skriftsbiblioteket (TPB) och den i tabellen redo-

visade andelen talbokslån per län år 1996 (totala

antalet talbokslån 1 871 709 st) svarar Stock-

holms och Skåne län för den största andelen.

Samarbetsnämnden för statsbidrag till tros-

samfund (SST) fördelar två typer av bidrag: verk-

samhetsbidrag och utbildningsbidrag samt lokal-

bidrag. I tabellen redovisas utfallet per län av det

totala bidragsbeloppet (53,4 mkr). Av tabellen

framgår att länen får stöd i huvudsak i förhål-

lande till sin folkmängd, vilket är naturligt med

hänsyn till att bidragen i princip fördelas mellan

trossamfunden efter det antal personer som

samfunden betjänar.

Tabell 3.2 Regionalt utfall för olika verksamheter vid ett antal myndigheter

inom Kulturdepartmentets ansvarsområde, i

procent

Län

Konstnärsnämnden

Konstrådet

BFI 1

PSN ochTTN

TPB

SST

Stockholms

60,5

21,9

9,9

21,2

19,1

22

Uppsala

1,6

4,8

1,7

1,2

3,7

3

Södermanlands

1,2

0,7

2,7

3,2

2,7

2

Östergötlands

1,1

3,4

2,7

3,8

3,9

4

Jönköpings

0,2

2,7

0,8

1,9

3,1

5

Kronobergs

0,5

2,0

2,1

0,7

1,8

2

Kalmar

1,1

1,4

9,5

4,9

2,6

2

Gotlands

0,9

0

1,3

1,0

1,2

1

Blekinge

0,3

0,7

8,8

3,2

1,9

2

Skånes

10,9

14,4

8,0

21,9

11,5

11

Hallands

0,7

0,7

0,2

0,8

2,7

2

Göteborgs Bohus

12,6

19,2

9,6

8,3

9,4

11

Älvsborgs

0,8

1,4

-

0,8

6,5

4

Skaraborgs

0,3

2,0

-

1,0

2,9

3

Värmlands

0,4

12,0

4,1

3,7

3,3

2

Örebro

0,7

0,7

1,7

3,6

4,6

6

Västmanlands

0,3

2,0

11,8

1,6

2,9

2

Dalarnas

0,9

2,7

7,3

3,1

3,6

2

Gävleborgs

0,8

0,7

4,0

4,1

2,5

2

Västernorrlands

0,6

5,5

2,0

3,9

3,6

3

Jämtlands

0,3

0,7

7,3

0,7

2,1

1

Västerbottens

2,5

4,1

1,0

3,6

2,5

4

Norrbottens

0,7

6,2

3,5

1,8

1,9

3

Totalt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

1 Uppgiften för Göteborgs och Bohus län avser hela nuvarande Västra Götalands

län.

Källa: Statens kulturråd

Tabell 3.3 Landstingens och kommunernas driftkostnader för kultur år 1996

Län

Landsting (totalt, tkr)

Landsting (kr/inv.)

Kommuner (totalt, tkr)

Kommuner (kr/inv.)

Stockholms

182 883

105

1 077 044

538

Uppsala

31 701

110

158 499

587

Södermanlands

33 958

132

204 575

677

Östergötlands

56 612

136

300 049

575

Jönköpings

47 059

151

188 808

599

Kronobergs

38 731

216

137 677

708

Kalmar

30 936

128

167 010

682

Gotlands

-

-

52 985

914

Blekinge

25 640

169

98 830

682

Kristianstads

22 385

76

192 330

621

Malmöhus

55 245

96

678 717

616

Hallands

37 202

138

162 239

575

Göteborgs Bohus

47 687

148

784 268

658

Älvsborgs

64 729

144

300 897

589

Skaraborgs

35 620

128

173 182

582

Värmlands

61 341

217

201 292

733

Örebro

48 014

174

185 971

687

Västmanlands

26 115

100

204 494

775

Dalarnas

45 720

159

228 031

772

Gävleborgs

49 714

173

231 802

779

Västernorrlands

60 050

234

281 020

936

Jämtlands

28 588

212

99 455

745

Västerbottens

47 108

181

253 258

739

Norrbottens

67 673

256

230 336

908

Totalt

1 144 711

142

6 592 767

746

Källa: Statens kulturråd

För att få en mer heltäckande bild av de offent-

liga insatserna för kultur i de olika länen redovi-

sas i tabell 3.3 den regionala fördelningen av

landstingens och kommunernas insatser inom

kulturområdet år 1996. Driftskostnaderna ut-

tryckta i kronor per invånare varierar kraftigt

mellan länen. Vad gäller landstingen var de högst

i Norrbottens län (256 kr per inv.) och lägst i

dåvarande Kristianstads län (76 kr per inv.). Jäm-

förelser mellan nettodriftkostnaderna i kommu-

nerna varierar mellan 936 kr per inv. vad gäller

Västernorrlands län och 538 kr per inv. vad gäller

Stockholms län.

I Kulturrådets rapport till regeringen redovisas

även specialbearbetningar av Statistiska central-

byråns (SCB) årliga undersökningar av levnads-

förhållanden (ULF) vad gäller en belysning per

län av befolkningens kulturvanor. Kulturrådet

konstaterar att boende i storstadslänen i större

utsträckning har besökt teater, museum och bio-

graf någon gång under året. I Stockholms län

hade drygt 5 % av invånarna varit på teater fler

än fem gånger under senaste året. Vad gäller

museer har 11 % av invånarna i Stockholms län

gått på något museum mer än fem gånger.

Biblioteksbesöken visar däremot en

förhållandevis jämn regional spridning i landet.

Vad gäller konsertbesök är invånarna i

Värmlands län mest aktiva: 8,5 % har gått på

konsert mer än fem gånger senaste året.

Regeringen vill slutligen erinra om att en rad

olika åtgärder har vidtagits för att förbättra den

regionala balansen i kulturstödet, bl.a. genom

satsningarna i den kulturpolitiska propositionen

och i de propositioner som följt denna. Även

genom t.ex. regeringens regionalpolitiska propo-

sition får kulturen ett ökat regionalt stöd.

3.5 Regeringens bedömning med

anledning av revisionens

iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) konstaterar i sin

årliga rapport (RRV 1998:33) att en tydlig för-

bättring har ägt rum inom det ekonomiadmi-

nistrativa området vad gäller myndigheter inom

Kulturdepartementets område. De förbättringar

som RRV noterar rör både tydligare medverkan

och ansvarstagande från myndigheternas led-

ningar och förstärkning inom ekonomiadmi-

nistrationen. En annan noterad generell förbätt-

ring rör resultatredovisningarna. Flera myn-

digheters resultatredovisningar har förbättrats

markant, vilket RRV ser som ett utslag av

tydligare beställningar i vissa regleringsbrev och

prioriteringar inom myndigheterna. Redovisning

av prestationer, kostnader och intäkter finns nu i

många resultatredovisningar. Nästa fas blir enligt

RRV:s bedömning att analysera resultat och

redovisa kvalitet. Dit har tills vidare endast ett

fåtal myndigheter nått.

Regeringen delar RRV:s bedömning och note-

rar med tillfredsställelse den positiva utveckling

som har ägt rum under år 1997. Kulturdeparte-

mentet kommer även i fortsättningen att ta upp

frågor kring resultatanalys, ekonomisk uppfölj-

ning och ekonomiadministration i de mål- och

resultatdialoger som förs med myndighets- och

institutionschefer inom Kulturdepartementets

område.

3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet

Målen för utgiftsområdet uppnås inte enbart

genom insatser inom utgiftsområde 17. Verk-

samheten inom kulturområdet är i grunden tvär-

sektoriell, vilket innebär att en rad olika statliga

insatser inom andra utgiftsområden bidrar till att

uppnå de kulturpolitiska målen. Som exempel

kan nämnas att både arbetsmarknads- och regio-

nalpolitiska insatser har stor betydelse för kul-

turen, liksom t.ex. insatser inom utbildnings-

området. Insatserna inom ramen för t.ex. miljö-,

jordbruks- och trafikpolitiken har stor betydelse

för kulturmiljön. Insatser för det internationella

kulturutbytet sker även inom andra utgiftsom-

råden.

Presstödet, stödet till radio- och kassettid-

ningar samt de statliga myndigheterna inom

press-, radio- och TV-området redovisas under

utgiftsområde 1 Rikets styrelse.

Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen är

naturligtvis även de insatser som görs av kom-

muner och landsting. För år 1996 beräknar Sta-

tistiska centralbyrån och Statens kulturråd att

kommunernas insatser uppgår till ca 6,6

miljarder kronor och landstingens insatser till ca

1,1 miljarder kronor inom kulturområdet.

Insatser som påverkar ungdomar återfinns

huvudsakligen inom andra utgiftsområden. Re-

geringen har genomfört en rad insatser för att

bl.a. minska arbetslösheten bland ungdomar.

Några viktiga åtgärder är:

- Utvecklingsgaranti. Regeringen införde

den 1 januari 1998 en möjlighet till s.k.

kommunal utvecklingsgaranti för ungdo-

mar mellan 20 och 24 år. Detta innebär att

kommunerna kan erbjuda ungdomarna en

aktiverande insats innehållande olika typer

av kompetensutveckling.

- Sommarjobb. Regeringen har via Arbets-

marknadsstyrelsen fördelat totalt 100 mil-

joner kronor till landets kommuner för att

de skall kunna göra insatser för att fler

gymnasieungdomar skall kunna få ett

arbete under sommaren.

- Interpraktikstipendier. Stipendierna inför-

des år 1997 och gör det möjligt för arbets-

lösa ungdomar under 30 år att praktisera på

en arbetsplats utomlands under sex måna-

der.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-

rådet (HSFR) disponerar sedan budgetåret 1997

särskilda medel för ungdomsforskning. Medlen

anvisas dels inom detta utgiftsområde, dels inom

utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-

forskning.

Behovet av förstärkt undervisning inom idrott

och hälsa motiveras främst av folkhälsoskäl.

Ämnet idrott och hälsa i grundskolan har därför

ökats från 460 timmar till 500 timmar. Omfatt-

ningen av idrott och hälsa varierar i dag mellan

de olika nationella programmen i

gymnasieskolan. Regeringen har i propositionen

(prop. 1997/98:169) Gymnasieskolan i

utveckling kvalitet och likvärdighet föreslagit

att den obligatoriska delen utökas från 80 till 100

gymnasiepoäng.

3.7

3.7 Skatteavvikelser

Det finns ett antal olika särregler i skattelagstift-

ningen, s.k. skatteavvikelser, som berör verk-

samheter inom utgiftsområde 17. Som exempel

kan nämnas att mervärdesskatt inte utgår på TV-

avgifter, lotterier eller idrottsevenemang som

anordnas av en allmännyttig ideell förening, stat

eller kommun. Entréavgiftsbelagda kulturevene-

mang och biografföreställningar var tidigare be-

friade från mervärdesskatt, men från och med

den 1 januari 1996 utgår mervärdesskatt med en

skattesats på 6 %. Inom utgiftsområdet finns

förutom de i tabellen nedan redovisade av-

vikelserna ett antal skatteavvikelser som inte kan

kvantifieras, bl.a. underskott i litterär m.m. verk-

samhet och undantag från mervärdesskatt på

periodiska medlemsblad. Regeringen har i bilaga

6 till 1998 års ekonomiska vårproposition (prop.

97/98:150) redovisat skatteavvikelserna inom

varje utgiftsområde (allmänna nyhetstidningar

ingår i utgiftsområde 1).

Tabell 3.4 Skatteavvikelser

Miljarder kronor

Namn på skatteavvikelsen

Skatteavvikelse netto

1998

1999

Kyrkor

0,12

0,12

Utländska artister

0,05

0,05

Bidrag från Sveriges författarfond

0,00

0,00

TV-avgifter

1,49

1,55

Lotterier

3,26

3,41

Skidliftar

0,07

0,07

Biografföreställningar

0,16

0,16

Konserter, teatrar m.m.

0,14

0,15

Kommersiell idrott

0,24

0,25

Upphovsrätter

0,01

0,01

Ideella föreningar

0,05

0,05

Summa

5,59

5,82

Tabell 3.5 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Allmän kulturverksamhet

221

311

326

298

307

311

Teater, dans och musik

1 467

1 428

1 437

1 400

1 430

1 461

Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter

204

202

210

227

235

240

Bild och form samt konsthantverk

69

79

94

86

95

96

Ersättningar och bidrag till konstnärer

250

249

251

262

259

256

Arkiv

292

285

294

294

300

311

Kulturmiljö

373

424

427

441

462

464

Museer och utställningar

936

932

988

962

986

1001

Film och medier

182

182

182

194

190

191

Forskning

42

38

42

37

37

40

Trossamfund

58

56

56

56

57

58

Folkbildning

2 424

2 497

2 497

2 589

2 633

2 686

Ungdomsfrågor

117

108

113

109

109

109

Folkrörelse- och idrottsfrågor

542

543

536

497

497

497

Totalt för utgiftsområde 17

7 176

7 335

7 451

7 452

7 597

7 722

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4 Allmän kulturverksamhet

4.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar myndigheten

Statens kulturråd samt bidrag till

allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet

och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår

verksamhetsbidrag till olika institutioner och

organisationer, bidrag till samisk kultur, bidrag

till kulturinstitutioner eller verksamheter som får

särskilda nationella uppdrag samt medel till

försöksverksamhet med ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel, liksom stöd

till IT-utveckling på kulturområdet.

4.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999 2

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

221,4

311,3

326,1

297,9

306,8

311,3

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Medlen för bidrag till Svenska Föreningen Norden som tidigare ingått i

verksamhets-

området har fr.o.m. år 1999 förts över till utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning

och inter-

nationell samverkan

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

En betydande kulturverksamhet har kunnat

genomföras med utvecklings- och projektbidrag

från Statens kulturråd.

Regionala och lokala kulturinstitutioner med

särskilda problem har erhållit tillfälligt utökade

bidrag.

Kulturåret 1998 uppmärksammas genom olika

nationella och lokala projekt.

Prioriteringar

Konstnärernas villlkor förbättras. Utvecklings-

medel anvisas för att främja dans i hela landet.

Bidrag ges till Sveriges Dramatikerförbund för

driften och administrationen av en digital pjäs-

bank. Stödet till internationellt kulturutbyte och

till centrumbildningarna ökas. Under en för-

söksperiod införs stöd för arbetsförmedling vid

centrumbildningarna med finansiering från ut-

giftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.

Arbetet med kultur i skolan vidareutvecklas.

Utvecklingsmedel anvisas för att främja ung-

domars eget skapande.

Funktionshindrades deltagande i kulturlivet

främjas genom ett särskilt stöd.

Bidrag ges för inrättandet av en samisk teater.

Ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag in-

rättas inom området formgivning och design.

4.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Verksamhetsområdet Allmän kulturverksamhet

omfattar olika delar av kulturområdet med insat-

ser av skiftande karaktär. År 1998 är kulturens år

i Sverige. Planeringen inför och starten av Kul-

turåret 1998 har genomförts inom ramen för

Stockholm Europas Kulturhuvudstad 1998

samt projektet Kultur i hela landet. Aktörer från

flera olika samhällssektorer deltar i genomföran-

det. Redan nu kan konstateras att många intres-

santa projekt har kunnat realiseras inom ramen

för kulturårssatsningen och tydliga tecken finns

på förmågan hos lokala kulturprojekt att enga-

gera ett samhälle.

Verksamhetsområdet innefattar bidragsgiv-

ning till ett stort antal organisationer och före-

ningar. Tio centrumbildningar i landet får verk-

samhetsbidrag. Centrumbildningarna är fri-

stående organisationer med syfte att främja de

olika konstarternas ställning och därmed de fri-

lansande yrkesverksamma konstnärernas villkor

och arbetsmöjligheter. De fyller en viktig funk-

tion inom resp. konstområde genom rollen som

samarbetsorgan, informatör och opinionsbildare.

Centrumbildningarna skiljer sig åt sinsemellan

både vad gäller verksamhetens omfattning och

inriktning. Alla har dock det gemensamt att de

arbetar direkt mot uppdragsgivare och

arrangörer och har ett omfattande kontaktnät.

Föreningslivet bedriver en amatör- och pub-

likverksamhet som har avgörande betydelse för

den enskilda människans kulturvanor. Den all-

männa internationaliseringen innebär att kultur-

livets kontakter och utbyten med andra delar av

världen har ökat och får allt större betydelse för

landets kulturella utveckling.

Insatserna inom detta verksamhetsområde på-

verkar utvecklingen och arbetsvillkoren inom de

olika konstarterna. Dessa bedömningar redovisas

underTeater, dans och musik (avsnitt 5),

Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter (avsnitt

6), Bild och form samt konsthantverk (avsnitt 7)

samt Ersättningar och bidrag till konstnärer

(avsnitt 8).

Elektronisk publicering, via Internet eller mul-

timedieprodukter, öppnar nya möjligheter för

kulturlivet att sprida information och kunskap

samt skapa plattformar för kulturupplevelser.

Kulturinstitutioner och fria kulturutövare kan

genom att utnyttja modern informationsteknik

öka tillgängligheten till kulturlivet och nå ut till

nya målgrupper.

Funktionshindrades tillgång till kultur har på

många områden förbättrats avsevärt. Den tek-

niska utvecklingen inom medieområdet har

exempelvis inneburit att utbudet ökat och kvali-

teten höjts. Kulturdeltagandet är dock fort-

farande lägre bland funktionshindrade än bland

befolkningen i övrigt.Viktiga delar av kulturlivet

bedrivs i institutionella former. Kulturinstitu-

tionernas insatser för att tillgängliggöra sin

verksamhet för funktionshindrade varierar och

fortfarande är kulturutbudet vid många institu-

tioner inte möjligt att ta del av för flertalet funk-

tionshindrade. Statens kulturråds rapport

(1998:3) Funktionshindrades tillgång till kultur

visar dock att många kulturinstitutioner har ett

stort intresse och många goda idéer för att öka

tillgängligheten.

Sveriges befolkning har i dag en mångskif-

tande etnisk och kulturell bakgrund. Det finns

en tydlig strävan hos kulturlivets institutioner

och organisationer att återspegla detta förhål-

lande i sin verksamhet. Alltjämt är dock inslaget

av andra länders kultur förhållandevis litet i kul-

turlivet.

När det gäller de offentligstödda kulturinsti-

tutionerna pågår hos ett flertal en omstruktu-

rering av verksamheten i syfte att bibehålla den

konstnärliga nivån inom ramen för en balanserad

ekonomi.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Staten har under åren 1997 och 1998 i väsentlig

omfattning lämnat bidrag till förberedelser inför

och genomförandet av Kulturåret 1998 genom

bidragen till Kulturhuvudstadsåret och Kultur i

hela landet. Inom ramen för Kulturåret 1998

stod Sverige värd för Unesco-konferensen The

Power of Culture Intergovernmental Confe-

rence on Cultural Policies for Development som

ägde rum i Stockholm den 30 mars 2 april 1998.

Statens kulturråd har i sin bidragsgivning till

barn- och ungdomskultur koncentrerat sina in-

satser på att följa upp den prioritering som

gjordes budgetåret 1995/96. Bland annat har

dansfrämjande verksamhet, bildpedagogiskt ar-

bete, insatser för kultur- och musikskolor samt

barnkulturcentrum och stöd till ungdomars eget

skapande genomförts.

Kulturnät Sverige byggs sedan år 1997 på rege-

ringens uppdrag upp av Ingenjörsvetenskaps-

akademien. Kulturnät Sverige samlar och lyfter

fram svensk kultur på Internet och ger råd och

vägledning till de som vill publicera eget kultur-

material på elektronisk väg.

Statens kulturråd har på regeringens uppdrag

gjort en kartläggning och ett handlingsprogram

för att främja funktionshindrades deltagande i

kulturlivet. Med utgångspunkten att kultur som

stöds med allmänna medel också skall vara till-

gänglig för alla har arbetet koncentrerats på kul-

turinstitutioner med statligt stöd. Kulturrådet

överlämnade sin rapport till regeringen i februari

1998.

Sametinget har på regeringens uppdrag

inkommit med en rapport angående förutsätt-

ningarna för införandet av en fast samisk tea-

terinstitution.

En försöksverksamhet, benämnd Forum för

världskultur, med syfte att lyfta fram andra

länders kultur i det svenska kulturlivet har inletts

år 1998 enligt ett avtal mellan staten, Stockholms

stad och Stockholms läns landsting.

Regeringen har under våren 1998 fördelat sär-

skilda medel för att stödja kulturinstitutioner

med akuta ekonomiska problem. Härigenom har

regeringen medverkat till att lösa de krissituatio-

ner som drabbat bl.a. vissa teatrar i Göteborg och

Malmö.

För perioden 1997 1999 har regeringen givit

nationella uppdrag till Backateatern i Göteborg,

Film i Väst numera i Trollhättan, Kulturskolan

Rosteriet i Luleå, Falun Folkmusik Festival,

Malmö Konsthall och Arbetets museum i Norr-

köping.

Försöksverksamheten med ändrad regional

fördelning av kulturpolitiska medel som skall

pågå under perioden den 1 juli 1998 den 31

december 2002 befinner sig i ett inledningsskede.

En parlamentariskt tillsatt kommitté (In

1997:08) har att utvärdera hela försöksverksam-

heten enligt lagen (1996:1414) om försöksverk-

samhet med ändrad regional ansvarsfördelning.

Effekter av de statliga insatserna

I propositionen (prop.1996/97:3) om kultur-

politik gjorde regeringen bedömningen att Sta-

tens kulturråds bidragsgivning har haft stor

betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt

för verksamheter på regional och lokal nivå och

inom organisationslivet. Denna bedömning står

fast. Viktiga kulturprojekt har genomförts med

hjälp av statliga bidrag och betydelsefull kultur-

verksamhet utanför kulturinstitutionerna har

kunnat fortleva i betydande utsträckning. Även

de statliga insatserna för att främja samisk kultur

samt för att stärka det internationella kulturut-

bytet har haft positiv effekt på utvecklingen.

Det tillfälliga stödet till kulturinstitutioner

med särskilda problem har bl.a. inneburit att

negativa effekter på den konstnärliga verksam-

heten har kunnat lindras i ett förändringsskede.

Det är ännu för tidigt att bedöma effekterna

av statens satsning på Kulturåret 1998. Statens

kulturråd har regeringens uppdrag att följa upp

och utvärdera denna satsning. En första

delrapport beräknas vara klar våren 1999.

Effekterna av de nationella uppdragen kom-

mer att utvärderas efter den första genomförda

perioden och redovisas i nästa års budgetpropo-

sition.

Regeringens slutsatser

Regeringens bedömning är att bidragsgivningen

och organisationsstödet har haft en positiv in-

verkan på utvecklingen. Insatta resurser inom

området har använts på ett ändamålsenligt sätt.

Den snabba utvecklingen inom IT-området

kommer att ställa ökade krav bl.a. på Kulturrå-

dets bidragsgivning till de olika konstområdena.

Dessutom bör enligt regeringens bedömning

kulturinstitutioners och fria kulturutövares an-

vändning av IT breddas och utvecklas. I 1998 års

ekonomiska vårproposition aviserades en sats-

ning på IT inom kulturområdet. På grund av en

anpassning till beräknade utgifter år 1999 skjuts

denna satsning upp till år 2000, då ett särskilt

treårigt stöd till IT-utveckling inom kultur-

området beräknas inrättas.

Förslag framförs också om ökat stöd till vissa

kulturändamål. En särskild förstärkning görs för

att främja funktionshindrades deltagande i kul-

turlivet. Det finns vidare ett behov av att även

nästa år göra särskilda insatser för offent-

ligstödda kulturinstitutioner med ekonomiska

och strukturella problem.

Med anledning av riksdagens ställningstagande

till propositionen (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konst-

närernas villkor föreslås vissa utvecklingsinsatser,

bl.a. för dans och centrumbildningarna. Vidare

kommer regeringen inom ramen för utgiftsom-

råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslå att

Statens kulturråd får disponera 10 miljoner kro-

nor under år 1999 för försöksverksamhet med

arbetsförmedlare vid centrumbildningarna. För-

söksverksamheten bör omfatta även studieför-

bunden och folkparkerna.

4.4 Kultur i skolan

Inom Regeringskansliet har sedan hösten 1995

en arbetsgrupp, under ledning av statssekrete-

rarna i Kultur- och Utbildningsdepartementen,

haft i uppdrag att utarbeta en ny strategi för

kultur i skolan. Arbetsgruppen har i rapporten

En strategi för kultur i skolan (Ds 1998:58)

beskrivit sitt arbete och lämnat förslag till hur

det fortsatta arbetet med kultur i skolan skall

bedrivas.

Arbetsgruppen har arbetat utifrån de tre

teman som angivits i uppdraget till arbetsgrup-

pen, nämligen skolan som kulturmiljö, kulturar-

betet i undervisningen samt delaktighet och

skapande.

Arbetsgruppen föreslår i korthet följande åt-

gärder.

Allmänt

Arbetsgruppen betonar att skolan kan betraktas

som vår största kulturinstitution eftersom den

omfattar alla barn och ungdomar. Det måste vara

skolan som utifrån ett barn- och ungdomspers-

pektiv definierar vilket innehåll som skall ut-

märka verksamheten i skolan. För att kulturen

skall bli en del av den lokala skolutvecklingen

måste såväl utbildnings- som kultursektorerna ha

ett övergripande gemensamt ansvar för att ut-

veckla frågan om kultur i skolan. Arbetsgruppen

föreslår att Kulturrådet och Skolverket får i upp-

drag att på nationell nivå samordna det fortsatta

arbetet.

Arbetsgruppen framhåller vidare att det råder

brist på forskning inom området kultur i skolan,

framför allt i skärningspunkten mellan å ena

sidan barns och ungdomars livsvillkor och kul-

turmönster och å andra sidan skola och kulturliv.

Gruppen föreslår att ett tvärsektoriellt forsk-

ningsprogram kring kultur och skola initieras.

Skolan som kulturmiljö

Arbetsgruppen framhåller att betydelsen av en

bra arbetsmiljö i vid mening inte nog kan beto-

nas och att man genom att skapa en god fysisk

och psykosocial skolmiljö visar respekt för alla

som vistas där. Barn och ungdomar skall delta i

diskussionen om skolmiljön och påverka dess

utformning. Gruppen pekar på det handlings-

program för arkitektur, formgivning och design

(prop. 1997/98:117) som regeringen lagt fram

och föreslår bl. a. att Regeringskansliets arbets-

grupp för arkitektur, formgivning och design vid

genomförandet av programmet riktar särskild

uppmärksamhet mot skolmiljön.

Kulturarbetet i undervisningen

Film och nya medier spelar en väsentlig roll i

barns och ungas liv. Arbetsgruppen anser det

angeläget att barns och ungas eget filmskapande

liksom skolbioverksamheten får utvecklas både

lokalt och regionalt. Gruppen föreslår att särskilt

stöd lämnas för detta ändamål inom ramen för

regeringens tiopunktsprogram för skolan.

Arbetsgruppen konstaterar vidare att museer

och arkiv redan i dag har ett utvecklat samarbete

med skolan och anser att detta samarbete bör

kunna utvecklas ytterligare. Gruppen föreslår

dels att de centrala kulturarvsinstitutionerna får i

uppdrag att i direkt kontakt med skola samt uni-

versitet och högskola vidareutveckla den peda-

gogiska verksamheten, dels att Riksantikvarie-

ämbetet får i uppdrag att i samverkan med de

myndigheter som berörs av kulturarv och kul-

turmiljövård granska och utveckla kulturarvet

som kunskapskälla med hänsyn till den föränd-

rade kunskapssyn som uttrycks i läroplaner och

kursplaner.

Det är enligt arbetsgruppen viktigt att nätverk

för arbetet med kultur i skolan skapas för att

överbrygga de olika förutsättningarna som ofta

finns mellan kultur- och skolområdena när det

gäller såväl styrsystem som organisation. Kultur-

rådet och Skolverket föreslås få i uppdrag att

utveckla ett kontaktnät mellan skola och kultur-

liv. Vidare föreslås att regeringen avsätter medel

till Sveriges musik- och kulturskolors (SMOK)

verksamhet under den kommande treårsperio-

den.

Delaktighet och skapande

Arbetsgruppen framhåller vikten av att det kul-

turpedagogiska arbetet både i det fria kulturlivet

och på kulturinstitutionerna stöds och utvecklas

på ett sätt så att det även kommer skolan till del.

Gruppen föreslår att Kulturrådet får i uppdrag

att genomföra detta.

Slutsatser

Regeringen vill för riksdagens information lämna

följande redovisning rörande arbetet med frågor

om kultur i skolan.

Regeringen instämmer i arbetsgruppens

grundläggande uppfattning om kulturens bety-

delse för utvecklingen inom skolan och att sko-

lan är vår viktigaste kulturinstitution eftersom

den omfattar alla barn och ungdomar. Barn och

ungdomar i skolan behöver tillgång till den

konstnärliga och professionella kulturen på

samma sätt som kulturlivet behöver möta barn

och unga i deras vardagsliv. Det fortsatta arbetet

med kultur i skolan bör väsentligen kunna följa

arbetsgruppens slutsatser och förslag.

Eventuellt behov av finansiering av förslagen

får prövas inom ramarna för statsbudgetens ut-

giftsområde 16 Utbildning och universitets-

forskning samt inom anslagsramarna för berörda

myndigheter och organisationer på utgiftsom-

råde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I

de delar som förutsätter riksdagens ställningsta-

gande återkommer regeringen i särskild ordning.

4.5 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket och andra revisorer har inte

lämnat några invändningar i revisionsberättel-

serna.

4.6 Anslag

A1 Statens kulturråd

Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

26 393

Anslags-

sparande

946

1998

Anslag

27 420

1

Utgifts-

prognos

28 366

1999

Förslag

31 351

2000

Beräknat

31 156

2

2001

Beräknat

31 630

3

1 Varav 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen

1998.

2 Motsvarar 30 601 tkr i 1999 års prisnivå

3 Motsvarar 30 601 tkr i 1999 års prisnivå

Statens kulturråd är en central förvaltningsmyn-

dighet inom kulturområdet. Rådet skall följa

utvecklingen och ge ett samlat underlag för den

statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen

med genomförandet av denna. I den uppgiften

ligger en skyldighet att verka för samordning och

effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturom-

rådet. Kulturrådet handlägger ärenden som rör

teater, dans, musik, konst, museer, utställningar,

litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folk-

rörelser i den mån sådana ärenden inte ankom-

mer på någon annan myndighet. Statens kultur-

råd är vidare kontaktkontor för EU:s kul-

turprogram Kalejdoskop och litteraturprogram-

met Ariane.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick un-

der år 1997 till 650 000 kronor.

För Statens kulturråd gäller förordningen

(1988:676) med instruktion för Statens kultur-

råd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kulturrådets bidragsverksamhet omslöt närmare

1,2 miljarder kronor år 1997. Tyngdpunkten lig-

ger inom teater-, dans- och musikområdet, vilket

omfattar 66 % av bidragen.

Tabell 4.2 Ärendehantering

Antal ärenden

1994/95

1995/96

(18 mån)

1997

Teater, dans, musik

1 696

2 584

1 748

Bibliotek, litteratur,

kulturtidskrifter

2 610

3 447

2 715

Konst, museer,

utställningar

705

691

584

Konstområdesöver-

gripande och övrigt

985

1 143

375

Framtidens kultur

1 168

1 604

1 058

TOTALT

7 164

9 469

6 480

Trots att jämförelser med det 18 månader långa

budgetåret 1995/96 är svåra att göra kan det kon-

stateras att antalet ärenden minskat något mellan

budgetåren 1994/95 och 1995/96. Av Kulturrå-

dets totala ärendehantering under de tre senaste

budgetåren utgör drygt 16 % förslag till beslut av

Stiftelsen framtidens kultur.

I de arbets-, referens- och beredningsgrupper,

som kompletterar Kulturrådets styrelse för kva-

litetsbedömningar vid bidragsfördelningen, in-

gick vid årets utgång 104 ämnessakkunniga

personer i totalt 17 grupper. Vid utgången av

budgetåret 1995/96 var antalet ämnessakkunniga

personer 95 st i totalt 15 grupper.

Kulturrådet har mött regeringens besparings-

krav på statlig konsumtion huvudsakligen genom

att minska verksamhetsvolymen och reducera de

rörliga kostnaderna. Rådet har bl.a. dragit in två

tjänster genom s.k. naturlig avgång, avvaktat med

att tillsätta vakanser, minskat kostnader för per-

sonalutbildning och ökat intäktskravet på den

egna konferensverksamheten. Uppgiften att för-

dela bidrag har prioriterats före analys-, utvärde-

rings- och utvecklingsarbete.

Kulturrådet har initierat ett utvecklingsarbete

för att formulera en strategi för rådets externa

insatser inom IT samt analysera hur den nya

informationstekniken påverkar kulturlivet. Un-

der år 1997 har Kulturrådet införskaffat en egen

uppkoppling till SUNET, för att underlätta för

den elektroniska kommunikationen mellan rådet

och kulturlivet, forskningen och den högre

utbildningen. På Kulturrådets hemsida på Inter-

net finns dessutom aktuell information om

rådets bidragsformer, bidragsvillkor och ansök-

ningsförfarande, om EU:s bidrag till kultur-

ändamål, samt om statistik, utvecklingsprojekt,

rapporter m.m.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten vid Sta-

tens kulturråd i allt väsentligt svarar mot upp-

ställda mål. Någon förändring av verksamhetens

inriktning är inte aktuell. Däremot kommer

Kulturrådet att få utökade uppgifter, bl.a. med

anledning av riksdagens ställningsstagande till

propositionen (prop. 1997/98:86, bet.

1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240) om litteratu-

ren och läsandet och propositionen (prop.

1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr.

1997/98:303) om konstnärernas villkor. Bland

dessa uppgifter ingår ett utvidgat uppdrag att

utveckla, framställa och presentera statistik inom

litteratur- och kulturtidskriftsområdet. Rege-

ringen föreslår därför att anslaget förstärks med

3 750 000 kronor, varav 750 000 kronor engångs-

vis för år 1999 för administration av statliga

utställningsgarantier.

Förslagen finansieras dels inom den ram som

tidigare avsatts för nämnda propositioner, dels

genom omprioriteringar inom kulturområdet.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. En justering av beräkningen har gjorts

för år 1999.

Tabell 4.3 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

26 920

Pris- och löneomräkning

+546

Justering av premier

+135

Adm. av statliga utställnings-

garantier, engångsanvisning

+750

Utökade uppgifter

+3 000

Förslag 1999

31 351

A2 Bidrag till allmän kulturverk-

samhet, utveckling samt inter-

nationellt kulturutbyte och

samarbete

Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

110 205

Anslags-

sparande

9 595

2

1998

Anslag

125 575

1

Utgifts-

prognos

135 170

1999

Förslag

122 895

2000

Beräknat

120 021

2001

Beräknat

122 275

1 Varav 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen

1998.

2 Besparing på 7 mkr år 1997 har ej justerats i Statsbudgetens utfall.

Under detta anslag beräknas medel till en rad

skilda ändamål på kulturområdet. Inom anslaget

beräknas bl.a. medel till Statens kulturråds dispo-

sition för tillfälliga insatser av utvecklingskarak-

tär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt

angelägna. Vidare beräknas inom anslaget bidrag

till centrala amatörorganisationer, centrumbild-

ningar, lokalhållande organisationer för kultur-

verksamhet, organisationer med mångkulturell

inriktning samt bidrag till internationellt kultur-

utbyte och samarbete.

Inom anslaget beräknas också medel för kul-

turinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbildnings-

förbund m.fl. för kultur- och föreläsningsverk-

samhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till

samisk kultur samt bidrag till Svenska institutet.

Svenska statens bidrag till Svenskhemmet

Voksenåsen och Hanaholmens Kulturcentrum

för Sverige och Finland finns uppförda under

anslaget, liksom medel för försöksverksamheten

Forum för världskultur.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål,

förordningen (1991:975) om statsbidrag till

föreläsningsföreningar m.m., förordningen

(1996:1598) om statsbidrag till regional kultur-

verksamhet och sametingslagen (1992:1433).

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Inledning

De ändamål som bekostas inom detta anslag gri-

per över de flesta av kulturpolitikens områden.

Statens kulturråd har i sin årsredovisning ana-

lyserat resultaten av den bidragsgivning som

rådet svarar för. Utöver det har regeringen tagit

del av årsredovisningar och anslagsframställ-

ningar från enskilda organisationer och institu-

tioner.

Kulturåret 1998

För att påvisa kulturens mångfald och styrka

samt skapa bestående kulturyttringar som berör

hela befolkningen anvisades under åren 1997 och

1998 medel dels för att manifestera Stockholm

som Europas kulturhuvudstad 1998, dels för att

under ledning av Kulturdepartementets arbets-

grupp Kultur i hela landet (Ku 1996:A) stimulera

aktiviteter runt om i Sverige under året. Arbets-

gruppen Kultur i hela landet som inrättades

hösten 1996, kommer att avsluta sitt arbete

under våren 1999 med en rapport. Statens kultur-

råd har av regeringen fått i uppdrag att utvärdera

Kulturåret 1998.

Länskonstnärerna

Bidrag till verksamhet med länskonstnärer läm-

nades för år 1997 till 12 regioner, varav fem inom

området bildkonst och sju inom området dans.

För år 1998 har bidrag lämnats till 18 regioner

samt Sameland. Av bidragen avser åtta området

bild och form, nio området dans, ett området

litteratur och läsande samt ett området samisk

musik. Stödet, som omfattar bidrag till totalt 27

länskonstnärer, beräknas vara fullt utbyggt år

2000.

Funktionshindrades kulturella möjligheter

I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpo-

litik framhöll regeringen att det är en kulturpo-

litisk ambition att kulturen skall kunna erbjudas

alla och att människor med funktionshinder

bereds möjlighet att använda sin kreativitet och

sina konstnärliga och intellektuella färdigheter. I

propositionen gjorde regeringen bedömningen

att en översyn på området var nödvändig. Mot

detta hade riksdagen inte något att invända

(bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Statens

kulturråd har under år 1997 haft regeringens

uppdrag att kartlägga situationen på kulturområ-

det för funktionshindrade personer samt

utarbeta ett handlingsprogram för att främja

funktionshindrades deltagande i kulturlivet.

Uppdraget redovisades i februari 1998 och inne-

höll bl.a. ett förslag om inrättandet av ett pro-

gram för ökad tillgänglighet på kulturområdet

för personer med funktionshinder.

Samisk teater

I propositionen om kulturpolitik redogjorde

regeringen för sin syn på frågan om inrättandet

av en samisk teaterinstitution. Riksdagen

instämde i regeringens bedömning att etablering

av en samisk teaterinstitution är av stort intresse.

Sametinget fick därför våren 1997 i uppdrag att

utreda förutsättningarna för införandet av en fast

samisk teaterinstitution. I rapporten Samisk tea-

ter, som överlämnandes till regeringen våren

1998, har Sametinget lämnat förslag till mål,

organisation och ekonomi för verksamheten.

Enligt förslaget skall den samiska teatern organi-

satoriskt bestå av fyra delar, Siiddat, under en

gemensam teaterstyrelse. De fyra Siiddat skall

lokaliseras till Kiruna, Jokkmokk, Tärnaby och

Östersund. Verksamheten skall finansieras med

årliga driftbidrag från bl.a. Sametinget, staten

samt berörda kommuner och landsting.

Åtgärder för kulturinstitutioner

Regeringen har under våren 1998 fördelat

21 miljoner kronor i extra bidrag till kulturinsti-

tutioner med särskilt svåra ekonomiska problem.

Bidrag har lämnats till Malmö Musikteater,

Malmö Dramatiska Teater, Malmö Symfoni-

orkester, Göteborgs Stadsteater, Folkteatern i

Göteborg, Folkoperan i Stockholm, Internatio-

nella Vadstena-akademien, Folkteatern i Gävle,

Marionetteatern i Stockholm, Länsteatern på

Gotland samt Drottningholmsteatern och Ul-

riksdals slottsteater. Bidragen har syftat till att

upprätthålla den konstnärliga verksamheten och

ge planeringsutrymme för framtida förändringar.

Enligt ingivna redovisningar har det extra

bidraget medverkat till att bidragsmottagarna

kunnat fullfölja verksamheten i enlighet med en

tidigare fastställd eller, i några fall, en reviderad

repertoarplan för år 1998. En fullständig ekono-

misk redovisning avseende år 1998 skall lämnas

till Kulturdepartementet senast den 1 mars 1999.

Svenskhemmet Voksenåsen

Svenskhemmet Voksenåsen har till syfte att

främja svensk-norsk förståelse genom att ta emot

svenska och norska besökare, anordna konferen-

ser och bedriva kulturell programverksamhet.

Voksenåsen drivs som ett av svenska staten

helägt norskt aktiebolag. För år 1998 får bolaget

drygt 8 miljoner kronor i bidrag från detta

anslag, varav ca 5 miljoner kronor avser lokal-

hyra. För år 1997 redovisar bolaget en vinst på

ca 0,6 miljoner norska kronor. Av årsredovis-

ningen framgår vidare att antalet gästdygn upp-

gick till 16 563, jämfört med 15 672 gästdygn år

1996. Hotellrörelsen, som drivs av ett separat

bolag, visar ett gott ekonomiskt resultat, vilket

delvis kommer övrig verksamhet till godo.

Genom tillkomsten av en stor samlingssal,

Einar Gerhardsen-salen, har Voksenåsen kunnat

bredda sin programverksamhet betydligt. Möj-

lighet finns nu till en mer varierad kurs- och

seminarieverksamhet samt till ett större och mer

konkurrenskraftigt utbud av konserter, filmvis-

ningar, utställningar och andra kulturarrange-

mang.

En viktig målgrupp för Voksenåsens pro-

gramverksamhet är barn och ungdom. Som-

maren 1998 genomfördes den första Sommar-

akademien för ungdom, med deltagare från hela

Norden samt Baltikum. Tanken är att dessa

sommarsamlingar för studerande ungdomar skall

bli ett stående inslag i Voksenåsens program-

verksamhet.

Under de senaste två åren har stort utrymme

ägnats åt frågor om mänskliga rättigheter och

yttrandefrihet. Ett särskilt pris för betydelsefulla

gärningar inom detta område, Torgny Seger-

stedt-priset, instiftades av Voksnåsens styrelse år

1996. Priset delas ut vartannat år.

Forum för världskultur

I enlighet med riksdagens beslut (prop.

1997/98:1 utg. omr. 17 s. 24 26, bet.

1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) beslutade rege-

ringen i februari 1998 direktiv för en kommitté

(dir. 1998:14) med uppgift att under åren 1998

och 1999 bedriva en samordnande och initia-

tivtagande försöksverksamhet, med syfte att

bereda plats för andra länders kulturyttringar

inom det svenska kulturlivet. Verksamheten

bedrivs under namnet Forum för världskultur

(Ku 1998:01). Regeringen har träffat avtal med

Stockholms läns landsting och Stockholms stad

om organisation och finansiering av försöksverk-

samheten. Enligt avtalet bidrar landstinget med

1 miljon kronor och staden med 2 miljoner kro-

nor under vart och ett av åren 1998 och 1999.

Statliga medel för verksamheten utgår dels med

1,5 miljoner kronor från detta anslag, dels med 2

miljoner kronor från utgiftsområde 8 Invandrare

och flyktingar, anslaget B3 Integrationsåtgärder.

Kommittén inledde sitt arbete i augusti 1998.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen och

medelsförbrukningen under anslaget skett i

enlighet med fastställd inriktning. Det bör

ankomma på regeringen att i regleringsbrev för-

dela medlen mellan de olika ändamålen. Rege-

ringen vill redovisa följande förändringar.

Regeringen avser att ge Statens kulturråd ett

övergripande ansvar för att fullfölja handlings-

programmet för att främja funktionshindrades

deltagande i kulturlivet. Det handlar om hur

funktionshindrade skall få del av det allmänna

kulturutbudet på samma villkor som andra och

även om hur funktionshindrade ska stimuleras

till egen skapande verksamhet. För att förverk-

liga vissa delar av handlingsprogrammet är en

resursförstärkning nödvändig och 2 miljoner

kronor bör därför tillföras anslaget.

Regeringen bedömer att det nu finns förut-

sättningar för en ökning av det statliga stödet på

ca 1,5 miljoner kronor per år som redan i dag ges

via Sametinget till samisk teaterverksamhet. För

detta ändamål bör bidraget till samisk kultur för-

stärkas med 4 miljoner kronor. Det statliga stö-

det till samisk teaterverksamhet bör vara förenat

med villkor om ekonomisk medfinansiering från

berörda kommuner och landsting.

För att upprätthålla verksamhetens konstnär-

liga nivå hos kulturinstitutioner i förändring bör

möjligheter till särskilda insatser finnas även

under år 1999. För sådana insatser beräknas ett

engångsbelopp på 10,4 miljoner kronor.

Med anledning av riksdagens ställningstagande

till propositionen (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU:13, rskr. 1997/98:303) om konst-

närernas villkor bör Kulturrådet för utvecklings-

verksamhet tillföras ytterligare 2 miljoner kro-

nor, för insatser med syfte att främja

danskonsten i hela landet samt för att ge

utrymme för en förlängning av försöksverksam-

heten Dans-Produktion-Service (DPS) under

ytterligare tre år. Därtill bör anslaget förstärkas

med ytterligare 500 000 kronor för driften och

administrationen av en digital pjäsbank. Vidare

bör Kulturrådets verksamhetsbidrag till cent-

rumbildningarna förstärkas med 3 miljoner

kronor och bidragen för internationellt kul-

turutbyte tillföras 1,5 miljoner kronor för att i

första hand bidra till lanseringen av svensk

dramatik i utlandet.

En förstärkning med 1 miljon kronor av de

medel som Statens kulturråd disponerar för

bidrag till mångkulturella organisationer föreslås

för ett verksamhetsbidrag till Kurdiska bibliote-

ket i Stockholm.

Vidare har under anslaget 1,4 miljoner kronor

beräknats i förstärkt stöd till verksamhet som

främjar ungdomars eget skapande.

En förstärkning bör även göras av de medel

som under anslaget står till regeringens disposi-

tion för utveckling och internationellt samarbete.

Förstärkningen avser medel för att tillgodose

långsiktiga internationella åtaganden på filmom-

råde. Se även anslaget I1 Filmstöd under Film

och medier (avsnitt 12).

Förslagen finansieras dels inom den ram som

avsatts för propositionen om konstnärernas vill-

kor, dels genom omprioriteringar inom kul-

turområdet.

En fortsättning i någon form på Kulturåret

1998 är angelägen, t.ex. genom att årets kultur-

stad eller kulturkommun utses. Regeringen avser

att ge Statens kulturråd i uppdrag att med

utgångspunkt från utvärderingen av kulturåret

utarbeta riktlinjer för hur fortsättningen skall

utformas.

Ansvaret för beredningen av frågor om

Svenska Föreningen Norden har övergått från

Kulturdepartementet till Utrikesdepartementet.

Med anledning av detta förs 7 128 000 kronor

från anslaget till utgiftsområde 5 Utrikesförvalt-

ning och internationell samverkan.

Verksamheten inom Fotograficentrum Riks i

Stockholm har fått förändrad inriktning. Med

anledning av detta föreslår regeringen att

1 042 000 kronor, motsvarande det bidrag som

lämnas till Fotograficentrum, överförs till ansla-

get D5 Bidrag till bild- och formområdet.

Regeringen avser att återkomma i nästa års

budgetproposition angående stöd till projektet

Kulturbro 2000 för genomförandet av en dansk-

svensk kulturbiennal för bildkonst, design, tea-

ter, dans och musik i Öresundsområdet.

Tabell 4.5 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

125 075

Pris- och löneomräkning

+90

1

Överföring till utg.omr. 5

- 7 128

Överföring till anslaget D5

-1 042

Engångsanvisning upphör

-21 000

Omprioritering inom kulturområdet

-2000

Reformer

+28 900

Förslag 1999

122 895

1 Avser Voksenåsens lokalkostnader

A3 Nationella uppdrag

Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

6 000

Anslags-

sparande

-

1998

Anslag

6 000

Utgifts-

prognos

6 000

1999

Förslag

7 000

2000

Beräknat

7 000

2001

Beräknat

7 000

Under anslaget beräknas medel för tidsbegrän-

sade nationella uppdrag inom områdena barn-

och ungdomsteater, regional filmverksamhet,

ungdomskultur, musik, samtidskonst och

museiverksamhet (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). För treårs-

perioden 1997 1999 har regeringen gett natio-

nella uppdrag till Backateatern i Göteborg, Film i

Väst numera i Trollhättan, Kulturskolan Roste-

riet i Luleå, Falun Folkmusik Festival, Malmö

Konsthall och Arbetets museum i Norrköping.

Regeringens överväganden

En utvärdering av de första nationella uppdragen

kommer att genomföras inför en ny treårsperiod

2000 2002. Kulturrådet skall i sitt budget-

underlag för år 2000 föreslå nya mottagare av

nationella uppdrag.

I enlighet med vad som förslås i propositionen

(prop. 1997/98:117) Framtidsformer Hand-

lingsprogram för arkitektur, formgivning och

design föreslår regeringen att anslaget förstärks

med 1 miljon kronor för ett tidsbegränsat natio-

nellt uppdrag inom området formgivning och

design. Regeringen avser att för perioden 1999

2001 ge uppdraget till Föreningen Svensk Form.

Förslaget finansieras genom omprioriteringar

inom kulturområdet.

Regeringen föreslår att 7 000 000 kronor anvi-

sas för nationella uppdrag år 1999.

A4 Försöksverksamhet med ändrad

regional fördelning av

kulturpolitiska medel

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Anslag

68 713

Utgifts-

prognos

68 713

1999

Förslag

136 703

2000

Beräknat

138 631

2001

Beräknat

140 414

Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet

med ändrad regional ansvarsfördelning genom-

förs under tiden den 1 juli 1997 31 december

2002 en försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning i Kalmar, Gotlands och Skåne

län. I försökslänen har regionala självstyrelse-

organ fr.o.m. den 1 juli 1998 från Statens kultur-

råd övertagit befogenheten att besluta om för-

delningen av statsbidrag till regional kul-

turverksamhet. Under anslaget beräknas medel

för denna försöksverksamhet.

För verksamheten gäller förordningen

(1998:305) om försöksverksamhet med ändrad

fördelning av statsbidrag till regional kulturverk-

samhet.

Regeringens överväganden

Försöksverksamheten med ändrad regional

ansvarsfördelning på kulturpolitikens område

inleddes den 1 juli 1998. Någon resultatinforma-

tion från verksamheten är därför än så länge inte

tillgänglig. Regeringen har den 29 maj 1997

utfärdat direktiv (dir. 1997:80) för en parlamen-

tarisk kommitté (In 1997:08) med uppdrag att

dels följa upp och utvärdera hela försöksverk-

samheten, dels utforma vissa förslag om den

framtida regionala organisationen. Kommittén

skall redovisa sina överväganden och förslag

senast den 1 oktober 2000.

Inom försöksverksamhetens ram har de

regionala självstyrelseorganen frihet att fördela

de statliga bidragen mellan regionala kultur-

institutioner utifrån regionala förutsättningar

och kulturpolitiska strategier. Regeringen fast-

ställer vilka institutioner som är stödberättigade.

Självstyrelseorganen har möjlighet att ta initiativ

till förändringar i enlighet med de villkor som

redovisades i budgetproposition för år 1998

(prop. 1997/98:1 utg.omr. 17 anslaget A5, bet.

1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97).

Det har från de regionala sjävstyrelseorganens

sida framförts viss kritik mot att detta system är

onödigt stelbent och att man därför förordar en

friare hantering av de statliga bidragen till kultur-

verksamheten. Regeringen vill i detta samman-

hang erinra om de möjligheter som de regionala

självstyrelseorganen har att dels göra omfördel-

ningar av de befintliga statliga bidragen till regio-

nala kulturinstitutioner, dels lämna förslag om

förändringar av anslaget på grund av ändrad

omfattning av verksamheten. Det innebär t.ex.

att förteckningen över stödberättigade regionala

kulturinstitutioner kan förändras. Förslag om

detta lämnas till Statens kulturråd och det åligger

därefter Kulturrådet att väga in dessa uppgifter i

budgetunderlag till regeringen. Från regeringens

sida kommer sådana framställningar att behand-

las med den flexibilitet som är möjlig inom

ramen för försöksverksamheten. Regeringen

avser att ha en fortsatt dialog med försökslänen.

Förutom den uppräkning av anslaget som är

konsekvensen av att försöksverksamheten

fr.o.m. år 1999 omfattar hela året, har anslaget

justerats utifrån den fördelning av statsbidrag till

kulturinstitutioner som Statens kulturråd gjort

för första halvåret 1998.

Tabell 4.8 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

68 713

Pris- och löneomräkning

+2 796

Överföring från anslaget B2

+58 544

Överföring från anslaget C1

+1 881

Överföring från anslaget H3

+4 769

Förslag 1999

136 703

5 Teater, dans och musik

5.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Riksteatern, Ope-

ran, Dramaten, Dansens Hus och Rikskonserter.

Härutöver ingår statens stöd till länsmusiken,

regionala och lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner, fria teater-, dans- och musik-

grupper samt arrangerande musikföreningar. Drift-

bidrag lämnas även till Drottningholms slotts-

teater, Ulriksdals slottsteater (Confidencen),

Marionetteatern, Internationella Vadstena-akade-

mien och Musikaliska akademien. Särskilda stöd

ingår för produktion och distribution av fonogram,

notutgivning och information om svensk musik

samt till teaterfrämjande verksamhet (Skådebanan).

Vissa utvecklingsinsatser m.m. avseende teater,

dans och musik redovisas under avsnitt 4.

5.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

1467,3

1428,5

1437,1

1399,9

1430,4

1460,9

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Föreställnings- och publiktalen hos institutionerna

och de mer etablerade fria grupperna har totalt sett

ökat. Många teater- och musikinstitutioner strävar

efter att nå nya publikgrupper. Turnéarrangemang

utgör redan i dag mer än hälften av det

statsunderstödda utbudet av teater, dans och

musik.

Intresset för dans som konstform ökar. Dansen

har dock alltjämt en ojämn regional spridning.

Det råder en vikande efterfrågan på de stats-

understödda teaterproducenternas föreställningar

för barn och ungdom.

Förändringar

Staten har under 1997 från Dramaten övertagit ett

lån i Riksgäldskontoret på 25 miljoner kronor.

Statsbidraget till länsmusiken har fr.o.m. den 1

januari 1998 inordnats i det stödsystem som gäller

för övrig regional kulturverksamhet. Bidragsnivån

för länsmusiken har sänkts. Särskilda insatser har

gjorts för dans, musik och musikteater i vissa län.

Bidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper

samt arrangerande musikföreningar har förstärkts.

Bidragen till lokala och regionala teater-, dans-

och musikinstitutioner samt länsmusiken i Kalmar,

Gotlands och Skåne län ingår fr.o.m. den 1 juli

1998 i den samlade kulturpolitiska medelsram som

försöksvis skall fördelas av de regionala själv-

styrelseorganen i dessa län.

Prioriteringar

Bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper

samt Rikskonserter, regionala institutioner m.fl.

förstärks i syfte att förbättra villkoren för fritt

verksamma scen- och tonkonstnärer.

Stödet till musiklivets arrangörsföreningar ökas

ytterligare.

Medel anslås engångsvis för delamortering av det

från Dramaten övertagna lånet i Riksgäldskontoret.

Med anledning av vissa lokaldispositioner görs

mindre uppräkningar av bidragen till några

institutioner

5.3 Resultatbedömning

En huvudlinje för regeringens politik på teaterns,

dansens och musikens områden är att göra

respektive konstform tillgänglig för alla innevånare

samtidigt som förutsättningar ges för hög kvalitet i

det konstnärliga utövandet. Insatserna inriktas

huvudsakligen på att värna om den institutionella

infrastrukturen, att stärka arrangörsledet och att

förbättra arbetsvillkoren för de fritt verksamma

konstnärerna inom området.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Institutionerna

Mångfalden i de sceniska och musikaliska

uttrycken främjas bl.a. genom en god tillgång på

spelplatser över hela landet både för ensemblespel

och verksamhet i friare former.

På teater- och musikområdet finns ett väl

utbyggt nätverk av regionala och lokala institu-

tioner. Bara två län saknar länsteater, nämligen

Jämtland och Södermanland. De lokala och regio-

nala orkesterinstitutionerna samt länsmusiken bil-

dar tillsammans en heltäckande musikresurs. Riks-

teatern och Rikskonserter utgör basen för den

landsomfattande turnéverksamhet som komplet-

terar det regionala utbudet av teater, dans och

musik.

Teater- och musikinstitutionernas största pro-

blem är att upprätthålla en kvalitativt högtstående

verksamhet inom ramen för en balanserad eko-

nomi. Såväl nationalscenerna som ett antal läns-

institutioner har under senare år inlett om-

struktureringar för att möta ökade kostnader.

Många söker också kompletterande finansie-

ringskällor till de offentliga stöden. Viljan att

upprätthålla och utveckla den konstnärliga verk-

samheten är dock stark och ambitionen är att

genomföra förändringsarbetet utan att inkräkta på

den konstnärliga integriteten och de värden som

ligger i ett kontinuerligt ensemblespel.

På dansområdet är den regionala spridningen

fortfarande ojämn. De fasta dansensemblerna är i

huvudsak koncentrerade till de tre storstadsom-

rådena. Ett undantag är NorrDans med sin fasta

scen i Härnösand. Hinder för danskonstens ut-

bredning är bristen på scener lämpade för dans och

en allmän okunskap om dansen som konstform.

Ett starkt växande intresse för danskonsten kan

dock konstateras på många håll. Detta kan delvis

vara ett resultat av de senaste årens satsning på

regionala danskonsulenter.

De fria grupperna

Den konstnärliga friheten och mångfalden gynnas

av förekomsten av ett stort antal fritt verksamma

teater-, dans- och musikgrupper. Antalet frilansare

på teater-, dans- och musikområdet har ökat starkt

under senare år, parallellt med en allt större

arbetslöshet på området. Vid sidan av de tradi-

tionella fria teatergrupperna med en stor fast kärna

av medlemmar och långsiktig verksamhet har nya,

mer projektinriktade grupperingar uppstått. Sam-

tidigt som de fria grupperna ökar i antal är

efterfrågan på deras utbud stabil eller vikande.

Ansökningarna om statliga och kommunala

bidragsmedel har blivit allt fler och ställer de

bidragsfördelande organen inför svåra avgöranden.

De fria teatergrupperna står för ungefär hälften

av landets totala utbud av barn- och ungdoms-

teater. Som framgår av statistikredovisningen i det

följande minskar efterfrågan på sådan teater i

kommunerna.

Arrangörsledet

Sverige har en ojämnt fördelad befolkningsstruktur

och stora avstånd mellan tätorterna i vissa delar av

landet. Möjligheten att gå på teater och konserter,

oavsett bostadsort, förutsätter en bred

turnéverksamhet som i sin tur är beroende av att

det finns kunniga och engagerade arrangörer på de

orter som tar emot turnéerna. Turnéarrangemang

utgör nästan 50 % av det totala statsunderstödda

teater- och dansutbudet. På musikområdet är

motsvarande andel ännu högre. Arrangörsledet har

alltså en strategisk betydelse när det gäller att

sprida tillgången till teater, dans och musik.

På teater- och dansområdet utgör Riksteaterns

medlemsföreningar den viktigaste lokala arran-

gören av vuxenföreställningar, medan det oftast är

skolor och förskolor som beställer föreställningar

för barn och ungdomar. Statens kulturråd har i

rapporten Arrangera mera (Statens kulturråd

1998:2) kartlagt arrangörssituationen på teater- och

dansområdet. Enligt rapporten finns det ett stort

behov av kompetensutveckling och samordning på

lokal och regional nivå. Riksteatern har inlett ett

rekryterings- och fortbildningsarbete i syfte att

vitalisera och föryngra teaterföreningarna. I det

arbetet ingår också att pröva nya former av

arrangörsskap. De teater- och danskonsulenter

som verkar på länsnivå med kommunalt och

statligt stöd har en viktig pådrivande funktion.

På musikområdet är arrangörsledet mer splittrat.

De s.k. arrangerande musikföreningarna, dvs.

kammarmusikföreningar, jazzklubbar, folkmusik-

och rockföreningar samt vissa orkesterföreningar,

svarar för en stor del av de offentliga konserterna

på mindre orter. Dessa föreningars verksamhet

bygger i inte ringa utsträckning på frivilliga

insatser. Kyrkan och folkbildningsorganisationerna

har också en viktig arrangörsroll. Länsmusiken har

både en producerande och en arrangerande

funktion.

Föreställnings- och publikutveckling budgetåren

1994/95 1997

Teater

Tabell 5.1 Antal föreställningar

1994/95

1995/96

(12 mån)

1997

Operan

281

342

337

Dramaten

1 133

1 230

1 109

Riksteatern

1 653

1 338

1 714

Regionteatrar

9 364

9 617

9 130

Fria grupper

7 179

6 997

7 633

Övriga med

statsbidrag

249

214

287

Summa

19 859

19 738

20 210

Tabell 5.2 Antal besök i 1000-tal

1994/95

1995/96

(12 mån)

1997

Operan

205

184

237

Dramaten

332

264

300

Riksteatern

227

222

259

Regionteatrar

1 383

1 645

1 556

Fria grupper

628

603

663

Övriga med

statsbidrag

27

31

30

Summa

2 802

2 949

3 045

Källa: Statens kulturråd

Operans och Dramatens lägre besökstal år 1995/96

beror för Operans del på att teatern hölls stängd

för ombyggnad under en del av året och för

Dramatens del på att det inte gjordes någon ny

barnteateruppsättning på stora scenen.

Riksteaterns föreställnings- och besökstal har

under år 1997 ökat markant jämfört med tidigare

år. Antalet föreställningar och besök hos de fria

grupper som omfattas av tabellerna (sådana med

statligt verksamhetsbidrag på minst 100 000 kr) har

också ökat under 1997.

Kulturrådets särskilda barnteaterstatistik om-

fattar samtliga statsunderstödda teaterproducenter.

De fria grupperna svarar för drygt hälften av

utbudet. Enligt statistiken, som redovisas per län,

har antalet föreställningar per barn genomsnittligt

minskat från 0,54 till 0,47 föreställningar per barn

under den senaste femårsperioden.

Dans

I Kulturrådets statistik för den senaste treårs-

perioden räknas Operabaletten, GöteborgsOpe-

rans balett, Skånes Dansteater, NorrDans och

Cullbergbaletten till dansinstitutionerna. Det

nystartade NorrDans tillkom i statistiken år 1997

samtidigt som Östgötabaletten lades ner. Före-

ställningsverksamheten vid institutionerna har

under de senaste åren visat på en klar uppgång. För

år 1997 är dock antalet föreställningar ungefär

detsamma som för året innan. Publikantalet har

dock ökat något och har nu nått drygt 200 000

besökare.

För de fria dansgrupperna redovisas en kraftig

ökning av antalet föreställningar, vilket bl.a. beror

på att den dagliga dansinstallationen i Stockholms

kulturhus har räknats in. Antalet betalande publik

har även ökat något under perioden. De flesta

dansföreställningarna ges fortfarande i storstads-

områdena.

Musik

De statsunderstödda symfoni- och kammaror-

kestrarnas publik har uppskattningsvis ökat med

drygt 12 % mellan åren 1995/96 och 1997.

Orkestrarna genomförde sammanlagt 933 kon-

serter och andra musikevenemang, vilket är en

ökning med ca 15 % jämfört med närmast före-

gående år.

Länsmusikens publiksiffror har ökat med ca 4 %

jämfört med år 1995/96. Antalet konserter m.m.

uppgick år 1997 till 15 111, en ökning med ca 2 % i

förhållande till föregående år. Av konserterna

utfördes i genomsnitt 21 % av länsmusikens fast

anställda musiker, 22 % av fast anställda i kombina-

tion med frilansartister och 57 % av enbart fri-

lansartister. Skillnaden mellan länen är dock stora.

Antalet skolkonserter var under år 1997 genom-

snittligt 25 % fler än under år 1995/96.

De fria musikgrupperna redovisar inga större

förändringar av verksamheten. För år 1997 redo-

visar grupper med statligt verksamhetsbidrag ett

genomsnitt på 29 konserter. Antalet varierar dock

mycket mellan grupperna. Cirka 67 % av kon-

serterna genomfördes utanför hemorten.

De statsunderstödda arrangerande musikföre-

ningarna redovisade ett genomsnitt på 12 kon-

sertevenemang under år 1997. Även här är varia-

tionerna stora.

De viktigaste statliga insatserna inom området

Under åren 1997 och 1998 ökade insatserna för

regionala och lokala teater-, dans- och musik-

institutioner med sammanlagt 24 miljoner kronor.

Fr.o.m. år 1997 gäller ett nytt system för

bidragsgivningen. Bidraget omfattar nu två delar,

en del för att upprätthålla kontinuerlig verksamhet

och en del för riktade insatser. För åren 1997 och

1998 har 2 % av det totala bidraget avsatts till

riktade insatser. Sådant stöd har lämnats till ett 40-

tal projekt som bl.a. har syftat till att bredda

verksamheten och att göra den tillgänglig för nya

publikgrupper. En ny regional musikteater-

institution (Norrlands Musik- och Dansteater), två

dansinstitutioner (Skånes Dansteater och Norr-

Dans) samt tre musikinstitutioner (Göteborgs-

musiken, Musica Vitae i Växjö och Norrbottens

kammarorkester) har införlivats i det regionala

stödsystemet.

Fr.o.m. år 1998 ingår även de 20 länsmusik-

organisationerna i det regionala stödsystemet.

Medelsavsättning för riktade insatser sker fr.o.m. år

2000. Enligt riksdagens beslut (prop. 1997/98:1

utg.omr. 17 s. 37-39, bet. 1997/98:KrU1, rskr.

1997/98:97) minskas det totala statliga stödet till

länsmusiken med ca 50 miljoner kronor i två

etapper under åren 1998 och 1999. I gengäld har

särskilda förstärkningar riktats till vissa län.

För år 1997 förstärktes stödet till fria teater- och

dansgrupper med 5 miljoner kronor och för år

1998 har arrangerande musikföreningar och fria

musikgrupper fått ett med 3,8 miljoner kronor

ökat anslag. Statens kulturråd har slutit avtal med

Riksteatern och Dansens Hus om ett treårigt

samarbete i syfte att stärka danskonstens ställning i

hela landet.

Under år 1997 och första halvåret 1998 har

extraordinaära insatser gjorts för vissa krisdrabbade

institutioner. Genom att överta ett lån i

Riksgäldkontoret på ca 25 miljoner kronor har

staten balanserat en kapitalförlust hos Dramaten.

Som framgår av redovisningen under avsnitt 4 har

regeringen vidare fördelat ett engångsbelopp på 21

miljoner kronor i extra stöd under år 1998 till ett

antal teater- och musikinstitutioner runt om i

landet.

Effekter av de statliga insatserna

Utvecklingen mot ett ökat och mer utbrett intresse

för teater, dans och musik styrs av en rad sam-

verkande faktorer som medborgarnas privateko-

nomi, konkurrensen från andra fritidsaktiviteter

samt regionala eller lokala initiativ. Den statliga

insatsen är en pådrivande kraft.

Regeringens bedömning är att de befintliga

statliga stödformerna allmänt sett har en avgörande

betydelse för tillståndet och utvecklingen inom

verksamhetsområdet. De statliga resurserna

samverkar med insatser på regional och kommunal

nivå. Alla internationella erfarenheter pekar på att

det inte är möjligt att vidmakthålla en god

institutionell infrastruktur och erbjuda alla med-

borgare ett kvalitetsutbud av teater, dans och

musik utan ett omfattande offentligt stöd.

Av årsredovisningarna framgår att de flesta

teater- och musikinstitutioner har ökat ambitio-

nerna när det gäller att nå nya publikgrupper och

gästspela utanför hemorten. Särskilt påtaglig är den

starka satsning som på många håll görs för att nå

barn och ungdomar. Ett flertal institutioner och

fria grupper inriktar sig också på att i verksamheten

lyfta fram konstnärliga uttryck från andra kulturer

än den gängse västerländska. Utvecklingen mot

ökad bredd och tillgänglighet är en sannolik effekt

av villkor och riktlinjer för statens bidrags-

fördelning.

Av årsredovisningar och annan tillgänglig

information framgår att intresset för dans som

konstform har ökat, särskilt hos ungdomar och

unga vuxna, och inte bara i storstadsområdena. Det

nätverk av regionala danskonsulenter, som håller på

att byggas upp med statligt stöd, har sannolikt

bidragit till det ökande intresset.

Statens insatser på teater-, dans- och musik-

området har direkt betydelse för scen- och ton-

konstnärernas yrkesvillkor. De centrala institu-

tionerna samt de statsunderstödda lokala och

regionala institutionerna svarar för en betydande

del av teaterns, dansens och musikens arbets-

marknad. Statsbidragen till fria grupper och

arrangerande musikföreningar ger ökade möjlig-

heter till engagemang både inom det fria kulturlivet

och i kulturverksamhet inom andra samhälls-

sektorer som skolan och vården. Den vikande

efterfrågan på de fria gruppernas barnföre-

ställningar tyder på att det statliga stödet oftast

måste kombineras med kommunala satsningar för

att få full effekt.

Regeringens slutsatser

Förhållandena inom verksamhetsområdet har inte

förändrats väsentligt. Trots institutionernas och

gruppernas svårigheter att balansera ekonomin är

utbudet av teater, dans och musik omfattande och

präglas av såväl bredd som hög konstnärlig kvalitet.

I strävan att göra kvalitetsutbudet tillgängligt för

bredast möjliga publik är arrangörsledet den svaga

länken.

Den huvudsakliga inriktningen på statens

insatser bör vara den som riksdagen angav i sam-

band med ställningstagandet till 1996 års kultur-

politiska proposition. Detta innebär bl.a. att den av

riksdagen förra året (prop. 1997/98:1 utg. omr. 17

s. 37-39, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97)

beslutade sänkningen av anslagsnivån för läns-

musiken fullföljs samt att de aviserade förstärkta

insatserna för musiklivets arrangörer genomförs.

Härutöver finns särskilda skäl för vissa åtgärder

avseende bl.a. nationalscenerna. Som anmälts under

avsnitt 4 bör det vidare finnas en fortsatt beredskap

vad gäller stöd till krisdrabbade institutioner.

Riksdagen har i juni 1998 tagit ställning till

regeringens proposition (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä-

rernas villkor. I propositionen betonar regeringen

vikten av att staten medverkar till förbättrade

villkor för de yrkesverksamma inom teater, dans

och musik. Med anledning härav föreslås en rad

förstärkningar inom detta verksamhetsområde.

Förslagen redovisas under respektive anslag. Vissa

satsningar, bl.a. dansfrämjande åtgärder och stöd

till centrumbildningar, har anmälts under avsnitt

4.6, anslag A2.

5.4 Revisionens iakttagelser

Revisorerna har inte lämnat några invändningar i

revisionsberättelserna.

5.5 Anslag

B1 Bidrag till Svenska riksteatern,

Operan, Dramaten, Dansens Hus

och Svenska rikskonserter

Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

712 254

1998

Anslag

727 076

Utgifts-

prognos

727 076

1999

Förslag

750 501

2000

Beräknat

763 606

1

2001

Beräknat

778 172

2

1 Motsvarar 750 501 i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 750 501 i 1999 års prisnivå

Riksteatern

Riksteatern är en folkrörelseorganisation, med

lokala och regionala arrangörsföreningar samt en

central enhet med producerande, förmedlande och

främjande uppgifter. År 1997 fick Riksteatern

214 532 000 kronor i statsbidrag. Utöver bidraget

hade Riksteatern intäkter på 28,6 miljoner kronor.

Årsredovisningen för år 1997 visar ett nollresultat.

Detta har åstadkommits genom att resultatet före

bokslutsdispositioner (-5,6 mkr) har balanserats

mot befintliga reserver. Det egna kapitalet uppgick

den 31 december 1997 till 23,9 miljoner kronor.

Operan

Operan är Sveriges nationalscen för opera och

balett. Verksamheten bedrivs i form av ett av staten

helägt aktiebolag. År 1997 fick Operan 269 202 000

kronor i statsbidrag. Operans övriga intäkter upp-

gick till 49,7 miljoner kronor. 1997 års resultat är

ett underskott på 13,4 miljoner kronor. Det egna

kapitalet uppgick den 31 december 1997 till 15,6

miljoner kronor.

Dramaten

Dramaten är Sveriges nationalscen för talteater.

Verksamheten bedrivs i form av ett av staten helägt

aktiebolag. År 1997 fick Dramaten 164 017 000

kronor i statsbidrag, varav 5 miljoner kronor var ett

engångsbidrag för att täcka kostnader i samband

med personaluppsägningar. Dramatens övriga in-

täkter uppgick till 43,6 miljoner kronor.

Regeringen har under år 1997 övertagit Dra-

matens lån i Riksgäldskontoret på 25 miljoner

kronor (prop. 1997/98:1, volym 1, bet.

1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45), varigenom det

vid utgången av år 1996 förbrukade kapitalet

återställts. 1997 års resultat är ett överskott på 2,4

miljoner kronor. Det egna kapitalet uppgick den 31

december 1997 till 3 miljoner kronor.

Med anledning av det övertagna lånet har

126 000 kronor, avseende ränta för år 1997, och

1 193 000 kronor, motsvarande räntan för år 1998,

avräknats från statsbidraget för respektive år.

Beloppen har ställts till Regeringskansliets dispo-

sition och har betalats ut till Riksgäldskontoret.

Dansens Hus

Dansens Hus är en stiftelse, bildad av de teatrar

som har större fasta dansensembler. Stiftelsen har

till ändamål att utveckla dansen i Sverige genom att

fungera som gästspelsscen åt svenska och inter-

nationella dansensembler. Verksamheten sam-

finansieras av staten och Stockholms stad enligt en

år 1993 träffad överenskommelse. År 1997 fick

Dansens Hus 14 546 000 kronor i statsbidrag och

4 600 000 kronor i bidrag från Stockholms stad.

Stiftelsens övriga intäkter uppgick till 6,4 miljoner

kronor. Resultatet för år 1997 är ett överskott på

440 000 kronor. Det egna kapitalet uppgick den 31

december 1997 till 5 miljoner kronor.

Svenska rikskonserter

Svenska rikskonserter är en av staten bildad stif-

telse med uppgift att främja utvecklingen av musik-

livet i hela landet genom kompletterande musik-

produktion, service till musiklivet och presentation

av svensk musik i utlandet. Rikskonserter fick år

1997 ett statsbidrag på 54 957 000 kronor. Riks-

konserters övriga intäkter uppgick till 21,9 miljoner

kronor. Resultatet för år 1997 är ett underskott på

4 miljoner kronor. Det egna kapitalet uppgick den

31 december 1997 till 2,7 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Riksteatern

Riksteaterns föreställnings- och publiktal är åter på

väg uppåt efter den vikande tendens som präglade

den första hälften av 1990-talet. I 1996 års kultur-

politiska proposition (prop. 1996/97:3) bedömde

regeringen att en viss tyngdpunktsförskjutning

borde ske i villkoren för statens stöd till verksam-

heten. Riksteatern borde ytterligare utveckla sin

arrangörs- och publikorganisation samt ge större

utrymme för samarbete med andra producenter.

Riksdagen hade ingen erinran mot regeringens

bedömning (bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129).

Riksteatern har våren 1998 gjort en genomgri-

pande omorganisation av den centrala verksam-

heten i syfte att höja kvaliteten på publikarbetet

och anpassa den producerande verksamheten till

regionala förutsättningar. Fortbildningsinsatserna

för medlemsföreningarna och de allmänna in-

formationsinsatserna har intensifierats redan under

år 1997 och verksamhetsplaneringen för år 1998

innebär en väsentligt höjd ambitionsnivå vad gäller

samarbete med andra producenter. Teaterns

konstnärliga ledning har nyligen förstärkts.

En överenskommelse har träffats mellan Riks-

teatern, Statens kulturråd och Dansens Hus om ett

treårigt samarbete vad gäller insatser för dans-

konsten i hela landet. Inom ramen för denna sam-

verkan kommer Riksteatern att svara för turné-

läggning av även andra dansproduktioner än den

egna Cullbergbalettens.

Riksteatern har i uppdrag att samverka med

kommittén för Forum för världskultur i Södra

teatern. Kommittén har inrättat ett kansli i Södra

teaterns lokaler och ett samråd om gemensam

programverksamhet har påbörjats.

Operan

Operan redovisar en positiv föreställnings- och

besöksutveckling med de årliga variationer som

normalt förekommer i teaterverksamhet. Den

genomsnittliga beläggningen på stora scenen år

1997 var 83 % för opera och 90 % för balett.

Andelen besökare från andra delar av landet än

Storstockholmsområdet ligger för närvarande på ca

17 %. Operans ambition är att öka denna andel

genom att turnéra mera och intensifiera mark-

nadsföringen över hela landet, bl.a. genom ökad

IT-användning. Operan strävar också efter att få en

socialt och åldersmässigt mer allsidigt sammansatt

publik. Förhyrningen av Vasateatern i Stockholm

som andrascen fr.o.m. våren 1998 är ett led i

ansträngningarna att bredda repertoaren och skapa

fler produktioner som lämpar sig för turné.

Antalet årliga nyproduktioner har mer än för-

dubblats under den senaste treårsperioden. Sam-

tidigt har Operans teaterhistoriska produktioner

för Drottningholmsteatern successivt minskat.

Operans resultat för år 1997 är en förutsedd

konsekvens av pågående omstrukturering, men det

understryker vikten av ett fortsatt ekonomiskt

konsolideringsarbete. Av förvaltningsberättelsen

framgår att årets kostnader understeg de bud-

geterade kostnaderna med ca 5,6 miljoner kronor.

Tillgången till en andra scen bör ge nya möjligheter

att bedriva en differentierad verksamhet och

därmed öka intäkterna.

Dramaten

Dramatens föreställnings- och besökstal har under

de senaste åren hållit en jämn och hög nivå med de

variationer som normalt förekommer i teaterverk-

samhet. Den genomsnittliga beläggningen vid Dra-

matens föreställningar år 1997 var 86 %.

Dramaten fortsätter att hålla en bred repertoar

med ett stort antal nyuppsättningar och teatern har

utökat sitt arbete för att nå en större och mer

allsidigt sammansatt publik. Dramaten redovisar

även för år 1997 en omfattande turnéverksamhet,

företrädesvis med mindre uppsättningar.

Dramatens ekonomi är efter vidtagna åtgärder

åter i balans och 1997 års resultat visar ett över-

skott. Målet att Dramaten under perioden 1998-

2002 skall redovisa en årlig disponibel vinst på 5

miljoner kronor med oförändrad statsbidragsnivå

ställer dock stora krav på Dramatens ekonomiska

planering.

Dansens Hus

De internationella gästspelen har ökat, medan

antalet framträdanden av svenska regionala och

lokala ensembler har hållit en i stort sett oför-

ändrad nivå under de senaste tre åren. Belägg-

ningen på stora scenen håller sig oförändrat kring

70 %, medan antalet besökare på Blå Lådan har

minskat något under perioden. Förmedlingen av

koreografiska verk och dansare (DPS-verksam-

heten) har stadigt ökat sedan starten i augusti 1995.

Ett samarbete har inletts med Statens kulturråd

och Riksteatern om dansfrämjande åtgärder i hela

landet, vilket ökar förutsättningarna för en större

andel regionala gästspel på Dansens Hus.

Dansens Hus planerar för helårsverksamhet på

såväl stora scenen som i Blå Lådan fr.o.m. år 1999.

Den större kontinuitet i föreställningsverksam-

heten, som på detta sätt möjliggörs, kommer

sannolikt att inverka positivt på publikintresset.

Samtidigt innebär förlorade hyresintäkter en ökad

belastning på ekonomin.

Svenska rikskonserter

Rikskonserter har ökat sina insatser för ny musik

och kammarensembler samt håller en jämn

beställningsvolym när det gäller kompositioner.

Barn- och ungdomsverksamheten har en till-

fredsställande bredd och når ett stort antal barn

och unga. Samarbetet med arrangerande föreningar

inom bl.a. jazz och folkmusik fortsätter att utveck-

las. Fonogramutgivningen har kopplats närmare till

verksamheten i övrigt.

Rikskonserters nya lokaler i anslutning till

Musikaliska akademien vid Nybroviken i Stock-

holm ger förutsättningar för en positiv utveckling

av samarbetet med musiklivets olika delar. Fr.o.m.

våren 1998 driver Rikskonserter konserthusverk-

samhet i Musikaliska akademiens stora sal. Enligt

regeringens bedömning kan goda samverkans-

effekter uppnås genom koppling till den övriga

verksamheten i huset.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragen har använts i

enlighet med de övergripande mål som har angivits

för verksamheten inom resp. institution. Någon

förändring av målen eller av bidragsgivningens

allmänna inriktning är inte aktuell. Regeringen

föreslår följande förstärkningar.

Vid övertagandet av Dramatens lån i Riks-

gäldskontoret har riksdagen och regeringen för-

utsatt att de årliga amorteringarna på lånet skall

kunna avräknas på statsbidraget till Dramaten.

Enligt låneplanen skall 10 miljoner kronor amor-

teras år 1999, varav 5 miljoner kronor i januari och

5 miljoner kronor i december. Den amortering

som skall ske i december kommer att avräknas på

statsbidraget, förutsatt att Dramaten under året har

redovisat motsvarande vinstmedel. Däremot

bedömer regeringen att det inte finns ekonomiskt

utrymme hos bolaget för en avräkning av den

första amorteringen på 5 miljoner kronor, som

skall göras i januari. För denna amortering bör

därför medel beräknas särskilt under detta anslag.

Dramaten har anmält att Lilla scenen kommer

att hållas stängd för ombyggnad under en längre

period, som infaller under åren 1999 och 2000.

Dramaten bör få viss kompensation för inkomst-

bortfall under stängningstiden. Regeringen har en-

gångsvis beräknat 2,4 miljoner kronor för ända-

målet under avsnitt 4.6, anslag A2.

För Operan beräknar regeringen en bidrags-

höjning på 1,5 miljoner kronor för att säkra driften

av Vasateatern i ett inledningsskede. Härigenom

ökar också möjligheterna för Operan att efter hand

ge fler föreställningar på Drottningholmsteatern.

För att underlätta planering av en mer kontinu-

erlig föreställningsverksamhet vid Dansens Hus

föreslår regeringen att bidraget ökar med 264 000

kronor. Vidare har regeringen beräknat 2 miljoner

kronor under avsnitt 4.6, anslag A2 för Statens

kulturråds, Dansens Hus och Riksteaterns samar-

bete för att bredda intresset för danskonsten. I

beloppet ingår ett fortsatt stöd till den dans-

produktionsservice (DPS) som bedrivs i anslutning

till Dansens Hus.

I propositionen (prop. 1997/98:87, bet

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konst-

närernas villkor anför regeringen att Rikskonserter

bör ges möjlighet att öka sina insatser för

tonsättare och frilansmusiker bl.a. genom kon-

sertproduktioner, kompositionsbeställningar och

lansering utomlands. Regeringen beräknar med

anledning härav en ökning av bidraget till Riks-

konserter med 2 750 000 kronor.

Förslagen finansieras dels inom den ram som

tidigare avsatts för nämnda proposition, dels

genom omprioriteringar inom kulturområdet.

Tabell 5.4 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

727 076

Pris- och löneomräkning

+13 911

Reformer

+9 514

Förslag 1999

750 501

Anslagets fördelning mellan institutionerna fram-

går av nedanstående tabell.

Tabell 5.5 Anslagets fördelning

Tusental kronor

Anslag 1998

Beräknat 1999

Bidrag till Riksteatern

218 833

222 985

Bidrag till Operan

275 877

282 705

Bidrag till Dramaten

161 779

164 7001

Till regeringens disposition

1 1932

6 4193

Bidrag till Dansens Hus

14 905

15 432

Bidrag till Svenska rikskonserter

54 489

58 260

Summa

727 076

750 501

1 Före avräkning av 5 mkr för amortering i december 1999 på regeringens från

Dramaten

övertagna lån

2 Avser årsränta för år 1998 på regeringens från Dramaten övertagna lån

3 Avser årsränta för år1999 och amortering i januari 1999 på regeringens från

Dramaten

övertagna lån

B2 Bidrag till regional musikverk-

samhet samt regionala och lokala

teater-, dans- och musikinstitu-

tioner

Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

663 826

1998

Anslag

604 512

Utgifts-

prognos

604 512

1999

Förslag

534 146

2000

Beräknat

549 621

2001

Beräknat

563 211

Under anslaget anvisas medel till länsmusikverk-

samhet samt regionala och lokala teater-, dans- och

musikinstitutioner.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1996:1598) om statsbidrag till regional kultur-

verksamhet. För år 1998 lämnas bidrag för

länsmusikverksamhet till 23 landsting samt Got-

lands kommun. Vidare lämnas bidrag till 31 teater-

och dansinstitutioner samt 14 orkesterinsti-

tutioner. Nya stödberättigade institutioner fr.o.m.

år 1998 är kammarorkestern Musica Vitae, Norr-

bottens kammarorkester och dansensemblen

NorrDans. Bidragen utgår i form av stödenheter.

En stödenhet är 100 000 kronor.

Med anledning av den inledda försöksverk-

samheten med regional fördelning av kulturpoli-

tiska medel, se lag (1998:1414) om försöksverk-

samhet med ändrad regional ansvarsfördelning och

förordning (1998:305) om försöksverksamhet med

ändrad fördelning av statsbidrag till regional

kulturverksamhet, beräknas fr.o.m. den 1 juli 1998

under detta anslag endast s.k. riktade bidrag till

teater-, dans- och musikinstitutioner i Skåne,

Kalmar och Gotlands län. Övriga medel som berör

dessa län beräknas under avsnitt 4.6, anslag A4.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Länsmusiken

I förra årets budgetproposition (prop. 1997/98:1

utg. omr 17, s. 37-38) redovisades en kartläggning

av länsmusiken, som Statens kulturråd utfört på

regeringens uppdrag. Kartläggningen visade att de

20 organisationerna numera har sinsemellan olik-

artade profiler. Hos vissa prioriteras orkester-

verksamhet medan andra bedriver en bredare och

mer projektinriktad verksamhet. Program för barn

och ungdom utgör en betydande del av utbudet.

Enligt Kulturrådets årsredovisning för år 1997 har

de förhållanden som redovisades i förra årets

kartläggning inte nämnvärt förändrats.

Orkesterinstitutioner samt teater- och dansinstitu-

tioner

Trots ökade krav på kostnadskontroll och pågå-

ende omstruktureringar i vissa fall bedriver institu-

tionerna en verksamhet av hög konstnärlig halt och

med förhållandevis god publiktillströmning. Ambi-

tionen att öka tillgängligheten är hög. Den medels-

ram på 21 miljoner kronor som anvisats engångsvis

för år 1998 under avsnitt 4.6, anslag A2 har med-

verkat till att skapa planeringsförutsättningar även

hos särskilt utsatta institutioner. Som redan fram-

gått under nämnda anslag anser regeringen att det

bör finnas beredskap för vissa engångsinsatser även

under nästa år.

Det är Statens kulturråds uppgift att kontinu-

erligt följa och utvärdera institutionernas verk-

samhet. Kulturrådet har nyligen inlett en syste-

matisk genomgång av de statligt stödda lokala och

regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna.

En första rapport, avseende musikteatrar, kommer

att presenteras under senhösten 1998.

Riktade tidsbegränsade bidrag

Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala

kulturinstitutioner som riksdagen har godkänt

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till

riktade tidsbegränsade insatser för att stimulera en

utveckling mot ökad bredd och tillgänglighet.

Under åren 1997 och 1998 har 2 % av de anvisade

medlen till teater-, dans- och musikinstitutioner

avsatts till sådana ändamål. De riktade bidragen har

fördelats av Statens kulturråd efter ansökan från

institutionerna. Bidrag lämnades för år 1997 till 29

projekt vid teater- och dansinstitutioner och 6

projekt vid orkesterinstitutioner samt för år 1998

till 35 projekt vid teater- och dansinstitutioner och

10 projekt vid orkesterinstitutioner. Enligt Kultur-

rådet har erfarenheterna av de riktade bidragen

hittills varit goda. Projekt som fått stöd har gällt

bl.a. breddat publikarbete, turnéverksamhet, barn-

och ungdomsverksamhet, verksamhet med in-

vandrarbarn, samverkan över konstområdesgränser

samt samarbete med utbildningsväsendet, det fria

kulturlivet och med amatörer. Särskilt stor bety-

delse har de riktade bidragen haft för de mindre

institutionerna, som annars inte kunnat genomföra

angeläget utvecklingsarbete.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen under

anslaget har fyllt sina ändamål och givit avsedda

resultat. I enlighet med vad riksdagen har beslutat

eller med vad regeringen har aviserat för riksdagen

föreslås följande förändringar.

Länsmusiken

Riksdagen beslutade hösten 1997 om en generell

sänkning av bidragsnivån för länsmusiken med ca

50 miljoner kronor (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17,

bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). Sänkningen

skulle genomföras i två etapper. Anslaget har för år

1998 minskats med 25 miljoner kronor. För år

1999 bör anslaget således minskas med ytterligare

ca 25 miljoner kronor. Som anges i riksdagens

beslut uppgår härefter den totala bidragsramen till

202 900 000 kronor. Ramen bör fördelas i enlighet

med den förteckning som finns i förra årets bud-

getproposition (s. 38). Den del av ramen, sam-

manlagt 29 100 000 kronor, som hänför sig till

Kalmar, Gotlands och Skåne län beräknas, jämte ett

särskilt bidrag på 1 miljon kronor till Got-

landsmusiken, under avsnitt 4.6, anslag A4. Under

detta anslag beräknas således 173 800 000 kronor.

I likhet med innevarande år bör Musik i Dalarna

få en särskild förstärkning på 2 miljoner kronor

utanför den angivna ramen. Vidare beräknas ut-

rymme inom den totala prisomräkningen på ansla-

get för vissa ytterligare insatser för länsmusik-

organisationer med särskilda behov. Regeringen

avser att fördela dessa medel i regleringsbrevet.

Institutionerna

I enlighet med vad som förutsattes i förra årets

budgetproposition bör andelen riktat stöd uppgå

till 4 % år 1999 för att ökas till 6 % år 2000.

I propositionen (prop.1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä-

rernas villkor framhålls att beställningar av verk

utgör en av de viktigaste inkomstkällorna för ton-

sättare och en av de främsta möjligheterna att få

nykomponerade verk framförda. För orkestrar,

teatrar och dansensembler är samverkan mellan

olika konstnärsgrupper ett sätt att utveckla verk-

samheten konstnärligt. Regeringen anser att regio-

nala och lokala teater-, dans- och orkesterinsti-

tutioner bör tillföras särskilda stödenheter för ut-

vecklingsprojekt som innefattar ett direkt sam-

arbete med tonsättare. Särskilt viktigt är att musik-

teatrarna ges möjlighet till sådan samverkan. I

likhet med de riktade bidragen bör Kulturrådet

fördela medlen efter ansökan. För ändamålet

beräknas en anslagsökning på 2 miljoner kronor.

Förslaget finansieras inom den ram som tidigare

avsatts för nämnda proposition.

Försöksverksamhet i Kalmar, Gotlands och Skåne

län

Den 1 juli 1998 inleddes försöksverksamhet med

regional fördelning av kulturpolitiska medel i

Kalmar, Gotlands och Skåne län (prop. 1996/97:36,

bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Medel för

ändamålet beräknas under avsnitt 4.6, anslag A4.

Med anledning av försöksverksamheten överfördes

61 154 000 kronor från detta anslag för år 1998.

För att motsvara helårseffekt bör ytterligare

58 544 000 kronor föras över för år 1999. Därvid

har hänsyn tagits till att Länsteatern på Gotland,

Kalmar läns teater och Skånes Dansteater erhållit

ökade verksamhetsbidrag för år 1998.

Tabell 5.7 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

604 512

Pris- och löneomräkning

+11 188

Minskat bidrag till länsmusiken

- 25 010

Bidrag för samarbete med tonsättare

+2 000

Överföring till anslaget A4

- 58 544

Summa

534 146

Vid den preliminära anslagsberäkningen för åren

2000 och 2001 har beaktats att Statens kulturråd

fr.o.m. år 2000 skall fördela riktade bidrag till

länsmusiken i Kalmar, Gotlands och Skåne län.

B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och

musikändamål

Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

85 327

Anslags-

sparande

7 767

1998

Anslag

96 894

Utgifts-

prognos

101 336

1999

Förslag

115 240

2000

Beräknat

117 199

2001

Beräknat

119 543

Under detta anslag beräknas medel för bidrag till

fria teater-, dans- och musikgrupper samt arran-

gerande musikföreningar, stöd till utgivning och

distribution av fonogram, bidrag till vissa mindre

teaterinstitutioner av nationellt intresse såsom

Drottningholmsteatern, Ulriksdals slottsteater

(Confidencen), Internationella Vadstena-akade-

mien och Marionetteatern, bidrag till Musikaliska

akademien samt till skådebaneverksamhet. Vidare

ges ändamålsbestämda bidrag för notutgivning och

information till Musikaliska akademien och Sven-

ska tonsättares internationella musikbyrå (STIM)

Svensk Musik.

För bidragsgivningen gäller förordningen

(1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och

musikverksamhet i mindre ensembler och fria

grupper, förordningen (1982:505) om statsbidrag

för framställning och utgivning av fonogram samt

förordningen (1984:326) om statsbidrag till kul-

turella ändamål.

Anslagssparandet avser av Statens kulturråd

beslutade men inte utbetalade bidrag till bl.a. fono-

gramutgivning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens kulturråd har redovisat bidragsgivningen

till fria grupper, arrangerande musikföreningar,

skådebanor samt utgivning och spridning av

fonogram. Härutöver har regeringen tagit del av

årsredovisningar m.m. från bl.a. STIM Svensk

Musik och vissa av de teaterinstitutioner som får

stöd från detta anslag.

Antalet bidragsansökningar från fria teater- och

dansgrupper har varit i stort sett oförändrat under

de senaste tre åren. Under en tioårsperiod har dock

andelen ansökningar från mer fast sammansatta

ensembler minskat medan ansökningarna från mer

projektinriktade grupper har ökat. De fria teater-

gruppernas föreställningar har en förhållandevis

god spridning över landet. Däremot är den regio-

nala spridningen av de statsunderstödda dans-

gruppernas föreställningar fortfarande ojämn. De

fria musikgruppernas ansökningar om turnéstöd

tenderar att minska, vilket tyder på att även dessa

grupper har svårt att hitta arbetstillfällen utanför

storstäderna.

Bidragsansökningarna från arrangerande musik-

föreningar ökar. Föreningarna är relativt väl

spridda över landet. Det med 3,8 miljoner kronor

ökade statsbidraget för år 1998 har möjliggjort

såväl ökningar av bidragen till föreningar som fått

bidrag tidigare år som bidrag till 28 nya mottagare.

Stöd har också lämnats till ett gemensamt

arrangörsutbildningsprojekt.

Företagskoncentrationen, sedd i ett internatio-

nellt perspektiv, fortsätter att öka i fonogram-

branschen, vilket kan vara en bidragande orsak till

att antalet ansökningar om statligt fonogramstöd

har minskat totalt sett. Intresset för att ge ut

folkmusik på fonogram har dock ökat. Redovisad

försäljningsstatistik över stödda titlar visar att

många bolag har svårt att nå ut med sina produk-

tioner.

De fyra teaterinstitutioner som får bidrag från

anslaget håller en fortsatt hög konstnärlig nivå på

verksamheten och har ett relativt konstant

publikunderlag. För att öka planeringsförutsätt-

ningarna i ett ansträngt ekonomiskt läge har

samtliga under år 1998 fått extra bidrag från den

särskilda medelsramen för stöd till krisdrabbade

institutioner under avsnitt 4.6, anslag A2.

Musikaliska akademien och STIM Svensk

musik samt skådebanorna fyller en viktig kultur-

politisk funktion genom sin teater- och musik-

främjande verksamhet.

Slutsatser

Bidragsgivningen under anslaget har fyllt sina

ändamål. Enligt regeringens bedömning bör

bidragsgivningen på fonogramområdet i större

utsträckning inriktas på distribution och mark-

nadsföring av stödda titlar samt på utgivningsstöd

inom genrer där kvalitetsutgivningen via gängse

kommersiella kanaler är svag.

Regeringen vill redovisa följande förslag till

förändringar.

I 1996 års kulturpolitiska proposition (prop.

1996/97:3, bet 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129)

aviserades en betydande förstärkning av statens

insatser för musiklivets arrangörsled. Med anled-

ning härav har detta anslag fr.o.m. år 1998 ökats

med 3,8 miljoner kronor. Satsningen bör nu

fullföljas genom att anslaget tillförs ytterligare 5,8

miljoner kronor. I samband med ställningstagandet

till propositionen (prop.1997/98:87) om konst-

närernas villkor har riksdagen uttalat att värdet och

behovet av ett nationellt centrum för folkmusik

motiverar att stöd lämnas till ett sådant centrum

(bet. 1997/98:KrU13 s. 27, rskr. 1997/98:303).

Regeringen erinrar om att den förordade ökningen

av arrangörsstödet bl.a. har till syfte att stärka vissa

musikgenrer, däribland folkmusik, lokalt, regionalt

och centralt. Enligt regeringens mening blir det

därför naturligt att inom den ramen beräkna ett

särskilt stöd till ett nationellt centrum för folk-

musik. Regeringen avser att i regleringsbrevet

bestämma stödets storlek och mottagare.

I propositionen om konstnärernas villkor har

regeringen redovisat motiv för en kraftig för-

stärkning av stödet till fria teater-, dans- och

musikgrupper. De ökade insatserna bör främst

inriktas på att underlätta turnerande. Särskilt när

det gäller teater- och dansgrupper finns också ett

behov av förstärkt allmänt verksamhetsstöd bl.a.

för att möjliggöra konstnärlig utveckling. Rege-

ringen föreslår att bidraget till fria teater-, dans-

och musikgrupper ökas med 10 miljoner kronor.

I nämnda proposition har regeringen också

betonat fonogramutgivningens betydelse för att

tonkonstnärernas arbeten skall förmedlas till en

publik. Regeringen har vidare understrukit värdet

av de tjänster som STIM Svensk Musik utför åt

tonsättare när det gäller bearbetning av notmaterial

och internationell kontaktförmedling. Regeringen

föreslår att anslaget tillförs 2,5 miljoner kronor för

ökat stöd till utgivning och spridning av fonogram

samt ett ökat bidrag till STIM Svensk musik.

Regeringen har även för år 1999 beräknat medel

under avsnitt 4.6, anslag A2 för tillfälliga insatser

avseende kulturinstitutioner med särskilda behov.

Vid fördelningen av dessa medel kan det bli

aktuellt för regeringen att i likhet med innevarande

år pröva ansökningar om extra stöd till de teatrar

som får årliga verksamhetsbidrag från detta anslag.

Förslagen finansieras dels inom den ram som

tidigare avsatts för propositionen om konstnärer-

nas villkor, dels genom omprioriteringar inom kul-

turområdet.

Tabell 5.9 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

96 894

Prisomräkning

+46 1

Reformer

+18 300

Summa

115 240

1 Musikaliska akademiens lokalkostnader

Det är regeringens uppgift att i regleringsbrev för-

dela anslagsramen på resp. ändamål.

6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter

6.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar bidrag till den

regionala biblioteksverksamheten, litteraturstöd,

kulturtidskriftsstöd, stöd till bokhandeln, myn-

digheten Talboks- och punktskriftsbiblioteket,

bidrag till Stiftelsen för lättläst nyhetsinforma-

tion och litteratur samt bidrag till Svenska

språknämnden och Sverigefinska språknämnden.

En väl fungerande biblioteksverksamhet och läs-

främjande aktiviteter, stimulansbidrag till förlag

och bokhandel skapar efterfrågan på litteratur.

Statens insatser på området påverkar därför i hög

grad också författarnas villkor.

6.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999 2

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

204,1

201,5

209,7

227,4

234,9

239,5

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Bidrag till Sveriges Dövas Riksförbunds för produktion av TV-program för döva

(Dövas

TV), som tidigare har ingått i verksamhetsområdet, ingår nu i verksamhetsområdet

 Film

och medier.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Antalet ansökningar om utgivningsstöd har i

princip varit oförändrat jämfört med år 1996.

Däremot har efterfrågan på framför allt kredit-

stöd till bokhandeln fortsatt att öka. Under året

har 269 kommuner fått ta del av statligt stöd för

inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek.

Efterfrågan på talböcker har tilltagit och talboks-

utlåningen har ökat på folkbiblioteken. Försälj-

ningen av lättlästa böcker har stadigt ökat sedan

år 1995 och under år 1997 är det särskilt ung-

domsskolan och bokhandeln som ökat sina

inköp.

Förändringar

Verksamheten har varit föremål för ett omfat-

tande utredningsarbete, vilket resulterat i refor-

mer i enlighet med propositionen Litteraturen

och läsandet (prop. 1997/98:86). Riksdagen

beslutade i enlighet med propositionens förslag

om utvidgade statliga insatser på området under

våren 1998 (bet. 1997/98:KrU15, rskr.

1997/98:240). Litteraturstödet har fördubblats

under mandatperioden. Bidraget till regional bib-

lioteksverksamhet i Kalmar, Gotlands och Skåne

län ingår fr.o.m. den 1 juli 1998 i den samlade

kulturpolitiska medelsram som försöksvis skall

fördelas av de regionala självstyrelseorganen i

dessa län (se anslag A4, avsnitt 4.6).

Prioriteringar

Insatser ökar för att främja en bred utgivning av

kvalitetslitteratur och att göra den tillgänglig för

alla. Ett särskilt stöd för distribution av kvali-

tetslitteratur till folkbibliotek och bokhandel

inrättas och ett stöd för läsfrämjande verksamhet

för barn och unga permanentas. Bokhandels-

stödet byggs ut och informationen och mark-

nadsföringen när det gäller kulturtidskrifterna

förbättras. Statens kulturråd får samtidigt ett

utvidgat uppdrag att följa utvecklingen på

litteratur- och kulturtidskriftsmarknaden. Sär-

skilda insatser görs för att stärka vården av

svenska språket.

6.3 Resultatbedömning

Utgångspunkten för regeringens politik på litte-

raturområdet är att göra litteraturen tillgänglig

för alla samt att främja mångfalden av och intres-

set för kvalitetslitteraturen. Genom läsningen

främjas bruket och utvecklingen av svenska språ-

ket. Tillgången till språket handlar i grunden om

yttrandefrihet och demokrati. De statliga insat-

serna inriktas i huvudsak på bidragsgivning och

på att producera anpassade medier för funk-

tionshindrades behov.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Utvecklingen på området har i huvudsak redo-

visats i propositionen Litteraturen och läsandet

(prop. 1997/98:86). I det följande ges en kom-

pletterande redovisning på grundval av års-

redovisningar som givits in för år 1997, Svenska

språknämndens rapport med förslag till hand-

lingsprogram för att främja svenska språket, Sta-

tistiska Centralbyråns (SCB) preliminära sta-

tistik för år 1997 och Svenska Förläggare-

föreningens branschsstatstik för år 1997. För-

läggareföreningens statistik är inte heltäckande

eftersom den endast omfattar bokförlag som är

medlemmar i Svenska Förläggareföreningen,

men ger ändå en god bild av förhållandena på

bokmarknaden.

Nedläggningar av bokbussar och biblioteks-

filialer har fortsatt under år 1997. Landets 288

kommuner har under år 1997 haft sammanlagt

1 115 filialer och 102 bokbussar i drift. Det är en

minskning med ca 10 % jämfört med år 1996.

SCB:s statistik visar vidare att utlåningen av

böcker från kommunala folkbibliotek ökade från

70,4 miljoner lån år 1995 till 73,3 miljoner lån år

1996 men minskade år 1997 till 72,3 miljoner lån.

Den negativa utvecklingen med minskade barn-

bokslån har avstannat. Andelen utlåning av barn-

böcker har varit i stort oförändrad jämfört med

år 1996. Nyförvärven av böcker vid folkbibliote-

ken har totalt sett sjunkit under 1990-talet, från

2,2 miljoner år 1990 till 1,9 miljoner år 1996.

Mellan åren 1996 och 1997 har nyinköpen av

böcker i stort varit oförändrade.

Svenska Förläggareföreningens branschstati-

stik för år 1997 visar att försäljningen till bok-

handeln ökade något medan direktförsäljningen

genom varuhus och bokklubbar minskade. Vi-

dare att det skett en mindre ökning av försälj-

ningen till biblioteken. De litteraturkategorier

som sålde mer var skönlitteratur och i viss mån

barnböcker, medan fackboksförsäljningen min-

skade. Utgivningen av nya titlar och antalet

volymer har minskat något jämfört med 1996.

Förläggareföreningen anger vidare att det finns

200-250 professionella bokförlag med regelbun-

den utgivning. Sju större koncernbildningar

dominerar bokbranschen. Antalet ansökningar

om utgivningsstöd har i princip varit oförändrat

jämfört med år 1996.

Enligt Bokbranschens Finansieringsinstitut

AB (BFI) har drygt 90 % av landets befolkning

en bokhandel inom kommunens gränser. Denna

täckning har i stort sett varit oförändrad sedan

1992. Under 1997 har en viss minskning av bok-

handelsbeståndet (den fullsorterade bokhandeln

och servicebokhandeln) ägt rum. Dessa bok-

handlarna var 295 till antalet vid årskiftet

1997/98. Det är en minskning med tio sedan

föregående årsskifte. Förändringar i bokhandels-

beståndet har dock inte inneburit att fler kom-

muner blivit utan bokhandel. Utöver de nämnda

bokhandlar finns ett stort antal, de flesta mindre,

utan abonnemangsåtagande samt ett stort antal

bokhandlar med ett specialiserat sortiment. Där-

utöver finns Internetbokhandlarna m.fl. företag

med försäljning på nätet. Försäljningen från

Internetbokhandlar under år 1997 beräknas upp-

gå till ca 1 % av den totala försäljningen av

böcker.

BFI:s redovisning visar på en fortsatt stagne-

rad eller minskad försäljning totalt sett för den

fullsorterade bokhandeln och servicebokhandeln.

BFI anser att utvecklingen på bokmarknaden

under den senaste tiden inger viss oro för framti-

dens bokhandelsbestånd. Efterfrågan på framför

allt det statliga kreditstödet till bokhandeln har

under år 1997 fortsatt att öka kraftigt.

Efterfrågan på talböcker har tilltagit under

1997 och talboksutlåningen har ökat på biblio-

teken. Likaså har antalet punktskriftslåntagare

och punktskriftskunder blivit flera. Talboks- och

punktskriftsbibliotekets (TPB) projekt med en

ny digital talboksstandard fortsätter dels på TPB,

dels inom ramen för ett internationellt konsor-

tium (Digital Audio-based Information System,

DAISY) där TPB innehar ordförandeposten.

Bibliotekens egen produktion har minskat under

år 1997 med hänsyn bl.a. till den förestående

digitaliseringen. När det gäller lättlästa böcker

(LL-böcker) kan noteras ett tilltagande intresse

särskilt från bokhandeln. Den läsombudsverk-

samhet som LL-stiftelsen medverkar till utveck-

las i snabb takt. Stiftelsens utveckling mot ett

resurs- och kompetenscentrum för lättläst

litteratur och information fortsätter.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Statens insatser på området består främst i olika

bidrag till folkbiblioteken, utgivningsstöd till

förlag, produktionsbidrag och utvecklingsbidrag

till tidskrifter, bidrag till bokhandeln samt insat-

ser för att göra litteraturen och tidskrifterna till-

gängliga för funktionshindrade. Bidrag ges också

till Svenska språknämnden och Sverigefinska

språknämden för deras forskning och rådgivning

i språkfrågor.

Litteraturen och läsandet lyftes fram särskilt i

regeringens proposition om kulturpolitik (prop.

1996/97:3). En bibliotekslag infördes den 1 janu-

ari 1997 liksom ett nytt inköpsstöd för barn- och

ungdomslitteratur till biblioteken. Under året av-

sattes ett engångsbelopp för läsfrämjande verk-

samhet för barn och unga. I propositionen Litte-

raturen och läsandet (prop. 1997/98:86) har

regeringen föreslagit ytterligare statliga insatser

på litteraturområdet.

En kartläggning över folkbibliotekens upp-

sökande verksamhet och situationen för skolbib-

lioteken har vidare påbörjats av Statens

kulturråd.

Genom statens försorg har kommunernas

huvudbibliotek erbjudits en internetuppkoppling

via det svenska universitetsdatanätet SUNET.

Utvecklingen av Kungliga bibliotekets biblio-

teksdatabassystem LIBRIS har fortsatt under

året för att det skall kunna utgöra en informa-

tionsresurs för hela det allmänna biblioteks-

väsendet.

Svenska språket

Svenska språknämnden har på uppdrag av rege-

ringen utarbetat ett handlingsprogram för att

främja det svenska språket med mål för svensk

språkvård samt förslag till framtida strategier och

konkreta åtgärder för bevarandet av ett nationellt

språk. En rapport överlämnades till regeringen i

mars 1998. Nämnden konstaterar bl.a. att

svenskan är ett väl etablerat och standardiserat

språk, men att det håller på att ske förändringar.

Den ökande internationaliseringen, EU-inträdet

och den ökande användningen av elektronisk

kommunikation påverkar det svenska språket.

Svenskan förändras då texter översätts från främ-

mande språk. Internationaliseringen hotar att slå

ut sådana delar av språkstandarden som å, ä och

ö. Den mest djupgående förändringen består

dock i att engelska språket används på områden

där svenska språket tidigare dominerade. Bruket

av det engelska språket i näringsliv och skola har

ökat. Informationstekniken har även inneburit

att textframställningen ökar och att den sker

snabbt utan särskild språklig granskning.

Åtgärder för att stärka språket i utbildningar

och i undervisningen samt att utveckla den

svenska språkvården är centrala i Svenska språk-

nämndens förslag till handlingsprogram. Nämn-

den anser också att regleringar bör övervägas till

skydd för svenska språket.

Samhällsutvecklingen aktualiserar nya språk-

vårdsinsatser samtidigt som behovet av språkvår-

dens mer traditionella arbete ökar. Arbetet vid de

statligt stödda språkvårdande institutionerna bör,

enligt nämndens förslag, förstärkas genom tydlig

ansvarsfördelning och genom utökade resurser.

Regeringskansliets språkvård bör också få en

starkare och mer central ställning. Det gäller

framför allt Regeringskansliets interna språkvård,

den mera utåtriktade myndighetsspråkvården

och EU-språkvården. Sverige bör också inom

EU-arbetet arbeta för att EU-texterna görs mer

lättillgängliga och vidta åtgärder för att stödja de

svenska översättarna m.m.

Svenska språknämndens förslag till handlings-

program omfattar alltså ett stort antal åtgärder på

kort och lång sikt inom områden som ungdoms-

skolan, högre utbildning och forskning, politik

och administration, medier, arbets- och närings-

liv, dataprogram/kommunikation och EU.

Utredningen om svenskan i EU har under

hösten 1998 överlämnat sitt betänkande

Svenskan i EU (SOU 1998:114) till regeringen.

Utredningen föreslår en rad åtgärder för att höja

kvaliteten såväl på de svenska översättningarna

som på de originaltexter som produceras inom

EU:s institutioner. Utredningen föreslår t.ex. att

en central samordningsfunktion inrättas i Rege-

ringskansliet för detta arbete och att regeringen

avtalar med Tekniska nomenklaturcentralen

(TNC) om en systematisk insamling och

genomgång av termsamlingar av betydelse för

EU-arbetet. Betänkandet remissbehandlas för

närvarande.

Sverige deltar också i en arbetsgrupp inom EU

som har till uppgift att föreslå riktlinjer för att

höja den språkliga och redaktionella kvaliteten på

gemenskapslagstiftningen. Det kan också näm-

nas att Justitiedepartementet redan förstärkt den

interna språkvården med en tjänst fr.o.m. den 1

september 1998.

Effekter av de statliga insatserna

Bokutgivningen i Sverige ligger på en hög nivå

internationellt sett. Med tanke på det begränsade

svenska språkområdet finns det en betydande

bredd och mångfald i utbudet. Några mycket

stora förlag dominerar utgivningen, men små

och medelstora förlag står för en betydande del

av kvalitetsutgivningen. Det är regeringens

bedömning att utgivningsstödet bidrar till att en

bredd i utgivningen kan upprätthållas. Möjlig-

heten till ekonomiskt stöd gör att förlagen vågar

ge ut kulturellt värdefull litteratur även om den

inte kan förväntas bli kommersiellt

framgångsrik.

Ett väl spritt bokhandelsbestånd är

nödvändigt för att allmänheten skall kunna

upptäcka litteraturen och få tillgång till ett brett

utbud av litteratur. Statens insatser har bidragit

till en positiv utveckling av bokhandeln. Stödet

till bokhandeln har haft stor betydelse för

enskilda bokhandlars utvecklingsmöjligheter,

bidragit till nyetableringar och medfört att

bokhandeln kan hålla ett brett sortiment och ge

förbättrad kundservice.

En god låneservice kan tack vare länsbiblio-

teken, lånecentralerna och depåbiblioteket ges

till allmänheten vid landets lokala bibliotek. De

statliga bidragen har också inneburit en viss

utvecklingsverksamhet som annars inte skulle ha

kommit till stånd. Funktionshindrade personers

tillgång till medier kan förbättras tack vare stat-

ligt stöd.

Bibliotekslagen

Bibliotekslagen (1996:1596, omtryck 1998:1249)

trädde i kraft den 1 januari 1997. Lagen inrym-

mer hela det offentliga biblioteksväsendet. Med

detta avses bibliotek som i huvudsak finansieras

med offentliga medel via stat, landsting och

kommun. Vid riksdagsbehandlingen av regering-

ens förslag till bibliotekslag ansåg

kulturutskottet att en viss översyn av lagen borde

göras dels med anledning av att de privata

högskolorna inte omfattas av lagen, dels med

anledning av en motion med förslag om att det i

lagen bör finnas en bestämmelse om att

kommuner och landsting bör upprätta planer för

sin biblioteksverksamhet (bet. 1996/97:KrU1,

rskr. 1996/97:129).

Regeringen vill med anledning av kulturut-

skottets tillkännagivanden framföra följande.

Chalmers tekniska högskola AB i Göteborg,

Stiftelsen Högskolan i Jönköping och Handels-

högskolan i Stockholm ingår i fjärrlånesystemet

och har samma skyldigheter som statliga hög-

skolebibliotek. Detta regleras i särskild ordning

genom de avtal som ingåtts mellan staten och de

privata högskolorna. Biblioteken vid dessa hög-

skolor sköter således högskolornas vetenskapliga

informationsförsörjning och tillhandahåller tjän-

ster åt det omgivande samhället lokalt, regionalt

och nationellt. Mot bakgrund av det nämnda

bedömer regeringen att det inte finns skäl att

ändra bibliotekslagen i denna del.

Frågan om en eventuell ny bestämmelse i

lagen som anger huvudmännens ansvar för att

upprätta planer för sin biblioteksverksamhet

övervägs för närvarande i Regeringskansliet.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att statens nuvarande insat-

ser på området är av stor betydelse för att upp-

rätthålla bredd och kvalitet i litteraturutgiv-

ningen, öka tillgängligheten och främja läs-

ningen. Det är ännu för tidigt att bedöma

effekterna i statistiskt material av statens utökade

satsningar under år 1997. Statens kulturråds

utvärdering av de utökade insatserna beräknas

vara klar under senare delen av år 1998 eller bör-

jan av år 1999.

Utvecklingen på området visar dock att de

statliga insatserna inte är tillräckliga. Som redovi-

sades i propositionen Litteraturen och läsandet

(prop. 1997/98:86) har läsandet bland barn och

unga minskat och endast en relativt liten del av

den utgivningsstödda litteraturen når ut till all-

mänheten. Många kulturtidskrifter har under

senare år vidkänts ett stort prenumerationsbort-

fall. Dessutom är utvecklingen för en rad bok-

handlar oroande. Framför allt servicebokhandlar

med låg omsättning har en skör ekonomisk

ställning. Bokhandeln är utsatt för hård kon-

kurrens och ökade krav ställs på teknisk

utrustning som vissa bokhandlar i dag inte har

möjlighet att investera i. Kunskapen om bok-

och tidskriftsmarknaden måste förbättras och

fördjupas så att effekterna av statens insatser kan

följas upp.

Svenska språknämndens rapport visar på en

oroande tendens som skulle kunna leda till att

svenska språkets ställning på sikt försvagas. Det

finns därför anledning att med utgångspunkt

från nämndens förslag till handlingsprogram gå

vidare i arbetet med att främja svenska språket.

Regeringen vill för riksdagens information

redovisa följande rörande arbetet med att främja

svenska språket. En första åtgärd är att etablera

språkfrågorna som ett prioriterat område. Ut-

gångspunkten bör vara att svenska språket

bevaras som ett samhällsbärande och komplett

språk i Sverige och att det förblir ett officiellt

språk i EU. Som målsättning bör gälla att alla

samhällsmedborgare får tillgång till god under-

visning i svenska, att undervisning som grund-

princip sker på svenska, att det finns ett varierat

och rikligt utbud av kultur på svenska, att forsk-

ning och vård av svenska språket håller hög kva-

litet, liksom att språkvårdare, tolkar och över-

sättare finns att tillgå. Radio och TV har en

särskilt viktig roll i sammanhanget. För att

svenska språket skall fungera som en brygga

mellan människor är det samtidigt nödvändigt

att öka toleransen för den svenska som inte talas

helt perfekt eller talas med utländsk brytning.

Regeringen anser att särskilda insatser bör

genomföras redan från år 1999 för att stärka den

svenska språkvården.

Som redovisades i vårpropositionen (prop.

1997/98:150) avser regeringen att genomföra ett

tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i

skolan. Regeringen föreslår under utgiftsområde

16 Utbildning och universitetsforskning att 110

miljoner kronor avsätts årligen under perioden

1999 2000 för ändamålet. En av punkterna i pro-

grammet innebär att de nationella målen skall nås

i alla skolor. Därför måste arbetet intensifieras

med att förbättra och säkra utbildningens kvali-

tet i alla skolformer. Särskilda insatser skall göras

för att ge goda kunskaper i det svenska språket

från tidig ålder. Även medel till insatser för att

främja kulturen i skolan under de kommande tre

åren skall avsättas inom ramen för de 110 miljo-

ner kronorna. Dessutom föreslår regeringen

under utgiftsområde 16 Utbildning och univer-

sitetsforskning att medel fördelas för särskilda

utbildningsinsatser i storstadsregioner med stor

andel invånare med invandrarbakgrund. Medlen

skall bl.a. användas för språkutveckling i skolan.

Flera av de frågor som behandlas i nämndens

förslag till handlingsprogram måste analyseras

och beredas ytterligare. Ett sådant arbete kom-

mer att påbörjas under hösten 1998.

6.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket eller andra revisorer har inte

lämnat några invändningar.

6.5 Anslag

C1 Bidrag till regional

biblioteksverksamhet

Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

37 482

1998

Anslag

36 872

Utgifts-

prognos

36 872

1999

Förslag

35 740

2000

Beräknat

36 872

2001

Beräknat

37 853

Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas

enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag

till folkbibliotek och förordningen (1996:1598)

om statsbidrag till regional kulturverksamhet.

Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre

allmänna lånecentraler, en invandrarlånecentral

samt ett depåbibliotek. Medel under detta anslag

fördelas av Statens kulturråd.

Syftet med bidraget är i första hand att bibe-

hålla fjärrlånefunktionen och att stödja utveck-

lingsverksamhet.

Bibliotekslagen (1996:1596) innehåller be-

stämmelser om det allmänna biblioteksväsendet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Tabell 6.2 Anslagets fördelning

1995/96

12 mån

1997

Verksamhetsbidrag

22 820 420

23 800 000

Utvecklingsbidrag

2 633 127

2 600 000

Lånecentraler och

depåbibliotek

10 649 250

11 082 000

Totalt

36 102 797

37 482 000

Större delen av verksamhetsbidragen gick till de

24 länsbiblioteken som har ett ansvar för att bistå

folkbiblioteken i respektive län med komplette-

rande medieförsörjning och andra regionala bib-

lioteksuppgifter. De tre statliga lånecentralerna,

Invandrarlånecentralen och Depåbiblioteket har

nyckelroller när det gäller den kompletterande

medieförsörjningen i landet. Med det statliga

bidragets hjälp har det byggts upp samlingar,

kompetens och transportlösningar i län eller

regioner. Statens kulturråds och Kungliga bib-

liotekets kartläggning av fjärrlåneförmedlingen

vid folk- och forskningsbiblioteken visar att

folkbiblioteken förmedlade under år 1996 ca

366 500 fjärrlånade böcker och kopior till sina

låntagare. Länsbiblioteken är den första länken i

fjärrlånekedjan och levererar närmare tre fjärde-

delar av fjärrutlånen till folkbiblioteken. Läns-

bibliotek, lånecentraler och depåbibliotek svarar

gemensamt för 88 % av folkbibliotekens fjärrlån.

Resterande 12 % lånas ut av forskningsbiblio-

teken. Mellan åren 1993 och 1996 ökade fjärr-

lånen totalt med 19 %. Ökningen av fjärrlån går

förhållandevis parallellt med utlåningsökningen

totalt. Kartläggningen visar att huvuddelen av

fjärrlånen, teknikutvecklingen till trots, fort-

farande gäller böcker.

Under år 1997 användes 46 % av utvecklings-

bidragen för någon form av verksamhet med

informationsteknik inom folkbibliotek. Ett antal

länsbibliotek har t.ex. erhållit medel för utbild-

ning av sin bibliotekspersonal. Kompetens-

höjningen har haft till effekt att folkbiblioteken

intensifierat sina satsningar att ge allmänheten

tillgång till informationstekniken. Vidare har ett

länsövergripande projekt med LL-verksamhet i

Jönköpings och Skaraborgs län fått fortsatt

bidrag, liksom försök med finskspråkig litteratur

resp. samiskt mobilbibliotek. Drygt 13 % av

utvecklingsbidragen gick till projekt för barn och

ungdomar.

Bidrag till folkbibliotekens verksamhetsut-

veckling har även utgått från anslaget A2 Bidrag

till allmän kulturverksamhet, utveckling samt

internationellt kulturutbyte och samarbete (se

avsnitt 4.6). Under år 1997 fördelade Statens

kulturråd sammanlagt 4,3 miljoner kronor till

olika ändamål såsom kunskapsspridning genom

ny informationsteknik, lokalupprustning, sam-

verkan och marknadsföring i syfte att nå nya

grupper av biblioteksbesökare, årliga bidrag till

Tornedalens bibliotek, Kiruna kommuns bok-

buss i norra gränsområdet och biblioteksverk-

samheten bland svenskar i utlandet m.m.

Genom Kulturrådets utvecklingsbidrag har

länsbiblioteken möjlighet att utveckla nya idéer

och metoder, som annars inte skulle ha kommit

till stånd. Utvecklingsprojekten väcker i regel

stort nationellt intresse, och får därigenom en

spridningseffekt även i andra delar av landet.

Slutsatser

Regeringen bedömer att det statliga stödet

används på ett effektivt sätt och ger tillfredsstäl-

lande resultat. Statens insatser bidrar till en väl

fungerande biblioteksverksamhet och är betydel-

sefulla för folkbibliotekens utveckling. Inrikt-

ningen på statens bidrag till folkbibliotek bör

därför i stort vara oförändrad år 1999.

Regeringen föreslår i denna proposition att

statliga bidrag till Kurdiska biblioteket i Stock-

holm bör anslås fr.o.m. år 1999. (Se anslaget A2

Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling

samt internationellt kulturutbyte och samarbete,

avsnitt 4.6)

Tabell 6.3 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

36 872

Pris- och löneomräkning

+ 749

Överföring till anslaget A4

- 1 881

Förslag 1999

35 740

C2 Litteraturstöd

Tabell 6 4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

68 077

Anslags-

sparande

3 176

1998

Anslag

64 567

Utgifts-

prognos

64 243

1999

Förslag

89 167

2000

Beräknat

90 743

2001

Beräknat

92 435

Under anslaget anvisas medel för stöd till utgiv-

ning av litteratur enligt förordningen (1993:449)

om statligt litteraturstöd. Frågor om utgivnings-

stöd prövas av Statens kulturråd. Inom ramen för

utgivningsstödet utgår även medel för utgivning

av klassisk litteratur för skolans behov, utgivning

av August Strindbergs samlade verk, till Svenska

Vitterhetssamfundet, Samfundet De Nio och till

stöd för författarverkstäder. Vidare utgår från

anslaget stöd för inköp av litteratur till folk- och

skolbibliotek enligt förordningen (1996:1608)

om statsbidrag till folkbibliotek, stöd till En bok

för alla AB för utgivning och spridning av kvali-

tetslitteratur till lågpris enligt avtal mellan staten

och bolaget, samt stöd till Expertkommittén för

översättning av finsk facklitteratur till svenska.

Under år 1997 anvisades även 5 miljoner kronor

engångsvis för läsfrämjande verksamhet under

anslaget.

Anslagssparandet på 3 176 000 kronor hänför

sig till att det för vissa stödordningar inom

utgivningsstödet lämnas förhandsbesked om

stöd men att utbetalning av bidrag sker först

efter utgivning. Förlagen har mellan ett och två

år på sig att fullfölja utgivningen. Bestämmel-

serna för anslaget medför således att ett visst

anslagssparande uppkommer varje år. Utgifts-

prognosen för år 1998 visar på ett anslags-

sparande på 3 500 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1997 utgick utgivningsstöd

med sammanlagt 26 099 950 kronor till 749 titlar.

Dessa fördelades på 183 förlag, varav 6 förlag

erhöll stöd med mer än 1 miljon kronor, 43 för-

lag fick mer än 100 000 kronor och övriga 134

förlag fick mindre belopp. Antalet ansökningar

om utgivningsstöd har under 1990-talet ökat

fram till år 1997, då denna trend bröts. I jämfö-

relse med budgetåret 1995/96 (12 mån.)

minskade antalet ansökningar år 1997 med 98 st.

Cirka 67 % av beviljade medel går till litteratur-

kategorierna svensk skönlitteratur, barn- och

ungdomslitteratur och facklitteratur för vuxna.

Dessa står också för det största antalet ansök-

ningar.

Under år 1997 var det 269 kommuner som

uppfyllde villkoren för det nya statsbidraget för

inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek.

Dessa fick bidrag med mellan 50 000 och 1,2

miljoner kronor. Statsbidrag utgick i förhållande

till kommunernas befolkningsstorlek. En första

utvärdering av det nya stödet kommer att

påbörjas av Statens kulturråd under hösten 1998.

Den bedömning som nu kan göras är att stödet

varit framgångsrikt. Trots krav på kommunerna,

som följer av stödet, är efterfrågan stor. Det

engångsvisa anslaget på 5 miljoner kronor till

läsfrämjande verksamhet har fördelats till 98

projekt. I de flesta av projekten är föreningslivet

involverat. Studieförbunden står bakom en dryg

tredjedel av de ansökningar som fått bifall. I

andra ingår de i samarbete med bibliotek, skola

och barnomsorg. Föräldraföreningar, bokhand-

lar, kulturföreningar, folkhögskolor, pensio-

närsföreningar, invandrarföreningar och Före-

ningen mot läs- och skrivsvårigheter är andra

samarbetspartner. Medlen har i huvudsak förde-

lats till lokala projekt runt om i landet.

En bok för alla AB:s centralombud var vid

årets slut 83 personer, vilket är en ökning med

fem ombud från 1996. Centralombuden, som

svarar för bokförsörjningen inom sina regioner

och rekryterar bokombud på arbetsplatser och i

föreningslivet, hade ca 2 000 egna bokombud. En

bok för alla AB har under år 1997 fortsatt ett på-

börjat arbete med att bygga upp ett Barnens

första bibliotek. Ett stort antal förskolor och

dagis införskaffade hela biblioteket. En bok för

alla medverkade också till att 16 nya arbetsplats-

bibliotek byggdes upp under år 1997. Allt fler

kommunala bibliotek har dessutom engagerat sig

som återförsäljare av En bok för alla och vid

utgången av år 1997 var antalet återförsäljande

bibliotek 75.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen under

anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning

och fått avsedda effekter. Ytterligare förstärk-

ningar på området behöver dock göras i enlighet

med propositionen Litteraturen och läsandet

(prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr.

1997/98:240). Nuvarande litteraturstöd är fram-

för allt inriktat på utgivningsstöd till förlag.

Undersökningar har visat att endast en relativt

liten del av den utgivningsstödda litteraturen når

ut till allmänheten. Det nuvarande utgivnings-

stödet bör därför utvidgas med 17 800 000 kro-

nor för att även omfatta distribution till folkbib-

liotek och bokhandel. Samtidigt skall informa-

tionen om kvalitetslitteraturen förbättras. Sär-

skilda marknadsföringsinsatser blir ett viktigt

komplement till det nya distributionssystemet.

Vidare kommer ett nytt stöd för läsfrämjande

verksamhet, liknande det från år 1997, att införas

för att motverka den utvecklingstendens som

visar att barn och unga läser allt mindre. Anslaget

bör för läsfrämjande insatser och

marknadsföring av kvalitetslitteratur tillföras

6 800 000 kronor. Förslagen finansieras inom

den ram som tidigare avsatts för nämnda propo-

sition.

Tabell 6.5 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

64 567

Reform, distributionsstöd

+17 800

Reform, läsfrämjande

+ 6 800

Förslag 1999

89 167

C3 Stöd till kulturtidskrifter

Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

18 604

Anslags-

sparande

896

1998

Anslag

19 500

Utgifts-

prognos

19 897

1999

Förslag

20 400

2000

Beräknat

20 750

2001

Beräknat

21 155

Anslaget disponeras för produktionsstöd och

utvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567)

om statligt stöd till kulturtidskrifter. Frågor om

stöd prövas av Statens kulturråd i enlighet med

nämnda förordning och förordning (1988:676)

med instruktion för Statens kulturråd. Syftet

med statens stöd till kulturtidskrifter är att

garantera en kulturellt värdefull mångfald i tid-

skriftsutbudet. Samtidigt skall Statens kulturråd

genom utvecklingsinsatser minska enskilda tid-

skrifters behov av produktionsstöd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet tidskrifter som ansöker om bidrag är i

det närmaste konstant över åren. År 1997

ansökte 244 tidskrifter om stöd. Av dessa bevil-

jades 135 tidskrifter bidrag med belopp på mellan

5 000 och 817 200 kronor. Enligt Statens kultur-

råds redovisning sker en försiktig nedtrappning

av antalet stödmottagare samtidigt som utveck-

lingsbidrag utgår. Bidrag till tidskrifter för inläs-

ning på kassett har under året utgått till 26 tid-

skrifter. Verksamhetsbidrag har vidare utgått till

tidskriftsverkstäder i Luleå, Norrtälje, Göteborg,

Malmö och Stockholm med 2,2 miljoner kronor.

Informationsverksamheten om kulturtidskrif-

terna har fortsatt under året genom bl.a. en

tidskriftskatalog och riktad information till

biblioteken om kulturtidskrifternas verksamhet.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragen har använts i

enlighet med de riktlinjer som angivits och att

det statliga stödet till kulturtidskrifter har gett

önskvärda effekter. Insatserna är dock inte till-

räckliga. Många kulturtidskrifter har under

senare år vidkänts ett stort prenumerationsbort-

fall. Bibliotekens prenumerationer är för många

tidskrifter avgörande för deras fortsatta utgiv-

ning och indirekt främjar biblioteken även kul-

turtidskrifternas möjlighet till marknadsföring. I

enlighet med propositionen Litteraturen och

läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15,

rskr. 1997/98:240) inrättas ett nytt statligt pre-

numerationsstöd som innebär att kommunala

bibliotek årligen erbjuds att gratis prenumerera

på fem av de kulturtidskrifter som erhållit statligt

tidskriftsstöd. Statens kulturråd skall dessutom

få ett utvidgat uppdrag att producera en kultur-

tidskriftskatalog på Internet med ansvar för

utveckling liksom marknadsföring och informa-

tion. För dessa insatser föreslår regeringen en

ökning av anslaget med 900 000 kronor.

De kulturtidskrifter som har kommit i fråga

för kassettproduktionsbidrag är de som erhållit

kulturtidskriftsstöd (förlusttäckningsbidrag) till

sin tryckta utgåva och som kunnat uppvisa minst

fem kassettprenumeranter. I enlighet med riks-

dagsbeslut i samband med propositionen om

litteraturen och läsandet skall bidraget till kas-

settversionen, mot bakgrund av de läshandi-

kappades behov, i fortsättningen även utgå till

kulturtidskrifter som går med vinst, men som i

övrigt uppfyller kraven på kulturtidskriftsstöd.

Regeringen föreslår att anslaget för år 1999

ökar med 900 000 kronor. Förslaget finansieras

inom den ram som tidigare avsatts för nämnda

proposition.

C4 Stöd till bokhandeln

Tabell 6.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

6 646

Anslags-

sparande

655

1998

Anslag

7 301

Utgifts-

prognos

7 956

1999

Förslag

9 801

2000

Beräknat

9 974

2001

Beräknat

10 160

Under anslaget anvisas medel för kreditstöd,

sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt kata-

logdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om

statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens

stöd till bokhandeln är att behålla och om möj-

ligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och

öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bok-

handeln.

Bidraget fördelas av Bokbranschens Finansie-

ringsinstitut AB (BFI). Från bidraget utgår även

700 000 kronor till BFI för dess kostnader för

administration av den statliga stödverksamheten.

Anslagssparandet uppgår till 655 000 kronor

och har sin grund i beviljade men ännu ej utbe-

talade lån. Därutöver finns 5 895 000 kronor i

ingående reservation på anslaget C19 Stöd till

bokhandeln som senast var uppförd på statsbud-

geten budgetåret 1995/96. Stöd till investeringar

i katalogdator utbetalas i takt med bokhandelns

investeringar. Den kvarvarande reservationen

hänför sig framför allt till fördröjda investe-

ringar. Utgiftsprognosen för reservationen år

1998 beräknas till ca 3 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Enligt BFI:s redovisning har efterfrågan på det

statliga kreditstödet fortsatt att öka. Under år

1997 har 13 kreditstöd beviljats, varav fyra i sam-

band med överlåtelse, tre i samband med byte av

affärslokal, fyra till renovering av eller ny inred-

ning i samband med utvidgning av befintlig

butikslokal och två till nyetablering. Beviljade

krediter uppgår totalt till 3 203 000 kronor.

Under år 1997 beviljades 98 bokhandlar sorti-

mentsstöd med mellan 21 000 och 52 500 kronor

till en sammanlagd kostnad på 3 643 500 kronor.

Från katalogdatorstödet beviljades 52

bokhandlar driftsstöd och sex av dessa både

driftstöd och investeringsstöd med sammanlagt

741 150 kronor. Den geografiska spridningen av

stöden är stor. Från BFI:s egen utlåningsverk-

samhet har inga nya krediter beviljats under

1997. BFI uppger att orsaken till detta är bristen

på nyetableringar.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidragsgivningen under

anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning

och att bidragen medfört en positiv utveckling av

bokhandelsbeståndet. Det statliga stödet innebär

att många enskilda bokhandlar kan hålla ett bre-

dare sortiment än vad som annars vore möjligt.

En viss förstärkning av statens insatser bör dock

göras i enlighet med vad som beslutats av riksda-

gen med anledning av propositionen Litteraturen

och läsandet (1996/97:86, bet. 1997/98:KrU15,

rskr. 1997/98:240).

Regeringen föreslår att anslaget för år 1999

ökar med 2,5 miljoner kronor för att rymma ett

förbättrat kredit- och sortimentsstöd, ett nytt

IT-stöd till bokhandlar samt förstärkning av

administrationsbidraget till BFI.

C5 Talboks- och punkt-

skriftsbiblioteket

Tabell 6.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

52 344

Anslags-

sparande

14 766

1998

Anslag

56 704

Utgifts-

prognos

59 608

1999

Förslag

54 873

2000

Beräknat

58 888

1

2001

Beräknat

59 920

2

1 Motsvarar 57 873 i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 57 873 i 1999 års prisnivå.

Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) är

en statlig myndighet som i samverkan med andra

bibliotek skall förse synskadade och personer

med andra läs- och skrivsvårigheter med littera-

tur. Biblioteket skall särskilt framställa och låna

ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punkt-

skriftsböcker samt ge upplysningar och råd inom

sitt verksamhetsområde till främst kommunbib-

liotek. Biblioteket har vidare en central utskriv-

ningstjänst för dövblinda och synskadade punkt-

skriftsläsare samt svarar för framställning av

studielitteratur för högskolestuderande med syn-

skador eller andra läs- och skrivsvårigheter

(Medlen anvisas under utgiftsområde 15 anslaget

A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål). Till

biblioteket är knuten en punktskriftsnämnd som

skall främja och utveckla punktskriften för syn-

skadade.

För Talboks- och punktskriftsbiblioteket gäl-

ler förordningen (1988:341) med instruktion för

Talboks- och punktskriftsbiblioteket samt för-

ordningen (1985:391) om Talboks- och punkt-

skriftsbibliotekets punktskriftsnämnd.

Myndighetens intäkter uppgick under år 1997

till sammanlagt 71 627 000 kronor, varav

70 803 000 kronor utgörs av anslag under

utgiftsområdena 15 och 17 och 824 000 kronor

utgörs av avgifter, andra ersättningar och bidrag.

Anslagssparandet på 14 766 000 kronor härrör

sig från tidigare budgetår då TPB rationaliserade

sin verksamhet. Utgiftsprognosen för år 1998

visar att utgående anslagssparande kommer att

uppgå till 11 862 000 kronor. Anslagssparandet

skall användas till delfinansiering av övergången

till ett nytt digitalt talboksmedium.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

TPB har initierat och deltagit i nya utvecklings-

projekt under år 1997. Antalet registrerade bibli-

otek/låntagare av talböcker har ökat med 20 %

mellan åren 1996 och 1997. Talboksutlåningen i

landet har mellan åren 1996 och 1997 ökat med

4 % och sedan budgetåret 1994/95 med 21 %.

Kostnaderna per talbokslån har minskat med

15 % under år 1997. En kvalitetshöjning av

informationsarbetet har samtidigt uppnåtts.

När det gäller produktion av talböcker har

motsvarande 24 % av svartskriftsproduktionen

(beräkningsunderlag: 13 656 böcker, broschyrer

och årsböcker, enligt Svensk Bokförteckning

1996) gjorts tillgänglig på kassett under år 1997.

Av förvärvade talböcker lånas 98,5 % av titlarna

ut under ett år och 94 % av facklitteraturen.

Fortfarande är utnyttjandet av facklitteratur för

barn lågt.

Antalet punktskriftslåntagare har ökat med

13 % under året och antalet punktskriftskunder

har ökat med 24 %. Under 1997 öppnade TPB

en särskild punktskriftsservice till synskadade

puntkskriftsläsare. Verksamheten samordnas

med utskrivningstjänsten för dövblinda och

mycket av materialet, främst tidskrifterna, kan

nu utnyttjas av flera. Av

punktskriftsproduktionen grundar sig 41 % på

låntagarförslag. Alla som önskar får individuell

vägledning i utökad telefonservice. Efterfrågan

på taktila bilderböcker ökar. Under år 1997

producerades tre nya taktila bilderböcker för

barn.

Flera av TPB:s utvecklingsprojekt har lett till

internationell uppmärksamhet såsom den digitala

talboken och forskningen kring bilder för syn-

skadade. Den standardisering av utformningen

av punktskrift, talböcker och e-textböcker,

bilder och symboler som sker i TPB:s regi,

innebär ökad tillgänglighet för den

funktionshindrade läsaren men också att resurser

på sikt kan utnyttjas bättre.

Beställningsbemyndigande

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att göra beställningar av talböcker,

punktskriftsböcker och informationsmaterial

som medför utgifter på högst 3 miljoner kronor

under år 2000.

Tabell 6.9 Bemyndiganden

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

2 731

3 000

Nya förpliktelser

24 000

27 000

Infriade förpliktelser*

- 23 731

- 27 000

- 3 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

2 731

3 000

3 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

11 000

11 000

3 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Regeringen bedömer att Talboks- och punkt-

skriftsbiblioteket uppfyller uppställda mål och

svarar för en effektiv användning av insatta resur-

ser. Uppdraget för myndigheten bör därför ligga

fast. Anslaget har minskat med 3 miljoner

kronor under år 1999 med anledning av att

anslaget har anpassats till tilldelade medel och

beräknade utgifter för 1999.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. En justering av beräkningen har gjorts

för år 1999.

Tabell 6.10 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

56 704

Pris- och löneomräkning

+ 1 062

Justering av premier

+ 107

Minskning av anslag

- 3 000

Förslag 1999

54 873

C6 Bidrag till Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur

Tabell 6.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

12 970

1998

Anslag

13 056

Utgifts-

prognos

13 056

1999

Förslag

13 305

2000

Beräknat

13 531

1

2001

Beräknat

13 801

2

2Motsvarar 13 305 tkr i 1999 års prisnivå.

3 Motsvarar 13 305 tkr i 1999 års prisnivå.

Enligt stadgarna för Stiftelsen för lättläst

nyhetsinformation och litteratur (Centrum för

lättläst LL-stiftelsen) som fastställdes av rege-

ringen den 22 maj 1988, har stiftelsen till ända-

mål att äga och ge ut en nyhetstidning för

utvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker

(LL-böcker). Verksamheten skall drivas utan

vinstsyfte och inom ramen för avtal som träffas

mellan staten och stiftelsen. Det gällandet avtalet

avser perioden den 1 januari 1997 t.o.m. den 31

december 1999.

Verksamheten är inriktad på utgivning av

nyhetstidningen 8 SIDOR och lättlästa böcker.

Verksamheten sprids i hög utsträckning genom

läsombud som ingår i marknadsfunktionen och

som stiftelsen håller samman med en central

resurs.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nyhetstidningen 8 SIDOR utkom med 51

nummer under år 1997. Det är en utgivning i

enlighet med planerna och på samma nivå som

tidigare år. Några temanummer gavs även ut under

året. Under året etablerades också 8 SIDOR:s

nyhetstidning på Internet. Bilagan Flera Sidor, som

vänder sig direkt till utvecklingsstörda personer,

har utvecklats vidare och gavs ut med tio nummer.

8 SIDOR har läsare inom flera grupper. Fördelning

mellan olika prenumerantgrupper visar att ung-

domsskolan svarar för den största andelen, ca

33 %. Gruppboende och dagcenter för

utvecklingsstörda personer utgör 20 % och

gruppen privatpersoner, där naturligtvis

utvecklingsstörda personer också kan ingå, svarar

för nästan 20 %. Inga större förändringar mellan

prenumerantgrupperna har skett under de senaste

åren. Upplagan har ökat från 9 300 år 1996 till

10 000 år 1997. LL-stiftelsen bedömer att 8

SIDOR:s läsekrets totalt är 40 50 000 personer.

Under år 1997 gav stiftelsen ut 30 LL-böcker,

varav 18 var skönlitteratur och 12 facklitteratur. Av

de 30 var fyra omtryckningar av slutsålda utgåvor.

Under åren 1995 och 1996 gavs 25 resp. 26 titlar ut.

Genomsnittspriset för en LL-bok var under år

1997 ca 145 kronor inkl. moms. LL-förlaget har

under året också arbetet med två cd-rom-

produktioner som kommer att ges ut under 1998.

Försäljningen av LL-böcker har stadigt ökat sedan

år 1995. Under 1997 är det särskilt ungdomsskolan

och bokhandeln som ökat sina inköp av LL-

böcker.

Marknadsföringen och verksamheten med läs-

ombud har utvecklats vidare under 1997. LL-

produkterna förutsätter en aktiv marknadsföring

där tyngdpunkten ligger på informativa insatser

med syftet att påverka attityder och väcka ett

läsintresse bland ovana läsare. De läsbefrämjande

åtgärderna sker framför allt inom läsombuds-

verksamheten. Antalet läsombud i landet ökade

från 890 år 1996 till 1 275 år 1997. Därutöver fanns

under år 1997 ca 600 engagerade personer i regio-

nala och lokala arbetsgrupper. Etablerad verksam-

het finns nu i åtta län och under året har regional

utbyggnad pågått i fyra län och en storstadsregion.

LL-stiftelsen startade kurser i och om lättläst

litteratur under våren 1997.

Slutsatser

Regeringen bedömer att bidraget till LL-stiftelsen

har använts i enlighet med de mål som angivits för

verksamheten. Tillgången på lättläst litteratur och

information har förbättrats och nya läsare nås.

Beräkningen av anslaget utgår från att verksam-

heten skall vara oförändrad.

I beräkningen av anslaget för år 1999 ingår pris-

och löneomräkning med 249 000 kronor.

C7 Bidrag till Svenska språknämnden

och Sverigefinska språknämnden

Tabell 6.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

3 409

1998

Anslag

3 501

Utgifts-

prognos

3 501

1999

Förslag

4 070

2000

Beräknat

4 136

1

2001

Beräknat

4 205

2

1 Motsvarar 4 070 tkr i 1999 års prisnivå

2.Motsvarar 4 070 tkr i 1999 års prisnivå.

Under anslaget anvisas medel för bidrag till

Svenska språknämndens och Sverigefinska språk-

nämndens verksamheter. Ca 40 % av Svenska

språknämndens verksamhet bekostas av anslag från

olika fonder m.m.

Sverigefinska språknämnden har även bidrag

från finska staten.

Syftet med statens bidrag till Svenska språk-

nämnden är att nämnden skall följa utvecklingen av

det svenska språket i tal och skrift och med denna

kunskap som utgångspunkt ge råd till språk-

användarna i syfte att främja gott språkbruk. Det är

också angeläget att den nordiska språkgemen-

skapen stärks. Sverigefinska språknämden skall

vårda och utveckla finska språket i Sverige.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Svenska språknämnden har under år 1997 besvarat

ca 12 750 språkfrågor från statliga myndigheter och

verk, kommuner, från andra institutioner, från

privata företag och från enskilda personer. Många

av dessa frågor har föranlett längre utredningar.

Under året har arbetet med boken över konstruk-

tioner och fraser i svenska språket fortsatt enligt

planerna. Ett förberedande arbetet med en

kommande ordbok över nya ord i språket har

kommit i gång. Samtidigt har ett redaktionellt

arbete med den svenska uttalsboken fortsatt.

Den datatermgrupp som bildades år 1966 på

initiativ av Svenska språknämnden och Tekniska

nomenklaturcentralen har fått god genomslags-

kraft. Rekommendationer uppdateras fortlöpande

och presenteras på Internet. Svenska språk-

nämnden har även under året fått en egen webb-

plats vilken bl.a. innehåller en fråge- och svars-

avdelning.

Svenska språknämnden har ett nära samarbete

och informationsutbyte med övriga språknämnder

i Norden. Efter nedläggningen av samarbets-

organisationen Nordiska språksekretariatet 1996

skall de skandinaviska språknämnderna i tur och

ordning ta ansvaret för det nordiska språksamar-

betet. För den första perioden 1997 1999 kommer

Svenska språknämnden att bli värdorganisation.

Sekretariatet har under år 1997 hållit föredrag och

kurser, medverkat vid konferenser och gjort

insatser för språkvården i radio- och TV-program.

Svenska språknämnden har under år 1997 haft

regeringens uppdrag att utarbeta förslag till

handlingsprogram för att främja svenska språket

(se avsnitt 6.3 s. 64).

Sverigefinska språknämnden har under året rat

drygt 2 000 språkfrågor, huvudsakligen av termi-

nologisk art. Språknämndens tidskrift Kieliviesti

har som tidigare utkommit med 4 nummer under

året. Tidskriften har 800 prenumeranter, varav ca

15 % är bosatta i Finland. Tidskriften innehåller

språknämndens termrekommendationer, artiklar

och recensioner. Den tar upp centrala språk-

problem och informerar om aktuell litteratur.

Nämnden har slutfört tre stora terminologiska

projekt såsom Svensk-finsk skolordlista, Svensk-

finsk arbetsmarknadsordlista och Svensk-finsk

socialordlista. Under år 1997 slutfördes även

revideringen av ordbasen till tolkordlistan, ett

samarbetsprojekt med Tolk- och översättarinsti-

tutet vid Stockholms universitet.

Slutsatser

Regeringen bedömer att nämndernas språk-

forskning och rådgivning är av största vikt. Det

statliga stödet möjliggör en aktiv språkvård.

Mot bakgrund av Svenska språknämndens för-

slag till handlingsprogram, som i det tidigare

redovisats, föreslår regeringen att det statliga stödet

till Svenska språknämden förstärks med 500 000

kronor. Förslaget finansieras genom ompriori-

teringar inom kulturområdet. Flera av de frågor

som behandlas i nämndens förslag kommer att

beredas ytterligare under hösten 1998.

Tabell 6.13 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

3 501

Pris- och löneomräkning

+ 69

Reform

+ 500

Förslag 1999

4 070

7 Bild och form samt konsthantver

7.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar myndigheten

Statens konstråd och insatser för konstnärlig

gestaltning av den gemensamma miljön. Vidare

ingår statens stöd till konstbildningsrörelsen och

annan konstfrämjande verksamhet, Akademien

för de fria konsterna samt Nämnden för hem-

slöjdsfrågor och främjande av hemslöjden.

Även inom andra verksamhetsområden läm-

nar staten stöd till bild, form och konsthantverk.

Under verksamhetsområdet Allmän kulturverk-

samhet redovisas vissa statliga bidrag till bild-

och formområdet. Under verksamhetsområdet

Museer och utställningar redovisas utställnings-

verksamhet som bedrivs med statligt stöd.

Under verksamhetsområdet Ersättningar och

bidrag till konstnärer redovisas

Bildkonstnärsfondens verksamhet, som har stor

betydelse för den konstnärliga utvecklingen och

det internationella utbytet inom området.

7.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

68,9

79,1

94,2

86,2

94,8

96,5

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

En ökande etablering av nya institutioner pekar

på ett större intresse för samtida bild- och form-

konst, samtidigt som yttringarna inom bild- och

formkonsten ännu till övervägande del återfinns

inom landets tre storstadsområden.

De stärkta resurserna för utställningsersätt-

ning har inneburit dels en kraftig ökning av

antalet bild- och formutställningar som medfört

ersättning för den utställande konstnären och

dels att nya kategorier av utställare fått möjlighet

att förmedla ersättningen.

Fr.o.m. år 1997 har Statens konstråd inlett

förvärv av konst även till de icke-statliga gemen-

samma miljöerna, men dessa förvärv väntas få

full effekt på statsbudgeten först år 1998. Detta

har medfört ett visst anslagssparande under år

1997.

Nämnden för hemslöjdsfrågor har under året

fortsatt att utveckla sin initiativtagande och

stödjande verksamhet.

Förändringar

Regeringen har i enlighet med vad som föreslogs

i propositionen (prop. 1997/98:117) Framtids-

former. Handlingsprogram för arkitektur, form-

givning och design lämnat ett särskilt uppdrag till

Statens konstråd att stimulera estetiska förbätt-

ringar i den offentliga miljön.

Prioriteringar

Ett nytt verksamhetsstöd för vissa utställare

införs. Det statliga stödet till organisationer

inom bild- och formområdet utvidgas till att

också omfatta stöd till kollektivverkstäder. Den

befintliga utställningsersättningen förstärks och

Folkrörelsernas Konstfrämjande får ett ökat

verksamhetsbidrag.

7.3 Resultatbedömning

Inriktningen på regeringens politik inom verk-

samhetsområdet är att göra den samtida bild-

och formkonsten tillgänglig för så många som

möjligt, oavsett var de bor i landet, samtidigt

som förutsättningar ges för hög kvalitet i det

konstnärliga arbetet. De statliga insatserna består

huvudsakligen av bidragsgivning och förvärv av

konst för den gemensamma miljön.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Den samtida bild- och formkonsten är i dag inne

i en period av stark dynamisk utveckling efter en

nedgångsperiod under början av 1990-talet.

Gränserna mellan olika konstformer har alltmer

uppluckrats och nya tekniker och förhållnings-

sätt prövas. Våra yngre konstnärer och form-

givare framträder i internationella sammanhang i

en omfattning och med ett genomslag som söker

sina jämförelser långt tillbaka i tiden. Venedig-

biennalen år 1997, med den intilliggande utställ-

ningen Deposition, liksom den stora utställ-

ningen av nordisk konst Vision du Nord

producerad av och visad på Moderna museet i

Paris år 1998, gav starkt gensvar för den unga

konsten. Kulturhuvudstadsårets första halvår har

också inneburit en fokusering på bildkonsten,

formen och konsthantverket, med utställningar

som StArt, Arkipelag, Kontakt, ArtGenda,

Trädgården och konsthantverket, Vistet m.fl.

Verksamheten inom Konstnärsnämndens gäst-

ateljécentrum IASPIS och Moderna museets

internationella program har medfört många nya

kontakter mellan det svenska och det internatio-

nella konstlivet.

Museer och konsthallar är viktiga för landets

utställningsliv. I februari 1998 invigdes den nya

byggnaden för Moderna museet, som kan för-

väntas bli en av de centrala arenorna för samtids-

konsten i landet. Vissa av landets länsmuseer

arrangerar utställningar av samtida bild- och

formkonst av regionalt och nationellt intresse,

liksom vissa kommunala museer. Främst i de tre

storstadsområdena återfinns ett antal kommu-

nala konsthallar vilka regelbundet erbjuder

utställningar av regionalt och ibland även av

nationellt intresse. Gallerierna, som i ännu högre

grad är koncentrade till storstäderna, spelar en

viktig roll för konstnärernas utställnings- och

inkomstmöjligheter, samtidigt som de erbjuder

allmänheten fritt tillträde till de utställningar de

arrangerar. I Malmö drivs sedan länge landets

enda Form/Design Center, som arrangerar ett

stort antal utställningar årligen om arkitektur,

formgivning, industridesign och konsthantverk.

Som mer fristående, men återkommande och

betydelsefulla evenemang, kan nämnas Wanås-

utställningarna och Umedalen skulptur, som

presenterar nya, platsspecifika verk av svenska

och utländska konstnärer, och Stockholm Art

Fair, den årliga konstmässan, som år 1998 gick

samman med de unga konstnärernas alternativa

Smart Show.

De senaste årens starka utveckling inom bild-

konsten har inneburit att flera nya bildkonst-

institutioner tillkommit och att andra planeras på

olika håll i landet. Bland de nyare institutionerna

kan nämnas Grafikens Hus i Mariefred, Färgfa-

briken och Skulpturens Hus i Liljeholmen,

Tensta konsthall, Röda Sten i Göteborg och

bland institutioner mer i vardande t.ex. Nordiska

Akvarellmuseet på Tjörn, Mazetti-fabriken i

Malmö, Östersjöns konstcentrum i Visby och

Vandalorum i Värnamo. Denna tillväxt på nya

verksamheter leder naturligtvis till ett ökat tryck

på de offentliga bidragsgivarna, även om offent-

liga bidrag i dessa sammanhang ofta framgångs-

rikt kompletteras med sponsorsavtal och lik-

nande.

Sett i ett längre perspektiv har utvecklingen

för den offentliga konsten varit gynnsam, men

de senare årens nedgång inom byggsektorn har

haft en viss negativ inverkan inom detta område.

Samtidigt har konsten ofta fått en framskjuten

plats i de renoveringsprogram som genomförs

bl.a. i det så kallade miljonprogrammets bostä-

der.

Den analys som gjordes av området i Kultur-

utredningen är ännu giltig i sina huvuddrag. Bild-

och formkonsten är det verksamhetsområde där

den regionala infrastrukturen är minst utbyggd.

Utbudet av utställningar är till stor del koncen-

trerat till landets tre storstäder, där den större

publiken finns och de flesta konstnärerna bor. I

genomsnitt går en mycket liten andel av kom-

munernas samlade kulturutgifter till bild- och

formkonsten, knappt tre procent.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

I avsaknad på starkare regionala institutioner för

bildkonsten har den statliga bidragsgivningen till

stor del inriktats på att stödja utställningar på

lokal nivå.

En stor andel av utställningsutbudet och

konstförsäljningen i landet kan härledas till verk-

samheten inom de konstfrämjande organisatio-

nerna Sveriges Konstföreningars Riksförbund

(SKR) och Folkrörelsernas Konstfrämjande

(FKf). Konstföreningarna arrangerar omkring

6 000 utställningar varje år, varav 5 000 på arbets-

platser. Inom FKf arrangeras omkring 1 200

utställningar varje år. Inom båda organisatio-

nerna bedrivs ett omfattande konstbildnings-

arbete på regional och lokal nivå, på arbetsplatser

och i föreningsliv. Förutom att staten lämnar ett

verksamhetsstöd till resp. organisation fördelas

större delen av de befintliga medlen för utställ-

ningsersättningen genom SKR och FKf. Från

och med år 1997 fördelas en del av utställningser-

sättningen i en försöksverksamhet även genom

Konsthantverkscentrum till konsthantverks-

kooperativ med utställningsverksamhet på olika

orter i landet. Vid sidan av de kommersiellt

drivna gallerierna förekommer det att konstnärer

går samman för att gemensamt driva galleriverk-

samhet. Från år 1998 genomför Statens kulturråd

också en försöksverksamhet med utställnings-

ersättning till ett tiotal konstnärsdrivna gallerier

på olika orter i landet. Totalt fördelades 5,4 mil-

joner kronor som utställningsersättning år 1997.

Statens konstråds verksamhet har under år

1997 i hög grad präglats av arbetet med att igång-

sätta det vidgade uppdrag som innebär att konst-

närliga satsningar kan göras i hela den gemen-

samma miljön (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:

KrU1, rskr. 1996/97:129). Till stor del har verk-

samheten inom det nya uppdraget kommit att

inriktas på att genomföra konstprojekt i

bostadsområden.

De projekt som Nämnden för hemslöjdsfrå-

gor stött under 1997 har haft god geografisk

spridning och arbetet med barn och ungdomar

har prioriterats inom de flesta län som nämnden

har beviljat bidrag till.

Effekter av de statliga insatserna

Genom den statliga bidragsgivningen har utställ-

ningslivet i landet erhållit ett viktigt stöd. Statliga

projektbidrag och resestipendier har haft stor

betydelse för det internationella utbytet och den

konstnärliga utvecklingen.

Statens konstråds verksamhet har ökat till-

gängligheten till aktuell samtidskonst på många

orter och i många miljöer över hela landet.

Genom Konstrådets inköp får konstnärer över

hela landet ökade försörjningsmöjligheter. In-

köpen har också stor ekonomisk betydelse för

gallerier och andra inköpsställen som är öppna

för allmänheten. Kravet att sprida uppdragen

stöder konstnärlig mångfald och leder till

inkomster för många konstnärer, inte bara till de

mest etablerade. Konstrådets nya uppdrag att

verka i hela samhällsmiljön har ännu haft begrän-

sade effekter eftersom inget sådant projekt var

färdigtställt år 1997.

Det stöd till konstinköp som Statens kultur-

råd fördelar till folkparker, folkets hus, bygde-

gårdar och nykterhetsorganisationernas sam-

lingslokaler berör många, förutom miljontals

besökare i landets omkring 2 400 föreningshus,

även de många yrkesverksamma konstnärer som

inbjuds att delta i inköpsutställningarna.

Det statliga stödet till bild- och formorganisa-

tioner har bidragit till att stärka de mottagande

organisationernas arbete med utställningsverk-

samhet och kunskapsspridning samt stärkt de

yrkesutövande konstnärerna och formgivarna i

deras publikarbete.

Regeringens slutsatser

Sammantaget har statens insatser på området

haft stor betydelse för utvecklingen inom verk-

samhetsområdet, men utanför de tre storstads-

områdena är bild- och formkonsten alltjämt

sämre tillgodosedd än de andra konstarterna.

De förslag som regeringen lämnade inom bild-

och formområdet i propositionen Konstnärernas

villkor (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU:13,

rskr. 1997/98:303) innebär att åtgärder vidtas för

att förbättra denna situation. Riksdagen har med

anledning av propositionen beslutat om att ett

nytt stöd till vissa utställare av samtida bild- och

formkonst skall införas samt om stöd till de

konstnärliga kollektivverkstäderna för investe-

ringar i gemensam utrustning. Regeringen före-

slår att medel anvisas för nämnda ändamål samt

att medlen för utställningsersättning och verk-

samhetsstödet till Folkrörelsernas Konstfräm-

jande ökas.

7.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några

invändningar i sina revisionsberättelser.

7.5 Anslag

D1 Statens konstråd

Tabell 7.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

4 397

Anslags-

sparande

32

1998

Anslag

4 503

Utgifts-

prognos

4 660

1999

Förslag

5 122

2000

Beräknat

5 214

1

2001

Beräknat

5 295

2

1 Motsvarar 5 122 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 5 122 tkr i 1999 års prisnivå.

Statens konstråd har till uppgift att verka för att

konsten blir ett naturligt och framträdande inslag

i samhällsmiljön genom att Konstrådet förvärvar

god samtidskonst till statens byggnader och

andra lokaler för statlig verksamhet, medverkar

till att konst tillförs även andra gemensamma

miljöer än sådana som brukas av staten och spri-

der kunskap om konstens betydelse för en god

samhällsmiljö.

För Statens konstråd gäller förordningen

(1996:1597) med instruktion för Statens

konstråd.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstrådets verksamhet fördelar sig på tre verk-

samhetsgrenar. I en sammanfattande redovisning

summerar rådet de kostnader för verksamheten

som belastar anslagen D1 Statens konstråd eller

D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma

miljön. För arbetet med Förvärv av konst till ny-

och ombyggnadsprojekt (Projekt) har kostna-

derna uppgått till knappt 21 miljoner kronor.

För Förvärv av konst till myndigheter i redan

befintliga lokaler (Konstansökningar) har

kostnaderna under år 1997 uppgått till 4,5

miljoner kronor samt för Informations- och

utvecklingsverksamhet till 1,2 miljoner kronor.

Av de totala utgifterna på 31,2 miljoner kronor

har 4,7 miljoner haft extern finansiering.

Tabell 7.2 Verksamhetsgrenarnas kostnader

Tusental kronor

Kostnader, tkr

1994/95

1995/96 1

1997

Projekt

18 133

15 596

20 808

Konstansökningar

4 032

4 367

4 584

Information

2 137

1 516

1 227

Indirekta kostnader

4 859

5 058

4 611

Summa

29 141

26 537

31 230

1 12 mån.

Från den 1 januari 1997 har Konstrådets uppgift

vidgats till att gälla hela den gemensamma miljön

i samhället. Uppdraget har utvecklats mycket

positivt, vilket har inneburit en ökning med

drygt 150 % av antalet nyanmälda projekt hos

Konstrådet.

I mars 1998 har regeringen lämnat ett gemen-

samt uppdrag till Statens kulturråd, Statens

konstråd, Konstnärsnämnden, Riksutställningar

och Statens konstmuseer med Moderna museet,

att i första hand genom ökad samverkan stärka

bild- och formkonstens ställning i hela landet.

Uppdraget skall redovisas till regeringen den 1

mars 1999. Konstrådets förvärvsverksamhet

redovisas och kommenteras närmare nedan

under anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön.

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att den redovi-

sade verksamheten sammantaget har motsvarat

de mål som har satts upp för Statens konstråd. I

budgetpropositionen för år 1997 (prop.

1996/97:1, utg. omr. 17, s. 38) angav regeringen

att Konstrådet hade förutsättningar att genom-

föra arbetet med ett vidgat uppdrag inom befint-

liga förvaltningsresurser. Med den information

Konstrådet lämnat finner regeringen nu anled-

ning att göra en förändrad bedömning. Den

ökade arbetsmängden hos Konstrådet till följd av

det vidgade uppdraget kan till en del bäras av

ökade projektledarinsatser, men därutöver är det

av stor betydelse för verksamheten att informa-

tionsinsatserna mot Konstrådets nya samarbets-

parter kan stärkas. Mot den bakgrunden bör

anslaget förstärkas med 500 000 kronor genom

en omprioritering från anslaget D2 Konstnärlig

gestaltning av den gemensamma miljön. Finansi-

eringen av avtalsförsäkringar på det statliga

området förändrades fr.o.m. år 1998 (se volym 1,

avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en

preliminär beräkning av försäkringspremien.

Ytterligare en justering av beräkningen har gjorts

för år 1999 och omfattar 35 000 kronor.

Tabell 7.3 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

4 503

Pris- och löneomräkning

+ 84

Justering av premier

+ 35

Överföring från anslaget D2

+ 500

Förslag 1999

5 122

D2 Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön

Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

31 724

Anslags-

sparande

11 214

1998

Anslag

41 938

1

Utgifts-

prognos

51 472

1999

Förslag

35 438

2000

Beräknat

43 164

2001

Beräknat

44 006

1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositio-

nen 1998 minskades anslaget med 1 000 tkr.

Från anslaget bekostas dels konstförvärv beslu-

tade av Statens konstråd, dels, under en över-

gångsperiod, bidrag enligt förordningen

(1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyck-

ning av bostadsområden. Under anslaget beräk-

nas även medel för bidrag till folkparkerna och

vissa samlingslokalhållande organisationer för

konstinköp. Anslagssparandet är en följd dels av

att större delen av det ekonomiska utfallet från

påbörjade projekt inom ramen för Konstrådets

vidgade uppdrag beräknas komma först under

åren 1998 och 1999 samt dels av att Boverkets

utbetalningar av redan beslutade bidrag senare-

lagts.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt

har visat en nedgång under år 1997 för antalet

avslutade projekt och färdiga fasta konstverk.

Den nedåtgående trenden ser ut att brytas under

kommande år då ett stort antal nyanmälda pro-

jekt och skissuppdrag kan antas leda vidare till

kontrakt och färdiga verk. Samtliga avslutade

projekt har gällt fastigheter som brukas av staten.

Inga projekt inom ramen för Konstrådets vid-

gade uppdrag har hunnit avslutas under 1997,

men detta område står för en stor andel av de

nystartade projekten. Inom det statliga området

är Akademiska Hus den fastighetsförvaltare som

anmäler flest nya projekt till rådet. Att döma av

antalet nya projekt och deras inriktning förefaller

de samarbetsformer som utvecklats mellan

Konstrådet och olika fastighetsägare fungera väl

och ha hög acceptans. Av de nyanmälda pro-

jekten har 75 % icke-statliga fastighetsägare.

De konstnärliga uppdragen har spridits på

största möjliga antal individer. Av uppdragen

gick 17 % till konstnärer i åldersgruppen 20 35

år, 68 % till gruppen 36 51 år och resterande

15 % till åldersgruppen över 51 år. Av de konst-

närliga uppdrag som avslutades under året hade

29 % utförts av kvinnor och 71 % av män. Av de

nya skissuppdragen har 57 % lämnats till kvinnor

och 43 % till män. Av inköpen har 41 % gjorts i

Stockholm, 17 % i Göteborg, 10 % i Malmö

samt 32 % i övriga landet. Den regionala fördel-

ningen av Konstrådets verksamhet redovisas

ovan, avsnitt 3.4 Regional fördelning av statens

stöd till kultur.

Trots en fortsatt positiv utveckling har vänte-

tiden för myndigheter som ansöker om konst till

befintliga lokaler ännu inte nått ned till verksam-

hetsmålets krav på högst ett år. Vidare är lager-

hållningen av inköpt konst alltjämt för lång. Mer

än 40 % av lagret hade den sista december 1997

lagerhållits längre än de högst 2 år som angivits i

målet.

De samlade kostnaderna för Konstrådets

verksamhet redovisas ovan i tabell 7.2.

För de 3,9 miljoner kronor som Statens kul-

turråd fördelar till folkparker, folkets hus, byg-

degårdar och nykterhetsorganisationernas sam-

lingslokaler för inköp av konst har organisa-

tionerna inköpt 404 verk under 1997 för ut-

placering i olika samlingslokaler över hela landet.

Förvärven görs varje år vid ett femtontal sär-

skilda inköpsutställningar kallade Konst åt alla

 som arrangeras i egna samlingslokaler. Vissa av

de inköpta verken ingår sedan i vandringsutställ-

ningar en tid innan de når sin slutgiltiga place-

ring.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att beställa konstverk som medför

kostnader på högst 15 miljoner kronor efter år

1999.

Tabell 7.5 Bemyndiganden

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

5 225

6 386

12 000

Nya förpliktelser

15 522

26 614

27 000

Infriade förpliktelser*

-14 361

-21 000

-24 000

-11 000

-4 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

6 386

12 000

15 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

10 000

15 000

15 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att den redovi-

sade verksamheten sammantaget har motsvarat

de mål som har satts upp och fått avsedda effek-

ter.

I beräkningen av anslaget för år 1999 ingår en

tillfällig minskning med 7 miljoner kronor till

följd av anslagssparandet. Medlen används för

omprioriteringar inom utgiftsområdet. Anslags-

nivån återställs år 2000. Vidare minskas anslaget

med 500 000 kronor för att möjliggöra en ökning

av anslaget D1 Statens konstråd med samma

belopp mot bakgrund av den ökade arbetsmäng-

den inom rådets kansli.

Tabell 7.6 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

42 938

Tillfällig neddragning

- 7 000

Överföring till anslaget D1

- 500

Förslag 1999

35 438

D3 Nämnden för hemslöjdsfrågor

Tabell 7.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

1 211

Anslags-

sparande

411

1998

Anslag

1 056

Utgifts-

prognos

1 467

1999

Förslag

1 078

2000

Beräknat

1 097

1

2001

Beräknat

1 115

2

1 Motsvarar 1 078 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 1 078 tkr i 1999 års prisnivå

Enligt förordningen (1988:315) med instruktion

för Nämnden för hemslöjdsfrågor skall nämnden

ta initiativ till, planera, samordna och göra insat-

ser för att främja hemslöjd i den mån sådana

uppgifter inte ankommer på annan statlig myn-

dighet. Nämnden skall inom sitt verksamhets-

område fördela statligt stöd till hemslöjdsfräm-

jande verksamhet.

Nämnden står som samordnare för hem-

slöjdskonsulentverksamheten och har bemyndi-

gande att pröva frågan om huvudmannaskap för

konsulenterna.

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) svarar för nämndens medelsförvalt-

ning och personaladministration.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nämnden för hemslöjdsfrågor har under året

fortsatt med tre projekt; Hemslöjdens roll i ett

tvärvetenskapligt perspektiv, Hemslöjdens arkiv-

projekt och Projekt dräktcentrum. Hemslöjdens

arkivprojekt har under året lett till att man nu i

alla län har ökat tillgängliggörandet av föremålen

genom bl.a. katalogisering och digitalisering.

Samarbetet över länsgränserna har ökat och nya

arbetsmetoder har prövats i konsulentarbetet.

Arbetet med att ta till vara hemslöjdens

materialkunskap, teknikkunskap m.m. har under

året fortsatt och resultaten har nått nya

målgrupper. Resultaten har också ingått i förbe-

redelsearbetet inför utställningen Slöjden är här!

Slöjden är härlig! som visades på Liljevalchs

konsthall sommaren 1998. Under året har

Nämnden initierat flera projekt och aktiviteter

där det mångkulturella samhället diskuteras, t.ex.

barn- och ungdomsprojekten Jurta och Ung-

domsting.

Nämnden för hemslöjdsfrågor redovisade den

15 april 1998 ett regeringsuppdrag om hemslöj-

dens ställning och möjligheter i ett regionalt

utvecklings- och näringsperspektiv. Nämnden

för hemslöjdsfrågor har genomfört uppdraget i

samarbete med NUTEK. I uppdraget redovisas

bl.a. behovet av att förstärka nätverket och sam-

arbetet mellan hemslöjdskonsulenterna och de

regionala organisationerna för näringslivskom-

petens.

Redovisningen utgör ett underlag för arbetet

med kultur och regional tillväxt.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att Nämnden för hem-

slöjdsfrågors huvudsakliga inriktning överens-

stämmer med de mål som uppställts för

verksamheten. Nämnden för hemslöjdsfrågor

har utfört viktiga insatser för att främja hemslöj-

den. Verksamheten svarar mot kravet på en

ändamålsenlig användning av insatta resurser.

Verksamhetsinriktningen bör därför ligga fast.

Regeringen föreslår att för år 1999 anvisas

1 078 000 kronor. I anslagsberäkningen ingår en

pris- och löneomräkning på 22 000 kronor.

D4 Främjande av hemslöjden

Tabell 7.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

16 359

Anslags-

sparande

105

1998

Anslag

16 907

Utgifts-

prognos

17 012

1999

Förslag

17 269

2000

Beräknat

17 562

2001

Beräknat

17 913

Anslaget disponeras av Nämnden för hem-

slöjdsfrågor för bidrag till hemslöjdskonsulen-

ternas verksamhet, Svenska hemslöjdsförening-

arnas riksförbund och till projekt inom hem-

slöjdsområdet.

Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod un-

der budgetåret 1997 av två hemslöjdskonsulenter

i varje län, med undantag för Skåne län som hade

fyra hemslöjdskonsulenter. Dessutom bestod

verksamheten av fem rikskonsulenter varav tre

var verksamma som sameslöjdskonsulenter, en

som spetskonsulent och en som konsulent i

hemslöjd för barn och ungdom.

Svenska hemslöjdsföreningarnas riksförbund

är en ideell förening som har till uppgift att

främja den svenska hemslöjden och dess utveck-

ling samt fungera som centralt organ för landets

hemslöjdsföreningar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatet av verksamheten redovisas under

anslaget Nämnden för hemslöjdsfrågor.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har verksamheten

gett goda resultat och medlen använts på ett

ändamålsenligt sätt.

Regeringen föreslår att för år 1999 anvisas

17 269 000 kronor. I beräkningen av anslaget

ingår en pris- och löneomräkning på 362 000

kronor.

D5 Bidrag till bild- och formområdet

Tabell 7.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

14 741

Anslags-

sparande

1998

Anslag

14 741

Utgifts-

prognos

14 741

1999

Förslag

27 296

2000

Beräknat

27 805

2001

Beräknat

28 165

Under anslaget anvisas medel för bidrag till

organisationer m.m. på bild- och formkonstom-

rådet. Under anslaget anvisas också medel till

Akademien för de fria konsterna. Akademien

skall bl.a. främja utvecklingen inom bild- och

byggnadskonsten samt bevaka och informera om

viktigare frågor inom området.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens kulturråd har under innevarande år läm-

nat bidrag till Sveriges konstföreningars riksför-

bund, Folkrörelsernas konstfrämjande, Före-

ningen Svensk Form, föreningen Handarbetets

Vänner, Grafiska sällskapet, Svenskt barnbilds-

arkiv och Stiftelsen Gerlesborgsskolan. Bidrag

har också lämnats till 18 konsthantverkskoope-

rativ.

Vid bidragsfördelningen har Kulturrådet lagt

särskild vikt vid verksamheter som främjar

konstnärernas villkor och möten med publiken.

Vidare prioriteras verksamheter som når olika

publikkategorier och ger ökade möjligheter att se

bild- och formkonst över hela landet liksom

verksamheter som utvecklar olika metoder och

samverkansformer eller innebär erfarenhetsut-

byte nationellt och internationellt.

Det statliga bidraget till utställningsersättning,

som under år 1997 har fördelats av Sveriges

konstföreningars Riksförbund (SKR), Folkrörel-

sernas Konstfrämjande (FKf) och Konsthant-

verkscentrum (KHC), har förbättrat möjlighe-

terna att ställa ut mer etablerade konstnärer även

i landets mindre orter. Antalet utställningar som

på detta sätt medfört ersättning till den utstäl-

lande konstnären har stadigt ökat under senare

år.

Tabell 7.10 Utställningsersättningen

Tusental kronor

Fördelande

orgnisation

År

Fördelade

medel

Antal

utställningar

Antal

konstnärer

SKR, FKf

1995

2 000

496

241

SKR, FKf

1996

2 000

554

271

SKR, FKf, KHC

1997

5 433

1 461

881

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att de redovisade

verksamheterna sammantaget har visat en god

utveckling. Det verksamhetstöd till organisationer

inom bild- och formområdet som fördelats av

Statens kulturråd har inneburit ett viktigt stöd till

dessa organisationers verksamhet. Utställningser-

sättningen har bidragit till en höjd kvalitet i utställ-

ningsverksamheten på lokal nivå och till för-

bättrade försörjningsmöjligheter för många bild-

och formkonstnärer.

Dock är det statliga stödet till området sett i ett

större sammanhang förhållandevis blygsamt. I

utredningarna Arbete åt konstnärer (SOU

1997:183) och Generella konstnärsstöd (SOU

1997:184) konstateras att bildkonstnärerna är den

grupp som har lägst genomsnittsinkomst i landet,

närmast följd av formkonstnärer, fotografer, teck-

nare och illustratörer.

I enlighet med riksdagens ställningstagande i

juni 1998 till regeringens proposition (prop.

1997/98:87, bet. 1997/98:KrU:13, rskr.

1997/98:303) om konstnärernas villkor och med

hänvisning till de skäl som där framfördes införs

ett nytt verksamhetsstöd till vissa utställare inom

bild- och formområdet. Vidare utvidgas det statliga

stödet till organisationer inom bild- och

formområdet till att också omfatta stöd till

kollektivverkstäder för investeringar i gemensam

utrustning.

I syfte att ytterligare förbättra konstnärernas

möjligheter att ställa ut sin konst och få ersättning

för sitt arbete föreslår regeringen ökade medel för

utställningsersättning samt ett förstärkt verksam-

hetsstöd till Folkrörelsernas Konstfrämjande.

Regeringen föreslår att stödet till dessa ändamål

ökas med sammanlagt 11 miljoner kronor. För-

slagen finansieras inom den ram som tidigare

avsatts för nämnda proposition.

Fotograficentrum Riks i Stockholm har under

senare år utvecklat sin verksamhet och medlems-

struktur på ett sådant sätt att det inte längre i

traditionell mening fungerar som en centrum-

bildning. Verksamheten har stor betydelse för

fotografin, bl.a. genom utställningar i det egna

galleriet av såväl unga och ännu oetablerade

konstnärer, som av internationellt kända, men i

Sverige inte tidigare presenterade utländska konst-

närer och genom en pedagogisk verksamhet. Verk-

samheten belystes nyligen i betänkandet Arbete åt

konstnärer. Mot denna bakgrund föreslår rege-

ringen att 1 042 000 kronor, motsvarande medlen

för Fotograficentrums verksamhet, förs över från

anslaget A2 Allmän kulturverksamhet till anslaget

D5 Bidrag till bild- och formområdet, för att under

detta anslag möjliggöra en fortsatt bidragsgivning

till Fotograficentrum.

Tabell 7.11 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

14 741

Prisomräkning

+ 513

Överföring från anslaget A2

+ 1 042

Reformmedel

+ 11 000

Förslag 1999

27 296

8 Ersättningar och bidrag till konstnärer

8.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Konstnärsnämn-

dens fördelning av ersättningar och bidrag till

konstnärer inom bild-, form-, ton-, scen- och

filmkonstområdena samt fördelning av ersätt-

ningar och bidrag till ordområdet som beslutas

av styrelsen för Sveriges författarfond.

Härutöver ingår även

upphovsrättsorganisationens Bildkonst

Upphovsrätt i Sverige (BUS) verksamhet vad

avser fördelning av individuell visningser-

sättning.

8.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

250,0

249,3

250,6

262,1

259,0

256,3

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Antalet ansökningar till olika typer av ersätt-

ningar och bidrag inom verksamhetsområdet har

ökat. Antalet fördelade projektbidrag har dock

minskat något i förhållande till budgetåret

1995/96. Minskningen är störst inom området

bild och form. Sammantaget visar de genom-

snittliga bidragsbeloppen på små förändringar.

Förändringar

Under år 1997 tillfördes verksamhetsområdet

21 miljoner kronor, vilket möjliggjorde inrättan-

det av IASPIS (International Artists Studio Pro-

gram in Sweden), individuell visningsersättning

m.m. Våren 1998 tog riksdagen ställning till pro-

positionen (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä-

rernas villkor.

Prioriteringar

Bidragen till konstnärer inom bild- och formom-

rådet förstärks för att i första hand ge utrymme

för satsningar på yngre eller ännu ej etablerade

konstnärer, konstnärer inom området ton för

ökade insatser för tonsättare och kompositörer

som arbetar med beställningsverk samt till sam-

arbete mellan upphovsmän och utövande mu-

siker. Vidare införs en ny ersättning för

bibliotekens utlåning av fonogram samt en ny

stödform i syfte att främja nyskriven svensk

dramatik.

8.3 Resultatbedömning

Att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas

ekonomiska villkor är, som regeringen anförde

redan år 1996 i propositionen Kulturpolitik

(prop. 1996/97:3), av vital betydelse för att det

kulturpolitiska målet om kulturell mångfald,

konstnärlig förnyelse och kvalitet skall kunna

uppfyllas. Med anledning därav förstärktes verk-

samhetsområdet år 1997 med 21 miljoner kro-

nor. Det var också mot denna bakgrund som

regeringen under hösten 1996 och våren 1997

tillsatte tre olika utredningar med det

gemensamma uppdraget att lämna förslag som

förbättrar konstnärernas villkor. Samtliga utred-

ningar lämnade sina slutbetänkanden under

hösten 1997. Med dessa utredningar som grund

redovisas regeringens fördjupade prövning av

konstnärspolitiken i propositionen Konstnärer-

nas villkor. Den bedömning av utvecklingen som

där gjorts äger giltighet även som samman-

fattande resultatbedömning för verksamhets-

området.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Förutsättningarna på arbetsmarknaden för

konstnärerna uppvisar drag som skiljer sig från

vad som är normalt på den ordinarie arbets-

marknaden. Bland annat är antalet tills-

vidareanställningar mycket få. I stället har

flertalet tidsbegränsade anställningar eller kortare

uppdrag. Det gör att många utövande konstnärer

har återkommande perioder av arbetslöshet.

Omkring 50 % av de yrkesutövande konst-

närerna är egenföretagare. Konstnärer inom

denna grupp är sällan arbetslösa i traditionell

mening. Däremot är de många gånger utan

inkomster antingen under perioder av skapande

eller därför att de har svårt att få avsättning för

sina alster. Vidare råder en strukturell obalans på

den konstnärliga arbetsmarknaden. Det främsta

problemet är den närmast konstanta överetable-

ringen av icke kvalificerade konstnärer. Ett skäl

till denna obalans är omfattningen och inrikt-

ningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärder

som riktas mot kulturområdet.

Generellt sett är konstnärernas inkomster av

konstnärligt arbete låga. I genomsnitt kommer

endast en femtedel av deras inkomster från det

konstnärliga arbetet. De sammanlagda bruttoin-

komsterna är också låga, ca 80 % av genom-

snittet för befolkningen totalt sett. Kvinnornas

inkomster är i genomsnitt 85 % av männens. För

hela befolkningen är motsvarande andel 73 %.

Enligt en nyligen genomförd SCB-undersök-

ning av konstnärerna var 53 % män och 47 %

kvinnor. Bland dem som sökte bidrag hos

Konstnärsnämnden år 1997 var 49 % kvinnor

vilket i stort motsvarar andelen under

budgetåren 1994/95 och 1995/96 (48 resp.

49 %). Av samtliga beviljade ansökningar år 1997

tillföll 42 % kvinnor, vilket är en minskning

jämfört med budgetåren 1994/95 och 1995/96

där andelen kvinnor vars ansökningar beviljats

var 46 resp. 44 %. Det förekommer dock stora

skillnader mellan olika konstområden.

Det internationella utbytet har också fått allt

större betydelse för konstnärerna då det ger möj-

lighet till stimulans och utveckling i deras ska-

pande. Genom ett intensivare internationellt

kulturutbyte öppnas också den internationella

arbetsmarknaden för svenska konstnärer. På

musikområdet har Sverige redan skördat stora

framgångar. Inom bild- och formområdet har

statens ökade satsningar på det internationella

utbytet, bl.a. inom ramen för IASPIS (Inter-

national Artists Studio Program in Sweden)

kraftigt bidragit till att fler svenska konstnärer

fått möjlighet att möta en internationell publik,

ofta med stor framgång.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

År 1997 tillfördes verksamhetsområdet 18 miljo-

ner kronor i syfte att förbättra de yrkes-

verksamma konstnärernas arbets- och inkomst-

möjligheter, dels genom införandet av en indivi-

duellt fördelad visningsersättning för bild- och

formkonstnärer, dels genom en förstärkning av

långtidsstipendierna och bidragen till konstnärer.

Därutöver anvisades ytterligare 3 miljoner kro-

nor för att ge Konstnärsnämnden möjlighet att

utveckla en internationell ateljéverksamhet

(IASPIS) i syfte att stimulera utbytet mellan

konstnärer i Sverige och utomlands.

Med hänvisning till vad som redovisats i pro-

positionen om kulturpolitik och i budgetpropo-

sitionen för år 1998 (prop. 1997/98:1 utg.omr.

17) beslutade regeringen hösten 1997 om en ny

förordning (1997:1153) med instruktion för

Konstnärsnämnden. Innebörden är dels att

Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Sam-

arbetsnämnd (KLYS) får förslagsrätt vid

förordnande av ledamöter i Konstnärsnämndens

styrelse, dels att vissa konstnärsorganisationer får

förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i

styrelsen för Sveriges bildkonstnärsfond.

Under våren 1998 har regeringen även över-

lämnat en proposition (prop. 1997/98:156) till

riksdagen med förslag till en upphovsrättslig er-

sättning vid spridning av tomband för att i viss

mån kompensera upphovsmän för tillåten

kopiering av deras verk (s.k. kassettersättning).

Effekter av de statliga insatserna

Regeringen kan bl.a. med hjälp av de utredningar

som ligger till grund för propositionen Konstnä-

rernas villkor konstatera att de statliga ersätt-

ningarna och bidragen har ökat väsentligt i bety-

delse för de yrkesverksamma konstnärerna och

för deras möjlighet att ägna sig åt det konst-

närliga arbetet. En bidragande orsak till detta är

bland annat att den allmänna konjunktur-

nedgången drabbat konstnärerna särskilt hårt i

förhållande till andra yrkesgrupper. Därtill har

sidoinkomsterna minskat till följd av att kon-

kurrensen om andra icke konstnärliga arbeten

hårdnat och genom att efterfrågan på deras verk

och tjänster minskat. Samtidigt ökar tillström-

ningen till de konstnärliga yrkena.

I syfte att skapa fler arbetstillfällen för konst-

närer har bidragsgivningen till projekt under år

1997 prioriterats. Konstnärsnämndens analys av

bidragsgivningen visar att denna lett till fler

arbetstillfällen. Av sammanlagt 66 beviljade pro-

jektbidrag genererades 242 arbetstillfällen.

Genomförda analyser visar också att statens

bidrag till konstnärer kommit att utgöra en allt

större del av de totala kostnaderna för olika

projekt. Utan statligt stöd skulle många projekt

inte kunna genomföras.

Även stipendierna och de andra formerna av

direkt stöd har stor betydelse för konstnärerna

då det ökar deras möjligheter att arbeta konst-

närligt och att delta i andra betydelsefulla sam-

manhang. Detta kan ske genom att stipendierna

ofta leder till en utställning. Erhållandet av ett

stipendium tilldrar sig också uppmärksamhet vil-

ket i sin tur kan leda till nya uppdrag och därmed

nya inkomstmöjligheter.

Regeringens slutsatser

Regeringen gör den allmänna bedömningen att

ersättningar och stöd som utgått i många fall har

haft avgörande betydelse för berörda konstnärers

möjligheter att leva på sitt konstnärliga arbete.

Utvecklingen inom verksamhetsområdet föran-

leder mot denna bakgrund inte någon ändrad

inriktning under år 1999. De insatser som i dag

görs är dock inte tillräckliga. I enlighet med vad

regeringen aviserat i propositionen

Konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87) bör

därför förstärkningar ske av befintliga stöd-

former. Det är också angeläget att förstärk-

ningarna utnyttjas till att undanröja rådande

skillnader i villkor mellan män och kvinnor i

konstnärsyrket. Vidare införs, i enlighet med

riksdagens ställningstagande i juni 1998 till

nämnda proposition (bet. 1997/98:KrU13, rskr.

1997/98:303), två nya stödformer, fonogramer-

sättning och dramatikerstöd.

Konstnärernas villkor påverkas också av

insatser inom andra verksamhetsområden, bl.a

inom teater-, dans- och musikområdet. Genom

ökat stöd till arrangörer och för turnéverksamhet

ökar också konstnärernas arbetsmöjligheter

inom detta område. Detsamma gäller för statens

insatser inom litteraturområdet och inom bild-

och formområdet. I enlighet med riksdagens

ställningstagande till propositionen Konstnärer-

nas villkor och propositionen Litteraturen och

läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15,

rskr. 1997/98:240) föreslås i denna proposition

omfattande förstärkningar av anslagen inom

dessa verksamhetsområden.

I propositionen Konstnärernas villkor har

regeringen aviserat förslag till åtgärder inom

arbetsmarknadspolitikens område. Under ut-

giftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

föreslås i enlighet med riksdagens ställnings-

tagande bl.a. att ett särskilt stöd införs för

arbetsförmedling vid centrumbildningarna under

en försöksperiod på ett och ett halvt år. Vidare

föreslås att ett statligt bidrag till en tredje anställ-

ningsform inom teatern införs under en försöks-

period på ett och ett halvt år.

Under år 1998 avser regeringen även att ge

Arbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag att fr.o.m.

den 1 januari 1999 vidta åtgärder i syfte att

begränsa de oetablerade konstnärernas tillgång

till arbetsmarknadsåtgärder riktade mot kultur-

arbetsmarknaden. Syftet är att komma till rätta

med den strukturella obalans som råder på

kulturarbetsmarknaden.

8.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några in-

vändningar i revisionsberättelserna.

8.5 Anslag

E1 Konstnärsnämnden

Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

8 572

Anslags-

sparande

383

1998

Anslag

9 207

Utgifts-

prognos

9 590

1999

Förslag

9 788

2000

Beräknat

9 964

1

2001

Beräknat

10 119

2

1 Motsvarar 9 788 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 9 788 tkr i 1999 års prisnivå.

Konstnärsnämnden har till uppgift att besluta

om statliga ersättningar och bidrag till bild-,

form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden

skall vidare hålla sig underrättad om konst-

närernas ekonomiska och sociala förhållanden.

Tillsammans med styrelsen för Sveriges för-

fattarfond skall nämnden avge förslag till inne-

havare av inkomstgarantier. Syftet med verksam-

heten är att genom fördelning av ersättningar

och bidrag verka för att förbättra konstnärernas

villkor.

Konstnärsnämnden har även att fördela stöd

till produktion av kortfilm under anslaget

I1 Filmstöd. Bidraget kan ges företrädesvis

antingen som startbidrag till unga filmare för

film- och videoexperiment i mindre skala eller i

form av bidrag till icke kommersiell, konstnärligt

syftande film.

För Konstnärsnämnden gäller förordningen

(1997:1153) med instruktion för Konstnärs-

nämnden och för Sveriges författarfond förord-

ningen (1962:652) om Sveriges författarfond.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Konstnärsnämndens verksamhet kan delas in i

två grenar. Den ena är fördelning av statliga

ersättningar och bidrag, den andra är att bevaka

konstnärernas ekonomiska och sociala situation.

Resultatinformation om fördelningen av

ersättningar och bidrag, redovisas under anslaget

E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer.

När det gäller den andra verksamhetsgrenen

har Konstnärsnämnden genomfört undersök-

ningar fokuserade på avgränsade förhållanden

och/eller konstnärsgrupper. Under år 1997 har

dock inga särstudier genomförts. I stället har

nämnden aktivt deltagit i de undersökningar av

konstnärernas ekonomiska och sociala situation

som genomförts på initiativ av Konstnärsstöds-

utredningen och som redovisas i betänkandet

(SOU 1997:190) Konstnärernas verksamhetsin-

riktning och ekonomiska förhållanden. Betänk-

andet har bl.a. legat som grund för propositionen

(prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr.

1997/98:303) om konstnärernas villkor.

För att regeringen skall kunna dra relevanta

slutsatser vad avser bidragsgivningens effekter på

konstnärernas villkor är det angeläget att bevak-

ningen av konstnärernas ekonomiska och sociala

situation intensifieras och att metoderna för

bevakningen utvecklas. Konstnärsnämnden fick

mot denna bakgrund regeringens uppdrag att

utreda förutsättningarna för att integrera verk-

samhetsgrenen Fördelning av statliga ersätt-

ningar och bidrag med verksamhetsgrenen

Bevakning av konstnärernas ekonomiska och

sociala situation. Konstnärsnämnden konstaterar

i en rapport till regeringen att förutsättningar

finns att ur ansökningshandlingarna inhämta

uppgifter om den ekonomiska och sociala

situationen för dem som söker bidrag hos

nämnden, särskilt för de konstnärskategorier

bland vilka anställningar är ovanliga. Vidare bör

integreringen av verksamhetsgrenarna kunna

knytas till den uppföljning av bidragsgivningen

som nämnden under senare år intensifierat.

Nämnden pekar dock på såväl metodologiska

som praktiska hinder för mer djupgående

beskrivningar av konstnärernas villkor utifrån

ansökningshandlingarna. Ett grundläggande pro-

blem är att de som söker stipendier och bidrag

inte nödvändigtvis utgör en representativ del av

den svenska konstnärskåren. De som klarar sig

ekonomiskt på sin konstnärliga verksamhet

söker inte bidrag i samma utsträckning som de

som har svårigheter att leva på sitt konstnärskap.

För år 1997 anvisades Konstnärsnämnden

ytterligare 3 miljoner kronor för att utveckla en

fungerande internationell ateljéverksamhet.

Verksamheten, som benämns IASPIS (Inter-

national Artists Studio Program in Sweden),

visar på en intensiv aktivitet och utveckling.

Ateljéprogrammet har genererat utställningar,

seminarier och en rad besök av utländska kritiker

och utställningsarrangörer. För att lösa boende-

problemet för besökare och stipendiater har

Konstnärsnämnden förhyrt en fastighet i

Stockholm varför man nu kan erbjuda stipendi-

ater mindre lägenheter för korttidsboende och

andra besökare rum för tillfälligt boende.

Slutsatser

Det är regeringens bedömning att den

redovisade verksamheten sammantaget har

motsvarat de mål som satts upp för

Konstnärsnämnden.

Som anförs i propositionen Konstnärernas

villkor bör Konstnärsnämnden ges ytterligare

möjligheter att utveckla verksamheten med

IASPIS. Regeringen föreslår därför att Konst-

närsnämndens medelsram ökas med 250 000

kronor för detta ändamål. Finansieringen sker

inom den ram som tidigare avsatts för nämnda

proposition.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. En justering om 24 000 kronor har

gjorts på detta anslag för år 1999.

Tabell 8.2 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

9 207

Pris- och löneomräkning

+307

Justering av premier

+24

Reform

+250

Förslag 1999

9 788

E2 Ersättningar och bidrag till

konstnärer

Tabell 8.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

219 651

Anslags-

sparande

15 400

1998

Anslag

240 105

Utgifts-

prognos

241 000

1999

Förslag

252 350

2000

Beräknat

249 012

2001

Beräknat

246 212

Under anslaget anvisas medel för ersättning åt

bild- och formkonstnärer för att deras verk i

offentliga institutioners ägo visas för allmän-

heten eller används på annat allmännyttigt sätt

(visningsersättning). Anvisade medel fördelas

efter beslut av styrelsen för Sveriges bild-

konstnärsfond. Verksamheten regleras i förord-

ningen (1997:1153) med instruktion för Konst-

närsnämnden samt i förordningen (1982:652)

om Sveriges bildkonstnärsfond.

Från anslaget lämnas även bidrag till indi-

viduell visningsersättning. Ersättningen fördelas

mellan konstnärer i enlighet med kriterier vilka

fastställts av upphovsrättsorganisationen Bild-

konst Upphovsrätt i Sverige (BUS). Fördel-

ningen av ersättningen regleras i förordningen

(1996:1605) om individuell visningsersättning.

Vidare lämnas bidrag enligt förordningen

(1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen

har formen av exempelvis konstnärsbidrag, pro-

jektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte

och långtidsstipendier. För år 1998 utgår 102

långtidsstipendier. Styrelsen för Sveriges för-

fattarfond fördelar bidragen till författare, över-

sättare, kulturjournalister och dramatiker och

Konstnärsnämnden fördelar bidrag till övriga

konstnärer.

Inkomstgarantier fördelas enligt förordningen

(1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer

till konstnärer som står för konstnärlig

verksamhet av hög kvalitet och betydelse för

svenskt kulturliv. Beslut om innehavare fattas av

regeringen efter gemensamt förslag av Konst-

närsnämnden och Sveriges författarfond eller

efter yttrande av dessa organ. Regeringen har

fastställt antalet inkomstgarantier till 157. Av

dessa tillföll 27 % kvinnor.

Bestämmelserna om biblioteksersättning finns

i förordningen (1962:652) om Sveriges författar-

fond. Mellan regeringen och de upphovs-

mannaorganisationer som berörs av bibliotekser-

sättningen ingicks den 12 september 1985 en

överenskommelse om förhandlingar angående

det belopp (s.k. grundbelopp) som skall utgå för

varje hemlån från bibliotek av litterärt verk i

original. Enligt överenskommelsen har rege-

ringen att, som ett led i beredningen av sitt

förslag till statsbudgeten, förhandla med orga-

nisationerna om storleken på nämnda grund-

belopp.

Styrelsen för Sveriges författarfond har till

uppgift att besluta om ersättning till författare

m.fl. för utlåningen av deras verk genom

bibliotek. Vidare har styrelsen att besluta om

statliga bidrag till författare, översättare, kul-

turjournalister och dramatiker samt tillsammans

med Konstnärsnämnden avge förslag till inne-

havare av inkomstgaranti för konstnärer.

Konstnärsnämnden har årligen ett anslags-

sparande motsvarande ca 15 % av de medel som

nämnden disponerar under anslaget. Orsaken är

att flera av nämndens bidrag måste rekvireras av

mottagaren innan de betalas ut. I vissa fall kan

lång tid förflyta mellan beslut och utbetalning.

Anslaget bedöms dock till sin helhet vara taget i

anspråk vid årets slut.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Antalet ansökningar till olika ersättningar och

bidrag inom området har sammantaget ökat

under år 1997. Ansökningarna från scen- och

filmkonstnärer har dock minskat. Svängningarna

i antalet ansökningar är svårtolkade. Av

betydelse kan vara att man inom

Konstnärsnämnden genomfört vissa

förändringar vad avser ansökningsperioder för

olika typer av bidrag.

Antalet fördelade projektbidrag har minskat i

förhållande till föregående år. Minskningen har

varit störst inom bild- och formområdet där 121

bidrag fördelades budgetåret 1995/96 (80 på års-

basis) jämfört med 27 under år 1997. Orsaken till

minskningen är dels att det genomsnittliga

bidragsbeloppet ökat per beviljad ansökan, från

160 000 kronor per beviljat projektbidrag

budgetåret 1995/96 till 230 000 kronor år 1997,

men också med anledning av att Bildkonstnärs-

fonden inrättat en ny stödform, benämnd mål-

inriktade arbetsstipendier, som nära ansluter till

de ordinarie projektbidragen. Totalt fördelades

117 stycken.

Antalet fördelade arbetsstipendier har överlag

ökat och utgör stommen i nämndens bidragsgiv-

ning. Omkring 800 arbetsstipendier fördelades

under år 1997 jämfört med 766 under budgetåret

1995/96 omräknat på årsbasis. Under år 1997 har

tonsättarna prioriterats. Tonsättarnas andel av

den totala bidragsgivningen har ökat från 15 till

20 %.

Konstnärsnämnden har även utvecklat andra

bidragsformer. Bidrag kan i dag utgå till samar-

betsprojekt mellan upphovsmän och frilansande

ensembler med syfte att främja tillkomsten av

nya verk. Projektbidragen söktes av och gavs till

upphovsmännen och utövarna gemensamt och

innefattade inte endast upphovsmannens arbete

med komponerandet utan också ersättning till

medverkande musiker för repetitionstid, resor

m.m. Projektmedlen fördelades som målin-

riktade arbetsstipendier knutna till genomför-

andet av det aktuella projektet. Denna form av

projektbidrag möttes av ett mycket stort

gensvar. Antalet ansökningar översteg 180. Av

resursskäl kunde dock endast 5 projekt beviljas

stöd.

Stöd till internationellt utbyte har ökat ytter-

ligare i jämförelse med tidigare år.

Antalet fördelade internationellt inriktade

bidrag via Konstnärsnämnden var 328 stycken år

1997 jämfört med 308 på årsbasis budgetåret

1995/96 och 290 budgetåret 1994/95.

Den individuella visningsersättningen förde-

lades av BUS för första gången år 1997. Totalt

ansökte 2 728 personer om ersättning. Av dem

erhöll 1 840 personer ersättning, varav 500 fick

mellan 1 000 och 2 000 kronor. Knappt 60 per-

soner fick 19 000 20 000 kronor. Fler kvinnor

(53 %) än män har sökt IV-ersättning medan fler

män (52 %) än kvinnor erhöll ersättning. Förkla-

ringen ligger troligen i att systemet gynnar

konstnärer med lång yrkesverksamhet. Det är

fler män i yrket bland äldre konstnärer, ett

mönster som håller på att bytas i motsatsen. Av

de sökande som var födda 1960 eller senare var

närmare dubbelt så många kvinnor som män.

Regeringen har den 25 juni 1998 godkänt en

överenskommelse med Sveriges författarförbund

m.fl. om biblioteksersättningen för år 1999.

Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av

originalverk vara 101 öre vilket är en höjning

med 3 öre jämfört med nivån för år 1998.

Medelsberäkningen för år 1999 utgår från den

senaste slutligt fastställda biblioteksstatistiken,

vilket är statistiken för år 1996. Den totala

kostnaden för biblioteksersättning år 1999 upp-

går till 106 177 000 kronor, vilket innebär en

minskning av anslaget med 1 262 000 kronor i

jämförelse med föregående år. Orsaken därtill är

en minskad utlåningsvolym. Överenskommelsen

omfattar även år 2000. Enligt denna skall

grundbeloppet för hemlån av originalverk vara

104 öre.

Under år 1997 fördelade styrelsen för Sveriges

författarfond 35 % av tillgängliga medel i form

av individuella, statistiskt beräknade ersättningar,

s.k. författarpenningar och översättarpenningar.

För år 1997 erhöll 4 654 upphovsmän ersättning

jämfört med 4 842 föregående år. Av dessa erhöll

3 044 personer enbart författarpenning, 728

enbart översättarpenning och 882 personer sam-

ordnad författar- och översättarpenning. Vilka

som är ersättningsberättigade år 1997 grundar sig

på statistik från utlåningsåret 1996.

Resterande del kallas fondens fria del och kan

betraktas som en solidaritetsfond. Den fria delen

används till pensioner, stipendier och andra

bidrag till enskilda upphovsmän samt till bidrag

till upphovsmannaorganisationerna. Under år

1997 utgick sammanlagt 807 stipendier av skilda

slag (garanterade författarpenningar, stipendier

och bidrag). Motsvarande siffra för det förlängda

budgetåret 1995/96 var 1207. År 1997 fördelades

sammanlagt 153 pensioner (föregående budgetår

152) varav 32 utgick i form av efterlevandepen-

sioner.

När det gäller fördelningen av fondens fria del

har styrelsen för Sveriges författarfond hemställt

om vissa ändringar i förordningen (1962:652)

om Sveriges författarfond som innebär att

nuvarande behovsprövade livstidspensioner till

efterlevande (efterlevandepension) upphör

fr.o.m. 1 januari 1999 och ersätts med ett särskilt

periodiskt understöd till efterlevande. Förslaget

avser inte redan beslutade efterlevandepensioner.

Regeringen kommer att ta ställning till förslaget i

samband med att den offentliga efterlevnads-

pensionen anpassas till det reformerade pen-

sionssystemet.

Fonden har även att fördela stipendier och

bidrag till dramatiker m.fl. Under år 1997 förde-

lades sammanlagt 61 stipendier och bidrag.

Under det förlängda budgetåret 1995/96 för-

delades 86 stipendier och bidrag till dessa

grupper.

När det gäller Konstnärsnämndens stöd till

produktion av kortfilm hänvisas till resultatinfor-

mationen under anslaget I1 Filmstöd.

Slutsatser

De ändamål som bekostas inom detta anslag gri-

per över samtliga konstnärsgrenar. Sammantaget

kan konstateras att de olika ersättnings- och

bidragsformerna har stor betydelse för de yrkes-

verksamma konstnärernas möjligheter att ägna

sig åt konstnärligt skapande av hög kvalitet och

åt konstnärligt utvecklingsarbete. Detta bidrar

därmed till att uppfylla de konstnärspolitiska

målen. Ytterligare åtgärder krävs dock.

Regeringen vill mot bakgrund av de skäl som

anfördes i propositionen (prop. 1997/98:87, bet.

1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä-

rernas villkor, och med hänvisning till riksdagens

ställningstagande, redovisa följande förändringar.

Förslagen finansieras inom den ram som tidigare

avsatts för nämnda proposition.

I syfte att öka yngre eller ännu ej etablerade

konstnärers möjligheter att ställa ut sin konst

föreslås förstärkningar av Konstnärsnämndens

stöd till konstnärer inom området bild och form.

Regeringen föreslår även att den individuella vis-

ningsersättningen förstärks. Sammantaget före-

slås att stödet till bild- och formområdet ökar

med 2,8 miljoner kronor.

Vidare föreslås förstärkningar av bidrag till

konstnärer inom området ton i syfte att skapa

möjligheter till ökade insatser för tonsättare och

kompositörer som arbetar med beställningsverk.

Den föreslagna förstärkningen bör också ge

utrymme för ökat stöd till samarbetsprojekt

mellan upphovsmän och utövare inom tonom-

rådet som syftar till att främja tillkomsten av nya

verk.

Birgit Cullberg, den nutida svenska dans-

konstens portalfigur, har nyligen fyllt 90 år.

Regeringen avser att i Birgit Cullbergs namn

instifta ett årligt stipendium till en ung koreo-

graf. För detta ändamål beräknas en anslags-

ökning med 100 000 kronor.

Därtill föreslår regeringen att medel avsätts till

en ny ersättning till upphovsmän och utövande

konstnärer för folk- och skolbibliotekens ut-

låning av musikaliska verk på fonogram (fono-

gramersättning).

Stödet till konstnärer inom områdena ton och

scen föreslås öka för nämnda ändamål med sam-

manlagt 8 miljoner kronor, varav 2,5 miljoner

kronor finansieras genom omfördelningar inom

ramen för anslaget.

Regeringen föreslår vidare att medel avsätts till

ett nytt stöd för främjande av nyskriven svensk

dramatik (dramatikerstöd) i syfte att förbättra

dramatikernas möjligheter att försörja sig på

utfört konstnärligt arbete. Anslaget bör för detta

ändamål tillföras 2 miljoner kronor.

Slutligen föreslås en ökning av Nordiska för-

fattarstipendier och Nordiskt författarsamarbete

med sammanlagt 83 000 kronor.

Utöver de förslag som följer av propositionen

Konstnärernas villkor vill regeringen anföra

följande. Sedan början av 1980-talet utgår ersätt-

ning till rättighetshavare på musikområdet för

verkningar av privatkopiering av fonogram. Er-

sättningen infördes som en temporär lösning i

avvaktan på en eventuell upphovsrättslig ersätt-

ningsordning på området. Regeringen har våren

1998 överlämnat en proposition (prop.

1997/98:156) till riksdagen med förslag om att

det i lagen (1960:729) om upphovsrätt till

litterära och konstnärliga verk skall införas

bestämmelser om s.k. kassettersättning. Mot

denna bakgrund föreligger förutsättningar för en

minskning av bidraget för ersättning till rättig-

hetshavare på musikområdet. Regeringen

föreslår därför att anslaget minskas med

1 555 000 kronor. Medlen har använts för

omprioriteringar inom kulturområdet.

Utgifterna under anslaget har med anledning

av ålderspensionsreformen ökat med ca 4,6

miljoner kronor per år under perioden 1999

2001.

Tabell 8.4 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

240 105

Ålderspensionsreformen

+4 679

Minskad biblioteksutlåning

-4 415

Minskning av anslaget

Ersättning till rättighetshavare

på musikområdet

-1 555

Visningsersättning och

individuell visningsersättning

+2 800

Stöd till konstnärer inom

områdena ton och scen

+5 500

Dramatikerstöd

+2 000

Biblioteksersättning

+3 153

Nordiska författarstipendier och

Nordiskt författarsamarbete

+83

Förslag 1999

252 350

9 Arki

9.1 Omfattning

Till verksamhetsområdet hör anslagen Riksarki-

vet och landsarkiven, Bidrag till regional arkiv-

verksamhet, Arkivet för ljud och bild, Språk- och

folkminnesinstitutet samt Svenskt biografiskt

lexikon.

Riksarkivet är den centrala statliga myndig-

heten inom arkivområdet med huvuduppgift att

främja en god arkivhantering och att bevara,

vårda, tillhandahålla samt tillgängliggöra arkiv-

material. Genom framför allt Riksarkivets regio-

nala organisation med en uppdelning på sju

landsarkiv, med placering i Uppsala, Vadstena,

Visby,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, Härnösand och Öster-

sund, har arkivsektorn en god spridning i landet.

Svensk arkivinformation (SVAR) och Arkion,

som är fristående enheter inom Riksarkivets

organisation, finns på flera orter i landet. Stads-

arkivet i Stockholm har funktion som landsarkiv

för myndigheter i Stockholms län och samma

funktion för Värmlandsregionen har Värm-

landsarkiv i Karlstad. Språk- och folkminnes-

institutet finns på fem orter i Sverige: Göteborg,
[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, Umeå och Uppsala. Arkivet

för ljud och bild har 30 fjärrlåneställen utanför

Stockholm, huvudsakligen vid högskolebibliote-

ken. Riksarkivets nämnd för enskilda arkiv ger

bidrag till folkrörelsearkiv, företagsarkiv och

andra enskilda arkivinstitutioner eller föreningar

med anknytning till arkivverksamhet.

Inom det statliga arkivområdet är ca 750 per-

soner anställda, varav ca 250 med lönebidrag.

Därutöver har under år 1997 ca 550 personer

anvisats inom ramen för ordinarie arbetsmark-

nadsstöd, t.ex. beredskapsarbete, ALU, OTA

och API.

9.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

291,9

285,4

293,8

294,2

299,6

310,6

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

De statliga arkiven har genom olika åtgärder

strävat efter att nå fler och nya användare och

detta har lett till att intresset för att nyttja arki-

vens bestånd ökat. Sesam-projekten inom arkiv-

området liksom den digitaliseringsverksamhet

som sker i form av särskilda regionala arbets-

marknadsåtgärder har gett mycket goda resultat.

Främst har olika registrerings- och digitalise-

ringsarbeten bedrivits, vilka medfört ökad till-

gänglighet till arkivbestånden.

Förändringar

Fr.o.m. den 1 januari 1998 omfattas de 20 regio-

nala arkivinstitutioner vilka före budgetåret 1998

erhöll s.k. föreståndarbidrag från Riksarkivet av

förordningen (1996:1598) om statsbidrag till

regional kulturverksamhet.

Prioriteringar för 1999

Arbetet med kulturarvets demokratiska funktio-

ner skall utvecklas. En ytterligare satsning på

folkrörelsearkiv föreslås. Det industriella kultur-

arvet skall ha fortsatt hög prioritet i arkivinstitu-

tionernas verksamhet. Arbetet med att öka till-

gängligheten till arkivbestånden genom bl.a.

digitalisering skall fortsätta liksom arbetet med

att anpassa den statliga arkivverksamheten för

hantering av digitalt material. Under år 1999 bör

arbetet med att förbereda relationsändringen

mellan staten och Svenska kyrkan prioriteras och

arbetet bör ske i samverkan med Svenska kyrkan.

9.3 Resultatbedömning

Målet för den statliga arkivverksamheten finns

angivna i arkivlagen (1990:782). Det innebär att

myndigheternas arkiv skall hanteras så att de till-

godoser rätten att ta del av allmänna handlingar,

behovet av information för rättskipning och för-

valtning samt forskningens behov.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Ökningen av mängden information och de nya

medier på vilka den befinner sig, hur allt detta

material skall gallras samt förändringar i förvalt-

ningsstrukturen med bolagisering, privatisering

eller nedläggning av offentlig verksamhet m.m.

är de dominerande frågeställningar som arkiv-

myndigheterna ständigt har att arbeta med och

ha beredskap inför.

Utvecklingen inom digitalisering och infor-

mationsteknik ger stora förutsättningar för

bättre tillgänglighet och ökade möjligheter att nå

fler och nya användare.

Vad gäller det stora antalet lönebidragsan-

ställda vid arkivinstitutionerna hänvisas till de

riktlinjer som angavs i vårpropositionen 1997

(prop 1996/97:150). Som framhållits i budget-

propositionen för 1998 (prop 1997/98:1) är det

angeläget att Arbetsmarknadsverket fortsatt

följer utvecklingen av den genomsnittliga bi-

dragsnivån för kultursektorn och vid behov

bevakar att denna nivå inte sänks mer än vad som

angavs i 1997 års vårproposition.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Genom olika satsningar, arbetsmarknadsåtgärder

m.m. har samverkan stärkts mellan dels arkiv-

myndigheter och arkivbildande myndigheter,

dels mellan institutioner inom de olika kultur-

arvsområdena samt dels mellan arkivmyndig-

heter och näringsliv och internationella organi-

sationer. Samordning av lokaler och verk-

samheter har medfört högre effektivitet och lägre

kostnader för arkivmyndigheterna.

Budgetåret 1995/96 avsattes 235 miljoner

kronor för sysselsättningsinsatser på kulturom-

rådet i det treåriga s.k. Sesam-projektet (prop.

1994/95:100, bil.12, bet. 1994/95:KrU 18, rskr

1994/95:251). Syftet med projektet var bl.a. att

skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt

bevarande av kulturarvet och att öka tillgänglig-

heten till samlingarna, t.ex. genom digitalisering.

Sesam-projektet har i flera fall genererat ytterli-

gare sysselsättning och inom arkivsektorn finns

exempel där ett par Sesam-anställda varit

projektledare för ca 250 personer. Genom Sesam

har arkivvården förbättrats och såväl kvantitet

som kvalitet har ökat inom registreringsverk-

samheten. Sesams avslutning kommer liksom för

övriga kulturarvsinstitutioner att i betydande

grad påverka verksamheten.

Det internationella arkivarbetet utförs av

tradition till största delen inom ramen för Inter-

nationella arkivrådet (ICA) i samverkan med

EU, Europarådet och Unesco. De gentemot

länderna i Öst- och Centraleuropa riktade insat-

serna har under budgetåret övergått till en målin-

riktad och långsiktig utbyggnad av en pro-

fessionell arkivstruktur, t.ex. genom hjälp till

etablerandet av en offentlighets- och arkivlag-

stiftning.

Effekter av de statliga insatserna

Arkivmyndigheternas insatser leder till att arkiv-

verksamheten hos myndigheter m.fl. bedrivs

effektivt, att kostnaderna hålls nere samt att

forskare och allmänhet har förtroende för och

tillgång till arkiven. En fungerande arkivvård hos

myndigheterna är en förutsättning för att offent-

lighetsprincipen skall fungera. Digitalisering och

övrigt arbete leder till att kvaliteten på förteck-

ningar och register höjs, att bestånden blir mer

lättillgängliga samtidigt som arkivmyndigheter-

nas arbete underlättas.

Arkivinstitutionerna har genomfört riktade

programinsatser för att nå fler och nya användare

av arkivmaterial. Samarbete med bibliotek och

museer har bidragit till att nya användare kunnat

nås och utökad digitalisering och registrering av

arkivmaterial har medfört att olika användar-

grupper lättare kan ta del av materialet.

Riksarkivet har redovisat konsekvenser och

framtidsperspektiv dels för arkivmyndigheterna,

dels för allmänheten med anledning av att arkiv-

materialet i allt högre grad digitaliseras och finns

tillgängligt via bl.a. Internet. Beredskapen är

relativt god för att möta de möjligheter och

problem som den utökade digitaliseringen i sam-

hället innebär för arkivverksamheten. Det är

väsentligt att arkivinstitutionerna prioriterar och

håller en fortsatt hög beredskap avseende dessa

frågor. En tydlig inriktning mot en bredare

allmänhet märks i arkivmyndigheternas arbete

genom att tillgängligheten har förbättrats och

kapaciteten i arkivverkets forskarsalar har ut-

ökats de senaste åren. Till ökad tillgänglighet

bidrar även att informationen kan tillhandahållas

på andra ställen än i arkivinstitutionerna, t.ex. via

Internet och andra nätverk. I takt med arkiv-

myndigheternas arbete för att öka tillgänglighe-

ten till arkiven har också intresset för att nyttja

deras bestånd ökat. Särskilt märks detta inom

släktforskningen. År 1991 hade Riksarkivet och

landsarkiven ca 80 000 forskarbesök. År 1997 var

siffran ca 100 000 besökare.

Regeringens slutsatser

Förhållandena inom verksamhetsområdet har i

allt väsentligt bibehållits oförändrade. Arkiv-

myndigheternas arbete präglas av kontinuitet

men det påverkas i hög grad av framför allt den

informationstekniska utvecklingen och struktur-

omvandlingar i förvaltningen. Arkivmyndig-

heterna har i huvudsak uppnått de för verksam-

heten uppsatta långsiktiga, övergripande målen

och verksamheten svarar mot kravet på en effek-

tiv användning av insatta resurser. Arkivmyndig-

heternas verksamhetsinriktning bör därför be-

hållas.

9.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har i en särskild revisions-

rapport till Riksarkivet och landsarkiven gjort

vissa påpekanden och i revisionsberättelsen

kommit med invändningar mot Språk- och folk-

minnesinstitutet. Rapporten resp. berättelsen

kommenteras under anslagen F1 Riksarkivet och

landsarkiven samt F3 Språk- och folkminnes-

institutet.

9.5 Anslag

F1 Riksarkivet och landsarkiven

Tabell 9.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

231 414

Anslags-

sparande

20 901

1998

Anslag

226 435

Utgifts-

prognos

235 176

1999

Förslag

232 440

2000

Beräknat

235 105

1

2001

Beräknat

245 105

2

1 Motsvarar 230 990 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 236 890 tkr i 1999 års prisnivå.

Riksarkivet och landsarkiven är, som framgår av

arkivlagen (1990:782), arkivförordningen

(1991:446) och instruktionen för Riksarkivet

och landsarkiven, statliga arkivmyndigheter med

särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten

och för arkivvården i landet.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick

under år 1997 till 23 675 000 kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar att Riksarkivet och lands-

arkiven hade ett anslagssparande på 20,9 miljoner

kronor. Enligt Riksarkivets prognos för inne-

varande budgetår kommer anslagssparandet att

vara 12,2 miljoner kronor vid 1998 års slut.

Anslagssparandet är framförallt ett resultat av att

Riksarkivet har träffat hyresavtal om nya lokaler

för arkivförvaring som direkt påverkar kostna-

derna under 1998 och följande år. Under 1998

uppkommer även stora engångskostnader för

bl.a. omflyttningar av arkivmaterial till de nya

arkivlokalerna. För att klara dessa övergångar har

Riksarkivet valt att spara på anslaget för att

kunna jämna ut de effekter och kostnader som

de nya arkivlokalerna medför. Därutöver beräk-

nas vissa extraordinära kostnader, bl.a. inlösen av

arkivsamlingar under budgetåret.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Riksarkivet och landsarkiven har under året sär-

skilt uppmärksammat den fortsatta utvecklingen

inom digitalisering och informationsteknik. Det

är angeläget att Riksarkivet kontinuerligt ger hög

prioritet åt dessa frågor.

Genom främst ALU- och Sesamprojekten har

registrering och digitalisering av arkivmaterialet

nästan tiodubblats. Utökad filmning och regist-

rering av arkivmaterialet har lett till att olika

användargrupper fått lättare att ta del av det.

Flera produkter har lagts ut som hemsidor på

Internet vilket medför större möjligheter att nå

nya forskarkategorier och att materialet till-

handahålls även på andra ställen än hos arkiv-

institutionerna (www.ra.se).

Kapaciteten i arkivverkets forskarsalar har

vidare utökats de senaste åren. Tillgängligheten

till arkiven har ökat under året även genom andra

åtgärder, bl.a. genom arbetet med referensdata-

baser.

Riksarkivet har vidare genomfört en rad

kurser och seminarier för att sprida kunskap om

arkiven. Vidare har samarbete bedrivits med

andra myndigheter och institutioner inom

kulturarvssektorn i syfte att utveckla arkivväsen-

det och stärka arkivens samhällsbetydelse. Bl.a.

har Riksarkivet på regeringens uppdrag bedrivit

samarbete med andra aktörer på kulturarvsom-

rådet i arbetet för att motverka främlingsfientlig-

het och rasism. Riksarkivet har på regeringens

uppdrag arbetat för att ta fram en strategi för det

fortsatta arbetet med att utveckla kulturarvets

demokratiska funktioner. Riksarkivet rapporte-

rar att förutsättningarna för att uppmärksamma

olika perspektiv, såsom kön, klass och generation

är goda. Riksarkivet ger flera bra exempel på

aktuella projekt, t.ex. invandrarprojektet, där en

handledning för invandrarorganisationer fram-

ställts i syfte att skapa ett intresse för arkivmate-

rialet och för att möjliggöra släkt- och hem-

bygdsforskning på samma villkor som för dem

som bott här i flera generationer. Riksarkivet har

vidare redovisat regeringsuppdraget att belysa

konsekvenser och framtidsperspektiv för både

arkivmyndigheter och allmänheten med anled-

ning av att arkivmaterialet i ökad utsträckning

digitaliseras och finns tillgängligt via bl.a. Inter-

net och vidare uppdraget från regeringen att

redovisa samarbetet med skolor och övriga

utbildningsinstitutioner. I tabell 9.2 redovisas

arkivbeståndens omfattning hos Riksarkivet och

landsarkiven och i tabell 9.3 redovisas vissa upp-

gifter angående Riksarkivets prestationer.

Tabell 9.2 Arkivbeståndens omfattning hos Riksarkivet och

landsarkiven

Beståndens totala storlek

95-06-30

96-12-31

97-12-31

Papper, hyllmeter

- varav enskilt

319 250

57 460

407 570

61 440

427 800

62 750

Kartor och ritn., enheter

520 150

992 000

1 002 750

Mikrofilm, rullar

20 100

28 200

29 570

Tabell 9.3 Redovisning av vissa mätbara prestationer

Verksamhet

1994/95

1995/961

1997

Antal leveranser

- varav hyllmeter papper

877

7 873

1 249

17 115

1 226

20 914

Antal färdigställda arkiv

(förtecknade)

- varav hyllmeter papper

470

3 968

621

5 152

688

10 397

Forskarbesök

103 039

103 899

98 571

Framtagna volymer

169 012

210 501

158 796

Sålda mikrokort

207 953

128 329

255 993

1 12 månader

Svensk arkivinformation (SVAR)

SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet

som på moderna medier skall bevara, bearbeta

och sprida arkivinformation. SVAR:s verk-

samhet, vilken främst är förlagd till Väster-

norrlands län, bygger till stor del på olika

arbetsmarknadsprojekt.

SVAR:s verksamhet har alltmer kommit att

handla om att genom ny teknik göra arkivmate-

rial tillgängligt. Under året har flera aktiviteter

genomförts för att öka kunskapen om arkivma-

terial och för att nå nya samt fler användare av

arkiven. Släkt- och hembygdforskare utnyttjar i

hög grad de nya möjligheterna att beställa mikro-

kort över nätet.

SVAR:s totala kostnader för år 1997 uppgick

till 38 772 000 kronor. Intäkterna bestod av

anslag 16 162 000 kronor, avgiftsinkomster

11 485 000 kronor och bidrag 11 200 000 kronor,

dvs sammanlagt 38 847 000 kronor.

SVAR prognostiserar en relativt kraftig

minskning av bidragen från år 1999 till år 2000,

vilket medför att ett flertal tidsbegränsade pro-

jektanställningar kommer att upphöra.

Tabell 9.4 SVAR:s intäktsprognos

1999

2000

2001

Anslag

9 100

9 100

9 100

Lönebidrag

4 000

3 700

3 600

EU-bidrag

3 000

500

500

Övriga bidrag

1 500

1 000

1 000

Arbetsmarknadsmedel

1 000

1 000

1 000

Försäljning av mikrokort

6 500

6 000

5 500

Övriga avgiftsinkomster

3 300

3 300

3 300

Summa

28 400

24 600

24 000

ARKION

ARKION är en i huvudsak avgiftsfinansierad

verksamhet med syfte att med moderna medier

öka tillgängligheten till och bruket av arkiven.

ARKION arbetar bl.a. med att utveckla system

för informationsspridning, ta fram läromedel och

multimediaprodukter samt utbildning och att

sprida kunskap. Detta förenas med att skapa

arbetstillfällen, främst i glesbygdsområdena.

Under verksamhetsåret har ARKION drivit

tre Sesam-projekt och ett flertal andra registre-

ringsprojekt. Vidare har drivits projektet Svensk

industrihistorisk databas i Blekinge, som syftar

till att digitalisera de s.k. fabriksberättelserna

samt Svensk lokalhistorisk databas i Halland,

vilket syftar till att digitalisera protokoll från den

lokala självstyrelsen.

ARKION:s totala kostnader för år 1997 upp-

gick till 7 878 000 kronor. Intäkterna bestod av

anslag 621 000 kronor, avgiftsinkomster 13 000

kronor och bidrag 7 170 000 kronor, dvs. sam-

manlagt 7 804 000 kronor.

Tabell 9.5 ARKIONS intäktsprognos

1999

2000

2001

Anslag

714

714

714

Avgiftsinkomster

50

75

100

Lönebidrag

753

750

750

Arbetsmarknadsmedel

3 300

3 300

3 300

Summa

4 817

4 839

4 864

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har i revisionsrapport

anfört att ansvarsfördelningen mellan riksarkiva-

rien och landsarkivarierna är oklar och att Riks-

arkivet bör tydliggöra hur ansvaret fördelar sig.

Riksarkivet har för avsikt att göra en översyn av

sin arbets- och delegationsordning. Vidare på-

pekar RRV att de inspektioner hos landsarkiven

som Riksarkivet enligt sin instruktion årligen

skall genomföra inte utförs enligt någon fast-

ställd checklista och att protokoll därvid inte

förs. Riksarkivet menar att nuvarande inspek-

tioner är ändamålsenliga men har för avsikt att se

över sina rutiner avseende inspektioner. Rege-

ringen gör bedömningen att Riksarkivets åtgär-

der är tillräckliga.

Slutsatser

Riksarkivet och landsarkivens verksamhet svarar

mot kravet på en effektiv användning av insatta

resurser. Inriktningen för myndigheten bör ligga

fast.

För leveranser av arkiv tillförs anslaget

1 209 000 kronor från berörda myndigheter. För

mikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar

sker en överföring på 1 085 000 kronor från

utgiftsområde 3. Från anslaget G1 Riksantikva-

rieämbetet överförs 120 000 kronor och vidare

115 000 kronor från utgiftsområde 9 för kostna-

der i samband med tjänsteförflyttningar. Rege-

ringen har till följd av anslagssparandet tillfälligt

minskat anslaget under åren 1999 och 2000 med

1 miljon kronor resp. 2 450 000 kronor. Anslags-

nivån och anslagssparandet återställs under år

2001. Medlen har omprioriterats till annan

verksamhet inom utgiftsområdet.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. Ytterligare en justering av beräkningen

har gjorts för år 1999 och omfattar 513 000

kronor.

Tabell 9.6 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

226 435

Pris- och löneomräkning

+3 963

Justering av premier

+513

Överföring från arkivlevererande myndigheter

+1 209

Överföring från utgiftsområde 3

+1 085

Överföring från anslaget G1

+ 120

Överföring från utgiftsområde 9

+ 115

Tillfällig minskning

-1 000

Förslag 1999

232 440

F2 Bidrag till regional

arkivverksamhet

Tabell 9.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Anslag

2 320

Utgifts-

prognos

2 320

1999

Förslag

2 982

2000

Beräknat

4 667

2001

Beräknat

4 727

Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas

enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag

till regional kulturverksamhet.

Bidrag lämnas till följande 20 regionala

arkivinstitutioner, vilka före budgetåret 1998

erhöll s.k. föreståndarbidrag från Riksarkivet:

Bohusläns föreningsarkiv, Dalarnas folkrörelse-

arkiv, Folkrörelsearkiv för Uppsala län, Folk-

rörelsearkivet i Blekinge, Folkrörelsearkivet i

Västerbotten, Folkrörelsernas arkiv i Väster-

norrland, Folkrörelsernas arkiv för Värmland,

Folkrörelsernas arkiv för Gävleborgs län, Folk-

rörelsernas arkiv i Norrbotten, Föreningsarkivet

i Jämtlands län, Folkrörelsernas arkiv i Örebro

län, Föreningsarkiven i Stockholms län, Före-

ningsarkivet i Sörmlands län, Jönköpings läns

folkrörelsearkiv, Kronobergsarkivet, Skaraborgs

läns folkrörelsearkiv, Skånes arkivförbund, Väst-

manlands läns arkivförening, Älvsborgs läns

föreningsarkiv och Östergötlands läns före-

ningsarkiv.

Syftet med bidraget är att främja regional

arkivverksamhet, att få ett nät av väl fungerande

regionala arkivinstitutioner i landet och att bättre

integrera folkrörelsearkiven i den regionala

kulturpolitiken.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De regionala arkiven förvaltar betydande arkiv-

bestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt

värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de

traditionella folkrörelsernas historia har många

folkrörelsearkiv utvidgat verksamheten till att

omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse. Sam-

lingarna innehåller också personarkiv, t.ex. dag-

böcker och brevsamlingar, gårdsarkiv och före-

tagsarkiv. Flera arkiv bedriver en omfattande

dokumentationsverksamhet som tillför samling-

arna nytt källmaterial. Folkrörelsearkiven arbetar

på uppdrag av ett rikt föreningsliv och en ideell

sektor och de är en resurs för såväl offentlig som

privat sektor. Arkiven efterfrågas bl.a. av veten-

skaplig forskning, släkt- och hembygds-

forskning, skola och kulturliv.

Slutsatser

De regionala arkiven fyller en viktig funktion

och de har en viktig kulturpolitisk uppgift, inte

minst avseende den släkt- och hembygdsforsk-

ning som vuxit till en bred folkrörelse. De regio-

nala arkiven förvaltar betydande bestånd och de

är en självklar resurs för såväl offentlig som

privat sektor.

Regeringen bedömer att det statliga stödet är

viktigt för att få ett nät av väl fungerande regio-

nala arkivinstitutioner i landet. Regeringen före-

slår därför en ytterligare satsning på de regionala

arkiven, främst folkrörelsearekiv under åren 1999

och 2000 med 600 000 kronor resp. 1,6 miljoner

kronor. Finansieringen har skett genom omprio-

riteringar inom kulturområdet.

Tabell 9.8 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

2 320

Pris- och löneomräkning

+62

Förstärkning

+600

Förslag 1999

2 982

F3 Språk- och folkminnesinstitutet

Tabell 9.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

31 399

Anslags-

kredit

1 350

1998

Anslag

27 761

Utgifts-

prognos

27 799

1999

Förslag

28 346

2000

Beräknat

28 857

1

2001

Beräknat

29 307

2

1 Motsvarar 28 346 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 28 346 tkr i 1999 års prisnivå.

Myndigheten har enligt förordningen (1993:654)

med instruktion för Språk- och folkminnes-

institutet till uppgift att samla in, bevara, veten-

skapligt bearbeta och ge ut material om dialekter,

personnamn, ortnamn, folkminnen, visor, folk-

musik och den svenska jazzens historia. Vidare

skall institutet avge yttranden i ärenden om fast-

ställande av ortnamn och granska förslag till

namn på allmänna kartor.

Utgiftsprognosen visar att anslagskrediten vid

utgången av år 1998 kommer att vara 1 388 000

kronor. Detta förklaras bl.a. av ökade kostnader i

samband med inflyttning i nya lokaler i Uppsala

under hösten 1998. Myndigheten har inlett

besparingsåtgärder som kommer att leda till ett

balanserat resultat under år 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Språk- och folkminnesinstitutet har fortsatt att

prioritera bl.a. digitalisering av samlingarna i

syfte att öka tillgängligheten. Samarbetet med

universitet och högskolor har fortsatt under år

1997, bl.a. har myndigheten igångsatt ett sam-

arbete med Linköpings universitet om digital

tillämpning av Språk- och folkminnesinstitutets

material. Myndigheten har under året även på-

börjat ett arbete med att ge samlingarna en

starkare nutidsanknytning, bl.a. pågår ett projekt

om de internationella kulturernas påverkan på

den svenska kulturutvecklingen. Språk- och

folkminnesinstitutet har även särskilda medel för

forsknings- och utvecklingsinsatser under ansla-

get J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har i en rapport på-

pekat att verksamhetens resultat inte redovisas

och kommenteras utifrån de i regleringsbrevet

uppställda verksamhetsmålen. Vidare saknar

RRV redovisning och kommentarer avseende

väsentliga återrapporteringskrav. Med anledning

av RRV:s påpekanden har myndigheten redo-

visat till regeringen att man har för avsikt att i

årsredovisningen för 1998 redovisa, bedöma och

i övrigt återrapportera verksamhetens resultat i

enlighet med regleringsbrevets krav och så långt

som möjligt lämna jämförelsesiffror över tiden.

Regeringen gör bedömningen att denna åtgärd är

tillräcklig.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att myndighetens huvud-

sakliga inriktning överensstämmer med de mål

som uppställts för verksamheten. Språk- och

folkminnesinstitutet har utfört viktiga insatser

för att öka tillgängligheten och tillgodogörandet

av institutets samlingar och resultaten av den

vetenskapliga bearbetningen. Regeringen bedö-

mer att verksamheten har gett goda resultat och

resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt.

Verksamhetsinriktningen bör därför ligga fast.

Regeringen föreslår i avsnittet 11.6 att Svenskt

visarkiv, som är en enhet inom Språk- och folk-

minnesinstitutet, förs över till Statens musik-

samlingar. Förändringen får inga budgetkon-

sekvenser för Språk- och folkminnesinstitutets

övriga verksamhet under budgetåret 1999.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. Ytterligare en justering av beräkningen

har gjorts för år 1999 och omfattar 66 000 kro-

nor.

Tabell 9.10 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

27 761

Pris- och löneomräkning

+ 519

Justering av premier

+ 66

Förslag 1999

28 346

F4 Svenskt biografiskt lexikon

Tabell 9.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

3 809

Anslags-

sparande

236

1998

Anslag

3 405

Utgifts-

prognos

3 533

1999

Förslag

3 497

2000

Beräknat

3 559

1

2001

Beräknat

3 616

2

1 Motsvarar 3 497 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 3 497 tkr i 1999 års prisnivå.

Myndigheten har enligt förordningen (1988:630)

med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon

till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av

verket Svenskt biografiskt lexikon.

Myndighetens avgiftsinkomster uppgick

under år 1997 till totalt 673 000 kronor, varav

intäkterna för CD-romskivan uppgick till

304 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1997 gav myndigheten

Svenskt biografiskt lexikon ut ett band och två

häften. Utgivningen av lexikonet är försenad

sedan några år tillbaka. Förseningarna beror bl.a.

på att personartiklarna blivit fler än beräknat.

Enligt regeringens bedömning är eftersläpning-

arna inte sådana att de bör påverka slutmålet (år

2015). Tillgängligheten till lexikonet har under

året ökat genom att delar av materialet givits ut

på CD-romskiva.

Slutsatser

Svenskt biografiskt lexikons verksamhet har i allt

väsentligt uppfyllt de uppställda målen. Myndig-

heten har utfört viktiga insatser för att öka till-

gängligheten till lexikonet. Verksamheten svarar

mot kravet på en ändamålsenlig användning av

insatta resurser. Myndighetens inriktning bör

därför ligga fast.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. Ytterligare en justering av beräkningen

har gjorts för år 1999 och omfattar 9 000 kronor.

Tabell 9.13 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

3 405

Pris- och löneomräkning

+ 83

Justering av premier

+ 9

Förslag 1999

3 497

F5 Arkivet för ljud och bild

Tabell 9.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

25 248

Anslags-

sparande

2 051

1998

Anslag

25 434

Utgifts-

prognos

25 000

1999

Förslag

26 933

2000

Beräknat

27 414

1

2001

Beräknat

27 862

1

1 Motsvarar 26 933 tkr i 1999 års prisnivå.

Arkivet för ljud och bild (ALB) skall möjliggöra

forskning i svensk kultur och samhälle genom att

samla in, bevara och tillhandahålla den del av

mediautbudet i Sverige som offentliggörs i form

av ljud och rörliga bilder. Myndighetens verk-

samhet vilar på lagen (1993:1392) om plikt-

exemplar av dokument grunder.

ALB är kontaktorgan för den internationella

samarbetsorganisationen International Associa-

tion of Sound Archives, IASA. ALB deltar också

i Round Table on Audiovisual Records, där

representanter för biblioteks- och arkivorganisa-

tioner samarbetar inom Unescos:s ram.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande på 2 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under inne-

varande budgetår visar ett anslagssparande på ca

2 miljoner kronor.

Detta beror på att kostnaderna för projektet

som rör registrering och katalogisering av äldre

bandsamlingar, en filminventering samt kostna-

der för en satsning på kompetensutveckling inför

den vidgade IT-användningen kommer att

belasta budgetåret 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De senaste åren har utbudet av ljud- och bild-

upptagningar ökat kraftigt. ALB får ta emot

alltfler leveranser av pliktexemplar. Det är

huvudsakligen satellit-TV som ökat i omfattning.

ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om

upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk

endast tillgängliga för forskningsändamål. Annat

utnyttjande sker endast efter tillstånd från upp-

hovsmännen. Antalet forskningsprojekt har

under år 1997 ökat med 6 % till 730 stycken.

Merparten av dessa är knutna till universitet och

högskolor, men en ökning av arbeten knutna till

gymnasier och folkhögskolor har också skett

bl.a. som en följd av regeringens satsningar på

utbildning och kunskapslyft.

Slutsatser

Regeringen anser att ALB på ett effektivt sätt har

mött volymökningen och de kostnader som

denna utökning innebär bl.a. genom interna

omprioriteringar och rationaliseringar.

ALB har i sitt budgetunderlag för åren

1999-2001 informerat om kostnader som

kommer att uppstå då digitala marksändningar av

TV-program införs. Regeringen gav i juni 1998

tillstånd att sända television med digital sänd-

ningsteknik till elva TV-bolag. Sändningarna

beräknas starta under 1999. Eftersom bestäm-

melserna i radio- och TV-lagen (1996:844) gäller

för sändningarna, faller de under pliktexemp-

larslagen (1993:1392) och skall levereras till

ALB. Regeringen förutsätter att ALB i sitt nästa

budgetunderlag lämnar underlag om de ökade

kostnader som denna utökade verksamhet inne-

bär. Regeringen avser att återkomma i denna

fråga i budgetpropositionen för år 2000.

Den 1 september 1998 överlämnade E-plikt-

utredningen sitt betänkade E-plikt, Att säkra det

elektroniska kulturarvet (SOU 1998:111) till

regeringen. Betänkandet är föremål för remiss-

behandling.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. En justering av beräkningen har gjorts

för år 1999.

Tabell 9.15 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1988

25 434

Pris- och löneomräkning

+1 387

Justering av premier

+ 112

Förslag 1999

26 933

10 Kulturmiljö

10.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslagen Riks-

antikvarieämbetet, Bidrag till kulturmiljövård,

Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och

rikets fästningar samt Avgiftsfinansierad verk-

samhet: Riksantikvarieämbetets uppdragsverk-

samhet. I verksamhetsområdet ingår också viss

arkiv- och biblioteksverksamhet.

Riksantikvarieämbetet (RAÄ) är central för-

valtningsmyndighet för kulturmiljön. På den

regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för myn-

dighetsarbete rörande kulturmiljön. De regionala

museerna har vidare ett eget ansvar för kun-

skapsuppbyggnaden. När det gäller vård samt

information och publikverksamhet har läns-

styrelserna ett övergripande ansvar för att

insatser kommer till stånd, medan det ankommer

på de regionala museerna att hålla kompetens

och att utföra de konkreta uppgifterna. Tillsam-

mans utgör länsstyrelserna och de regionala

museerna kulturmiljösektorns regionala organi-

sation. På den lokala nivån verkar kommunerna

inom hela kulturmiljöns ansvarsområde.

För sina insatser inom det statliga kulturmiljö-

arbetet får de regionala museerna bidrag från

anslaget till regionala museer.

År 1997 utfördes ca 670 årsverken inom den

statliga kulturmiljösektorn. Av dessa utfördes ca

110 vid länsstyrelserna och ca 250 inom RAÄ:s

avgiftsfinansierade arkeologiska uppdragsverk-

samhet. Vid de 26 regionala museerna har antalet

årsverken totalt sett minskat jämfört med före-

gående år till i genomsnitt 64 per museum jäm-

fört med 68 året innan. Av de anställda är ca

50 % tillsvidare anställda utan lönebidrag, vilket

motsvarar 1996 års förhållanden.

10.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

372,7

423,9

426,7

441,3

462,3

463,8

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Det allmänna intresset för kulturmiljön har varit

fortsatt stort. Exploateringen av mark- och

vattenområden har i likhet med föregående år

varit av relativt ringa omfattning, med undantag

av bl.a. större infrastruktursatsningar i södra Sve-

rige. Detta har inneburit en fortsatt relativt låg

belastning på kulturmiljövärdena i landskapet.

De av EU medfinansierade miljöstöden inom

ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

har förbättrat förutsättningarna för bevarandet

av odlingslandskapets kulturvärden. Samtidigt

visar utvärderingar att effekterna av den nya

livsmedelspolitiken även har påverkat kultur-

miljön i negativ riktning.

Förändringar

Statens historiska museer skildes från RAÄ och

inrättades som en egen, ny myndighet den 1

januari 1998.

Statsbidrag till regionala museer (anslag H3

Bidrag till regionala museer) avseende kultur-

miljövård i Skåne, Kalmar och Gotlands län för-

delas fr.o.m. juli 1998 av RAÄ.

Regeringen har beslutat om sammanlagt 60

miljoner kronor ur den s.k. Östersjömiljarden

för byggnadsvård i Östersjöområdet.

Prioriteringar

Kulturarvets demokratiska funktioner skall

utvecklas.

En satsning på industrisamhällets kulturarv

skall genomföras. Fr.o.m. år 1999 föreslås sär-

skilda medel för ändamålet.

Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling

skall utvecklas. Särskild vikt bör ges till utveck-

lingen av en god kulturmiljö i arbetet med de nya

miljökvalitetsmål som föreslagits i propositionen

(1997/98:145) Svenska miljömål miljöpolitik

för ett hållbart Sverige.

I propositionen (prop. 1997/98:165)

Utveckling och rättvisa en politik för

storstaden har regeringen fäst särskild vikt vid

storstädernas kulturmiljövärden och arkitek-

toniska värden. Dessa värden är centrala i

storstädernas miljö och arbetet med att ta tillvara

och utveckla dem skall intensifieras. Fr.o.m. år

1999 föreslås särskilda medel för ändamålet.

De ändrade relationerna mellan staten och

Svenska kyrkan förbereds.

En satsning på Kulturarvs-IT (utgiftsområde

14, anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshan-

dikappade) genomförs. Satsningen syftar till att

öka tillgängligheten till kulturarvet och beräknas

ge ca 240 personer med arbetshandikapp arbete.

Därutöver anställs ca 40 arbetsledare med ut-

bildning i museiämnen.

Insatser för att skapa sysselsättningstillfällen

inom byggnadsvård samt regional utveckling

uppmärksammas.

10.3 Resultatbedömning

Målen för kulturmiljöorganisationen var under

budgetåret 1997 att bevara och förmedla kultur-

arvet, stärka den lokala kulturella identiteten,

syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre

miljön, möta hoten mot kulturmiljön samt bidra

till att öka medvetenheten om estetiska värden

och historiska sammanhang.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Investeringar i utbyggnad av bl.a. infrastruktur i

södra Sverige har inneburit påfrestningar på kul-

turmiljövärden i landskapet. Samtidigt har rela-

tivt måttliga exploateringar av mark och vatten i

andra delar av landet inneburit fortsatt goda

möjligheter för att bevara kulturvärden i miljön.

Flera länsstyrelser redovisar bl.a. att kulturmiljö-

värden i skogen ofta hotas i samband med av-

verkningar och markberedningar.

Roll- och ansvarsfördelningen inom kultur-

miljöorganisationen har fortsatt att utvecklas i

riktning mot ökad samsyn på mål och strategier

för verksamheten bland regionala företrädare på

länsstyrelser och länsmuseer. I flertalet län finns

en samordnad syn på hur det regionala kultur-

miljöarbetet bör organiseras. I vissa län finns det

dock skäl att fortsätta att utveckla roll- och

ansvarsfördelningen i enlighet med den redovis-

ning som RAÄ lämnade i april 1995.

Regeringen avser att utveckla redovisningen av

tillståndet för kulturmiljön. Detta skall ske i

samband med uppföljningen och redovisningen

av uppfyllelsen av de nya miljökvalitetsmål som

föreslagits i propositionen (prop. 1997:98:145)

Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart

Sverige.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Det särskilda kulturmiljöstödet inom ramen för

jordbrukets miljöprogram (utgiftsområde 23

Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande

näringar) har mottagits med stort intresse av

brukarna, vilket fått till följd att utbetalningarna

för år 1996 uppgick till 243 miljoner kronor mot

beräknade 100 miljoner kronor. Under år 1997

har stödet därför varit stängt för nya sökanden.

De samlade erfarenheterna från satsningar på

byggnadsvård har legat till grund för regeringens

beslut i maj 1997 att fördela 25 miljoner kronor

ur den s.k. Östersjömiljarden (reservationsan-

slaget utveckling och samarbete inom Östersjö-

regionen, uppfört på tilläggsbudget på statsbud-

geten första gången budgetåret 1995/96) för att

utveckla svensk-polska byggnadsvårdsprojekt

inom ramen för den s.k. Hallandsmodellen.

Nämnda erfarenheter har också legat till grund

för regeringens beslut i februari 1998 om 35

miljoner kronor till det s.k. Projekt Österled,

renovering av kulturbyggnader i Estland. Inom

ramen för Östersjösamarbetet leder Sverige en

nyinrättad expertgrupp med syfte att utveckla

kulturmiljösamarbetet i Östersjöområdet.

På flera håll i landet har nya centrum för bygg-

nadsvård etablerats. Efterfrågan på fortsatt sam-

arbete och nätverksbyggande inom byggnads-

vården är stor.

För att ta till vara och utveckla de goda effek-

terna av de särskilda sysselsättningsmedel som

tidigare år har utgått till byggnadsvård har rege-

ringen prioriterat sysselsättningsinsatser som

syftar till en långsiktigt hållbar byggnadsvård

under år 1998 (prop. 1997/98:1, utg.omr. 14

Arbetsmarknad och arbetsliv). RAÄ kartlägger

för närvarande bl.a. hur mycket arbetsmark-

nadsmedel som kommit kulturmiljön till del

under perioden 1 januari 1997 t.o.m. den 30 juni

1998.

Den 1 januari 2000 förändras relationerna

mellan staten och Svenska kyrkan. Under år

1999 bör därför samverkan mellan kulturmiljö-

organisationen och Svenska kyrkan fördjupas i

syfte att verka för att de kyrkliga kulturvärdena

säkerställs.

Kulturmiljösektorn har arbetat aktivt med

insatser inom kulturturism. De regionala muse-

erna har i hög grad bidragit vid flera rikstäckande

projekt, bl.a. Tidernas kyrka, Kulturhusens dag

samt förberedelser i samband med regeringens

satsning på Kultur i hela landet. Särskilda sats-

ningar har bl.a. omfattat industrihistoriska

kulturmiljöer.

Effekter av de statliga insatserna

Det allmänna intresset för kulturmiljön är fort-

satt stort, vilket kan utläsas bl.a. i omfattningen

av mediernas bevakning av området, ett ökat

besöksantal till Kulturhusens dag och ett fortsatt

stort antal besökare vid RAÄ:s kulturhistoriska

fastigheter, Vitterhetsakademiens bibliotek och

Antikvarisk-topografiska arkivet. Flera länssty-

relser redovisar därutöver ett ökat antal förfråg-

ningar, bl.a. om stöd för restaurering av kultur-

byggnader.

De av EU medfinansierade miljöstöden inom

ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

(utg.omr. 23 Jord- och skogsbruk, Fiske med

anslutande näringar) har förbättrat förut-

sättningarna för bevarandet av odlingslandska-

pets kulturvärden. Samtidigt bör miljöstöden

förbättras för att bl.a. ge större utbyte ur kultur-

miljösynpunkt. Genom informationsinsatser

som nått många brukare har medvetenheten om

kulturvärden i odlingslandskapet ökat.

I arbetet med EU:s strukturfonder har kultur-

arvsområdet särskilt uppmärksammats, inte

minst när det gäller kulturturism. Genom EU:s

strukturfonder får förutsättningarna för att upp-

nå målen för verksamhetsområdet bedömas ha

förbättrats, särskilt när det gäller att levandegöra

kulturarvet och stärka den kulturella identiteten.

Länsstyrelserna

Under budgetåret 1997 har länsstyrelserna

framför allt prioriterat arbetet med jordbrukets

miljöstöd, kyrkliga kulturminnen, byggnadsvård

samt fornminnesärenden. Ett flertal länsstyrelser

har arbetat med strategier och program för

kulturmiljöarbetet i länet. I detta arbete har läns-

styrelserna i hög utsträckning tagit fasta på och

utvecklat kulturmiljöns särskilda prägel och

identitet i den egna regionen. Ärenden om

byggnadsminnen har generellt getts låg prioritet.

Detta överensstämmer i stort med länsstyrelser-

nas prioriteringar föregående budgetår.

Ansvaret för prövning av ärenden om kyrkliga

kulturminnen fördes den 1 juli 1995 över från

RAÄ till länsstyrelserna. På regeringens uppdrag

har RAÄ gjort en utvärdering av förändringen

vilken visar att reformen gett goda resultat.

Ärendena handläggs närmare dem de berör och

besluten är av god kvalitet.

Länsstyrelserna har svarat för den regionala

administrationen av kulturmiljöstödet inom

ramen för jordbrukets miljöprogram. Genom

länsstyrelsernas utbildningar inom ramen för

kampanjen Markernas mångfald har ett stort

antal brukare getts fördjupade kunskaper om

bl.a. odlingslandskapets historiska innehåll.

Miljöstödsarbetet har inneburit att den tvärsek-

toriella samverkan inom länsstyrelserna för-

djupats.

Kulturmiljö och kulturarv har under senare år

i allt högre grad integrerats i strategier för regio-

nal utveckling. Ett antal länsstyrelser bedöms ha

hunnit långt i detta arbete. Länsstyrelsernas

kulturmiljöfunktioners bidrag till arbetet med

EU:s strukturfonder har minskat eftersom

huvuddelen av besluten fattades under år 1996.

Enligt regeringens bedömning har kultur-

miljöfunktionernas bidrag till länsstyrelsernas

samlade verksamhet för regional utveckling och

en god livsmiljö generellt sett stärkts. De utöka-

de resurser och den överföring av beslutande-

rätten som har tillförts området har inneburit

bättre förutsättningar för länsstyrelserna att

arbeta utifrån ett helhetsperspektiv på det regio-

nala kulturarvet.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten har gett

goda resultat och resurserna har använts på ett

ändamålsenligt sätt. Kulturmiljöorganisationen

har utvecklat sin förmåga att arbeta tvärsektori-

ellt inom olika samhällsområden. Genom bl.a.

EU medel har kulturturistiska verksamheter som

bidrar till regional utveckling och identitet

utvecklats på många håll. Verksamheten har i allt

väsentligt uppfyllt de uppställda målen. Enligt

regeringens bedömning bör därför inriktningen

på verksamheten bibehållas.

Från och med år 1999 kommer en ny åtgärd

för bevarande av samiska natur- och kulturmiljö-

er att införas inom ramen för jordbrukets miljö-

program i enlighet med vad regeringen anfört i

propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.

1997/98:2, utg. omr. 23 Jord- och skogsbruk,

fiske med anslutande näringar).

I budgetpropositionen för 1998 redogjorde

regeringen för en bred satsning på industrisam-

hällets kulturarv. Fr.o.m. år 1999 föreslås sär-

skilda medel för ändamålet.

I propositionen (prop. 1997/98:165) Utveck-

ling och rättvisa en politik för storstaden

redovisade regeringen en särskild satsning för att

uppmärksamma och säkerställa storstädernas

kulturmiljövärden på sammanlagt 24 miljoner

kronor. Med anledning härav, och under

förutsättning av riksdagens beslut, bör RAÄ och

länsstyrelserna i Stockholms, Västra Götalands

samt Skåne län påbörja ett särskilt utveck-

lingsarbete.

Under år 1999 skall vidare arbetet för en eko-

logiskt hållbar utveckling prioriteras. Detta inne-

bär bl.a., under förutsättning av riksdagens

beslut, att verksamhetsområdets bidrag till upp-

fyllelsen av den nya miljökvalitetsmål som rege-

ringen föreslagit (prop. 1997/98:145) bör ut-

vecklas och förtydligas. I detta arbete bör sär-

skild vikt ges till utvecklingen av en god kultur-

miljö.

Regeringen aviserar under utgiftsområde 14,

anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandi-

kappade en särskild satsning för att bereda

arbetshandikappade anställning och öka tillgäng-

ligheten till kulturarvet. Under år 1999 skall

Riksantikvarieämbetet prioritera arbetet med att

inrätta, leda och samordna denna verksamhet så

vitt avser de delar som skall bedrivas vid de

regionala museerna.

Den inriktning som regeringen redogjorde för

i propositionen (prop. 1996/97:3) Kulturpolitik

ligger fast. Kulturarvets demokratiska funktioner

skall utvecklas.

10.4 Anslag

G1 Riksantikvarieämbetet

Tabell 10.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

142 967

Anslags-

sparande

12 446

1998

Anslag

136 979

Utgifts-

prognos

148 433

1999

Förslag

150 141

2000

Beräknat

150 163

1

2001

Beräknat

152 476

2

1 Motsvarar 147 441 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 147 441 tkr i 1999 års prisnivå

RAÄ skall som central förvaltningsmyndighet

för kulturmiljön bl.a. bevaka kulturmiljö-

intressen i samhällsplaneringen, leda arbetet med

att inventera och bygga upp kunskapen om

kulturmiljöer och kulturminnen, handlägga

frågor om vård och bevarande av kulturmiljön

och kulturminnen, utarbeta allmänna råd samt

främja utbildning och information om kultur-

miljön. RAÄ skall också följa det regionala

kulturmiljöarbetet och biträda länsstyrelserna i

ärenden som rör dessa, medverka i EU-arbetet

och i det internationella arbetet med kultur-

miljön, svara för konservering och vård av

kulturminnen och kulturföremål samt bygga upp

kunskapen på området. Myndigheten skall även

ha ett specialbibliotek inom området kulturmiljö,

arkeologi, medeltidens konsthistoria och numis-

matik. RAÄ är vidare programkontor för EU:s

kulturarvsprogram Raphael.

Myndighetens avgiftsinkomster under 1997

uppgick till 18,3 miljoner kronor. RAÄ har be-

räknat avgiftsintäkterna till 24,8 miljoner kronor

för år 1998. Dessa intäkter utgörs framför allt av

entré- och försäljningsintäkter.

RAÄ hade budgetåret 1997 ett anslagssparan-

de på 12,4 miljoner kronor. Myndighetens pro-

gnoser för år 1998 visar att huvuddelen av

anslagssparandet kommer att förbrukas, huvud-

sakligen genom kostnader för interna organisa-

tionsförändringar. Vid utgången av 1998

beräknas anslagssparandet uppgå till 992 000

kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

RAÄ har fortsatt att utveckla sin förmåga att

arbeta tvärsektoriellt inom politikområden av

skiftande karaktär. RAÄ har bl.a. genom samar-

bete och samverkan med andra centrala myndig-

heter förstärkt synen på kulturmiljövärdena som

en viktig del av miljön. Överläggningar har

hållits med bl.a. Vägverket, Skogsstyrelsen och

Naturvårdsverket samt med Landstingsförbun-

det och Svenska Kommunförbundet. Samver-

kansavtal har ingåtts med Naturvårdsverket resp.

Vägverket. Särskilt myndighetens arbete för

ökad hänsyn till kulturmiljön vid infrastruktur-

planering har tydligt börjat visa resultat.

Under år 1997 har RAÄ utsetts till s.k. pilot-

myndighet i arbetet med att införa miljöled-

ningssystem i statlig förvaltning.

När det gäller RAÄ:s verksamhet med att

bygga upp kunskap om kulturmiljön, har ut-

vecklingen av digitala metoder och system för att

möjliggöra uppbyggnaden av ett samlat geogra-

fiskt informationssystem för kulturmiljön gått

framåt. Fortfarande återstår dock att se tydliga

effekter av de investeringar som gjorts i ökad

tillgänglighet och i de nya projekten. Såväl be-

byggelseregistret som den s.k. landskapsin-

venteringen befinner sig fortfarande i inledande

stadier. När det gäller fornminnesregistret har

regeringen gett RAÄ i uppdrag att ta fram en

applikation för digital hantering till oktober 1998

i syfte att öka tillgängligheten. Samverkan med

andra centrala kulturarvsinstitutioner har för-

stärks genom arbetet med det industrihistoriska

kulturarvet och regeringsuppdraget angående

samspelet mellan människa och miljö.

I arbetet med vård av kulturarvet har RAÄ

samordnat och utvecklat verksamheten när det

gäller metodutveckling, expertsamråd samt kon-

kreta vårdinsatser. Programmet Tradition och

byggproduktion har uppnått goda resultat och

mottagits väl från regionalt håll. Genom de

särskilda medel på 2,5 miljoner kronor som tidi-

gare anvisats för utveckling av regionala bygg-

nadsvårdscentra har RAÄ bidragit till ett 20-tal

regionala utvecklingsprojekt. Efterfrågan på fort-

satt samverkan är alltjämt stor. Uppbyggnaden

av kunskap om konservering av kalkmåleri har

gett goda resultat. RAÄ har svarat för upp-

följning och kompletterande kvalitetskontroll av

de 25 miljoner kronor som av regeringen i juni

1996 anvisades för byggnadsvård i Halland och

Polen. Det är dock ännu för tidigt att redovisa de

samlade resultaten av verksamheten.

När det gäller det publika arbetet har RAÄ

samlat, format och spritt information om

kulturmiljön och kulturarvet i såväl tryckt som

digital form samt genom utbildningar och pub-

lika evenemang (www.raa.se). Av bl.a. antalet

besök och utlåningen vid Vitterhetsakademiens

bibliotek, Antikvarisk-topografiska arkivet samt

antalet besök vid de av RAÄ förvaltade kultur-

historiska fastigheterna framgår att allmänhetens

intresse för området är fortsatt stort.

Tabell 10.2 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter

1994/95

1995/96

(12 mån)

1997

Birka

55 000

58 000

93 000

Glimmingehus

70 000

75 000

69 000

Eketorp

73 000

74 000

66 000

Övriga

86 000

74 000

53 000

Totalt

284 000

281 000

281 000

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom

RAÄ innefattar undersökningar och utredningar

som föranleds av lagen (1988:950) om kultur-

minnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdel-

ning för arkeologiska undersökningar (UV) mot

avgift.

Inom den arkeologiska uppdragsverksamhe-

ten har RAÄ:s verksamhet under 1997 inriktats

på att finna lämpliga organisatoriska former uti-

från de särskilda förutsättningar som råder för

verksamheten, bl.a. de variationer i omfattningen

på verksamheten som förekommer. Genom bl.a.

interna organisationsförändringar, förbättrad

projektstyrning och vetenskaplig verksamhets-

planering har en grund för detta arbete lagts.

RAÄ har lämnat två rapporter till regeringen

med anledning av det ekonomiska underskott i

verksamheten som redovisats. Enligt myndighe-

tens prognoser för 1998 har den ekonomiska

situationen avsevärt förbättrats. Samtidigt åter-

står dock ett underskott, huvudsakligen i form av

ofinansierade, ännu ej färdigställda rapporter från

arkeologiska undersökningar. Enligt regeringens

bedömning, som utgår från den prognos för

verksamheten som RAÄ har redovisat, bör fär-

digställandet av dessa kunna bekostas inom

ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten.

Tabell 10.3 Arkeologisk uppdragsverksamhet - antal

timmar

1993

1994

1995

1996

1997

Fält-

arbete

188 478

142 548

110 090

86 609

118 429

Manus-

arbete

125 044

141 044

143 255

159 807

114 985

Totalt

313 522

283 592

253 345

246 416

233 414

Tabell 10.4 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

140 864

164 091

- 23 227

Prognos 1998

125 589

108 213

17 376

Budget 1999

102 000

100 000

2 000

Slutsatser

Sammanfattningsvis har verksamheten gett goda

resultat. RAÄ svarar för en omfattande verk-

samhet som i förhållande till kostnaden bedöms

ge gott resultat. Kulturmiljöaspekter har blivit

allt viktigare i samhällsplaneringen. RAÄ har

svarat för viktiga insatser i det internationella

arbetet för kulturarvet. Regeringen bedömer att

verksamheten i allt väsentligt har uppfyllt de

uppställda målen. Enligt regeringens bedömning

bör därför anslagets huvudinriktning bibehållas.

För budgetåret 1999 föreslår regeringen att

anslaget tillförs 7,2 miljoner kronor för ökad

hyra och 2,7 miljoner kronor engångsvis för

flyttkostnader i samband med en ombyggnad av

myndighetens lokaler.

Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförs

500 000 kronor för bidrag till Sveriges

Hembygdsförbund, eller i förekommande fall

även till andra organisationer inom kultur-

miljöområdet, i enlighet med riksdagens

tillkännagivande (bet. 1997/98:KrU12, rskr.

1997/98:191).

Ovan nämnda medel som tillförs anslaget

finansieras genom omfördelningar inom kultur-

området.

För kostnader i samband med s.k. kol-14 date-

ring av organiskt material föreslås att anslaget

tillförs 500 000 kronor som tidigare beräknats

under anslaget H1 Centrala museer: myndig-

heter.

Slutligen har regeringen beräknat en över-

föring till anslaget F1 Riksarkivet och landsarki-

ven på 120 000 kronor för särskild tjänst.

Tabell 10.5 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

136 979

Pris- och löneomräkning

+ 2 382

Överföring från anslaget H 1.3

+ 500

Sveriges Hembygdsförbund

+ 500

Flyttkostnader, engångsvis

+ 2 700

Ökade hyreskostnader

+ 7 200

Överföring till anslaget F 1Riksarkivet

- 120

Förslag 1999

150 141

G2 Bidrag till kulturmiljövård

Tabell 10.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

178 523

Anslags-

sparande

59 388

1998

Anslag

236 937

Utgifts-

prognos

228 233

1999

Förslag

241 118

2000

Beräknat

262 120

2001

Beräknat

261 328

Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379)

om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestäm-

melserna innebär i korthet att bidrag lämnas för

byggnadsvård samt forn- och landskapsvård.

Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska

undersökningskostnader samt till vård och

underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får

även användas när det finns särskilda skäl för att

täcka kostnader för att ta till vara fornfynd. Vi-

dare lämnas också bidrag till ombyggnad, reno-

vering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull

bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag prövas av

RAÄ eller, efter ämbetets bemyndigande, av

länsstyrelsen.

Prognosen för anslaget vid utgången av år

1998 visar på ett sammanlagt sparande på 68,1

miljoner kronor. Skälet till detta är att vissa

beslut som fattats under innevarande år faller ut

för betalning under senare år.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av

RAÄ och på regional nivå av länsstyrelsen. Vid

fördelningen av bidrag till byggnadsvård utgår

länsstyrelserna från de kulturhistoriska värdena

och behoven. De har också möjlighet att väga in

sysselsättnings-, utbildningsmässiga och regio-

nalekonomiska motiv samt betydelsen för

kulturliv och besöksnäring. Kulturmiljöområdets

bidragsgivning har således inneburit att andra

parter ofta bidrar med ekonomiska medel såsom

arbetsmarknadsmedel, regionalekonomiska me-

del, EU-medel samt medel från andra centrala

myndigheter, kommuner, markägare, m.fl. Även

vid fördelningen av bidrag till forn- och kultur-

landskapsvård har objekt av betydelse för turism

och rörligt friluftsliv särskilt beaktats. Under

budgetåret 1997 har RAÄ i samband med sin

ramfördelning till länsstyrelserna fäst särskild

vikt vid bl.a. den skyddade och hotade

bebyggelsen, såsom t.ex. industriminnen, fäbo-

dar och jordbrukets överloppsbyggnader, de

mest värdefulla fornlämningsområdena i ett

nationellt perspektiv samt vård av minst en agrar

helhetsmiljö per län.

Uppgifter om den regionala fördelningen av

bidrag lämnas i inledningen till utgiftsområdet.

För byggnadsvården har totalt ca 70 % av de

beviljade medlen gått till objekt som har någon

form av formellt skydd.

Före budgetåret 1997 anvisades medel för

ändamålet fördelat på två anslag, Kulturmiljövård

respektive Kulturstöd vid ombyggnad m.m.

Genom sammanslagningen av anslagen har det

kulturhistoriska värdet i högre grad än tidigare

beaktats vid fördelningen av bidrag.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 1999, i fråga om raman-

slaget G2 Bidrag till kulturmiljövård, inom en

ram av högst 40 miljoner kronor, besluta om

bidrag som medför utgifter efter år 1999, dock

längst t.o.m. år 2002, varav högst 34 miljoner

kronor under år 2000 och högst 6 miljoner kro-

nor under år 2001.

Tabell 10.7 Bemyndiganden

Miljoner kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

59,3

12,5

2,5

Nya förpliktelser

191,1

226,9

264,4

Infriade förpliktelser 1

-178,5

-228,2

-229,8

-31,1

-6,0

Utestående förpliktelser vid årets slut2

12,5

2,5

37,1

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

40,0

10,0

40,0

34,0

6,0

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

2 Summa framtida förpliktelser minus utgående anslagssparande

Slutsatser

Verksamheten har gett goda resultat och resurserna

har använts på ett ändamålsenligt sätt. Anslaget

utgör de samlade sektorsmedlen för byggnads-,

kulturlandskaps-, och fornminnesvård samt

omfattar i övrigt ett flertal författningsstyrda

utgifter. Genom anslagets användning har ett antal

kulturhistoriskt värdefulla objekt kunnat säker-

ställts. Den regionala spridningen har varit god.

Regeringen bedömer att verksamheten i allt väsent-

ligt har uppfyllt de uppställda målen. Enligt rege-

ringens bedömning bör därför anslagets huvudin-

riktning bibehållas.

Regeringen har i propositionen (prop.

1997/98:165) Utveckling och rättvisa en politik

för storstaden föreslagit att 8 miljoner kronor

beräknas årligen 1999 2001 för arbete för

storstädernas kulturmiljöer. Dessa medel föreslås,

under förutsättning av riksdagens beslut, anvisas

under anslaget G2 Bidrag till kulturmiljövård.

Regeringen har vidare under åren 1999 2001

beräknat sammanlagt ca 24,5 miljoner kronor för

regeringens satsning på det industrihistoriska

kulturarvet, varav ca 6,2 miljoner kronor år 1999, ca

12,2 miljoner kronor år 2000 och ca 6,1 miljoner

kronor år 2001. Förslaget finansieras genom om-

prioriteringar inom kulturområdet.

I propositionen Miljöbalk (prop. 1997/98:45)

föreslår regeringen att en ny skyddsform benämnd

kulturreservat inrättas. Riksdagen har beslutat i

enlighet med regeringens förslag (bet.

1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). Med anledning

härav avser regeringen att bemyndiga RAÄ att

disponera högst 5 miljoner kronor av anslaget för

åtgärder som föranleds av riksdagens beslut.

Ett effektivt användande av kulturmiljöområdets

bidragsmedel förutsätter tillgång till ett utvecklat

kunskapsunderlag. Av detta skäl avser regeringen

att bemyndiga RAÄ att disponera högst 5 miljoner

kronor av anslaget för insatser för att förbättra

kvaliteten och tillgängligheten till i första hand

kunskapsunderlag som är avsedda att användas

regionalt.

Anslaget minskas med 10 miljoner kronor för år

1999 med anledning av att anslaget har anpassats

till tilldelade medel och beräknade utgifter för

1999.

Tabell 10.8 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

236 937

Storstädernas kulturmiljöer

+ 8 000

Industrisamhällets kulturarv

+ 6 181

Tillfällig minskning

- 10 000

Förslag 1999

241 118

G3 Restaureringsarbeten vid de

kungliga slotten och rikets

fästningar

Tabell 10.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

50 000

1998

Anslag

50 000

Utgifts-

prognos

50 000

1999

Förslag

50 000

2000

Beräknat

50 000

2001

Beräknat

50 000

Regeringens överväganden

Anslaget om 50 miljoner kronor avseende restau-

reringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets

fästningar begärdes av riksdagen budgetåret

1992/93 för att få en uppfattning om hur mycket

det eftersatta underhållet kostar. Statens fastighets-

verk har utöver anslagets medel lagt ner ytterligare

ca 50 miljoner kronor per år med hjälp av bl.a.

sysselsättningsskapande medel och medel från

resultatet. Beräkningar har gjorts 1992 för en tio-

årsperiod.

Regeringen avser att i nästa års budgetpropo-

sition redovisa till riksdagen samtliga kostnader för

restaurering och underhåll av de kungliga slotten

och rikets fästningar.

Slutsatser

Restaureringsarbeten och investeringar i de kung-

liga slotten samt rikets fästningar bör även i fort-

sättningen delvis vara anslagsfinansierade samt an-

visas på ett reservationsanslag.

Regeringen föreslår att för budgetåret 1999

anvisas 50 miljoner kronor.

11 Museer och utställningar

11.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar anslagen Centrala

museer: Myndigheter, Centrala museer: Stiftel-

ser, Bidrag till regionala museer, Bidrag till vissa

museer, Stöd till icke-statliga kulturlokaler,

Riksutställningar samt Utställningsgarantier och

inköp av vissa kulturföremål. I verksamhetsom-

rådet ingår också viss arkiv- och biblioteksverk-

samhet knuten till institutionerna, samt arkitek-

tur, formgivning och designfrågor. Form och

design behandlas även inom verksamhetsom-

rådena D Bild och form samt konsthantverk och

A Allmän kulturverksamhet.

Inom verksamhetsområdet (exkl. H4 Bidrag

till vissa museer) är ca 2 500 personer anställda,

varav ca 650 med lönebidrag.

11.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

935,9

932,5

987,8

961,9

985,5

1001,3

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Inom verksamhetsområdet har insatserna genom

Sesam-projektet skapat bättre förutsättningar för

ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och ökat

tillgängligheten till samlingarna. Myndigheterna

har varit undantagna besparingen på statlig kon-

sumtion under budgetåret 1998.

Antalet besökare vid de centrala museerna

ökade under år 1997.

Förändringar

Statens historiska museer skildes den 1 januari

1998 från Riksantikvarieämbetet och inrättades

som en egen ny myndighet.

Myndigheten Riksutställningar inrättades den

1 januari 1998.

Riksdagen har beslutat att ett statligt museum

för Världskultur skall inrättas i Göteborg den

1 januari 1999. En organisationskommitté förbe-

reder etableringen av den nya myndigheten.

Den nya byggnaden för Moderna museet och

Arkitekturmuseet på Skeppsholmen har färdig-

ställts och museerna invigdes i februari 1998.

De statliga utställningsgarantierna har utvid-

gats och handläggs från den 1 juni 1998 av

Statens kulturråd.

Bidragen till regionala museer i Kalmar, Got-

lands och Skåne län ingår fr.o.m. den 1 juli 1998 i

den samlade kulturpolitiska medelsram som för-

söksvis skall fördelas av de regionala självstyrel-

seorganen i dessa län.

Prioriteringar

Arbetet med samlingarnas långsiktiga bevarande,

att öka tillgängligheten till museerna och att nå

nya grupper av besökare är fortsatt prioriterade

områden.

Museernas arbete för att motverka främlings-

fientlighet och rasism samt fördjupa och sprida

kunskap om Förintelsen skall fortsätta. Vidare är

det angeläget att det utvecklingsarbete som star-

tade genom regeringsuppdraget om kulturarvets

demokratiska funktioner drivs vidare. En viktig

utgångspunkt i detta arbete gäller könsperspekti-

ven (prop. 1996/97:3). Regeringen vill här avisera

att ett uppdrag kommer att ges för att utreda hur

kvinnofrågorna behandlas på museerna.

Arkitektur och formgivning har etablerats

som ett nytt politikområde och medel har anvi-

sats. Museerna har en viktig roll i arbetet med att

sprida kunskap och driva den offentliga debatten

om arkitektur och formgivning.

Form- och designområdet skall utvecklas. En

utredning på området kommer att tillsättas.

Regeringen lägger i det följande förslag till två

organisationsförändringar inom museiområdet:

dels att Moderna museet från den 1 juli 1999

skiljs från Statens konstmuseer och bildar en

egen myndighet, dels att Svenskt visarkiv från

den 1 juli 1999 förs över från Språk- och folk-

minnesinstitutet till Statens musiksamlingar.

Inom verksamhetsområdet föreslås, i enlighet

med vad som tidigare beräknats, en förstärkning

med 29 miljoner kronor för det nya Världs-

kulturmuseet.

Från och med år 1999 införs ett nytt statligt

stöd under anslaget D5 Bidrag till bild- och

formområdet som verksamhetsbidrag till vissa

utställare inom den samtida bild- och form-

konsten.

Regeringen föreslår en satsning på Kulturarvs-

IT (utgiftsområde 14, avsnitt A3 Särskilda åtgär-

der för arbetshandikappade) vilket bl.a. kommer

att generera såväl arbetstillfällen som vårdinsatser

vid de regionala museerna samt Stiftelsen Före-

målsvård i Kiruna. Därutöver kommer viss verk-

samhet att förläggas till Ulriksfors och Gränges-

berg.

11.3 Resultatbedömning

Målet för museerna var under budgetåret 1997

att bevara vårt kulturarv. Museerna skall tillsam-

mans utveckla och förmedla kunskap om och

upplevelser av kulturarvet och härigenom ge per-

spektiv på samhällsutvecklingen.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Museernas arbete med att vårda och dokument-

era samlingarna har fortsatt, liksom åtgärder för

att göra kulturarvet tillgängligt digitalt. Genom

Sesam-projektet har samlingarnas status förbätt-

rats avsevärt och tillgängligheten till samlingarna

har i stor utsträckning ökat. Samtidigt har flera

museer redovisat att behoven är mycket om-

fattande vad gäller vård, digitalisering, och för att

förbättra tillgängligheten.

Besöksutvecklingen vid de centrala museerna

visar en positiv utveckling. De centrala museerna

besöktes av mer än 4,8 miljoner personer under

1997, en ökning med nästan 290 000 personer

jämfört med det föregående året. En viktig fråga

för museerna har varit att finna vägar att nå nya

grupper som kulturarvssektorn sällan kommer i

kontakt med. Många av de statliga museerna har

under året genomfört riktade programinsatser

för att nå fler och nya besökare.

Genom vandringsutställningar och möjlighe-

ter till utställningsgarantier har musei- och ut-

ställningsverksamheten haft en god fortsatt

spridning i landet. Ett flertal av myndigheterna

inom verksamhetsområdet har under året haft

omfattande arbete med förberedelser inför

Kulturhuvudstadsåret 1998.

Vad gäller det stora antalet lönebidragsanställ-

da vid museerna hänvisas till de riktlinjer som

angavs i vårpropositionen 1997 (prop.

1996/97:150). Som framhållits i budgetproposi-

tionen för 1998 (prop. 1997/98:1 utg. omr. 16) är

det angeläget att Arbetsmarknadsverket fortsatt

följer utvecklingen av den genomsnittliga bi-

dragsnivån för kultursektorn och vid behov be-

vakar att denna nivå inte sänks mer än vad som

angavs i 1997 års vårproposition.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

I samband med att regeringen genomfört en

inledande satsning på arkitektur, formgivning

och design (prop. 1997/98:117, Handlingspro-

gram för arkitektur, formgivning och design) har

museerna fått en allt viktigare roll i arbetet med

att uppmärksamma dessa områden. Arkitektur-

museet, Moderna museet och Röhsska museet

hör till de museer som är direkt inblandade i ut-

vecklingen av detta arbetsfält. Ett bidrag har be-

talats ut till Form Design Center i Malmö för att

stödja verksamheten och ett nationellt uppdrag

har givits till Föreningen Svensk form.

Till den 1 juli 1997 redovisade de centrala mu-

seerna uppdrag angående planer för samlingarnas

långsiktiga bevarande resp. insamlingspolicy.

Redovisningarna visar att det finns ett efter-

släpande vårdbehov och att magasinssituationen

trots förbättringar är problematisk på flera håll.

Nordiska museet har erhållit särskilda medel för

att åtgärda museets situation på området. Sesam-

projektet har enligt museerna medfört en för-

bättring av föremålsvården.

Redovisningen av centralmuseernas insam-

lingspolicy visar att flera centralmuseer utformat

noggranna kriterier för insamling och att insam-

lingen i allmänhet sker med stor restriktivitet.

Accessionen sker ofta genom donationer.

De fem ansvarsmuseerna redovisade den 1 juli

1997 ett regeringsuppdrag om vad ansvarsmusei-

rollen inneburit under den senaste femårsperio-

den. Generellt visar redovisningen att det finns

ett stort antal frågor som är av gemensamt

intresse för museiväsendet och att ansvarsmuse-

erna har utvecklat sitt rikstäckande ansvar såväl

inom sina respektive ämnesområden som i frågor

som gäller museiverksamhet i allmänhet. De be-

rörda museerna ser positivt på rollen som an-

svarsmuseum men anger i något fall att den

behöver förtydligas.

De museipolitiska frågor som behandlats i

ovanstående uppdrag bereds vidare inom Rege-

ringskansliet.

De centrala museerna har på regeringens upp-

drag tagit fram en strategi för det fortsatta arbe-

tet med att utveckla kulturarvets demokratiska

funktioner. Museerna rapporterar generellt att

förutsättningarna för att uppmärksamma olika

perspektiv, såsom kön, klass och generation är

mycket goda. Flera av museerna planerar att i en

ökad omfattning lägga dessa perspektiv på verk-

samheten.

De riktade bidragen till de regionala museerna

användes bland annat till en granskning av sam-

lingarna ur ett könsperspektiv.

Olika insatser mot rasism och främlingsfient-

lighet har initierats av regeringen under åren

1997 och 1998. Bland annat har de centrala

museerna fått i uppdrag att utföra särskilda insat-

ser tillsammans med andra institutioner inom

kulturarvsområdet. En museisatsning om För-

intelsen har inletts. Ansvarsmuseerna har till-

sammans med Riksantikvarieämbetet, Riks-

arkivet och Riksutställningar gemensamt under-

sökt förutsättningarna för att ordna en

permanent utställning om Förintelsen. Judiska

museet har under året erhållit ytterligare stöd

med 100 000 kronor och Nordiska museet har,

för produktion av en vandringsutställning om

Förintelsen, erhållit 600 000 kronor.

Systemet med statliga utställningsgarantier har

under budgetåret utvidgats till att avse även

andra utställningsanordnare än statliga museer

och för inlån även av svenskägda föremål. Det

nya systemet förbättrar förutsättningarna för att

anordna utställningar i hela landet och det ökar

möjligheterna för samarbete mellan museer i

Sverige samt mellan svenska och utländska

museer m.fl.

Besparingen på statlig konsumtion under

budgetåret 1997 har tagits ut genom ytterligare

vakantsättning av tjänster och uppsägning av per-

sonal.

Sesam-projektet

Budgetåret 1995/96 avsattes 235 miljoner kronor

för sysselsättningsinsatser på kulturområdet i det

s.k. Sesam-projektet (prop. 1994/95:100, bil.12,

bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Syftet

med projektet är att skapa bättre förutsättningar

för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och

att öka tillgängligheten till samlingarna, bl.a.

genom digitalisering.

Av bl.a. museernas årsredovisningar, planerna

för samlingarnas långsiktiga bevarande samt de

inkomna Sesamrapporterna framgår att efter-

släpningar i vården av samlingarna kunnat åtgär-

das och samlingarnas tillgänglighet har förbätt-

rats. På de flesta museer har fler föremål än tidi-

gare vårdats och konserverats och ett flertal mu-

seer har gjort förbättringar då det gäller maga-

sinsutrymmena. Projektet har också inneburit att

stora delar av museernas samlingar blivit digita-

liserade, vilket kommer att öka tillgängligheten.

Sesam-projektet, som avslutas under år 1998,

har genomgående fått ett positivt gensvar. Muse-

erna har fått en reell möjlighet att arbeta med ett

eftersatt vårdbehov och samtidigt få en kvalifice-

rad genomgång av samlingarna. De utbildningar

som erbjudits Sesam-anställda har överlag bidra-

git till en ökad kompetensutveckling på muse-

erna. Rapporter från projekten har varit positiva

till utbildningarna. I många rapporter sägs att

utbildningarna borde ingå i normalutbildningen

för museianställda. Detta understryker behovet

av fortbildning och kompetensutveckling inom

museisektorn.

Mot bakgrund av de inkomna Sesam-rappor-

terna, årsredovisningar och planerna för sam-

lingarnas långsiktiga bevarande bedömer rege-

ringen att Sesam-projektet hittills har gett önska-

de effekter vad gäller arbetstillfällen, ökad till-

gänglighet till samlingarna och en avsevärd

förbättring av samlingarnas status. Regeringen

har, på grund av bl.a. förseningar av vissa mu-

seers Sesam-projekt, beviljat förlängning av ett

tiotal projekt.

Regeringen avser att lämna en slutrapport om

Sesam-projektet år 1999 med en grundlig utvär-

dering av projektet både från sysselsättningssyn-

punkt och vad gäller samlingarnas långsiktiga

bevarande liksom hur deras tillgänglighet har

förbättrats. Statskontoret har fått i uppdrag att

utforma en enkät som skall användas för slutre-

dovisningen av de projekt som har beviljats

Sesam-medel. Statskontoret redovisade detta

uppdrag den 14 augusti 1998. Nätverket

Mustang har fått ett bidrag för att sammanställa

en rapport om de Sesam-anställdas erfarenheter

av arbetet med samlingarna inom Sesam-

projektet. Rapporten skall lämnas till

Kulturdepartementet senast den 15 februari

1999.

Effekter av de statliga insatserna

Statens stöd till olika delar av verksamheten har

bidragit till att en större andel av befolkningen

nås av museernas utställningar. Genom bl.a.

museernas vandringsutställningar, Riksutställ-

ningars utställningsverksamhet och stöd till icke-

statliga kulturlokaler har det statliga stödet

gynnat olika regioner i Sverige. Samtliga museer

bedriver särskild barnverksamhet och flertalet

har riktade programinsatser mot skolorna. Ett

flertal museers besöksstatistik visar att barn- och

ungdomsbesökarna ökat under budgetåret 1997.

Museernas arbete med frågor som rör kultur-

arvet och främlingsfientlighet bedöms ge viktiga

effekter för att öka allmänhetens kunskaper och

insikter i det mångkulturella samhället och mot-

verka ett missbruk av kulturarvet.

Inom museiområdet har Sesam-satsningen

ökat tillgängligheten till samlingarna och sam-

lingarnas status har förbättrats. Sesam-projektet

har även inneburit att ca 400 personer erhållit

anställning under perioden.

Regeringens slutsatser

Museernas och institutionernas verksamhet be-

drivs på ett tillfredsställande sätt och har en in-

riktning i överensstämmelse med de övergripan-

de målen för verksamheten. Viktiga insatser för

ett långsiktigt bevarande av kulturarvet har ut-

förts och ökat tillgängligheten till samlingarna.

Verksamheten svarar mot en ändamålsenlig

användning av insatta resurser. Enligt regering-

ens bedömning bör därför inriktningen på verk-

samheten behållas.

11.4 Moderna museet

Regeringens förslag: Moderna museet skiljs från

Statens konstmuseer och bildar en egen myndig-

het.

Ärendet och dess beredning: I propositionen

Framtidsformer Handlingsprogram för arki-

tektur, formgivning och design (prop.

1997/98:117) anförde regeringen att det bör

övervägas om Moderna museets ansvar för att

visa upp modern formgivning och design kan

utvecklas och förstärkas. En särskild utredare har

på Kulturdepartementets uppdrag övervägt

denna fråga. Moderna museets organisation och

andra samband med Statens konstmuseer (SKM)

har också analyserats. Förslagen och övervägan-

dena har presenterats i en promemoria som

remissbehandlats (Ku98/962/Ka).

Utredarens förslag: Överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av

Ekonomistyrningsverket, Statens fastighetsverk,

Umeå universitet, Statens kulturråd, Statens

konstråd, Statens konstmuseer, Arkitekturmuseet,

Kungl. Akademien för de fria konsterna, Tjänste-

männens centralorganisation, Sveriges akademikers

centralorganisation efter hörande av DIK-förbun-

det och Arkitektförbundet och Föreningen Svensk

form.

Ekonomistyrningsverket och Tjänstemännens

centralorganisation föreslår att tidpunkten för

genomförandet av förslaget ändras till den 1 juli

1999.

Statskontoret och Riksrevisionsverket avstyrker

förslaget. Statskontoret menar att förslaget skulle

innebära administrativa merkostnader som tar

medel från angelägnare verksamhet. Enligt Riks-

revisionsverket bör de förändringar som föreslås i

utredningen inte genomföras förrän de utretts

mer grundligt.

Skälen för regeringens förslag: Moderna

museet har under de senaste åren fått ekono-

miska förstärkningar och flyttade nyligen till en

ny museibyggnad. Museets ställning är sedan

länge stark, inte minst internationellt, och det

har en tydlig egen institutionell identitet, vilken

förstärkts ytterligare av den nya museibyggna-

dens starka arkitektoniska uttryck. Den nya

byggnaden och de ökade resurserna ger samman-

taget nya förutsättningar för verksamheten.

Det är önskvärt att samtidskonstens roll och

utvecklingsmöjligheter i samhället stärks. Inte

minst SKM:s ledning har med kraft hävdat att

detta kan ske bland annat genom att Moderna

museet ges ett tydligare eget verksamhetsansvar

och en starkare integritet i förhållande till de

övriga i SKM ingående museerna. Det föreligger

också behov av en tydligare och enklare styrning

och uppföljning av verksamheterna inom SKM.

Regeringen bedömer att ovan angivna behov

bäst tillgodoses om Moderna museet utgör en

egen myndighet med egen styrelse och budget.

Förslaget får inte några budgetkonsekvenser.

Regeringen avser att snarast utse en organisa-

tionskommitté som, i avvaktan på riksdagens

beslut, kan förbereda förändringen. Den nya

organisationen bör kunna träda i kraft den 1 juli

1999.

11.5 Modern form och design

Regeringens bedömning: En utredning bör till-

sättas i syfte att förtydliga och precisera det stat-

liga ansvaret för form och design.

Ärendet och dess beredning: I propositionen

Framtidsformer Handlingsprogram för arki-

tektur, formgivning och design (prop.

1997/98:117) anförde regeringen att det bör

övervägas om Moderna museets ansvar för att

visa upp modern formgivning och design kan

utvecklas och förstärkas. En särskild utredare har

på Kulturdepartementets uppdrag övervägt

frågan om att etablera ett särskilt forum för

modern form. Förslagen och övervägandena har

presenterats i en promemoria som remissbe-

handlats.

Utredarens förslag: Förslaget innebär att

Nationalmuseums ansvar för nutida design och

konsthantverk förs över till Moderna museet.

Vidare föreslår utredaren att det skall finnas en

särskild avdelning för design och konsthantverk.

Moderna museet och Arkitekturmuseet skall

samverka såvitt avser denna avdelning. De båda

museerna skall kunna komma överens om att

Arkitekturmuseet skall ha insamlingsansvar för

vissa delar av området.

Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av

Riksrevisionsverket, Statens fastighetsverk, Umeå

universitet, Statens kulturråd, Statens konstråd,

Arkitekturmuseet, Tjänstemännens centralorgani-

sation, Arkitektförbundet, Forum för form i Stock-

holm och Föreningen Sveriges konsthantverkare

och industrihantverkare.

De instanser som tillstyrker förslaget betonar

behovet av en permanent utställningslokal för

nutida design och konsthantverk. Instanserna

ställer sig också positiva till förslaget att ansvaret

för konsthantverk form och design läggs på

Moderna museet.

Förslaget tillstyrks delvis av Statskontoret,

Statens konstmuseer, Kungl. akademien för de fria

konsterna, Sveriges akademikers centralorganisa-

tion efter hörande av DIK-förbundet, och Före-

ningen Svensk form.

Dessa remissinstanser är positiva till en ut-

veckling av form- och designområdet men

lämnar olika förslag till organisation och samver-

kan. Vidare anför remissinstanserna att ansvaret

för konsthantverk, form och design bör hållas

samman och inte delas upp på två myndigheter.

Skälen för regeringens bedömning: Utred-

ningen och remissvaren pekar på att det finns ett

starkt stöd för form- och designområdets

utveckling. Så gott som samtliga välkomnar en

satsning på detta område. Remissinstanserna

visar dock på flera tänkbara utvecklingslinjer och

flera av dem anser att området kräver ytterligare

utredning.

Regeringen anser mot den bakgrunden att det

statliga ansvaret för form- och designområdet

behöver förtydligas och preciseras ytterligare.

Regeringen vill därför informera riksdagen om

sin avsikt att tillsätta en särskild utredning i

frågan. Utredningen bör göra en samlad bedöm-

ning av vad det statliga åtagandet på området bör

vara. Frågan om avvägningen mellan verksam-

heter i Stockholm och andra delar av landet bör

behandlas. Utredningen bör även beskriva de

övriga icke statliga verksamheter som finns

på området och peka på möjliga samarbets-

områden mellan dessa verksamheter och ett

statligt åtagande. Olika alternativ för en lokali-

sering bör övervägas. Utredningen bör också ta

upp frågan om kostnader och finansiering av ett

forum för modern form.

11.6 Statens musiksamlingar

Regeringens förslag: Svenskt visarkiv förs över

från Språk- och folkminnesinstitutet till Statens

musiksamlingar.

Ärendet och dess beredning: I en inom Kultur-

departementet utarbetad promemoria föreslås att

Svenskt visarkiv, som är en enhet inom Språk-

och folkminnesinstitutet, under år 1999 förs över

till Statens musiksamlingar. I enhetens uppgifter

ingår att samla in, bevara och ge ut material om

visor, folkmusik och den svenska jazzens

historia. Promemorian har remissbehandlats

(Ku98/1499/Ka).

Remissinstanserna: Remissinstanserna är i

betydande utsträckning positiva till förslaget. De

remissinstanser som tillstyrker förslaget eller inte

har något att erinra däremot är Statskontoret,

Riksrevisionsverket, Ekonomistyrningsverket,

Statens kulturråd, Svenska Rikskonserter och Riks-

arkivet. Statens musiksamlingar(SMS) och

Musikaliska akademien tillstyrker förslaget men

anser att en förutsättning är att Statens musik-

samlingar klassificeras som musikmyndighet.

Rollen som musikmyndighet framhålls även

av Språk- och folkminnesinstitutet (SOFI) och

Tjänstemännens centralorganisation (TCO).

Vissa remissinstanser påpekar att Svenskt vis-

arkivs uppgifter inom forskningen måste bibe-

hållas.

Sveriges akademikers centralorganisation efter

hörande av DIK-förbundet och TCO anser att

förändringen bör föregås av ytterligare utred-

ning. Bl.a. Statens musiksamlingar anser att de

förberedelser som krävs är så omfattande att en

övergång inte kan ske före år 2000.

SOFI anser att det inte föreligger skäl att föra

över Svenskt visarkiv till SMS. SOFI menar

vidare att Svenskt visarkivs uppgifter inte inne-

hållsmässigt ligger närmare SMS verksamhet än

SOFI:s. Enligt SOFI skulle ett överförande

ytterligare försvaga SOFI:s ställning inom det

immateriella kulturområdet. I en bilaga till

SOFI:s yttrande anför Svenskt visarkivs personal

att Svenskt visarkiv inte ställer sig avvisande till

ett överförande men att en förutsättning är att

myndigheten görs om till musikmyndighet.

Skälen för regeringens förslag: Frågan om att

organisatoriskt föra över Svenskt visarkiv till

SMS har flera gånger diskuterats bl.a. i samband

med SOFI:s bildande. Anledningen härtill är

främst att SMS är central myndighet på musikens

område. Myndigheten har både genom bibliote-

ket och museet ett betydande kontaktnät med

andra musikinstitutioner i hela landet och har

viktiga funktioner för kunskapen om och intres-

set för musik på både central och regional nivå.

Det har uppenbara fördelar administrativa,

kulturella och andra om samtliga centrala

institutioner för bevarande och dokumentation

inom musikens område finns samlade i en orga-

nisation. Tillgängligheten till Svenskt visarkivs

material kommer att öka genom att SMS kon-

taktnät kan användas. Vidare stärks SMS funk-

tion som den samlande myndigheten för doku-

mentation på musikområdet, den täcker in ett

större område och den kan ge en mer omfattan-

de service till allmänheten. Den nya samlade

organisationen ger förutsättningar för ett effek-

tivare resursutnyttjande bl.a. på dataområdet.

Forskningen inom området underlättas

genom att musikdokumentationen samlas i en

myndighet och regeringen utgår från att Svenskt

visarkivs roll och uppgifter inom forskningen

upprätthålls. Det är därvid viktigt att samarbetet

mellan Svenskt visarkiv och arkivmyndigheterna

utvecklas. Det bör ankomma på Statens musik-

samlingar att se till att så sker.

De institutioner som ryms under anslaget H1

Centrala museer har en bred verksamhet inom

kulturarvssektorn. Flera har utbyggda arkiv- och

biblioteksfunktioner och de flesta institutionerna

bedriver också forskningsverksamhet. Benäm-

ningen av anslaget H1 utgör inget hinder för de

berörda institutionerna att utveckla nämnda

funktioner. Enligt regeringens mening föreligger

således inget behov av att föra SMS till annat

anslag.

Förslaget får inte några budgetkonsekvenser.

Den föreslagna förstärkningen av SMS lednings-

organisation bör dock underlätta överförandet.

Regeringen avser att snarast utse en organisa-

tionskommitté som, i avvaktan på riksdagens

beslut, kan förbereda förändringen. Den nya

organisationen bör kunna träda i kraft den 1 juli

1999.

11.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har i särskilda revisions-

rapporter till Statens konstmuseer, Statens sjö-

historiska museer och Dansmuseifonden för

Dansmuseet gjort vissa påpekanden. Rappor-

terna kommenteras under anslaget H1 Centrala

museer: Myndigheter och H4 Bidrag till vissa

museer.

11.8 Anslag

H1 och H2 Centrala museer

H1 Centrala museer: Myndigheter

Tabell 11.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

493 596

Anslags-

sparande

51 781

1998

Anslag

571 863

Utgifts-

prognos

581 469

1999

Förslag

601 087

2000

Beräknat

616 895

1

2001

Beräknat

624 486

2

1 Motsvarar 606 087 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 603 587 tkr i 1999 års prisnivå

Tabell 11.2 Sammanställning över avgiftsinkomsterna år

1997 till de centrala museerna: Myndigheter

Tusental kronor

Statens historiska museer

11 121

Statens konstmuseer

62 228

Naturhistoriska riksmuseet

15 3971

Folkens museum-etnografiska

4 020

Livrustkammaren, Skoklosters

slott och Hallwylska museet

9 790

Statens sjöhistoriska museer

2 4332

Arkitekturmuseet

651

Statens musiksamlingar

3 204

Statens

försvarshistoriska museer

6 5033

Summa

115 347

1 Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 11.8

2 intäkterna för Vasamuseets verksamhet redovisas i tabell 11.9

3 Varav intäkter för Marinmuseum 4 200 tkr. Detta museum ingår fr.o.m 1/7 1997 i

myndigheten Statens sjöhistoriska museer.

H2 Centrala museer: Stiftelser

Tabell 11.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

168 525

1998

Anslag

173 050

Utgifts-

prognos

173 050

1999

Förslag

172 897

2000

Beräknat

175 836

1

2001

Beräknat

179 352

2

1 Motsvarar 172 897 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 172 897 tkr i 1999 års prisnivå

Tabell 11.4 Sammanställning över avgiftsinkomsterna år

1997 till de centrala museerna: Stiftelser

Tusental kronor

Nordiska museet

23 740

Skansen

52 416

Tekniska museet

6 575

Summa

82 731

De centrala museernas verksamhet redovisas

samlat under denna rubrik. Medlen beräknas

under två anslag, Centrala museer: Myndigheter

och Centrala museer: Stiftelser.

Följande centrala museer är statliga myndig-

heter: Statens historiska museer, Statens konst-

museer, Naturhistoriska riksmuseet, Folkens

museum etnografiska (t.o.m. 1998-12-31), Liv-

rustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska

museet, Statens sjöhistoriska museer, Arkitek-

turmuseet, Statens musiksamlingar samt Statens

försvarshistoriska museer. Inom anslaget H1

Centrala museer: Myndigheter beräknas också

medel till den nya myndigheten Världs-

kulturmuseet. De specifika uppgifterna framgår

av instruktionen för varje myndighet.

För stiftelserna Nordiska museet, Skansen och

Tekniska museet gäller stadgar som har fastställts

av regeringen den 7 juni 1990, den 24 juni 1993

resp. den 30 mars 1995.

Statens historiska museum, Statens konst-

museer, Naturhistoriska riksmuseet, Folkens

museum etnografiska samt Nordiska museet

har vart och ett inom sitt verksamhetsområde

uppgiften att vara ansvarsmuseum. Världs-

kulturmuseet kommer från den 1 januari 1999 att

överta Folkens museum etnografiskas uppgift

som ansvarsmuseum.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1997 visar att de centrala museerna

som är myndigheter detta år hade ett samlat

anslagssparande på drygt 50 miljoner kronor.

Huvuddelen av anslagssparandet utgörs av medel

som är reserverade i avvaktan på beslut i kom-

mande hyresförhandlingar samt medel som är

avsatta för att täcka kapitalkostnader. Myndig-

heternas prognoser för 1998 visar att ca en

femtedel av anslagssparandet från 1997 kommer

att förbrukas. De centrala museerna har i bud-

getunderlagen för år 1999 påpekat svårigheterna i

att hantera de föreslagna besparingarna för bud-

getåret 1999.

Tabell 11.5 Sammanställning över medelsfördelningen till

de centrala museerna: Myndigheter

1998

Regeringens

beräkning 1999

Statens historiska museer

74 465

62 595

Statens konstmuseer

150 486

136 348

Naturhistoriska riksmuseet

112 801

110 706

Folkens museum-etnografiska1

24 365

-

Livrustkammaren, Skoklosters

slott och Hallwylska museet

28 042

27 983

Statens sjöhistoriska museer

77 329

77 812

Arkitekturmuseet

22 615

26 607

Statens musiksamlingar

29 009

29 628

Statens

försvarshistoriska museer

48 920

46 204

Världskulturmuseet

-

83 204

Summa

571 8632

601 087

1 Myndigheten ingår fr.o.m. 1999-01-01 i Världskulturmuseet.

2 Summan inkluderar även bidraget till Göteborgs Etnografiska museum

Tabell 11.6 Sammanställning över medelsfördelningen till

de centrala museerna: Stiftelser

1998

Regeringens

beräkning 1999

Nordiska museet

87 019

86 738

Skansen

48 115

47 661

Tekniska museet

37 916

38 498

Summa

173 050

172 897

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Många av museerna har under året haft särskilda

satsningar på barn och ungdom. Skansen, Tek-

niska museet, Medelhavsmuseet, Livrustkamma-

ren m.fl. har haft fler utställningar för barn och

ungdom än förgående år. Satsningarna på barn

och ungdomar har medfört att antalet barn- och

ungdomsbesökare har ökat på flera av museerna.

På Naturhistoriska riksmuseet har antalet barn

som besökt museet varit lika stort som antalet

vuxna.

Flera av museerna har ett stort kontaktnät

både nationellt och internationellt och många har

ett aktivt samarbete med andra kulturinstitutio-

ner, universitet och museer. Av det internatio-

nella arbetet kan nämnas Skansens arbete med

Friluftsmuseernas utveckling och Sjöhistoriska

museernas marinarkeologiska verksamhet. Inom

Moderna museets (som ingår i Statens konst-

museer) internationella program har svenskt

deltagande vid de internationella biennalerna i

Venedig, Johannesburg och Istanbul arrangerats.

Vidare har Moderna museet, i samarbete med

Svenska Institutet, för första gången arrangerat

ett svenskt deltagande i Triennalen i New Delhi.

I arbetet med att göra samlingarna tillgängliga

via Internet ligger bl.a. Naturhistoriska riks-

museet och Statens musiksamlingar långt

framme. Statens musiksamlingar har även på-

börjat ett arbete med virtuella utställningar

(www.nrm.se och www.smus.se).

Vid ett flertal museer bedrivs forskningsverk-

samhet. Som exempel kan nämnas den omfattan-

de grundforskningsverksamhet som bedrivs vid

Naturhistoriska riksmuseet. Se även anslaget J1

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet. Naturhistoriska riksmuseet har

även inlett ett omfattande arbete för att förnya

museets policy och verksamhetsinriktning.

I de centrala kulturarvsinstitutionernas arbete

mot främlingsfientlighet och rasism har Statens

historiska museer ansvarat för samordning samt

utfört viktiga insatser för att ta fram rapporterna

Kunskap som kraft (Ds 1996:74) och Museer för

mångkultur.

Flera av de centrala museernas verksamhet har

varit påverkad av lokalförändringar på olika sätt.

Marinmuseum öppnade i nya lokaler i Karls-

krona i juni 1997. Armémuseum i Stockholm har

under 1998 påbörjat inflyttningen i det renove-

rade Tyghuset och utställningarna öppnar enligt

plan år 2000. Under år 1998 har museirestau-

rangen och hörsalen i Armémuseum öppnats för

publik. Tyresö slott, som ingår i Nordiska

museet, öppnade under sommaren 1997 efter en

renovering som pågått i tre år. Moderna museet

och Arkitekturmuseet öppnade sin nya byggnad

på Skeppsholmen i Stockholm i februari 1998.

Under verksamhetsåret har Skansen färdig-

ställt ny- och ombyggnaden av Björnberget.

Skansen har även genomfört det s.k. Mälar-

vattensprojektet, dvs. friskt, sött mälarvatten leds

till bl.a. Skansen vilket medför minskade drifts-

kostnader och miljöförbättringar.

Tabell 11.7 Antal besökare vid de centrala museerna

1995-1997

1995

1996

1997

Statens

historiska museer

242 000

154 000

193 000

Statens

konstmuseer

612 000

575 000

653 000

Naturhistoriska

riksmuseet

667 000

811 000

844 000

Folkens museum -

etnografiska

50 000

44 000

27 000

Livrustkammaren,

Skoklosters slott,

Hallwylska museet

235 000

229 000

209 000

Statens

sjöhistoriska museer

906 000

900 000

884 000

Arkitekturmuseet

12 000

15 000

15 000

Statens musiksam-

lingar (Musikmuseet)

43 000

36 000

32 000

Statens försvars-

historiska museer

86 000

85 000

215 000

Stiftelsen

Nordiska museet

168 000

148 000

232 000

Stiftelsen

Tekniska museet

182 000

187 000

189 000

Stiftelsen Skansen

1 372 000

1 340 000

1 319 000

Summa

4 575 000

4 524 000

4 812 000

Övrigt

Statens historiska museer

Statens historiska museer skildes från Riks-

antikvarieämbetet och bildade en egen, ny myn-

dighet fr.o.m. den 1 januari 1998.

Medelhavsmuseet skall den 1 januari 1999

skiljas från Statens historiska museer och

kommer i stället att ingå i den nya myndigheten

Världskulturmuseet (jfr prop. 1996/97:3 Kultur-

politik, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).

Av detta skäl kommer 13,9 miljoner kronor, som

beräknats för anslagsposten H1.1 Statens histo-

riska museer, att beräknas under anslagsposten

H1.10 Världskulturmuseet. För att ge förbätt-

rade möjligheter för Statens historiska museer att

fullgöra sina uppgifter föreslås att anslagsposten

tillfälligt förstärks med 1 miljon kronor för år

1999.

Statens konstmuseer

Östasiatiska museet skall den 1 januari 1999

skiljas från Statens konstmuseer och kommer i

stället att ingå i den nya myndigheten Världs-

kulturmuseet (jfr prop. 1996/97:3 Kulturpolitik,

bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Av detta

skäl kommer 14 miljoner kronor, som beräknats

för anslagsposten H1.2 Statens konstmuseer, att

beräknas under anslagsposten H1.10 Världs-

kulturmuseet.

Regeringen föreslår i avsnittet 11.4 att

Moderna museet bildar en egen myndighet.

Naturhistoriska riksmuseet

För kostnader i samband med s.k. kol-14 date-

ring av organiskt material föreslås att 500 000

kronor överförs till anslaget G2 Riksantikvarie-

ämbetet.

Folkens museum etnografiska

Myndigheten Folkens museum etnografiska

upphör den 1 januari 1999 och verksamheten

ingår därefter i den nya myndigheten Världs-

kulturmuseet (jfr prop. 1996/97:3 Kulturpolitik,

bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Av detta

skäl kommer 24 334 000 kronor, som beräknats

för anslagsposten H1.4 Folkens museum etno-

grafiska, att beräknas under anslagsposten H1.10

Världskulturmuseet.

Statens sjöhistoriska museer

Den 1 juli 1997 överfördes Marinmuseum från

Statens försvarshistoriska museer till Statens sjö-

historiska museer. Riksdagen beslutade i mars

1998 att ge regeringen till känna att myndighe-

tens ledning bör lokaliseras till Karlskrona (bet.

1997/98:KrU7, rskr. 1997/98:163). Regeringen

bedömer att ytterligare underlag måste tas fram

när det gäller lokaliseringen av ledningen för

Statens sjöhistoriska museer till Karlskrona.

Arkitekturmuseet

I propositionen Framtidsformer Handlings-

program för arkitektur, formgivning och design

(prop. 1997/97:117) poängteras vikten av en

stärkt kunskap och medvetenhet om arkitektur,

formgivning och design. I detta arbete har

Arkitekturmuseet en viktig roll och museet har

också, i och med de nya och större musei-

lokalerna, fått ökade möjligheter att bedriva en

publik verksamhet. I syfte att uppmuntra och

betona vikten av utvecklingsarbeten och pilot-

projekt där nya arbetssätt och samarbetsformer

kan sökas för att stärka den offentliga debatten

inom arkitekturens- och samhällsplaneringens

område föreslår regeringen att Arkitektur-

museets anslag för år 1999 utökas med 2 miljoner

kronor.

Regeringen har i propositionen Utveckling

och rättvisa en politik för storstaden på 2000-

talet (prop. 1997/98:165) föreslagit att en bred

kampanj för de arkitekturpolitiska frågorna skall

inledas. Kampanjen skall starta år 1999 och av-

slutas i ett arkitekturår 2001. Storstädernas arki-

tektoniska kvaliteter och det offentliga rummets

utformning kommer då att ges särskild upp-

märksamhet. Arkitekturmuseet kommer att få

en viktig roll i arbetet. För detta syfte tillförs

Arkitekturmuseet 2 miljoner kronor årligen

1999 2001. För kampanjens uppläggning svarar

Arkitekturmuseet i samråd med den storstads-

politiska delegationen och Boverket.

Statens musiksamlingar

Regeringen föreslår i avnittet 11.6 att Svenskt

visarkiv förs över från Språk- och fokminnes-

institutet till Statens musiksamlingar.

Ledningsorganisationen för Statens musik-

samlingar består av styrelsens ordförande jämte

cheferna för de ingående institutionerna Statens

musikbibliotek resp. Musikmuseet. Styrelsens

ordförande är myndighetens chef och förutsätts

fullgöra detta uppdrag vid sidan av annat heltids-

arbete. Med hänsyn till behov av effektivisering

av verksamheten samt den föreslagna utbyggna-

den av SMS organisation bör myndighetens

ledning förstärkas med en heltidsanställd chef.

För detta ändamål har regeringen beräknat en

ökning av anslaget med 700 000 kronor.

Världskulturmuseet

Riksdagen har beslutat om inrättandet av ett

statligt museum för världskultur med centrum

förlagt till Göteborg (prop. 1996/97:3 Kultur-

politik, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). I

den nya museimyndigheten ingår Göteborgs

Etnografiska museum, Folkens museum

Etnografiska, Medelhavsmuseet och Östasiatiska

museet. Förändringen, som organisatoriskt

genomförs den 1 januari 1999, förbereds av en

organisationskommitté (dir. 1996:110) som skall

lämna en slutrapport den 15 oktober 1998.

Delredovisningar har lämnats den 1 oktober

1997 och den 31 januari 1998.

Regeringen har anmält investeringskostnaden

till riksdagen i 1998 års ekonomiska vårproposi-

tion (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98FiU:20,

rskr. 318). Den nya museibyggnaden beräknas

kunna tas i bruk år 2002. Statens fastighetsverk

har på regeringens uppdrag utlyst en internatio-

nell arkitekttävling för den nya museibyggnaden

i Göteborg. Regeringen har den 10 september

1998 godkänt ett avtal med Göteborgs kommun

angående markfrågor i Göteborg och förstatli-

gandet av Göteborgs Etnografiska museum.

Då de totala kostnaderna och möjliga intäk-

terna i detta tidiga skede är svåra att fullt ut fast-

ställa vill regeringen på detta sätt informera riks-

dagen om att totalkostnaderna för Världskultur-

museets verksamhet skall finansieras inom

utgiftsområde 17. Till detta kommer entréavgif-

ter och andra intäkter samt finansiering genom

t.ex. institutioner, organisationer och näringsliv i

enlighet med vad som angivits i kommittédirek-

tiven (dir. 1996:110).

Regeringen föreslår att den nya museimyn-

digheten anvisas de 29 miljoner kronor som tidi-

gare aviserats för ändamålet. Till detta kommer

medel från anslagsposterna H1.4 Folkens

museum Etnografiska, den del av anslaget H1.1

Statens historiska museer som hänförs till

Medelhavsmuseets verksamhet och den del av

anslaget H1.2 Statens konstmuseer som hänförs

till Östasiatiska museets verksamhet. Vidare

ingår de särskilda medel som tidigare anvisats till

Etnografiska museet i Göteborg under anslags-

posten H1.10. Myndighetens sammanlagda an-

slag beräknas uppgå till 85 704 000 kronor för år

1999.

Stiftelsen Tekniska museet

Finansieringen av verksamheten vid Tekniska

museet regleras delvis i ett den 3 maj 1989 träffat

avtal mellan staten och stiftarna. Förhandling-

arna mellan regeringen och Tekniska museets

stiftare om ett eventuellt nytt avtal har inletts.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Cosmonova

Tabell 11.8

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

29 826

28 385

1 441

Prognos 1998

29 000

29 000

0

Budget 1999

29 000

29 000

0

Vasamuseet

Tabell 11.9

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

40 729

40 729

0

Prognos 1998

40 800

40 800

0

Budget 1999

40 800

40 800

0

Tabell 11.10 Sammanställning över besparingar på statlig

konsumtion vid de centrala museerna

Regeringens

beräkning 1999*

Statens historiska museer

1 072 000

Statens konstmuseer

3 479 000

Naturhistoriska riksmuseet

3 322 000

Livrustkammaren, Skoklosters slott

och Hallwylska museet

523 000

Statens sjöhistoriska museer

561 000

Arkitekturmuseet

352 000

Statens musiksamlingar

577 000

Världskulturmuseet

982 000

Stiftelsen Nordiska museet

1 815 000

Stiftelsen Skansen

1 463 000

Summa

14 146 000

* Besparingar som hänför sig till Medelhavsmuseet och Östasiatiska museet har

tagits ut

under anslaget till Världskulturmuseet.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Statens konstmuseer har i en revisionsrapport

fått påpekanden om sponsring samt avtalet med

Fastighetsverket rörande investeringar i inred-

ning och utrustning av Moderna museet. Rege-

ringen bedömer att den för närvarande inte

behöver vidta någon åtgärd beträffande revi-

sionsrapporten.

Statens sjöhistoriska museer har i en revisions-

rapport fått påpekanden om bl.a. organisations-

förändringen, anläggningstillgångar, redovisning

av intäkter och kostnader per verksamhetsgren,

den finansiella redovisningen samt att myndig-

hetens ekonomiadministrativa kompetens bör

stärkas. Statens sjöhistoriska museer har lämnat

en redogörelse för de åtgärder de kommer att

vidta med anledning av Riksrevisionsverkets på-

pekanden. Regeringen bedömer att denna åtgärd

är tillräcklig.

Slutsatser

Enligt regeringens samlade bedömning har de

centrala museerna i allt väsentligt uppfyllt de mål

som ställts upp för verksamheten. Mot bakgrund

av ovanstående drar regeringen slutsatsen att de

centrala museernas verksamhet svarar mot en

effektiv användning av insatta resurser. Som

regeringen aviserade i budgetpropositionen för år

1997 (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17) kommer en

besparing på statlig konsumtion med 14 146 000

kronor att tas ut på anslagen H1 och H2 under

budgetåret 1999.

Regeringen har funnit det möjligt att till följd

av anslagssparandet minska Statens försvarshis-

toriska museers anslag med 3,5 miljoner kronor

under budgetåret 1999. Anslagsposten beräknas

öka till 52,2 miljoner under år 2000 varav 2,5

miljoner kronor som engångsanvisning.

De medel som tillförs anslaget H1 kommer

från omprioriteringar dels inom anslaget, dels

inom utgiftsområdet

Nedan sammanfattas redovisade förändringar

för år 1999.

Tabell 11.11 Beräkning av anslaget H1 för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

571 863

Pris- och löneomräkning

+ 9 391

Besparing på statlig konsumtion

- 10 867

Världskulturmuseet

+ 29 000

Historiska museet

+ 1 000

Arkitekturmuseet

+ 4 000

Statens musiksamlingar

+ 700

Överföring till Riksantikvarieämbetet

- 500

Tillfällig minskning

-3 500

Förslag 1999

601 087

Tabell 11.12 Beräkning av anslaget H2 för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

173 050

Pris- och löneomräkning

+ 3 125

Besparing på statlig konsumtion

- 3 278

Förslag 1999

172 897

H3 Bidrag till regionala museer

Tabell 11.13 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

105 680

1998

Anslag

104 499

Utgifts-

prognos

104 499

1999

Förslag

102 271

2000

Beräknat

105 512

1

2001

Beräknat

108 319

2

1 Motsvarar 102 271 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 102 271 tkr i 1999 års prisnivå

Bidrag till regionala museer lämnas enligt för-

ordningen (1996:1598) om statsbidrag till regio-

nal kulturverksamhet. Bidraget syftar till att

stödja museernas insamling, bearbetning och för-

medling av regionens kulturarv, dess konstut-

vecling samt om samhället och miljön i övrigt.

Statsbidraget syftar också till att ge museerna

möjlighet att ta ansvar för sin del av det regionala

kulturmiljöarbetet. Enligt beslut av regeringen är

för närvarande 26 regionala museer berättigade

till bidrag. Statens kulturråd fördelar bidraget

efter samråd med Riksantikvarieämbetet. Bidra-

get till kulturmiljövård i Kalmar, Skåne och

Gotlands län fördelas av Riksantikvarieämbetet.

Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala

kulturinstitutioner som riksdagen godkänt

(prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr.

1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas

till riktade tidsbegränsade bidrag. För åren 1999

och 2000 räknar regeringen med att 4 % resp.

6 % av stödet skall avsättas till riktade bidrag.

För år 1999 skall de riktade bidragen för de

regionala museernas del i första hand gälla insat-

ser med anknytning till industrisamhällets

kulturarv. Sådana insatser skall genomföras med

beaktande av vad regeringen anfört angående

kulturarvets demokratiska funktioner (prop.

1996/97:3). I övrigt bör liksom hittills en del av

bidraget avse museernas medverkan i det regio-

nala kulturmiljöarbetet i enlighet med bidrags-

förordningen.

Under anslaget Bidrag till regionala museer

anvisas även medel för kostnader för löne-

bidragsanställda vid regionala museer.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av sammanställningar framgår att antalet besö-

kare vid regionala museer har minskat något jäm-

fört med föregående år. Samtidigt har dock mu-

seernas totala intäkter ökat. Statsbidraget utgör i

allmänhet 10-20 % av museernas totala intäkter.

Av bidraget till de regionala museerna använ-

des under år 1997 2 % för riktade tidsbegränsade

insatser. Av 16 beviljade bidragsansökningar

rörde 7 i huvudsak studier av samlingarna från en

tematisk utgångspunkt som kön, klass, kulturell

bakgrund och generation. Fyra beviljade ansök-

ningar hade som huvudsyfte att nå nya grupper

av besökare. Andra beviljade bidragsansökningar

rörde ekologi, IT och motverkande av främ-

lingsfientlighet.

Viss resultatinformation avseende regionala

museer lämnas även under avsnitt 10 Kultur-

miljö.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att verksamheten har gett

goda resultat och att anslaget är kulturpolitiskt

motiverat. De regionala museerna svarar för

viktiga insatser i kulturmiljöarbetet. De regionala

museerna har utfört viktiga insatser för att öka

tillgängligheten till samlingarna.

Regeringen aviserar under utgiftsområde 14,

anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandi-

kappade en särskild satsning, Kulturarvs-IT, för

att bereda arbetshandikappade anställning och

öka tillgängligheten till kulturarvet. Under år

1999 skall de regionala museerna beredas möjlig-

het att vara delaktiga i satsningen.

För kostnader i samband med en anställning

vid Kulturen i[REDACTED_EFTERNAMN] föreslås att anslaget tillförs

400 000 kronor. Finansieringen har skett genom

omprioriteringar inom kulturområdet

Från den 1 juli 1998 har försöksverksamhet

inletts med regional fördelning av kulturpolitiska

medel i Kalmar, Skåne och Gotlands län (prop.

1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77,

SFS 1996:1414). Medel för ändamålet beräknas

under anslaget A4 Försöksverksamhet med

ändrad regional fördelning av kulturpolitiska

medel. För att motsvara helårseffekt bör anslaget

för år 1999 minskas med 4 769 000 kronor.

Tabell 11.14 Beräkning av anslaget H3 för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

104 499

Pris- och löneomräkning

+ 2 141

Kulturen i[REDACTED_EFTERNAMN]

+ 400

Överföring till anslaget A4

- 4 769

Förslag 1999

102 271

H4 Bidrag till vissa museer

Tabell 11.15 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

38 451

1998

Anslag

39 504

Utgifts-

prognos

39 504

1999

Förslag

39 298

2000

Beräknat

40 081

1

2001

Beräknat

40 936

2

1 Motsvarar 39 298 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 39 298 tkr i 1999 års prisnivå

Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett

antal museer och andra institutioner, de flesta

med viss formell anknytning till staten. Rege-

ringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dans-

museifonden (Dansmuseet), Drottningholms

teatermuseum, Carl och Olga Milles Lidingöhem

(Millesgården), Thielska galleriet och Föremåls-

vård i Kiruna. Flera av de stiftelser som staten

fastställer stadgar för har bildats av andra än

staten. Av de övriga står stiftelserna Strind-

bergsmuseet och Rooseum delvis under kom-

munalt huvudmannaskap, medan stiftelserna

Arbetets museum, Judiska museet, Röhsska

museet, Bildmuseet och Zornfonden har bildats

av organisationer och andra intressenter.

Tabell 11.16 Sammanställning över medelstilldelningen

Regeringens

beräkning 1999

Arbetets museum

10 955 000

Dansmuseifonden för Dansmuseet

7 824 000

Drottningholms teatermuseum

5 316 000

Carl och Olga Milles Lidingöhem

1 752 000

Thielska galleriet

2 336 000

Föremålsvård i Kiruna

6 153 000

Röhsska museet

1 012 000

Rooseum

2 050 000

Strindbergsmuseet

437 000

Judiska museet

508 000

Bildmuseet

750 000

Zornsamlingarna

205 000

Summa

39 298 000

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Genom Sesamprojektet har samlingarnas status

generellt förbättrats.

Arbetets museum har arbetat vidare med det

nationella uppdraget inom museiområdet vilket

redogjordes för i 1997 års budgetproposition. I

uppdraget ingår att utveckla och förstärka den

verksamhet som bedrivs vid museet, särskilt av-

seende arbetslivet och det industrihistoriska

arvet. Genom det nationella uppdraget har

museet bl.a. förstärkt den industrihistoriska

verksamheten runt om i landet och museet har

haft som mål att prioritera verksamheten med

industrisamhällets kulturarv. Centralt i verksam-

heten är att på olika sätt etablera en samverkan

när det gäller arbetslivsmuseerna och industri-

samhällets historia. Arbetets museum har under

året intensifierat den tidigare påbörjade verk-

samheten som riktats mot arbetslivsmuseer runt

om i landet.

I syfte att bevara den danshistoria som skrivs i

dag erbjuder Dansmuseet alla svenska dans-

grupper och utövare kostnadsfri dokumentation

av sina produktioner. Drottningholms teater-

museum har haft fler besökare till museet och

biblioteket än föregående år. Likaså har antalet

hemlån och läsesalslån från biblioteket ökat

under år 1997 jämfört med år 1996.

Millesgården har haft en mycket positiv be-

söksutveckling, främst tack vare en bra utställ-

ningsverksamhet. Besökarna har ökat med när-

mare 80 % från budgetåret 1994/95.

De förbättrade arbetsmetoderna vid Före-

målsvård i Kiruna har lett till att fler föremål

vårdas på kortare tid och att snittkostnaden för

varje vårdat föremål har minskat väsentligt.

Röhsska museet har redovisat hur arbetet som

nätverksansvarig för konsthantverk och form-

givning bedrivits.

Med anledning av den nationellt angelägna

verksamhet som bedrivs av Judiska museet öka-

des det årliga statliga bidraget med 100 000

kronor i budgetpropositionen för 1998. I syfte

att bl.a. öka tillgängligheten till Judiska museet

beviljade regeringen i januari 1998 en särskild

förstärkning på 100 000 kronor.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

I revisionsberättelse för Dansmuseet anför Riks-

revisionsverket att museet inte kunnat leva upp

till ändamålet i stadgarna att samlingar bl.a. skall

ställas ut minst fem dagar i veckan. Vidare anför

Riksrevisionsverket att Dansmuseet i motsats till

vad som sägs i stadgarna inte har något fullstän-

digt inventarium över samlingarna, vilket museet

arbetar med att färdigställa under år 1998, samt

att någon inspektor med skyldighet att kontrol-

lera föreståndarens verksamhet inte utsetts.

Dansmuseet har vid kontakter med regeringen

upplyst att museet har för avsikt att åtgärda bris-

terna. Regeringen bedömer att de av Dansmuseet

vidtagna åtgärderna är tillräckliga.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information bedö-

mer regeringen att bidragen använts i enlighet

med de övergripande mål som angivits för verk-

samheten inom resp. institution.

För år 1999 föreslås en ökning av bidraget till

Judiska museet med 100 000 kronor. För ett

utökat ansvar för konsthantverk och design före-

slås en ökning av bidraget till Röhsska museet

med 500 000 kronor. Förslagen finansieras

genom omprioriteringar inom kulturområdet.

I syfte att bl.a. öka tillgängligheten till kultur-

arvet föreslår regeringen under utgiftsområde 14,

anslaget A3, en satsning på att digitalisera främst

de centrala kulturarvsinstitutionernas och de

regionala museernas samlingar. Denna satsning

kommer delvis att bedrivas vid Stiftelsen Före-

målsvård i Kiruna.

Regeringen har noterat den svåra situationen

som föreställningsverksamheten vid Drottning-

holmsteatern befinner sig i. Som redovisats i

avsnitt 5.5 under anslag B1 kommer Operan att

få bättre förutsättningar att efterhand ge fler

föreställningar på Drottningholmsteatern. Rege-

ringen kommer att överväga hur teatern kan

stöttas ytterligare. Regeringen har för år 1999

beräknat medel under avsnitt 4.6 anslag A2 för

tillfälliga insatser avseende kulturinstitutioner

med särskilda behov.

Som regeringen aviserade i budgetpropositio-

nen för år 1997 (prop. 1996/97:1, utg. omr. 17)

kommer en besparing på statlig konsumtion att

tas ut under budgetåret 1999. Denna fördelar sig

enligt följande.

Tabell 11.17 Sammanställning över besparingarna på

statlig konsumtion

Regeringens

beräkning 1999

Arbetets museum

665 000

Dansmuseifonden för Dansmuseet

328 000

Drottningholms teatermuseum

110 000

Carl och Olga Milles Lidingöhem

37 000

Thielska galleriet

17 000

Föremålsvård i Kiruna

373 000

Tabell 11.18 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

39 504

Pris- och löneomräkning

+724

Judiska museet

+100

Röhsska museet

+500

Besparing på statlig konsumtion

-1 530

Förslag 1999

39 298

H5 Stöd till icke-statliga

kulturlokaler

Tabell 11.19 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

6 574

Anslags-

sparande

10 426

1998

Anslag

10 000

Utgifts-

prognos

20 426

1999

Förslag

10 000

2000

Beräknat

10 199

2001

Beräknat

10 417

Bidraget används enligt förordningen (1990:573)

om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det

innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny-

eller ombyggnad av musei-, teater- och konsert-

lokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag

kan också ges till standardhöjande reparationer

och handikappanpassning av sådana lokaler.

Beslut om bidrag fattas av Boverkets samlings-

lokalsdelegation efter samråd med Statens kul-

turråd. Beslut om bidrag fattas innan aktuella

byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas när

arbetena är avslutade, vilket kan ta flera år.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Resultatredovisningen visar att under budgetåret

1997 inkom ansökningar om stöd för ett 60-tal

kulturlokalsprojekt avseende sammanlagt 120

miljoner kronor. Detta pekar på den stora efter-

frågan och behov av denna typ av stöd som

föreligger. Under år 1997 delades inga bidrag ut

eftersom beviljade medel var intecknade av tidi-

gare fattade beslut. Anslagssparandet på

10 426 000 kronor är redan uppbundet genom

tidigare beslut.

Boverket inkom i mars 1998 med en redovis-

ning av regeringsuppdraget att utreda de fram-

tida behoven av stöd till icke-statliga kulturloka-

ler. Uppdraget har skett i samverkan med

Riksantikvarieämbetet och Statens kulturråd.

Boverket föreslår bl.a. att bidragssystemet för-

stärks och att mer hänsyn tas till projektens

arkitektoniska kvalitet vid fördelning av medel.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att i fråga om ramanslaget Stöd till

icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag

som medför utgifter på högst 2 miljoner kronor

efter år 1999, dock längst t.o.m. år 2002, varav

högst 1 miljon kronor under år 2000 och högst 1

miljon kronor under år 2001.

Tabell 11.20 Bemyndiganden

Miljoner kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

22,0

15,4

2,0

1,0

-

Nya förpliktelser

-

7,0

10,0

10,0

10,0

Infriade förpliktelser*

-6,6

-20,4

-11,0

-11,0

-11,0

Utestående förpliktelser vid årets slut

15,4

2,0

1,0

-

-

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

-

2,0

1,0

1,0

1,0

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning är resultatet av

verksamheten tillfredsställande. Mot bakgrund

av ovanstående drar regeringen slutsatsen att

stödet till icke-statliga kulturlokaler i allt väsent-

ligt ger önskade resultat.

Regeringen föreslår att anslaget H5 för bud-

getåret 1999 anvisas 10 000 000 kronor.

H6 Riksutställningar

Tabell 11.21 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

33 849

Anslags-

sparande

881

1998

Anslag

33 466

Utgifts-

prognos

32 585

1999

Förslag

36 316

2000

Beräknat

36 933

1

2001

Beräknat

37 672

2

1 Motsvarar 36 316 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 36 316 tkr i 1999 års prisnivå

Sedan den 1 januari 1998 bedrivs Stiftelsen

Riksutställningars verksamhet av myndigheten

Riksutställningar. Riksutställningar har enligt

förordningen (1997:1170) med instruktion för

Riksutställningar till uppgift att främja utställ-

nings- och konstbildningsverksamheten genom

att förmedla och anordna utställningar, biträda

med rådgivning och annan service samt i övrigt

utveckla och förnya utställningen som medium

för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse.

Riksutställningar skall fylla en viktig funktion

som en levande kulturinstitution i samarbete och

i samråd med statliga och kommunala myndig-

heter, andra kulturarvs- och kulturinstitutioner,

organisationer och enskilda som är verksamma i

samhälls- och kulturlivet.

Stiftelsen Riksutställningars avgiftsinkomster

uppgick under år 1997 till 4 731 000 kronor.

Utgiftsprognosen för år 1998 visar på ett an-

slagssparande på 881 000 kronor. Detta kommer

att användas under år 1999, i huvudsak till

utökade kostnader för övertagande av stora

utställningsprojekt.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Genom ett varierat utbud av utställningar har

Riksutställningar strävat efter att nå nya grupper

av besökare samt att hitta nya samarbetspartners

och aktörer på utställningsområdet. Riksutställ-

ningar har fortsatt att satsa på barn och ungdom

och på den unga samtida konsten vilket visas bl.a.

av att fler utställningar för barn och ungdom

tillika konstutställningar har satts upp jämfört

med föregående år. Riksutställningar har nått fler

arrangörer och uppnått en bättre geografisk

spridning i landet. För att kunna nå ut till de

mindre orterna har Riksutställningar turnerat

med Utställningståget, i samarbete med SJ.

Under år 1997 har Riksutställningar utsetts till

s.k. pilotmyndighet i arbetet med att införa

miljöledningssystem i statlig förvaltning. Riks-

utställningar har förstärkt resurserna för IT-pro-

duktion och prövat nya sätt att integrera IT-

inslag i utställningsverksamheten. Utvecklingen

inom digitalisering och informationsteknik ger

stora förutsättningar för att utveckla utställ-

ningsmediet och den ger även ökade möjligheter

att nå fler och nya besökare.

Tabell 11.22 Redovisning av vissa mätbara prestationer

Verksamhet

1994/95

1995/96

(12 mån)

1997

Utställningar i turné (totalt)

Utställningar i turné

för barn och ungdom

43

15

33

12

34

13

Konstutställningar i turné

Besökta kommuner

(av totalt 288)

10

139

10

95

12

118

Antal tidningsartiklar

om utställningarna

526

545

Slutsatser

Det är regeringens uppfattning att den redovisa-

de verksamheten har motsvarat de mål som satts

upp för Riksutställningar och att den ger till-

fredsställande resultat.

I beräkningen av anslaget för år 1999 ingår

pris- och löneomräkning om 2 850 000 kronor.

H7 Statliga utställningsgarantier och

inköp av vissa kulturföremål

Tabell 11.23 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

79

Anslags-

sparande

1998

Anslag

80

Utgifts-

prognos

79

1999

Förslag

80

2000

Beräknat

81

2001

Beräknat

82

Anslaget disponeras för inköp av kulturföremål

och får användas för inköp av sådana kultur-

föremål som har ett konstnärligt, historiskt eller

vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att

de införlivas med offentliga samlingar.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget utnyttjades under budgetåret 1997 för

ett bidrag på 79 000 kronor till Statens historiska

museer för inköp av Jarlen Karl Döves sigill-

stamp från 1400-talet.

Systemet med statliga utställningsgarantier har

funnits sedan 1974, i form av ett bemyndigande

från riksdagen till regeringen att under vissa för-

utsättningar utfärda garantier för statliga museers

inlån av konstföremål i utländsk ägo. Detta har

möjliggjort en rad kvalitativa utställningar på de

statliga museerna.

Fr.o.m. den 1 juni 1998 utvidgades systemet så

att även andra utställare än statliga museer kan

erhålla statliga utställningsgarantier. Garantier

kommer vidare att kunna utfärdas för föremål i

svensk ägo och även vid svenska kulturmanifes-

tationer utomlands. Statliga utställningsgarantier

administreras av Statens kulturråd.

Slutsatser

Regeringen bedömer att ändamålet med bidraget

är kulturpolitiskt motiverat.

Regeringen föreslår att anslaget H7 för bud-

getåret 1999 anvisas 80 000 kronor.

12 Film och medier

12.1 Omfattning

I verksamhetsområdet ingår bl.a. statens stöd till

filmen, bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund

för produktion av TV-program för döva (tidigare

anslaget C7), statens insatser för TV-utbyte med

Finland, samt verksamheten vid Statens biograf-

byrå. Till området hör även radio och TV i all-

mänhetens tjänst (public service).

Övriga verksamheter inom medieområdet

redovisas under utgiftsområde 1.

12.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

181,6

181,6

181,9

193,7 1

190,3

191,2

1 Fr.o.m. år 1999 ingår anslaget Bidrag till Sveriges Dövas Riksförbund för

produktion

av TV-program för döva i verksamhetsområdet.

Förändringar

I februari 1998 träffade filmavtalets parter, utom

videobranschen, ett avtal som innebär att 1993

års finansieringsavtal, med vissa förändringar,

förlängs t.o.m. den 31 december 1999.

En särskild utredare har tillkallats med upp-

drag att lämna förslag till hur ett framtida stöd

till svensk filmproduktion skall utformas (dir.

1998:36)

Sveriges Television AB (SVT) får fr.o.m. den 1

juli 1998 särskilda medel från rundradiokontot

med 75 miljoner kronor per år. Medlen skall

användas för särskilt kvalificerad program-

produktion.

I november 1997 beslutade regeringen att SVT

får inleda sändningar via satellit med syfte att nå

allmänheten i Sverige.

För att genomföra EG:s direktiv "TV utan

gränser" och introducera digitala TV-sändningar

via marknätet har regeringen (prop.1997/98:184)

lämnat förslag på ändringar i radio- och TV-lagen

(1996:844).

Prioriteringar

Insatser på det filmkulturella området görs

genom fortsatt utbyggnad av regionala resurs-

centrum, ökat årligt stöd till restaurering av

svensk färgfilm, en utbyggnad av filmarkivet

samt en ökning av Konstnärsnämndens stöd till

produktion av kortfilm.

En omfattande satsning på public service

genomförs i syfte att stärka mångfalden på

mediemarknaden. Satsningen innebär att SVT

och Sveriges Radio AB (SR) får ett särskilt eko-

nomiskt tillskott under perioden 1999 2001 för

utveckling av programutbudet, nya programka-

naler samt sändningar med digital teknik.

Sveriges Utbildningsradio AB:s (UR) verk-

samhet har nyligen utretts (SOU 1997:148) och

frågan om UR:s framtida verksamhet bereds för

närvarande i Regeringskansliet.

12.3 Resultatbedömning

Målen för statens insatser inom verksamhetsom-

rådet är främst att stödja mångfald och reella

yttrandemöjligheter, att motverka skadliga inslag

i massmedierna samt att främja nyskapande och

tillgång till ett varierat utbud. Det statliga film-

stödet har som mål att främja värdefull svensk

filmproduktion, främja spridning och visning av

värdefull film, främja bevarandet och tillgänglig-

görandet av filmer och material av film- och

kulturhistoriskt intresse för forskning och all-

mänhet, samt verka för internationellt samarbete

i dessa avseenden.

Tillståndet och utvecklingen inom området

Den stora variation av medier som förekommer i

dag skapar förutsättningar för mångfald och

möjlighet för olika individer att yttra sig och

publicera olika typer av material. Utvecklingen

aktualiserar emellertid behovet av att uppmärk-

samma frågan om ägar- och maktkoncentration

inom medieområdet.

Enligt Mediebarometern (Nordicom 1997)

har den totala medieanvändningen under hela

1990-talet varit relativt konstant . En genom-

snittlig dag år 1997 var den sammanlagda tiden

för den totala medieanvändningen i Sverige

nästan sex timmar per person. Radio och TV

dominerar medieanvändningen. Drygt två

timmar ägnas åt radiolyssnande och omkring en

och en halv timme åt TV-tittande. Morgon-

pressens räckvidd har legat på en relativt hög och

jämn nivå under de senaste åren. Av den totala

befolkningen läste 72 % en morgontidning år

1997. En genomsnittlig dag går en procent av

svenskarna på bio. Ungdomar mellan 15 och 24

år är biobesökare i större utsträckning än andra.

Bland vuxna minskar biobesöken med ökad

ålder. Under år 1997 har 30 svenska filmer haft

premiär. Den avgiftsfinansierade radions och

televisionens kanaler har en stor del av befolk-

ningens lyssnar- och tittartid. Av de som såg på

TV en genomsnittlig dag valde 79 % någon av

SVT:s kanaler. SVT:s andel av den totala tittar-

tiden under år 1997 var ca 48 %. SR:s andel av

den totala lyssnartiden för radio år 1997 var ca

67 %. UR:s tittar- och lyssnartid varierar mycket

bl.a. beroende på sändningstid.

I samband med att medieområdet förändras,

t.ex. genom att gränserna mellan olika typer av

medier radio, TV samt data- och telekommu-

nikation blir alltmer otydliga, förändras också

förutsättningarna för att förhindra skadliga inslag

i massmedierna. Genom bl.a. Våldsskildrings-

rådets arbete har frågan uppmärksammats i

Sverige under hela 1990-talet. På senare år har

uppmärksamheten som ägnas åt dessa frågor

ökat även i olika internationella sammanhang.

Inom EU har bl.a. en rekommendation tagits

fram om skyddet av minderåriga och den

mänskliga värdigheten där medlemsstaterna och

olika aktörer uppmanas att finna former för

självreglering för att förhindra spridning av olag-

ligt och skadligt material via olika medier.

Nordicom-Sverige vid Göteborgs universitet har

med stöd av den svenska regeringen och Unesco

börjat bygga upp en internationell kunskapsbank

om barn och medievåld.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Stöd till film- och TV-produktion

I propositionen om kulturpolitik (prop.

1996/97:3) redogjorde regeringen för inriktning-

en på de framtida insatserna för filmen. Stödet

till svensk filmproduktion är för närvarande

under omprövning. Regeringen har i april 1998

beslutat om direktiv till en särskild utredare med

uppdrag att lämna förslag till hur ett framtida

stöd till svensk filmproduktion och därmed

sammanhängande verksamheter skall utformas

(dir. 1998:36).

SVT får fr.o.m. den 1 juli 1998 särskilda medel

från rundradiokontot med 75 miljoner kronor

per år. Medlen skall användas för särskilt kvalifi-

cerad programproduktion av typen dokumentä-

rer, dramatik och program för barn och unga

(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.

1997/98:317). De medel som regeringen föreslår

skall göras tillgängliga kommer att vara viktiga

för branschen för film- och TV-produktion.

I december 1997 överlämnades betänkandet

Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU

1997:172) till regeringen. I betänkandet behand-

las frågor om fria producenters och programbo-

lags möjligheter att producera och sprida svenska

kvalitetsprogram. Ärendet bereds i Regerings-

kansliet.

Digitala radio- och TV-sändningar

Regeringen beslutade den 25 juni 1998 om sänd-

ningstillstånd för digital marksänd TV i fem om-

råden i landet Stockholm med Mälardalen och

Uppsala, norra Östergötland, södra och nord-

östra Skåne, Göteborg med omnejd samt Sunds-

vall och Östersund med omnejd. Sändningstill-

stånden gäller t.o.m. den 31 december 2002.

Tillstånd för sändningar i samtliga områden har

meddelats SVT och UR för i första hand SVT 1,

TV 4 AB, SVT för SVT24, TV 3 AB, Kanal 5 AB,

Canal+ Television AB, Kunskaps-TV i Sverige

AB, Televisionsaktiebolaget TV 8 och Cell

Internet Commerce Development AB. Följande

sökande har meddelats tillstånd för sändningar i

ett eller flera områden: SVT för regionala sänd-

ningar i samtliga områden, TV 4 AB för regio-

nala sändningar i Stockholm med Mälardalen och

Uppsala, Göteborg med omnejd samt Sundsvall

och Östersund med omnejd, TV-Linköping

Länkomedia AB för sändningar i norra Öster-

götland och Landskrona Vision AB för sänd-

ningar i södra och nordöstra Skåne. Samtliga

företag som meddelats tillstånd samt Senda AB

och Teracom AB har ingått ett avtal om samver-

kan om vissa tekniska frågor. Regeringen har

tillkallat en parlamentariskt sammansatt kom-

mitté (dir. 1997:134) med uppdrag att följa och

utvärdera de markbundna digitala TV-sändning-

arna under den första etappen. Kommittén har

också, genom att yttra sig över ansökningarna till

Radio- och TV-verket, medverkat vid urvalet av

de programföretag som nu givits tillstånd.

Våren 1995 beslutade riksdagen att digitala

ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begrän-

sat antal områden. För närvarande sänder SR i

fyra områden: Stockholm, Göteborg, Malmö och

Norrbotten. Sändningsverksamheten skall

utvärderas när mottagare för digital ljudradio

funnits tillgängliga en tid.

Effekter av de statliga insatserna

Den satsning på regional filmverksamhet som

regeringen tog initiativ till genom propositionen

om kulturpolitik med ett särskilt stöd till regio-

nala resurscentrum för film och video har slagit

väl ut. År 1997 fick nio län del av stödet. Antalet

har ökat till tolv under år 1998. Satsningen full-

följs år 1999.

Svenska Filminstitutet tilldelades år 1996 sär-

skilda engångsvisa medel för att påbörja restaure-

ringen av svensk färgfilm från perioden 1953

1979 (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet.

1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Under

denna period producerades 301 långfilmer i färg,

varav ca 200 filmer behöver restaureras eller om-

kopieras för att de skall kunna visas i det skick

som upphovsmannen avsett. Vid utgången av år

1998 räknar Filminstitutet med att sammanlagt

19 filmer kommer att vara restaurerade.

Konstnärsnämndens filmstöd utgör i många

fall en förutsättning för genomförandet av pro-

jekt. Bidragens andel av de totala projektkostna-

derna har ökat under de senaste åren, från 54 %

budgetåret 1994/95 till 80 % år 1997.

Genom de satsningar som görs på SVT och SR

skapas förutsättningar för att public service-

radion och TV:n kan behålla sin ställning på den

svenska mediemarknaden och därmed bidra till

mångfald på området. Företagen ges möjlighet

att utveckla den digitala tekniken och sitt pro-

gramutbud.

Enligt Statens biografbyrås bedömning visas

det vid landets biografer endast filmer som är

granskade och godkända av myndigheten. Bio-

grafbyråns granskningsverksamhet bedöms även

ha en återhållande effekt vad avser förekomsten

och åtkomligheten av videogram som innehåller

olaga våldsskildringar. Biografbyrån gör också

bedömningen att de flesta videogram som hyrs

ut eller säljs till hushållen är försedda med ålders-

gräns.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att statens insatser på

området i hög grad främjar produktion och dist-

ribution av filmer och TV-program i Sverige

samt värnar mångfalden. Insatserna bidrar till att

ett varierat utbud av filmer och TV-program görs

tillgängligt samt till att förekomsten av skadliga

våldsskildringar begränsas.

I enlighet med riksdagens ställningstagande

till propositionen (prop. 1996/97:3, bet.

1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) om kulturpo-

litik föreslår regeringen en ökning av stödet till

regionala resurscentrum för film och video med

4,5 miljoner kronor. Vidare föreslår regeringen

att 5 miljoner kronor årligen anvisas för att i

Ingmar Bergmans namn möjliggöra en fortsätt-

ning av restaureringen av svensk färgfilm från

perioden 1953 1979. Särskilda medel bör även

anvisas för att möjliggöra en nödvändig utbygg-

nad av Filminstitutets filmarkiv. Med anledning

av riksdagens ställningstagande till propositionen

(prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr.

1997/98:303) om konstnärernas villkor föreslås

en ökning av Konstnärsnämndens filmstöd, samt

medel för rådgivning och distribution när det

gäller film- och videokonst, samt fortsatt sam-

arbete mellan Arkivet för ljud och bild och

Stiftelsen Filmform.

Public service-radion och public service-televi-

sionen skall ha en fortsatt central roll bland

svenska medier. Övergången till ny digital teknik

för produktion och distribution av radio och TV

ställer nya krav på public service-företagen.

Regeringen anser att det är av stor vikt att public

service ges goda möjligheter att befinna sig långt

framme när det gäller såväl utveckling av nya

programformer som introduktionen av den nya

tekniken. Regeringen föreslår därför att SVT och

SR tilldelas särskilda medel ur rundradiokontot

på 245 miljoner kronor för åren 1999 2001.

Resultatet inom verksamhetsområdet bedöms

som tillfredsställande. Inriktningen inom verk-

samhetsområdet kommer i huvudsak att ligga

fast för år 1999.

12.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några

invändningar i revisionsberättelserna.

12.5 Anslag

I1 Filmstöd

Tabell 12.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

124 785

Anslags-

sparande

553

1998

Anslag

129 838

Utgifts-

prognos

130 057

1999

Förslag

142 403

2000

Beräknat

137 668

2001

Beräknat

137 668

Under anslaget anvisas medel för statens stöd till

svensk filmproduktion m.m., stöd till filmkultu-

rell verksamhet, stöd till regionala resurscentrum

för film och video samt Konstnärsnämndens

filmstöd.

Ett syfte med det statliga filmstödet är att

bidra till att uppfylla de åtaganden och ändamål

som anges i 1993 års finansieringsavtal för Stif-

telsen Svenska Filminstitutets stöd till svensk

filmproduktion m.m. Ett annat syfte är att

genom Filminstitutet främja spridning och

visning av värdefull film, främja regional och

lokal filmverksamhet med tyngdpunkt på barn

och ungdom, främja bevarandet och tillgänglig-

görandet av filmer och material av film- och

kulturhistoriskt intresse för forskning och all-

mänhet samt verka för internationellt samarbete

på filmområdet. Ytterligare ett syfte är att genom

Konstnärsnämnden främja produktion av kort-

film.

Stödet till svensk filmproduktion finansieras

genom avtal mellan staten och berörda bran-

scher. Avtalet mellan staten, organisationer inom

film- och videobranschen samt Sveriges Televi-

sion AB och TV4 AB (publ) trädde i kraft den 1

januari 1993 och gäller t.o.m. den 31 december

1998. Avtalet genererade under år 1997 203

miljoner kronor, varav ca 164 miljoner kronor

utgick som stöd till svensk filmproduktion.

Utöver att fördela stödet till svensk filmpro-

duktion skall Filminstitutet utföra uppdrag åt

staten på det filmkulturella området. Stödet till

filmkulturell verksamhet liksom Konstnärs-

nämndens filmstöd finansieras helt och hållet av

statliga medel. Konstnärsnämndens filmstöd

styrs av förordningen (1989:500) om vissa sär-

skilda insatser på kulturområdet. Stödet till

regionala resurscentrum för film och video styrs

av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till

regional kulturverksamhet, och förutsätter en

regional eller lokal motprestation minst mot-

svarande det statliga stödbeloppet.

Filminstitutet är kontaktkontor för EU:s

audiovisuella stödprogram MEDIA II.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Inom ramen för filmavtalet har Svenska Film-

institutet under året fördelat stöd till svensk

filmproduktion, biografstöd, videostöd och stöd

till parallelldistribution. Under året har 49 filmer

erhållit förhandsstöd, varav 11 barn- och ung-

domsfilmer och 22 dokumentär- och kortfilmer.

Inom ramen för förhandsstödet har också ut-

vecklingsstöd, manuskriptstöd och planerings-

stöd fördelats. I december 1996 beslutade Film-

institutets styrelse att inrätta ett nytt fort-

bildningsstöd, inom vilket 48 fortbildnings-

stipendier fördelades under året. Tio svenska

filmer fick efterhandsstöd under år 1997.

När det gäller Sveriges deltagande i interna-

tionellt samarbete på filmområdet har Film-

institutet genomfört viktiga utvecklingsupp-

gifter, bl.a. vad gäller ansvaret för EU:s stöd-

program MEDIA II. Under året ökade antalet

svenska initiativ inom MEDIA II, både vad

beträffar antalet inkomna ansökningar och det

faktiska utfallet. Även inom Europarådets pro-

duktionsstödsfond Eurimages har det svenska

utfallet förbättrats.

Inom ramen för den filmkulturella delen av

Filminstitutets verksamhet har institutet under

budgetåret fördelat stöd bl.a. till regional utveck-

ling inom filmområdet, till visningsorganisatio-

ner och filmfestivaler samt till lokal filmkulturell

verksamhet för barn och ungdom. Skolbio har

bedrivits i 133 av landets 288 kommuner, varav

57 av kommunerna numera bedriver verksam-

heten utan stöd från Filminstitutet. En viktig del

av Filminstitutets verksamhet är att stimulera en

fortsatt uppbyggnad av regionala filmcentrum.

Under året har nio regionala resurscentrum fått

del av det nya regionala stödet som införts

fr.o.m. år 1997. Totalt fördelades 4,5 miljoner

kronor, vilket genererade en regional motpresta-

tion på 11,3 miljoner kronor. För innevarande år

får tolv resurscentrum del av stödet, som uppgår

till 9 miljoner kronor.

Filminstitutets filmarkiv ökade under året

med 1 100 titlar. Sammanlagt finns nu 17 600

lång- och kortfilmer arkiverade. Filmerna arkive-

ras i kasematter med viss kyla och luftfuktighet.

Dessa kasematter kommer att bli fyllda under år

1998. Filmkopior förstörs om de inte förvaras på

rätt sätt, varför en utbyggnad är nödvändig.

Filminstitutet har under år 1997 restaurerat

åtta svenska färgfilmer. Vid utgången av år 1998

räknar man med att sammanlagt 19 färgfilmer

från perioden 1953 1979 är restaurerade, vilket

innebär att det angivna målet för det särskilda

restaureringsprojektet kommer att vara uppfyllt.

Ett stort antal färgfilmer återstår dock att restau-

rera. Utan ytterligare medelstilldelning hotas en

unik kulturskatt att förstöras. Omkopieringen av

den brandfarliga nitratfilmen fortsätter, och

numera har alla återfunna långfilmer från perio-

den 1897 1953 överförts till säkerhetsfilm.

Filminstitutet arbetar också för att sprida

svensk film och svensk filmkultur i olika delar av

världen. Under året har svensk långfilm visats på

126 platser runt om i världen vid festivaler och

andra evenemang.

Konstnärsnämndens bidrag till projekt inom

filmområdet har under senare år fått allt större

betydelse för filmarna. Av en nyligen genomförd

enkätundersökning bland bidragsmottagare

under åren 1994/95 1997 framgår att 60 % av de

projekt som beviljats bidrag troligen inte blivit

genomförda utan bidraget. Under samma period

visar undersökningen också att Konstnärsnämn-

dens bidrag kommit att utgöra en allt större del

av kostnaderna för projekten, från 54 % budget-

året 1994/95 till 80 % år 1997. Antalet ansök-

ningar har ökat kraftigt mellan åren 1994/95 och

1997, från 188 till 286. Antalet beviljade projekt

har emellertid minskat under perioden från 27

budgetåret 1994/95 till 19 år 1997. Detta har i sin

tur möjliggjort en höjning av genomsnittsbe-

loppet per beviljad ansökan, från ca 83 000

kronor 1994/95 till ca 117 000 kronor år 1997.

Framtida stöd till svensk filmproduktion

I december 1997 sades filmavtalet upp av organi-

sationer inom videobranschen. I februari 1998

träffade övriga avtalsparter utom videobranschen

ett avtal som innebär att filmavtalet, med vissa

smärre förändringar, förlängs t.o.m. den 31

december 1999. Om parterna före den 1 februari

1999 inte har kommit överens om ett nytt avtal,

gäller det förlängda avtalet t.o.m. den 31 decem-

ber 2000. I en skrivelse till riksdagen (skr.

1997/98:171) redogör regeringen för avtalet om

förlängning, förväntade effekter av avtalet och

för den fortsatta beredningen av frågan om det

framtida filmstödet. Regeringen har i april 1998

beslutat om direktiv till en särskild utredare med

uppdrag att lämna förslag till hur ett framtida

stöd till svensk filmproduktion och därmed

sammanhängande verksamheter skall utformas

(dir. 1998:36).

Slutsatser

Regeringen bedömer att det statliga filmstödet

fyller en viktig funktion för svensk filmkultur

och att stödet gav ett tillfredsställande resultat

under år 1997.

I propositionen (prop. 1997/98:87) om

Konstnärernas villkor gör regeringen bedöm-

ningen att Konstnärsnämndens stöd till produk-

tion av kortfilm har stor betydelse för unga

filmares möjligheter att utöva sin konstnärliga

verksamhet, och att stödet därför bör öka. Enligt

riksdagens beslut (bet. 1997/98:KrU13, rskr.

1997/98:303) bör regeringen i budgetpropositio-

nen för år 1999 beräkna medel dels för att bygga

upp en organisation för rådgivning och distribu-

tion när det gäller film- och videokonst, dels för

ett fortsatt samarbete mellan Arkivet för ljud och

bild och Stiftelsen Filmform när det gäller

dokumentation och bevarande av experimentell

film- och videokonst. Konstnärsnämndens film-

stöd beräknas öka med 2 miljoner kronor år

1999 för dessa ändamål. Förslaget finansieras

inom den ram som tidigare avsatts för nämnda

proposition.

Vidare beräknar regeringen ett påslag på den

del av filmstödet som fördelas av Filminstitutet

med 5,3 miljoner kronor för år 1999. Av denna

ökning hänför sig 4,5 miljoner kronor till den

ökning av det regionala filmstödet som avisera-

des i propositionen (prop. 1996/97:3) om

Kulturpolitik medan 800 000 kronor beräknas

för Filminstitutets behov inför en utbyggnad av

filmarkivet.

Det påbörjade arbetet med att restaurera

svensk färgfilm från perioden 1953 1979 handlar

om att bevara ett unikt och oersättligt svenskt

kulturarv. Regeringen är mycket angelägen om

att restaureringsarbetet, som påbörjades år 1996,

kan fortsätta även när de engångsvisa medel som

anvisats för ändamålet har förbrukats. Rege-

ringen föreslår således ett årligt öronmärkt anslag

i namn av svensk films centralgestalt Ingmar
[REDACTED_EFTERNAMN] för att möjliggöra ett fortsatt restaure-

ringsarbete av svensk färgfilm. För detta ändamål

bör 5 miljoner kronor anvisas till regeringens

disposition under anslaget.

Förslagen finansieras genom omprioriteringar

inom kulturområdet

Under verksamhetsområdet Allmän kultur-

verksamhet, anslaget A2 Bidrag till allmän

kulturverksamhet, utveckling samt internatio-

nellt kulturutbyte och samarbete, föreslår rege-

ringen dessutom en förstärkning för att till-

godose långsiktiga internationella åtaganden

inom filmområdet.

Utgifterna under anslaget har med anledning

av ålderspensionsreformen ökat med ca 265 000

kronor per år under perioden 1999 2001.

Tabell 12.2 Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

129 838

Ålderspensionsreformen

+265

Reformer

+12 300

Förslag 1999

142 403

I2 Statens biografbyrå

Tabell 12.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

7 505

Anslags-

sparande

882

1998

Anslag

7 661

Utgifts-

prognos

8 050

1999

Förslag

7 390

2000

Beräknat

7 981

1

2001

Beräknat

8 106

2

1 Motsvarar 7 840 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 7 840 tkr i 1999 års prisnivå.

Statens biografbyrå skall, enligt lagen (1990:886)

om granskning och kontroll av filmer och video-

gram samt enligt förordningen (1990:994) med

instruktion för Statens biografbyrå, granska

filmer och videogram avsedda för offentlig

visning. Biografbyrån är också tillsynsmyndighet

för videogrammarknaden och skall därutöver

yttra sig till Justitiekanslern (JK) i vissa åtals-

ärenden rörande våldsskildringar i filmer.

Biografbyråns anslagssparande beror till stor

del på minskade hyreskostnader. Sparandet

används bl.a. till att göra information tillgänglig

via Internet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under de senaste fem åren har antalet granskade

biograffilmer varit i princip oförändrat, ca 200

filmer per år. Däremot har antalet granskade

videofilmer varierat. Hela ökningen av granskade

långfilmer år 1997 jämfört med år 1996 förklaras

av ett ökat antal videofilmer. Av totalt 412

granskade långfilmer år 1997 var 207 biograf-

filmer och 205 videofilmer.

Biografbyrån har under år 1997 avgett två

yttranden till JK i åtalsärenden omfattande 232

videogram och under våren 1998 ett yttrande

omfattande cirka 1 200 filmer. Antalet filmer

byrån yttrat sig över har varierat kraftigt de

senaste fem åren och verksamhetens omfattning

är svår att förutse.

För granskning av filmer och videogram tar

Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara

kostnaden för granskningsverksamheten. Under

år 1997 var intäkterna av granskningen

10 793 000 kronor, medan kostnaden var

6 615 000 kronor.

Biografbyrån tar också ut en avgift för yttran-

den i åtalsärenden. Avgifterna fastställs i myn-

dighetsbeslut och uppgick under budgetåret

1997 till 525 kronor per videogram. Budgetåret

1997 var intäkterna av yttranden i åtalsärenden

412 000 kronor.

Tabell 12.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentligrättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Intäkter som inte

får disponeras)

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

11 205

6 778

4 427

Prognos 1998

9 000

7 180

1 820

Budget 1999

7 100

7 100

0

Biografbyråns avgifter för granskningsverk-

samheten redovisas på statsbudgetens inkomst-

sida under rubriken 2522 Avgifter för gransk-

ning av filmer och videogram. Biografbyrån får

inte disponera intäkterna. Enligt Biografbyråns

prognos beräknas granskningsintäkterna till

8 674 000 kronor under år 1998. Biografbyrån

har föreslagit att avgifterna skall sänkas (se

nedan). Under förutsättning att den föreslagna

avgiftssänkningen genomförs visar Biograf-

byråns prognos att granskningsintäkterna kom-

mer att uppgå till 7 000 000 kronor per år under

åren 1999 2001.

Även Biografbyråns avgifter för yttranden i

åtalsärenden redovisas under inkomsttitel 2522

Avgifter för granskning av filmer och videogram.

Byråns prognos visar att intäkterna kommer att

uppgå till 326 000 kronor under år 1998 och

100 000 kronor per år under åren 1999, 2000 och

2001.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning uppfyller Bio-

grafbyrån i allt väsentligt målen för verksamhe-

ten.

Regeringen föreslår, för omprioriteringar

inom kulturområdet, en tillfällig minskning av

anslaget med 450 000 kronor för år 1999 till följd

av anslagssparandet. Minskningen påverkar inte

verksamheten i dess nuvarande omfattning.

Anslagsnivån beräknas återställas år 2000.

Finansieringen av avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades fr.o.m. år 1998 (se

volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta

gjordes en preliminär beräkning av försäkrings-

premien. En ytterligare justering av beräkningen

har gjorts för år 1999.

Tabell 12.5 Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

7 661

Pris- och löneomräkning

+ 136

Justering av premier

+ 43

Tillfällig minskning

- 450

Förslag 1999

7 390

Sänkning av granskningsavgifterna

Regeringens förslag: Tidsavgiften för Statens bio-

grafbyrås granskning sänks från 20 kronor till 15

kronor per spelminut vid normal visningshastig-

het. Avgiften för varje tillståndskort utöver det

första sänks från 1 300 kronor till 1 000 kronor.

För filmer och videogram med speltider under-

stigande fem minuter sänks avgiften för varje till-

ståndskort utöver det första från 100 kronor till

75 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Statens bio-

grafbyrå tar ut avgifter för granskning av filmer

och videogram. Avgifterna skall motsvara kost-

naderna för granskningsverksamheten. Trots att

granskningsavgifterna sänktes den 1 juni 1994

och den 1 januari 1997 visar Biografbyråns eko-

nomiska redovisning att intäkterna under före-

gående år överstiger kostnaderna för gransk-

ningsverksamheten.

Biografbyrån har i samråd med Riksrevisions-

verket gjort en översyn av nivån på de olika

avgifterna och inkommit med ett förslag till

sänkta avgifter. Förslaget har remitterats och de

flesta remissinstanser tillstyrker förslaget.

Regeringen ställer sig bakom Biografbyråns

förslag om en sänkning med drygt 20 % av

samtliga avgifter utom grundavgift och avgift för

tillståndskort på filmer med en speltid på mellan

fem och trettio minuter. Förslaget föranleder en

ändring i lagen (1990:886) om granskning och

kontroll av filmer och videogram. Regeringen

presenterar sitt förslag om en sådan ändring

under avsnitt 2 Lagtext. Eftersom det endast är

fråga om en sänkning av beloppen för gransk-

ningen anser regeringen att lagändringen inte är

av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande

behöver inhämtas.

I3 Utbyte av TV-sändningar mellan

Sverige och Finland

Tabell 12.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

30 539

1998

Anslag

25 540

Utgifts-

prognos

25 540

1999

Förslag

25 533

2000

Beräknat

25 963

2001

Beräknat

26 410

Under anslaget anvisas medel till Teracom AB

för rundradiosändningar i Storstockholmsområ-

det av finländska TV-program, till Sveriges Tele-

vision AB för tillhandahållande och överföring av

en svensk programkanal till Finland, till Telia

InfoMedia TeleVision AB för tillhandahållande

av den finländska programkanalen till kabelnät

på ett antal orter i Sverige samt till Sverigefinska

Riksförbundets för kostnader i samband med

utsändning av den finländska programkanalen i

Sverige. De sistnämnda kostnaderna baserar sig

på överenskommelser mellan riksförbundet och

förhandlingsorganisationen Copyswede som

företräder vissa rättighetshavarorganisationer.

Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs

enligt en princip om ömsesidighet. Finland

svarar för kostnaderna för utsändningen av en

svensk programkanal i Finland och för över-

föringen av en finsk programkanal till Sverige. På

motsvarande sätt ansvarar Sverige för kostna-

derna för utsändningen av en finsk programkanal

i Sverige och för överföringen av en svensk pro-

gramkanal till Finland. Utsändningen av fin-

ländska TV-program i Sverige sker med stöd av

radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har

den 18 december 1997 meddelat Sverigefinska

Riksförbundet tillstånd att också under år 1998

bedriva sådana sändningar.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Verksamheten med vidaresändning av en finsk

programkanal i Sverige har genomförts på ett

tillfredsställande sätt under år 1997.

Slutsatser

Regeringen bedömer att systemet med rund-

radiosändningar av den finländska programka-

nalen över Storstockholmsområdet och till-

handahållande av programkanalen för kabel-

distribution på ett antal orter i Sverige bör

bibehållas tills vidare.

I4 Bidrag till dokumentation om

den mediepolitiska utvecklingen

och till europeiskt

mediesamarbete

Tabell 12.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

669

Anslags-

sparande

841

1998

Anslag

1 010

Utgifts-

prognos

700

1999

Förslag

821

2000

Beräknat

834

2001

Beräknat

851

Under anslaget redovisas medel för svensk med-

verkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska

Audiovisuella Observatoriet. Avgiften år 1998

till Audiovisuella Eureka och Observatoriet upp-

går till sammanlagt 666 000 kronor.

Audiovisuella Eureka arbetar för närvarande

under ett mandat på fyra år. En oberoende

utvärdering av verksamheten skall genomföras

under åren 1998 och 1999 med sikte på ställ-

ningstagande till den fortsatta verksamheten

under hösten 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Audiovisuella Eurekas insatser under år 1997 har

koncentrerats till att stödja och initiera projekt

inom områdena utbildning, utveckling och

distribution av europeisk film, TV och video i

syfte att stärka den europeiska audiovisuella

industrins konkurrenskraft och underlätta sam-

arbete mellan EU-länder och de deltagande

länder som inte är medlemmar i EU.

Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett

forsknings- och statistikinstitut som samlar in

och distribuerar information om den europeiska

film-, TV-, och videoindustrin. Observatoriet

driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att

skapa jämförbar europeisk statistik på det audio-

visuella området. Under 1997 har arbetet med en

ny statistisk årsbok prioriterats, liksom en fler-

språkig publikation om radio- och TV-systemen

i Europa.

Slutsatser

Avgifterna till Audiovisuella Eureka och Euro-

peiska Audiovisuella Observatoriet beräknas

sammantaget under år 1999 uppgå till högst

800 000 kronor, varför anslaget föreslås minskas

med 220 000 kronor. Medlen har använts för

omprioriteringar inom kulturområdet.

Tabell 12.8 Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

1 010

Pris- och löneomräkning

+ 31

Omprioriteringar

- 220

Förslag 1999

821

I5 Bidrag till Sveriges Dövas

Riksförbund för produktion av

videogram på teckenspråk

(Dövas TV)

Tabell 12.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

17 471

Anslags-

sparande

1998

Anslag

17 524

Utgifts-

prognos

17 524

1999

Förslag

17 518

2000

Beräknat

17 828

1

2001

Beräknat

18 159

2

1 Motsvarar 17 518.tkr i 1999 års prisnivå.

 2 Motsvarar 17 518.tkr i 1999 års prisnivå

Dövas TV är en sektion inom Sveriges Dövas

Riksförbund. Dövas TV producerar nyheter,

information och kultur på teckenspråk för och

med döva. Verksamheten finansieras nästan ute-

slutande med statliga medel. Programmen sänds

via SVT2 i Falun och verksamheten regleras i

avtal mellan Dövas TV och Sveriges Television

AB. I budgetpropositionen för år 1994 aviserade

regeringen att verksamheten skulle utvärderas

efter fem år, dvs. under år 1999.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Dövas TV har under året svarat för en konti-

nuerlig produktion av nyhets-, kultur- och fakta-

program samt program för barn och ungdomar

på teckenspråk. Såväl antalet producerade som

sända timmar har ökat mellan åren 1996 och

1997. Produktionen har ökat med 15 %, från

1495 till 1680 minuter. Sändningstiden har ökat

med 20 %, från 1480 till 1830 minuter.

Slutsatser

En utvärdering av verksamheten skall genom-

föras inom Regeringskansliet. Regeringen avser

att återkomma med en redovisning av utvärde-

ringen samt eventuella förslag till förändringar

under år 1999.

12.6 En radio och TV i allmänhetens

tjänst år 1998

Inledning

År 1997 var det första året av den nuvarande till-

ståndsperioden (1997 2001) för radio- och TV-

företagen i allmänhetens tjänst (public service):

Sveriges Television AB (SVT) och Sveriges

Radio AB (SR) (inkl. Radio Sweden). Sveriges

Utbildningsradio AB:s (UR) sändningstillstånd

gäller för perioden 1997 1998. Enligt riksdagens

beslut från den 11 juni 1996 om riktlinjer för en

radio och TV i allmänhetens tjänst skall public

service-företagen, inkl. dotterbolag, under till-

ståndsperioden finansieras i huvudsak med TV-

avgifter som riksdagen anvisar från rundradio-

rörelsens resultatkonto (rundradiokontot)

(prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr.

1995/96:297). Även Granskningsnämnden för

radio och TV skall delvis finansieras med

avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet innebär vidare att

medelstilldelningen till public service-företagen,

liksom tidigare, skall värdesäkras enligt ett sär-

skilt kompensationsindex.

De tre programföretagen har i mars 1998 för

första gången lämnat redovisningar av hur public

service-uppdraget uppfyllts. Redovisningarna

gäller verksamhetsåret 1997 och utgår från till-

ståndsvillkor, anslagsvillkor och i förekommande

fall företagens egna måldokument. Syftet med

dessa redovisningar är bl.a. att ge statsmakterna

underlag inför kommande tillståndsperioder,

skärpa företagens fokus på hur uppdraget upp-

fyllts samt att ge allmänheten information om

hur TV-avgiftsmedlen används och på så sätt

stimulera till offentlig debatt. Regeringen kon-

staterar att de tre företagen nu inlett en viktig

utvecklingsprocess med att utforma en redovis-

ning av hur uppdraget att producera och sända

radio och television i allmänhetens tjänst genom-

förs. Redovisningarna kommer att bli särskilt

intressanta längre fram under tillståndsperioden

när större möjligheter finns till jämförelser över

tid. Regeringen bedömer att dessa årliga redovis-

ningar kommer att utgöra ett viktigt underlag

inför den kommande beredningen av public

service-uppdraget för nästa tillståndsperiod.

Granskningsnämnden för radio och TV har i

uppdrag att göra en bedömning av om företagens

redovisningar ger statsmakterna och allmänheten

tillräckligt underlag. Nämnden har i sitt beslut

den 2 juni 1998 funnit att rapporterna som helhet

är väl genomförda och att de väsentligen (SVT

och SR) eller till stor del (UR) tillgodoser angiv-

na syften. Nämnden har dock pekat på vissa

punkter där den anser att det finns behov av

kompletteringar och förtydliganden i kommande

rapporter från företagen.

Nämnden efterlyser bl.a. public service-före-

tagens närmare definitioner av de olika program-

kategorier som redovisas när det gäller utbudet i

radio och TV. De tre företagen bör enligt nämn-

den försöka arbeta vidare för att åstadkomma

flera olika indikatorer på kvalitet i verksamheten,

utöver sådana indikatorer som belyser publikens

värderingar av utbudet.

Den 13 november 1997 beslutade regeringen

att SVT får inleda sändningar via satellit med

syfte att nå allmänheten i Sverige. SVT får också

starta sändningar i nya programkanaler i enlighet

med de planer som företaget redovisat i budget-

underlaget för år 1998. I samband med beslutet

aviserade regeringen en omfattande satsning på

radio och TV i allmänhetens tjänst som innebär

att SVT och SR får ett särskilt medelstillskott

under perioden 1998 2001 (se nedan).

UR:s sändningstillstånd upphör att gälla vid

utgången av år 1998. Regeringen har föreslagit

att tillståndet för UR att sända ljudradio och TV

skall förlängas tills frågan om UR:s framtid är

avgjord (prop. 1997/98:184). Distansutbild-

ningskommitténs betänkande (SOU 1997:148)

bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

UR skall dock kunna fortsätta med program-

verksamheten som tidigare tills kommitténs

förslag är färdigberett. Enligt förslaget får rege-

ringen förlänga sändningstillståndet till dess att

frågan om UR:s framtid är bestämd och even-

tuella förslag har genomförts.

Riksdagen beslutade den 29 oktober 1997 att

ansvaret för förvaltningen av avgiftsmedlen skall

överföras från SVT till Radiotjänst i Kiruna AB

(RIKAB) från och med den 1 januari 1998 (prop.

1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2, rskr.

1997/98:26). Regeringen har i december 1997

träffat ett avtal med RIKAB om förvaltningen av

avgiftsmedlen, motsvarande det avtal som tidi-

gare har gällt för SVT.

Medelsberäkning för år 1999

Tabell 12.10 Ordinarie medelstilldelning

Miljoner kronor i 1997 års prisläge enligt kompensationsindex

Sveriges Television

3 087,6

60,57 %

Sveriges Radio

1 767,3

34,67 %

Sveriges Utbildningsradio

242,7

4,76 %

Totalt

5 097,6

100 %

Radio Sweden

38,8

Tabell 12.11 Särskilda medel

Miljoner kronor i 1998 års prisläge enligt kompensationsindex

Sveriges Television

63

Sveriges Radio

37

Totalt

100

Sveriges Television

(programproduktion)

75

Regeringens förslag om medelsanvisning till

SVT, SR, UR och Radio Sweden tar sin utgångs-

punkt i de riktlinjer som beslutades av riksdagen

i juni 1996 i samband med behandlingen av pro-

positionen En radio och TV i allmänhetens tjänst

1997 2001 (prop. 1995/96:161, bet.

1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). År 1998 är

det sista året i den besparingsperiod som gällt för

public service-företagen under åren 1995 1998.

Riksdagens beslut år 1994 innebar att de resurser

som anvisas programföretagen skulle vara 11 %

lägre i fasta priser år 1998 än enligt riksdagens

beslut för år 1995. Detta har skett genom en

jämn minskning av anslagsnivån under de aktu-

ella åren. Sammanlagt har medelstilldelningen till

programföretagen minskats med ca 630 miljoner

kronor (i 1997 års prisläge) under åren 1995

1998.

För år 1998 tilldelades de tre public service-

företagen totalt 4 934,3 miljoner kronor (i 1996

års prisläge enligt kompensationsindex). Det

senast kända kompensationsindex gäller år 1997

(3,31 %), varför medelstilldelningen för år 1999

skall ske i 1997 års prisläge. Regeringen föreslår

därför en total medelstilldelning för år 1999 på

5 097,6 miljoner kronor (i 1997 års prisläge enligt

kompensationsindex).

Fördelningsnyckeln mellan SVT, SR och UR

ändrades senast genom riksdagens beslut om

medelstilldelning för den avgiftsfinansierade

radio- och TV-verksamheten för år 1997. Den

bör behållas oförändrad även år 1999. Program-

företagen bör även i fortsättningen i samförstånd

kunna justera fördelningen om bolagen exem-

pelvis kommer överens om att omfördela

ansvaret för vissa gemensamma funktioner.

Regeringen föreslår att de samlade medlen för

år 1999, enligt fördelningsnyckeln, fördelas med

3 087,6 miljoner kronor (60,57 %) till SVT,

1 767,3 miljoner kronor (34,67 %) till SR och

242,7 miljoner kronor (4,76 %) till UR. I enlig-

het med riksdagens beslut om riktlinjer för

public service-verksamheten skall även Radio

Swedens medelstilldelning i fortsättningen

räknas upp med kompensationsindex. För år

1998 tilldelades Radio Sweden 37,6 miljoner

kronor (i 1996 års prisläge). Regeringen föreslår

att 38,8 miljoner kronor (i 1997 års prisläge

enligt kompensationsindex) skall tilldelas Radio

Sweden för år 1999.

Granskningsnämnden för radio och TV skall

enligt riksdagens beslut om riktlinjer för public

service-verksamheten, liksom tidigare, delvis

finansieras med medel från rundradiokontot och

delvis över statsbudgeten. Granskningsnämnden

skall tilldelas 7 069 000 kronor för år 1999 (se

utg.omr.1, anslag E5). 4 807 000 kronor skall

anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens

inkomstsida.

Särskilda medel för förnyelse

Regeringen aviserade i november 1997 en om-

fattande satsning på en radio och TV i allmänhe-

tens tjänst i syfte att stärka mångfalden på

mediemarknaden. Satsningen innebär bl.a. att

SVT får möjlighet att starta nya programkanaler

samt att sända via satellit.

Ny teknik medför möjligheter till ett ökat

utbud av radio och television, liksom andra

former av kommunikation. Detta är en positiv

utveckling. Flera informationskällor skapar för-

utsättningar för en mångfald av röster och ett

brett utbud. Det finns emellertid en risk att stora

orättvisor kan uppstå mellan dem som har kun-

skaper om och tillgång till den nya tekniken och

dem som av olika skäl står utanför. Ett ständigt

föränderligt informationssamhälle kräver aktiva

och upplysta medborgare. Public service-före-

tagen har unika förutsättningar att vidareutveckla

radions och televisionens möjligheter att bilda ett

gemensamt rum där frågor som är relevanta för

alla i Sverige tas upp.

Det finns flera skäl till att public service-verk-

samheten har en viktig roll vid introduktionen av

ny teknik på radio- och TV-området. Bland

annat är en grundsten i public service-uppdraget

att programmen skall vara tillgängliga för alla.

Det är därför av stor vikt att public service-före-

tagen ges möjligheter att befinna sig långt

framme när det gäller den nya tekniken.

Det är också viktigt att den goda kvalitet som

länge präglat public service-radion och televisio-

nen vidmakthålls även i en framtid med ny

teknik. Det är därför nödvändigt att program-

företagen ges goda förutsättningar att utveckla

programutbudet och skapa nya programformer

samt att göra detta utbud tillgängligt för hela den

svenska publiken, bl.a. i de nya programkanaler

som regeringen har givit tillstånd för.

Övergången till en ny teknik för såväl pro-

duktion som distribution av radio och TV

kommer att medföra ökade kostnader för public

service-företagen. En del av dessa kostnads-

ökningar skall inrymmas inom ramen för företa-

gens ordinarie medelstilldelning. Den digitala

tekniken medför sannolikt att en effektivisering i

företagen blir möjlig. Därutöver behövs ett

medelstillskott för bl.a. parallellsändningar med

såväl analog som digital teknik.

Regeringen föreslår att SVT och SR tilldelas

särskilda medel ur rundradiokontot om 245

miljoner kronor (i 1998 års prisläge enligt kom-

pensationsindex) för åren 1999 2001. Medlen

skall fördelas med 100 miljoner kronor år 1999,

100 miljoner kronor år 2000 och 45 miljoner

kronor år 2001. Medelstilldelningen till SVT och

SR för år 1999 kommer därmed att öka med 100

miljoner kronor. Förslaget avser såväl satsningar

på ny distributionsteknik som möjligheter att

vidareutveckla programformer och starta nya

programkanaler. Medlen skall fördelas med 63 %

till SVT och 37 % till SR. De särskilda medel

som regeringen föreslår skall göras tillgängliga

skall särredovisas i företagens redovisning till

statsmakterna om medelsanvändningen. I övrigt

gäller regeringens årliga beslut om anslagsvillkor

för SVT och SR.

Särskilda medel för kvalificerad produktion av TV-

program

Riksdagen fattade den 9 juni i år beslut om

tilläggsbudget till statsbudgeten för år 1998

(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.

1997/98:317). I beslutet ingår att SVT fr.o.m.

den 1 juli 1998 skall få ett nytt årligt stöd ur

rundradiokontot på 75 miljoner kronor (i 1998

års prisläge enligt kompensationsindex) för

särskilt kvalificerad programproduktion av typen

dokumentärer, dramatik och program för barn

och ungdom. Medelsbehovet för innevarande år

uppgår till 37,5 miljoner kronor. Regeringen har

den 17 juni beslutat om utbetalning av dessa

medel för innevarande år.

Regeringen föreslår mot bakgrund av ovan-

stående att medelstilldelningen till SVT för år

1999 ökas med 75 miljoner kronor (i 1998 års

prisläge enligt kompensationsindex).

Syftet med regeringens satsning är att SVT:s

ambitionsnivå för produktion av kvalitetspro-

gram höjs. Regeringen utgår därför från att SVT

inte avser att minska de ordinarie resurserna för

kostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att

medelsförstärkningen innebär att SVT kan höja

ambitionsnivån då det gäller produktionen av

kvalitetsprogram (se även 1997/98:KrU5y).

Public service-företagens kulturpolitiska

ansvar innebär bl.a. en strävan efter en hög nivå

av frilansmedverkan och utläggning av produk-

tionsuppdrag. I SVT:s sändningstillstånd för

perioden 1997 2001 föreskrivs att företaget

under tillståndsperioden skall öka omfattningen

av utomståendes medverkan och öka antalet

utläggningar av produktionsuppdrag, sam-

produktioner och inköp av färdiga program

producerade av personer bosatta i Sverige. SVT

har en central ställning när det gäller att som

uppdragsgivare utnyttja den breda kompetens

och mångfald av kreativa insatser som finns inom

den fristående produktionsindustrin. De

särskilda medlen för programproduktion skall

därför till sina väsentligaste delar användas till att

ytterligare skapa förutsättningar för utläggningar

av produktionsuppdrag samt för samarbetspro-

jekt med fria filmare och producenter. Detta

innebär att satsningen kommer att vara viktig

även för branschen för film- och TV-produktion.

De medel som regeringen föreslår skall göras

tillgängliga skall särredovisas i SVT:s årliga redo-

visning till statsmakterna om medelsanvänd-

ningen. I övrigt gäller regeringens årliga beslut

om anslagsvillkor för SVT.

TV-avgiften och rundradiokontot

Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med 36

kronor till 1 608 kronor per helår fr.o.m. den 1

januari 1999.

Skälen för regeringens förslag: En avgörande

faktor för behållningen på rundradiokontot är

utvecklingen av det särskilda kompensations-

indexet för public service-företagen. Därutöver

påverkas intäkterna på kontot bl.a. av utveck-

lingen av antalet TV-avgiftsbetalare samt storle-

ken på TV-avgiften. Det är viktigt att rundradio-

kontots resultat upprätthålls positivt för att

medelstilldelningen till public service-företagen

skall säkras på lång sikt.

Antalet registrerade TV-avgifter hos Radio-

tjänst i Kiruna AB (RIKAB) uppgick år 1997 till

i genomsnitt 3 359 000 stycken. Betalningseffek-

tiviteten definierad som det totala antalet inbe-

talningar i förhållande till fakturerade TV-avgif-

ter har under perioden 1992 1996 legat relativt

stabilt på ca 98 %. Rundradiorörelsens resultat

för år 1997 uppgår till -45,3 miljoner kronor,

vilket är en försämring med 90,2 miljoner kronor

jämfört med år 1996. Det ackumulerade resulta-

tet på rundradiokontot uppgick vid utgången av

år 1997 till 212,3 miljoner kronor.

Vid beräkningarna har regeringen utgått från

att kompensationsindex under år 1998 inte

kommer att öka med mer än 3 % och att antalet

avgiftsbetalare blir oförändrat drygt 3,3 miljoner.

Teracom AB skall i enlighet med 1992 års riks-

dagsbeslut årligen tillföra rundradiokontot 213,6

miljoner kronor (i 1992 års prisläge) t.o.m. mars

månad år 2000. Vid denna tidpunkt faller en

viktig intäkt bort från rundradiokontot, vilket

kommer att tas med i beräkningarna närmast

kommande år.

För närvarande är TV-avgiften 1 572 kronor

per år eller 393 kronor per tremånadersperiod.

SVT har föreslagit en höjning av TV-avgiften

med 36 kronor för år 1999. Regeringen föreslår

att TV-avgiften höjs med 36 kronor till 1 608

kronor per helår fr.o.m. den 1 januari 1999.

Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter

en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den

föreslagna höjningen är av sådant slag att rege-

ringen inte ansett det nödvändigt att, utöver

kontakter med SVT, inhämta ytterligare upplys-

ningar i ärendet. Förslaget till lag om sådan

ändring redovisas under avsnitt 2 Lagtext. Lag-

förslaget berör i och för sig ett sådant ämne som

avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen.

Eftersom det endast är fråga om en ändring av

beloppets storlek anser regeringen att lagänd-

ringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets

yttrande behöver inhämtas.

12.7 Vissa frågor avseende Teracom AB

Regeringens förslag: Den del av Teracom AB:s

verksamhet som inte är konkurrensutsatt skall

även fortsättningsvis bedrivas med skälig lön-

samhet. Det gäller utsändning av program för

företag som erhållit tillstånd att sända ljudradio

eller television i enlighet med 2 kap. 2 § första

stycket i radio- och TV-lagen, och som i de till-

ståndsvillkor som tillståndet är förenat med är

hänvisade att köpa utsändningstjänster från

Teracom AB.

Skälen för regeringens förslag: Teracom AB

(Teracom) bildades den 1 juli 1992 efter beslut i

riksdagen den 2 juni 1992 (prop. 1991/92:140,

bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Tera-

coms huvuduppgifter är utsändning av radio och

TV. Bolagets verksamhet har hittills dominerats

av utsändningar från public service-företagen

(Sveriges Television AB, Utbildningsradion AB

och Sveriges Radio AB) samt TV4 AB (publ)

(TV4). Andra uppdragsgivare är den privata

lokalradion och närradioföreningar. Ett skifte

från analog till digital utsändningsteknik har på-

börjats.

I propositionen med förslag till bildande av

Teracom redovisades ett antal förutsättningar för

bolagets verksamhet. Regeringen föreslog att den

del av Teracoms verksamhet som avser utsänd-

ning av program för de företag som erhållit kon-

cession enligt 5 § radiolagen (1966:755) skall

bedrivas med skälig lönsamhet. Avsikten med

förslaget var att reglera Teracoms förutsättningar

att ta betalt från de programföretag (public

service-företagen och TV4) som genom kon-

cessionsavtal med staten fick rätt att sända riks-

täckande radio och TV i marknätet. I

koncessionsavtalet ingick att utsändningstjänster

skulle köpas från Teracom. Prissättningen för

Teracoms utsändningstjänster ansågs därför inte

kunna bygga på konkurrens med andra jämför-

bara utsändningstjänster och därmed begränsa-

des möjligheten att ange ett marknadspris. Före-

dragande statsråd fann det naturligt att ställa ett

effektivitets- och produktionskrav på det nya

företaget. Vidare anfördes att med tanke på de

särskilda villkor som gäller för utsändningsverk-

samhetens självkostnadsprissättning direktav-

kastningskrav endast borde riktas mot den del av

verksamheten som är konkurrensutsatt.

Radiolagen har numera ersatts av radio- och

TV-lagen (1996:844), som trädde i kraft den 1

december 1996. Numera motsvaras 5 § radio-

lagen av 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-

lagen, vilket innebär att regeringen meddelar till-

stånd att sända TV-program och rikstäckande

ljudradioprogram i marknätet.

I november 1997 fattade regeringen beslut om

att digitala TV-sändningar skall inledas i fem

områden. Sändningarna kommer att kunna nå

mer än halva Sveriges befolkning. Den 25 juni

1998 beslutade regeringen att ge elva program-

företag public service-företagen, TV4 och

ytterligare åtta företag tillstånd att sända digital

TV. Tillstånden är förenade med villkor. I till-

ståndsvillkoren för de digitala sändningarna ställs

emellertid inte krav på att programföretagen

skall köpa utsändningstjänster från Teracom.

De delar av Teracoms verksamhet som avser

utsändningstjänster för företag som på grund av

villkor i sändningstillståndet är skyldiga att anlita

Teracom bör liksom nu bedrivas med skälig lön-

samhet. Mot bakgrund av den beskrivna utveck-

lingen bör den verksamhet som skall bedrivas

med skälig lönsamhet avse utsändning av

program för företag som erhållit tillstånd att

sända ljudradio eller television i enlighet med 2

kap. 2 § första stycket i radio- och TV-lagen, och

som i de tillståndsvillkor som tillståndet är för-

enat med är hänvisade att köpa utsänd-

ningstjänster från Teracom.

Lönsamhet för den icke konkurrensutsatta

verksamheten definieras som att Teracoms

intäkter för denna del av verksamheten skall

täcka driftskostnader, avskrivningar, risker för

haveri i anläggningarna och kostnader för bered-

skapsåtgärder. Intäkterna skall vidare täcka

forsknings- och utvecklingsinsatser samt andra

insatser som kan behövas för att säkerställa att

bolaget kan tillhandahålla radio- och TV-tjänster

även på längre sikt. Till detta lönsamhetskrav för

den icke konkurrensutsatta verksamheten skall

därutöver även ägarens (statens) avkastningskrav

ställas, dvs. den förräntning av kapital som

ägaren fastställer. Avkastningskrav framgår av

ägardirektiv till bolaget. Regeringen har inte för

avsikt att ställa utdelningskrav på den icke

konkurrensutsatta delen av Teracoms verksam-

het.

För den konkurrensutsatta delen av Teracoms

verksamhet skall ägarens krav följa de riktlinjer

som finns för hur verksamheten vid statliga kon-

kurrensutsatta bolag skall bedrivas (prop.

1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr.

1995/96:302), bl.a. med krav på effektivitet, av-

kastning på det kapital företaget använder och

strukturanpassning. För den konkurrensutsatta

delen av Teracoms verksamhet ställs även fort-

sättningsvis krav på avkastning och utdelning,

vilket kommer att framgå av ägardirektiven (jfr

prop. 1991/92:140 s. 88 ff). Utdelningen tillförs

det s.k. rundradiokontot.

13 Forskning

13.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till

forskning inom kulturområdet. Medlen beräknas

under två anslag: Forsknings- och utvecklingsin-

satser inom kulturområdet samt Forskning och

dokumentation om medieutvecklingen.

13.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

42,3

37,8

42,3

37,1

37,1

40,4

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Bidraget till Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) har under året resulte-

rat i en kartläggning av sektorsforskningen.

Kartläggningen utgör ett första led i arbetet med

uppbyggnaden och utvecklingen av sektors-

forskningen inom kulturområdet. Nordicom-

Sverige har under 1997 färdigställt skriften

MedieSverige 1997 samt erbjudit en omfattande

informationsservice inom sitt område.

Förändringar

Inga större förändringar har genomförts.

Prioriteringar

I avvaktan på Humanistisk-samhällsvetenskap-

liga forskningsrådets redovisning av uppdraget

ligger den inriktning som fastslogs i propositio-

nen om forskning och samhälle (prop.

1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03, rskr.

1996/97:99) fast.

13.3 Resultatbedömning

Verksamhetsområdet behandlades hösten 1996 i

propositionen om forskning och samhälle. Där

redogjorde regeringen för inriktningen på de

framtida insatserna inom forskningsområdet.

Anslagen är värdefulla för kunskapen kring

och utvecklingen av kultur- och mediesektorer-

nas verksamhet.

Tillståndet och utvecklingen inom området

De utgifter som belastar anslagen är medel för

dels verksamhetsforskning och utvecklingsarbete

inom kultursektorn och dels forskning och

dokumentation om medieutvecklingen. Medlen

inom verksamhetsområdet används för projekt

inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas

(Statens historiska museum, Statens konst-

museer, Naturhistoriska riksmuseet, Folkens

museum etnografiska och Stiftelsen Nordiska

museet), Riksarkivets, Riksantikvarieämbetets

och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsom-

råden. Vidare belastas anslaget med del av kost-

naderna för grundforskning vid Naturhistoriska

riksmuseet. Medel används även för att utarbeta

mediestatistik m.m. vid den svenska avdelningen

av Nordiska dokumentationscentralen för mass-

kommunikationsforskning (Nordicom).

Myndigheterna som får bidrag för forsknings-

och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har

under år 1997 haft i uppdrag av regeringen att

tydliggöra gränsdragningen mellan forsknings-

verksamhet och annan verksamhet som myndig-

heterna bedriver. Gränsdragningen mellan vad

som är insamlings-, dokumentations-, utred-

nings-, och publiceringsverksamhet har varit

särskilt otydlig hos museerna. Redovisningen har

överlag blivit bättre under året även om det krävs

ytterligare arbete för att förtydliga gränsdrag-

ningen mellan forskning och annan verksamhet.

Myndigheterna har fortsatt arbetet med att

öka forskningsinformationen till både verk-

samma inom kultur- och utbildningssektorerna

och allmänheten.

Det finns ett väl utvecklat samarbete mellan

universitet, högskolor och de myndigheter som

disponerar medel för forsknings- och utveck-

lingsinsatser inom kulturområdet. Det gäller sär-

skilt för den ämnesspecifika forskningen. Det

kan också nämnas att flera av myndigheternas

forskare undervisar på universitetens grund- och

forskarutbildning.

De viktigaste statliga insatserna inom

området

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-

rådet har i uppdrag av regeringen att i samverkan

med berörda myndigheter och institutioner

utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och

utveckling av sektorsforskningen inom kultur-

området.

Riksdagen beslutade den 7 maj 1998 att

Nordicom skall ges i uppdrag att svara för

grundläggande dokumentation av ägarförhållan-

den i svenska massmedier (prop. 1997/98:77, bet.

1997/98:KU28, rskr. 1997/98:207). Beslutet

innebär att Nordicom skall ges ett resurstillskott

för uppdraget att ansvara för den databas som

Nordicom byggt upp i samarbete med Rådet för

mångfald inom massmedierna.

Effekter av de statliga insatserna

Forskning som normalt inte får stöd av forsk-

ningsråden har kunnat genomföras. Gräns-

dragningen mellan forskningsverksamhet och

annan verksamhet har förtydligats hos myndig-

heterna. Forskningsresultaten har inneburit såväl

kontakter mellan myndigheterna som med

universitet och bildningsorganisationer. På vissa

museer märks en ökad användning av forsk-

ningsresultat i t.ex. utställningsverksamheten.

Myndigheternas forskningsresultat har även

återförts till verksamheten och på olika sätt kom-

mit allmänheten till godo.

Forskningsresultaten är viktiga även i det

internationella utbytet och flera av myndighe-

terna ingår på olika sätt i ett internationellt

forskningssamarbete.

Regeringens slutsatser

Förhållandena inom verksamhetsområdet har

inte förändrats väsentligt. Regeringen bedömer

att anslagen är värdefulla för kunskapen kring

och utvecklingen av kultur- och medieområdets

verksamhet. I avvaktan på Humanistisk-sam-

hällsvetenskapliga forskningsrådets redovisning

av uppdraget att utreda och föreslå åtgärder för

uppbyggnad och utveckling av sektorsforsk-

ningen inom kulturområdet ligger den inriktning

som fastslogs i propositionen om forskning och

samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03,

rskr. 1996/97:99) fast. Mot bakgrund av tillgäng-

lig information drar regeringen slutsatsen att

insatserna på området varit ändamålsenliga. In-

riktningen på verksamheten bör därför behållas.

13.4 Anslag

J1 Forsknings- och utvecklings-

insatser inom kulturområdet

Tabell 13.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

41 483

Anslags-

sparande

5 962

1998

Anslag

36 938

Utgifts-

prognos

41 037

1999

Förslag

35 871

2000

Beräknat

35 863

2001

Beräknat

39 080

Under anslaget anvisas medel för verksamhets-

forskning och utvecklingsarbete inom kultur-

sektorn. Medlen utnyttjas för projekt inom

Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (Statens

kulturråd fördelar medel till Statens historiska

museum, Statens konstmuseer, Naturhistoriska

riksmuseet, Folkens museum etnografiska och

Stiftelsen Nordiska museet) Riksarkivets, Riks-

antikvarieämbetets och Språk- och folkminnes-

institutets ansvarsområden. Vidare belastas

anslaget med del av kostnaderna för grund-

forskning vid Naturhistoriska riksmuseet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1997

visar ett anslagssparande på 5 962 000 kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under inne-

varande budgetår visar på ett anslagssparande på

1 863 000 kronor. Delar av beloppet är intecknat

och avser beslutade men ej utbetalade bidrag till

fleråriga projekt. Anslagssparandet förklaras även

av att i vissa projekt ligger tyngdpunkten på

bearbetningen i projektets slutfas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kulturrådet har under året initierat eller gett

bidrag till olika forskningsprojekt om bl.a.

kulturens utvecklingsroll, barns och ungdomars

fritids- och kulturvanor samt hembygdsföre-

ningen som traditionsbärare.

Genom bidrag till Centrum för kulturpolitisk

forskning och debatt i Borås och Centrum för

kulturforskning i Växjö, har rådet fortsatt stött

den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden om

forskningen inom det kulturpolitiska forsk-

ningsfältet.

Ansvarsmuseernas forsknings- och utveck-

lingsinriktning har i huvudsak varit föremålsre-

laterad forskning, internationella samarbetspro-

jekt och bevarandefrågor. En inriktning mot

metodfrågor vad gäller publikarbetet och peda-

gogik har skett under senare år. Forskningspro-

jektens resultat har inneburit kontakter mellan

såväl museerna som med universitet och

bildningsorganisationer. Resultaten är viktiga

även som en del i det internationella samarbetet.

Riksarkivets forskning är inriktad på att bl.a.

utveckla en nationell arkivdatabas, arkiv och

modern informationsteknik och på arkivveten-

skaplig forskning. Särskilt kan nämnas Riksarki-

vets medverkan i det nationella och inter-

nationella standardiseringsarbetet, teknikprojekt

om bevarande och tillhandahållande av digitalt

lagrad information samt digital bildteknik.

Riksarkivet har under året haft ett fortsatt

internationellt samarbete med bl.a. de nordiska

länderna, Estland, Lettland och Litauen rörande

bl.a. bevarandefrågor och elektronisk arkivering.

Riksantikvarieämbetets forskning har under

året varit inriktad på kulturlandskapets innehåll

och förändring och på antikvarisk-teknisk

kunskapsuppbyggnad. Under år 1997 har flera

sedan länge pågående forskningsprojekt avrap-

porterats. Genom att Riksantikvarieämbetet

under året har finansierat sex tjänster vid univer-

sitetens arkeologiska institutioner har Riks-

antikvarieämbetet fortsatt att utveckla sam-

arbetet med universiteten.

Naturhistoriska riksmuseets forskningsverk-

samhet är omfattande och sysselsätter två tredje-

delar av museets personal. Museet bedriver en

betydande naturvetenskaplig forskningsverk-

samhet, med en organisationsstruktur som i allt

väsentligt liknar universitetsvärldens. Forsk-

ningen är inriktad på att utveckla och långsiktigt

bygga upp kunskaper inom zoologi, botanik,

paleontologi och geologi. Vissa av projekten,

som exempelvis skadedjursprojektet, drivs med

bl.a. EU-medel. Vid sidan om en omfattande

grundforskningsverksamhet av hög kvalitet, har

Naturhistoriska riksmuseets forskning under

året varit inriktad på bl.a. IT-utveckling och

registreringsrutiner för museisamlingar samt

förvaring av subfossilt material.

Språk- och folkminnesinstitutet har fortsatt

att utveckla myndighetens kunskapsbaser.

Institutets forskning har under året bl.a. varit

inriktad på ortnamnsdataprojektet samt på

släktnamnsprojektet.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-

rådet (HSFR) har redovisat en plan för arbetet i

juni 1997 och i april 1998 redovisade HSFR till

regeringen den del av uppdraget som rör kart-

läggning av befintlig forskning samt problemin-

ventering. HSFR kommer i januari 1999 att

redovisa förslag till framtida åtgärder samt

initiera forskning inom vissa utvalda områden.

HSFR skall slutrapportera uppdraget till rege-

ringen i mars år 2000. Regeringen anvisade 2,5

miljoner kronor till HSFR under budgetåret

1997 och 2,5 miljoner kronor under budgetåret

1998. Sammantaget har HSFR under budgetåren

1997 och 1998 därmed erhållit 5 miljoner kronor

för att utreda och föreslå åtgärder för uppbygg-

nad och utveckling av sektorsforskningen inom

kulturområdet.

Slutsatser

Mot bakgrund av tillgänglig information drar

regeringen slutsatsen att det forsknings- och

utvecklingsarbete som bedrivits har en stor bety-

delse för området. Myndigheterna som erhållit

medel för forsknings- och utvecklingsinsatser

har utfört viktiga insatser för att bl.a. föra ut ny

kunskap både till de verksamma inom kultur-

och utbildningssektorerna och till allmänheten.

De medel som utnyttjas för forsknings- och

utvecklingsprojekt inom Folkens museum

etnografiskas ansvarsområde under anslaget J1

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kul-

turområdet kommer att användas för forsknings-

och utvecklingsprojekt inom Världs-

kulturmuseets ansvarsområde under budgetåret

1999.

För särskilda insatser med anknytning till

Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet i

Linköping föreslår regeringen att ett engångs-

belopp på 650 000 kronor anvisas. Dessa medel

finansieras genom omprioriteringar inom kultur-

området. Regeringen har funnit det möjligt att

under budgetåren 1999 och 2000 minska anslaget

med 2,5 miljoner kronor för omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Tabell 13.2 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

36 938

Pris- och löneomräkning

+ 783

Engångsanvisning för SOFI

+ 650

Omprioritering

- 2 500

Förslag 1999

35 871

J2 Forskning och dokumentation

om medieutvecklingen

Tabell 13.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

820

1998

Anslag

834

Utgifts-

prognos

1 2341

1999

Förslag

1 252

2000

Beräknat

1 267

2001

Beräknat

1 280

1 1998 års anslag har ökat med 400 000 kronor genom ett särskilt regeringsbeslut

 den

4 juni 1998.

Under anslaget redovisas medel för stöd till

Nordicom-Sverige (Nordicom) vid Göteborgs

universitet för information om forskningsresul-

tat och utarbetande av mediestatistik m.m.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Nordicom har under år 1997 fortsatt arbetet med

utarbetande av mediestatistik i samarbete med

statistikproducenter och forskare både på natio-

nell och internationell nivå. En stor del av arbetet

under året har ägnats åt färdigställande av

skriften MedieSverige 1997. Nordicom erbjuder

en omfattande informationsservice och har

under året fått ett ökat antal förfrågningar från

exempelvis forskare, journalister och företag i

mediebranschen. Nordicom har under verksam-

hetsåret utvecklat sin informationsspridning via

Internet, där viss statistik också är tillgänglig

(www.nordicom.gu.se).

Dokumentation av ägarförhållanden i svenska

massmedier

Riksdagen beslutade den 7 maj 1998 att

Nordicom skall ges i uppdrag att svara för

grundläggande dokumentation av ägarförhållan-

den i svenska massmedier (prop. 1997/98:77, bet.

1997/98:KU28, rskr. 1997/98:207). Beslutet

innebär att Nordicom skall ges ett resurstillskott

för uppdraget att uppdatera den databas som

Nordicom i samarbete med Rådet för mångfald

inom massmedierna hittills haft ansvar för.

Bakgrunden till beslutet är att regeringen den

13 november 1997 beslutade att tillkalla en

parlamentarisk kommitté med uppgift att lägga

fram förslag till lagstiftning för att slå vakt om

mångfalden i svenska medier och motverka

sådan ägar- och maktkoncentration inom mass-

medierna som kan skada ett fritt och brett me-

ningsutbyte och en fri och allsidig upplysning

(dir 1997:136). Regeringen beslutade samtidigt

att Rådet för mångfald inom massmedierna

skulle upphöra.

Den kunskap och kompetens som utvecklats

inom arbetet kring medieägandet under 1990-

talet bör tillvaratas på ett konstruktivt sätt av

rådets samarbetspartner när det gäller doku-

mentation av medieägande i Sverige, dvs.

Nordicom. Uppgifterna handhas därmed av en

oberoende institution med ett nära samarbete

med den kvalificerade medieforskningen.

Slutsatser

Regeringen föreslår att anslaget fr.o.m. år 1999

höjs med 400 000 kronor för uppdraget att

ansvara för den databas om medieägande som

byggts upp i samarbete med Rådet för mångfald

inom massmedierna samt att på olika sätt till-

gängliggöra denna information. Kostnader för

verksamheten som uppkommit under år 1998

har finansierats inom utgiftsområde 17.

Tabell 13.4 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

834

Pris- och löneomräkning

+ 18

Omprioriteringar

+ 400

Förslag 1999

1 252

14 Trossamfun

14.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar statligt stöd till

andra trossamfund än Svenska kyrkan via Samar-

betsnämnden för statsbidrag till trossamfund (SST)

och via särskilda beslut av regeringen.

14.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

57,6

55,7

55,7

55,7

56,7

57,8

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Det antal personer som betjänas av de trossamfund

som erhåller stöd har ökat. Något nytt samfund har

tills vidare inte tagits med bland dem som är bi-

dragsberättigade.

Förändringar

Under året har inte några större förändringar skett

inom verksamhetsområdet.

Prioriteringar

Det föreslås inga förändrade prioriteringar för år

1999.

14.3 Resultatbedömning

När det statliga stödet till trossamfunden infördes

år 1971 angav kulturutskottet att det övergripande

syftet med stödet borde vara att öka förutsättning-

arna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla

lokaler samt erbjuda religiös service i form av guds-

tjänst, själavård och liknande (bet. 1971:KrU15).

Tillståndet och utvecklingen inom området

Totalt har de samfund som beviljas stöd från SST

visat en tydlig ökning av antalet betjänade under

den senaste treårsperioden, från 845 050 betjänade

den 31 december 1993 till 874 002 betjänade den 31

december 1996. Det är särskilt de islamiska för-

samlingarna som ökat under denna period, från

62 000 till 85 000 betjänade. De svenska frikyrko-

samfunden som grupp har haft en svagt vikande

utveckling av antalet betjänade under samma tid.

Samtidigt är frikyrkosamfunden den klart största

gruppen med sammanlagt omkring 500 000 betjä-

nade den 31 december 1996.

Resultatet av stickprovsvisa undersökningar som

årligen görs av andakts- och gudstjänstbesök i olika

samfund överensstämmer i stort med utvecklingen

av antalet betjänade. Frikyrkosamfunden visar

oförändrat eller vikande antal besök medan många

samfund som har hög anslutning av invandrare har

ökat antalet besökare vid gudstjänster och

andakter.

De viktigaste statliga insatserna inom området

Huvuddelen av statens stöd till andra trossamfund

än Svenska kyrkan fördelas av SST. År 1997 erhöll

de 33 samfund som är berättigade till statsbidrag

totalt 53,4 miljoner kronor i stöd. Större delen av

stödet - 49,4 miljoner kronor - fördelades som

verksamhetsbidrag till 1 234 lokala församlingar.

Verksamhetsbidraget uppgick till i genomsnitt

cirka 56 kronor per betjänad.

Storleken av den andel av stödet som fördelas

genom särskilda regeringsbeslut har minskat med

25 % mellan åren 1997 och 1998, från 3,9 till 2,9

miljoner kronor, till följd av den besparing som

gjorts på verksamhetsområdet budgetåret 1998.

Det har inte skett några grundläggande föränd-

ringar av de ändamål till vilka det fördelas stöd ge-

nom denna anslagspost. Omkring 35 % av anslags-

posten används år 1998 till renovering av Strängnäs

domkyrka. De nordiska församlingarna i Sverige,

ekumeniska ändamål och kyrklig beredskap beviljas

vardera bidrag med omkring 20 % av anslagspos-

ten.

Effekter av de statliga insatserna

Genom den statliga bidragsgivningen har tros-

samfunden erhållit ett viktigt stöd som bidragit till

att uppfylla det övergripande syfte som angetts för

stödet.

Framtida statligt stöd till trossamfunden

Frågan om det framtida statliga stödet till tros-

samfunden har utretts inom ramen för de utred-

ningar som tillsattes med anledning av riksdagens

principbeslut år 1995 om ändrade relationer mellan

staten och Svenska kyrkan (prop. 1995/96:80, bet.

1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Utredningen

om kyrkans personal och om samfundsstöd före-

slår i sitt betänkande Stöd, skatter och finansiering

(SOU 1997:45) att det statliga stödet till tros-

samfunden skall finnas kvar. Samfunden skall dels

kunna beviljas ett basstöd, dels ändamålsstyrda

bidrag för särskilt samhällsnyttig verksamhet. SST

bör finnas kvar som bidragsfördelande myndighet.

Förslaget har remissbehandlats. De berörda tros-

samfunden har haft betydande invändningar mot

vissa av förslagen, särskilt mot förslaget om för-

skjutning av bidragen från organisationsbidrag till

ändamålsstyrda bidrag. Regeringen beslutade

därför den 12 mars 1998 att tillsätta en arbetsgrupp

med företrädare för Regeringskansliet och

trossamfunden inklusive Svenska kyrkan för att

utveckla och lägga fram ett förslag om utformning,

kriterier, administration och organisation av det

framtida stödet till trossamfunden. Arbetet skall

vara klart under hösten 1998. Regeringen avser att

på grundval av det material som därefter föreligger

återkomma till riksdagen i frågan under våren 1999.

I avvaktan på resultatet av denna översyn har rege-

ringen inte tagit ställning till ansökningar om nya

bidragsberättigade trossamfund. Regeringen före-

slår inte heller några förändringar på området för

1999.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att stödet har en positiv

effekt för ekonomiskt svaga trossamfund och för-

samlingar. Stödet fyller därmed i allt väsentligt det

syfte som angavs för det när det infördes.

14.4 Revisionens iakttagelser

Revisorerna har inte haft några anmärkningar

beträffande årsredovisningen, räkenskaperna eller

förvaltningen.

Riksrevisionsverket (RRV) har lämnat en sär-

skild rapport om vissa myndigheter, däribland SST.

Rapporten kommenteras under anslaget K1 Stöd

till trossamfund.

14.5 Anslag

K1 Stöd till trossamfund

Tabell 14.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

57 575

Anslags-

sparande

2

1998

Anslag

55 700

Utgifts-

prognos

55 700

1999

Förslag

55 700

2000

Beräknat

56 646

2001

Beräknat

57 779

Huvuddelen av anslaget fördelas av Samarbets-

nämnden för statsbidrag till trossamfund (SST) en-

ligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till

andra trossamfund än Svenska kyrkan. Bidrag kan

beviljas för religiös verksamhet (verksamhets-

bidrag), lokaler till religiös verksamhet (lokalbi-

drag) och teologiska seminarier m.m. (utbild-

ningsbidrag). Genom regeringsbeslut fördelas även

bidrag till de danska, norska och isländska försam-

lingarna i Sverige samt till ekumenisk verksamhet,

kyrklig beredskap och restaurering av äldre dom-

kyrkor m.m. ur anslaget.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av de anslagsposter som fördelas genom SST var

posten verksamhetsbidrag (inkl. utbildningsbidrag)

oförändrad budgetåret 1997, medan posten lokal-

bidrag minskade med 3,5 miljoner kronor jämfört

med föregående budgetår. Genom att antalet betjä-

nade har ökat mellan åren har verksamhetsbidraget

per betjänad minskat något. Det minskade anslaget

till lokalbidrag har medfört att sådana bidrag endast

har beviljats för handikappsanpassning av lokaler. I

övrigt har SST fördelat anslagsmedlen i huvudsak

enligt de normer som tillämpats tidigare år, dvs.

med tyngdpunkten vad gäller verksamhetsbidraget

på ett allmänt organisationsbidrag som fördelas till

de lokala församlingarna. En viktig stödform är

även bidraget till andlig vård vid sjukhus som går

till de fria samfundens del av kostnaderna för den

ekumeniska sjukhuskyrkans verksamhet. Princi-

perna för fördelning av verksamhetsbidraget har

utformats av samfunden och har enligt SST:s be-

dömning starkt stöd bland bidragsmottagarna.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

I en särskild skrivelse och i sin årliga rapport 1998

till regeringen har RRV framfört att det enligt ver-

ket råder en del oklarheter om vilka regler som bör

tillämpas beträffande redovisning och revision av

vissa myndigheter med uppgifter inom det kyrkliga

området, däribland SST. Regeringen har därför

fattat beslut i ärendet beträffande en myndighet.

RRV:s skrivelse bereds för närvarande inom Rege-

ringskansliet med sikte på ytterligare beslut av

regeringen under hösten 1998.

Slutsatser

I avvaktan på ställningstagandet till de förslag som

lagts fram om statens stöd till trossamfunden inom

ramen för statkyrkautredningarna och till resultatet

av den översyn på området som görs av Arbets-

gruppen för översyn av statens stöd till trossam-

fund föreslås oförändrat anslag för år 1999.

15 Folkbildning

15.1 Omfattning

Inom verksamhetsområdet folkbildning ges bidrag

till Folkbildningsrådet att fördelas på stu-

dieförbund och folkhögskolor, bidrag till Statens

institut för särskilt utbildningsstöd för att möj-

liggöra för elever med funktionshinder att studera

vid folkhögskolor, bidrag till Tolk- och översättar-

institutet vid Stockholms universitet för tecken-

språksutbildning, teckenspråkstolkutbildning och

teckenspråkslärarutbildning vid folkhögskolor

samt bidrag för kontakttolkutbildning vid folk-

högskolor och studieförbund. Bidrag utgår även till

Nordiska folkhögskolan i Genève samt för stöd till

uppsökande verksamhet och utbildning i samhälls-

frågor.

15.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

2 424,0

2 497,2

2 497,2

2 589,2

2 633,4

2 686,2

15.3 Resultatbedömning

Av Folkbildningsrådets årsredovisning framgår att

rådet har fördelat 1 153 834 000 kronor till

studieförbunden, 1 183 689 000 kronor till folk-

högskolorna och 14 600 000 kronor till Folk-

bildningsrådet för administration, information och

Forskning- och Utvecklingsverksamhet.

Antalet studietimmar inom studieförbundens

cirkelverksamhet under budgetåret 1997 ökade

med ca 3 % till 12 327 476 studietimmar. Andelen

kvinnor bland deltagarna var 58 %, vilket är

ungefär lika stor andel som föregående år. Andelen

invandrare och funktionshindrade som deltog i

studiecirklar som tillkom till följd av riktade

insatser ökade något jämfört med föregående år.

Andelen studerande inom respektive ämnesområde

var i stort sett oförändrad jämfört med budgetåret

1995/96. Antalet genomförda kulturprogram

ökade med ca 10 %.

Folkhögskolans långa och korta kurser har haft

ungefär samma omfattning som föregående

verksamhetsår. De allmänna behörighetsgivande

kurserna har ökat med 6 % jämfört med budgetåret

1995/96. Övriga kurser har minskat i motsvarande

grad. Andelen kvinnor, invandrare och deltagare

med funktionsnedsättning är i stort sett oförändrad

jämfört med föregående år.

Folkhögskolorna har, genom den särskilda

utbildningssatsningen, kunskapslyftet, tilldelats

10 000 utbildningsplatser. Folkhögskolor och

studieförbund har utöver detta inom ramen för de

medel som tilldelats kommunerna för kun-

skapslyftet fått i uppdrag att anordna utbildning

motsvarande över 6 000 årsstudieplatser. Rege-

ringen bedömer att omfattningen av den verk-

samhet som folkbildningen har bedrivit har haft

stor samhällsnytta och väl motsvarar de förvänt-

ningar som staten har för sin bidragsgivning.

Regeringens bedömning är att resultatet, av den

verksamhet som Statens institut för särskilt

utbildningsstöd och Tolk- och översättarinstitutet

vid Stockholms universitet ansvarar för, har

genomförts enligt regeringens prioriteringar.

Anslaget till folkbildningen föreslås fr.o.m. år

1999 utökas med 40 miljoner kronor i enlighet med

vad regeringen meddelat i den ekonomiska vår-

propositionen 1998 (1997/98:150).

Regeringens proposition 1997/98:115, Folkbildning

Regeringen lämnade propositionen till riksdagen

den 5 mars 1998. I propositionen fastslås rege-

ringens syn på folkbildningen som en fri och fri-

villig utbildningsform. Detta fria folkbildnings-

arbete öppnar möjligheter till kunskapssökande för

var och en utifrån egen erfarenhet och längs egna

vägar, utan att begränsas av krav på formella resul-

tat och utan uteslutningsmekanismer. Det är detta

som ger möjlighet till samtal, engagemang och

ifrågasättande utan på förhand givna ramar. Folk-

bildningen fyller härmed en roll som ingen annan

utbildningsform kan göra. Förutsättningen för att

folkbildningen skall kunna vara fri och frivillig och

fylla de funktioner som följer av detta, är att den

kan styras av sin egen idé, sätta sina egna mål, vara

oberoende av politiska och ekonomiska makt-

grupper och inte tvingas till kommersialisering eller

anpassning till specifika samhälleliga krav för att

hävda sin verksamhet. Det är av vikt att folk-

bildningen, för att behålla sin oberoende ställning,

även fortsättningsvis behåller det förtroende staten

har till folkbildningens egna organisationer. Det

ligger dock i både statens och folkbildningens

intresse att verksamheten ständigt utvärderas så att

fler får kunskap om resultaten av bildningsarbetet.

Folkbildningens betydelse är i dag även en fråga

om att försvara, vitalisera och utveckla demokratin.

Regeringen framhåller också i propositionen Ut-

veckling och rättvisa en politik för storstaden på

2000-talet (prop. 1997/98:165) folkbildningens

möjligheter att vara en mötesplats mellan olika

kulturer och på så vis underlätta invandrares inte-

gration i samhället. Särskilt i storstädernas ytter-

områden bör folkbildningen, inte minst studieför-

bunden, kunna spela en viktig roll på detta område.

Uppsökande verksamhet och utbildning i sam-

hällsfrågor

Riksdagen har under folkbildningsanslaget för

budgetåren 1997 och 1998 anvisat 40 miljoner

kronor per år för uppsökande verksamhet och

utbildning i samhällsfrågor. Regeringen fördelade

medlen för år 1997 till Landsorganisationen i

Sverige (LO), Tjänstemännens Centralorganisation

(TCO), Sveriges Akademikers Centralorganisation

(SACO), Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) och

Sveriges Fiskares Riksförbund (SFR). Regeringen

föreskrev att medlen avsåg utbildnings och fort-

bildningsinsatser i organisationerna för att stimu-

lera och utveckla uppsökande verksamhet så att

intresset för studier och utbildning breddades.

Regeringen avsåg genom dessa insatser nå de

människor som är särskilt prioriterade i den

särskilda vuxenutbildningssatsningen, kunskaps-

lyftet. Regeringen avsåg även att bidraget skulle

användas till utbildning i samhällsfrågor för de

förtroendevalda inom organisationerna och särskilt

för att belysa och bredda kunskapen om de

samhällsekonomiska sammanhangen. Varje orga-

nisation fick av regeringen i uppdrag att redovisa en

utbildningsplan för verksamheten senast den 14

mars 1997 och senast den 16 mars 1998 redovisa

genomförd verksamhet till Utbildningsdeparte-

mentet.

Riksdagen har begärt som ett underlag för sitt

ställningstagande i budgetbehandlingen hösten

1998 att regeringen skall redovisa de inkomna

rapporterna från organisationerna för verksam-

heten år 1997 samt redovisa sin bedömning av de

uppnådda resultaten av den hittillsvarande verk-

samheten (bet. 1997/98:KrU 17, rskr.

1997/98:258).

De fem organisationerna har i sin rapport delat

upp de tilldelade medlen i två grupper, dels en

beskrivning av den uppsökande verksamheten och

dels en beskrivning av utbildningen i samhälls-

frågor för förtroendevalda.

Den uppsökande verksamheten har initierats

framför allt genom att organisationerna utbildat

handledare och uppsökare om kunskapslyftet.

Arbetet har i många fall skett i samarbete med

kommunens kontaktmän för kunskapslyftet.

Omfattningen av antalet utbildade handledare,

inspiratörer och uppsökare skiljer sig mellan

organisationerna. Totalt har cirka 3 500 personer

genomgått utbildning i organisationernas regi.

LO, SACO, LRF och TCO har dessutom

framställt informationsmaterial och studie- och

vägledningsmaterial om kunskapslyftet till sina

medlemmar i syfte att underlätta rekryteringen av

kortutbildade till kunskapslyftet.

Vidare har LO genomfört utbildningar som

särskilt har uppmärksammat dyslektikernas pro-

blem. LO har dessutom understött riktade insatser

i form av stöd till ett antal projekt för att nå ut till

de med kortast utbildning samt understött projekt

som syftar till att män i högre utsträckning deltar i

vuxenutbildningen.

I enlighet med riksdagens beslut har de fackliga

organisationerna använt en del av de tilldelade

medlen till att utbilda sina medlemmar och för-

troendevalda i samhällspolitiska frågor. Enligt de

rapporter regeringen har erhållit uppgår antalet del-

tagare i dessa kurser till ca 1 500 personer. LO har

producerat en lärobok för förtroendevalda och

medlemmar om samhällsekonomi och de samhälls-

ekonomiska sammanhangen.

Regeringens bedömning av den första redo-

visningen från organisationerna är att organisa-

tionerna har använt medlen i enlighet med de

intentioner och det syfte som avsetts i riksdagens

beslut. Stödet har bidragit till att det för närvarande

finns ett stort antal utbildade uppsökare och

inspiratörer som aktivt kan underlätta för kom-

munerna att nå de med kortast utbildning

samtidigt som utbildning och kunskap i

samhällsfrågor och samhällsekonomi kunnat

breddas och förbättras. Den redovisning

organisationerna har lämnat till regeringen i mars

1998 avser dock endast verksamheten under första

verksamhetsåret 1997. Mot den bakgrunden är det

enligt regeringens mening för tidigt att nu dra

några mer definitiva slutsatser av effekterna och

resultatet av verksamheten. Regeringen anser

därför att utfallet av verksamheten under år 1998

och den redovisning organisationerna kommer att

lämna i mars 1999 måste avvaktas innan det är

möjligt att på ett samlat sätt bedöma resultatet av

stödet. Regeringen avser att återkomma till riks-

dagen under år 1999 med en sådan samlad

bedömning.

Regeringen har fördelat medlen för år 1998

mellan LO, TCO, SACO, LRF, SFR samt

LEDARNA och meddelat motsvarande före-

skrifter som gällde för år 1997. Varje organisation

skall senast den 15 mars 1999 till Utbildnings-

departementet inkomma med en rapport om hur

medlen har använts och en bedömning av resultat i

förhållande till syftena med medlen.

Försöksverksamhet inom folkbildningen

I enlighet med vad som anges i propositionen om

folkbildning (prop. 1997/98:115) beslöt regeringen

den 11 juni 1998 att tilldela Folkbildningsrådet tio

miljoner kronor att användas till utvecklings- och

försöksverksamhet med nya verksamhetsformer

inom studieförbund och vid folkhögskolor för att

därigenom stimulera till förnyelsearbete inom folk-

bildningen. De tilldelade medlen får även användas

för utvärdering samt för spridning av erfarenheter

mellan folkbildningens organisationer från utveck-

lings- och försöksverksamheten.

Funktionshindrade

Regeringen har i tilläggsdirektiv till Kunskaps-

lyftskommittén (dir. 1997:104) gett kommittén i

uppdrag att utreda situationen för studerande med

funktionshinder inom alla former av vuxen-

utbildning. Bl.a. skall de hinder som föreligger

kartläggas och analyseras. Kommittén skall

analysera vilka åtgärder som kan ge funktions-

hindrade möjlighet att studera på villkor som är

likvärdiga med övriga vuxenstuderandes. Ansvars-

fördelningen mellan stat, kommun, landsting och

den enskilde skall också kartläggas och analyseras.

Uppdraget skall redovisas senast den 1 april 1999.

Riksdagen har beslutat att ge regeringen till-

känna att en samlad översyn bör göras av utbild-

ningar för vuxna inom teckenspråksområdet (bet.

1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen

uppdrog den 4 september 1997 åt Statens institut

för handikappfrågor i skolan (SIH) att i samråd

med Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms

universitet (TÖI) göra en analys av vilken

kompetens lärare behöver inom olika tecken-

språksutbildningar för barn och vuxna. I uppdraget

ingick även att kartlägga dels behovet av utbildning

i teckenspråk för andra personalkategorier än

lärare, dels behovet av tolkar för döva, dövblinda

och vuxendöva. Uppdraget redovisades den 13

mars 1998. Ärendet bereds för närvarande inom

Regeringskansliet.

15.4 Anslag

L1 Bidrag till folkbildningen

Tabell 15.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

2 357 528

Anslags-

sparande

1998

Anslag

2 418 014

1

Utgifts-

prognos

2 418 014

1999

Förslag

2 508 405

2000

Beräknat

2 551 047

1

2001

Beräknat

2 602 068

1

1 Motsvarar 2 508 405 tkr i 1999 års prisnivå

Statsbidrag utbetalas till Folkbildningsrådet som

ett samlat finansiellt stöd till folkbildning. Enligt

förordningen (1991:977) om statsbidrag till folk-

bildningen lämnar Folkbildningsrådet statsbidrag

till folkhögskolor och studieförbund. Folkbild-

ningsrådet beslutar vilka som skall tilldelas stats-

bidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem.

Statens stöd till folkbildningen skall ha till syfte att

1. främja en verksamhet som gör det möjligt för

kvinnor och män att påverka sin livssituation

och som skapar engagemang för att delta i

samhällsutvecklingen,

2. stärka och utveckla demokratin,

3. bredda kulturintresset i samhället, öka delaktig-

heten i kulturlivet och främja kulturupplevelser

och eget skapande.

Verksamheter som syftar till att utjämna utbild-

ningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället

skall prioriteras liksom verksamhet som riktar sig

till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt miss-

gynnade personer. Personer med utländsk bak-

grund, deltagare med funktionshinder och arbets-

lösa utgör särskilt viktiga målgrupper för statens

stöd.

Från detta anslag utbetalas även bidrag till

föreningen Nordisk Folkhögskola i Genève samt

stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i

samhällsfrågor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Folkbildningsrådet har lämnat en årsredovisning

för verksamheten under budgetåret 1997. Av denna

framgår bl.a. följande.

Folkbildningsrådet har under verksamhetsåret

1997 fördelat de 2 352 123 000 kronor i statsbi-

drag som stått till förfogande enligt följande.

Studieförbunden totalt 1 153 834 000 kronor

eller 49,1 %, folkhögskolorna totalt 1 183 689 000

kronor eller 50,3 %, Folkbildningsrådet för admi-

nistration och information och FoU-verksamhet

totalt 14 600 000 kronor eller 0,6 %.

Antalet studietimmar inom studieförbundens

cirkelverksamhet under budgetåret 1997 uppgick

till ca 12,3 miljoner vilket innebär en ökning med

närmare 3 % jämfört med föregående år. Andelen

kvinnor bland deltagarna utgjorde ca 58 %, vilket

innebar lika stor andel som 1995/96. Andelen

invandrare och funktionshindrade som deltog i

studiecirklar som tillkom till följd av särskilda,

riktade insatser utgjorde ca 8 % respektive ca

8,5 %, vilket innebär en ökning med ca 1 % för

vardera gruppen jämfört med föregående budgetår.

Studierna inom ämnesområdet beteendeveten-

skap och humaniora svarade för knappt 8 % och

området samhällsvetenskap och information för ca

18 %. Matematik och naturvetenskap svarade för ca

6 % och de estetiska ämnena för ca 48 %. Språk-

området svarade för ca 8 % och övriga ämnen för

ca 12 %. Jämfört med budgetåret 1995/96 var

förändringarna mellan ämnesområdena små.

Antalet genomförda kulturprogram ökade under

budgetåret 1997 med ca 10 % och antalet arrange-

mang i form av övrig folkbildningsverksamhet med

ca 16 % jämfört med budgetåret 1995/96.

Vad gäller folkhögskolans långa och korta kurser

har verksamheten haft ungefär samma omfattning

som föregående verksamhetsår. Mätt i deltagar-

veckor svarade de långa kurserna för ca 85 % och

de korta kurserna för ca 15 %.

De allmänna behörighetsgivande kurserna (1-3

år långa) svarade för ca 59 % av verksamheten och

de yrkesinriktade (i regel 1 2 år långa) för ca 9 %.

De estetiska kurserna svarade för ca 12 %, övriga

kurser för ca 10 % och korta kurserna för ca 10 %.

Jämfört med föregående budgetår har de allmänna

behörighetsgivande kurserna ökat med 6 % medan

övriga kurser minskat i motsvarande grad.

Andelen kvinnor utgjorde ca 63 % i de långa

kurserna och ca 57 % i de korta kurserna.

Invandrarnas andel i de långa kurserna utgjorde

ca 11 %. Deltagare med funktionsnedsättningar

och övriga handikapp utgjorde ca 21 % av samtliga

deltagare i de långa kurserna. I samtliga fall var

andelen i stort sett oförändrad jämfört med före-

gående budgetår.

Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa

Folkbildningsrådet har under budgetåret 1997

disponerat 370,8 miljoner kronor att fördelas på

folkhögskolor för 10 000 årsstudieplatser inom

ramen för kunskapslyftet. Av rådets årsredovisning

framgår att detta har resulterat i 18 800

långkursstuderande i sammanlagt drygt 1 200

kurser, omfattande ca 318 000 deltagarveckor. Den

genomsnittliga längden på kurserna var ca 17

veckor. Rådet anger att de 18 800 långkurs-

studerande innebär mellan 9 000 och 10 000 stu-

derande per halvår under år 1997. Andelen kvinnor

utgjorde 64 %, andelen invandrare ca 19 % och

andelen deltagare med funktionshinder ca 9 %.

Över 80 % av deltagarna hade en utbildning

motsvarande högst tvåårig gymnasieskola. Folk-

högskolorna har dessutom, enligt redovisning från

SCB, fått i uppdrag av kommunerna att inom

ramen för de medel kommunerna disponerar för

kunskapslyftet, anordna utbildning för ytterligare

ca 2 200 deltagare under höstterminen 1997.

Folkbildningsrådet har för första halvåret 1997

även disponerat 45 miljoner kronor från utgifts-

område 16, anslaget A14 Särskilda utbildnings-

insatser för vuxna, anslagsposten 2. Särskilt bidrag

till studieförbunden för studiecirklar för arbetslösa.

Resursen har möjliggjort för studieförbunden att

samla ca 50 000 deltagare i sammanlagt ca 5 800

studiecirklar om i genomsnitt 47 studietimmar

vardera. Andelen kvinnor utgjorde 64 %, andelen

invandrare ca 19 % och andelen deltagare med

funktionshinder ca 9 %. Ämnesmässigt låg tyngd-

punkten på samhällsvetenskap/information, data-

kunskap och språk. Studieförbunden har dessutom,

enligt Folkbildningsrådets årsredovisning 1998, fått

i uppdrag av kommunerna att inom ramen för de

medel kommunerna disponerar för kunskapslyftet

anordna utbildning för ca 4 000 deltagare under

höstterminen 1997.

Folkbildningsrådet gör den bedömningen att den

verksamhet som studieförbund och folkhögskolor

genomfört inom ramen för särskilda utbildnings-

insatser för arbetslösa, har till såväl målgrupp som

omfattning och innehåll väl uppfyllt syftena för de

två särskilda anslagen.

Försöksverksamhet inom folkbildningen

Under anslaget har för budgetåret 1998 anvisats tio

miljoner kronor för försöksverksamhet inom

folkhögskolor och studieförbund att fördelas av

Folkbildningsrådet. För riksdagens information vill

regeringen meddela att regeringen i enlighet med

vad som har anförts i prop. 1997/98:115 om Folk-

bildningen genom beslut den 11 juni 1998

föreskrivit Folkbildningsrådet att medlen skall

användas till utvecklings- och försöksverksamhet

med nya verksamhetsformer inom studieförbund

och vid folkhögskolor och därigenom stimulera till

förnyelsearbete inom folkbildningen. Medlen får

även användas för utvärdering samt för spridning

av erfarenheter mellan folkbildningens organisa-

tioner från utvecklings- och försöksverksamheten.

Slutsatser

Enligt regeringens mening har folkhögskolorna

och studieförbunden bedrivit en verksamhet som

väl uppfyller de syften som uppställts för stats-

bidrag till folkbildningen för budgetåret 1997.

Motsvarande gäller för de särskilda resurser som

anvisats av arbetsmarknadspolitiska skäl.

I enlighet med vad som regeringen angett i

vårpropositionen (prop. 1997/98:150) föreslås

anslaget till folkbildningen att utökas med

40 000 000 kr med början år 1999.

I likhet med innevarande år beräknar regeringen

40 000 000 kronor för uppsökande verksamhet och

utbildning i samhällsfrågor.

För de 10 000 folkhögskoleplatserna som är en

del av kunskapslyftet beräknar regeringen en kost-

nad på 383 685 000 kronor.

Till föreningen Nordisk Folkhögskola i Genève

föreslås medel motsvarande 321 000 kronor.

Till utvecklings- och försöksverksamhet inom

folkhögskolor och studieförbund beräknar rege-

ringen en kostnad på 10 000 000 kronor.

Det totala medelsbehovet under anslaget för

budgetåret 1999 blir därmed 2 508 405 000 kronor

inkl. pris- och löneomräkning.

Tabell 15.2 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

2 418 014

Pris- och löneomräkning

50 391

Medelsförstärkning

40 000

Anslag 1999

2 508 405

L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder

inom folkbildningen

Tabell 15.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

58 095

1998

Anslag

70 325

Utgifts-

prognos

70 325

1999

Förslag

71 791

2000

Beräknat

73 190

2001

Beräknat

74 737

Från anslaget utbetalas statsbidrag till Statens

institut för särskilt utbildningsstöd (SISUS) för

vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. De

övergripande målen för SISUS verksamhet är att

förbättra förutsättningarna för utbildning och

studier för i första hand unga och vuxna personer

med funktionshinder samt administrera och ut-

veckla olika stöd som behövs i och omkring

studiesituationen.

 Tolk- och översättarinstitutet (TÖI) vid

Stockholms universitet ansvarar för fördelningen

av statsbidrag till folkhögskoleförlagd tecken-

språksutbildning, tolkutbildning för döva, döv-

blinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarut-

bildning. Dessa utbildningar skall planeras i sam-

verkan med berörda handikapporganisationer.

Bristen på lärare inom dessa utbildningar och

bristen på elever med tillräckliga kunskaper i

teckenspråk har orsakat svårigheter att utbilda till-

räckligt många teckenspråkstolkar. Under år 1997

ställdes flera planerade tolkutbildningar in. Drygt

10 miljoner kronor av anslaget har därför inte

förbrukats. Genom olika insatser har uppskjutna

kurser nu kunnat starta, och TÖI bedömer att hela

anslaget för år 1998 kommer att tas i anspråk.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Statens institut för särskilt utbildningsstöd (SISUS)

Av SISUS årsredovisning framgår att antalet

kursdeltagare med funktionshinder vid folkhög-

skola har varit relativt konstant mellan budgetåren

1995/96 och 1997 vad gäller de långa kurserna (15

dagar eller längre) men ökat med 11% för de korta

kurserna. De grupper som ökat under hela perio-

den är framför allt döva, personer med psykisk

ohälsa och personer med medicinska funktions-

hinder. Antalet deltagare med psykiska funktions-

hinder har ökat med 72% mellan budgetåren

1994/95 och 1997.

 Under läsåret 1996/97 uppgick antalet kurs-

deltagare med funktionshinder i folkhögskolans

långa kurser till ca 2 700.

De medel som SISUS anvisades för detta

ändamål för budgetåret 1997 täcker, enligt SISUS,

ca hälften av det totala ansökningsbelopp som

efterfrågas av folkhögskolorna.

Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms uni-

versitet (TÖI)

Sammanlagt nio folkhögskolor bedriver utbildning

inom området, huvudsakligen 2-årig

teckenspråksutbildning, 2-årig teckenspråks- och

dövblindtolkutbildning, 3-årig utbildning till

vuxendövtolk samt ettårig teckenspråkslärarut-

bildning. Utbildningarna var dimensionerade att

omfatta 509 platser men den totala omfattningen

1997 blev 444 platser.

Slutsatser

I avvaktan på resultatet av de utredningar som

nämnts i inledningen till detta verksamhetsområde

beräknas anslaget för nästa budgetår till oförändrad

nivå förutom pris- och löneomräkning. För åren

2000 och 2001 beräknas anslaget uppgå till oför-

ändrad nivå i förhållande till år 1999.

Statsbidraget till SISUS för vissa handikappåt-

gärder inom folkbildningen beräknas till

 38 145 000 kronor.

Statsbidraget till TÖI för tolkutbildning samt

teckenspråkslärarutbildning beräknas till

33 147 000 kronor. Bidraget till Stockholms uni-

versitet för förvaltningskostnader vid TÖI

beräknas till 499 000 kronor.

L3 Bidrag till kontakttolkutbildning

Tabell 15.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

8 413

1998

Anslag

8 848

Utgifts-

prognos

8 848

1999

Förslag

9 032

2000

Beräknat

9 185

2001

Beräknat

9 369

Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som

utbetalar medlen till studieförbund och folkhög-

skolor enligt särskilt beslut av Tolk- och över-

sättarinstitutet vid Stockholms universitet (TÖI).

TÖI fördelar statsbidrag för kontakttolkutbildning

till studieförbund och folkhögskolor enligt

förordningen (1991:976) om statsbidrag till kon-

takttolkutbildning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kontakttolkutbildning har anordnats av 12 folk-

högskolor och 15 studieförbundsavdelningar, vilket

är något färre än under budgetåret 1995/96.

Antalet kurser har varit 99 på folkhögskolor och 69

på studieförbund. Utbildningarna har under

budgetåret 1997 samlat 2 640 deltagare, varav

1 869 på folkhögskolor. Utbildning sker inom

ämnesområdena social- och försäkringstolkning,

sjukvårdstolkning, arbetsmarknadstolkning,

vardagsjuridik och rättstolkning. Enligt TÖI:s

bedömning är efterfrågan på grundutbildningar,

fördjupnings- och repetitionsutbildningar större än

vad TÖI kan tillgodose.

Slutsatser

Regeringen beräknar, med hänsyn till att det nu

inte finns ekonomiska förutsättningar att utöka

anslaget, oförändrad nivå på anslaget för år 1999,

förutom pris- och löneomräkning. Statsbidraget

beräknas till 9 032 000 kronor. För åren 2000 och

2001 beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i

förhållande till år 1999.

16 Ungdomsfrågor

16.1

16.1 Omfattning

Den svenska ungdomspolitiken är sektorsöver-

gripande och omfattar därmed alla de samhälle-

liga beslut och åtgärder som påverkar villkoren

för ungdomar. Ungdomspolitiken berör såväl

frågor som påverkar ungdomars villkor under

uppväxttiden som ungdomars förutsättningar

inför vuxenlivet.

Verksamhetsområdet omfattar Ungdomssty-

relsen och bidrag till ungdomsorganisationerna.

Ungdomsstyrelsen är den myndighet som har

regeringens uppdrag att samordna ungdomspoli-

tiken. Myndigheten handlägger också frågor om

stöd till ungdomsorganisationer enligt förord-

ningen (1994:641) om statsbidrag till ungdoms-

organisationer.

16.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

116,6

108,5

112,6

108,8

109,0

109,2

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Sedan Ungdomsstyrelsen bildades år 1994 har

myndigheten arbetat alltmer aktivt med sektors-

övergripande frågor. Samarbetet med andra

myndigheter och kommuner har bl.a. lett fram

till en rad insatser som återfinns inom andra

utgiftsområden, framför allt på arbetsmarknads-

området. Ungdomsstyrelsen har också fått upp-

drag av andra aktörer som en följd av det

sektorsövergripande arbetet.

Förändringar

Regeringen beslutade den 23 juli 1998 att ge

Ungdomsstyrelsen i uppdrag att vara nationellt

kontor för EU:s ungdomsprogram Europeisk

volontärtjänst för ungdomar.

Prioriteringar

En parlamentariskt sammansatt kommitté

(C 1995:10) tillkallades år 1995 i syfte att bl.a.

ersätta riktlinjer för ungdomspolitiken med mål.

Kommitténs slutbetänkande Politik för unga

(SOU 1997:71) har remissbehandlats och bereds

för närvarande inom Regeringskansliet.

Under år 1999 kommer en internationell

utvärdering att genomföras av svensk ungdoms-

politik inom ramen för Europarådets samarbete

på ungdomsområdet. Ungdomsstyrelsen har i

uppdrag att ta fram en nationell rapport som ett

underlag för denna bedömning.

Regeringen avser att under år 1999 ge Ung-

domsstyrelsen i uppdrag att, i samråd med

Svenska Kommunförbundet samt berörda myn-

digheter, göra en översyn av föreningslivets till-

gång till lokaler i hela landet. Lokaler där någon

form av riktad verksamhet till barn och ungdo-

mar bedrivs skall särskilt uppmärksammas.

Översynen skall även omfatta de ekonomiska

förutsättningarna.

16.3 Resultatbedömning

Ett övergripande mål för ungdomspolitiken är

att främja goda uppväxtvillkor för unga. Ung-

domsstyrelsens arbete med att utveckla och sam-

ordna olika insatser inom ungdomsområdet är av

stor betydelse i detta sammanhang. Myndigheten

har som ett led i sin kunskapsspridande verk-

samhet bl.a. tagit fram ungdomsstatistik som ger

en heltäckande bild av ungdomars livssituation.

En studie från år 1997 om ungdomars värde-

ringar och framtidstro visar att tre fjärdedelar av

landets ungdomar i åldern 16 till 29 år är opti-

mistiska, har stora förväntningar på framtiden

och större beredskap att utbilda sig än någonsin

tidigare. Samtidigt visar studien att 10 till 15 pro-

cent av ungdomarna upplever en låg livskvalitet

och ser pessimistiskt på sin egen framtid, vilket

är en varningssignal som måste ägnas uppmärk-

samhet. Undersökningen visar också att ungdo-

mar är tveksamma inför välfärdssamhällets möj-

ligheter att klara morgondagens krav samt att

förtroendet för politiker och politik sjunkit trots

en grundtro på demokratin och partierna.

Ett annat viktigt mål för ungdomspolitiken är

att främja ungdomars inflytande och delaktighet

i samhällsutvecklingen. Arbetet med att stärka

ungdomars inflytande på lokal nivå har bl.a.

resulterat i att ett 80-tal kommuner har infört

någon form av lokalt inflytandeorgan för ung-

domar, vanligtvis kommunalt ungdomsråd.

Vidare pågår utvecklingsarbete för att stärka

flickors villkor i samhället där såväl förenings-

livet som myndigheter och kommuner med-

verkar.

Effekter av de statliga insatserna

Det nya statsbidragssystemet, som infördes år

1994, har bl.a. medfört en utveckling i riktning

mot målen, t.ex. genom att ungdomar har fått ett

ökat inflytande över sina egna organisationer.

Bidragssystemet har också bidragit till en mer

aktiv dialog mellan staten och organisationerna.

Stödet har även lett till att ungdomar får en

bättre möjlighet till en meningsfull fritid. Under

år 1997 samlade ungdomsorganisationerna ca

600 000 medlemmar i åldern 7-25 år.

Ungdomsstyrelsens utredningsverksamhet

har givit andra myndigheter bättre

beslutsunderlag i frågor som är relaterade till

ungdomar. Även regeringen har direkt från

Ungdomsstyrelsen samt övriga myndigheter, fått

bättre underlag som grundat sig på

Ungdomsstyrelsens utredningsinsatser.

Ungdomsstyrelsens arbete med bl.a. informa-

tionsinsatser och erfarenhetsspridning gentemot

kommunerna har skapat förutsättningar för

utvecklingen av lokala inflytandeorgan för ung-

domar, oftast kommunala ungdomsråd. En kart-

läggning år 1997 visar en ökning med ca 70

procent mellan åren 1995 och 1997.

I Ungdomsstyrelsens arbete gentemot kom-

munerna ingår även uppgiften att utse Årets

ungdomskommun. Utmärkelsen bidrar till att

stimulera kommuner till ett helhetstänkande vad

gäller ungdomsfrågor.

16.4 Revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte haft några

invändningar avseende myndigheten i verksam-

hetsområdet.

16.5 Anslag

M1 Ungdomsstyrelsen

Tabell 16.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1997

Utfall

12 565

Anslags-

sparande

-

1998

Anslag

12 101

Utgifts-

prognos

11 984

1999

Förslag

12 367

2000

Beräknat

12 589

1

2001

Beräknat

12 789

2

1 Motsvarar 12 367 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 12 367 tkr i 1999 års prisnivå.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målen för Ungdomsstyrelsens verksamhet är att

främja goda uppväxtvillkor för ungdomar samt

att verka för att unga människor görs delaktiga i

samhällsutvecklingen.

Ungdomsstyrelsen har, i enlighet med de krav

regeringen ställt i regleringsbrev, utvecklat sin

utredningsverksamhet och har en stor produk-

tion av utredningar, rapporter och övriga

skrifter. Utredningsverksamheten är i dag

sektorsövergripande och täcker allt fler för

ungdomspolitiken väsentliga områden. Som en

del av sin kunskapsspridande verksamhet har

Ungdomsstyrelsen framställt en omfattande

statistik om ungdomars levnadsvillkor, Svensk

ungdomsstatistik. Vidare har myndigheten ökat

sin självfinansieringsgrad vad avser publikationer

och seminarieverksamhet.

Ungdomsstyrelsen har vidare utvecklat sin

informationsverksamhet genom bl.a. dels ett

aktivt arbete med informationsstrategier gente-

mot olika målgrupper, dels genom att särskilt

följa och delta i den offentliga debatten om

ungdomsfrågor samt genom att utnyttja modern

informationsteknik. Utöver myndighetens hem-

sida utvecklades under år 1997 en webbdomän,

Slussen, som är en samhällsguide för ungdomar

med syftet att öka deras möjligheter till del-

aktighet i samhällsutvecklingen. Slussen öpp-

nades i september 1997 och hade under resten av

året ca 25 000 besökare.

Inom ramen för Ungdomsstyrelsens ansvar

för internationellt ungdomsutbyte är myndig-

heten nationellt kontor för två EU-program;

Ungdom för Europa och Europeisk volontär-

tjänst för ungdomar. Ungdom för Europa är ett

program som främst ger stöd till kortare utbyten

för grupper av ungdomar, t.ex. föreningar. Inom

de delar av programmet som är decentraliserade

beviljade myndigheten under år 1997 stöd till

olika former av utbytesprojekt som involverade

ca 1 100 svenska ungdomar och ca 1 300 ungdo-

mar från andra deltagarländer. Ungdomsstyrel-

sen ansvarade under år 1997 för det nationella

genomförandet av kommissionens försöksverk-

samhet med Europeisk volontärtjänst. Under

försöksverksamheten har ca 50 svenska ungdo-

mar deltagit som volontärer inom ramen för ett

samhällsnyttigt projekt i ett annat EU-land

medan svenska projekt tagit emot ca 35 utländ-

ska volontärer. Efter beslut i juli 1998 har för-

söksverksamheten övergått i ett fast tvåårigt

program. Som en följd av detta ställs fr.o.m.

halvårsskiftet 1998 krav på en nationell med-

finansiering av administrationen för det natio-

nella kontoret.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 16.2 Avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kost-

nad)

Utfall 1997

1 885

3 738

-1 853

(varav tjänstexport)

Prognos 1998

1 000

2 017

-1 017

(varav tjänstexport)

Budget 1999

1 000

2 117

-1 117

(varav tjänstexport)

Den avgiftsbelagda verksamheten, som avser

intäkter från publikationer, seminarier och

konferenser, är inte skild från myndighetens

ordinarie verksamhet. Därför är avsikten inte att

den avgiftsbelagda verksamheten skall vara helt

kostnadstäckande.

Slutsatser

Regeringen anser att Ungdomsstyrelsens arbete

med att samordna och utveckla olika insatser på

ungdomsområdet har utvecklats positivt och

konstaterar att myndighetens samarbete med

andra myndigheter, kommuner och övriga aktö-

rer har ökat.

Ungdomsstyrelsen kan i dag redovisa en rela-

tivt god samlad bild över ungas levnadsvillkor

och förutsättningar inför vuxenlivet. Regeringen

har därmed fått bättre tillgång till

beslutsunderlag inför reformer som rör

ungdomar.

Kvalitén i regeringsbeslut på andra utgiftsom-

råden har därmed kunnat förbättrats. Ett exem-

pel är införande och genomförande av den s.k.

utvecklingsgarantin för ungdomar.

Anslagsberäkning

Anslag för år 1999 har beräknats enligt följande:

Tabell 16.3 Anslagsberäkning

Tusentals kronor

Anslag 1998

12 101

Pris- och löneomräkning

227

Justering av premier

39

Förslag 1999

12 367

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes för år 1998 med

anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäk-

ringar på det statliga området förändrades (se

volym 1, avsnitt 6.1).

M2 Bidrag till nationell och inter-

nationell ungdomsverksamhet

m.m.

Tabell 16.4 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1997

Utfall

94 837

Anslags-

sparande

3 152

1998

Anslag

96 389

Utgifts-

prognos

99 040

1999

Förslag

96 389

2000

Beräknat

96 389

2001

Beräknat

96 389

Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdoms-

organisationer enligt förordningen (1994:641)

om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt

för stöd till nationell och internationell verksam-

het.

En jämförelse mellan budget och utfall bud-

getåret 1997 visar att anslaget Bidrag till nationell

och internationell ungdomsverksamhet m.m.

inte tillfullo tagits i anspråk. Detta beror i huvud-

sak på en tidsförskjutning mellan beslut och

utbetalning av bidrag.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

En utvärdering av det målrelaterade bidrags-

systemet från år 1997 visar att vissa formella

regler i bidragssystemet riskerar att hämma före-

ningslivets utveckling. Ungdomsstyrelsen har

därför fått i uppdrag att göra en översyn av det

formella regelsystemet. Översynen skall redo-

visas i mars 1999.

Statsbidragen består av grundbidrag och sär-

skilt bidrag. Grundbidrag fördelas efter ansökan

till rikstäckande ungdomsorganisationer för

reguljär verksamhet. Under år 1997 har 64 orga-

nisationer fått grundbidrag. Antalet organisatio-

ner som uppfyller kraven för grundbidrag har

minskat något under de senaste åren.

Ungdomsorganisationerna spelar en viktig roll

när det gäller ungdomars demokratiska fostran,

bl.a. genom att ungdomarna själva får inflytande

över och ansvar för att driva en omfattande verk-

samhet. Det statliga bidraget till ungdomsorga-

nisationerna är ett konkret sätt att stödja

ungdomars eget engagemang och utgör därför en

viktig del av ungdomspolitiken. Stödet bidrar

även till att ungdomar får en bättre möjlighet till

en aktiv fritid.

Det särskilda bidraget används främst för att

stödja förnyelse och utveckling inom förenings-

livet men kan även användas för andra ändamål.

Särskilt bidrag kan bl.a. ges till organisationer

som uppfyller målen för bidragen och som

bedöms vara lämpliga att ges reguljärt stöd men

som på grund av sin organisatoriska karaktär inte

kan få grundbidrag. Under år 1997 beviljades 81

organisationer särskilt stöd. Mer än hälften av

det belopp som beviljades i särskilt bidrag, ca

11,3 miljoner kronor av totalt 20,5 miljoner

kronor, har använts till förnyelse och utveckling.

Reguljärt stöd i form av särskilt bidrag, ca 9,5

miljoner kronor, beviljades till 31 organisationer.

Vidare utgår medel ur anslaget för att dela ut

utmärkelser inom ungdomsområdet. Ungdoms-

styrelsen har utsett Jönköping till Årets ung-

domskommun år 1997. Denna utmärkelse, som

först tilldelades Gällivare år 1996, skall åter-

komma årligen och är avsedd att stimulera

kommunerna till ett helhetstänkande när det

gäller ungdomsfrågor.

Därutöver omfattar anslaget också stöd för

internationell verksamhet till Landsrådet för Sve-

riges Ungdomsorganisationer (LSU). Lands-

rådets internationella verksamhet rör ungdoms-

samarbete inom Norden, Europa och tredje

världen. LSU har ökat antalet medlemsorganisa-

tioner från 65 år 1992 till 92 organisationer år

1998. För närvarande pågår inom LSU en

utveckling av verksamheten; projekt av tillfällig

natur har övergått till reguljär verksamhet. En

följd av omorganisationen blir en integrering av

nationell och internationell verksamhet.

Slutsatser

Regeringen vill understryka betydelsen av att

ungdomsorganisationerna drivs av ungdomarna

själva. I detta sammanhang vill regeringen också

betona vikten av att föreningarna blir en naturlig

mötesplats för ungdomar med olika kulturell

bakgrund.

Det är väsentligt att Ungdomsstyrelsen vid

prövningen av bidraget till ungdomsorganisatio-

nernas verksamhet gentemot målen för stats-

bidraget i större utsträckning tar hänsyn till

organisationernas egna mål och utvärderingar.

Regeringen konstaterar att det är önskvärt att

underlätta för de ungdomsorganisationer som i

dag uppbär reguljärt stöd i form av särskilt bidrag

att i framtiden kunna erhålla grundbidrag.

Vidare avser regeringen att överväga en ökad

tonvikt på grundbidrag i stället för särskilt bi-

drag. Regeringen konstaterar att ungdomsorga-

nisationernas möjligheter att få stöd till nyska-

pande och utvecklande verksamheter i form av

projekt har ökat under senare år.

Regeringens avsikt är att LSU fortsättningsvis

skall få bidrag för såväl sin nationella som inter-

nationella verksamhet direkt från regeringen.

Under år 1998 har medel för nationell medfi-

nansiering av det nationella kontoret för Euro-

peisk volontärtjänst tilldelats genom ianspråks-

tagande av en äldre reservation. Under år 1999

avser regeringen att finansiera denna verksamhet

med medel ur anslaget M2.

Inom anslaget har regeringen beräknat 4 mil-

joner kronor i statligt bidrag till de centrala sam-

lingslokalorganisationerna, Folkets Hus Riksor-

ganisation, Folkparkerna i Sverige, Bygde-

gårdarnas Riksförbund och Riksföreningen Våra

Gårdar under år 1999. Bakgrunden till detta är

att anslaget N1 Bidrag till allmänna

samlingslokaler föreslås avskaffas.

17 Folkrörelse- och idrottsfrågor

17.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar stöd till idrotten

och Lotteriinspektionen.

17.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutveckling

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

542,1

542,7

535,6

496,7

497,1

497,5

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Stödet till idrotten har minskat från 529 405 000

kronor år 1996 till 483 240 000 kronor år 1998

varav 8 000 000 kronor var en engångsanvisning

för att möjliggöra ett svenskt deltagande vid

vinter-OS och Paralympics i Nagano. Antalet

specialidrottsförbund som är anslutna till Riks-

idrottsförbundet (RF) har under samma period

ökat från 66 till 68 förbund.

Förändringar

Den parlamentariskt sammansatta Idrottsut-

redningen (In 1996:03) överlämnade sitt be-

tänkande Idrott och Motion för livet

(SOU 1998:76) i maj 1998. Utredningen har

redovisat förslag till nya och tydligare mål för

statens stöd till idrotten. Utredningen har vidare

föreslagit ett system för uppföljning och utvär-

dering av stödet samt en lagreglering av rätten att

överlämna fördelningen av statsbidraget till

Riksidrottsförbundet. Betänkandet remissbe-

handlas för närvarande. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i ärendet under våren

1999.

Anslaget N1 Bidrag till allmänna samlings-

lokaler föreslås avskaffas. Det finns i dag betyd-

ligt bättre tillgång till lokaler än då stödet initie-

rades. Anslaget har följaktligen under 90-talet

minskat från som högst 135 miljoner kronor till

40 miljoner kronor under senare år. Regeringen

konstaterar att lokala lösningar blivit alltmer

varierande bl.a. genom att olika slags sambruk

ökar; främst mellan skola och fritidsverksamhet.

Det statliga bidraget till allmänna samlingslokaler

bedöms därför ha en liten effekt på lokalbe-

ståndet som helhet. Enligt regeringens mening är

det kommunerna som har bäst förutsättningar

att bedöma hur behoven av samlingslokaler bäst

kan tillgodoses. Kommunerna bedöms också ha

stort eget intresse samt möjligheter att finna lös-

ningar på dessa behov.

Under år 1999 har regeringen föreslagit att 4

miljoner kronor skall avsättas till Folkets Hus

Riksorganisation, Folkparkerna i Sverige, Bygde-

gårdarnas Riksförbund och Riksföreningen Våra

Gårdar ur anslaget M2 Bidrag till nationell och

internationell ungdomsverksamhet m.m.

Inför budgetåret 2000 avser regeringen dock

att överväga en förändring av anslagsstrukturen

beträffande stödet till folkrörelserna.

Prioriteringar

Idrottsrörelsens eget arbete för en god etik

genom att förebygga och motverka olika avarter

inom idrotten bör uppmärksammas och stödjas.

Ett utökat internationellt samarbete mot doping

inom idrotten har inletts.

17.3 Resultatbedömning

Folkrörelserna har spelat en väsentlig roll i upp-

byggnaden av den demokratiska samhällsstruk-

turen. I övergången till ett alltmer informa-

tionsintensivt samhälle ställs de inför nya

utmaningar och kan aktivt bidra till att utveckla

och fördjupa demokratin. En stor andel av

befolkningen är engagerad i föreningslivet. Det

totala antalet medlemskap uppgår till ca 20 mil-

joner.

Idrottsrörelsen

Idrottsrörelsen är, med sitt breda engagemang

och sina ideella ledarkrafter, en stor tillgång för

vårt samhälle och kan mer än någon annan verk-

samhet skapa tillfällen till motionsaktiviteter för

människor i olika åldrar och samhällsgrupper.

Idrottsrörelsen har därigenom en viktig roll i

folkhälsoarbetet när det gäller att förbättra med-

borgarnas hälsotillstånd.

Nära hälften av landets knappt sju miljoner

invånare mellan sju och sjuttio år är med i en

idrottsförening. Av dessa är ca två miljoner

aktiva utövare. Ca 650 000 ägnar sig åt tävlings-

idrott på skiftande nivåer och ungefär 7 000 kan

sägas tillhöra eliten, dvs. tävlar på nationell

mästerskapsnivå.

Ännu kraftigare dominerar idrotten bland

ungdomen. I åldrarna sju till femton år är drygt

två av tre pojkar och varannan flicka med i en

idrottsförening. Dessutom idrottar ungefär var

tionde ungdom i dessa åldrar utanför den organi-

serade idrotten. Inom vissa idrotter som exem-

pelvis gymnastik, konståkning och ridsport är

flickor i klar majoritet.

Regeringen fäster stor vikt vid att en aktiv

diskussion om etik och demokratins tillämpning

pågår inom idrotten. Regeringen anser vidare att

idrotten på ett aktivt sätt bidrar till att motverka

våld och rasism. Idrottsrörelsen har därför ingått

i den av Inrikesdepartementet inrättade Arbets-

gruppen för insatser mot idrottsanknutet våld

(In 1996:A). Arbetsgruppen avslutade sitt arbete

och överlämnade sin slutrapport Trygghet och

trivsel vid idrottsevenemang (Ds 1998:38) i

augusti 1998. Arbetet drivs därefter vidare av RF

i samverkan med staten och Svenska Kommun-

förbundet.

Spel och lotterier

Riksdagen har tidigare beslutat (rskr.

1993/94:415) att överskottet från s.k. värde-

automatspel främst skall komma det lokala före-

ningslivets barn- och ungdomsverksamhet till

godo. Riksdagen har sedermera beslutat (rskr.

1995/96:248) att detta system skall ersättas av ett

vinstdelningssystem mellan staten och före-

ningslivet vilket skall baseras på överskottet från

värdeautomatspel. Med anledning av att säkra

prognoser om värdeautomaternas vinstutveck-

ling saknats har införandet av det nya systemet

försenats. För att förbättra idrottsrörelsens för-

utsättningar föreslår regeringen därför att bidra-

get från AB Svenska Spel ökar under år 1999.

Den närmare inriktningen av bidraget formuleras

i dialog med Riksidrottsförbundet.

Revision

Sedan år 1983 utser regeringen inte revisorer i

Riksidrottsförbundet. Riksdagens revisorer har i

en skrivelse till regeringen föreslagit att statliga

revisorer på nytt bör utses. Frågan om revision

av Riksidrottsförbundet har behandlats av

Idrottsutredningen.

17.4 Anslag

N1 Stöd till idrotten

Tabell 17.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1997

Utfall

490 849

Anslags-

sparande

691

1998

Anslag

483 240

Utgifts-

prognos

483 931

1999

Förslag

475 240

2000

Beräknat

475 240

2001

Beräknat

475 240

Ett övergripande mål för anslaget Stöd till idrot-

ten är att stödja och utveckla den nationellt

organiserade idrottsverksamheten i Sverige. För

anslagets användning gäller i huvudsak de av

1970 års riksdag beslutade riktlinjerna för orga-

nisationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, bet.

1970:SU122, rskr. 1970:291, prop. 1992/93:100

bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254).

I förslaget för år 1999 och beräkningarna för

åren 2000 och 2001 ingår medel för en talang-

satsning på upp till 10 miljoner kronor per år

under förutsättning att näringslivet avsätter mot-

svarande belopp. För svenskt deltagande i kom-

mande Olympiska Spel och Paralympics har inga

medel avsatts. Regeringen avser att återkomma i

frågan.

I avvaktan på införandet av ett beslutat

vinstdelningssystem från AB Svenska Spel före-

slår regeringen att bidraget till Riksidrottsför-

bundet från AB Svenska Spel för år 1999 ökar

med 50 miljoner kronor till 105 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

I sin årsredovisning för år 1997 redovisar Riks-

idrottsförbundet (RF) att lokalt aktivitetsstöd

har betalats ut till drygt sju miljoner samman-

komster för barn och ungdomar mellan 7 år och

25 år.

Inom Riksidrottsstyrelsen och övriga centralt

verksamma organ råder sedan några år en jämn

könsfördelning. Andelen kvinnor i styrelserna

för specialidrottsförbunden och distriktsför-

bunden ökar och uppgår år 1997 till 26 respek-

tive 38 procent. Idrottens egen målsättning att

inget kön ska vara representerat med mindre än

40 procent i rådgivande och beslutande organ på

alla nivåer har således ännu inte uppnåtts.

Statens bidrag till specialidrott inom gymna-

sieskolan ger elitsatsande ungdomar en möjlighet

att kombinera utbildning och elitidrottsträning.

Under år 1997 fördelades bidraget till 66 idrotts-

gymnasier med riksintag (RIG). 1 500 elever får

under tre år möjlighet att utöva en av samman-

lagt 33 specialidrotter. RF har under år 1997

utarbetat en modell för att följa upp och utvär-

dera riksidrottsgymnasiernas specialidrottsdel

samt att långsiktigt kvalitetssäkra verksamheten.

Sveriges Olympiska Kommitté skall på upp-

drag av RF svara för det operativa stödet till

svensk elitidrottsutveckling med syfte att ge stöd

till samtliga specialidrottsförbund.

Verksamheten bedrivs sedan år 1997 under

beteckningen Olympisk Support.

Huvudinriktningen är att koncentrera stödet till

utvecklingsinsatser som specialidrottsförbunden

genomför för olika landslagsgrupper. Speciell

uppmärksamhet har ägnats olika försök att

underlätta övergången från juniorelit till

etablerad internationell seniorelit.

Bland annat med syfte att etablera ett närmare

samarbete mellan olika idrotter har två s.k.

Olympic Camps genomförts under år 1997. I

maj träffades 150 aktiva och ledare från de

olympiska vinteridrotterna som ett led i

förberedelserna inför OS i Nagano år 1998. I

november genomfördes ett möte inför OS i

Sydney år 2000 med drygt 200 deltagare.

Slutsatser

Regeringen avser att återkomma till riksdagen

under våren 1999 med förslag till inriktning av

statens stöd till idrotten.

N2 Lotteriinspektionen

Tabell 17.2 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1997

Utfall

19 260

Anslags-

sparande

4 119

1998

Anslag

19 488

Utgifts-

prognos

20 800

1999

Förslag

21 496

2000

Beräknat

21 886

1

2001

Beräknat

22 217

2

1 Motsvarar 21 496 kronor i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 21 496 kronor i 1999 års prisnivå.

Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyn-

dighet för frågor som rör spel och lotterier som

anordnas för allmänheten. Myndigheten bildades

den 1 januari 1995. Verksamheten finansieras i

sin helhet med avgifter. Lotteriinspektionen dis-

ponerar ett ramanslag och levererar in avgifts-

inkomster mot inkomsttitel.

Lotteriinspektionen hade vid utgången av

budgetåret 1997 ett anslagssparande på 4,1 miljo-

ner kronor. Anslagssparandet kommer under

den närmaste treårsperioden att tas i anspråk för

bl.a. säkerhetsbesiktningar av AB Svenska Spels

och ATG:s spelsystem, djuprevisioner av vissa

spelanordnare, kompetens och kvalitetsarbete

inom myndigheten samt för implementering av

en ny lotterilagstiftning.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Lotteriinspektionen skall kontrollera och utöva

tillsyn över spel- och lotterimarknaden i Sverige,

lämna tillstånd till vissa spelformer samt utbilda

och informera marknadens aktörer. Regeringen

skall löpande informeras om utvecklingen på

marknaden. Målet för verksamheten har varit att

i enlighet med lotterilagen och lotteriförord-

ningen verka för en sund och säker spel- och

lotteriverksamhet i Sverige.

Lotteriinspektionens verksamhet var under

budgetåret 1997 indelad i tre verksamhetsgrenar:

Tillstånd och typgodkännande, tillsyn och

kontroll samt utbildning och information.

Lotteriinspektionen har aktivt arbetat för att

förbättra och effektivisera kontrollen av olika

spelformer, bl.a. kan nämnas den nya organisa-

tionen med rikskontrollanter av travtävlingar och

framtagandet av en policy för kontroll och tillsyn

av AB Svenska Spel. Kontrollen har främst ett

förebyggande syfte.

I tillsynsarbetet för att motverka illegalt spel

har myndigheten prioriterat bekämpandet av spel

som vänder sig till stora eller speciellt sårbara

samhällsgrupper, exempelvis ungdomar. Rege-

ringen bedömer att prioriteringen är riktig och

väl avvägd.

Regeringen gör bedömningen att kontrollen

och tillsynen är ändamålsenlig, effektiv och

framåtsyftande. Det har funnits vissa brister i

tillståndsgivningen, varför ett arbete pågår

internt för att förbättra rutiner m.m. och öka

kvaliteten i myndighetsarbetet.

Tabell 17.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

23 000

600

19 600

4 000

Prognos 1998

18 200

200

21 200

-2 800

Budget 1999

20 000

1 000

22 000

-1 000

Målet är att det skall råda balans mellan intäkter

och kostnader, både på total nivå och inom varje

verksamhetsgren. Under budgetåret 1997 har

Lotteriinspektionen levererat in ca 23 miljoner

kronor men bara förbrukat 19,6 miljoner kronor.

Denna differens förklaras till största delen av en

ökad tillståndsgivning till varuspelsautomater.

Tabell 17.4 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1997

Prognos

1998

Budget

1999

Beräknat

2000

Beräknat

2001

Investeringar

3,4

1,2

0,7

0,5

0,5

0,5

Summa investeringar

3,4

1,2

0,7

0,5

0,5

0,5

Finansiering - lån i RGK

3,4

1,2

0,7

0,5

0,5

0,5

Summa finansiering

3,4

1,2

0,7

0,5

0,5

0,5

Slutsatser

Konkurrensen på spel- och lotterimarknaden är

mycket hård. Den snabba tekniska utvecklingen

leder till att anordnarna finner och vill använda

nya distributionskanaler och nya spelformer.

Detta ställer stora krav på Lotteriinspektionen

att snabbt och effektivt anpassa kontroll- och

tillsynsarbetet till nya och förändrade förutsätt-

ningar. Inspektionen är i sitt arbete beroende av

en väl fungerande lotterilagstiftning. Regeringen

har tillkallat en utredare med uppdrag att göra en

översyn av lotterilagen. Uppdraget skall vara

slutfört under hösten 1998. Den nya

reformerade lotterilagen träder enligt planerna i

kraft den 1 juli 1999. Lotteriinspektionen

kommer troligtvis att tillföras nya

arbetsuppgifter. Ett omfattande utbildnings- och

informationsarbete behöver genomföras under

andra halvan av budgetåret. Inspektionens

kontrollanter behöver ökad juridisk, ekonomisk

och teknisk kompetens för att effektivt kunna

kontrollera allt mer tekniskt avancerade lotterier

och spelformer. Regeringen gör bedömningen

att det är nödvändigt att öka

Lotteriinspektionens resurser, trots ett relativt

stort anslagssparande, för att myndigheten skall

klara dessa arbetsuppgifter. Det är nödvändigt att

myndigheten tillförs erforderlig kompetens för

att kunna verka för en fortsatt sund och säker

utveckling av spel- och lotterimarknaden samt

för att bekämpa det illegala spelet i samhället.

Ökningen har finansierats genom ompriorite-

ringar inom utgiftsområdet.

Tabell 17.5 Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

19 488

Pris- och löneomräkning

387

Ökat resursbehov

1 500

Justering av premier

121

Förslag 1999

21 496

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se volym 1, avsnitt 6.1).

1 Senaste lydelse 1997:1164.

 Senaste lydelse 1996:1594.

 Riksdagen har vidare beslutat om följande mål för verksamheter inom

utgiftsområdet:

- mål för den statliga arkivverksamheten (prop. 1989/90:72, bet.

1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), vilka införts i 3 § arkivlagen

(1990:782),

- mål för kulturmiljövården (prop.1987/88:104, bet. 1987/88:KrU21,

rskr. 1987/88:390),

- mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop.

1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) samt

- syftet med statens bidragsgivning till folkbildningen (prop.

1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).

 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997

om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa

bestämmelser som fastställts i medlemsstaterna lagar och andra

författningar om utförande av sändningsverksamhet för television.

 Uppgifter om medieanvändningen avser åldersgruppen 9-79 år.

 Tidigare TERACOM Svensk Rundradio AB.

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

2

9

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17

167

167