Regeringens skrivelse 1993/94:237

Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1993

Skr. 1993/94:237

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 24 mars 1994

Cari[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf Dinkelspiel (Utrikesdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten under år 1993.

1 Riksdagen 1993/94. 1 saml. Nr 237

Innehållsförteckning

Skr. 1993/94:237

Skrivebe

Den svenska krigsmaterielexporten år 1993

Förord

1

Lagen om krigsmateriel................................. 

3

2

Krigsmaterielinspektionen.............................. 

3

3

Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport...... 

4

4

Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrägor        

5

5

KMl:s teknisk-vetenskapliga råd.......         ..... 

........ 

5

6

Information om vapenexportpolitiken............... 

5

7

Krigsmaterielexporten är 1993........................ 

........ 

6

8

Internationell öppenhet om vapenöverföringar... 

6

Bilaga

1

Allmän bakgrund.......................................... 

8

2

Beviljade utförseltillständ............             ..... 

8

3

Faktiska leveranser..............    .................... 

9

4

Geografisk fördelning.................................... 

12

5

Upplåtelse av tillverkningsrättighet, samarbete, m.m     

16

6

Militärt inriktad utbildning.............................. 

16

7

Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt. 

...... 

16

8

De exporterande företagen........................... 

...... 

16

Den svenska krigsmaterielexporten år 1993

Skr. 1993/94:237

Förord

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna.

Sedan år 1985 lämnar regeringen årligen till riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.

1 Lagen om krigsmateriel

Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda för­fattningarna trädde i kraft den 1 januari 1993 och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förord­ningar.

I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på grundval av en genomgripande översyn av krigsmaterielexporten. Riksda­gen biföll regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61).

Den nya lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på tidigare praxis. Den nya lagen innehåller emellertid förenklingar, förtyd­liganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den sam­lade kontrollen över tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel.

Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan re­geringens tillstånd. Även all försvarsindustrien utlandssamverkan förutsät­ter tillstånd av regeringen. Med utlandssamverkan förstås export eller annat tillhandahållande av krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av tillverk­ningsrätter, avtal med någon om att gemensamt med denne eller för hans räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan mate­riel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel med nägon i utiandet. Vid prövningen av frågan om ett utlandssamarbete kan medges skall Sveriges försvarspolitiska behov av detta samarbete beaktas. Slutiigen krävs rege­ringens tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbild­ning.

Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och stridsammunition har förts till kategorin krigsmateriel för strid medan icke förstörelsebringande materiel förts till kategorin övrig krigsmateriel. Be­stämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna finns i krigsmaterielförordningen.

2 Krigsmaterielinspektionen

Krigsmaterielinspektionen (KMI) utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel. KMI inrättades år 1935 och finns numera inom Utrikesdepar­tementets handelsavdelning. KMI är även regeringens beredningsorgan för ärenden som rör export och import av krigsmateriel.

! Riksdagen 1993/94. 1 saml Nr 237

Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas av Skr. 1993/94:237 regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI i nära samråd med Utrikes­departementets politiska avdelning. Försvarsdepartementet och i vissa fall Näringsdepartementet. Det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel har bemyndigats att pröva ärenden som inte av­ser utförsel i större omfattning eller som i övrigt inte är av större vikt.

KMI bereder förutom tillståndsärenden också de underrättelser som till­verkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast fyra veckor innan ett anbud lämnas, eller ett avtal ingås, om export eller annat utlands­samverkan om krigsmateriel. Företagen skall vidare till KMI kvartalsvis re­dovisa den marknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall de krigs-materielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs. KMI har löpande kontakter med företagen i dessa frågor.

3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport

Riktlinjerna understryker den vikt som vid den utrikespolitiska bedöm­ningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättig­heter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas tUl mänskliga rättighetskrite­riet även i de fall det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan använ­das för att kränka mänskliga rättigheter.

Breddningen av krigsmaterielbegreppet åtföljdes som tidigare har nämnts av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka med hänsyn till materielens karaktär av förstörelsebringande respektive icke förstörelse-bringande uppställs delvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigs­materiel för strid gäller i stort sett samma riktlinjer som tidigare, dvs. att re­geringen inte bör ge tillstånd till export till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade oro­ligheter eller en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.

För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya, tidigare oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd fcör beviljas till län­der som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.

De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsma­teriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel. Genom utvidg­ningen av krigsmaterielbegreppet synliggörs och redovisas legitim export som tidigare var oreglerad. Denna export blir nu också föremål för en poli­tisk prövning.

Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grund för tillståndsprövningen. Regeringen prövar dock varje utförselär­ende för sig.

4 Rådgivande nämnden för

Skr. 1993/94:237

krigsmaterielexportfrägor

Enligt 10 kap. 6§ regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt om möjligt överlägga med Utrikesnämnden före avgörandet. Vissa utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andra enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring. Riksdagen beslutade därför år 1984 på grundval av propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgi­vande nämnd i krigsmaterielexportfrägor skulle inrättas.

Nämnden består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och har till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrägor. Nämnden höll år 1993 tio sammanträden. Den sammanträder på kallelse av krigsmate-rielinspektören som också leder överläggningarna. Inspektören redovisar därefter samrådet för det föredragande statsrådet.

Alla principiellt viktiga ärenden behandlas i rådgivande nämnden vars månatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regering­ens handläggning av krigsmaterielexportärendena. Enhällighet eftersträvas vid bedömningen av utförselärendena i nämnden. Regeringen fäster stor vikt vid nämndens rekommendationer. Har nämnden avstyrkt en utförselan­sökan eller annan förfrågan, blir detta som regel också regeringens beslut. Har nämnden tillstyrkt, vägs detta in i den fortsatta beredningen. Det är re­geringen som, efter en totalbedömning av alla för ärendet betydelsfulla om­ständigheter med utgångspunkt från de grundläggande riktlinjerna, bär an­svaret för beslut i krigsmaterielärenden.

Rådgivande nämnden ersätter inte Utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med Utrikesnämnden om.

5 KMI:s teknisk-vetenskapliga råd

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt teknisk-veten­skapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över teknolo­gins tillämpning på civila respektive militära områden. Under är 1993 höll rådet sex sammanträden.

6 Information om vapenexportpolitiken

En ny upplaga av KMI:s handbok gavs ut i april 1993 till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vid statliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning och utförsel av krigsmateriel. Handboken redo­visar gällande lagstiftning, regelverk och handläggningsordning för till­ståndsärenden.

Under året har publicerats en sammanfattande beskrivning av den svenska vapenexportpolitiken (Sveriges vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4).

1 skriften behandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken,     Skr. 1993/94:237 den svenska försvarsindustrin, riktiinjema för utförsel av krigsmateriel samt det internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften ges också ut på engelska, franska, tyska och spanska för att främja kunskapen i andra länder om den svenska politiken pä detta område.

7 Krigsmaterielexporten år 1993

Regeringen har varje år sedan år 1985 lämnat riksdagen en skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses riks­dagen med en samlad information om krigsmaterielexporten samtidigt som underlag ges för en bredare allmän debatt. På grundval av redovisning från de krigsmaterielproducerande företagen har KMI utarbetat en redogörelse för år 1993 (bilaga).

1 regeringens skrivelse 1992/93:224 med redogörelse för svenska exportle­veranser för år 1992 gjordes antagandet att den nya, utvidgade klassifice­ringen skulle komma att innebära en statistisk ökning av den svenska expor­ten i storleksordningen 1 miljard kronor.

Av KMI:s redogörelse framgår bl.a. att värdet av svenska tillverkares krigsmaterielexport under år 1993 uppgick till 2 863 miljoner kronor, varav 1 216 miljoner kronor avsåg krigsmateriel för strid och 1 647 miljoner kronor övrig krigsmateriel.

För att möjliggöra en jämförelse av 1993 års export med tidigare år har det statistiska materialet för 1993 bearbetats. Om från 1993 års utförsel un­dantas de produkter som tidigare inte utgjorde krigsmateriel, blir den åter­stående utförseln ca 1 850 miljoner kronor vilket skall jämföras med 2 753 miljoner kronor år 1992. Detta innebär dels att värdet av exporten av tidi­gare oklassificerade produkter under år 1993 uppgick till ca 1 miljard kronor, dels att exporten av krigsmateriel i jämförbara siffror och definitioner mins­kade med ca 33 procent frän år 1992 till är 1993.

Regeringen har under är 1993 beviljat utförseltillständ för försäljning av krigsmateriel till ett värde av 6 105 miljoner kronor, varav 1 942 miljoner kronor avser krigsmateriel för strid och 4 162 miljoner kronor övrig krigsma­teriel. Förändringen av krigsmaterielklassificeringen den 1 januari 1993 medförde ett betydande antal ansökningar om utförsel för försäljning av öv­rig krigsmateriel som tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa till­stånd avser leveranser under flera kalenderår.

Enligt 1992 ärs krigsmateriellag har polismyndigheterna erhållit vissa ökade befogenheter att besluta om enskildas utförsel av handeldvapen.

8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar

Förenta nationernas generalförsamling antog i december 1991 en resolution som anmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella va­pen redovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen. Enligt vissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkatcgorier rap-

porteras: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan.     Skr. 1993/94:237 attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.

Genom redovisningen torde öppenheten i fräga om internationella vapen­överföringar komma att öka i väsentlig grad. 1 samråd med försvarets myn­digheter sammanställer Krigsmaterielinspektionen aktuella uppgifter som enlighet med den nyssnämnda resolutionen överlärnnas till FN.

För FN-registrets första är, 1992, lämnade 83 av FN:s medlemsländer upp­gifter om sin export och import av de sju kategorierna tyngre vapen. In­komna uppgifter beräknas motsvara ca 98 procent av den export som har förekommit.

Det framgår av statistiken att Sverige i endast obetydlig omfattning deltar i världshandeln med aktuella tyngre vapensystem.

Förenta nationemas register över konventionella vapen för är 1992.

Antal registrerade vapenöverföringar kalenderåret 1992

Varav Sverige

Export

Import

Stridsvagnar

Pansrade stridsfordon

Grovt artilleri

Stridsflygplan

Attackhelikoptrar

Stridsfartyg

Missiler/lavetter

1733

1625

1682

270

40

40

68 878

0 0 0 0 0 0 5'

5' 5' 0 0 0 0 0

' Införsel från Tyskland av 5 stridsvagnar T72 och 5 stridsfordon MT-BL som tidigare

tillhört Tyskland.  Sverige redovisade utförsel till Australien av en sektion motsvarande skrovet till en

tredjedels ubåt.  Robotsystem RBS 15 till Finland.

Sverige verkar på olika sätt för ökad rapportering till FN-registret och för större öppenhet om vapentransfereringar. 1 den europeiska säkerhetskonfe­rensens (ESK) säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enats om att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl. a. att årligen lämna upp­gifter till registret. I FNrs nedrustningskonferens i Geneve deltar Sverige ak­tivt i ett arbete som syftar till att utveckla rapporteringsinstrumentet.

Som ett led i vär strävan efter ökad öppenhet på detta omräde har sedan är 1990 regeringens redogörelse till riksdagen över krigsmaterielexporten överlämnats till FN i engelsk översättning. Sä kommer att ske även med årets redogörelse. Fä andra länder torde redovisa sin vapenexport med motsva­rande öppenhet och detaljeringsgrad.

Svensk krigsmaterielexport år 1993 1 Allmän bakgmnd

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer kontinuerligt marknadsföringen och exporten av krigsmateriel från Sverige. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - för närvarande omkring 175 företag, varav ca 40 är aktiva - är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till KMI. Dessa redovisningar, tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram pä annat sätt, analyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigs­materielexport uttalade regeringen sin avsikt att vaije är lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogö­relse avser den svenska krigsmaterielexporten är 1993.

Skr. 1993/94:237 

Bilaga

2 Beviljade utförseltillstånd

Antalet inkomna utförselärenden har under senare är varierat mellan 1 500 och 2 300. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra anledningar än försäljning, såsom utförsel för eller efter reparation, för demonstration eller för prov. Under år 1993, som var det första under vilket den nya krigsmateriellagen tillämpats, inkom inledningsvis ett bety­dande antal ansökningar om utförseltillständ för försäljning avseende övrig krigsmateriel vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa till­stånd avser leveranser under flera kalenderår.

Beslut om utförseltillständ fattas av regeringen. 1 ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågan om tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades år 1993 regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget motsvarar 97 % av det totala värdet av givna tillstånd.

Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd för försäljning under åren 1986-1993. För år 1993 har en uppdelning skett i krigsmateriel för strid (KS) ocli övrig krigsmateriel

(ÖK).

År

Värde mkr i

Härav

regeringsbeslut

löpande

priser

mkr

% av värdet

Antal

1986

4 262

4 151

97

226

1987

5 383

5 320

99

285

1988

6 405

6 333

99

380

1989

7 247

7 100

98

312

1990

2 980

2912

98

328

1991

2 559

2511

98

350

1992

3 360 Stimma

KS

ÖK

3 287

98

241

1993

6 105

1942

4 162

5 916

97

368

Av tabell 2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljade utförseltill­stånd beräknat i fasta priser.

Tabell 2. Beviljade utförseltillstånd för försäljning under åren 1986-1993 i löpande priser och i 1968 års prisnivå' jämte den procentuella volymförändringen.

Skr. 1993/94:237 Bilaga

År

Värde i

priser

mkr

löpande

Värde i

priser

mkr

fasta

Volymförändring i procent jämfört med föregående år

1986

4 262

980

+ 31

1987

5 383

1194

+ 22

1988

6 405

1366

+ 14

1989

7 247

1455

+   6

1990

2 980

578

-60

1991

2559

478

- 17

1992

3 360

628

+ 31

Summa

KS

ÖK

Summa

KS

ÖK

Summa  KS     ÖK

1993

6105

1942

4162

1030

328

702

-        -

' Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts.

3 Faktiska leveranser

KMl:s utförselstatistik grundar sig pä uppgifter om värdet av levererad ma­teriel som redovisas av exportföretagen.

Tabell 3 visar värdet av svensk krigsmaterielexport under den senaste tio­årsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen fram­går även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport.

Under år 1993 utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av 1 216 miljo­ner kronor och övrig krigsmateriel för 1 647 miljoner kronor, dvs. tillsam­mans 2 863 miljoner kronor. För att erhålla ett värde som kan jämföras med utförseln under år 1992 redovisas i tillägg till detta 1993 ärs belopp minskat med värdet för utförsel av sådan krigsmateriel som ej klassificerades som krigsmateriel enligt den 1992 gällande krigsmaterielförteckningen.

Skr. 1993/94:237 Bilaga

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 1984 -1993 i löpande priser och 1968 års prisnivå, m.m.

År       Sveriges

Krigsmaterielexport

totala

varuexport

löpande

andel av   fasta

volymför-

(löp. priser)

priser

varuexp.   priser       ändring

mkr

mkr

%

mkr

%

1984 242 500

2 618

090

554

+24,8

1985

259 985

2137

0,82

511

-   7,8

1986

265100

3 243

1,22

746

+46,0

1987

281433

4 427

1,57

981

+31,5

1988

304 782

6155

2,02

1313

+ 34,0

1989

332 580

6 005

1,81

1206

-   8,1

1990

339 850

3 327

0,98

645

-46,5

1991

332 779

2 705

0,81

505

-21,7

1992

326 031'

2 753

0,84

514

+   1,8

Summa  KS

ÖK

1993 388 245''              2863      Tilö      1647          0,74

482

Jämförelsevärde 1993     1 850_______ 0,47

313        - 33

 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts. ' Uppgiften om Sveriges totala varuexport för år 1992 har i årets sammanställning

korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1992/93:224 om

krigsmaterielexporten år 1992. Korrigeringen innebär ingen ändring av

uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav.  Preliminär uppgift för varuexporten under år 1993.

Om tidigare års definition av krigsmateriel tillämpas på 1993 års exportsiff­ror, skulle den redovisade exporten i fasta priser ha minskat med ca 33 % i jämförelse med år 1992.

Krigsmaterielexporten utgjorde är 1992 ca 0,84 % av Sveriges totala varu­export. Denna andel sjönk under år 1993 till ca 0,74%, varav 0,31 % ut­gjorde krigsmateriel för strid och 0,42% övrig krigsmateriel.

Den här redovisade utförselstatistiken, baserad pä företagens leveransde­klarationer till KMI, är den enda som på ett korrekt sätt anknyter till krigs-materiellagstiftningen. 1 den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grun­das pä tullmyndigheternas uppgifter till Statistiska centralbyrån, särskiljs inte krigsmateriel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade områden.

Förändringar från ett år till ett annat ger inte underlag för några mer lång­siktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av ex­porten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid under åren 1990-93.

En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt frän värdet av faktiska leveranser under samma år. Detta beror på att givna utför­seltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att tillstånd i nägra fall ej utnyttjas helt. Den ökning av beviljade utförsel­tillstånd som registrerats för år 1993 torde i linje med detta förhällande åter­speglas i kommande års utförselstatistik.

I tabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten under åren 1990 - 1993

fördelad pä de sexton olika materielkategorierna i 1988 års krigsmaterielför-

10

fördelad pä de sexton olika materielkategorierna i 1988 års krigsmaterielför-     Skr. 1993/94:237 teckning. 1 de fall det klassificeringsmässigt är möjligt, även om definitio-     Bilaga nerna inte helt överensstämmer, har approximativa uppgifter för år 1993 in­förts. Utförseln under år 1993 fördelad enligt nu gällande klassificering redo­visas i tabell 5.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljoner kronor under åren 1990-1993 fördelad på huvudområdena i 1988 års krigsmaterielförteckning.

1993

1992

1991

1990

1. Handeldvapen m.m.

1

_

2

2

2. Artilleripjäser m.m.

150

223

206

634

3. Ammunition m.m.

287

289

394

1008

4. Robotar, torpeder, minor m.m.

480

1 166

1586

799

5. Materiel för stridsledning m.m.

1007

267

155

334

6. ABC-stridsmateriel m.m.

_

_

_

_

7. Sprängämnen m.m.

74

71

77

149

8. Fartyg m.m.

117

490

-

-

9. Luftfartyg m.m.

137

129

158

188

10. Fordon

506

11

50

130

11. Materiel för strålning m.m.

_

-

-

-

12. Fotomateriel

2

-

-

-

13. Hjälmar m.m.

-

-

-

-

14. Bromateriel

_

-

-

-

15. Övningsmateriel

92

75

63

65

16. Maskiner, verktyg m.m.

10

32

14

18

SUMMA

2 863

2 753

2 705

3 327

11

Tabell 5. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljoner kronor fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden.

Skr. 1993/94:237 Bilaga

1993

Krigsmateriel för strid

KSl

Finkalibriga eldrörsvapen

KS2

Kanoner, pansarvärnsvapen

KS3

Ammunition

KS4

Robotar, raketer, torpeder, bomber

KS5

Eldledningsutrustning

KS6

ABC-stridsmedel

KS7

Krut och sprängämnen

KSS

Krigsfartyg

KS9

Stridsflygplan

KS 10

Stridsfordon

KSll

Riktade energivapen

SUMMA

Övrig krigsmateriel

ÖK21

Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m.

ÖK22

Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m.

ÖK23

Övningsammunition m.m.

ÖK24

Övningsraketer, röjningsutrustning m.m.

ÖK25

Spanings- och mätutrustning m.m.

ÖK26

Skyddsmateriel m.m.

ÖK27

Krut- och sprängämneskomponenter

ÖK28

Fartyg för bevakning m.m.

ÖK29

Flygplan utformade för militärt bruk m.m.

ÖK30

Fordon utformade för militärt bruk m.m.

ÖK31

Riktade energivapen

ÖK32

Fortifikationer

ÖK33

Elektronisk utrustning för militärt bruk

ÖK34

Fotografisk och elektrooptisk utrustning

ÖK35

Övningsmateriel

ÖK36

Tillverkningsutrustning

ÖK37

Programvara

SUMMA

O

53

126

399

535

O

74

29

O

O

O

1216

1

97

161

81

457

O

O

88

137

506

O

O

14

2

92

10

O

1647

Till den redovisning av exporten år 1993 som framgår av tabell 5 kan följande kommentarer göras beträffande vissa produktområden.

Inom grupperna KSl, ÖK21, KS2 och ÖK22 har utförseln till ca 50% av värdet avsett pansarvärnsvapen med ammunition och återstoden luftvärns-kanoner med ammunition i första hand för fartygsbeväpning.

Inom grupp KS4 och ÖK24 har över 80% avsett pansarvärns- och luft-värnsrobotsystem.

Inom grupperna KS5 och ÖK25 har utförseln varit fördelad med 50% på sikten för robotar och eldledningssystem för fartyg och med 50 % pä spa­ningssystem och komponenter. En stor del av de senare produkterna ut­gjorde tidigare ej krigsmateriel.

Inom gruppen ÖK30 utgjordes utförseln huvudsakligen av fordon som ti­digare ej klassificerades som krigsmateriel.

12

4 Geografisk fördelning

Den i föregående tabell redovisade totala omfattningen av krigsmaterielex­porten och dess uppdelning pä olika huvudområden kompletteras i följande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning pä dels skilda regioner, dels enskilda länder.

Regionerna har jämfört med tidigare redovisningar indelats på ett mer in­formativt sätt. Sammanställningen ger vid handen, att Norden och övriga Västeuropas andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en ökande tendens. Västeuropa mottog är 1993 ca 65 % av den svenska krigsmateriel­exporten. Australien har under senare år tillkommit som en betydande mot­tagare av svensk krigsmateriel.

Tabell 6. Krigsmaterielexportens fordelning på regioner i procent av värdet under åren 1988-1993.

Skr. 1993/94:237 Bilaga

1988

1989

1990

1991

1992

1993

Summa

KS

ÖK

Norden

14

17

27

46

45

35

34

36

övriga Västeuropa

19

24

25

35

23

31

44

21

Ost- och

Centraleuropa Nordamerika

0 11

0 11

0

8

0 12

0 9

0 9

0 6

0 11

Latinamerika

6

3

1

0

1

1

3

0

Australien och

Nya Zeeland

0

0

1

0

17

9

J2

7

Asien

50

44

37

6

5

14

0

24

Afrika

0

1

1

0

0

0

0

1

Antal länder

38

36

33

36

40

44

I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad pä mottagarländer. I tabellerna har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit 1,0 miljoner kronor under nägot av åren 1991 - 1993.

Tabell 7 anger de länder till vilka exporterats krigsmateriel för strid under år 1993. I tabellen redovisas även utförseln av övrig krigsmateriel till dessa länder. Som jämförelse anges utförselvärdena under åren 1991 och 1992 en­ligt den då gällande klassificeringen.

Tabell 8 upptar de länder till vilka har levererats endast övrig krigsmateriel år 1993, samt som jämförelse exportvärden för de två föregående åren enligt då gällande klassificering. Exporten av övrig krigsmateriel har väsentligen utgjorts av reservdelar, underhållsutrustning och simulatorer jämte öv­nings-, rök- och lysammunition till länder som innehar svensk krigsmateriel, även tidigare oklassad sådan, samt spaningsradarstationer och terrängfor­don. Uppgiften för Ryssland och Kina avser utförsel av bandvagnar till civila kunder.

13

Tabell 7. Länder till vilka under år 1993 exporterats krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel samt utförsel till dessa länder av krigsmateriel under åren 1991 och 1992 enligt då gällande klassificering (mitjoner kr).

Skr. 1993/94:237 Bilaga

1993

1992

KS

ÖK

Summa

1991

Amerikas Förenta Stater

37,9

114,2

152,1

169,6

233,0

Australien

143,1

117,8

260,9

473,4

15,0

Belgien

160,2

5,4

165,6

94,4

221,0

Brasilien

23,3

4,4

27,6

9,6

2,9

Canada

37,9

63,7

101,6

67,0

96,0

Danmark

32,9

71,2

104,1

123,2

182,0

Finland

52,0

111,8

163,8

523,5

453,5

Frankrike

1,6

24,6

26,2

11,1

28,3

Italien

9,9

5,1

15,1

7,8

9,2

Japan

0,4

15,3

15,7

26,4

6,1

Nederländerna

0,1

32,7

32,8

132,9

218,7

Norge

334,9

409,3

744,3

589,5

617,0

Schweiz

67,4

70,1

137,5

9,0

13,9

Singapore

3,7

139,1

142,8

21,4

59,7

Storbritannien

6,8

116,9

123,7

51,3

48,5

Turkiet

0,1

-

0,1

1,9

-

Tyskland

51,9

48,5

100,4

37,3

163,2

Uruguay

8,6

-

8,6

11,0

-

Österrike

243,4

35,2

278,5

299,7

226,7

Övriga länder

0,3

0,3

-

-

-

Summa

1 216,4

1 385,3'

2 601,7

5 Polen

' Härav torde ca 60 % utgöra sädan utrustning som tidigare ej klassificerades som

krigsmateriel.

14

Tabell 8. Länder till vilka under år 1993 exporterats enbart övrig krigsmateriel, samt utförsel av krigsmateriel till dessa länder under åren 1991 och 1992 (miljoner kr).

Skr. 1993/94:237 Bilaga

1993

1992

1991'

Bahrain

Indien

Indonesien

Irland

Kina

Republiken Korea

Kuwait

Malaysia

Mexico

Nya Zeeland

Oman

Pakistan

Ryssland

Spanien

Thailand

Tunisien

Övriga länder*

SUMMA

3,1

-

-

42,2

6,1

29,5

0,6

4,0

1,7

2,7

-

-

4,2

-

-

1,7

-

-

31,9

-

-

48,1

64,9

47,6

1,5

0,1

-

0,6

0,1

4,6

1,7

-

-

28,8

2,8

-

3,5

-

-

3,9

2,4

6,0

75,6

0,1

-

9,6

1,9

-

1,7

261,4'

' Avser utförsel av krigsmateriel enligt dä gällande krigsmaterielförteckning. * Andorra, Botswana, Förenade Arabemiraten, Ghana, Island, Portugal,

Saudiarabien och Ungern. ' Härav torde ca 70 % utgöra sädan utrustning som tidigare ej klassificerades som

krigsmateriel.

Under år 1993 omfattade krigsmaterielexporten leveranser till sammanlagt 44 länder. Till 24 länder levererades endast övrig krigsmateriel, varav för mindre än 1 miljon kronor till 10 länder. Tillstånd har vidare meddelats för utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 19 länder, nämligen: Amerikas Förenta Stater, Australien, Belgien, Canada, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Italien, Japan, Norge, Nya Zeeland, Polen, Ryssland, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Tyskland och Österrike.

Inom ramen för det s.k. suveränitetsstödet har Sveriges regering överläm­nat viss, i huvudsak civil, materiel till regeringarna i Estland, Lettland och Litauen för att stärka ländernas förmåga att övervaka sina gränser, land- och havsterritorier. Materielen är ämnad i första hand för ländernas polis-, tull-och gränsbevakningsmyndigheter för att bättre kunna bekämpa smuggling och organiserad brottslighet. Under år 1992 överlämnades ett bevaknings­fartyg till Estland. Därefter har Estland mottagit ett ytterligare bevaknings­fartyg, Lettland tvä och Litauen ett bevakningsfartyg. Vidare har till vart och ett av de baltiska ländernas överlämnats tretton pansrade transportfordon, modell 1942. Den som gåva överlämnade krigsmaterielen anses ej ha något exportvärde och har därför inte redovisats i ovanstående tabeller.

Sammanfattningsvis kan konstateras att exportmönstret har förskjutits så att OECD-länderna, dvs. i huvudsak Norden, övriga Västeuropa och Nord­amerika samt Australien, kommit att utgöra de helt dominerande motta­garna av svensk krigsmateriel, under är 1993 motsvarande ca 85 % av utför­seln.

15

5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete,

Skr. 1993/94:237

Bilaga

m.m.

Under år 1993 har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. De har avsett tillverkning i Amerikas Förenta Stater, Australien, Indien (två tillstånd) respektive Tyskland. 17 samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveckling eller produktion med följande länder: Amerikas Förenta Stater, Frankrike (tvä tillstånd), Norge (sex till­stånd). Polen (tvä tillstånd), Singapore, Tyskland (fyra tillstånd) och Öster­rike.

Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samar­bete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en längsiktigare bindning än regelrätt export. Sädana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj.

Regeringen har med stöd av krigsmateriellagen föreskrivit en skyldighet för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att årligen redovisa huruvida avtalen fortfarande är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet be­drivs.

För år 1993 gäller att 14 företag redovisat sammanlagt 151 gällande licens-upplåtelser och samarbetsavtal i 22 länder.

6 Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare fär enligt krigsmateriel­lagen inte, med vissa undantag, bedrivas inom eller utom landet utan rege­ringens tillstånd. Under år 1993 har inget sådant tillstånd lämnats.

7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt krigsmateriellagen skall företag som har tillstånd att tillverka eller till­handahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller för­säljning av krigsmateriel.

För är 1993 gäller att sex företag redovisat ägande i 22 utländska rättssub­jekt i 12 länder.

8 De exporterande företagen

173 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel varav ca 40 exporterade sådan materiel under år 1993.

Det främsta exportföretaget under är 1993 var Bofors AB som svarade för     Skr. 1993/94:237 ca 1 miljard kronor, eller ca 35 % av krigsmaterielexporten. Bofors AB är     Bilaga sedan februari 1992 ett helägt dotterbolag till Celsius Industrier AB. Härut­över exporterade fem företag för mer än 100 miljoner kronor, nämligen Cel-siusTech Systems AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Radar Electronics AB, Hägglunds Vehicle AB, Saab Instruments AB och Saab Scania AB, Scania Trucks & Buses.

Fyra företag, nämligen Bofors Explosives AB, Norma Precision AB, Saab Training AB och Volvo Flygmotor AB, exporterade vardera för mellan 50 och 100 miljoner kronor. Sju företag exporterade för mellan 10 och 50 miljo­ner kronor. Dessa var Bofors LIAB AB, Bofors Underwater Systems AB, CelsiusTech Electronics AB, FFV Aerotech AB, Kockums Submarine AB, SA Marine AB och Åkers Krutbruk Protection AB.

Övriga företag med en export överstigande 1 miljon kronor är Air Target Sweden AB, Bofors Carl Gustaf AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Components AB, Norabel Ignition AB, Norabel Pyroteknik AB, Saab Missiles AB och Volvo Lastvag­nar AB.

Tillsammans svarade dessa tjugofyra företag för nästan 100% av den to­tala svenska krigsmaterielexporten under år 1993.

17

Utrikesdepartementet

Skr. 1993/94:237

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lund­gren,[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Dinkelspiel

Regeringen beslutar skrivelse 1993/94:237 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten är 1993.