Regeringens proposition

1994/95:212

Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång - en

försöksverksamhet

Prop.

1994/95:212

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att utvecklingsstörda barn och barn som i skollagen

(1985:1100) jämställs med utvecklingsstörda under en försöksperiod om fyra år

inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavarnas medgivande. Med särskola

avses i denna proposition endast den obligatoriska särskolan.

 Vidare förslås att vanlig respektive särskild skolplikt i fortsättningen skall

benämnas enbart skolplikt.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Lagtext.................................. 4

 2.1 Förslag till lag om ändring i skol-

 lagen (1985:1100).................... 4

 2.2 Förslag till lag om försöksverksamhet

 med ökat föräldrainflytande över ut-

 vecklingsstörda barns skolgång....... 11

3 Ärendet och dess beredning............... 12

4 En mål- och resultatinriktad styrning av

 skolan................................... 13

5 Läroplanen, timplaner och kursplaner..... 13

 5.1 Grundskolan.......................... 13

 5.2 Särskolan............................ 14

6 Ökat föräldrainflytande över utvecklings-

 störda barns skolgång.................... 15

7 Skolpliktsbegreppet m.m.................. 19

8 Författningskommentarer.................. 21

 8.1 Förslaget till lag om ändring i skol-

 lagen (1985:1100).................... 21

 8.2 Förslaget till lag om försöksverksam-

 het med ökat föräldrainflytande över

 utvecklingsstörda barns skolgång..... 22

Bilaga 1. Sammanfattning av förslagen och

 sammanställning av remissyttranden

 över betänkandet (Ds 1994:89) Rätt

 att välja skolform.................. 24

Bilaga 2. Lagförslag i betänkandet Ds 1994:89. 30

Bilaga 3. Lagrådsremissens lagförslag......... 35

Bilaga 4. Lagrådets yttrande.................. 43

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 30 mars 1995.............................. 44

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

-lag om ändring i skollagen (1985:1100),

-lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda

 barns skolgång.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 3, 10 och 14 §§, 9 kap. 1-6 a och 17 §§ och

10 kap. 5 § skollagen (1985:1100)[1] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 2 §

 Barn i allmänhet har Barn skall fullgöra

vanlig skolplikt. Den skolplikten i

skall fullgöras i grund- grundskolan, särskolan

skolan, om inte annat eller specialskolan.

följer av 8-10 kap. Skolplikten får också

 fullgöras enligt 8-10

 kap.

 3 §[2]

 Särskild skolplikt har Barn i allmänhet skall

barn som inte kan gå i tas emot i grundskolan.

grundskolan därför att

de är utvecklingsstörda,

synskadade, döva,

hörselskadade eller tal-

skadade. Sådan skolplikt

skall fullgöras i

särskolan eller special- Barn som bedöms inte

skolan, om inte annat kunna nå upp till

följer av 9 eller 10 grundskolans kunskapsmål

kap. därför att de är ut-

 De utvecklingsstörda vecklingsstörda skall tas

skall tas emot i emot i särskolan.

särskolan och övriga i

specialskolan.

Utvecklingsstörda, som på

grund av synskada, döv- Barn som inte kan gå i

het, hörselskada eller grundskolan eller

talskada inte kan gå i särskolan därför att de

särskolan, skall dock är synskadade, döva,

tas emot i hörselskadade eller

specialskolan. talskadade skall tas

 emot i specialskolan.

 10 §[3]

 Skolplikten upphör vid Skolplikten upphör vid

utgången av vårterminen utgången av vårterminen

det kalenderår då barnet det kalenderår då barnet

fyller 16 år eller, om fyller 16 år eller, om

barnet fullgör särskild barnet fullgör

skolplikt i special- skolplikten i

skolan, 17 år. specialskolan, 17 år.

 Om barnet dessförinnan tillfredsställande slutför högsta årskursen i grund-

skolan eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skol-

plikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild

prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av

styrelsen för utbildningen.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd.

 14 §[4]

 Om en skolpliktig elev Om en skolpliktig elev

i en skola utanför det i en skola utanför det

offentliga skolväsendet offentliga skolväsendet

för barn och ungdom är för barn och ungdom är

frånvarande i stor frånvarande i stor

utsträckning utan giltig utsträckning utan giltig

orsak, skall orsak, skall huvudmannen

huvudmannen för skolan för skolan anmäla

anmäla förhållandet till förhållandet till barnets

barnets hemkommun. hemkommun. Kommunen

Kommunen skall pröva om skall pröva om barnet

barnet skall åläggas skall åläggas skolgång i

skolgång i grundskolan grundskolan eller

eller särskolan eller, särskolan eller, om skäl

om skäl föreligger, föreligger, överlämna

överlämna anmälan till anmälan till huvudmannen

huvudmannen för särsko- för specialskolan, som

lan eller specialskolan, skall pröva om barnet

som skall pröva om skall åläggas skolgång där.

barnet skall åläggas

skolgång där.

 Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hos allmän förvaltnings-

domstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 9 kap.

 1 §[5]

 Skolplikt får fullgöras Skolplikt får fullgöras i

i en fristående skola, en fristående skola, om

om skolan är godkänd för skolan är godkänd enligt 2

ändamålet. §.

 Ärenden om godkännande Ärenden om godkännande av

för vanlig skolplikt fristående skolor som

prövas av Statens motsvarar grundskolan

skolverk. eller särskolan prövas av

 Statens skolverk.

Såvitt gäller särskild Ärenden om godkännande av

skolplikt prövas fristående skolor som

 1. sådant godkännande motsvarar specialskolan

som avser en skola som prövas av styrelsen för

motsvarar särskolan av den specialskola som

Statens skolverk och ansvarar för utbildning

 2. sådant godkännande av samma handikappgrupp

som avser en skola som där skolan är belägen.

motsvarar specialskolan

av styrelsen för den

specialskola som

ansvarar för utbildning

av samma handikappgrupp

där skolan är belägen.

 2 §[6]

 Godkännande för vanlig En fristående skola som

skolplikt skall motsvarar grundskolan

meddelas, om skolans skall godkännas, om sko-

utbildning ger lans utbildning ger

kunskaper och kunskaper och färdigheter

färdigheter som till art som till art och nivå vä-

och nivå väsentligen sentligen svarar mot de

svarar mot de kunskaper kunskaper och färdigheter

och färdigheter som som grundskolan förmedlar

grundskolan förmedlar och skolan även i övrigt

och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot

väsentligen svarar mot grundskolans allmänna mål.

grundskolans allmänna Härvid skall särskilt

mål. Härvid skall beaktas de krav som

särskilt beaktas de krav anges i 1 kap. 2 § andra

som anges i 1 kap. 2 § och tredje styckena.

andra och tredje En fristående skola som

styckena. motsvarar särskolan eller

 Godkännande för sär- specialskolan skall god-

skild skolplikt skall kännas, om skolan ger

meddelas, om skolan ger eleverna en utbildning

eleverna en utbildning som väsentligen svarar

som väsentligen svarar mot den som de skulle få

mot den som de skulle få i särskolan eller

i särskolan eller specialskolan. En

specialskolan. En ytterligare förutsättning

ytterligare förutsätt- är att eleverna i samband

ning är att eleverna i med utbildningen bereds

samband med utbild- erforderliga omsorger.

ningen bereds I godkännandet av en

erforderliga omsorger. skola som motsvarar

 specialskolan skall an-

 I godkännandet för ges vilka

särskild skolplikt skall handikappgrupper som

anges om det avser sär- godkännandet avser.

skoleutbildning eller

specialskoleutbildning

eller båda dessa skol-

former samt för vilka

handikappgrupper

utbildningen godkänns.

 3 §[7]

 Ett barn får fullgöra Ett barn får fullgöra sin

sin skolplikt i en skolplikt i en godkänd

fristående skola som är fristående skola som

godkänd för särskild motsvarar särskolan

skolplikt och som mot- endast om styrelsen för

svarar särskolan endast särskolan i barnets

om styrelsen för hemkommun har bedömt att

särskolan i barnets hem- barnet inte kan nå upp

kommun har bedömt att till grundskolans

barnet har särskild kunskapsmål därför att det

skolplikt. är utvecklingsstört.

 4 §[8]

 Om ett barn har Om ett barn har ett

funktionshinder som sådant funktionshinder

enligt 3 kap. 3 § kan som enligt 3 kap. 3 §

vara grund för särskild kan vara grund för

skolplikt, får barnet mottagande i specialsko-

fullgöra sin skolplikt i lan, får barnet fullgöra

en godkänd fristående sin skolplikt i en god-

skola som motsvarar känd fristående skola som

specialskolan endast om motsvarar specialskolan

 1. skolan är godkänd endast om

för elever som har sär- 1. skolan är godkänd för

skild skolplikt på grund elever som har samma

av samma funktions- funktionshinder som

hinder som barnet eller barnet eller

 2. huvudmannen för 2. huvudmannen för

specialskolan bedömer specialskolan bedömer att

att barnet ändå kan barnet ändå kan till-

tillgodogöra sig godogöra sig utbildningen

utbildningen vid sko- vid skolan.

lan.

 5 §[9]

 Den som har vanlig Den som endast för en

skolplikt men som kortare tid är bosatt i

endast för kortare tid landet eller den som har

är bosatt i landet eller andra skäl att få

som har andra skäl att utbildning i en

få en utbildning med en internationell skola får

annan internationell in- fullgöra sin skolplikt i

riktning än den som får en sådan skola, om skolan

finnas inom grundskolan är godkänd för ändamålet av

eller fristående skolor Statens skolverk. Detta

som är godkända för gäller dock inte sådana

fullgörande av vanlig barn som avses i 3 kap.

skolplikt får fullgöra 3 § andra och tredje

sin skolplikt i en styckena.

fristående skola med

sådan inriktning

(internationell skola),

om skolan av Statens

skolverk har godkänts Med internationell sko-

för ändamålet. la avses en fristående

 För godkännande krävs skola som har en annan

att skolans utbildning internationell inrikt-

som helhet betraktad ning än den som får finnas

är likvärdig med i grundskolan eller i en

grundskolans. Skolan fristående skola som

skall förmedla kunskaper motsvarar grundskolan.

och färdigheter som För godkännande krävs att

underlättar fortsatt skolans utbildning som

skolgång utomlands. Un- helhet betraktad är lik-

dervisning i svenska värdig med grundskolans.

språket och om svenska Skolan skall förmedla

förhållanden skall med- kunskaper och färdigheter

delas i den omfattning som underlättar fortsatt

som de i landet för skolgång utomlands. Un-

kortare tid bosatta dervisning i svenska

eleverna behöver. språket och om svenska

 förhållanden skall med-

 delas i den omfattning

 som de i landet för

 kortare tid bosatta ele-

 verna behöver.

 6 §[10]

 En fristående skola, En godkänd fristående

som är godkänd för ele- skola som motsvarar

ver som har vanlig skol- grundskolan skall till-

plikt skall tilldelas delas bidrag för verksam-

bidrag för verksamheten heten av elevernas hem-

av elevernas hemkommu- kommuner. För varje elev

ner. För varje elev skall lämnas ett belopp

skall lämnas ett belopp som motsvarar den genom-

som motsvarar den genom- snittliga kostnaden per

snittliga kostnaden per elev i hemkommunens

elev i hemkommunens grundskola det pågående

grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs

kalenderåret på som eleven tillhör. Vid

den årskurs som eleven tilldelningen får kommu-

tillhör. Vid tilldel- nen göra ett avdrag som

ningen får kommunen göra uppgår till högst 25

ett avdrag som uppgår procent av den framräkna-

till högst 25 procent de genomsnittskostnaden.

av den framräknade Regeringen eller den

genomsnittskostnaden. myndighet regeringen

Regeringen eller den bestämmer får medge ett

myndighet regeringen större avdrag, om det

bestämmer får medge ett finns särskilda skäl.

större avdrag, om det

finns särskilda skäl. Tilldelningen beräknas

 Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder.

för ett bidragsår i Varje bidragsår börjar den

sänder. Varje bidragsår 1 juli. Tilldelningen

börjar den 1 juli. grundas på antalet elever

Tilldelningen grundas på från kommunen i den

antalet elever från kom- fristående skolan den 15

munen i den fristående september under

skolan den 15 september bidragsåret. Bidragen

under bidragsåret. skall utbetalas med en

Bidragen skall tolftedel varje månad.

utbetalas med en Utbetalningarna i

tolftedel varje månad. juli-september avpassas

Utbetalningarna i efter ett beräknat antal

juli-september avpassas elever och reglering görs

efter ett beräknat antal vid utbetalning i

elever och reglering oktober. För en skola som

görs vid utbetalning i är nystartad, får bidrag,

oktober. För en skola som avser tiden ju-

som är nystartad, får li-september månad,

bidrag, som avser tiden betalas ut samlat i

juli-september månad, september. För att en ny-

betalas ut samlat i startad skola skall ha

september. För att en rätt till bidrag gäller

nystartad skola skall dock att skolan skall ha

ha rätt till bidrag ansökt om att bli godkänd

gäller dock att skolan före den 1 april

skall ha ansökt om att kalenderåret innan

bli godkänd för vanlig bidrags-året börjar.

skolplikt före den 1

april kalender-året

innan bidragsåret börjar.

 Om en elev slutar i den fristående skolan efter den 15 september bidragsåret är

hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag för längre tid än till och

med kalendermånaden efter den då eleven slutade.

 Utbetalning av bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som

hemkommunen fastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga

utfallet skulle bli högre än det i budgeten fastställda har den fristående

skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske

senast två månader efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella

kalenderåret har lämnats över till fullmäktige.

 Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för

vilka regeringen har beslutat om statsbidag genom särskilda föreskrifter eller

andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen

avstått från medelstilldelning eller sådana skolor som Statens skolverk enligt 7

§ förklarat sakna rätt till bidrag.

 6 a §[11]

 En fristående skola, En godkänd fristående

som är godkänd för skola som motsvarar

elever som har särskild särskolan skall tilldelas

skolplikt och som bidrag för verksamheten

motsvarar särskolan, av elevernas

skall tilldelas bidrag hemkommuner. För att en

för verksamheten av nystartad skola skall ha

elevernas hemkommuner. rätt till bidrag gäller

För att en nystartad dock att skolan skall ha

skola skall ha rätt till ansökt om att bli godkänd

bidrag gäller dock att före den 1 april

skolan skall ha ansökt kalenderåret innan

om att bli godkänd för bidrags-året börjar. Varje

särskild skolplikt före bidragsår börjar den

den 1 april kalenderåret 1 juli.

innan bidragsåret börjar.

Varje bidragsår börjar

den 1 juli.

 Tilldelningen skall, om elevernas hemkommuner och den fristående skolan inte

kommer överens om annat, ske i enlighet med bestämmelserna i 6 § andra och

tredje styckena.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner

skall dessa erlägga det belopp som regeringen beslutat.

 17 §[12]

 Beslut av Statens skolverk i ärenden om godkännande eller återkallande av

godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 § samt beslut i ärenden

om elevavgifter enligt 7 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

 Beslut av styrelsen för Beslut av styrelsen för

utbildningen i ärenden utbildningen i ärenden om

om godkännande eller godkännande eller

återkallande av återkallande av godkännan-

godkännande för en de för en fristående skola

fristående skola för enligt 1 § tredje stycket

särskild skolplikt eller 12 § får överklagas

enligt 1 § tredje hos allmän förvaltnings-

stycket 2 eller 12 § får domstol.

överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 3 § får

överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får

överklagas endast av eleven eller företrädare för denne.

 10 kap.

 5 §[13]

 Frågor enligt 4 § prövas Frågor enligt 4 § prövas

av styrelsen för den av styrelsen för den

skola där barnet annars skola där barnet annars

skulle ha fullgjort sin skulle ha fullgjort sin

skolplikt. Om barnet skolplikt. Om barnet har

har sådant funk- sådant funktionshinder

tionshinder som enligt som enligt 3 kap. 3 §

3 kap. 3 § kan vara kan vara grund för

grund för särskild skol- mottagande i särskolan

plikt, skall styrelsen eller specialskolan,

höra Socialstyrelsen skall styrelsen höra So-

innan ett medgivande cialstyrelsen innan ett

lämnas eller återkallas. medgivande lämnas eller

 återkallas.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 [1] Lagen omtryckt 1991:1111.

 [2] Senaste lydelse 1993:800.

 [3] Senaste lydelse 1992:598.

 [4] Senaste lydelse 1995:63.

 [5] Senaste lydelse 1993:800.

 [6] Senaste lydelse 1993:800.

 [7] Senaste lydelse 1993:800.

 [8] Senaste lydelse 1993:800.

 [9] Senaste lydelse 1993:800.

 [10] Lydelse enligt prop. 1994/95:157.

 [11] Lydelse enligt prop. 1994/95:157.

 [12] Senaste lydelse 1995:63.

 [13] Senaste lydelse 1993:800.

2.2 Förslag till lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § I stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 § andra stycket skollagen

(1985:1100) om vilka barn som skall tas emot i särskolan gäller bestämmelserna i

denna lag.

2 § Barn som bedöms inte kunna nå upp till grundskolans kunskapsmål därför att

de är utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan. Om vårdnadshavaren inte

lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i särskolan, skall barnet

fullgöra skolplikten enligt vad som gäller för barn i allmänhet enligt skollagen

(1985:1100).

3 § Vad som sägs i 2 § gäller även barn som har fått ett betydande och bestående

begåvningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre

våld eller kroppslig sjukdom, samt barn med autism eller autismliknande

tillstånd.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och gäller till utgången av juni

2000. Lagen tillämpas på utbildning som äger rum från och med läsåret 1996/97.

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen har i samband med behandlingen av vissa motioner från allmänna

motionstiden 1994 beslutat ge regeringen till känna vad utbildningsutskottet

anfört i frågan om föräldrars inflytande vid val av skolform för

utvecklingsstörda barn (bet. 1993/94:UbU6, rskr. 1993/94:179).

 Utbildningsutskottet har bl.a. anfört att ett barns placering i särskolan mot

föräldrarnas vilja utgör en dålig grund för barnets skolgång. Det är därför

angeläget att samverkansformerna mellan föräldrar och berörda myndigheter

utvecklas. När det gäller vem som skall bestämma, när föräldrarna och skolan

inte blir överens om val av skolform, uttalade utskottet följande. Det är

principiellt betänkligt att en myndighet ges möjlighet att slutligt ta över

föräldrars ansvar. Regeringen bör skyndsamt göra en översyn av nu gällande

regler såvitt avser val av skolform för utvecklingsstörda barn. Översynen bör

syfta till att föräldrarna i princip får det slutliga avgörandet, när det har

varit omöjligt att nå fram till ett gemensamt ställningstagande vad gäller valet

mellan grundskola och särskola samt inom särskolan.

 Utskottet framhåller dock att dess grundläggande uppfattning är att särskolan

även framdeles skall utgöra en oundgänglig tillgång för skolväsendet och vara

det naturliga alternativet för de barn som bedöms inte klara av skolgången i

grundskolan. Det enskilda barnets bästa måste gälla som norm vid valet mellan

grundskola och särskola.

 Med anledning av riksdagens tillkännagivande utarbetades ett betänkande Rätt

att välja skolform (Ds 1994:89) av en arbetsgrupp i Utbildningsdepartementet.

Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av förslagen och en

sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 1. De lagförslag som lades

fram i betänkandet finns i bilaga 2.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 23 februari 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen

har i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella

ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter tas upp i

författningskommentaren till lagen om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång.

 Lagrådet har inte yttrat sig över förslaget till ändring i 3 kap. 14 §

skollagen (1985:1100). Ändringen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande

skulle sakna betydelse.

4 En mål- och resultatinriktad styrning av skolan

Riksdagen har under de senaste åren fattat en rad beslut om en ny

ansvarsfördelning mellan stat och kommun och en mål- och resultatinriktad

styrning av skolan. I enlighet med dessa beslut skall riksdag och regering svara

för den övergripande styrningen och lägga fast generella och riksgiltiga mål för

skolan, medan det fulla driftsansvaret för verksamheten ligger på

skolhuvudmannen. Statsbidraget till skolan har avskaffats och ersatts av ett

utjämningsbidrag till kommunerna, vilket inte har någon styrfunktion.

 De grundläggande styrdokumenten är skollagen, respektive skolformsförordning,

läroplanerna för det obligatoriska respektive frivilliga skolväsendet samt

timplaner och kursplaner för de skilda skolformerna. I dessa styrdokument anges

målen och riktlinjerna för utbildningen i respektive skolform. Däremot regleras

inte på vilket sätt skolhuvudmännen skall organisera sin verksamhet och inte

heller föreskrivs vilka arbetssätt, metoder och arbetsformer som skall användas

för att de uppställda målen skall nås.

5 Läroplanen, timplaner och kursplaner

Med stöd av riksdagens beslut (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr.

1993/94:82) har regeringen utfärdat en ny läroplan för det obligatoriska

skolväsendet (Lpo 94). Den nya läroplanen, som kungjorts i Statens skolverks

författningssamling (SKOLFS 1994:1), införs successivt fr.o.m. den 1 juli 1995.

 I läroplanen formuleras skolans värdegrund och uppgifter och där anges mål och

riktlinjer för verksamheten. Läroplanen uttrycker därmed vilka krav staten

ställer på kommunerna inom skolområdet, vilka krav och förväntningar elever och

föräldrar kan ställa på skolan samt vilka krav skolan ställer på eleverna.

 Målen är av två slag, dels de mål som skolan skall sträva mot och som är

desamma för samtliga obligatoriska skolformer, dels de mål som skolan skall

ansvara för att alla elever ges möjligheter att nå. De sistnämnda målen är

uttryckta i termer av kunskaper som eleven skall skaffa sig i utbildningen och

varierar mellan de olika skolformerna. Läroplanen kompletteras med timplaner och

kursplaner som är olika för de skilda skolformerna.

5.1 Grundskolan

I de av regeringen utfärdade kursplanerna för grundskolan (SKOLFS 1994:3) anges

den lägsta kunskapsnivå i de olika ämnena som varje elev i grundskolan skall ha

nått i slutet av det femte respektive det nionde skolåret.

 Av 4 kap. 1 § skollagen framgår att särskilt stöd skall ges grundskoleelever

som har svårigheter i skolarbetet. Enligt 5 kap. 1 § grundskoleförordningen

(1994:1194, ändrad 1995:207) skall ett åtgärdsprogram utarbetas av berörd

skolpersonal, om särskilda stödåtgärder behövs för en elev. Skolpersonalen skall

därvid samråda med eleven och elevens vårdnadshavare. I 5 kap. 14 § samma

förordning föreskrivs att en elev skall ges stödundervisning, om det kan befaras

att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av

det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt

stöd. Den nya grundskoleförordningen träder i kraft den 1 juli 1995 och till-

lämpas med början i årskurserna 1 - 7 läsåret 1995/96.

 I 7 kap. grundskoleförordningen finns närmare föreskrifter om betyg och

ämnesprov. Betyg skall ges i årskurserna 8 och 9. Som betyg skall användas någon

av beteckningarna Godkänd (G), Väl godkänd (VG) eller Mycket väl godkänd (MVG).

Slutbetyget sätts med hjälp av dels de mål som eleverna enligt kursplanerna

skall ha nått i slutet av det nionde skolåret, dels de betygskriterier för

betyget Väl godkänd som Skolverket skall fastställa för respektive ämne.

 Ämnesprov i svenska, engelska och matematik i slutet av årskurserna 5 och 9

finns för bedömning av elevens kunskapsutveckling och som stöd för

betygssättning.

5.2 Särskolan

Utbildningen i särskolan syftar till att ge utvecklingsstörda barn en till varje

elevs förutsättningar anpassad utbildning, som så långt det är möjligt motsvarar

den som ges i grundskolan (6 kap. 1 § skollagen).

 Särskolans elever utgör en mycket heterogen grupp. Med hänsyn till elevernas

stora variationer i begåvning, förutsättningar och behov, är särskolan indelad i

grundsärskola och träningsskola.

 Läsåret 1993/94 var 8 618 barn inskrivna i särskolan, vilket motsvarar knappt

en procent av det totala antalet elever i grundskolan. Av det totala antalet

elever i särskolan gick 5 516 elever i grundsärskolan och 3 102 elever i

träningsskolan. 936 av eleverna i grundsärskolan och 25 av eleverna i

träningsskolan fick sin undervisning i en grundskoleklass (s.k. integrerade

elever).

 Regeringen har utfärdat en ny särskoleförordning (1995:206), som träder i kraft

den 1 juli 1995 och tillämpas med början i årskurserna 1 - 7 läsåret 1995/96. I

bilagor till den nya särskoleförordningen finns föreskrifter om utbildningens

omfattning (timplaner).

 Skolverket har den 12 december 1994 fastställt kursplaner för såväl

grundsärskolan som träningsskolan (SKOLFS 1994:56).

 För grundsärskolan har kursplaner fastställts i ämnena Bild, Engelska,

Hemkunskap, Idrott och hälsa, Matematik, Musik, Naturlära, Samhällslära, Slöjd

och Svenska. Till skillnad från kursplanerna i grundskolan anger grundsärskolans

kursplaner de mål som eleven, utifrån sina förutsättningar, skall ha uppnått i

slutet av det femte respektive det nionde skolåret.

 Kursplanerna för träningsskolan har ytterligare en annan karaktär. De beskriver

eftersträvad utveckling av varje elevs förmåga inom ett antal områden. Dessa

områden är Estetisk verksamhet, Kommunikation, Motorik, Vardagsaktiviteter samt

Verklighetsuppfattning.

 Enligt 7 kap. den nya särskoleförordningen skall elever i särskolan efter

avslutad skolgång få intyg om den utbildning de har gått igenom. En elev i

grundsärskolan har rätt att få betyg om eleven eller dennes vårdnadshavare begär

det. I sådana fall skall betyg sättas i timplanens ämnen och, såvitt gäller

slutbetyg, i relation till den kravnivå som anges i grundsärskolans kursplaner.

Betyg anges i en tregradig skala med beteckningar för Väl godkänd (VG), Godkänd

(G) och Otillräckliga kunskaper (O).

6 Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång

Regeringens förslag: Under en fyraårig försöks-

period får barn inte tas emot i särskolan utan

vårdnadshavarnas medgivande.

Arbetsgruppens förslag: Elever, som har rätt till utbildning i särskolan, får

inte utan vårdnadshavares samtycke tas emot i särskolan. Undantag får göras dels

om det är uppenbart att barnet inte kan gå i grundskolan, dels om barnet tagits

emot i grundskolan och det senare visar sig att barnet inte klarar av skolgången

där. I dessa fall får styrelsen för särskolan besluta att barnet skall tas emot

i särskolan även utan vårdnadshavares samtycke.

 Remissinstanserna: Medan flertalet remissinstanser tillstyrker arbetsgruppens

förslag, är bl.a. Handikappombudsmannen, Riksförbundet Hem och Skola (RHS) samt

Riksförbundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB) starkt

kritiska till samtliga förslag som gäller tvångsvisa åtgärder vid placering i

särskola och inom särskola. De hävdar att föräldrar alltid skall ha rätt att

välja den skolform som de anser vara bäst för deras barn. En annan uppfattning

har bl.a. Socialstyrelsen, som anser att det inte är möjligt att ge föräldrarna

fullständig valfrihet i fråga om barnet skall gå i särskola eller i annan

skolform.

 Skälen för regeringens förslag: Rätt till utbildning i särskolan har endast

utvecklingsstörda barn, som på grund av sin utvecklingsstörning inte kan gå i

grundskolan samt barn som enligt 1 kap. 16 § skollagen jämställs med

utvecklingsstörda, dvs. barn som har fått ett betydande och bestående

begåvningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre

våld eller kroppslig sjukdom, eller barn med autism eller autismliknande

tillstånd. Det är styrelsen för särskolan som avgör om ett barn skall tas emot i

särskolan eller inte.

 Ett beslut om särskoleplacering baseras i regel på pedagogiska, psykologiska

och vid behov medicinska utredningar. Skollagen innehåller inte någon

bestämmelse om vårdnadshavarens inflytande i frågan, utan styrelsen för

särskolan kan mot vårdnadshavarens vilja besluta att ett barn skall tas emot i

särskolan. Dock framhölls i specialmotiveringen till 3 kap. 4 § skollagen vikten

av att beslut om särskoleplacering föregås av samråd med eleven och dennes

vårdnadshavare (prop. 1991/92:94 s. 37).

 Hösten 1992 tillsatte dåvarande skolministern en arbetsgrupp för särskolefrågor

(U 1992:F), med uppgift att följa utvecklingen vad gäller samverkan mellan hem

och skola vid val av skolform. Av arbetsgruppens betänkande Särskolebarn - om

samverkan, dialog och föräldrainflytande (Ds 1994:46) framgår, att det är mycket

ovanligt att ett barn tas emot i särskolan mot vårdnadshavares uttalade

önskemål. FUB:s representanter i arbetsgruppen rapporterade bl.a., att de inte

kände till att något barn under de senaste två läsåren skrivits in i särskolan

mot vårdnadshavares vilja.

 I de allra flesta fall är vårdnadshavare och skolhuvudman överens om att barnet

tillhör särskolans personkrets och att barnet skall fullgöra skolplikten i

särskolan. I de fall vårdnadshavarna motsätter sig särskoleplacering, för skolan

i regel en fortlöpande dialog med dem och informerar om särskolan.

 Det har emellertid blivit vanligare att vårdnadshavare framför önskemål om att

barnet med stöd av extra resurser, t.ex. en elevassistent, skall få gå i närmast

belägna grundskola tillsammans med sina kamrater från förskoletiden (integrerade

elever). Dessa vårdnadshavare inser att barnet inte kommer att nå upp till de

kunskapskrav som ställs på elever i grundskolan. De betonar i stället den

sociala samvarons positiva effekter, t.ex. att barnet tillägnar sig andra barns

uppträdande och beteende, rörelse- och kontaktmönster.

 Vårdnadshavare, som övertalas eller känner sig tvingade att acceptera en

särskoleplacering, kan uppleva det som kränkande att en myndighet bestämmer

vilken skolform barnet skall gå i. Samtidigt är det naturligt att

skolhuvudmannen är angelägen om att barnet går i den skolform, som

skolhuvudmannen bedömer vara bäst för barnet. Det är svårt att hitta en lösning

som helt tillgodoser båda dessa intressen. Remissutfallet visar också på

motsättningarna i denna fråga. De flesta kommuner, dvs. skolhuvudmännen, är

positiva till att det skall finnas en möjlighet att i uppenbara fall frångå

vårdnadshavares önskemål, medan de organisationer som företräder bl.a. föräldrar

är mycket kritiska till en sådan lösning.

 Det är viktigt att vårdnadshavare får ett stärkt inflytande över sina barns

skolgång. Ett sådant inflytande är en av förutsättningarna för att barnen skall

få en bra skolsituation. Regeringen föreslår därför att barn, som har rätt att

fullgöra skolplikten i särskolan, under en försöksperiod inte får skrivas in i

särskolan utan vårdnadshavarens medgivande. Försöksperioden bör omfatta fyra

läsår. Att skolplikten fullgörs inom en viss skolform innebär bl.a. att

undervisningen skall baseras på de föreskrifter i läroplanen som gäller för

skolformen i fråga, att undervisningen skall följa kursplanerna för respektive

skolform samt att de bestämmelser om prov och betyg som finns för skolformen

skall tillämpas.

 För att vårdnadshavare skall kunna ta ställning till om barnet skall fullgöra

skolplikten i grundskolan eller särskolan och för att kunna bedöma effekterna av

sitt ställningstagande krävs, att skolan fortlöpande för en dialog med dem och

bl.a. informerar om de olika skolformerna. Av informationen bör bl.a. framgå

vilka krav de olika skolformerna ställer på eleverna, vilka krav vårdnadshavare

kan ställa på skolan samt vilka möjligheter skolan har att tillgodose elevens

särskilda behov. Vårdnadshavare bör också informeras om att grundskolans

resurser för att utforma undervisningen efter en enskild elevs behov är mindre

än särskolans.

 I detta sammanhang kan nämnas att det av Skolverkets årsrapport från september

1994 Skolan - Jämförelsetal för skolhuvudmän bl.a. framgår att det

genomsnittliga antalet elever i en grundskoleklass var 22 medan motsvarande

siffra för en särskoleklass var 5,3. Det genomsnittliga antalet lärare per 100

elever var i grundskolan 8,3 och i särskolan 31,7.

 Att utvecklingsstörda barn inte får tas emot i särskolan utan vårdnadshavares

medgivande innebär däremot inte att vårdnadshavare ges rätt att välja vilken

klass som barnet skall placeras i.

 Regeringen utgår från att vårdnadshavare, som de viktigaste personerna i

barnets liv, vid beslut om placering vid viss skolform har sitt barns bästa för

ögonen. Vårdnadshavaren har ju huvudansvaret för barnets utveckling och

uppfostran och känner barnets kapacitet väl.

 Vår uppfattning är att särskolan fyller ett stort behov och även fortsätt-

ningsvis kommer att vara en viktig del i det svenska skolväsendet för de barn

som, på grund av utvecklingsstörning, inte kan nå upp till grundskolans

kunskapsmål.

 De vårdnadshavare som väljer att placera sitt barn i särskolan, väljer därmed

en skolform med lång erfarenhet av att undervisa utvecklingsstörda och därmed

jämställda barn. Personalen har lång erfarenhet av att individualisera

undervisningen och låta varje elev arbeta efter sin egen förmåga och i sin egen

takt. Med få elever i varje klass och en vuxentäthet som är betydligt högre än i

grundskolan är förutsättningarna större att ge alla elever den hjälp de behöver.

Personalen i särskolan har också väl utarbetade rutiner vad gäller kontinuerliga

kontakter mellan hem och skola. En av särskolans viktigaste uppgifter är att ge

eleverna goda förutsättningar att vara aktiva i det dagliga livet och att

förbereda dem för vuxenlivet.

 Den föreslagna försöksverksamheten bör omfatta de barn som har rätt till

utbildning i särskolan, dvs. utvecklingsstörda barn och barn som enligt 1 kap.

16 § skollagen jämställs med utvecklingsstörda. Den bör omfatta såväl barn som

under försöksperioden skall börja skolan och barn som redan har börjat.

 Försöksverksamheten bör pågå under en tid av fyra läsår och kontinuerligt

följas upp och utvärderas. Ansvaret för uppföljning och utvärdering bör ligga på

Skolverket. Liksom i fråga om all annan verksamhet inom det offentliga

skolväsendet har också kommunerna ett ansvar för att verksamheten följs upp och

utvärderas inom kommunen.

 Utvärderingen, som bör kunna ligga till grund för ett framtida ställ-

ningstagande i frågan, är viktig för att bl.a. ge svar på frågorna i vilken

omfattning vårdnadshavare valt att placera sina barn i grundskolan framför

särskolan, hur dessa barn klarat skolgången i grundskolan samt om ut-

vecklingsstörda elevers placering i grundskolan påverkat situationen för andra

grundskoleelever, särskilt de som haft behov av extra stöd.

 Eftersom den föreslagna försöksverksamheten ansluter till vad som redan är

praxis hos skolhuvudmännen, bedömer regeringen att den inte kommer att leda till

några merkostnader. Utvärderingen bör emellertid belysa även kostnadsaspekterna.

 Försöksverksamheten bör regleras i en särskild lag, som bör träda i kraft den 1

januari 1996 och tillämpas på utbildning som äger rum fr.o.m. läsåret 1996/97.

Integrerade elever

Kommunerna skall senast den 1 januari 1996 ha tagit över ansvaret för särskolan

från landstingen (prop. 1991/92:94, bet. 1991/92:28, rskr. 1991/92:285). Från

den tidpunkten får elever i grundskolan och särskolan samma skolhuvudman.

Flertalet särskoleklasser är redan i dag lokalmässigt förlagda till vanliga

grundskolor. Med samma skolhuvudman blir det förmodligen lättare för kommunen

att hitta mer flexibla lösningar, t.ex. att i vissa ämnen samundervisa barn från

såväl grundskolan som särskolan. Det bör också kunna leda till att personalen i

de båda skolformerna får ökade möjligheter att samverka, t.ex. genom att anordna

gemensamma friluftsdagar och andra aktiviteter. Förutsättningarna för att kunna

integrera särskoleelever i vanliga grundskoleklasser alternativt att anordna

samverkansklasser med elever från de båda skolformerna ökar också.

 Regeringen anser det värdefullt att en elev, som är inskriven i särskolan kan

få sin utbildning i grundskolan (integrerad elev). En sådan föreskrift finns

därför i 6 kap. 1 § i den nya särskoleförordningen. Även om vårdnadshavaren

måste ge sitt tillstånd för en sådan klassplacering, är det skolhuvudmannen som

avgör frågan. Regeringen förutsätter att skolhuvudmannen tar initiativ till

integrering när det är lämpligt. Integrerade elever skall följa särskolans

styrdokument med de modifieringar som är nödvändiga för att de skall kunna följa

klassens arbete.

Klassplacering i grundsärskola respektive träningsskola

Enligt riksdagens uttalande skall regeringens översyn avse nu gällande regler

såväl vad avser valet mellan grundskolan och särskolan som valet inom särskolan.

 Den arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet som utarbetade betänkandet Rätt

att välja skolform framhöll bl.a. att vårdnadshavare för närvarande har stora

möjligheter att välja skola inom den skolform som barnet kommer att tillhöra.

Däremot finns inga bestämmelser om skyldighet för skolhuvudmannen att tillgodose

önskemål om klassplacering. Arbetsgruppen ansåg att det bör ankomma på de

professionella i skolan att avgöra hur eleverna inom respektive skolform skall

grupperas. Arbetsgruppen gjorde därför bedömningen att det inte finns skäl att

införa någon föreskrift om att vårdnadshavare som väljer särskolan för sitt barn

också skall ha rätt att välja placering i grundsärskola alternativt

träningsskola.

 Majoriteten av remissinstanserna delar arbetsgruppens bedömning. Många

remissinstanser framhåller emellertid betydelsen av att klassplaceringen föregås

av samråd mellan hem och skola. FUB, RHS, RBU, Handikappombudsmannen samt Bräcke

och Karlshamns kommuner anser däremot, att vårdnadshavare skall ha rätt att

välja mellan grundsärskolan och träningsskolan. Däremot anser Kommunförbundet

att fördelningen av elever på grundsärskolan och träningsskolan bör ses som en

metodfråga där valet av klassplacering blir beroende av barnets funktionshinder

och särskolans möjlighet att koncentrera erforderliga resurser och kompetens för

barn med likartade behov. Enligt förbundets uppfattning finns det inte anledning

att lagstifta i denna fråga. Regeringen har nu ingen annan uppfattning.

7 Skolpliktsbegreppet m.m.

Regeringens förslag: Vanlig respektive särskild

skolplikt benämns i fortsättningen enbart skol-

plikt.

 Avgränsningen av vilka utvecklingsstörda barn

som skall tas emot i särskolan preciseras.

Arbetsgruppens förslag: Vanlig respektive särskild skolplikt ersätts med

begreppet skolplikt.

 För elever i specialskolan införs nioårig skolplikt och rätt till ett frivil-

ligt tionde skolår.

 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har motsatt sig förslaget att vanlig

respektive särskild skolplikt ersätts med benämningen skolplikt.

 Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget att införa

nioårig skolplikt även för specialskolans elever har tillstyrkt. Negativa till

förslaget ställer sig bl.a. Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH),

samtliga specialskolor som yttrat sig över betänkandet, Sveriges Dövas

Riksförbund och Hörselskadades Riksförbund. Även Handikappombudsmannen avvisar

förslaget, men föreslår samtidigt att de elever som vill skall ha rätt att sluta

efter nioårig skolgång.

 Skälen till regeringens förslag: Enligt 3 kap. 1 § skollagen har alla barn, med

vissa undantag, som är bosatta i landet skolplikt. Skolplikten motsvaras av en

rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom.

 Barn i allmänhet har vanlig skolplikt. Den är nioårig och fullgörs normalt i

grundskolan.

 Särskild skolplikt har barn som inte kan gå i grundskolan därför att de är

utvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade eller talskadade. Barn med

utvecklingsstörning tas normalt emot i särskolan och övriga i specialskolan.

Elever i särskolan har nioårig skolplikt med rätt till ett frivilligt tionde

skolår. Elever i specialskolan har tioårig skolplikt.

 Skolpliktiga barn kan också fullgöra sin skolgång i fristående skolor som är

godkända för ändamålet.

 Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning att det inte längre finns något

behov av att ha två olika benämningar för skolplikt. Vi föreslår därför att

uppdelningen i vanlig respektive särskild skolplikt ersätts med benämningen

skolplikt. Att en enhetlig skolpliktsbenämning införs innebär inte att särskolan

och specialskolan avvecklas som egna skolformer.

 Frågor om förlängd skolgång och sänkt skolplikt har behandlats i betänkandet

Grunden för livslångt lärande. En barnmogen skola (SOU 1994:45). Regeringen

kommer under år 1995 att ta ställning till de frågeställningar som betänkandet

och remissbehandlingen ger upphov till. Regeringen anser därför att det för

närvarande inte finns skäl att ändra skolpliktstiden för specialskolans elever.

 Enligt 3 kap. 3 § skollagen har barn som inte kan gå i grundskolan därför att

de är utvecklingsstörda särskild skolplikt. De skall i regel tas emot i

särskolan. Som framgått under avsnitt 6 baseras ett beslut om särskoleplacering

i regel på pedagogiska, psykologiska och vid behov medicinska utredningar. När

det gäller bedömningen om ett barn kan gå i grundskolan måste man givetvis

beakta de olika kunskapsmål som enligt den nya läroplanen och de nya

kursplanerna gäller för grundskolan och särskolan. Mot den bakgrunden bör

uttrycket inte kan gå i grundskolan preciseras. Regeringen föreslår därför att

det i 3 kap. 3 § skollagen föreskrivs att barn som bedöms inte kunna nå upp till

grundskolans kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda skall tas emot i

särskolan. Vid bedömningen måste självfallet beaktas det stöd som skall ges till

grundskoleelever som har svårigheter i skolarbetet.

Fristående skolor

Bestämmelserna i 9 kap. skollagen om fristående skolor för skolpliktiga barn är

utformade med utgångspunkt i benämningarna vanlig respektive särskild skolplikt.

Arbetsgruppens förslag innebar en redaktionell omarbetning av bestämmelserna om

fristående skolor. Eftersom regeringen har beslutat att låta frågor om

fristående skolor bli föremål för en parlamentarisk utredning (dir. 1995:16) bör

i princip endast sådana ändringar göras, som är nödvändiga med anledning av

slopandet av benämningarna vanlig respektive särskild skolplikt. De olika slags

fristående skolor som finns bör i stället jämföras med motsvarande skolform inom

det offentliga skolväsendet. Som villkor för fullgörande av skolplikt bör det

därför i fortsättningen inte anges att den fristående skolan skall vara godkänd

för vanlig respektive särskild skolplikt utan att den skall vara godkänd som en

fristående skola som motsvarar grundskolan, särskolan eller specialskolan.

Kriterierna för godkännande behålls emellertid oförändrade. Mot den bakgrunden

och då det redan av gällande reglering framgår att utbildningen vid en

fristående skola skall vara jämförbar med utbildning i grundskolan, särskolan

eller specialskolan får ett beslut som fattats före ikraftträdandet anses gälla

även därefter. Någon särskild övergångsbestämmelse av den innebörden kan inte

anses erforderlig.

 Bestämmelsen i 9 kap. 5 § om internationella skolor bör omarbetas så att den

blir tydligare. Någon ändring av vad som avses med en internationell skola eller

av den elevgrupp som får fullgöra skolplikten i en sådan skola är inte avsedd.

8 Författningskommentarer

8.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

3 kap.

2 och 3 §§

Bestämmelserna har fått en annan utformning med anledning av att benämningarna

vanlig skolplikt och särskild skolplikt slopats. Enligt 1 § har - med vissa

undantag - alla barn som är bosatta i landet skolplikt. I 2 § anges inom vilka

skolformer skolplikten skall fullgöras. Det finns också en hänvisning till

bestämmelserna om skolpliktens fullgörande på annat sätt än inom grundskolan,

särskolan eller specialskolan. Därmed avses möjligheten att fullgöra skolplikten

i sameskolan, i en fristående skola eller i en sådan särskild utbildningsform

som anges i 10 kap. I 3 § anges vilka barn som skall tas emot inom de olika

skolformerna.

 I 3 § andra stycket avgränsas särskolans elevgrupp genom uttrycket barn som

bedöms inte kunna nå upp till grundskolans kunskapsmål därför att de är

utvecklingsstörda. Bakgrunden till ändringen har behandlats i den allmänna

motiveringen (avsnitt 7). Någon förändring av personkretsen är inte avsedd.

Grundskolans kunskapsmål finns angivna i läroplanen för det obligatoriska

skolväsendet (Lpo 94) och i kursplanerna. De mål som främst utgör grunden vid

bedömningen är de mål som i läroplanen benämns Mål att uppnå i grundskolan.

10 §

Ändringen i paragrafen är en följd av att benämningen särskild skolplikt slopas.

14 §

Första stycket har korrigerats så att det överensstämmer med lydelsen enligt SFS

1992:598.

9 kap.

1 och 2 §§

Ändringarna innebär att en fristående skola i stället för att godkännas för

vanlig respektive särskild skolplikt godkänns att motsvara grundskolan,

särskolan respektive specialskolan. Kriterierna för godkännande har inte

ändrats.

3 och 4 §§

I bestämmelserna anges vilka barn som får fullgöra skolplikten i fristående

skolor som motsvarar särskolan respektive specialskolan. Elevgrupperna är

desamma som de som enligt 3 kap. 3 § skall tas emot i särskolan och

specialskolan.

5 §

Förutom ändringar som är en följd av slopandet av benämningen vanlig skolplikt

har bestämmelsen omarbetats för att den skall bli tydligare.

6, 6 a och 17 §§

Ändringarna är en följd av ändringarna i 1 och 2 §§.

10 kap.

5 §

Ändringen är en följd av att benämningen särskild skolplikt slopas.

8.2 Förslaget till lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång

Den nya lagen omfattar en försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande i fråga

om utvecklingsstörda barns skolgång. Försöksverksamheten är begränsad

tidsmässigt. Den sker inom ramen för det offentliga skolväsendet och lagen

innehåller endast den avvikelse från skollagen som är nödvändig för att

försöksverksamheten skall kunna genomföras. I övrigt gäller skollagens

bestämmelser för utbildningen.

1 §

För att försöksverksamheten skall kunna genomföras krävs avvikelse från

bestämmelsen i 3 kap. 3 § andra stycket skollagen, som anger att barn som bedöms

inte kunna nå upp till grundskolans kunskapsmål därför att de är

utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan.

2 §

Under den tid försöksverksamheten pågår får kommunen inte ta emot ett barn i

särskolan utan vårdnadshavarens medgivande. Personkretsen är densamma som anges

i 3 kap. 3 § andra stycket skollagen.

 Uttrycket tas emot avser inte endast det tillfälle då ett barn börjar skolan

utan avser hela den tid barnet fullgör sin skolplikt i särskolan. Om vård-

nadshavaren återtar medgivandet finns inte längre förutsättningar för att ta

emot barnet i särskolan. Frågan om ett barn skall tas emot i särskolan prövas

enligt 3 kap. 4 § första stycket skollagen av styrelsen för särskolan i barnets

hemkommun.

 I överensstämmelse med vad Lagrådet har föreslagit har paragrafen omformulerats

så att det uttryckligen framgår hur utvecklingsstörda barn skall fullgöra sin

skolplikt, om inte vårdnadshavarna lämnar sitt medgivande till att barnet tas

emot i särskolan. I de fall barnet tas emot i grundskolan är de bestämmelser som

gäller för den skolformen tillämpliga, exempelvis timplaner, kursplaner och

bestämmelserna om nationella prov och betyg. Detta till skillnad mot vad som

gäller s.k. integrerade elever. Dessa elever, som är inskrivna i särskolan,

skall följa särskolans styrdokument, trots att de är placerade i en

grundskoleklass.

3 §

Av 3 § följer att försöksverksamheten också omfattar vissa barn som inte är

utvecklingsstörda. Den grupp som anges är densamma som enligt 1 kap. 16 §

skollagen jämställs med utvecklingsstörda.

Ikraftträdande m.m.

Försöksverksamheten skall pågå under fyra läsår med början läsåret 1996/97. Den

gäller både för barn som skall börja skolan och barn som redan har börjat

fullgöra skolplikten.

Bilaga 1. Sammanfattning av förslagen och sammanställning av remissyttranden

över betänkandet (Ds 1994:89) Rätt att välja skolform

1 Remissinstanserna

Remissyttranden har kommit in från Socialstyrelsen, Statens skolverk, Statens

institut för handikappfrågor i skolan (SIH), Birgittaskolan, Åsbackaskolan,

Östervångsskolan, Stockholms, Enköpings, Nyköpings, Norrköpings, Eksjö,

Jönköpings, Växjö, Oskarshamns, Gotlands, Ronneby, Hässleholms, Helsingborgs,

Skurups, Varbergs, Göteborgs, Uddevalla, Vänersborgs, Skövde, Sunne, Örebro,

Västerås, Falu, Sandvikens, Sundsvalls, Bräcke, Östersunds och Gällivare

kommuner, Uppsala, Jönköpings, Kalmar samt Västerbottens läns landsting, Svenska

Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Tjänstemännens Centralorganisation (TCO),

Sveriges Akademikers Centralorganisation (SACO), Riksförbundet Hem och Skola

(RHS), Sveriges Dövas Riksförbund (SDR), Synskadades Riksförbund (SRF),

Riksförbundet för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU), Riksförbundet för

Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB) samt Hörselskadades Riksförbund

(HRF).

 Yttranden har dessutom inkommit från Falkenbergs, Grästorps, Haninge,

Karlshamns, Kungälvs, Luleå,[REDACTED_EFTERNAMN], Malmö, Marks, Norbergs, Simrishamns, Tyresö,

Uppsala och Västerviks kommuner, Socialnämnden vid Malmöhus läns landsting,

Sveriges Psykologförbund, Lärarnas Riksförbund (LR), Handikappombudsmannen,

Ekeskolan, Riksförbundet för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB),

Kristinaskolan, Manillaskolan, Hällsboskolan, Särskolans skolledargrupp i

Älvsborgs län samt Unga hörselskadade (UH).

2 Nioårig skolplikt för alla barn i den obligatoriska skolan

I betänkandet föreslås att begreppen vanlig respektive särskild skolplikt

ersätts med begreppet skolplikt.

 För specialskolans elever föreslås nioårig skolplikt med rätt till ett

frivilligt tionde skolår.

Motiv till förslagen

Enligt nuvarande bestämmelser i 3 kap. skollagen (1985:1100) har barn i

allmänhet vanlig skolplikt. Den är nioårig och fullgörs normalt i grundskolan.

 Särskild skolplikt har barn som inte kan gå i grundskolan därför att de är

utvecklingsstörda, synskadade, hörselskadade eller talskadade. De

utvecklingsstörda tas normalt emot i särskolan och övriga i specialskolan.

 Vad som sägs om utvecklingsstörda barn gäller även dem som har fått ett

betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder på grund av

hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med

autism eller autismliknande tillstånd. Elever i särskolan har nioårig skolplikt

med rätt till ett frivilligt tionde skolår. Elever i specialskolan har tioårig

skolplikt.

 Med anledning av att många föräldrar till utvecklingsstörda barn upplever den

särskilda skolplikten som mycket negativ, föreslås i betänkandet att begreppen

vanlig och särskild skolplikt skall ersättas med begreppet skolplikt.

 Eftersom det inte finns skäl att ålägga specialskolans elever en längre

skolpliktstid än den som gäller för elever i andra skolformer, föreslås att

nioårig skolplikt införs även för dessa elever. Förslaget avser inte att

försämra deras utbildning, därför föreslås att specialskolans elever får rätt

till ett frivilligt tionde skolår. Denna rättighet innebär - i likhet med vad

som gäller för särskolans elever - en skyldighet för skolhuvudmannen att erbjuda

alla elever med nioårig skolgång i specialskolan ett frivilligt tionde skolår.

Remissinstanserna

Ingen remissinstans har motsatt sig förslaget att ersätta begreppen vanlig

respektive särskild skolplikt med begreppet skolplikt. Många remissinstanser

anser att det inte längre finns skäl att använda sig av två skolpliktsbegrepp.

Ett enhetligt skolpliktsbegrepp medverkar till att skapa ett så allmängiltigt

språkbruk som möjligt omkring skolan.

 Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget att ändra skolpliktstiden till

nio år med rätt till ett frivilligt tionde år för specialskolans elever. Många

betonar vikten av att rätten till det frivilliga skolåret finns kvar och att det

uppfattas som en skyldighet för skolhuvudmannen att anordna detsamma.

 Samtliga specialskolor, SIH, SDR, DHB och HRF avstyrker däremot förslaget.

Behovet av tioårig skolplikt för specialskolans elever beror bl.a. på uteblivna

habiliteringsinsatser under förskoletiden. Dessutom har döva och hörselskadade

elever i specialskolan i jämförelse med grundskolans elever ett ämne mer,

nämligen teckenspråk. Vid fyra av specialskolorna måste eleverna efter sitt

sista skolår byta skolort och flytta till Örebro. Sannolikheten för att eleverna

skall klara av att genomföra gymnasiestudierna minskar betydligt om de måste

bryta upp ett år tidigare från specialskolan.

 Även Handikappombudsmannen avvisar förslaget, men föreslår samtidigt att de

elever som vill skall ha rätt att sluta efter nioårig skolgång.

 Såväl Handikappombudsmannen som SDR finner det märkligt att nioårig skolplikt

föreslås utan någon som helst hänvisning till förslagen i betänkandet (SOU

1994:45) Grunden för livslångt lärande - en barnmogen skola.

3 Val av skolform

I betänkandet föreslås att vårdnadshavare till utvecklingsstörda barn och sådana

barn som avses i 1 kap. 16 § skollagen i princip skall få ett avgörande

inflytande över om barnet skall vara elev i grundskolan och följa grundskolans

timplan, kursplaner och betygssystem eller om barnet skall vara elev i särskolan

och följa dess timplaner och kursplaner. Undantag från huvudregeln skall endast

få göras om det är uppenbart att barnet inte kan gå i grundskolan.

 Vilken skolform föräldrarna än väljer, så ankommer det på styrelsen för

respektive utbildning att besluta om fördelning av elever på olika klasser och

grupper inom skolformen. Hur undervisningsgrupperna skall se ut är en fråga som

bör avgöras lokalt och inte genom föreskrifter från staten. Bestämmelsen i 20 §,

andra stycket särskoleförordningen (1986:573) om att elever i särskolan i vissa

fall kan följa undervisningen i en vanlig grundskoleklass (s.k. integrerade

elever) behöver därför inte längre finnas kvar.

 I betänkandet föreslås vidare att om ett sådant barn som har rätt till skolgång

i särskolan har börjat i grundskolan och det senare visar sig att barnet, trots

det stöd som har satts in, inte når upp till kunskapskraven i grundskolans

kursplaner, skall barnet kunna omplaceras till särskolan även utan föräldrarnas

samtycke.

Motiv till förslagen

För att föräldrarna skall kunna välja den skolform som bäst tillgodoser barnets

förutsättningar och behov framhålls vikten av att föräldrarna får en ingående

information dels om de olika skolformerna, dels om vilka krav som ställs på

eleverna i såväl grundskolan som särskolan, dels om vilka personella och

ekonomiska resurser skolformerna disponerar.

 Med sådan information som grund och med tanke på att föräldrarna har

huvudansvaret för barnets utveckling och uppfostran och då de förväntas ha

barnets bästa för ögonen vid alla beslut som berör barnet, föreslås att

föräldrarna skall få ett i princip avgörande inflytande vid val av skolform.

 Undantag från huvudregeln får endast göras om det är uppenbart att barnet inte

kan gå i grundskolan. Om de professionella i skolan bedömer att barnet, med

hänsyn till sina egna förutsättningar och de möjligheter och resurser som skolan

har, inte har rimliga möjligheter att nå de fastställda utbildningsmålen, skall

barnet få tas emot i särskolan även utan föräldrarnas medgivande.

 Om frågan om omplacering av en elev från grundskola till särskola uppkommer bör

diskussioner föras med föräldrarna, den eller de lärare som har undervisat

barnet samt elevvårdspersonalen vid skolan. Dessa har goda förutsättningar att

förklara för föräldrarna vad barnet kan och inte kan klara av. Beslutsunderlaget

är således mycket bättre än då barnet skall börja sin skolgång.

 Eftersom skolhuvudmannen har skyldighet att dels ge särskilt stöd till alla

elever som behöver det, dels skall upprätthålla undervisningens kvalitet för

alla elever, bör skolhuvudmannen även mot föräldrarnas vilja kunna omplacera

eleven till den skolform där sådant stöd kan lämnas.

Remissinstanserna

Flertalet remissinstanser - däribland Falu, Gotlands, Helsingborgs, Jönköpings,

Luleå, Norrköpings, Ronneby, Uppsala, Västervik, Västerås, Växjö och Örebro

kommuner, Jönköpings, Uppsala och Västerbottens läns landsting, Skolverket,

Socialstyrelsen och Svenska Kommunförbundet - är positiva till att föräldrarna

dels ges rätt att i princip välja skolform, dels att styrelsen för särskolan i

uppenbara fall får skriva in elever i särskolan, även mot föräldrarnas önskemål.

Många remissinstanser betonar också vikten av att föräldrar tidigt får

information om de olika skolformerna. På så sätt underlättas föräldrarnas

möjlighet att välja och risken för oenighet mellan hem och skola minskar.

Göteborgs kommun anser att endast om en förälder allvarligt brister i sitt

föräldraansvar bör en placering i särskola mot föräldrarnas vilja övervägas. Ett

fåtal remissinstanser har berört den principiella frågan om vilka styrdokument

undervisningen i respektive skolform skall baseras på. Göteborgs kommun anser

att utbildningsmålen i kursplanerna kan utgöra en bra grund vid val av skolform.

Kommunen pekar samtidigt på risken att kursplanerna uppfattas som ett objektivt

mått på elevernas möjlighet att nå utbildningsmålen. Det kan leda till en större

benägenhet att se särskolan som enda alternativ, snarare än att ifrågasätta

kvaliteten på den utbildning som grundskolan erbjuder.

 Socialstyrelsen, som är positiv till att föräldrarna får en starkare ställning

vid val av skolform, framhåller dock att det inte är möjligt att ge föräldrarna

fullständig valfrihet i denna fråga. Bräcke, Haninge, Karlshamns, Skövde,

Sundsvalls, Tyresö och Varbergs kommuner, SIH, SACO, RHS, SRF, RBU, FUB,

Sveriges Psykologförbund samt Handikappombudsmannen har däremot uppfattningen

att föräldrarna bör ges fullständig valfrihet vad gäller val av skolform.

Karlshamns kommun anser bl.a. att förslagen alltför litet tar hänsyn till den

sociala aspekten. Skövde kommun menar att förslagen ger utrymme för subjektiva

värderingar och att detta psykologiskt sett inte är tillfredsställande. Några

remissinstanser däribland Handikappombudsmannen anser att om föräldrarna inte är

positivt inställda till skolgång i särskolan, är det till förfång för barnen att

skriva in dem där. FUB är starkt kritiska till samtliga förslag som gäller

tvångsvisa åtgärder vid placering i särskola och inom särskola. Om skolan skall

kunna lyckas uppfylla läroplanens strävansmål måste, enligt FUB, all personal ta

ett ansvar för att motverka segregation och utslagning. Utifrån ett sådant

synsätt är särskolan som särskild skolform en avvikelse från det normala som på

sikt måste försvinna.

 Några remissinstanser, däribland Socialnämnden vid Malmöhus läns landsting,

Handikappombudsmannen, Haninge, Ronneby, Sundsvalls, Tyresö, Uppsala och Örebro

kommuner anser att den föreslagna formuleringen av 3 kap. 3 § skollagen är såväl

motsägelsefull som svårtolkad. Sundsvalls kommun och LR föreslår att en opartisk

skiljenämnd inrättas, som beslutar om barnets skolplacering när skolans och

hemmets viljor inte går att förena. RHS uppfattar förslaget som en negativ

särbehandling och bristande tilltro till föräldrar med barn i särskolan. De

menar att förslaget tar fasta på att tala om vad barnet inte klarar av.

 Några remissinstanser påpekar betydelsen av att rätten att överklaga styrelsens

beslut finns kvar. Hässleholms kommun betonar vikten av att bestämmelsen om

provplacering i annan skolform behålls. Gällivare kommun hyser farhågor för att

om föräldrar i högre grad väljer grundskola, så kommer särskolan som skolform

att få svårt att överleva, särskilt i små kommuner. Därmed skulle också den

speciella kompetens som dessa barn erfordrar äventyras.

 Majoriteten av remissinstanserna delar uppfattningen att det även i

fortsättningen skall vara styrelsen för skolan som beslutar om fördelning på

klasser och grupper inom särskolan. FUB, Karlshamns och Marks kommuner anser att

bestämmelsen om integrerade elever bör finnas kvar. FUB betonar att det måste

vara möjligt att som särskoleelev fullgöra sin skolplikt i vanlig klass.

 De flesta remissinstanser betonar att styrelsen för särskolan så långt det är

möjligt skall försöka nå samförstånd med föräldrarna.

 Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget att en utvecklingsstörd elev

som har börjat i grundskolan skall kunna omplaceras till särskolan även utan

föräldrarnas samtycke. Avvikande mening har SACO, RBU, FUB, RHS,

Handikappombudsmannen, Bräcke, Sundsvall, Skövde och Varbergs kommuner. Bl.a.

Bräcke kommun anser att föräldrarnas val skall beaktas eftersom föräldrarna

alltid förväntas ha barnets bästa i åtanke.

4 Grundsärskola respektive träningsskola

Särskolan skall även i fortsättningen vara indelad i grundsärskola och

träningsskola och det skall vara styrelsen för särskolan som beslutar om

fördelning av elever på klasser och grupper.

Motiv till förslagen

Den obligatoriska särskolan är indelad i grundsärskola och träningsskola.

Behovet av individanpassad undervisning är mycket stort i såväl grundsärskolan

som i träningsskolan. Separata timplaner och kursplaner kommer att utfärdas.

 I grundsärskolan undervisas elever med lindrig utvecklingsstörning. Förenklat

uttryckt kan sägas att eleverna i grundsärskolan kan lära sig läsa och skriva,

och med hjälp av dessa färdigheter skaffa sig nya kunskaper.

 I träningsskolan är undervisningen anpassad till elever med svår eller måttlig

utvecklingsstörning. Det är knappast fråga om en bestämd gemensam lärokurs utan

i stället att lära varje barn så mycket barnet förmår tillgodogöra sig under

skoltiden.

Remissinstanserna

En majoritet av remissinstanserna är positiva till att särskolan fortfarande

skall vara indelad i grundsärskola och träningsskola.

 Negativa till förslaget är SIH, Handikappombudsmannen, Svenska Kommunförbundet,

RHS, FUB, RBU, Falkenbergs, Karlshamns och Varbergs kommuner samt Jönköpings

läns landsting. Bl.a. RHS framhåller att skilda uppnåendemål för träningsskolan

respektive grundsärskolan kommer att gälla enligt läroplanen. Det avviker från

vad som gäller vid klassplacering i grundskolan, mot denna bakgrund anser RHS

att föräldrar skall få avgöra placeringen i grundsärskola och träningsskola.

 Jönköpings läns landsting och Svenska Kommunförbundet anser att man enbart

skall använda ett begrepp, särskola eller grundskola.

5 Finansieringsprincipen

Förslagen att föräldrarna i princip skall få rätt att välja skolform bedöms inte

medföra några ökade utgifter för kommunerna.

Motiv till förslaget

Finansieringsprincipen innebär att staten inte kan ålägga kommunerna nya

uppgifter utan att öka statsbidragen eller fatta beslut som möjliggör be-

sparingar.

Remissinstanserna

Svenska Kommunförbundet, Uppsala läns landsting,[REDACTED_EFTERNAMN], Sunne och Uppsala

kommuner menar att förslagen kommer att innebära kostnadsökningar för

kommunerna. Om föräldrarna väljer bort särskolan till förmån för grundskolan kan

det innebära kostnadsökningar för kommunerna om det ställs krav på

specialresurser för enskilda elever samtidigt som dessa anordningar redan finns

i särskoleklass där eleven kan placeras. Jönköpings kommun utgår från att

förslagen inte innebär utgiftsökningar för kommunerna. Enköpings kommun föreslår

att ett specialdestinerat statsbidrag för särskolan prövas.

Bilaga 2. Lagförslag i betänkandet Ds 1994:89

Förslag till

Lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 3 och 10 §§, 7 kap. 3 och 6 §§ samt 9 kap.

1-5 §§ skollagen (1985:1100)[14] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 2 §

 Barn i allmänhet har Barn skall fullgöra sin

vanlig skolplikt. Den skolplikt i grundskolan,

skall fullgöras i grund- om inte annat följer av 3 §

skolan, om inte annat eller bestämmelserna i

följer av 8-10 kap. 8-10 kap.

 3 §[15]

 Särskild skolplikt har Barn som inte kan gå i

barn som inte kan gå i grundskolan därför att de

grundskolan därför att är utvecklingstörda skall

de är utvecklingsstörda, fullgöra sin skolplikt i

synskadade, döva, särskolan. Ett barn får

hörselskadade eller tal- dock endast tas emot i

skadade. Sådan skolplikt särskolan utan vårdnadsha-

skall fullgöras i varens samtycke, om det

särskolan eller är uppenbart att barnet

specialskolan, om inte inte kan gå i grund-

annat följer av 9 eller skolan. Detta gäller inte

10 kap. om barnet har tagits

 De utvecklingsstörda emot i grundskolan och

skall tas emot i inte längre bedöms kunna gå

särskolan och övriga i där.

specialskolan. Barn som är synskadade,

Utvecklingsstörda, som döva, hörselskadade eller

på grund av synskada, talskadade och inte kan

dövhet, hörselskada gå i grundskolan eller i

eller talskada inte särskolan skall fullgöra

kan gå i särskolan, sin skolplikt i

skall dock tas emot i specialskolan.

specialskolan. Barn som avses i första

 och andra styckena får

 också fullgöra sin

 skolplikt enligt

 bestämmelserna i 9 och 10

 kap.

 [14] Lagen omtryckt 1991:1111.

 [15] Senaste lydelse 1993:800.

 10 §[16]

 Skolplikten upphör vid Skolplikten upphör vid

utgången av vårterminen utgången av vårterminen

det kalenderår då barnet det kalenderår då barnet

fyller 16 år eller, om fyller 16 år.

barnet fullgör särskild

skolplikt i special-

skolan, 17 år.

 Om barnet dessförinnan tillfredsställande slutför högsta årskursen i

grundskolan eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin

skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild

prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av

styrelsen för utbildningen.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd.

 7 kap.

 3 §[17]

 Specialskolan skall för Specialskolan skall för

utbildning på utbildning på

grundskolenivå ha tio grundskolenivå ha nio

årskurser. obligatoriska årskurser.

 De ungdomar som har

 slutfört årskurs 9 i

 specialskolan har rätt

 att få fortsatt utbild-

 ning i årskurs 10 i

 specialskolan.

 6 §[18]

 Om en elev i special- Om en elev i

skolan inte tillfreds- specialskolan inte

ställande har slutfört tillfredsställande har

sista årskursen när slutfört årskurs 10 men

skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att

bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen,

fullfölja utbildningen, skall eleven beredas

skall eleven beredas tillfälle att göra detta

tillfälle att göra detta under högst ytterligare

under högst två år efter två år. Vad nu sagts gäller

det att skolplikten dock inte om eleven är

upphörde. Vad nu sagts utvecklingsstörd.

gäller dock inte om

eleven är

utvecklingsstörd.

 Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är utvecklingsstörda

får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgå annan utbildning i

specialskolan intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller 21 år.

 9 kap.

 1 §[19]

 Skolplikt får fullgöras Barn får fullgöra

i en fri-stående skola, skolplikten i en

om skolan är godkänd för fristående skola som

ändamålet. motsvarar grundskolan,

 om skolan är godkänd för

 Ärenden om godkännande ändamålet av Statens

för vanlig skolplikt skolverk.

prövas av Statens

skolverk.

 Såvitt gäller särskild

skolplikt prövas

 1. sådant godkännande

som avser en skola som

motsvarar särskolan av

Statens skolverk och

 2. sådant godkännande

som avser en skola som

motsvarar specialskolan

av styrelsen för den

specialskola som

ansvarar för utbildning

av samma handikappgrupp

där skolan är belägen.

 2 §[20]

 Godkännande för vanlig Barn som är

skolplikt skall utvecklingsstörda får

meddelas, om skolans fullgöra skolplikten i en

utbildning ger fristående skola som

kunskaper och motsvarar särskolan om

färdigheter som till art 1. skolan är godkänd för

och nivå väsentligen ändamålet av Statens

svarar mot de kunskaper skolverk, och

och färdigheter som 2. styrelsen för

grundskolan förmedlar särskolan i barnets

och skolan även i övrigt hemkommun har bedömt att

väsentligen svarar mot barnet inte kan gå i

grundskolans allmänna grundskolan därför att

mål. Härvid skall sär- barnet är utvecklings-

skilt beaktas de krav stört.

som anges i 1 kap. 2 §

andra och tredje styckena.

 Godkännande för särskild

skolplikt skall

meddelas, om skolan ger

eleverna en utbildning

som väsentligen svarar

mot den som de skulle få

i särskolan eller

specialskolan. En

ytterligare förutsättning

är att eleverna i

samband med utbildning-

en bereds erforderliga

omsorger.

 I godkännandet för

särskild skolplikt skall

anges om det avser sär-

skoleutbildning eller

specialskoleutbildning

eller båda dessa skol-

former samt för vilka

handikappgrupper

utbildningen godkänns.

 3 §[21]

 Ett barn får fullgöra Barn, som har sådant

sin skolplikt i en funktionshinder som

fristående skola som är enligt 3 kap. 3 § kan

godkänd för särskild vara grund för att ta

skolplikt och som emot barnet i

motsvarar särskolan specialskolan, får

endast om styrelsen för fullgöra sin skolplikt i

särskolan i barnets hem- en fristående skola som

kommun har bedömt att motsvarar specialskolan

barnet har särskild om skolan är

skolplikt. 1. godkänd för elever som

 har samma

 funktionshinder som bar-

 net, eller

 2. godkänd för elever med

 annat funktionshinder

 men huvudmannen för

 specialskolan bedömer att

 barnet ändå kan

 tillgodogöra sig ut-

 bildningen vid skolan.

 Frågan om godkännande

 prövas av styrelsen för

 den specialskola som

 ansvarar för utbildning

 av samma handikappgrupp

 där den fristående skolan

 är belägen.

 4 §[22]

 Om ett barn har För att bli godkänd

funktionshinder som enligt 1-3 §§ skall utbildningen

enligt 3 kap. 3 § kan i den fristående skolan

vara grund för särskild ge kunskaper som till

skolplikt, får barnet art och nivå väsentligen

fullgöra sin skolplikt i svarar mot de kunskaper

en godkänd fristående som förmedlas i grund-

skola som motsvarar skolan, särskolan

specialskolan endast om respektive special-

 1. skolan är godkänd skolan. Skolan skall

för elever som har sär- även i övrigt väsentligen

skild skolplikt på grund svara mot de allmänna mål

av samma funktions- som gäller för

hinder som barnet eller motsvarande skolform

 2. huvudmannen för inom det offentliga

specialskolan bedömer skolväsendet. Härvid skall

att barnet ändå kan särskilt beaktas de krav

tillgodogöra sig som anges i 1 kap. 2 §

utbildningen vid sko- andra och tredje styck-

lan. ena.

 5 §[23]

 Den som har vanlig Den som har skolplikt,

skolplikt men som men som endast för

endast för kortare tid kortare tid är bosatt i

är bosatt i landet eller landet eller som har

som har andra skäl att andra skäl att få en

få en utbildning med en utbildning med en annan

annan internationell in- internationell

riktning än den som får inriktning än den som får

finnas inom grundskolan finnas inom grundskolan

eller fristående skolor eller vid sådana

som är godkända för fristående skolor som

fullgörande av vanlig avses i 1 §, får fullgöra

skolplikt får fullgöra skolplikten i en fristå-

sin skolplikt i en ende skola med sådan in-

fristående skola med riktning (internationell

sådan inriktning skola), om skolan av

(internationell skola), Statens skolverk har

om skolan av Statens godkänts för ändamålet.

skolverk har godkänts

för ändamålet.

 För godkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig

med grundskolans. Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som

underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om

svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som de i landet för kortare

tid bosatta eleverna behöver.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

 2. För de elever som läsåret 1995/96 börjar i årskurs 8 eller högre skall 3

kap. 10 § i dess äldre lydelse tillämpas.

 3. De nya bestämmelserna i 7 kap. 3 och 6 §§ skall tillämpas först från och med

den 1 juli 1998.

 [16] Senaste lydelse 1992:598.

 [17] Senaste lydelse 1993:1679.

 [18] Senaste lydelse 1993:800.

 [19] Senaste lydelse 1993:800.

 [20] Senaste lydelse 1993:800.

 [21] Senaste lydelse 1993:800.

 [22] Senaste lydelse 1993:800.

 [23] Senaste lydelse 1993:800.

Bilaga 3. Lagrådsremissens lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

1.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 3 och 10 §§, 9 kap. 1 - 6 a och 17 §§ och 10

kap. 5 § skollagen (1985:1100)[24] skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 2 §

 Barn i allmänhet har Barn skall fullgöra

vanlig skolplikt. Den skolplikten i

skall fullgöras i grund- grundskolan, särskolan

skolan, om inte annat eller specialskolan.

följer av 8-10 kap. Skolplikten får också

 fullgöras enligt

 bestämmelserna i 8-10

 kap.

 3 §[25]

 Särskild skolplikt har Barn i allmänhet skall

barn som inte kan gå i tas emot i grundskolan.

grundskolan därför att

de är utvecklingsstörda,

synskadade, döva,

hörselskadade eller tal-

skadade. Sådan skolplikt

skall fullgöras i

särskolan eller special- Barn som inte bedöms

skolan, om inte annat kunna nå upp till

följer av 9 eller 10 grundskolans kunskapsmål

kap. därför att de är ut-

 De utvecklingsstörda vecklingsstörda skall tas

skall tas emot i emot i särskolan.

särskolan och övriga i

specialskolan.

Utvecklingsstörda, som

på grund av synskada, Barn som inte kan gå i

dövhet, hörselskada grundskolan eller

eller talskada inte särskolan därför att de är

kan gå i särskolan, synskadade, döva,

skall dock tas emot i hörselskadade eller

specialskolan. talskadade skall tas

 emot i specialskolan.

 10 §[26]

 Skolplikten upphör vid Skolplikten upphör vid

utgången av vårterminen utgången av vårterminen

det kalenderår då barnet det kalenderår då barnet

fyller 16 år eller, om fyller 16 år eller, om

barnet fullgör särskild barnet fullgör

skolplikt i special- skolplikten i

skolan, 17 år. specialskolan, 17 år.

 Om barnet dessförinnan tillfredsställande slutför högsta årskursen i

grundskolan eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin

skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild

prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av

styrelsen för utbildningen.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd.

 9 kap.

 1 §[27]

 Skolplikt får fullgöras Skolplikt får fullgöras i

i en fristående skola, en fristående skola, om

om skolan är godkänd för skolan är godkänd enligt

ändamålet. bestämmelserna i 2 §.

 Ärenden om godkännande Ärenden om godkännande av

för vanlig skolplikt fristående skolor som

prövas av Statens motsvarar grundskolan

skolverk. eller särskolan prövas av

 Statens skolverk.

 Såvitt gäller särskild Ärenden om godkännande av

skolplikt prövas fristående skolor som

 1. sådant godkännande motsvarar specialskolan

som avser en skola som prövas av styrelsen för

motsvarar särskolan av den specialskola som

Statens skolverk och ansvarar för utbildning

 2. sådant godkännande av samma handikappgrupp

som avser en skola som där skolan är belägen.

motsvarar specialskolan

av styrelsen för den

specialskola som

ansvarar för utbildning

av samma handikappgrupp

där skolan är belägen.

 2 §[28]

 Godkännande för vanlig En fristående skola som

skolplikt skall motsvarar grundskolan

meddelas, om skolans skall godkännas, om sko-

utbildning ger lans utbildning ger

kunskaper och kunskaper och färdigheter

färdigheter som till art som till art och nivå vä-

och nivå väsentligen sentligen svarar mot de

svarar mot de kunskaper kunskaper och färdigheter

och färdigheter som som grundskolan förmedlar

grundskolan förmedlar och skolan även i övrigt

och skolan även i övrigt väsentligen svarar mot

väsentligen svarar mot grundskolans allmänna mål.

grundskolans allmänna Härvid skall särskilt

mål. Härvid skall sär- beaktas de krav som

skilt beaktas de krav anges i 1 kap. 2 § andra

som anges i 1 kap. 2 och tredje styckena.

§ andra och tredje En fristående skola som

styckena. motsvarar särskolan eller

 Godkännande för sär- specialskolan skall god-

skild skolplikt skall kännas, om skolan ger

meddelas, om skolan ger eleverna en utbildning

eleverna en utbildning som väsentligen svarar

som väsentligen svarar mot den som de skulle få

mot den som de skulle i särskolan eller

få i särskolan eller specialskolan. En

specialskolan. En ytterligare förutsättning

ytterligare förutsätt- är att eleverna i samband

ning är att eleverna i med utbildningen bereds

samband med utbild- erforderliga omsorger.

ningen bereds I godkännandet av en

erforderliga omsorger. skola som motsvarar

 specialskolan skall

 I godkännandet för anges vilka

särskild skolplikt skall handikappgrupper som

anges om det avser sär- godkännandet avser.

skoleutbildning eller

specialskoleutbildning

eller båda dessa skol-

former samt för vilka

handikappgrupper

utbildningen godkänns.

 3 §[29]

 Ett barn får fullgöra Ett barn får fullgöra sin

sin skolplikt i en skolplikt i en godkänd

fristående skola som är fristående skola som

godkänd för särskild motsvarar särskolan

skolplikt och som mot- endast om styrelsen för

svarar särskolan endast särskolan i barnets hem-

om styrelsen för kommun har bedömt att

särskolan i barnets hem- barnet inte kan nå upp

kommun har bedömt att till grundskolans kun-

barnet har särskild skapsmål därför att det är

skolplikt. utvecklingsstört.

 4 §[30]

 Om ett barn har Om ett barn har ett

funktionshinder som sådant funktionshinder

enligt 3 kap. 3 § kan som enligt 3 kap. 3 §

vara grund för särskild kan vara grund för

skolplikt, får barnet mottagande i specialsko-

fullgöra sin skolplikt i lan, får barnet fullgöra

en godkänd fristående sin skolplikt i en god-

skola som motsvarar känd fristående skola som

specialskolan endast om motsvarar specialskolan

 1. skolan är godkänd endast om

för elever som har sär- 1. skolan är godkänd för

skild skolplikt på grund elever som har samma

av samma funktions- funktionshinder som

hinder som barnet eller barnet eller

 2. huvudmannen för 2. huvudmannen för

specialskolan bedömer specialskolan bedömer att

att barnet ändå kan barnet ändå kan tillgo-

tillgodogöra sig dogöra sig utbildningen

utbildningen vid sko- vid skolan.

lan.

 5 §[31]

 Den som har vanlig Den som endast för en

skolplikt men som kortare tid är bosatt i

endast för kortare tid landet eller den som har

är bosatt i landet eller andra skäl att få

som har andra skäl att utbildning i en

få en utbildning med en internationell skola får

annan internationell in- fullgöra sin skolplikt i

riktning än den som får en sådan skola, om skolan

finnas inom grundskolan är godkänd för ändamålet av

eller fristående skolor Statens skolverk. Detta

som är godkända för gäller dock inte sådana

fullgörande av vanlig barn som avses i 3 kap.

skolplikt får fullgöra 3 § andra och tredje

sin skolplikt i en styckena.

fristående skola med

sådan inriktning

(internationell skola),

om skolan av Statens

skolverk har godkänts Med internationell sko-

för ändamålet. la avses en fristående

 För godkännande krävs skola som har en annan

att skolans utbildning internationell inrikt-

som helhet betraktad är ning än den som får finnas

likvärdig med i grundskolan eller i en

grundskolans. Skolan fristående skola som

skall förmedla kunskaper motsvarar grundskolan.

och färdigheter som För godkännande krävs att

underlättar fortsatt skolans utbildning som

skolgång utomlands. Un- helhet betraktad är lik-

dervisning i svenska värdig med grundskolans.

språket och om svenska Skolan skall förmedla

förhållanden skall med- kunskaper och färdigheter

delas i den omfattning som underlättar fortsatt

som de i landet för skolgång utomlands. Un-

kortare tid bosatta dervisning i svenska

eleverna behöver. språket och om svenska

 förhållanden skall med-

 delas i den omfattning

 som de i landet för

 kortare tid bosatta ele-

 verna behöver.

 6 §[32]

 En fristående skola, En godkänd fristående

som är godkänd för ele- skola som motsvarar

ver som har vanlig skol- grundskolan skall till-

plikt skall tilldelas delas bidrag för verksam-

bidrag för verksamheten heten av elevernas hem-

av elevernas hemkommu- kommuner. För varje elev

ner. För varje elev skall lämnas ett belopp

skall lämnas ett belopp som motsvarar den genom-

som motsvarar den genom- snittliga kostnaden per

snittliga kostnaden elev i hemkommunens

per elev i hemkommunens grundskola det pågående

grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs

kalenderåret på den som eleven tillhör. Vid

årskurs som eleven tilldelningen får kommu-

tillhör. Vid tilldel- nen göra ett avdrag som

ningen får kommunen göra uppgår till högst 25

ett avdrag som uppgår procent av den framräkna-

till högst 25 procent av de genomsnittskostnaden.

den framräknade ge- Regeringen eller den

nomsnittskostnaden. myndighet regeringen

Regeringen eller den bestämmer får medge ett

myndighet regeringen större avdrag, om det

bestämmer får medge ett finns särskilda skäl.

större avdrag, om det Tilldelningen beräknas

finns särskilda skäl. för ett bidragsår i sänder.

 Tilldelningen beräknas Varje bidragsår börjar den

för ett bidragsår i 1 juli. Tilldelningen

sänder. Varje bidragsår grundas på antalet elever

börjar den 1 juli. från kommunen i den

Tilldelningen grundas på fristående skolan den 15

antalet elever från kom- september under

munen i den fristående bidragsåret. Bidragen

skolan den 15 september skall utbetalas med en

under bidragsåret. tolftedel varje månad.

Bidragen skall Utbetalningarna i

utbetalas med en juli-september avpassas

tolftedel varje månad. efter ett beräknat antal

Utbetalningarna i elever och reglering görs

juli-september avpassas vid utbetalning i

efter ett beräknat antal oktober. För en skola som

elever och reglering är nystartad, får bidrag,

görs vid utbetalning i som avser tiden ju-

oktober. För en skola li-september månad,

som är nystartad, får betalas ut samlat i

bidrag, som avser tiden september. För att en ny-

juli-september månad, startad skola skall ha

betalas ut samlat i rätt till bidrag gäller

september. För att en dock att skolan skall ha

nystartad skola skall ansökt om att bli godkänd

ha rätt till bidrag före den 1 april

gäller dock att skolan kalenderåret innan

skall ha ansökt om att bidrags-året börjar.

bli godkänd för vanlig

skolplikt före den 1

april kalender-året

innan bidragsåret börjar.

 Om en elev slutar i den fristående skolan efter den 15 september bidragsåret är

hemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag för längre tid än till och

med kalendermånaden efter den då eleven slutade.

 Utbetalning av bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som

hemkommunen fastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga

utfallet skulle bli högre än det i budgeten fastställda har den fristående

skolan rätt att få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske

senast två månader efter det att kommunens årsredovisning för det aktuella

kalenderåret har lämnats över till fullmäktige.

 Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för

vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom särskilda föreskrifter eller

andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen

avstått från medelstilldelning eller sådana skolor som Statens skolverk enligt 7

§ förklarat sakna rätt till bidrag.

 6 a §[33]

 En fristående skola, En godkänd fristående

som är godkänd för skola som motsvarar

elever som har särskild särskolan skall tilldelas

skolplikt och som bidrag för verksamheten

motsvarar särskolan, av elevernas

skall tilldelas bidrag hemkommuner. För att en

för verksamheten av nystartad skola skall ha

elevernas hemkommuner. rätt till bidrag gäller

För att en nystartad dock att skolan skall ha

skola skall ha rätt till ansökt om att bli godkänd

bidrag gäller dock att före den 1 april

skolan skall ha ansökt kalenderåret innan

om att bli godkänd för bidrags-året börjar. Varje

särskild skolplikt före bidragsår börjar den

den 1 april kalenderåret 1 juli.

innan bidragsåret börjar.

Varje bidragsår börjar

den 1 juli.

 Tilldelningen skall, om elevernas hemkommuner och den fristående skolan inte

kommer överens om annat, ske i enlighet med bestämmelserna i 6 § andra och

tredje styckena.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner

skall dessa erlägga det belopp som regeringen beslutat.

 17 §[34]

 Beslut av Statens skolverk i ärenden om godkännande eller återkallande av

godkännande för en fristående skola enligt 1, 5 eller 12 § samt beslut i ärenden

om elevavgifter enligt 7 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

 Beslut av styrelsen för Beslut av styrelsen för

utbildningen i ärenden utbildningen i ärenden om

om godkännande eller godkännande eller

återkallande av återkallande av godkännan-

godkännande för en de för en fristående skola

fristående skola för enligt 1 § tredje stycket

särskild skolplikt eller 12 § får överklagas

enligt 1 § tredje hos allmän förvaltnings-

stycket 2 eller 12 § får domstol.

överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 3 § får

överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får

överklagas endast av eleven eller företrädare för denne.

 10 kap.

 5 §[35]

 Frågor enligt 4 § prövas Frågor enligt 4 § prövas

av styrelsen för den av styrelsen för den

skola där barnet annars skola där barnet annars

skulle ha fullgjort sin skulle ha fullgjort sin

skolplikt. Om barnet skolplikt. Om barnet har

har sådant funk- sådant funktionshinder

tionshinder som enligt som enligt 3 kap. 3 §

3 kap. 3 § kan vara kan vara grund för

grund för särskild skol- mottagande i särskolan

plikt, skall styrelsen eller specialskolan,

höra Socialstyrelsen skall styrelsen höra So-

innan ett medgivande cialstyrelsen innan ett

lämnas eller återkallas. medgivande lämnas eller

 återkallas.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 [24] Lagen omtryckt 1991:1111.

 [25] Senaste lydelse 1993:800.

 [26] Senaste lydelse 1992:598.

 [27] Senaste lydelse 1993:800.

 [28] Senaste lydelse 1993:800.

 [29] Senaste lydelse 1993:800.

 [30] Senaste lydelse 1993:800.

 [31] Senaste lydelse 1993:800.

 [32] Lydelse enligt prop. 1994/95:157 som träder i

 kraft den 1 juli 1995.

 [33] Lydelse enligt prop. 1994/95:157 som träder i

 kraft den 1 juli 1995.

 [34] Senaste lydelse 1995:63.

 [35] Senaste lydelse 1993:800.

1.2 Förslag till lag om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång

 Härigenom föreskrivs följande.

1 § I stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 § andra stycket skollagen

(1985:1100) om vilka barn som skall tas emot i särskolan gäller bestämmelserna i

denna lag.

2 § Barn som inte bedöms kunna nå upp till grundskolans kunskapsmål därför att

de är utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan. Detta gäller dock endast om

vårdnadshavaren lämnar sitt medgivande.

3 § Vad som sägs i 2 § gäller även barn som har fått ett betydande och bestående

begåvningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre

våld eller kroppslig sjukdom, samt barn med autism eller autismliknande till-

stånd.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och gäller till utgången av juni

månad 2000. Lagen tillämpas på utbildning som äger rum fr.o.m. läsåret 1996/97.

Bilaga 4. Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-03-10

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt en lagrådsremiss den 23 februari 1995 (Utbildningsdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

i skollagen (1985:1100) och till lag om försöksverksamhet med ökat

föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Lars[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

 Förslagen innehåller inte någon regel om hur utvecklingsstörda barn skall

fullgöra sin skolplikt, om föräldrarna inte lämnar sitt medgivande till att

barnet tas emot i särskolan. Avsikten är att de skall fullgöra skolplikten

enligt vad som gäller för barn i allmänhet.

 Lagrådet föreslår att 2 § lagen om försöksverksamhet med ökat för-

äldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång får följande lydelse:

 "Barn som bedöms inte kunna nå upp till grundskolans kunskapsmål därför att de

är utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan. Om vårdnadshavaren inte lämnar

sitt medgivande till att barnet tas emot i särskolan, skall barnet fullgöra

skolplikten enligt vad som gäller för barn i allmänhet enligt skollagen

(1985:1100)."

 Av den av Lagrådet föreslagna formuleringen följer att de möjligheter som finns

för barn i allmänhet att fullgöra skolplikten enligt 8-10 kap. skollagen står

öppna även för utvecklingsstörda barn som inte skall gå i särskolan.

 Lagförslagen i övrigt lämnas utan erinran.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:212 Ökat föräldrainflytande över

utvecklingsstörda barns skolgång - en försöksverksamhet.