Regeringens skrivelse 2002/03:90 Skr. 2002/03:90 Nordiskt samarbete 2002 Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Harpsund den 6 mars 2003 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Berit[REDACTED_EFTERNAMN] (Utrikesdepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet under år 2002 mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i Nordiska ministerrådet. Mot bakgrund av Sveriges pågående ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet redogörs även för delar av arbetet under innevarande år. 1

Innehållsförteckning

Skr. 2002/03:90

1

Inledning ...............................................................................................

3

2

Samarbetets huvudområden.................................................................

5

2.1

Samarbetet inom Norden......................................................

5

2.2

Norden och Europa ...............................................................

7

2.3

Norden och dess närområden...............................................

8

3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå .....................................................

9

3.1

Kultur och medier.................................................................

9

3.2

Utbildning och forskning....................................................

13

3.3

Miljö ....................................................................................

16

3.4

Energi ...................................................................................

17

3.5

Näringspolitiskt samarbete ................................................

19

3.6

Informationsteknik..............................................................

20

3.7

Regionalpolitik....................................................................

21

3.8

Jord- och skogsbruk............................................................

21

3.9

Fiskerisamarbete.................................................................

23

3.10

Livsmedelsområdet.............................................................

25

3.11

Bygg- och bostadssamarbetet ............................................

25

3.12

Transport och infrastruktur ................................................

26

3.13

Ekonomi och finanspolitik.................................................

27

3.14

Arbetsmarknad och arbetsliv..............................................

29

3.15

Socialpolitik och hälsovård................................................

30

3.16

Konsumentpolitik ...............................................................

31

3.17

Jämställdhet.........................................................................

34

3.18

Lagstiftningssamarbete.......................................................

34

3.19

Migrations- och flyktingpolitiska frågor ..........................

36

3.20

Ungdomsfrågor ...................................................................

37

3.21

Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete......................

38

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 2003....43 2 Skr. 2002/03:90 1 Inledning Vid Nordiska rådets session i Helsingfors i oktober år 2002 presenterade statsminister Göran[REDACTED_EFTERNAMN] programmet för det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet år 2003. Temat för det svenska ordförandeskapet är "Integration Norden". Ordförandeprogrammet tar upp fyra olika aspekter av begreppet integration. Den första aspekten gäller integration inom de nordiska länderna. Det handlar om invandrares delaktighet och inflytande i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet. Det gäller t.ex. invandrarkvinnors delaktighet och deltagande och det är frågan om hur de nordiska samhällena kan motverka segregation i boendet. Den andra aspekten rör integration mellan de nordiska länderna. Samtidigt som vi har erfarenhet av en gemensam nordisk arbetsmarknad och alla nordiska länder omfattas av EU:s inre marknad så reser skillnader i nationella regelverk hinder för människor, företag och organisationer. Arbetet med att avskaffa onödiga gränshinder ska föras framåt. Den tredje aspekten gäller integrationen mellan Norden och närområdet. Det gäller att vidareutveckla samverkan med de baltiska staterna, inte minst i perspektivet av EU:s utvidgning. Det nordiska samarbetet med nordvästra Ryssland får ökad prioritet inom närområdesprogrammet. Den fjärde aspekten är de nordiska ländernas integration i det europeiska samarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i EU och Island och Norge är parter i EES-avtalet deltar samtliga nordiska länder i det europeiska samarbetet. Sverige kommer att verka för ett vidareutvecklat nordiskt samarbete i Europafrågor. Ett stort antal projekt håller på att startas upp för att genomföra det svenska ordförandeskapets program. Det gäller inte minst på gränshindersområdet där den förre danske statsministern Poul Schlüter engagerats som den svenska samarbetsministerns särskilde representant för att driva på arbetet. I slutet av år 2002 utsågs svensken Per[REDACTED_EFTERNAMN] till ny generalsekreterare i Nordiska ministerrådet. Han tillträdde den 1 januari 2003. Under 2002 hade Norge ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. Norge hade rubriken "Morgondagens Norden" på sitt ordförandeprogram. Tre särskilt prioriterade områden lyftes fram under ordförandeskapet. Det var åtgärder som gäller barn och unga, livsmedelssäkerhet samt uppföljningen av strategin för ett hållbart Norden. Norge har lagt vikt vid att driva samarbetet vidare på bred front och att följa upp tidigare ordförandeskapsinitiativ. Det innebär att den nya strategi som ska vara styrande för det nordiska samarbetet de närmaste åren har implementerats, arbetet med att avveckla gränshinder mellan de 3 nordiska länderna har förts vidare och en ny inriktning av närområdessamarbetet har lagts fast. Den särskilde utredare som Nordiska ministerrådet tillsatte år 2001 med uppgift att kartlägga vilka rättigheter en nordisk medborgare har vid bosättning, arbete, studier och uppehåll i annat nordiskt land än det egna hemlandet lämnade sin slutrapport i april. I rapporten pekar utredaren på en rad problem som uppstår för medborgare som rör sig över de nordiska gränserna; det gäller på utbildningsområdet, arbetsmarknadsområdet, skatteområdet och socialförsäkringsområdet. Det framhålls också att det finns brister när det gäller kunskap om och uppföljning av nordiska avtal samt att det behövs bättre information till medborgarna om vilka regler som gäller. Efter en remissbehandling inom Nordiska ministerrådet lämnades ett ministerrådsförslag till Nordiska rådets session i oktober med förslag till uppföljning av rapporten. Uppföljningsarbetet har konkretiserats i 23 olika punkter och preciserats i en särskild arbetsplan. En avrapportering kommer att göras till Nordiska rådets session i oktober 2003. Samverkan på det nordiska planet om ett ekologiskt hållbart samhälle var en stor fråga även under år 2002. Den tvärsektoriella strategin för en hållbar utveckling i Norden trädde i kraft år 2001. Genomförandet av strategin sker i huvudsak nationellt, men berör också många sektorer inom Nordiska ministerrådet. Det uppföljningsarbete som pågår i Sverige kopplas nära till arbetet med den nationella strategin för en hållbar utveckling. Under 2002 gjordes en avrapportering av arbetet med genomförandet av den nordiska strategin. Ministerrådet presenterade också strategin i samband med toppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg. I slutet på året tillsattes en förhandlingsgrupp som år 2004 ska återkomma med förslag till revision av strategin. Sveriges och Danmarks regeringar fortsätter arbetet med att främja integrationen i Öresundsregionen. Inför öppnandet av Öresunds- förbindelsen den 1 juli 2000 lade de båda regeringarna fram den gemensamma rapporten "Öresund en region blir till". I rapporten redogör man för en rad åtgärder på ett stort antal områden som syftar till att stimulera rörlighet och integration i regionen. Sedan dess har de båda regeringarna gemensamt arbetat för att undanröja hinder så att samarbetet inom regionen ska kunna fungera så friktionsfritt som möjligt. Bland områden som särskilt uppmärksammats kan nämnas skatte-, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsfrågor. Den danska och den svenska regeringen har fortsatt sina ansträngningar att finna lösningar. När det gäller initiativ till svenska åtgärder för att eliminera gränshinder i Öresund arbetar svenska regeringen också i ett samnordiskt perspektiv. Det gäller bl.a. möjligheter att göra nya inspel i de diskussioner och förhandlingar som pågår nordiskt. Ett exempel är frågan om de nordiska ländernas regler för bedömning av långvarig arbetsoförmåga. Harmonisering av regler är inte självklart lösningen i en rad viktiga frågor. Det är och kommer därför även fortsättningsvis att vara av grundläggande betydelse att kunna ge lättillgänglig och korrekt Skr. 2002/03:90 4

information. De bägge regeringarna samarbetar med regionala och

Skr. 2002/03:90

lokala intressenter för att stödja olika informationsinsatser.

I början av april 2000 bildades en marknadsföringsorganisation i

Öresund. Idag drivs den i form av ett aktiebolag enligt svensk

lagstiftning av den danska och svenska staten samt Region Skåne och

dess danska motsvarighet "Hovedstadens Udviklingsråd" (HUR).

Öresund Network har till uppgift att förstärka regionens identitet dels i

regionen, dels i ett internationellt perspektiv. En klar och attraktiv profil

för Öresundsregionen ska bidra till t. ex. ökad turism och ökade

investeringar.

Arbetet med att identifiera och utveckla samarbetsområden i den

sydvästskandinaviska regionen, "Den Skandinaviska Arenan", har fortsatt.

Inom Göteborg-Olso-området och med en länk till Öresundsområdet

bör goda förutsättningar finnas för att öka samarbetet och bidra till att

regionen även internationellt kan profilera sig som en väl

sammanhängande och livskraftig region. Framför allt gäller detta på

områden som infrastruktur, bioteknik, turism och kultur.

Bilaterala arbetsgrupper har under året fortsatt arbetet för att främja

integrationen mellan Sverige och Norge samt mellan Sverige och

Finland inklusive Åland. En liknande bilateral grupp mellan Sverige och

Island inledde sitt arbete under 2002. Olika typer av gränshinder har

diskuterats i grupperna och ett antal av dem har också kunnat lösas.

Gränskommunutredningen, som undersökt de rättsliga

förutsättningarna för att svenska kommuner ska kunna samarbeta med

finska och andra utländska kommuner i gemensamma offentligrättsliga

samarbetsorgan, överlämnade sitt betänkande ("Ett internationellt

kommunförbund", SOU 2002:84) i november. Utredningen är f.n. utsänd

på remiss. Det finska inrikesministeriet har parallellt gjort en

motsvarande utredning.

2 Samarbetets huvudområden

2.1

Samarbetet inom Norden

Även under år 2002 har inriktningen på frågor som har betydelse för enskilda och företag i vardagen, särskilt arbete med att avlägsna gränshinder, stått högt på dagordningen. Dessa frågor kommer att ha högsta prioritet under det svenska ordförandeskapet år 2003. Nordiska ministerrådets informationsverksamheter i Stockholm, Köpenhamn och Oslo som upprättades år 2000 har visat sig fylla ett behov. Verksamheterna drivs under beteckningen "Norden i Fokus". En framtidsinriktad utvärdering gjordes under 2002. Slutsatsen i utvärderingsrapporten var att verksamheterna i huvudsak fungerat väl och bör bestå under de närmaste åren. Genom "Norden i Fokus" har det nordiska samarbetet fått en synlig närvaro i Stockholm och en 5

informationspunkt som är lätt tillgänglig för allmänheten. Under år

Skr. 2002/03:90

2002 arrangerades ett flertal seminarier, utställningar och

kulturaktiviteter på nordiska teman.

De nordiska samarbetsministrarna beslutade år 2001 om en ny

budgetprocess. Från år 2002 har de nya budgetreformerna börjat

tillämpas. Erfarenheterna har varit positiva.

Nordiska ministerrådets budget för år 2002 uppgick till 787 miljoner

danska kronor. De viktigaste områdena i budgeten var kultur-,

utbildnings- och forskningssamarbetet som svarade för närmare hälften

av utgifterna. Andra stora områden på budgeten var ekonomi- och

näringssektorn, medborgarpolitik samt miljö- och

närområdessamarbetet.

Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska

fördelningsnyckeln 34,2 procent, en minskning med 0,1 procentenheter

från föregående år. Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive

lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten.

Efter behandling i Nordiska rådets organ fastställde ministerrådet i

oktober 2002 - i överensstämmelse med Nordiska rådets önskemål -

budgeten för 2003. Den uppgår efter prisomräkning till 811 miljoner

danska kronor. Det är en realt sett oförändrad budgetram. Ökade insatser

görs på forskningssamarbetet och närområdet. Dessutom inrättas en

budgetreserv för strategiska satsningar. Den svenska andelen av

budgeten är oförändrat 34,2 procent. Samtidigt med beslut om budgeten

för 2003 har även beslutats om en likviditetsbudget som är

bestämmande för ländernas inbetalningar till ministerrådet och ett

verktyg för att minska den stora likviditeten. Denna ordning innebär att

inbetalningarna från länderna ligger på en lägre nivå än den planerade

aktivitetsnivån.

Samverkan med frivilligorganisationerna , där Föreningen Norden

intar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet.

Både från Nordiska ministerrådets sida och på det nationella planet är

Föreningen Norden en viktig samarbetspartner. Det gäller inte minst vid

driften av informationsverksamheten vid Norden i Fokus och

servicetelefonen Hallå Norden, vilka är viktiga redskap för att göra det

nordiska samarbetet känt och nå ut till medborgarna.

Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet som

Samerådet, Nordiskt samiskt institut och samisk kulturverksamhet.

Samerådet är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska

organisationer i Finland, Norge, Sverige och Ryssland. Nordiskt samiskt

institut har till uppgift att samordna och genomföra utredningar och

forskning i syfte att förbättra de samiska folkens ställning.

Nordiska ministerrådet har tagit på sig en samordnande roll

beträffande årliga ministermöten i samefrågor. Vid dessa möten träffar

ministrarna även Sametingspresidenterna för att diskutera gemensamma

nordiska politiska frågor. Vid ministermötet i november 2002

beslutades att tillsätta en expertgrupp med uppgift att utarbeta ett utkast

till en nordisk samekonvention. Arbetet ska vara slutfört senast i

december 2005.

6

Under hösten 2002 diskuterade de nordiska samarbetsministrarna en

Skr. 2002/03:90

ökad fokusering på Västnorden (Island, Färöarna och Grönland). En

arbetsgrupp utarbetar förslag till strategi som presenteras för

samarbetsministrarna i juni 2003.

2.2

Norden och Europa

Under år 2002 utvecklades det nordiska samarbetet i EU-frågor vidare. De nordiska EU-ländernas statsministrar fortsatte sina samrådsmöten inför Europeiska rådets möten. Island och Norge informeras om diskussionerna. Nordiskt samarbete i EU- och EES-frågor är ett huvudområde för samarbetet inom Nordiska ministerrådet. Den grundläggande ambitionen är att systematiskt utnyttja nordiska samarbetsstrukturer för avstämning och, när förutsättningar finns, samstämt agerande i aktuella EU- och EES-frågor, liksom i det bredare Europasamarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i EU och Island och Norge är parter i EES-avtalet har alla nordiska länder en mycket nära anknytning till det europeiska samarbetet. Samarbetet i europafrågor har i första hand karaktär av samråd och informationsutbyte. Samarbetet inom Nordiska ministerrådets ram koncentreras till områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och en önskan att påverka den europeiska dagordningen. Ministerrådets årliga rapport om detta samarbete visar på ett ganska omfattande samarbete inom flera olika samarbetssektorer. Det gäller främst konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- och arbetsmarknadssektorerna. Det informella nordiska samarbetet på inre marknadsområdet har fortsatt. Ett antal olika projekt har genomförts som ett led i det nordiska samarbetet om att förverkliga den inre marknaden. Vid de nordiska utrikeshandelsministrarnas möte i oktober 2002 var man enig om vikten av fortsatt arbete på detta område. Schengensamarbetet syftar till att uppnå fri rörlighet för personer inom Schengenområdet. Området utgörs av EU med undantag av Storbritannien och Irland. Vidare deltar Island och Norge i samarbetet, och därmed bibehålls den nordiska passfriheten. Vissa kompensatoriska åtgärder har införts i Schengensamarbetet, såsom förstärkt yttre gränskontroll mot länder utanför Schengenområdet, ökat polissamarbete och anslutning till Schengens informationssystem (SIS). Under året har Sverige, Finland och Norge ingått en överenskommelse angående det gränsöverskridande arbetet inom ramen för Schengenkonventionen. Överenskommelsen reglerar de praktiska förutsättningarna för att bedriva den gränsöverskridande verksamheten. SIS används i stor omfattning och är ett mycket användbart verktyg för polisen och andra myndigheter. 7 Skr. 2002/03:90

2.3

Norden och dess närområden

Samarbete med närområdet är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetet med närområdet omfattar de tre baltiska länderna och nordvästra Ryssland. Ministerrådet har också ett särskilt program för arktiskt samarbete. Nordiska ministerrådets insatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra internationella organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetspartner. Avsikten är att insatserna ska koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget för år 2002 uppgick det särskilda närområdesprogrammet till 84 miljoner danska kronor. En stor del av resurserna satsas på projekt med inriktning på demokrati, välfärd, bärkraftigt resursutnyttjande och marknadsutveckling. Olika former av stipendie- och utbytesordningar är också viktiga inslag i programmet. Närområdesprogrammet omfattar dessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiska ländernas huvudstäder och i S:t Petersburg. Ministerrådet önskar även etablera en informationspunkt i Kaliningrad. Diskussioner med ryska myndigheter om denna fråga har pågått i flera år. Besked inväntas fortfarande från rysk sida. Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget genom olika samarbetssektorer. De samlade insatserna är därför avsevärt större och bedöms sammantaget uppgå till närmare 20 procent av Nordiska ministerrådets budget. De nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiska investeringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco) och Nordiska projektexportfonden (Nopef), har verksamhet med inriktning på närområdet. NIB har en särskild ordning för lån på förmånliga villkor för finansiering av miljöprojekt i närområdet. Nefco har en riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar i närområdena och en miljöutvecklingsfond som gör insatser i närområdet. Nopefs finansiering och verksamhet för perioden 2001-2004 sågs över under år 2000. Mot bakgrund härav har Nopef från år 2001 fått en nationell tilläggsfinansiering som innebär att verksamheten kan upprätthållas på tidigare nivå. Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på Arktis. Ett nytt program har lagts fast för perioden 2003-2005. Verksamheten inriktas på ett antal temaområden: välfärdsfrågor inklusive hälsa och jämställdhet, barn och unga, näringslivsutveckling, miljö, hållbar utveckling, utbildning och forskning. För att bättre koordinera ministerrådets insatser på det arktiska området har en rådgivande sakkunnigkommitté upprättats bestående av de nordiska ämbetsmannarepresentanterna i Arktiska rådet. 8 Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i närområdet och behovet av Skr. 2002/03:90 en avstämning med andra nationella och internationella insatser gjorde ministerrådet år 2000 en översyn av målsättningarna för närområdes- samarbetet. En rapport, "Närmare Norden", med förslag till reviderad nordisk närområdesstrategi lämnades hösten 2000. I rapporten föreslogs ingen omedelbar förändring av definitionen av närområdet, men efterhand en ökad tonvikt på insatser i det ryska närområdet. Andra förslag gick ut på en koncentration av insatserna till större projekt, ökad mottagarstyrning och en större differentiering av insatserna till de olika mottagarländerna. Rapporten har behandlats i de nordiska samarbetsorganen och omsatts i en ny närområdesstrategi för perioden 2003-2005. Den rådgivande kommittén för närområdessamarbetet med representanter för de nordiska ländernas utrikesdepartement som upprättades år 2001 har fortsatt sitt arbete. På förslag från Nordiska ministerrådets generalsekreterare beslutade samarbetsministrarna i december 2002 att ministerrådet ska se närmare på möjligheterna att effektivisera och utveckla samarbetet med andra regionala samarbetsorganisationer, främst Arktiska rådet, Barentsrådet och Östersjöstaternas råd. Det gäller också att se på hur ministerrådet kan understödja EU:s arbete med den nordliga dimensionen. 3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå

3.1

Kultur och medier

Allmänt Nordiska ministerrådet stimulerar kultursamarbetet i Norden genom insatser på särskilda områden, genom nätverksbildning samt genom satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns två stora fonder: Nordiska kulturfonden och Nordiska film- och TV-fonden. Kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ett kulturavtal från år 1972. Satsningen på kultursamarbetet över ministerrådets budget uppgick år 2002 till ca 147 miljoner danska kronor. Samarbetet inom Norden Kultursamarbetet är en grundläggande del av det nordiska samarbetet. Tyngdpunkten ligger på samarbete inom Norden och bygger på den geografiska närheten och den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna manifesterad i den kulturella och språkliga gemenskapen. Sverige vill under sitt ordförandeskap år 2003 9 vidareutveckla den nordiska kultur- och språkgemenskapen och verka för ett framtidsinriktat samarbete med lyhördhet för de förändringar som sker i våra nordiska samhällen och i vår omvärld. Kultursektorn har ett särskilt ansvar för att bekämpa främlingsfientlighet och rasism samt att främja integration av nya nordbor. En målsättning för det svenska ordförandeskapet är att kulturlivet i Norden ska präglas av mångfald och bredd samt avspegla hur dagens nordiska samhälle är sammansatt befolkningsmässigt. I Nordiska ministerrådets budget har särskilda medel avsatts till strategiska kultursatsningar inom viktiga temaområden. Bidragen fördelas genom beslut av kulturministrarna. Under år 2002 har temaområdet varit det multikulturella samhället och insatser mot främlingsfientlighet och rasism. Två miljoner danska kronor av denna budgetpost är öronmärkta för detta ändamål även under år 2003. Medel har bl.a. anslagits till satsningar som syftar till att engagera invandrade professionella musiker i undervisningen vid musikutbildningar i Norden, kompetensutveckla personal vid kulturinstitutioner i mångkulturella frågor och belysa dessa frågor genom seminarier, utställningar och kurser. Projektet Vitt oljud, nordiskt mörker lyfter fram frågan om musiken som ett propagandainstrument och vill samtidigt öka förutsättningarna för ungdomars förmåga att kritiskt granska rasism, främlingsfientlighet och sin egen inställning. Projektet Historia - Minne - Gestaltning har också fortsatt under år 2002. En utställning med resultaten av ett seminarium i Terezin (tidigare Theresienstadt) för studerande och lärare vid bildkonstskolorna i samtliga nordiska länder har visats runt om i Norden. Som ett led i arbetet med integration och mångfald planeras en konferens om ungas inflytande i ett mångkulturellt Norden att äga rum under år 2003. I det norska ordförandeprogrammet lyftes barn och unga fram som en generell prioritering. I augusti 2002 hölls i Oslo en tvärsektoriell ministerkonferens om barn och unga i syfte att stärka det tvärsektoriella samarbetet i Norden på det barn- och ungdomspolitiska området. Det norska ordförandeskapet har också tagit initiativ till att utvärdera behovet av ett samarbete på arkiv-, biblioteks- och museiområdet. Dessutom önskade man arbeta vidare med de initiativ som tagits under det finländska ordförandeskapet år 2001 angående satsningar på det kulturella informationssamhället och främjandet av digital innehållsproduktion. Målet att de skandinaviska språken även fortsättningsvis ska utgöra en gemensam ram för det nordiska samarbetet är viktigt. Språkförståelsen och kulturkompetensen hos befolkningen i de nordiska länderna ska bestå och utvecklas. Arbetet med den tvärsektoriella handlingsplanen för det nordiska samarbetet på det barn- och ungdomspolitiska området Norden i ett nytt årtusende har fortsatt. Under året har en handlingsplan för kulturområdet, Det unga Norden, antagits. I begreppet barn- och ungdomskultur omfattas både den kultur som skapas av barn och unga och den kultur som skapas av vuxna med barn och unga som målgrupp. Skr. 2002/03:90 10 Syftet med planen är att ge barn och unga möjlighet att aktivt delta och skapa sina egna kulturuttryck, att skapa platser där barn och unga kan mötas samt att betona barn- och ungdomskulturen i kulturutbudet. En av huvudpunkterna i handlingsplanen är satsningen på mångkultur. Det nordiska samarbetet ska stimulera och främja barns och ungas intresse för andra kulturer och möten mellan barn och unga med olika kulturell bakgrund. Satsningarna på medier är alltjämt viktiga. Nordiska Film- och TV- fonden stöder produktion och distribution av film och TV-program i Norden. Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. Satsningar har gjorts på vidareutbildning av yrkesverksamma inom film- och radio/TV- områdena. Projekt inom området som riktar sig till barn och unga har prioriterats. Under de senaste fem åren har fonden stött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier.

Styrgruppen för Nordiskt Kultur och Mediesamarbete (KM- gruppen) har under år 2002 fortsatt arbetet med public serviceverksamheten i de nordiska länderna, 

grannlands-TV,

 digitalisering och konvergens, 

multi-/interaktiva

 och nya medier, digital innehållsproduktion, upphovsrättsliga frågor avseende nya medier, produktion och distribution av nordiska audiovisuella verk. Flera av prioriteringarna grundar sig på förslagen till åtgärder som framfördes i rapporten "Ny nordisk dagordning". 

KM-gruppen

 har initierat två parallella utredningar som arbetar med att kartlägga möjligheterna att etablera en nordisk fond för främjande av digital innehållsproduktion. En av utredningarna är inriktad på att finna en möjlig investeringsmodell, den andra är inriktad på de kulturpolitiska och innehållsmässiga frågorna. Digital innehållsproduktion kommer också vara ett tema för de strategiska kultursatsningarna år 2003. Arbetet med att trygga möjligheten att ta del av de nordiska 

TV-utsändningarna

 inför en övergång till digitala sändningar har fortsatt. Sverige vill under sitt ordförandeskap verka för konstruktiva lösningar i denna fråga. Under året slöts ett avtal mellan Sveriges Television (SVT) och upphovsrättsorganisationen KOPIOSTO som gjorde det möjligt att klarera rättigheterna till SVT:s digitala kanaler i det finska kabelnätet.

Nordiska kulturfonden har som ändamål att främja det kulturella samarbetet mellan de nordiska länderna. Fondens verksamhetsområde omfattar det nordiska kultursamarbetet i hela dess utsträckning. Såväl enskilda personer som föreningar och institutioner kan ansöka om bidrag. Till de två ansökningstillfällena under år 2002 inkom totalt 850 ansökningar varav 239 beviljades: totalt ca 26 miljoner danska kronor. Bland de beviljade projekten under år 2002 kan nämnas en kulturmanifestation i Haparanda för att uppmärksamma Barentsregionens 10-års jubileum, en stor utställning i Berlin för att presentera nordisk samtidskonst från 1990-talet, ett nordiskt seminarium för ungdomar i åldern 1422 om lokal demokrati samt ett seminarium i Helsingfors om journalistik och media för minoritetsspråk i Norden och Baltikum. I slutet av år 2002 avslutades det treåriga forskningsprojektet Nordisk kulturpolitik under Skr. 2002/03:90 11

förändring, för vilket fonden har varit huvudfinansiär. Projektet har

Skr. 2002/03:90

förutom huvudrapporten resulterat i fem delrapporter. Som en

uppföljning av projektet genomför fonden under åren 2002 och 2003 en

serie med sex konferenser runt om i Norden, varav den första hölls i

Oslo i november 2002. I syfte att skapa en större klarhet när det gäller

fondens juridiska status och styrelsens ansvar för fondens förvaltning

undertecknade de nordiska kulturministrarna i april år 2002 en ändring

av fondens överenskommelse. Ändringen är utsänd till de nordiska

länderna för ratificering.

De fyra konstkommittéerna; Nordiska litteratur- och

bibliotekskommittén (Nordbok), Nordiska musikkommittén (Nomus),

Nordiskt institut för samtidskonst (NIFCA) och Teater 

Norden, har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat

för att sprida kunskap om kultur i de nordiska länderna. Nordiska

museikommittén har ett förlängt mandat för perioden 2002 2004.

Efter omstruktureringen av NIFCA och sammanslagningen med

NKKK (Nordiska konst- och konstindustrikommittén), som skedde år

1999, har verksamheten inriktats mot aktivt deltagande som

initiativtagare och/eller samarbetspartner i olika nordiska konstprojekt.

Syftet är att synliggöra bildkonst av hög kvalitet i Norden och

internationellt. I fokus för verksamheten är en fortgående dialog om

innehållsmässiga frågor i konsten och det sätt och de former den kan

presenteras på. Speciell vikt ska läggas vid mötet mellan bildkonst,

design och arkitektur. NIFCA driver också ett omfattande

gästateljéprogram i Norden och fungerar som sekretariat för

resestipendieprogrammet Sleipnir, som ger stöd till yngre nordiska

konstnärers resor till de nordiska grannländerna.

Nordboks huvudsakliga verksamhet är inriktad på att stödja och

utveckla samarbetet på litteratur- och folkbibliotekens område. En viktig

del av verksamheten är att stödja översättning av skönlitteratur mellan

språken i de nordiska länderna. Detta stöd uppgick under år 2002 till

närmare 3 miljoner danska kronor. I slutet av år 2002 fattades beslut om

att sekretariatet för Nordbok , som under tre års tid administrerats av

Biblioteksstyrelsen i Danmark, fr.o.m. den 1 januari 2003 ska skötas av

den nyinrättade myndigheten ABM-utvikling i Oslo.

Nomus har bl.a. till uppgift att fördela bidrag till musiklivet i Norden.

Medel har under år 2002 beviljats till 22 kompositionsbeställningar, 9

konsertframträdanden/festivaler, 16 turnéer samt ett antal konferenser,

symposier och seminarier. Orkester Norden, som får stöd via Nomus,

har under året bl.a. turnerat i Kina och medverkat i Nordiska rådets 50-

årsjubileum. Nomus administrerar också Nordiska rådets musikpris,

som utdelas en gång om året och uppgår till 350 000 danska kronor,

samt fungerar som bedömningskommitté för priset. År 2002 tilldelades

den färöiske komponisten Sunleif[REDACTED_EFTERNAMN] Nordiska rådets

musikpris.

12 Skr. 2002/03:90 Norden och Europa Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbetsmannakommitténs möten. Det nordiska samarbetet på medieområdet är viktigt i förhållande till EU:s mediesamarbete. Sverige avser under sitt ordförandeskap att bjuda kulturministrar från de baltiska kandidatländerna till en diskussion med de nordiska kulturministrarna angående en eventuell revidering av EU:s TV-direktiv.

Inom ramen för verksamheten Kulturprojekt i utlandet har projektet Network North fortsatt med bland annat ett nätgalleri, folkmusik och filmfestivaler i Skottland och Irland. Pragsymfonikerna har under år 2002 givit ett flertal konserter med nordisk musik. Utställning West Viking - The North Atlantic Saga har under året visats i bl.a. Minneapolis. Utställningen handlar om vikingarnas resor västerut och visar exempelvis arkeologiska utgrävningar från Grönland och Nordamerika. Under år 2003 kommer en stor utställning av nordisk design att öppnas i Berlin. Norden och dess närområden Kulturförmedling är ett av fyra prioriterade områden. Inom ramen för programmet ges bl.a. bidrag till Sleipnir Närområdena , vilket är ett stipendieprogram inom vilket yngre ryska och baltiska konstnärer kan söka stöd för resor till Norden. Vidare ges stöd till översättning av baltisk litteratur till nordiska språk och till olika typer av kulturutbyten mellan Norden och Baltikum/nordvästra Ryssland. År 2003 planeras nordiska kulturevenemang i samband med firandet av S:t Petersburg 300-årsjubileum.

3.2

Utbildning och forskning

Allmänt Nordiskt utbildnings- och forskningssamarbete har i den strategiplan som ska styra samarbetet under perioden 2000-2004 satt som överordnat mål att profilera Norden som en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Norden ska därmed framstå som en intressant utbildnings- och forskningsregion för både Europa och resten av världen. För att markera betydelsen av det målet har utbildnings- och forskningssektorn tilldelats närmare en fjärdedel av den gemensamma nordiska budgeten. Utbildnings- och forskningssamarbetet är därmed resursmässigt sett det största nordiska samarbetsområdet. Den 13

övergripande delen av medlen går till generella mobilitets- och

Skr. 2002/03:90

stödordningar, gemensamma nordiska institutioner och tidsbegränsade

projekt.

Under 2002 inledde ministerrådet arbetet med att utforma nästa

generation mobilitets- och stödordningar. Den nya programstrukturen,

bestående av de fem programmen Nordplus Junior, Nordplus, Nordplus

Vuxen, Nordplus Nabo och Nordplus Språk, kommer att gälla från och

med 2004. Vidare har ministerrådet påbörjat arbetet med uppföljningen

av Nordiska rådets rekommendation om utbyggnad av ett nordiskt

forskningsrum. De gemensamma nordiska institutionerna har också

granskats och dess framtid diskuterats. Uppföljningen av rapporten om

nordbornas rättigheter har likaså upptagit stora delar av ministerrådets

arbete under 2002. I syfte att effektivisera samarbetet på området har en

översyn av rådgivningsstrukturen mellan ministerrådet och

ämbetsmannakommittén å ena sidan och de rådgivande lednings-

grupperna å andra sidan genomförts. Ministerrådet har också påbörjat en

juridisk granskning av de nordiska avtalen som förekommer på

utbildningsområdet. De nordiska avtalens status i förhållande till

EU/EES är komplex och är inte tidigare helt utrett.

Samarbetet inom Norden

Det nordiska skolsamarbetets (NSS) överordnade mål är att genom att

dra nytta av skolutvecklingen i de nordiska länderna och på den

internationella arenan i övrigt göra skolan bättre i Norden. På temat

Demokrati i skolans vardag Värdegrundsfrågor i Norden ur ett barn-

och ungdomsperspektiv, har under 2002 ett antal konferenser

genomförts, en i vart och ett av de nordiska länderna samt ett avslutande

arrangemang i samband med Nordiska rådets 50-årsjubileum i

Helsingfors. Även temat Mobbning och våld har behandlats, bl.a. av en

nordisk arbetsgrupp men också via det nordiska skoldatanätet. Inom

ramen för det livslånga lärandet har NSS verkat för att detta perspektiv

präglar redan grundskolans första utbildningsår. Kvalitet i skolan är ett

högt prioriterat område i det nordiska skolsamarbetet. Ett projekt om

utveckling av kvalitetsindikatorer har därför påbörjats och beräknas

avslutas under 2003. Etableringen av den nya organisationen för det

Nordiska skoldatanätet ODIN har även genomförts. Inom projektet A

School for all har även de nordiska länderna arbetat med att bidra till att

alla elever i de baltiska länderna ges de främsta möjligheterna till

utbildning.

Det nordiska folkbildnings- och vuxenundervisningssamarbetet

(FOVU) har som uppgift att arbeta för förnyelse och utveckling på sitt

område samt att utveckla samarbetet med Nordens närområden.

Samarbetet under 2002 har, i likhet med föregående år, varit fokuserat

på det livslånga lärandet. Bland annat har en konferens med ett

internationellt fokus på temat genomförts. Vidare har FOVU genomfört

en kartläggning av förhållandet vuxna och informations- och

kommunikationsteknik samt utarbetat en studie om invandrares

14

integration och kompetensutveckling på arbetsmarknaden. En

Skr. 2002/03:90

beskrivning av de nordiska ländernas vuxenundervisning har påbörjats.

Det har också inletts ett arbete med syfte att få till stånd en ökad grad av

samstämmighet mellan FOVU:s prioriteringar och dess stödordning.

Inom utbildningssektorn finns det en ledningsgrupp som har till

uppgift att främja nordiskt samarbete inom högre utbildning samt

utveckla och stärka den nordiska utbildningsgemenskapen (HÖGUT).

Det webbaserade uppslagsverket NORDLIST ( www.nordlist.net ),

syftande till att förbättra språkförståelsen inom högre utbildning i

Norden, färdigställdes under 2002. Även arbetet med framtagandet av en

nordisk-baltisk antagningsmanual för högre utbildning har initierats.

Forskningspolitiska rådet (FPR) är ministerrådets rådgivande organ

för övergripande forskningspolitiska frågor. FPR ska främja nordiskt

samarbete om forskning och forskarutbildning. Årligen avlägger FPR en

rapport om de forskningsaktiviteter som finansierats över Nordiska

ministerrådets budget samt ger ett förslag på nya initiativ till

ministerrådet. År 2002 fokuserade FPR samarbetet på Nordiska Centres

of Excellence (NCoE), nordisk forskarutbildning, nordiska

forskningsprogram och en Vitbok om att utbygga Norden till en

internationellt ledande region för forskning och innovation. FPR har

dessutom ett huvudansvar för arbetet med utvärdering av de nordiska

forskningsinstitutionernas roll i det nordiska samarbetet i framtiden

samt för utvecklingen av Nordiska Forskarutbildningsakademin

(NorFA).

Ministerrådets språkpolitiska referensgrupp har till uppgift att stärka

de nordiska språkens ställning. Uppmaningen att skapa sammanhang,

synergi och helhet inom det nordiska språksamarbetet har beaktats i

utvecklingsarbetet med de nordiska mobilitets- och stödordningarna och

i samband med utredningen om Nordiska språkrådet och dess

förhållande till den språkpolitiska referensgruppen. En konferens på

temat Språkpolitik i ett mångkulturellt Norden har också genomförts

samt i ljuset av tio forskarrapporter om de nordiska språken har

rapporten "Engelska språket som hot och tillgång i Norden" om de

nordiska språkens förhållande till det engelska språket utgivits.

IT-policygruppen bistår ministerrådet i IT-relaterade frågor. Under

2002 har policygruppen koncentrerat sitt arbete kring att undersöka

möjligheterna till att etablera ett NORDUnet 3, ett utvecklingsprogram

för avancerade Internetapplikationer och nätverkstjänster. Vidare har

policygruppen studerat förutsättningarna för att stärka relationen mellan

det nordiska samarbetet inom IT och det som görs på området inom

Östersjörådet, den s.k. Northern eDimension.

Norden och Europa

De nordiska ministerrådsmötena tjänar sedan år tillbaka som fora för

utbyte av information inför och efter ministrarnas deltagande i möten i

Europeiska unionen. Informations- och erfarenhetsutbytet syftar till att

identifiera möjliga nordiska perspektiv i förhållande till EU:s strategier

15 och projekt men också till att utröna möjligheterna att lägga ett nordiskt Skr. 2002/03:90 perspektiv på kommande EU-initiativ.

Ministerrådet har bland annat under året haft en nordisk arbetsgrupp som har analyserat ländernas arbete med validering av realkompetens med sikte på att kvalificera ländernas insatser också i förhållande till EU:s arbete på området. I samarbete med de nordiska ländernas EU- programkontor har FOVU arrangerat ett seminarium för nordiska koordinatörer i EU:s Grundtvigprojekt, ett projekt som syftar till europeiskt samarbete inom vuxenutbildningsområdet. Norden och dess närområden Mot bakgrund av den nya närområdesstrategin för perioden 2003-2005, har utbildnings- och forskningsministrarna inlett arbetet med att utforma en handlingsplan för samarbetet med närområdet inom utbildnings- och forskningssektorn. Ett inslag är insatser för utbildning med inriktning på en hållbar utveckling. Inom FOVU:s ansvarsområde har tre projekt avslutats under 2002: frivilligorganisationernas vuxenutbildningsprogram i Baltikum, vuxenpedagogik och inlärningsprogram för ryska NGO:s. Erfarenheterna från vuxenutbildningssatsningarna i Baltikum kommer att vidareföras i en ny satsning för frivilligorganisationer inom vuxenutbildning i nordvästra Ryssland.

3.3

Miljö

Det nordiska samarbetet inom miljöområdet styrs av miljöhandlingsprogrammet för perioden 2001-2004 och i tillämpliga delar av strategin för hållbar utveckling i Norden. En indikatorrapport om hållbar utveckling förelåg vid toppmötet i Johannesburg. Nordiska ministerrådet har tillsatt en särskild förhandlingsgrupp som ska revidera strategin för hållbar utveckling. Miljöhandlingsprogrammet ska följas upp i nära samarbete med arbetsgrupperna för hav- och luft, kemikalier, natur friluftsliv och kultur, miljöövervakning och data, jord, skog och fiske, produkter och avfall, produktorienterad miljöstrategi, ekonomi, klimat och genom genresursrådet. Under år 2003 tas beslut om hur nästa program ska utformas. Sveriges ordförandeprogram för miljösektorn fokuserar på närområdet och miljöteknik. En konferens om nordiskt samarbete om miljöteknik ska hållas. Miljöministrarna förväntas anta en nordisk deklaration om miljöfrågorna i Nordliga dimensionen på ett möte i augusti. Detta möte kommer att hållas i direkt samband med miljöministermöten i Barentsrådet och Östersjöstaternas råd. Närområdesfrågorna kommer att behandlas separat på varje miljöministermöte under året. Det finns också planer på att bjuda in Estland, Lettland och Litauen att delta i möte med ämbetsmannakommittén. EU-frågorna kommer att behandlas mer 16

selektivt och fokuserat än tidigare och fördjupade diskussioner ska

Skr. 2002/03:90

hållas på miljöministermötena. Det gäller bl.a. inom områdena Nordliga

dimensionen, hållbar utveckling, bekämpningsmedel, kvicksilver och

EU:s marina strategi.

På mötena under året diskuterade miljöministrarna framförallt EU-

frågor: sjätte miljöhandlingsprogrammet, strategin för hållbar

utveckling, sektorsstrategierna och integration av miljöfrågor i andra

sektorer, EU:s utvidgning och Nordliga dimensionen, EU-

förberedelserna inför Johannesburgtoppmötet, klimatfrågor och

ratificering av Kyotoprotokollet, kemikaliestrategin, integrerad

produktpolicy, genmodifierade organismer samt gränsvärden för

dioxiner i fisk.

Övriga internationella frågor har framförallt varit världstoppmötet i

Johannesburg om hållbar utveckling, Nordsjökonferensen och

Östersjösamarbetet, finansieringsfrågor relaterade till Ryssland och

Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) samt förberedelser inför

Kiev-konferensen inom ramen för det pan-europeiska miljösamarbetet.

Nordiska rådets natur- och miljöpris för år 2002 utdelades på

Nordiska rådets session i Helsingfors i oktober till Arne Naess för hans

särskilda insatser för och kritiska reflexioner om den moderna

människans villkor och samhällets förhållande till naturen.

3.4 Energi Målet med det nordiska energisamarbetet är att främja en effektiv, konkurrenskraftig, säker och bärkraftig energiförsörjning. Energiresurserna bör användas på ett effektivt sätt för att stärka sysselsättningen och ekonomin samtidigt som man tar miljöhänsyn. Vid sitt årliga möte godkände de nordiska energiministrarna ett ministerrådsförslag om det framtida nordiska energipolitiska samarbetet. I enlighet med förslaget ska prioriterade kärnområden för de närmaste åren vara den öppna elmarknaden, klimatpolitiska frågor samt samarbete i Östersjöregionen och med Nordens närområden. Samarbetet inom Norden Arbetet med utvecklingen av den nordiska elmarknaden liksom samarbetet i klimatfrågor har haft fortsatt hög prioritet under år 2002. Elsamarbetet mellan de nordiska länderna har bedrivits under lång tid och är unikt både i ett europeiskt och i ett globalt perspektiv. En gemensam nordisk elmarknad har vuxit fram genom en stegvis utvecklingsprocess. Ett prioriterat område för elsamarbetet är den långsiktiga försörjningstryggheten där hantering av effektbalansen och flaskhalsproblem liksom behovet av gemensamma nätinvesteringar utgör viktiga delar. Integrationen mellan länderna har stärkts genom ett tätare samarbete inom Nordiska ministerrådet och mellan de systemansvariga. Klimatfrågan är en viktig del av det nordiska energisamarbetet och har i första hand inriktats på studier av kostnader för åtgärder och 17

förutsättningar för gemensamt genomförande av åtgärder, särskilt i de

Skr. 2002/03:90

baltiska staterna, mot klimatförändring. Klimatgruppen för energi- och

miljöområdena har under de senaste åren arbetat med bl.a. gröna

certifikat och förutsättningarna för en gemensam marknad för handel

med utsläppsrätter. Under 2002 har arbetet med att etablera

Östersjöregionen till ett testområde för Kyotoprotokollets flexibla

mekanismer intensifierats. Energiministrarna i Östersjöländerna

beslutade i november att etablera regionen som försöksområde för

flexibla mekanismer med fortsatt kapacitetsuppbyggnad,

regelutveckling, erfarenhetsutbyte och även med genomförande av

konkreta investeringsprojekt som syfte. Vidare beslöt de nordiska

energiministrarna att etablera en investeringsfond för klimatprojekt i

Östersjöregionen.

Under det nordiska energiforskningsprogrammets programperiod

1999-2002 genomfördes omfattande arbete för att utveckla

verksamheten mot ett ökat fokus på problemlösning inom områden av

stor nordisk betydelse när det gäller utvecklingen av ekonomiskt och

ekologiskt hållbar energiteknik. Förberedelsearbetet är i full gång för att

möjliggöra en effektiv start på den nya programperioden som sträcker

sig från 2003 till 2006.

Norden och Europa

Aktuella energifrågor inom EU och EES utgör numera en stående punkt

på dagordningen vid nordiska möten på ministernivå. Förutom frågor om

energimarknaderna och energipolitik gäller det även frågor om den inre

marknaden, klimat och miljö som är betydelsefulla för energiområdet.

Norden och dess närområden

Regionalt energipolitiskt samarbete är ett av de prioriterade

kärnområdena. En särskild regional energiarbetsgrupp ansvarar för att

bygga upp det nordiska samarbetets relationer till Ryssland, de baltiska

staterna, Polen och Tyskland. Vid sitt möte i Vilnius 2002 bekräftade

Östersjöländernas energiministrar sin vilja att fortsätta och intensifiera

samarbetet inom det regionala energisamarbetet Baltic Sea Regional

Energy Co-operation (BASREC). De nordiska länderna har

huvudsakligen finansierat samarbetet men under 2002 har

delfinansiering erhållits från EG-kommissionens SYNERGY-program.

År 2000 träffades en överenskommelse mellan Nordiska

ministerrådet och Baltiska ministerrådet om samarbete rörande

utvecklingen av en gemensam baltisk elmarknad, erfarenhetsutbyte och

finansiering av de baltiska samarbetskontoren.

18 Skr. 2002/03:90

3.5

Näringspolitiskt samarbete

Det övergripande målet för det nordiska samarbetet på det näringspolitiska området är att bidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och på detta sätt skapa goda villkor för tillväxt och sysselsättning. Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar i de nordiska länderna, främst på områden där ett samarbete kan ge nordisk nytta utöver vad enskilda nationella insatser kan ge. En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på att utreda gemensamma problem och möjligheter samt att utbyta erfarenheter och synpunkter beträffande frågor av gemensamt intresse. Liksom föregående år har under 2002 stor vikt fästs vid de små och medelstora företagen. Aktiviteterna under året har fokuserats främst kring följande områden:

-

fortsatta insatser för att förbättra den nordiska konkurrenskraften i syfte att skapa goda villkor för tillväxt, sysselsättning och välfärd,

-

att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende elektronisk handel och andra näringspolitiskt relaterade 

IT-frågor,

-

att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet på turistområdet,

-

att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende en strategi för hållbar utveckling inom näringslivssektorn.

Den för ämbetsmannakommittéerna näringspolitik och konsumentpolitik gemensamma arbetsgruppen för elektronisk handel och IT-frågor fick vid det gemensamma närings- och konsumentministermötet i april 2002 bl.a. i uppgift att ta fram en gemensam nordisk strategi för elektronisk handel. Under året har arbetsgruppen inlett arbetet med strategin, vilken planeras att slutföras under det svenska ordförandeskapet. Under 2002 har även ett projekt kring framgångskriterier för Internethandel genomförts. Ett projekt om betalningslösningar vid elektronisk handel ur ett nordiskt perspektiv har också påbörjats och kommer att slutföras under det svenska ordförandeskapet. Tidigare, pågående och eventuellt ytterligare nya projekt kommer att samlas i den nordiska strategin för elektronisk handel. Vid näringsministermötet i april år 2002 beslutades att resta problemställningar i rapporten Ny Nordisk Dagsorden ska följas upp och koordinering med sektorer säkras. Detta gäller särskilt frågor som rör den inre marknaden i Norden och samarbetet för att ta bort gränshinder. Ministrarna har också beslutat att förslag och idéer ska tas fram för att stärka och synliggöra det nordiska innovationsarbetet samt att en överenskommelse om arbetsordning för nordiskt informationsutbyte om regelförenkling med relation till näringssektorn bör tas fram. 19

Vidare ska arbetsgruppen för turism i förlängningen av arbetet med

Skr. 2002/03:90

strategin för en hållbar turismutveckling utarbeta en självständig strategi

för hållbar turismutveckling i Arktis.

Svenskt ordförandeskap år 2003

Det svenska ordförandeskapet för 2003 prioriterar åtgärder för att

eliminera gränshinder på näringslivsområdet. Utgångspunkt för arbetet

är tidigare gjorda nationella analyser samt de målsättningar om

gränshinder som presenteras i Nordiskt Näringspolitiskt

Samarbetsprogram 2002-2005 och Ny Nordisk Dagsorden.

Målsättningen är att Norden ska kunna utvecklas till en intimt

sammanflätad hemmabasmiljö där kunskap, innovationer, kapital och

möjligheter till deltagande i allehanda strategiska nätverk kan flöda fritt.

En konferens om innovationssystem anordnas gemensamt av det

svenska ordförandeskapet och Nordisk Industrifond. Resultatet från

konferensen är tänkt att leda till stärkt nordiskt samarbete för en

konkurrenskraftig miljö för företagsutveckling genom

innovationsystem. Under perioden kan detta samarbete ge

förutsättningar för utvecklingen av en gemensam innovationspolitik för

en integrerad nordisk kunskapsmarknad. Miljöaspekter på

innovationsverksamhet kommer särskilt att beaktas.

Det svenska ordförandeskapet anordnar också en konferens om

entreprenörskap och regelförenkling i syfte att stärka den nordiska

konkurrenskraften på detta område samt en konferens om företagens

erfarenheter av gränshinder i Norden.

3.6 Informationsteknik Nordiska ministerrådet för IT-frågor antog i oktober 2002 en strategi- och handlingsplan för 2002-2004. Planen har fem fokusområden:

-

Ett informationssamhälle för alla

-

Indikatorer för och riktmärkning av informationssamhället

-

Elektronisk förvaltning

-

Bredband och digitalt innehåll

-

IT-säkerhet

 och tillit I syfte att förverkliga strategi- och handlingsplanen har ämbetsmannakommittén för IT-frågor tagit initiativ till flera projekt (bredbandsstudie, språkteknologiutveckling samt digitala signaturer). Det svenska ordförandeskapet prioriterar främst att:

-

initiera ett projekt kring informationssäkerhet (mer specifikt inom interoperabilitet mellan digitala signaturer i Norden och Östersjöområdet),

-

verka för att ta tillvara synergier mellan det nordiska 

IT-samarbetet och den nordliga e-dimensionen.

20

3.7

Regionalpolitik

Skr. 2002/03:90

Det överordnade målet för det nordiska regionalpolitiska samarbetet är att understödja de nordiska ländernas nationella regionalpolitik genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Arbetet har under 2002 genomförts i enlighet med samarbetsprogrammet för regionalpolitik för perioden 2001- 2005. Programmet innebär en ökad inriktning mot erfarenhets- och kunskapsutveckling samt mot förbättrad målstyrning och uppföljning. Samarbetet mellan regioner har sin tyngdpunkt i medfinansiering av projekt inom EG:s olika Interregprogram. Samarbetet har fortsatt varit den budgetmässigt högst prioriterade verksamheten. Interreg syftar till att stärka samarbetet över nationsgränserna och stimulera den ekonomiska utvecklingen i regionerna. Vid en konferens som Nordiska ministerrådet stod för i Litauen år 2001 togs initiativ till att skapa ett nätverk mellan de nordiska länderna och de baltiska staterna i syfte att bl.a. koordinera dessa länders kommande medlemskap i EU. Samarbetet har fortsatt under 2002 och inom nätverket har bildats en styrgrupp med representanter från de nordiska ministerierna som arbetar med EG:s strukturfonder. Under året har, under Nordregios (Nordiska institutet för regional forskning) ledning, även ett flertal möten hållits inom den regionalpolitiska seminarieserien Nordisk verkstad för regionalpolitik, som initierades 2001 och som syftar dels till att fördjupa den gemensamma kunskapen om förnyelseprocesser inom de nordiska ländernas nationella regionala politik, dels till att bredda samarbetet och involvera fler yngre handläggare i de olika länderna. En konferens i Skottland i mars 2001, inom ramen för det Nordisk- skotska regionalpolitiska samarbetet, resulterade i ett gemensamt handlingsprogram. Förberedelser pågår för den konferens med deltagare från de nordiska länderna och Skottland som planeras till september 2003. Arbetsgruppen för samordning av EU-frågor har haft en omfattande verksamhet. Frågor om konsekvenser av EU:s utvidgning har varit av särskilt intresse i sammanhanget.

3.8

Jord- och skogsbruk

Samarbetet inom Norden Verksamheten inom området jord- och skogsbruk bedrivs inom ramen för handlingsprogrammet för jord- och skogsbrukssamarbete 2001- 2004. Handlingsprogrammet baseras på visionen om en målinriktad och resurseffektiv nordisk samverkan som bidrar till att konkretisera och förverkliga hållbar utveckling inom de areella näringarna. Stor vikt läggs vid att samarbetet ska vara politiskt relevant. Handlingsprogrammet operationaliserar de målsättningar som lagts fast i strategin för ett 21 hållbart Norden. Handlingsprogrammets betoning på hållbarhet verkar som en länk mellan de fem prioriterade insatsområdena jordbruk, skogsbruk, genetiska resurser och biologisk mångfald, livsmedelssäkerhet samt landsbygdsutveckling. Det nya ministerrådet för sektorerna fiske, jord- och skogsbruk samt livsmedel, som inrättades under år 2001 har haft sitt första möte under året. De tre sektorerna under ministerrådet arbetar med många gemensamma frågor och fortsätter att vidareutveckla sina samarbetsformer. I det nordiska samarbetet för jord- och skogsbruksfrågor spelar bevarandet av de genetiska resurserna en central roll och över hälften av jord- och skogsbrukssektorns budget satsas på detta område. Frågan om rättigheter och tillträde till det genetiska materialet i de nordiska genbankerna är, mot bakgrund av pågående internationella förhandlingar, en starkt prioriterad fråga. Som en uppföljning av förhandlingarna har ett antal konklusioner om de genetiska resurserna antagits av ministrarna. Ministrarna var överens om att genetiska resurser som bevaras av Nordiska genbanken (NGB) betraktas som gemensamt nordiskt material som är fritt tillgängligt och att dessa står under offentlig förvaltning och kontroll under förutsättning av att inga juridiska hinder föreligger. Arbetet med att analysera och föreslå åtgärder för bevarande av och tillträde till de genetiska resurserna fortsätter. Nordiska genbanken för husdjur (NGH) har bl.a. lagt ner ett stort arbete på informationsspridning dels genom olika informationsblad, dels genom en ny hemsida om husdjursgenetiska resurser. Frågan om ökad livsmedelssäkerhet har varit högt prioriterad under året. Ett tvärsektoriellt samarbete har bedrivits tillsammans med sektorerna för fiske, livsmedel, konsument och miljö. En beskrivning av arbetet görs nedan under avsnittet om livsmedel. Vad gäller skogssidan har utbytet av erfarenheter beträffande den internationella skogspolitiken fortsatt och länderna har haft ett nära samarbete inför och vid olika internationella möten om skogsfrågor. En ministerdeklaration som understryker vikten av fortsatt nordiskt samarbete i internationella sammanhang har antagits. Deklarationen betonar också några för de nordiska länderna viktiga frågor i den internationella skogspolitiken, främst det nationella ansvaret för hållbart nyttjande av resurser inom skogsområdet och värdet av en tydlig sammanhållen nationell skogspolitik. Dessutom betonas behovet av att arbeta för samverkan och samsyn inom alla de olika globala och regionala fora som behandlar skogsfrågor. Sektorn har antagit en handlingsplan för jämställdhetsfrågor. Jämställdhetsplanen väntas öka medvetenheten om köns- och jämställdhetsfrågor i det nordiska jord- och skogsbrukssamarbetet. Resultat förväntas också vad gäller integrering av jämställdhet i aktuella jord- och skogsbrukspolitiska frågor samt rörande kunskapsöverföring. Stor vikt har också lagts vid att etablera nordiskt samarbete för forskning och utbildning inom de areella näringarna. Planerna på ett nordiskt forsknings- och utbildningsrum för jord- och skogsbrukssektorn, med utgångspunkten i ett öst-västligt perspektiv Skr. 2002/03:90 22

utifrån de faktiska växtzonerna i stället för det nationella nord-sydliga,

Skr. 2002/03:90

är långt framskridna och vissa konkreta modellområden utpekas som

lämpliga för ett nordiskt samarbete.

Norden och dess närområden

En nordisk-baltisk arbetsgrupp har arbetat med för sektorn angelägna

frågor kring hållbar landsbygdsutveckling, däribland frågor som säkra

livsmedel, skogs- och jordbruksproduktion. Ett nordiskt-baltiskt-ryskt

ministermöte under temat livsmedelssäkerhet planeras äga rum hösten

2003. Genom det nya ministerrådet har även sektorerna för livsmedel

och fiske inkluderats i arbetet.

Ett samarbete kring växtgenetiska resurser har bedrivits inom ramen

för NGB:s verksamhet. NGB har under året fortsatt sitt arbete i

närområdet vilket bidragit till att närområdesländerna kunnat ta sitt

ansvar för att följa konventionen om biologisk mångfald trots en svår

ekonomisk situation. Kring de husdjursgenetiska resurserna har ett

motsvarande samarbete inletts och detta förväntas också ge positiva

samordningsresultat i bevarandet av inhemska husdjursraser.

3.9

Fiskerisamarbete

Samarbetet inom Norden

Verksamheten inom fiskeområdet under år 2002 har haft sin

utgångspunkt i såväl handlingsprogrammet för det nordiska

fiskerisamarbetet 2001-2004 som strategin för hållbar utveckling i

Norden. Verksamhetens tyngdpunkt inom miljö- och hållbarhetsområdet

har under året breddats och inriktats mot livsmedelsfrågor som

livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet. Det nordiska arbetet utgår

ifrån hållbarhetsstrategin, som lyfter fram såväl ett hållbart nyttjande av

naturresurserna som konsumentens roll och deras rätt till sund och

säker mat. Den nya verksamhetsinriktningen har tydligt präglat arbetet i

arbetsgrupperna om miljö- och fiskesamarbete samt fiskeriforskningen.

Även ämbetsmannakommitténs verksamhet har under året förändrats

mot livsmedelssäkerhet och frågor av betydelse för det gemensamma

ministerrådet för sektorerna fiske, jord- och skogsbruk.

En central fråga har varit den gemensamma satsningen inom

informationsområdet om hållbar utveckling och utnyttjande av havets

resurser samt hur de marina resurserna förvaltas i Norden. En förbättrad

information ökar medvetenhet, deltagande samt nytänkande inom

fiskesektorn. Bland aktiviteterna kan nämnas det populärvetenskapliga

nyhetsbrevet Nordfiskeri samt nya faktabroschyrer om nordiskt fiske

och om hur vetenskapliga råd utarbetas av Internationella

havsforsknings-rådet (ICES). Vidare finns numera alla

forskningsrapporter tillgängliga via ministerrådets hemsida

www.norden.org/fisk. Fiskerisamarbetet har under året initierat

23

nätverksbyggande mellan forskare, förvaltare och producenter och man

Skr. 2002/03:90

planerar att utveckla nätverkskonferenser och en Internetbaserad

nyhetsportal.

Det tvärsektoriella samarbetet med såväl livsmedelssektorn som

miljösektorn har bedrivits inom en rad projekt. Inom livsmedelsområdet

har man anordnat seminarier om vibriobakterier i fisk och om spårbarhet

i färsk fisk. Inom miljöområdet har en rad projekt initierats som syftar

till att minska fiskets miljöeffekter samt bifångster. Ett seminarium om

ekosystembaserad fiskeriförvaltning har anordnats.

Norden och Europa

Under året har reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken stått

i fokus. Ett högprioriterat område såväl politiskt som i projektverksam-

heten har varit ett hållbart nyttjande av fiskresurserna. Särskild

uppmärksamhet har ägnats det selektiva fisket, minimeringen av

bifångster i fiskredskap och skyddet av unga fiskbestånd. Det nordiska

projektet har resulterat i en film som kommer att visas i svensk TV.

Verksamheten har även omfattat seminarier för forskare och förvaltare

om problematiken med att fångad fisk slängs överbord samt om

miljöaspekterna i den gemensamma fiskeripolitiken. Samarbetet har

vidare fått en ny inriktning inom det fiskeriekonomiska området. Under

året har en konferens anordnats om fiskeriekonomi.

Livsmedelssäkerheten har under året varit mycket aktuell, bl.a. genom

de dioxinbeslut som tagits på EU-nivå. Debatten har fokuserats såväl på

konsumentsäkerhet och riskhantering som på beslutets konsekvenser för

den nordiska fiskerinäringen. Det nordiska arbetet med miljömärkning

av vildfångad fisk har även under detta år avvaktat utvecklingen på såväl

nationell som europeisk nivå.

Norden och dess närområden

Inom närområdessamarbetet med inriktning på Atlanten och Östersjön

hölls i juni 2002 ett fiske- och miljöministermöte på Färöarna om

vikten av att samverka, att utveckla miljövänligt fiske och att skydda

området mot föroreningar. I enlighet med deklarationen kommer ett

ministermöte att hållas under 2003 i syfte att stärka regional

samordning inom områdena miljö- och hållbar utveckling av marina

levande resurser i Nordostatlanten.

Fiskesektorn deltar även i förberedelsearbetet inför det nordisk-

baltisk-ryska ministermötet om livsmedelssäkerhet, som planeras till

hösten 2003.

24 Skr. 2002/03:90

3.10

Livsmedelsområdet

Grunden för aktiviteterna finns i handlingsprogrammet för det nordiska livsmedelssamarbetet t.o.m. år 2004. Samarbetet mellan de ämbetsmannakommittéer som hanterar frågor i kedjan från "jord/fjord till bord" har ökat i och med att frågorna nu hanteras av ett gemensamt ministerråd. Arbetet bedrivs både i nätverk och i tvärsektoriella grupper och till de prioriterade frågorna hör t.ex. stöd till utvecklingen i Nordens närområden, zoonosbekämpning och näringsriktig kost. Ämbetsmannakommittéerna för konsumentfrågor och livsmedelsfrågor bedriver ett tvärsektoriellt samarbete som bl.a. resulterat i en rapport om genteknologi i livsmedelsproduktion. Vid ministerrådet, som ägde rum på Grönland i augusti, antogs den s.k. Grönlandsdeklarationen, som slår fast viktiga principer för ett ökat enigt nordiskt agerande i internationella fora. Genom att arbeta med ett antal modelltema försöker kommittéerna förbättra koordineringen i viktiga frågor, både på EU- och på den internationella dagordningen. De valda modelltemana är zoonoser, spårbarhet, akrylamid, modernisering av köttkontrollen samt dioxiner. En annan viktig slutats i deklarationen är uppdraget från regeringarna till ämbetsmannakommittéerna att arbeta fram metoder för att öka konsumenternas inflytande på livsmedelsområdet. Deklarationen är framtagen inom projektgruppen för ökad livsmedelssäkerhet i Norden, vars mandat upphörde i december, men vars initiativ kommer att följas upp av det svenska ordförandeskapet.

3.11

Bygg- och bostadssamarbetet

En ny handlingsplan för bygg- och bostadssamarbetet för perioden 2002-2005 antogs år 2001. Den fokuserar främst på fyra områden: det bostadssociala, hållbar utveckling av bygg- och bostadssektorn, stadspolitik samt närområdet. Det bostadssociala området, som prioriteras högt i samarbetet, fortsätter arbetet kring de mest utsatta personernas bostadssituation i samhället. En konferens hölls under året på temat Goda bostäder för alla kommunernas arbete med svaga hushåll. Stadspolitiken har som utgångspunkt för samarbetet de mindre väl fungerande bostadsområdena och därtill hörande bostadssociala problem. På det senare området riktas intresset mer mot ett bredare stadspolitiskt perspektiv som lokalisering av företag, privat-offentliga partnerskap, bekämpande av kriminalitet, tillgång till bostäder av olika upplåtelseform m.m. Arbetet med hållbar utveckling av bygg- och bostadssektorn har inriktats på bl.a. erfarenhetsutbyte kring hållbar arkitektur, ekologiska 25

byggmaterial och energisparande installationer samt frågor kring

Skr. 2002/03:90

effektivisering av bygglovshanteringen.

Inom närområdessamarbetet genomfördes under året ett nordiskt-

baltiskt seminarium om bostads- och byggpolitik. Seminariet

diskuterade underhåll inom byggsektorn samt de baltiska staternas behov

av och önskemål om samarbete inom byggsektorn. Fördjupade kontakter

knöts och diskussioner om eventuellt framtida samarbete/projekt kring

främst kommunernas roll och bostadsstöd påbörjades.

Under ordförandeåret avser Sverige att initiera ett ökat utbyte inom

byggområdet mellan de nordiska länderna och de baltiska länderna, i

syfte att gynna konkurrensen på byggmarknaderna.

3.12

Transport och infrastruktur

Transport Målsättningen för det nordiska samarbetet på transportområdet är att lyfta fram viktiga och aktuella transportpolitiska frågor samt att understödja politiska diskussioner och främja informationsutbytet i ministerråden. Arbetet sker i enlighet med handlingsplanen för samarbetet inom transportområdet för åren 2001-2003, och utförs i huvudsak i arbetsgrupper. Som en följd av olyckan med oljetankfartyget Prestige utanför den spanska kusten i november 2002 har det nordiska samarbetet för att finna åtgärder som minskar riskerna med den ökande trafiken med oljefartyg på Östersjön intensifierats. För att stimulera till en bättre samordning av användandet av de olika transportslagen samarbetar man nordiskt med informationsteknik i trafiken (transporttelematik). Under året har samarbetsprojekt inom områdena transportslagsövergripande reseplaneringssystem samt transportinformatik och samhälle avslutats. Temagruppen för bärkraftig mobilitet är en tvärsektoriell grupp som finansieras gemensamt av ämbetsmannakommittén för transportfrågor och ämbetsmannakommittén för miljöfrågor. Gruppen ska stödja arbetet med miljöfrågor i transportsektorn. Under 2002 har gruppen genomfört ett seminarium om miljödifferentierade vägavgifter. Två konsultstudier har även genomförts. I en studie har EU-kommissionens mål om en frysning av nuvarande förhållande av användandet av olika transportslag analyserats ur ett nordiskt perspektiv. Den andra studien har analyserat de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av en snabbare förnyelse av den svenska fordonsparken. Därutöver har gruppen haft ett värdefullt erfarenhetsutbyte, framför allt i EU-relaterade frågor. Vidare kan nämnas att den designtävling, ämnad att stimulera utvecklingen mot ett resande med moderna krav på tillgänglighet, förbättrad livskvalitet och samhällsekonomiskt ansvarstagande, som Nordiska Handikappolitiska Rådet i samarbete med de nordiska 26

transportministerierna tog initiativet till år 2001, avgjordes under förra

Skr. 2002/03:90

året och vanns av danska formgivare.

Inom sektorn bedriver man ett trafiksäkerhetsprojekt som riktar in sig

mot Nordens närområden i Baltikum och Ryssland. Genom projektet

erbjuds andra länder kring Östersjön information, kunskap baserad på

erfarenheter och praxis samt senaste forskningsresultat om

trafiksäkerheten.

Ett av de viktigaste projekten under 2002 var trafiksäkerhetsdagar i

Vilnius. Trafiksäkerhetsinstruktioner på ryska som utarbetades under

2000 2001 har spridits i Ryssland samt diskuterats vid ett seminarium

i St. Petersburg i september. Den ryska trafiksäkerhetshandboken

presenterades vid samma seminarium och distribuerades såväl i

Ryssland som i andra länder med ryskspråkig befolkning.

Det skandinaviska luftfartssamarbetet mellan Sverige, Norge och

Danmark har fortsatt under året. Aktuella frågor har varit koordinering

av luftfartspolitiska frågor och samordning i samband med bilaterala

luftfartsförhandlingar med länder utanför EES.

Infrastruktur

Under år 2002 har Sverige för andra året i rad varit ordförande i den

nationella styrgruppen för Barents Pan-European Transport Area

(BEATA). Övriga länder inom samarbetet är Finland, Norge och

Ryssland. Även EU-kommissionen deltar. Åtta regioner i de nordligaste

delarna av de nordiska länderna och numera fem regioner i nordvästra

Ryssland samarbetar i syfte att förbättra transportmöjligheterna dem

emellan. BEATA:s styrgrupp har under året haft ett möte. Under år 2002

har kunskap om de enskilda ländernas och regionernas prioriterade

infrastruktursatsningar sammanställts. I slutet av 2002 beviljades

finansiering av EU inom ramen för INTERREG III för ett projekt om

utveckling av infrastruktur för effektiva transporter inom

Barentsområdet samt en bättre koppling mellan ländernas planering.

Sveriges och Norges regeringar har under 2002 enats om villkoren

för en ny fast förbindelse på väg E6 över riksgränsen och Idefjorden. I

augusti 2002 undertecknades avtalet om den nya

Svinesundsförbindelsen. Byggnadsarbetena påbörjades under 2002.

Kostnaden för Svinesunds-förbindelsen är beräknad till 785 miljoner

kronor och delas med Norge. Förbindelsen ska finansieras med avgifter

som tas ut av trafikanterna.

3.13 Ekonomi och finanspolitik Det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken har fortsatt varit ett centralt tema i dialogen mellan de nordiska finans- och ekonomiministrarna under år 2002. Samtalen om centrala frågor i den ekonomiska politiken har liksom tidigare år utgjort ett värdefullt element i det nordiska ekonomiska samarbetet. 27 Arbetet med att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna utgör en viktig uppgift för det nordiska ekonomiska samarbetet. Från sektorn avgavs ett remissvar på den s.k. Norrback-rapporten under 2002. Uppföljningsarbetet fortsätter under 2003. Skattefrågor, inte minst frågor rörande skattekonkurrens, utgör ett viktigt område i sektorns verksamhet. Den informationsordning angående planerade skatteåtgärder som etablerades 2001 har visat sig vara ett viktigt instrument i det nordiska skattesamarbetet. Inom ramen för sektorsarbetet har under 2002 en enkät genomförts i syfte att kartlägga skattekonsulters rådgivning till bl. a. utländska företag om fördelar och nackdelar med etablering i respektive nordiskt land. Arbetet med att följa upp frågor rörande skattekonkurrens i Norden fortsätter under 2003. Tre projekt som initierats inom sektorn under de senaste åren, nämligen Den framtida finansieringen av de nordiska välfärdsstaterna, Effektivisering av den offentliga sektorn samt Den nya ekonomin och de nordiska länderna, har slutförts under 2002. Som ett led i uppföljningen av dessa centrala och viktiga projekt ägde ett seminarium rum i Stockholm i februari 2003. De rekommendationer och åtgärdsförslag som framkommit i rapporterna och vid seminariet ska följas upp av finansministrarna under våren 2003. Ett projekt rörande integrering av könsperspektiv i de nordiska budgetarna har initierats under 2002. Projektet ska följas upp under 2003. Arbetet med ett nordiskt avtal om indrivningssamarbete avrapporterades till finansministrarna hösten 2002. Arbetet fortsätter under 2003 med sikte på att ett avtal om indrivningssamarbete ska skrivas under före årets slut. Avtalet syftar till att täcka områden - i huvudsak utanför själva skatteområdet - som hittills inte varit föremål för information och samarbete mellan de nordiska länderna, bl.a. verkställighet av trafikböter och trafikavgifter för utländska trafikanter. I det nordiska ekonomiska samarbetet med närområdet utgör Nordiska investeringsbanken (NIB) i Helsingfors ett viktigt instrument. I juni 2002 fattade finansministrarna ett beslut om att utöka ramen för bankens s.k. miljöinvesteringslån (MIL) från 100 till 300 miljoner euro. Härmed skapades en viktig förutsättning för NIB att, i samarbete med andra internationella finansieringsinstitut, delta i den nordliga dimensionens miljöpartnerskap, (NDEP). Bankens verksamhet har i ökad utsträckning riktats mot länderna i närområdet. Viss utlåning till detta område har även inlemmats i den ordinarie utlåningen. En utredning av bankens kapitalstruktur har påbörjats under år 2002 för att utreda och föreslå åtgärder i syfte att skapa en mer enhetlig, bankmässig garanti- och kapitalstruktur i NIB. En rapport om detta utredningsarbete, inklusive förslag till åtgärder, planeras bli färdigställd under våren 2003. Rapporten ska behandlas av finansministrarna under 2003. Mot bakgrund av den ökade integrationen av värdepappersmarknaderna inleddes 1998 ett nordiskt och nordiskt-baltiskt myndighetssamarbete avseende värdepappersmarknadsfrågor. Arbetet har gett en rad värdefulla resultat. Denna verksamhet fortsätter år 2003. Skr. 2002/03:90 28 Till följd av EU-frågornas stora och i många fall ökande betydelse och Skr. 2002/03:90 i takt med att EU: s medlemskrets vidgas har ett nordiskt samarbete i

EU-sammanhang blivit alltmer betydelsefullt. En ordning för systematiskt samråd och samarbete om EU-frågor på det ekonomiska och finansiella området har implementerats under 2002. Skattefrågor, finansmarknads-frågor samt frågor som behandlas inom ramen för det s.k. konventet har prioriterats i detta sammanhang. Under 2002 har ett arbete med att se över förutsättningarna för ett nordiskt samarbete rörande EU-reglerna beträffande regionalt stöd initierats av det norska ordförandeskapet. Detta arbete fortsätter 2003.

3.14

Arbetsmarknad och arbetsliv

Allmänt Samarbetsprogrammet för sektorn trädde i kraft 2001 och gäller under perioden 2001-2004. Programmets huvudmål innefattar frågor om full sysselsättning, avskaffande av gränshinder, trygghet i arbetsmiljön och arbetslivet samt frågor som gäller den nordiska välfärdsmodellen. Samarbetet med arbetsmarknadens parter är en prioriterad uppgift i ministerrådets arbete. Vid ministermötet i oktober var även arbetsmarknadens parter inbjudna till en temadiskussion om Ett inkluderande arbetsliv i Norden. Utvecklingen av arbetskraftens rörlighet i det gränsregionala samarbetet är ett centralt område för Ämbetsmannakommittén för arbetsmarknad och arbetsmiljö. Aktiviteter för att undanröja hinder för arbetskraftens rörlighet på den nordiska arbetsmarknaden har fortsatt. Under Ämbetsmannakommittén för arbetsmarknad och arbetsmiljö sorterar ett antal utskott av vilka några nämns nedan. Arbetsmarknadsutskottet Utskottet för arbetsmarknad fick under år 2002 ett vidgat mandat. Utskottet ska ta initiativ till vidareutveckling av arbetsmarknadspolitiken och arbeta med frågor kring den generella arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadsforskning samt modernisering av arbetsförmedling och arbetslöshetsförsäkring. Man samarbetar även med Migrationsutskottet. Under perioden 20032004 ska utskottet stödja uppbyggnaden av ett nätverk för internordisk förmedling av arbetskraft. Den senare uppgiften sköttes tidigare av den så kallade kontaktgruppen under arbetsmarknad- utskottet. Tanken är nu att efter en uppbyggnadsperiod på två år ska nätverket kunna stå på egna ben med hjälp av medlemsländernas arbetsmarknadsverk. Under 2002 bidrog arbetsmarknadsutskottet till det underlag som togs fram till konferensen om Inkluderende arbeidsliv i Norden som arrangerades i Oslo i augusti. 29

Arbetsmiljöutskottet

Skr. 2002/03:90

Arbetsmiljöutskottets verksamhet är främst inriktad på samordning av EU-frågor, samordning på standardiserings- och certifieringsområdet, löpande information om arbetsmiljömyndigheternas verksamhet, främjande av gemensamma projekt t.ex. marknadskontroll samt att bidra till gemensamma nordiska projekt på arbetsmiljöområdet, t.ex. när det gäller metoder, regler och standarder. Samarbetet med de baltiska staterna är en viktig uppgift. Arbetet grundar sig på den nordiska arbetsmiljökonventionen som antogs i juni 1989. Bland de frågor som behandlats under 2002 kan särskilt följande nämnas:

-

Bärkraftig utveckling i relation till arbetsmiljöfrågorna.

-

Ett nordiskt marknadskontrollprojekt under 2002 och 2003.

-

En nordisk arbetsmiljökonferens angående tillsynens roll när det gäller stress och andra 

organisatorisk-sociala frågor.

EU-koordineringsgruppen

Sedan år 1996 finns en särskild tjänstemannagrupp för samordning av EU- och EES-frågor, EU-koordineringsgruppen. Gruppens verksamhet styrs i huvudsak av dagordningen för EU:s formella rådsmöten. Verksamheten är inriktad på löpande information om rådsarbetet samt diskussion och samordning av nordiska synpunkter i EU-arbetet.

3.15

Socialpolitik och hälsovård

Samarbetet inom Norden Samarbetet inom sektorn leds av ministerrådet för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella ministerrådet för narkotikafrågor. Till grund för regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram, dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Den överordnade målsättningen för social- och hälsovårdssektorns samarbetsprogram för år 2001-2005 är att samarbetet ska medföra nytta för medborgarna i Norden. En viktig punkt på dagordningen för årets Nordiska ministerrådsmöte (social- och hälsoministrarna) var frågan om gränshinder och sektorns uppföljning av rapporten "Nordbors rättigheter". Vid mötet undertecknades också ett nordiskt avtal om hälsovårdsberedskap. Syftet med avtalet är att möjliggöra ett samarbete mellan hälso- och sjukvårdsmyndigheterna i de nordiska länderna för att öka förmågan att hantera kriser och katastrofer. När det gäller gränshindersfrågor kommer det svenska ordförandeskapet under 2003 att arbeta för att den nordiska socialförsäkringsgruppen systematiskt identifierar och lokaliserar 30

problemområden inom socialförsäkringssystemen och arbetar för en

Skr. 2002/03:90

lösning av dessa. Dessutom kommer insatserna för utbildning,

information och samverkan på socialförsäkringsområdet att öka.

Norden och Europa

Aktuella EU/EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom

sektorn. Samråd sker även inom institutionerna. Samarbetet i löpande

frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. Under

2003 kommer Sverige att ta initiativ till informella samrådsmöten på

tjänstemannanivå med syfte att stärka de informella kontakterna mellan

våra länder. Det svenska ordförandeskapet kommer även att samordna de

nordiska aktiviteterna i anslutning till FN:s ministermöte om narkotika

våren 2003 samt inför Pompidougruppens ministermöte hösten 2003.

Norden och dess närområden

De nordiska ministrarna med ansvar för narkotikafrågor antog i

november 2002 en strategi för narkotikasektorns samarbete i Nordens

närområden för åren 2003-2005. Sverige kommer under 2003 att

fullfölja och utveckla detta arbete.

Den särskilda grupp som arbetar med närområdessamarbetet inom

social- och hälsosektorn har under året fortsatt de omfattande

satsningarna på det nordiska smittskyddsprojektet samt på Nordiska

hälsovårdshögskolans utbildningsarbete i området. Under året har man

fortsatt genomförandet av handlingsplanen för utsatta barn och unga i

närområdet. I detta arbete är Nordiska ministerrådets

informationskontor viktiga aktörer. Under 2003 kommer Sverige även

att beakta funktionshindrades situation i syfte att minska

institutionsboendet och öka delaktigheten i samhällslivet. Vidare

kommer Sverige att arbeta för ett förbättrat samarbete och

informationsutbyte mellan de olika nationella, regionala och

internationella aktörerna i närområdet.

3.16

Konsumentpolitik

Allmänt De nordiska länderna har en likartad syn på konsumentpolitiken och en likartad konsumentskyddslagstiftning. Samarbetet inom ramen för konsumentpolitiken präglas i hög grad av att alla länderna är knutna till EU:s inre marknad. Inom konsumentsektorn finns tre styrgrupper: ekonomi och informations-, juridiska- samt produktstyrgruppen. Konsumentfrågor behandlas även i flera tvärsektoriella grupper, bl.a. tillsammans med livsmedels-, närings- och miljösektorn. Det tvärsektoriella arbetet ses 31 som ett viktigt komplement till konsumentsektorns egna arbete. Knuten Skr. 2002/03:90 till sektorn finns också en forskningskoordinator och Nordiska miljömärkningsnämnden som ansvarar för det nordiska miljömärkningssystemet Svanen. Inom ramen för konsumentsektorn samarbetar även Konsumentombudsmännen och de olika tvistlösningsorganen. Ett handlingsprogram gäller på konsumentområdet t.o.m. 2004. Programmet omfattar det nordiska samarbetets tre huvudområden: Samarbetet i Norden, Norden och Europa samt Norden och närområdena. Den nordiska konsumentpolitikens viktigaste mål är att förbättra konsumenternas rättsliga och ekonomiska ställning, främja rätten till information och undervisning, möjliggöra för konsumenterna att organisera sig för att skydda sina intressen samt att ta tillvara möjligheterna till hälsa och säkerhet inom ramen för ett ekonomiskt system som bygger på en bärkraftig utveckling. Frågor som särskilt prioriteras under perioden är konsumentaspekter på livsmedel, finansiella tjänster, konsumtion och miljö, nödvändighetstjänster, IT och konsumentforskning. Under 2003 påbörjas arbetet med ett nytt handlingsprogram i dialog med bl.a. Nordiska rådets Medborgar- och konsumentutskott och med folkrörelser som arbetar med konsumentfrågor. Samarbetet inom Norden Vid det nordiska konsumentministermötet i april 2002 antogs en tiopunktsstrategi för att öka konsumenternas inflytande i standardiseringen. Strategin syftar till att bidra till säkrare produkter på marknaden. I sektorn har arbetet med att följa upp strategin påbörjats. Strategin togs fram av en projektgrupp på uppdrag av konsumentministrarna. Vid sitt gemensamma möte i april 2002 fortsatte konsument- och näringsministrarna föregående års diskussion rörande IT och e-handel. Problemet med att konsumenterna har en låg tilltro till handel över Internet kvarstår och som ett led i arbetet att öka konsumentskyddet vid gränsöverskridande handel över Internet beslutade ministrarna att en gemensam e-handelsstrategi ska tas fram. Strategin syftar till att stärka konsumenterna och öka deras förtroende för handel över Internet. Arbetet med att förbättra och utveckla den nordiska miljömärkningen Svanen fortsätter. Frågan diskuterades bl.a. vid konsumentministrarnas möte. Enighet har nåtts i diskussionen rörande beslutsprocesserna för kriterieutveckling och ett beslut väntas under våren 2003. Diskussionerna rörande organiseringen av Svanen, Nordiska miljömärkningsnämnden och de nationella organen fortsätter i en arbetsgrupp. Organisationsfrågan planeras att tas upp av konsumentministrarna 2003. En gemensam nordisk databas för konsumentforskare har tagits i bruk under 2002. Databasen syftar till att förenkla kommunikationen mellan 32

nordiska forskare och tydliggöra möjligheterna för gemensamma

Skr. 2002/03:90

forskningsprojekt inom det konsumentpolitiska samarbetet.

Norden och Europa I takt med att EU-samarbetet har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken en starkare politisk ställning inom EU, som innebär att konsumentskyddet ska tillgodoses vid utformningen och genomförandet av övrig politik inom unionen. Utvecklingen inom EU med avseende på konsumentskydd bevakas i en av styrgrupperna. Dialog sker också vad gäller genomförandet och tillämpningen av olika gemenskapsdirektiv, t.ex. diskuterar en informell nordisk arbetsgrupp genomförandet av produktsäkerhetsdirektivet. Vid konsumentministrarnas möte 2002 diskuterades bl.a. kommissionens grönbok om konsumentskydd i den Europeiska unionen. Informella seminarier har också arrangerats, bl.a. rörande förslaget om ett nytt konsumentkreditdirektiv. Andra frågor som bereds samnordiskt är utomrättslig tvistlösning i EU, konsumentkraven på genomförandet av EG-direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och analys av fördelarna och nackdelarna av en reglering av marknadsrätten i EU. De nordiska laboratorierna, som inom ramen för konsumentpolitiken arbetar med varuprovningar, har fortsatt sitt samarbete rörande metodutveckling. Resultaten används för att vidareutveckla EG-direktiv om t.ex. energimärkning av spisar. Norden och dess närområden Samarbetet med närområdena blir allt viktigare. Arbetet inom konsumentområdet ligger i linje med den övergripande målsättningen för närområdessamarbetet. Konsumentpolitiken är ett viktigt instrument i utvecklingen av en fri marknad. Mot bakgrund av den nya Närområdesstrategi som Nordiska rådet antog i november 2001, har konsumentsektorns Närområdesgrupp påbörjat arbetet med en sektorsstrategi. Strategin diskuterades vid konsumentministrarnas möte 2002 och väntas antas under 2003. Under 2002 har arbetet främst varit koncentrerat till kunskapsutbyte bl.a. genom studiebesök vid Konsumentverket. Ett viktigt projekt som genomförts rör utvecklingen av läroplaner i konsumentundervisning för grundskolan i de baltiska länderna. Vidare har en redovisning av hur Konsumentverket arbetar med hushållsekonomisk rådgivning översatts till ryska. Man har också förberett ett flertal seminarier som ska äga rum under 2003. 33 Skr. 2002/03:90

3.17

Jämställdhet

Under det årliga nordiska ministermötet behandlades den nordisk- baltiska kampanjen mot handel med kvinnor, ett programförslag till ett nordiskt forskningsprogram Den nordiska mannen? och jämställdhetssektorns informationsstrategi och sektorns nya hemsida. Mötesdeltagarna deltog i det nordiska seminariet om "Likestilling mellom kvinner og menn i ett flerkulturellt Norden". Under år 2002 har olika arbetsgrupper varit verksamma på följande områden: män och jämställdhet, handel med kvinnor, likalön, nordiskt- baltiskt samarbete samt nordisk-baltisk kampanj mot handel med kvinnor Tvärsektoriellt samarbete Samarbetet med arbetsmarknadssektorn för att utarbeta ett förslag till ett likalönsprojekt har fortsatt under året. Samarbetet med finanssektorn har resulterat i att den nordiska arbetsgruppen presenterade ett nordiskt projektförslag om integrering av ett köns- och jämställdhetsperspektiv i nordisk finanspolitik. Under 2002 genomfördes en gemensam informationskampanj mot kvinnohandel samtidigt i de nordiska och baltiska länderna. Kampanjen delfinansierades av Nordiska ministerrådet och involverade både jämställdhets- och justitiesektorerna. Den leddes av en projekt- koordinator från Sverige. De gemensamma aktiviteterna bestod i tre seminarier, ett i var och en av de baltiska ländernas huvudstäder. På det första seminariet diskuterades bl.a. mediernas roll i förmedling av information om handel med kvinnor. Det andra seminariet hade temat "Protection and Support of Victims of Trafficking in Women". På den avslutande konferensen diskuterades åtgärder för framtiden och FN- protokollet. Rapport från kampanjen kommer 2003. Under året har det anordnats ytterligare en rad konferenser och seminarier på olika jämställdhetsteman.

3.18

Lagstiftningssamarbete

Nytt samarbetsprogram och ny handlingsplan Vid det nordiska justitieministermötet i juni 2002 antog ministrarna ett nytt, överordnat samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Pro- grammet avses vara vägledande för samarbetet fram till år 2005. Samarbetsprogrammet kompletteras med årliga handlingsplaner som utarbetas med utgångspunkt från de olika fackområdenas betydelse för det nordiska lagstiftningssamarbetet. Planen anger därvid nya priori- 34

terade initiativ och inriktningen på det löpande samarbetet under det

Skr. 2002/03:90

kommande verksamhetsåret. Handlingsplanen för 2003 anger sju

särskilt prioriterade områden. Vissa av dessa har främst relevans för

lagstiftningssamarbetet inom Norden, medan andra är betydelsefulla för

samarbetet med närområdena och inom EU/EES.

Rättssäkerhetsaspekter vid bekämpning av terrorism

Även inom ramen för det nordiska samarbetet finns det anledning att

behandla frågor om rättssamhällets kamp mot terrorism. Vid sitt möte år

2002 beslutade de nordiska justitieministrarna därför att inrätta en

gemensam arbetsgrupp med huvudsaklig uppgift att se närmare på frågan

hur rättssäkerheten och respekten för mänskliga rättigheter bäst kan

tillgodoses i den nationella och internationella kampen mot terrorism.

Bakgrunden till initiativet var de nordiska ministrarnas i många stycken

gemensamma erfarenheter av det hittillsvarande arbetet med

internationella överenskommelser och nationell lagstiftning på området.

Dessa erfarenheter hade tydligt visat att den angelägna kampen mot

terrorism samtidigt reser många frågor om den enskildes rättssäkerhet

och grundläggande fri- och rättigheter.

Arbetsgruppen ska bl.a. kartlägga de rättsliga åtgärder som vidtagits i

de nordiska länderna för att bekämpa terrorism och därvid peka på

centrala likheter och skillnader. Mot bakgrund av detta arbete ska

gruppen därefter identifiera dels de frågeställningar som uppkommit

under lagstiftningsarbetet i de olika länderna, dels de hänsyn och

värderingar som typiskt sett kan förväntas göra sig gällande i det

framtida arbetet med rättsliga åtgärder mot terrorism. Det ska slutligen

vara arbetsgruppens uppgift att visa hur man på bästa sätt och utan att

eftersätta samhällsskyddet kan få lagstiftningen på detta område att

tillgodose den enskildes rättssäkerhet och fri- och rättigheter. Arbetet

ska redovisas senast i maj 2004.

Den nordiska familjerätten

Inom det civilrättsliga samarbetet bör särskilt det familjerättsliga

området nämnas. En nordisk expertgrupp för familjerätt arbetar sedan

många år med gemensamma nordiska frågor. Vidare pågår ett ambitiöst

vetenskapligt projekt som bl.a. syftar till att kartlägga de viktigaste

skillnaderna mellan de nordiska ländernas lagstiftning på det

familjerättsliga området och på grundval av detta undersöka

möjligheterna till viss harmonisering. Resultatet väntas under år 2003

presenteras i tre separata böcker. Sedan år 2001 pågår dessutom en

flerårig, jämförande studie av regelsystemen på barn- och

föräldraområdet i Australien, Kanada och Storbritannien respektive de

nordiska länderna. Studien ska beskriva för- och nackdelar med dessa

främmande rättsordningars regler och jämföra dem med regleringen av

motsvarande rättsinstitut i de nordiska länderna.

35

Övriga områden

Skr. 2002/03:90

Inom ramen för det nordiska samarbetet inom justitiesektorn har brottslighet med rasistiska förtecken behandlats i olika sammanhang. Den särskilda arbetsgrupp som tidigare inrättats av ministrarna slutförde sitt arbete under året. Gruppen har haft i uppgift att se över hur det poli- siära och rättsliga samarbetet i Norden fungerar på detta område, om några hinder för samarbetet kan identifieras och om samarbetet på något sätt behöver eller kan underlättas. Arbetsgruppens rapport publiceras under år 2003, varefter arbetet med att följa upp gruppens slutsatser kan inledas. Även under år 2002 har tonvikt lagts vid bekämpningen av handel med kvinnor. Föregående års beslut av justitieministrarna att verka för ett utökat och intensifierat gränsöverskridande polissamarbete i syfte att bekämpa sådan handel samt att främja ett tätare informationsutbyte om planerade lagstiftningsinitiativ på området har därvid varit ledstjärnan för arbetet. Vidare har justitieministrarna anslutit sig till och följt den av jämställdhetsministrarna initierade nordisk-baltiska informationskam- panjen mot handel med kvinnor. Samarbetet med de baltiska länderna, som har sitt ursprung i det nordisk-baltiska justitieministermötet år 1999, har fortsatt under året. Planeringen av 2003 års nordisk-baltiska justitieministermöte, som skall hållas under svenskt ordförandeskap, har inletts. Utöver de särskilt angivna prioriterade områdena samarbetar de nordiska ländernas justitiedepartement löpande inom en rad områden t.ex. gällande straffprocessrätt, civilprocessrätt, offentlighetsfrågor, EU/EES-frågor, sjörätt, varumärkes- och mönsterrätt, civilrättsligt konsumentskydd, ersättningsrätt, sexuellt missbruk av barn, ungdomsbrottslighet, brottsförebyggande frågor och IT-lagstiftning.

Nordiskt samarbete sker normalt när det pågår arbete med någon rättsakt inom EU/EES. Bland annat diskuteras hur de nordiska ståndpunkterna ska samordnas. När en rättsakt antagits sker också i regel samarbete på genomförandestadiet.

3.19

Migrations- och flyktingpolitiska frågor

Det nordiska regeringssamarbetet inom det migrations- och flyktingpolitiska området sker utanför Nordiska ministerrådets ram. Ordförandeskapet följer en annan turordning och under 2002 har Danmark varit ordförande. De nordiska regeringarna samarbetar i asyl- och migrationsfrågor i den s.k. nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor (NSHF). Arbetet i NSHF bedrivs genom ett årligt ministermöte, ordinarie möten på statssekreterarnivå och genom särskilt tillsatta arbetsgrupper. Representanter för FN:s flyktingkommissarie, UNHCR, samt International Organization for Migration (IOM) har deltagit i samarbetet. Likaså har Nordiska ministerrådet haft en representant närvarande. 36

Förutom allmänt utbyte av information har NSHF under 2002

Skr. 2002/03:90

framförallt diskuterat integrationsfrågor och då särskilt åtgärder för att

öka invandrarnas tillgänglighet på arbetsmarknaden samt kommunernas

ansvar för att upprätta individuella introduktionsprogram. Övriga frågor

som har lyfts fram har varit problematiken kring verkställigheter,

återvändande och tolkning av flyktingbegreppet.

Inom ramen för arbetsgrupperna har man utbytt information och

diskuterat frågeställningar kring vidarebosättning, återvändande,

arbetskraftsinvandring, gemensamma EU- och Schengenrelaterade

frågor, pågående bilaterala projekt i Baltikum samt en utvidgning av

aktiviteter gentemot Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Det praktiska

arbetet i det gemensamma nordiska projektet för återvändande av äldre

till Bosnien har fortsatt.

Nordiska utlänningsutskottet, som är utlänningsmyndigheternas

motsvarighet till NSHF, har under året haft två möten. Utskottets

primära ansvar är att övervaka tillämpningen av den nordiska

passkontroll-överenskommelsen. Vid mötena utbyts bl.a. information

om det praktiska Schengensamarbetet, pass- och viseringsfrågor samt

asylfrågor. Frågor som diskuterats under året är bl.a. sambandet mellan

Schengeninträdet och ett ökat antal asylsökande samt en förbättrad och

jämförbar statistik på utlänningsområdet mellan de nordiska länderna.

Sverige företräds i utskottet av Migrationsverket.

3.20

Ungdomsfrågor

Allmänt Det nordiska samarbetet kring ungdomsfrågor bereds inom ramen för Nordiska ungdomskommittén, som lyder under kulturministrarna. Nordiska ungdomskommittén är ministerrådets rådgivande och koordinerande organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor. Kommittén består av representanter för såväl myndigheter som ungdomsorganisationer. Under 2002 tillkom en representant för det samiska ungdomsrådet som observatör i kommittén. Nordiska ungdomskommittén har bl. a. till uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera den nordiska ungdomsforskningen och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt ungdomssamarbete uppgick under 2002 till cirka sex miljoner danska kronor.

Samarbetet inom Norden

En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är bidragsgivning

till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och till olika

ungdomsprojekt. Under året fick 66 projekt stöd med cirka 2,6 miljoner

danska kronor. Sammanlagt 49 organisationer fick organisationsstöd

37

med cirka 1,6 miljoner danska kronor för sin nordiska verksamhet.

Skr. 2002/03:90

Kommittén har sedan början av 1990-talet finansierat en tjänst för att

koordinera den nordiska ungdomsforskningen. Den nuvarande

forskningskoordinatorn fortsatte under året sitt arbete med att utveckla

det nordiska forskarnätverket och med att sammanställa en årsbok om

livssituationen för unga personer i glesbygdsområden i Norden. Vid

Nordiska ungdomskommitténs möte i november 2002 beslutades att

koordinationsfunktionen ska utvärderas under början av 2003.

Sedan juni 2001 styrs det nordiska samarbetet på det barn- och

ungdomspolitiska området av en tvärsektoriell handlingsplan Norden in

i ett nytt årtusende, tvärsektoriell handlingsplan för barn- och

ungdomspolitiskt samarbete 2001-2005. I handlingsplanen fastställs

sex prioriterade områden: 1) Barn och ungas deltagande och inflytande,

2) barn och ungas egna kulturyttringar och stärkande av en nordisk

identitet, 3) ungdomars rätt till självständighet, 4) jämställdhet mellan

generationer, kön och regioner, 5) främjande av en uthållig utveckling,

tolerans och mångfald samt 6) fokus på särskilt utsatta barn och

ungdomar. Vidare fastslås att samtliga sektorer inom ministerrådet har

ett ansvar för det nordiska samarbetet på barn- och ungdomsområdet.

Under 2002 pågick arbete för att göra handlingsplanen mer känd och för

att stärka implementeringen av densamma. Detta arbete kommer att vara

fortsatt högt prioriterat under det svenska ordförandeskapet i

ministerrådet 2003. Tematiskt prioriterade ordförandelandet Norge

under 2002 frågor rörande integration och inflytande. Sverige kommer

att fortsätta detta arbete och bl. a. anordna en större konferens i oktober

2003 om ungas integration och inflytande i samhällslivet.

Norden och dess närområden

Samverkan och samarbete med andra ungdomspolitiska

samarbetsstrukturer i närområdet är prioriterat av Nordiska

ungdomskommittén. För perioden 2003-2005 har ungdomskommittéen

500.000 DKK i projektstöd för samarbete mellan

ungdomsorganisationer i Norden och i närområdena. Under 2003

kommer kommittén att bjuda in representanter för olika

ungdomssamarbetsstrukturer i norra Europa, på både departements- och

ungdomsorganisationsnivå, till ett möte för erfarenhetsutbyte och

samverkan.

3.21 Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete Det nordiska regeringssamarbetet inom det säkerhets- och försvarspolitiska området sker utanför Nordiska ministerrådets ram. Sedan år 1997 diskuteras säkerhetspolitiska frågor vid Nordiska rådets sessioner. Det tar sig uttryck i bl.a. att de nordiska utrikesministrarna respektive de nordiska försvarsministrarna lämnar gemensamma redogörelser vid sessionerna och deltar i debatten. I redogörelsen för 2002 berördes bl.a. det nordiska samarbetets ökade relevans på 38

säkerhets- och försvarsområdet mot bakgrund av förändrade hotbilder

Skr. 2002/03:90

samt den dynamik och bredd som präglar samarbetet. Oavsett de

nordiska ländernas olika val av säkerhetspolitiska lösningar, finns en rad

samarbetsområden såväl bilateralt, som multilateralt. Av särskild

betydelse är det utvidgade samarbetet med övriga länder kring Östersjön

 särskilt Estland, Lettland och Litauen.

Fredsfrämjande verksamhet

De nordiska länderna samarbetar i de fredsfrämjande insatserna på

Västra Balkan och i Afghanistan. I Kosovo ingår Sverige, Norge och

Finland i samma brigadområde (Multinational Brigade Centre). Samma

tre länder samordnar även sitt logistikstöd via en gemensam

logistikorganisation utanför Skopje i Makedonien.

Ett intensivt arbete har genomförts under 2002 för att Finland ska

kunna överta ansvaret efter Storbritannien för den multinationella

brigaden med ansvar för de centrala delarna av Kosovo i maj 2003. Den

fortsatta planeringen är inriktad mot att Sverige sedan tar över

ledningsansvaret för brigaden efter Finland sex månader senare.

I Bosnien-Hercegovina har Sverige, Finland och Danmark arbetat med

civil-militär samverkan inom en nordisk-polsk stridsgrupp. Efter det att

den nordisk-polska stridsgruppen upplösts och mängden relevanta

militära uppgifter minskat valde Sverige liksom Finland och Danmark

- att avsluta insatsen i december 2002. De nordiska länderna bedriver

dock fortsatt samarbete inom ramen för en samnordisk underrättelsecell

i Sarajevo.

Efter det att Sverige ändrat inriktning på sitt bidrag till den

multinationella säkerhetsstyrkan i Afghanistan från

underrättelseuppgifter till civil-militär samverkan, inleddes ett nära

samarbete med Finland. Inledningsvis samordnades de bägge ländernas

logistikstöd på plats i Afghanistan och därefter även själva

huvudverksamheten civil-militär samverkan. Svensk och finsk personal

arbetar i integrerade grupper med att identifiera projekt till stöd för ett

positivt förhållande mellan civilbefolkningen och den multinationella

styrkan.

Fortsatt arbete har genomförts inom Nordcaps ( Nordic Coordinated

Arrangement for military Peace Support ) med att få en multinationell

krishanteringsstyrka, upp till en brigads storlek, operativ vid

halvårsskiftet 2003. Ett samarbete har inletts mellan Nordcaps och

Storbritannien om möjligheten att stödja varandra i samband med

fredsfrämjande truppinsatser. Samarbetet tar utgångspunkt i det Letter of

Intent som undertecknades av försvarsministrarna från länderna i

Nordcaps-kretsen och Storbritannien i samband med ett

försvarsministermöte i april 2002.

Fortsatt samordning inom Nordcaps har genomförts angående de

nordiska bidragen till den multinationella säkerhetsstyrkan i

Afghanistan. Samordningen genomförs främst vid en gemensam

39

transportledning vid Gardemoens flygplats utanför Oslo och omfattar

Skr. 2002/03:90

främst logistik och flygtransporter.

Efterhand som Nato:s planer för omstrukturering och reducering av

krishanteringsstyrkorna på Balkan blir kända kommer fortsatta

sonderingar att genomföras för att klarlägga ytterligare möjligheter till

nordisk samordning.

Övningar inom ramen för PFF

Sedan 1997 genomförs övningsserien Nordic Peace inom ramen för

Partnerskap för fred, med roterande värdskap mellan Norge, Sverige,

Finland och Danmark. Övningarna syftar till att vidareutveckla de

nordiska ländernas samarbete på det fredsfrämjande området och att

utveckla förmågan att utföra fredsfrämjande insatser med

multinationella förband. Sommaren 2002 genomfördes den årliga

övningen Nordic Peace i Mälardalen och på Östersjön med fokus på

civil-militär samverkan vid fredsfrämjande operationer. Nordic Peace

2003 avses genomföras i Finland. För närvarande pågår en översyn inom

ramen för Nordcaps av det nordiska övningssamarbetets utveckling.

Inom ramen för Partnerskap för fred har Sverige engagerat sig mycket

i frågor kring modellering och simulering. Sverige betraktar simulering

som mycket betydelsefullt för utveckling av förmåga till fredsfrämjande

operationer och har därför utvecklat övningsserien Viking. Viking-

övningarna är datorunderstödda stabstjänstövningar som genomförs i

andan av PFF. Nästa övning genomförs under senhösten 2003 och

innebär att den multinationella krishanteringsstyrkan på upp till en

brigads storlek kommer att övas.

Säkerhetsfrämjande samarbete med Estland, Lettland och Litauen

Sveriges omfattande säkerhetsfrämjande samarbete med främst Estland,

Lettland och Litauen samt med Ryssland och Ukraina är ett centralt

element i vår Östersjöpolitik. Vissa insatser har även gjorts i Polen.

Detta arbete bidrar till Sveriges och hela Östersjöregionens säkerhet.

Det säkerhetsfrämjande samarbetet omfattar såväl civila som militära

insatser, och inkluderar såväl kunskapsöverföring som

materielöverföring. Givarländerna koordinerar sina insatser till stöd för

Estlands, Lettlands och Litauens arbete med att utveckla sin nationella

försvarsförmåga inom ramen för en särskild multilateral grupp,

BALTSEA. Det är en svensk strävan att vårt samarbete med Estland,

Lettland och Litauen utvecklas till ett nära och brett

grannlandssamarbete, av liknande karaktär som det samarbete vi har med

Finland, Norge och Danmark.

Östersjösamarbete i försvarsmiljöfrågor

De svenska försvarsmiljöprojekten i framför allt Estland, Lettland och

Litauen, men även Ryssland fortsätter och utvecklas. Ambitionen är att

40

utvidga samarbetet till Ukraina. Projekten finansieras genom det

Skr. 2002/03:90

säkerhetsfrämjande stödet och genomförs på regeringens uppdrag av

främst Försvarsmakten och Totalförsvarets forskningsinstitut.

I augusti 2002 anordnade Lettland tillsammans med bl.a. Sverige en

PFF-konferens på expertnivån i Riga om försvarsmiljösamarbete i

Östersjöregionen. Vid konferensen deltog representanter för ett

femtontal stater, bl.a. Danmark, Estland, Finland, Lettland, Litauen,

Ryssland, Storbritannien, Sverige, Tyskland och USA. Mötet enades om

att utveckla försvarsmiljösamarbetet i regionen och att utarbeta en

Östersjöstrategi, det s.k. Riga-initiativet. Ett informellt sekretariat

bildades. Detta ska till nästa möte i Litauen hösten 2003 utarbeta

fortsatta underlag för samarbetet. Sekretariatet leds av Sverige och i

övrigt ingår representanter för Estland, Lettland och Litauen.

Det nordiska försvarsmiljösamarbetet, som har sin grund i en

handlingsplan från 1997, bedrivs i en begränsad omfattning. De nordiska

försvarsdepartementen diskuterar att inordna den del av sitt

försvarsmiljösamarbete som avser samarbete i Östersjöregionen, i

Riga-initiativet.

Försvarsmateriel

Verksamheten inom det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har på

senare år ökat såväl inom det gemensamma samarbetet mellan Danmark,

Finland, Norge och Sverige som Sveriges bilaterala samarbete mellan

dessa länder. För närvarande är ett flertal arbetsgrupper verksamma.

Sedan några år pågår ett samarbete om en gemensam anskaffning av

ubåtar, det s.k. Vikingprojektet. Under året har Norge meddelat att man

lämnar samarbetet den 30 juni 2003 och fortsätter som observatör i

projektet. Under 2001 beslutade Finland, Norge och Sverige att anskaffa

samma typ av helikopter (NH90). De tre länderna fortsätter nu

samarbetet inom helikopterprojektet med i huvudsak underhålls- och

utbildningsfrågor.

Försvarsindustrier i länderna har också ökat sitt samarbete under

senare år. Ett avtal om stöd för industrisamarbete inom

försvarsmaterielområdet undertecknades under 2001 och godkändes av

riksdagen i december 2001. Avtalet trädde i kraft i november 2002.

Flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram

Under år 2002 har arbetet med det nordiska säkerhetspolitiska

forskningsprogrammet fortsatt. En översyn av programmet har inletts

för att bedöma dess utvecklingsmöjligheter efter att det pågående

projektet löper ut i mars 2005. Syftet med programmet är att öka

nätverksbyggande mellan nordiska forskare.

41 Skr. 2002/03:90 Civilt samarbete Sedan slutet av 90-talet sker årligen erfarenhetsutbyte om utvecklingen/reformarbete på det civila beredskapsområdet mellan Försvarsdepartementet, Justi- och politidepartementet i Norge och Inrikesdepartementet/Beredskapsstyrelsen i Danmark. I enlighet med vad regeringen uttalar i försvarsbeslutspropositionen är behovet av utveckling av samarbetet med de nordiska länderna inom ramen för civil krishantering stort. Målet är att öka erfarenhetsutbytet inom området civil krishantering. Planerade åtgärder är bl.a. fortsatta kontakter med Försvarsdepartementets motsvarande organ på departemental nivå i de nordiska länderna samt genomförande av regelbundna möten med de nordiska motsvarande organen. Sedan början av 70-talet bedrivs ett formaliserat samarbete inom ramen för Köpenhamnsavtalet för att bekämpa förorening av havet genom olja eller andra skadliga ämnen. Arbetet bedrivs dels i en arbetsgrupp, dels vid ett årligen återkommande plenum. Samarbetet har även en operativ sida där staterna förbundit sig att bistå varandra i händelse av en större olycka i den marina miljön. NORDRED är ett räddningstjänstsamarbete mellan de nordiska länderna. Syftet med samarbetet är att på olika sätt främja samverkan på området mellan medlemsländerna, både för att utveckla räddningstjänsten men också genom en operativ samverkan i akuta räddningssituationer. Som grund för samarbetet finns ett särskilt ramavtal. En kontaktgrupp med representanter för respektive länder träffas regelbundet för erfarenhetsutbyte. Som stöd för samverkan mellan länderna, framförallt i det operativa räddningsarbetet, finns en särskild handbok som redovisar medlemsländernas räddningsorgan och hur man vid olika behov av resurser från något av de andra medlemsländerna ska rekvirera sådana resurser. Ordförandeskapet roterar mellan medlemsländerna och under 2002-2003 är det Danmark som driver arbetet. 42 Skr. 2002/03:90 Utrikesdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 2003. Närvarande: Statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], J.O.,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: Statsrådet Berit[REDACTED_EFTERNAMN] ________________ Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:90 Nordiskt samarbete 2002 43