Regeringens proposition 2002/03:2

Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.

Prop.

2002/03:2

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 10 oktober 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Ingela[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att tillfällig föräldrapenning skall kunna utges till föräldrar som vårdar ett barn i hemmet om barnet är yngre än 240 dagar och barnet annars skulle ha vårdats på sjukhus. I dag utges endast till- fällig föräldrapenning vid sjukhusvistelse för så små barn. Vidare föreslås att de tio dagar med tillfällig föräldrapenning som utges i samband med adoption av ett barn skall fördelas med hälften till var och en av föräldrarna om de inte kommit överens om annat. Adoptivföräldrar av samma kön får motsvarande rätt. Regeringen föreslår förändrade beräkningsregler för garantipension till änkepension för vissa kvinnor som vid utgången av 2002 uppbär änke- pension i form av folkpension. Ändringen innebär att reglerna till viss del anpassas till de regler som gäller för kvinnor som uppbär avkortad folk- pension vid utgången av 2002. Vidare föreslår regeringen att nuvarande bestämmelser i socialförsäk- ringslagen (1999:799) ändras så att de som beviljats pension under 2001 eller 2002 och som vid utgången av 2002 uppbär folkpension även fort- sättningsvis skall ha rätt till ersättning eller pension som träder i stället för folkpension. Barnpension skall dock inte utan särskilt prövning er- sättas av efterlevandestöd till barn. Regeringen föreslår också en ändring i lagen (1977:268) om uppräk- ning av yrkesskadelivräntor m.m. så att bestämmelserna även omfattar de nya reglerna för ålderspension och efterlevandepension. Förslaget innebär att hänsyn inte skall tas till höjning av livränta som gjorts enligt nämnda lag vid samordning med pension. En ändring föreslås också i övergångsreglerna till lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring så att livräntan omprövas enligt äldre bestämmel- 1 ser när en änka som uppbär änkelivränta fyller 65 år. Det gäller kvinnor Prop. 2002/03:2 som vid utgången av 2002 hade rätt till efterlevandelivränta. En anpassning av reglerna för personer födda 1937 eller tidigare så att de överensstämmer med de regler som gäller för personer födda 1938 eller senare avseende överföring av värdet av pensionsrätt inom Euro- peiska gemenskapen föreslås också. Vissa förändringar föreslås vid beräkning av pensionsgrundande be- lopp för försäkrade som är intagna på institution. Regeringen föreslår vidare att ett särskilt reduceringsbelopp införs vid beräkningen av bruttoersättning för försäkrade som uppbär förtidspen- sion i december månad 2002, som är bosatta utomlands och som beskat- tas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bo- satta. Regeringen föreslår också att belopp som undantas från beskattning enligt samma lag kan undantas endast en gång. Med anledning av att ett nytt rekryteringsbidrag vid vuxenstudier in- förs, föreslås vissa följdändringar för bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer m.fl. och underhållsstöd. För underhållsstöd föreslås vidare att vid beräkning av inkomsten vid återbetalningsskyldighet skall en an- passning av förmögenhetsgränsen göras till den gräns som gäller inom skattelagstiftningen. I propositionen föreslås också vissa anpassningar samt en rättelse i be- räkningsreglerna för barnpension. Vidare föreslås att en ansökan om handikappersättning som har kom- mit in till försäkringskassan före utgången av 2002 skall prövas enligt den då gällande åldersgränsen för rätt till förmånen även om ärendet av- görs efter utgången av 2002. Härutöver regleras att föräldrar inte har rätt till vårdbidrag om barnet uppbär handikappersättning. Regeringen föreslår att försäkringskassan får utökade möjligheter att bidra med medel för samverkan inom rehabiliteringsområdet. De medel som försäkringskassan bidrar med i sådan samverkan får utgöra statens samlade andel i denna verksamhet. Regeringen föreslår vidare att lagen (1994:566) om lokal försöks- verksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (Socsam) förlängs t.o.m. utgången av 2003. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2002/03:2

1

Förslag till riksdagsbeslut .................................................................

6

2

Lagtext

..............................................................................................

7

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring .........................................................

7

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring. ......................................................

10

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:489)

om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring .......................................................

14

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:193) om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring.....................................

15

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring.................................................

17

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:465)

om ändring i lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring.......................................................

18

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1977:268) om

uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m. .........................

19

2.8

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:596) om ändring i lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta..................................

20

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737)

om bostadsbidrag..............................................................

22

2.10

Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning

mellan socialförsäkring,

hälso- och sjukvård och

socialtjänst........................................................................

23

2.11

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd...................................................................

24

2.12

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:492)

om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension....................................................................

25

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension ................

26

2.14

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:491) om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning

och vårdbidrag..................................................................

28

2.15

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) ........................................................................

29

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn..........

30

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:215)

om ändring i lagen (2000:462) om införande av

lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn..................................................

31

2.18

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om

bostadstillägg till pensionärer m.fl...................................

32

3

3

Ärendet och dess beredning............................................................

33

Prop. 2002/03:2

4

Föräldraförsäkring ..........................................................................

35

4.1

Tillfällig föräldrapenning till föräldrar som vårdar barn i hemmet om barnet annars skulle

ha vårdats på sjukhus........................................................

35

4.2

Tillfällig föräldrapenning vid barns födelse

eller adoption....................................................................

38

5

Samverkan och samordning inom rehabiliteringsområdet .............

39

5.1

Utökade möjligheter till samverkan inom

rehabiliteringsområdet......................................................

39

5.2

Förlängning av försökslagstiftningen med Socsam .........

41

6

Pensionsområdet .............................................................................

42

6.1

Justerade beräkningsregler för efterlevandepension

som betalas ut oavkortad..................................................

42

6.2

Justerade regler för rätt till pension efter utgången

av 2002 vid bosättning utomlands....................................

43

6.3

Samordning av yrkesskadelivränta och pension ..............

44

6.4

Samordning av arbetsskadelivränta och pension .............

44

6.5

Beräkning av garantipension i vissa fall för

personer födda 1937 eller tidigare....................................

45

6.6

Pensionsgrundande belopp...............................................

46

6.7

Pensionsområdet, övriga anpassningar och rättelser........

47

6.8

Kostnader..........................................................................

48

7

Omvandling av förtidspension för vissa utomlands

bosatta m.m.....................................................................................

48

7.1

Beräkning av bruttoersättning för förtidspension.............

48

7.2

Rättelse avseende beräkning av särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta .......................................................

49

8

Ändring av inkomstberäkning för bostadsbidrag, bostadstillägg

till pensionärer m.fl. och underhållsstöd m.m. ...............................

50

9

Ansökan om handikappersättning m.m. .........................................

51

10

Författningskommentar...................................................................

52

10.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring .......................................................

52

10.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring .......................................................

53

10.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring............

54

10.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:193) om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring.....................................

54

10.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring.................................................

55

10.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:465)

om ändring i lagen (1976:380)

om arbetsskadeförsäkring.................................................

55

10.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:268)

om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m....................

55

4

10.8

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:596)

Prop. 2002/03:2

om ändring i lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta..................................

56

10.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737)

om bostadsbidrag..............................................................

56

10.10

Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och

socialtjänst........................................................................

56

10.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030)

om underhållsstöd ............................................................

56

10.12

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension....................................................................

57

10.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om

ändring i lagen (1998:702) om garantipension ................

57

10.14

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:491) om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och

vårdbidrag.........................................................................

57

10.15

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799) ........................................................................

58

10.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461)

om efterlevandepension och efterlevandestöd

till barn. ............................................................................

58

10.17

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:215) om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn..................................................

58

10.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761)

om bostadstillägg till pensionärer m.fl.............................

59

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 10 oktober 2002 .......................................................................

60

5

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2002/03:2

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3.

lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4.

lag om ändring i lagen (2002:193) om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

5.

lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,

6.

lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,

7.

lag om ändring i lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m.,

8.

lag om ändring i lagen (2002:596) om ändring i

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

9.

lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

10.

lag om fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst,

11.

lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

12.

lag om ändring i lagen (2001:492) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

13.

lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,

14.

lag om ändring i lagen (2001:491) om ändring i

lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag,

15.

lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799),

16.

lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

17.

lag om ändring i lagen (2002:215) om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn,

18.

lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

6

För vård av ett barn vars lev- nadsålder understiger 240 dagar utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket 

endast 

om tillsynen av barnet är stadigva- rande ordnad 

eller 

om barnet vår- das på sjukhus. För vård av ett barn som är äldre än som nyss sagts utges tillfällig föräldrapen- ning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldra- penning skulle ha uppburits; un- dantag gäller dock om barnet vårdas på sjukhus. Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

2

Lagtext

Prop. 2002/03:2

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10 § och 18 kap. 2 och 36 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap. 10 § 2

En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt tolv år, om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med

1.

sjukdom eller smitta hos barnet,

2.

sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare,

3.

besök i samhällets förebyggande barnhälsovård,

4.

vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förut- sättning att sistnämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning.

För vård av ett barn vars lev- nadsålder understiger 240 dagar utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad. Därutöver utges ersättning för vård av ett sådant barn endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. För vård av ett barn som är äldre än som nyss sagts utges tillfällig för- äldrapenning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldrapenning skulle ha uppbu- rits; undantag gäller dock om bar- net vårdas på sjukhus. Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning från och med det ka- lenderår under vilket barnet fyller sex år till och med det kalenderår un-

1

Lagen omtryckt 1982:120.

7

2

Senaste lydelse 2001:141.

der vilket barnet fyller elva år även när föräldern avstår från förvärvs- Prop. 2002/03:2 arbete i samband med besök i barnets skola eller fritidshem (kontakt- dagar). En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har dock rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar från barnets födelse till dess att det fyller sexton år när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar. Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid för- lossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Motsvarande gäller i tillämp- liga delar för en fader vid adoption av barn, om barnet inte fyllt tio år. Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Försäkringskassan kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse eller adoption skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde stycket. Detta gäller om

1.

det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig föräldrapenning,

2.

modern är avliden,

3.

fadern avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt fjärde stycket och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå, eller

4.

fadern inte kan eller på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud eller liknande eller på grund av andra sär- skilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt enligt fjärde stycket.

18 kap. 2 § 3

Den allmänna försäkringskassan skall

1.

utreda och besluta i ärenden som enligt denna lag eller annan för- fattning skall skötas av försäkringskassan,

2.

svara för att socialförsäkrings- och bidragssystemen tillämpas lik- formigt och rättvist,

3.

vidta åtgärder för att förebygga och minska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperioderna samt aktivt arbeta med rehabilitering enligt vad som närmare anges i 22 kap.,

4.

lämna hjälp vid handhavandet av annan verksamhet enligt vad re- geringen bestämmer, samt

5.

lämna hjälp åt en myndighet som har hand om arbetslöshetsförsäk- ringen eller åt ett sådant lokalt organ som avses i 1 kap. 2 §.

Försäkringskassan får träffa överenskommelse med kommun, landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser. Försäkringskassan får träffa överenskommelse med kommun, landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av till- gängliga resurser. De medel som försäkringskassan bidrar med i sådan samverkan får utgöra sta-

3 Senaste lydelse 2002:308.

8

tens samlade andel i denna verk- Prop. 2002/03:2 samhet. Försäkringskassan får inte utöva någon annan verksamhet än som av- ses i första och andra styckena. Den eller de försäkringskassor som re- geringen bestämmer får dock

a)

genomföra försäkringsmedicinska utredningar och utredningar om arbetslivsinriktad rehabilitering för alla försäkringskassor samt bedriva därmed sammanhängande forskning,

b)

tillsammans med sjukvårdshuvudman bedriva projekt som gäller viss medicinsk verksamhet och därmed sammanhängande forskning i enlighet med vad regeringen bestämmer.

Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får också fö- reskriva att det hos en eller flera försäkringskassor skall finnas gemen- samma enheter för alla försäkringskassor för vissa ärenden eller frågor. 36 § 4

Arvode och annan ersättning till styrelseledamöterna och till ledamö- terna i en socialförsäkringsnämnd skall bestämmas av regeringen.

Arvode och annan ersättning till

Arvode och annan ersättning till

revisorerna och till en ställföreträ-

revisorerna och till en ställföreträ-

dare som förordnats enligt 40 §

dare som förordnats enligt 39 §

skall bestämmas av Riksförsäk-

skall bestämmas av Riksförsäk-

ringsverket.

ringsverket.

Ersättningarna skall betalas av den allmänna försäkringskassan. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

4 Senaste lydelse 1998:87. 9

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

Prop. 2002/03:2

allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10, 12 och 16 §§ lagen (1962:381) om

allmän försäkring 1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

10 § 2

En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt tolv år, om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med

1.

sjukdom eller smitta hos barnet,

2.

sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare,

3.

besök i samhällets förebyggande barnhälsovård,

4.

vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förut- sättning att sistnämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning.

För vård av ett barn vars levnadsålder understiger 240 dagar utges till- fällig föräldrapenning enligt första stycket om tillsynen av barnet är sta- digvarande ordnad. Därutöver utges ersättning för vård av ett sådant barn endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. För vård av ett barn som är äldre än som nyss sagts utges tillfällig föräld- rapenning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldra- penning skulle ha uppburits; undantag gäller dock om barnet vårdas på sjukhus. Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning från och med det ka- lenderår under vilket barnet fyller sex år till och med det kalenderår un- der vilket barnet fyller elva år även när föräldern avstår från förvärvs- arbete i samband med besök i barnets skola eller fritidshem (kontakt- dagar). En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har dock rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar från barnets födelse till dess att det fyller sexton år när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar. Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som av- står från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Motsvarande gäller i tillämpliga delar för en

1

Lagen omtryckt 1982:120.

2

Senaste lydelse lagförslag 2.1.

Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som av- står från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap.

10 fader vid adoption av barn, om barnet inte fyllt tio år. Som adop- tion anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det.

Försäkringskassan kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från för- värvsarbete i samband med barns födelse eller adoption skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde stycket. Detta gäller om

10 a §

föräldrabalken

har utsetts Prop. 2002/03:2

att

gemensamt utöva

vårdnaden

om

ett

barn tillkommer motsva-

rande rätt båda adoptivföräld- rarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Vid adoption utges sådan tillfällig föräldrapen- ning om barnet inte fyllt tio år. Som adoption anses även att nå- gon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Försäkringskassan kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från för- värvsarbete i samband med barns födelse skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde stycket. Detta gäller om

1.

det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig föräldrapenning,

2.

modern är avliden,

3.

fadern avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt fjärde stycket och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå, eller

4.

fadern inte kan eller på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud eller liknande eller på grund av andra sär- skilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt enligt fjärde stycket.

Vid adoption eller när två per- soner enligt 6 kap. 10 a § föräld- rabalken har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn skall vad som sägs i femte stycket om fader och moder i stället gälla adoptivföräldrarna eller de sär- skilt förordnade vårdnadshavarna. 12 § 3

Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § första stycket och 10 a § utges under sammanlagt högst 60 dagar för varje barn och år. Tillfällig föräldrapenning enligt 11 § utges under högst 60 dagar för varje barn och år. Om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 10 § första stycket 1, 3 och 4 och 10 a § utges tillfällig föräldrapenning under ytterligare högst 60 dagar för varje barn och år. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § tredje stycket första meningen ut- ges under en dag per barn och år. Har ersättning för sådana dagar inte tagits ut under ett eller flera år får den tas ut under följande år dock se- nast det år barnet fyller elva år. I fall som avses i 10 § tredje stycket andra meningen utges tillfällig föräldrapenning under högst 10 dagar per barn och år.

3 Senaste lydelse 2001:141.

11

Tillfällig

föräldrapenning enligt

Tillfällig

föräldrapenning enligt Prop. 2002/03:2

10 § fjärde stycket utges under

10 § fjärde stycket utges under

högst tio dagar per barn och utges

högst tio dagar per barn och utges

inte för tid efter sextionde dagen

inte för tid efter sextionde dagen

efter barnets hemkomst efter för-

efter barnets hemkomst efter för-

lossningen. Detsamma gäller till-

lossningen. Detsamma gäller till-

fällig föräldrapenning enligt

10 §

fällig

föräldrapenning enligt

10 §

femte stycket med avräkning dock

femte och sjätte styckena med av-

för dagar med tillfällig föräldra-

räkning dock för dagar med till-

penning som en fader kan ha upp-

fällig föräldrapenning som en för-

burit med stöd av 10 § fjärde

älder kan ha uppburit med stöd av

stycket. Vid adoption räknas tiden

10 § fjärde stycket. Vid adoption

från den tidpunkt föräldrarna fått

räknas tiden från den tidpunkt för-

barnet i sin vård.

äldrarna fått barnet i sin vård.

Vid adoption och för särskilt

förordnade

vårdnadshavare

för-

delas de tio dagarna med hälften

till vardera föräldern eller vård-

nadshavaren om de inte kommer

överens om annat. Om det endast

finns en adoptivförälder eller sär-

skilt

förordnad

vårdnadshavare

med rätt till ersättning, har den

föräldern

eller

vårdnadshavaren

ensam rätt till de tio dagarna.

Uppbär en förälder oavkortade löneförmåner under tid då han bedriver

studier, jämställs avstående från studier med avstående från förvärvs-

arbete vid tillämpning av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning, i

den mån föräldern går miste om löneförmånerna.

16 § 4

Föräldrapenningförmåner

får

Föräldrapenningförmåner

får

inte utges till båda föräldrarna för

inte utges till båda föräldrarna för

samma barn och tid i annat fall än

samma barn och tid i annat fall än

som anges i 4 § andra stycket och

som anges i 4 § andra stycket och

10 § tredje, fjärde och femte

10 § 

tredjesjätte

styckena. För-

styckena.

Föräldrapenning

med

äldrapenning med anledning av ett

anledning av ett barns födelse får

barns födelse får inte heller utges

inte heller utges om det för samma

om det för samma barn och tid

barn och tid utges en motsvarande

utges en motsvarande förmån en-

förmån enligt utländsk lagstift-

ligt utländsk lagstiftning.

ning.

Tillfällig föräldrapenning får utges till båda föräldrarna för samma

barn och tid, om båda följer med ett barn till läkare när barnet lider av

allvarlig sjukdom. Detsamma gäller om båda föräldrarna, som en del i

behandlingen av barnet, behöver delta i läkarbesök eller i någon av lä-

kare ordinerad behandling.

Oavsett antalet barn utges till en förälder inte mer än sammanlagt hel

föräldrapenning per dag.

4 Senaste lydelse 2001:141.

12

Prop. 2002/03:2 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. För adoptioner som skett före ikraftträdandet och för särskilt förord- nade vårdnadshavare som har utsetts före ikraftträdandet tillämpas lagen i dess äldre lydelse. 13

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:489) om

Prop. 2002/03:2

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att punkt 14 i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

14. Den omvandlade bruttoer-

14. Den omvandlade bruttoer-

sättningen utgör, om förtidspen-

sättningen utgör, om förtidspen-

sionen

beskattas

enligt lagen

sionen beskattas

enligt lagen

(1991:586) om särskild inkomst-

(1991:586) om särskild inkomst-

skatt för utomlands bosatta, sum-

skatt för utomlands bosatta, sum-

man av den faktiska bruttoersätt-

man av den faktiska bruttoersätt-

ningen och värdet av den begräns-

ningen och ett reducerat värde av

ning i skatteplikten som anges i 5

den begränsning i

skatteplikten

§ 4 den lagen. Detta värde utgör

som anges i 5 § 4 i lagens lydelse

kvoten av skattesatsen i nämnda

vid utgången av år 2002. Detta

lag och talet ett minskat med

värde utgör kvoten av skattesatsen

samma

skattesats,

multiplicerad

i nämnda lag och talet ett minskat

med det belopp som inte är skatte-

med samma skattesats, multiplice-

pliktigt.

rad med det belopp som inte är

skattepliktigt efter att det har re-

ducerats med en tolftedel av 0,67

gånger det för år 2003 gällande

prisbasbeloppet. Reduceringen får

dock aldrig medföra att värdet blir negativt. För den som på grund av dubbelbeskattningsavtal inte är skattskyldig i Sverige utgörs den omvandlade bruttoersättningen av den faktiska brutto- ersättningen. Den faktiska bruttoersättningen utgörs av folkpension i form av för- tidspension, pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstill- skott samt tilläggspension i form av förtidspension och utbetald livränta som bestäms med tillämpning av lagen (1976:380) om arbetsskadeför- säkring, samtliga med de belopp som skulle ha betalats ut i januari 2003 om bestämmelserna därom fortfarande varit gällande. 14 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:193) Prop. 2002/03:2 om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att punkt 11 i övergångsbestämmelserna till la- gen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:193) om ändring i lagen (2000:799) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse 11. I fall då rätt till barntillägg föreligger för december månad 1989 gäller fortfarande äldre be- stämmelser om denna förmån. Vad som därvid föreskrivits om ålders- pension och tilläggspension i form av ålderspension skall i stället gälla inkomstpension eller tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garan- tipension. Vidare skall vad som föreskrivits om förtidspension och tilläggspension i form av förtids- pension i stället gälla sjukersätt- ning. Minskning av barntillägget till den som uppbär ålderspension skall ske endast i den utsträckning summan av hel pension enligt la- gen om inkomstgrundad ålders- pension och hel garantipension enligt lagen om garantipension överstiger 2,17 gånger prisbas- beloppet för den som är född år 1937 eller tidigare eller 2,13 gånger prisbasbeloppet för den som är född år 1938 eller senare. Minskning av barntillägget till den som uppbär hel sjukersättning skall ske endast i den utsträckning ersättningen överstiger 2,40 gånger prisbasbeloppet. Barn- tillägg som utges till pension eller sjukersättning som betalas ut till viss andel skall utgöra motsvaran- de andel av barntillägg till hel pension eller hel sjukersättning. Därvid skall vad som föreskrivs i tredje och fjärde meningarna om

Föreslagen lydelse

11. I fall då rätt till barntillägg

föreligger

för

december månad

1989 gäller fortfarande äldre be-

stämmelser om denna förmån. Vad

som därvid föreskrivits om ålders-

pension och tilläggspension i form

av ålderspension skall i stället

gälla

inkomstpension

eller

tilläggspension

enligt

lagen

(1998:674)

om

inkomstgrundad

ålderspension eller garantipension

enligt lagen (1998:702) om garan-

tipension. Vidare skall vad som

föreskrivits om förtidspension och

tilläggspension i form av förtids-

pension i stället gälla sjukersätt-

ning. Vad som föreskrivits om

barnpension skall i stället gälla

barnpension och

efterlevandestöd

till barn enligt lagen (2000:461)

om efterlevandepension och efter-

levandestöd till barn eller lagen

(2000:462)

om

införande

av

nämnda lag. Minskning av barn-

tillägget till den som uppbär

ålderspension skall ske endast i

den utsträckning summan av hel

pension enligt lagen om inkomst-

grundad

ålderspension

och

hel

garantipension

enligt

lagen

om

garantipension

överstiger

2,17

gånger

prisbasbeloppet

för

den

som är född år 1937 eller tidigare

eller 2,13

gånger prisbasbeloppet

för den som är född år 1938 eller

senare. Minskning av barntillägget

till den som uppbär hel sjukersätt-

ning skall ske endast i den ut-

sträckning

ersättningen

överstiger

2,40

gånger

prisbasbeloppet.

15

minskning gälla motsvarande andel av 2,17 gånger prisbas- beloppet, 2,13 gånger prisbas- beloppet respektive 2,40 gånger prisbasbeloppet. Barntillägg som utges till pension Prop. 2002/03:2 eller sjukersättning som betalas ut till viss andel skall utgöra motsva- rande andel av barntillägg till hel pension eller hel sjukersättning. Därvid skall vad som föreskrivs i femte och sjätte meningarna om minskning gälla motsvarande andel av 2,17 gånger prisbas- beloppet, 2,13 gånger prisbas- beloppet respektive 2,40 gånger prisbasbeloppet. 16

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om

Prop. 2002/03:2

arbetsskadeförsäkring

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 1 skall införas en ny punkt, 10, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10. Vid tillämpning av 6 kap. 1 §

i dess äldre lydelse skall med folk-

pension i form av ålderspension

och tilläggspension i form av

änkepension

likställas

garanti-

pension enligt lagen (1998:702)

om garantipension

respektive

änkepension

enligt

lagen

(2000:461)

om

efterlevande-

pension och

efterlevandestöd till

barn eller lagen (2000:462) om in-

förande av sistnämnda lag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

1 Lagen omtryckt 1993:357. 17

2.6

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:465) om

Prop. 2002/03:2

ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring

Härigenom föreskrivs att punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4. Vid tillämpning av de nya be- stämmelserna i 6 kap. 1 § skall efterlevandelivränta till en efter- levande make, som vid utgången av år 2002 hade rätt till sådan liv- ränta, betalas ut med lägst det be- lopp som den efterlevande vid tillämpning av de äldre bestäm- melserna i samma paragraf hade rätt till i december 2002. Detta belopp skall anknytas till prisbas- beloppet för år 2002 och räknas om vid förändring av detta. Skall livräntan omprövas av annan an- ledning skall dock de nya reglerna tillämpas. 4. Vid tillämpning av de nya be- stämmelserna i 6 kap. 1 § skall efterlevandelivränta till en efter- levande make, som vid utgången av år 2002 hade rätt till sådan liv- ränta, betalas ut med lägst det be- lopp som den efterlevande vid tillämpning av de äldre bestäm- melserna i samma paragraf hade rätt till i december 2002. Detta belopp skall anknytas till prisbas- beloppet för år 2002 och räknas om vid förändring av detta. Skall livräntan omprövas av annan an- ledning skall dock de nya reglerna tillämpas. Om livräntan utges med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsska- deförsäkring skall dock punkten 10 i nämnda övergångsbestämmelser tilllämpas.

18

2.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1977:268) om

Prop. 2002/03:2

uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m.

Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1977:268) om uppräkning av yr- kesskadelivräntor m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Belopp varmed livränta höjes enligt denna lag skall ej beaktas vid tillämpning av 17 kap. 2 § la- gen (1962:381) om allmän för- säkring i fråga om den som vid utgången av juni 1977 uppbar pen- sion vilken enligt nämnda lagrum hade minskats med hänsyn till liv- räntan. Vad nu sagts har motsva- rande tillämpning i fråga om den som vid utgången av juni 1977 uppbar sjukpenning med anled- ning av skada för vilken livränta tidigare hade utgått.

Föreslagen lydelse 5 § Belopp med vilket livränta höjs enligt denna lag skall inte beaktas vid tillämpning av 17 kap. 2 § la- gen (1962:381) om allmän för- säkring, 12 kap. 9 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 4 kap. 4 § lagen (1998:702) om garantipension eller 7 kap. 10 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn i fråga om den som vid utgången av juni 1977 uppbar pension vilken enligt nämnda lagrum hade minskats med hänsyn till livräntan. Detta gäller också för den som vid ut- gången av juni 1977 uppbar sjuk- penning med anledning av skada för vilken livränta tidigare hade utgetts.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. 19 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:596) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:596) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 § Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

1.

avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

2.

avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan an- ställning eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun,

i

den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

3.

arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

4.

ersättning i form av

pension, med undantag av barn- pension, enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (1998:702) om garantipen- sion, lagen (2000:461) om efter- levandepension och efterlevande- stöd till barn 

samt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn, till den del uppburen pension

överstiger en tolftedel av 0,6605 prisbasbelopp för varje kalender- månad,

4.

ersättning i form av

pension, med undantag av barn- pension, enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (1998:702) om garantipen- sion, lagen (2000:461) om efter- levandepension och efterlevande- stöd till barn 

och lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn samt sjuk- ersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del det totala beloppet av uppburna ersättningar för varje kalendermånad överstiger en tolftedel av 0,67 prisbasbelopp,

 sjukersättning och aktivitets-

ersättning enligt lagen (1962:381)

om allmän försäkring till den del

uppburen ersättning överstiger en

tolftedel av 0,6605 prisbasbelopp

för varje kalendermånad,

 barnpension enligt lagen om ef-

 barnpension enligt lagen om ef-

terlevandepension och efterlevan-

terlevandepension och efterlevan-

destöd till barn, samt

destöd till barn, samt

 annan ersättning enligt lagen om

 annan ersättning enligt lagen om

allmän försäkring;

allmän försäkring;

5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten

eller svensk kommun;

20

6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänste- Prop. 2002/03:2 pensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven för- säkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

7.

pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller förmån, om förmån utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

8.

ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller la- gen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om er- sättning till smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militär- tjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt person- skadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

9.

dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1997:238) om ar- betslöshetsförsäkring;

10.

annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av tjänst;

11.

återfört avdrag för egenavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980), egenavgifter som satts ned genom ändrad debitering, i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) och som satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet;

12.

sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen. Som inkomst enligt första stycket 

13 anses också förskott på sådan inkomst. Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra till- fälliga besök utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.ex. handelsresande). Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som skulle ha beskattats hos en obegränsat skattskyldig enligt inkomst- skattelagen. 21

2. studiemedel i form av studie- bidrag 

samt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande,

2.9

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 § 1

Bidragsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i

1.

överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomstskatte- lagen (1999:1229),

2.

överskott i inkomstslaget näringsverksamhet beräknat enligt 4 a §,

och

3.

överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 4 b §.

Till de sammanlagda överskotten skall läggas belopp enligt tredje stycket samt 5 och 7 §§. Det på så sätt framräknade beloppet är den bidragsgrundande inkomsten. Överskottet enligt första stycket skall ökas med

1. inkomst som på grund av 3 kap. 913 §§ inkomstskattelagen eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksam- het, tjänst eller kapital, 2. studiemedel i form av studie- bidrag,

3.

skattefria stipendier över 3 000 kronor per månad, och

4.

skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003.

1 Senaste lydelse 1999:1278. Prop. 2002/03:2 22 Prop. 2002/03:2

2.10

Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst

Härigenom föreskrivs att lagen (1994:566) om lokal försöksverksam- het med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjuk- vård och socialtjänst, som gäller till utgången av år 2002 1 , skall fortsätta att gälla till och med utgången av år 2003.

1 Lagen senast förlängd 1999:1358. 23

2.11

Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

Prop. 2002/03:2

underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

26 § 1

Till beloppen enligt 25 § skall

Till beloppen enligt 25 § skall

läggas

läggas

1. studiemedel i form av studie-

1. studiemedel i form av studie-

bidrag,

bidrag samt rekryteringsbidrag till

2. en procent av den del av den

vuxenstuderande,

bidragsskyldiges

skattepliktiga

2. en procent av den del av den

förmögenhet

som

överstiger

bidragsskyldiges

skattepliktiga

900 000 kronor.

förmögenhet

som

överstiger

1 500 000 kronor.

Det sålunda framräknade beloppet skall minskas med 72 000 kronor och utgör därefter den inkomst som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalningsskyldigheten. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om skattepliktig förmögenhet som hänför sig till tid före år 2002.

1 Senaste lydelse 1999:396. 24 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:492) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension i stället för dess lydelse enligt lagen (2001:492) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap. 5 § Ett pensionsgrundande belopp enligt 4 § skall för hel inkomstrelaterad sjukersättning och hel inkomstrelaterad aktivitetsersättning beräknas en- ligt följande. Den antagandeinkomst som ligger till grund för den in- komstrelaterade ersättningen skall minskas med ett belopp motsvarande 7 procent av antagandeinkomsten. Det pensionsgrundande beloppet utgör för varje månad som hel ersättning uppburits skillnaden mellan en tolfte- del av den minskade antagandeinkomsten och den pensionsgrundande inkomsten av nämnda ersättning efter avdrag enligt 2 kap. 21 §. Har den försäkrade för en månad uppburit en fjärdedels, halv, två tredjedels eller tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning skall vid beräkning enligt första stycket användas så stor andel av antagande- inkomsten som svarar mot graden av sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning. Utbetalas för hel månad endast en del av sjukersättning eller akti- vitetsersättning enligt bestäm- melserna i 16 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall vid beräkning enligt första stycket användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. 25

2.13

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:798) om

Prop. 2002/03:2

ändring i lagen (1998:702) om garantipension

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:702) om garantipension dels att 2 kap. 4 § lagen i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen i stället för dess lydelse enligt lagen (2000:798) om ändring i nämnda lag skall ha föl- jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 4 § Som underlag för beräkning av den pensionsberättigades årliga garan- tipension enligt 1116 §§ skall ett beräkningsunderlag användas. I un- derlaget skall det i förekommande fall ingå

1.

tilläggspension enligt 6 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension för samma år efter samordning enligt 12 kap. 10 § samma lag,

2.

svensk tjänstepension,

3.

änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller lagen (2000:462) om införande av nämnda lag,

4.

ålders-,

 efterlevande- och förtidspension enligt utländsk lagstiftning samt utländsk tjänstepension,

5.

ett belopp motsvarande den folkpension i form av ålderspension som enligt äldre bestämmelser skulle ha utgetts till den pensionsberätti- gade, till den del denna pension inte motsvaras av tilläggspension,

6.

ett belopp motsvarande det pensionstillskott som skulle ha utgetts till den pensionsberättigade enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:705) om änd- ring i nämnda lag, allt i bestämmelsernas lydelse före den 1 januari 2003, och

7.

andra förmåner som är att anse som folkpension i form av ålders- pension.

Om den pensionssökande enligt 2 § lagen (2002:125) om över- föring av värdet av pensionsrät- tigheter till och från Europeiska gemenskaperna har överfört vär- det av rätt till tilläggspension och om någon överföring från gemen- skaperna enligt 8 § samma lag därefter inte har skett, skall ga- rantipensionen beräknas som om någon överföring till gemenska- perna inte hade skett. 26 4. Bestämmelserna i 3 kap. 6 § skall gälla även i fråga om beräk- ning av försäkringstid för garanti- pension för en kvinna som är född något av åren 19381944 och som med stöd av övergångsbestämmel- serna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring uppburit folk- pension i form av änkepension. Prop. 2002/03:2 4. Bestämmelserna i 3 kap. 6 § skall gälla även i fråga om beräk- ning av försäkringstid för garanti- pension för en kvinna som är född något av åren 19381944 och som med stöd av övergångsbestämmel- serna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring uppburit folk- pension i form av änkepension vid utgången av år 2002 och därefter uppburit änkepension eller garantipension till sådan pension enligt lagen (2000:462) om infö- rande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn.

27 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:491) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Härigenom föreskrivs att punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och över- gångsbestämmelserna till lagen (2001:491) om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse 2. Den som vid ikraftträdandet uppbär handikappersättning har rätt till sådan ersättning utan hin- der av att kravet i 5 § första stycket nya lydelsen på viss ålder inte är uppfyllt. 3. Föräldrar har inte rätt till vårdbidrag enligt 8 § nya lydelsen under tid då barnet uppbär sjuk- ersättning eller tidsbegränsad sjukersättning. Föreslagen lydelse

2.

Den som vid ikraftträdandet uppbär handikappersättning har rätt till sådan ersättning utan hin- der av att kravet i 5 § första stycket nya lydelsen på viss ålder inte är uppfyllt.

Vid prövningen av en ansökan om handikappersättning som kommit in till försäkringskassan före den 1 januari 2003 skall kra- vet på lägsta ålder i 5 § i dess äldre lydelse tillämpas om den sökande före denna tidpunkt upp- fyllde detta ålderskrav.

3.

Föräldrar har inte rätt till vårdbidrag enligt 8 § nya lydelsen under tid då barnet uppbär 

handi- kappersättning, sjukersättning el- ler tidsbegränsad sjukersättning. 28

2.15

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

Prop. 2002/03:2

(1999:799)

Härigenom föreskrivs att punkt 7 i övergångsbestämmelserna till so- cialförsäkringslagen (1999:799) i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:212) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7. Den som vid utgången av år 2000 uppbär folkpension vid bosättning utomlands skall ha fortsatt rätt till utbetalning av sådan pension enligt äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring.

För den som vid utgången av år 2002 uppbär folkpension med stöd av bestämmelserna i första stycket, skall motsvarande gälla sådan ersättning eller pension som träder i stället för folkpensionen från och med januari 2003. Den som vid utgången av år 2002 uppbär folkpension vid bo- sättning utomlands skall från och med den 1 januari 2003 ha fortsatt rätt till utbetalning av sådan er- sättning eller pension som träder i stället för folkpensionen enligt äldre bestämmelser i lagen om allmän försäkring eller enligt 4 kap. 4 eller 6 §. Efterlevandestöd till barn beviljas dock endast om det finns sådana skäl att bevilja stödet som avses i 4 kap. 4 §.

29

2.16

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om

Prop. 2002/03:2

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevande-

pension och efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

3 §

Barnpension för ett barn som inte har fyllt tolv år utgör för år räknat 35 procent av det efterle- vandepensionsunderlag som anges i 5 kap. Är flera barn berättigade till barnpension efter föräldern, skall det nämnda procenttalet ökas med 25 procent för varje barn ut- över det första. Det sammanlagda barnpensionsbeloppet skall där- efter fördelas lika mellan barnen. Från och med månaden efter den då det yngsta barnet fyller tolv år skall de nämnda procenttalen by- tas ut mot talen 30 respektive 20. Om barnets båda föräldrar har avlidit utgör barnpensionen alltid 35 procent av det i första stycket nämnda underlaget. Är i sådant fall flera barn berättigade till barn- pension efter en förälder skall det nämnda procenttalet ökas med 25 procent för varje barn utöver det första. Det sammanlagda barn- pensionsbeloppet skall därefter fördelas lika mellan barnen. Barnpension för ett barn som inte har fyllt tolv år utgör för år räknat 35 procent av det efter- levandepensionsunderlag som an- ges i 5 kap. Är flera barn berätti- gade till barnpension efter föräl- dern, skall det nämnda procenttalet ökas med 25 för varje barn utöver det första. Det sammanlagda barn- pensionsbeloppet skall därefter fördelas lika mellan barnen. Från och med månaden efter den då det yngsta barnet fyller tolv år skall de nämnda talen bytas ut mot talen 30 respektive 20. Om barnets båda föräldrar har avlidit utgör barnpensionen alltid 35 procent av det i första stycket nämnda underlaget. Är i sådant fall flera barn berättigade till barn- pension efter en förälder skall det nämnda procenttalet ökas med 25 för varje barn utöver det första. Det sammanlagda barnpensions- beloppet skall därefter fördelas lika mellan barnen. 30

2.17

Förslag till lag om ändring i lagen (2002:215) om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i stället för dess lydelse enligt lagen (2002:215) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § I fråga om garantipension till omställningspension på grund av döds- fall som inträffat före ikraftträdandet skall, i stället för vad som sägs i 4 kap. 612 §§ lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevande- stöd till barn, gälla följande. En efterlevande som är bosatt i Sverige skall, om villkoren i 8 kap. 4 och 5 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring i dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003 är uppfyllda och om minst tre års bosätt- ningstid eller minst tre år med pensionspoäng kan tillgodoräknas för den avlidne, ha rätt till garantipension beräknad enligt tredjesjunde stycke- na. Till grund för beräkning av garantipension skall ligga den omställ- ningspension som den efterlevande har rätt till. Med omställningspension avses även efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt denna lag. För en efterlevande som helt saknar rätt till omställningspension eller vars omställningspension inte överstiger 1,49 gånger prisbasbeloppet skall den årliga garantipensionen motsvara 2,15 gånger prisbasbeloppet (basnivån) minskat med ett belopp som motsvarar den nämnda omställ-

ningspensionen.

För en efterlevande, som har rätt

För en efterlevande, som har rätt

till omställningspension som över-

till omställningspension som över-

stiger 1,49 gånger prisbasbeloppet,

stiger 1,49 gånger prisbasbeloppet,

skall den

årliga

garantipensionen

skall den

årliga

garantipensionen

motsvara

skillnaden mellan

0,66

motsvara

skillnaden mellan

0,66

gånger prisbasbeloppet

och

44

gånger prisbasbeloppet

och

40

procent av den del av omställ-

procent av den del av omställ-

ningspensionen

som

överstiger

ningspensionen

som

överstiger

1,49 gånger prisbasbeloppet.

1,49 gånger prisbasbeloppet.

Vid beräkning av garantipension enligt tredjefemte styckena skall, om

inte annat följer av sjunde stycket, bestämmelserna i 5 kap. 1, 37 och

11 §§ lagen om allmän försäkring och punkt 3 i övergångsbestämmel-

serna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen om allmän försäkring, i

dessa bestämmelsers lydelse före den 1 januari 2003, tillämpas.

Om det för den avlidne inte kan tillgodoräknas 30 år med intjänade

pensionspoäng eller 40 års bosättningstid skall garantipensionens basnivå

och garantipensionen beräknas enligt vad som anges i 17 ac §§.

31

2. studiemedel i form av studie- bidrag 

samt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande,

2.18

Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om

Prop. 2002/03:2

bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Härigenom föreskrivs att 15 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till

pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 § Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för 1. inkomst som på grund av 3 kap. 914 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal inte skall tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2. studiemedel i form av studie- bidrag,

3.

skattefria stipendier till den del de överstiger 3 000 kronor per månad, och

4.

ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringar för sjukfall som inträffat före år 1991.

32

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2002/03:2

Föräldraförsäkring Det har uppmärksammats att rätten till tillfällig föräldrapenning begrän- sas för föräldrar som väljer att vårda sina små barn i hemmet, där sjuk- husvård annars skulle ha varit nödvändig. Propositionens underlag finns i en promemoria om ändrade regler inom den tillfälliga föräldrapenningen

avseende små barn

som får sjukvårdande behandling i

hemmet

(dnr S2001/10281/SF).

Promemorian har remissbehandlats.

Remiss-

yttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i Social- departementet (dnr S2001/10281/SF). Riksdagen har nyligen beslutat dels att det skall bli möjligt för registre- rade partner att gemensamt adoptera ett barn dels att registrerade partner och homosexuella sambor skall kunna utses att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn (prop. 2001/02:123, bet. 2001/02:LU27, rskr. 2001/02:304). Inom Social- departementet har härefter utarbetats en promemoria angående tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption (dnr S2002/5479/SF).

Promemorian har

remissbehandlats. Remissyttrandena och en

remissammanställning

finns tillgängliga i Socialdepartementet

(dnr S2002/5479/SF).

Utökade möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet Förslaget har utarbetats inom Regeringskansliet och har under hand beretts med Arbetsmarknadsstyrelsen, Försäkringskasseförbundet, Landstingsförbundet, Riksförsäkringsverket, Socialstyrelsen och Svenska kommunförbundet. Förslaget är ett resultat av regeringens och Vänster- partiets överenskommelse om budgetpropositionen för 2003. Justering i reglerna för beräkning av efterlevandepension som betalas ut oavkortad I de anpassade reglerna för efterlevandepension finns regler för hur den nuvarande efterlevandepensionen skall räknas om vid övergången till nya regler den 1 januari 2003. Regeringen har tidigare föreslagit särskilda beräkningsregler för änkor med avkortad folkpension eftersom dessa an- nars kunde missgynnas. Inom Regeringskansliet har nu uppmärksammats att även vissa änkor med oavkortad folkpension kan missgynnas. Det föreslås därför att dessa beräkningsregler justeras. Förslaget har beretts under hand med Riksförsäkringsverket (RFV). Justeringar i reglerna för rätten till pension vid bosättning utomlands Enligt nuvarande övergångsbestämmelser i socialförsäkringslagen (1999:799) har de som vid utgången av 2002 uppbär folkpension även fortsättningsvis rätt till ersättning eller pension som träder i stället för 33 folkpension. Regeringens förslag innebär att detta även skall gälla de Prop. 2002/03:2 som beviljats pension under 2001 och 2002. Förslaget har beretts under hand med RFV. Inkomstberäkning för bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer m.fl. och underhållsstöd m.m. Förslagen att lägga till rekryteringsbidraget för vuxenstuderande vid fast- ställande av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag och bo- stadstillägg till pensionärer m.fl. samt vid beräkning av inkomsten vid återbetalningsskyldighet av underhållsstöd har utarbetats inom Rege- ringskansliet. Förslagen har beretts under hand med RFV. Samordning av pension och livränta Det har uppmärksammats att ytterligare justeringar är behövliga i vissa lagar som reglerar samordning av pension och livränta. Följdändringar föreslås därför i 5 § lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadeliv- räntor m.m. och i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Vidare föreslås en anpassning i äldre övergångsbestämmelser till lagen om arbetsskadeförsäkring. Förslagen har beretts under hand med RFV. Beräkning av garantipension i vissa fall Ett tillägg föreslås i lagen (1998:702) om garantipension för den som är född 1937 eller tidigare och som överfört pensionsrättigheter till EG så att de behandlas på samma sätt som de som är födda 1938 eller senare. Förslaget har beretts under hand med RFV. Omvandling av förtidspension m.m. RFV har under hand påtalat att det behövs en ändring när det gäller be- räkningen vid omvandlingen av förtidspension till sjukersättning vid års- skiftet. Ett förslag till ändring har arbetats fram inom Regeringskansliet. Riksskatteverket (RSV) har uppmärksammat Regeringskansliet på att en tidigare beslutad ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta kommit att resultera i oönskade effekter. Ett för- slag av rättelsekaraktär har utarbetats inom Regeringskansliet. Inom Regeringskansliet har det även uppmärksammats att vissa anpassningar till annan ny lagstiftning måste göras i lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Förslagen har beretts under hand med RSV och RFV. Handikappersättning RFV har påpekat att de nuvarande ikraftträdande- och övergångsbe- stämmelserna till reglerna om handikappersättning och sjuk- och aktivi- tetsersättning som träder i kraft den 1 januari 2003 kan medföra att en försäkrad i vissa fall kan gå miste om handikappersättning om försäk- 34 ringskassan inte hinner besluta i ärendet före utgången av 2002. Vidare Prop. 2002/03:2 har uppmärksammats att dessa bestämmelser i vissa fall kan innebära att en förälder kan ha rätt till vårdbidrag samtidigt som barnet uppbär handi- kappersättning. Inom Regeringskansliet har utarbetats ett förslag till änd- rade bestämmelser. Förslaget har beretts under hand med RFV. Pensionsgrundande belopp RFV har påpekat att gällande bestämmelser i lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension om beräkning av pensionsgrundande belopp av sjuk- eller aktivitetsersättning inte tar hänsyn till den situationen att den försäkrade är intagen på institution och en del av ersättningen betalas ut till en nära anhörig. Inom Regeringskansliet har utarbetats ett förslag till ändrade bestämmelser på området. Förslaget har beretts under hand med RFV. Lagrådet Förslagen till ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd och lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta är lagråds- pliktiga. Emellertid är det nu endast fråga om ändringar som är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lag- rådets yttrande över förslaget har därför inte inhämtats. 4 Föräldraförsäkring

4.1

Tillfällig föräldrapenning till föräldrar som vårdar barn i hemmet om barnet annars skulle ha vårdats på sjukhus

Regeringens förslag: Vid vård av ett barn som är yngre än 240 dagar skall tillfällig föräldrapenning kunna utges till föräldrar som vårdar barnet i hemmet om barnet annars skulle ha vårdats på sjukhus.

Promemorians förslag: Promemorians förslag överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget.

Riksförsäkringsverket anser dock att förslaget skall omfatta samtliga

barn oavsett ålder.

Skälen för regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning kan idag

utges för vård av sjukt barn för 120 dagar per barn och år tills barnet

fyller 12 år när en förälder behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda

barnet. Den tillfälliga föräldrapenningen ska möjliggöra för föräldrar att

vårda det sjuka barnet i akuta vårdsituationer genom att kompensera för

inkomstförlust. Tillfällig föräldrapenning för ett barn som är yngre än

240 dagar kan dock endast utges när barnet vårdas på sjukhus eller om

tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad. För barn som vårdas på

sjukhus kan tillfällig föräldrapenning ges till båda föräldrarna samtidigt.

35

När ett sjukt barn vårdas i hemmet kan tillfällig föräldrapenning huvudsakligen ges till en förälder. Föräldrapenning i samband med barns födelse kan som regel inte bytas ut mot tillfällig föräldrapenning. Anledningen till detta är att föräldern redan är kompenserad för det inkomstbortfall som föräldraledigheten för med sig. Om barnet som föräldern vårdar blir sjukt saknas skäl för att byta ut föräldrapenningen mot tillfällig föräldrapenning så länge föräl- dern fortsätter att vårda barnet enligt tidigare uppgjorda planer. Det- samma gäller för det fall att något äldre syskon till barnet insjuknar och måste stanna hemma från skolan eller barnomsorgen. För barn som vår- das på sjukhus finns skäl att göra undantag eftersom vårdsituationen för- ändras. I dessa situationer ges också i dag båda föräldrarna möjligheter att samtidigt vårda barnet. Nyfödda barn behöver i vissa fall vårdas på sjukhus. Forskning har vi- sat ett flertal negativa effekter till följd av den separation som barn och föräldrar utsätts för när nyfödda barn vårdas på sjukhus. Bl.a. har man visat att föräldrarna får svårigheter att komma in i föräldrarollen med störningar i kontakten med barnet som följd. Ett stort antal studier har visat att barnet får gynnsammare utveckling under uppväxten när föräld- rarna tidigt tar över ansvaret för barnets vård och stimulans. För att mi- nimera sjukhusvistelsens negativa effekter för barnet är det viktigt att barnen kan skrivas ut till hemmet så snart det är praktiskt möjligt. Allt- eftersom den medicinska tekniken har utvecklats har det blivit möjligt för föräldrarna att i slutskedet av en vårdperiod ge barnet vården i hemmet istället för på sjukhuset. Det blir därför allt vanligare med tidig hemgång från sjukhus för dessa barn. Exempel på detta är barn som föds för tidigt, lungsjuka barn som be- höver långvarig syrgasbehandling, barn med missbildningar eller svår medfödd sjukdom som kan behöva respiratorvård, sondmatning, närings- dropp eller annan medicinsk behandling. När det gäller de för tidigt födda barnen kan dessa i slutet av vårdperioden behöva övervakning av puls och andning och matning i sond m.m. Gemensamt för samtliga grupper av barn är att de vanligtvis är teknikberoende och att de annars skulle ha vårdats på sjukhus. Barnen kan numera, med ny teknik och me- dicinskt stöd från sjukvården, vårdas i hemmet. Innan barnen skrivs ut från sjukhuset får föräldrarna lära sig att vårda barnet och i förekommande fall lära sig hantera den tekniska utrustning som krävs för vården för att sedan själva sköta vården i hemmet. När barnet sedan vårdas i hemmet krävs kontinuerlig uppföljning och stöd från sjukvården. En viktig förutsättning är att föräldrarna är kapabla att ta över den sjukvårdande behandling som barnet behöver. Det är viktigt att peka på att sjukvården har ansvaret för dessa barn under motsvarande tid som barnet annars skulle ha vårdats på sjukhus. Rätten till tillfällig föräldrapenning för denna barngrupp är idag helt kopplad till att vården ges på sjukhus. När denna regel infördes var inte sjukvårdande behandling i hemmet en vanlig behandlingsform men er- sätter nu i många fall en del av sjukhusvården för dessa barn. Att ta hem ett nyfött barn som egentligen behöver sjukhusvård kräver mycket arbete och engagemang av båda föräldrarna. Föräldrarna till dessa barn blir i nuvarande regelsystem negativt särbehandlade, enbart av den orsaken att Prop. 2002/03:2 36 de väljer att vårda barnet i hemmet i stället för att låta barnet vara kvar på Prop. 2002/03:2 sjukhuset. Mot denna bakgrund föreslås att föräldrar som vårdar små barn i hem- met, där sjukhusvård annars skulle ha varit nödvändig, också ges rätt till tillfällig föräldrapenning. Rätten till tillfällig föräldrapenning kan i dessa fall utges under den tid som sjukhuset har ansvaret för vården i hemmet. Vården skall styrkas genom intyg av läkare eller sjuksköterska. På så sätt underlättas båda föräldrarnas möjligheter att få nära kontakt med det sjuka barnet i hemmet. Riksförsäkringsverket framhåller i sitt remissyttrande att tillfällig för- äldrapenning borde kunna utges oavsett barnets ålder när en förälder vår- dar sitt barn i hemmet, när alternativet till denna vård är sjukhusvård dvs. även för barn som är äldre än 240 dagar. De problem som har aktualiserats under ärendets beredning avser en- dast nyfödda barn. Av praktiska och administrativa skäl finns det dock anledning att knyta förslaget till det redan befintliga regelverket avseende tillfällig föräldrapenning för barn som är yngre än 240 dagar. Regeringen anser att det i nuläget inte finns skäl att utvidga förslaget till att omfatta barn som är äldre än 240 dagar. Ekonomiska konsekvenser Föräldrar till små barn som vårdas på sjukhus har idag rätt att uppbära tillfällig föräldrapenning. För ett fåtal av dessa barn kan vården ges i hemmet med hjälp och stöd från sjukvården. En viktig förutsättning är att sjukvården har ansvaret för vården av barnen. Föräldrarna till de barn som bedöms kunna ges sjukvårdande behandling i hemmet väljer ibland att ha sitt barn kvar på sjukhuset för att på så sätt ha rätt till tillfällig för- äldrapenning. Med beaktande av de minskade kostnaderna för sjukvården som för- slaget innebär blir det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv mer kost- nadseffektivt att vårda dessa barn i hemmet jämfört med att de vårdas på sjukhus. Förslaget innebär därför sammantaget inga ökade kostnader utan får närmast betraktas som en anpassning av nuvarande regelverk. För statens utgifter för anslaget föräldraförsäkring innebär förslaget endast en försumbar ökning av kostnaderna. För socialförsäkringsadministrationen medför förslaget en förenklad hantering och därför oförändrade kostnader. 37

4.2

Tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller

Prop. 2002/03:2

adoption

Regeringens förslag: Den ersättning för tio dagar som utges i sam-

band med adoption av ett barn skall tillkomma båda föräldrarna och

fördelas med hälften till var och en av föräldrarna om inte de kommer

överens om en annan fördelning. Detsamma gäller när två personer ut-

ses att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva

vårdnaden om ett barn. Vid adoptioner och för särskilt förordnade

vårdnadshavare skall på motsvarande sätt som gäller för andra föräld-

rar en annan försäkrad än föräldrarna kunna ges rätt till tillfällig för-

äldrapenning i tio dagar.

Promemorians förslag: Promemorians förslag överensstämmer med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig har samtliga

tillstyrkt förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 4 kap. 10 och 12 §§ lagen

(1962:381) om allmän försäkring har en fader som avstår från förvärvs-

arbete i samband med barns födelse rätt till tillfällig föräldrapenning

under tio dagar per barn för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet

eller vårda barn. Motsvarande gäller för en fader vid adoption av barn,

om barnet inte fyllt tio år. Tillfällig föräldrapenning betalas inte för tid

efter sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen. Vid

adoption räknas denna tid från den tidpunkt föräldrarna fått barnet i sin

vård.

Om en person adopterar den andre makens barn eller adoptivbarn ges

inte någon rätt till tillfällig föräldrapenning utöver vad som skulle ha

gällt om adoptionen inte hade ägt rum. En rättslig vårdnadshavare, som

inte är förälder men som har vård om barnet, är likställd med en förälder

vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenning och tillfällig för-

äldrapenning. En sådan vårdnadshavare övertar i stor utsträckning en

biologisk förälders skyldigheter och rättigheter. Han eller hon har där-

med också tillgång till de olika föräldrapenningförmånerna. Detta inne-

bär att när en man utses till vårdnadshavare för ett nyfött barn har denne

rätt till tillfällig föräldrapenning på samma sätt som den biologiske fa-

dern skulle ha haft.

Huvudsyftet med faderns särskilda dagar är att han skall ha möjlighet

att vårda tidigare barn i familjen under moderns BB-vistelse och hjälpa

modern i hemmet den första tiden efter hemkomsten från sjukhuset. Ett

annat viktigt motiv är att fadern redan från början skall få möjlighet att

delta i vården av det nyfödda barnet. Vid adoption av ett barn och när två

personer har utsetts att som särskilt förordnade vårdnadshavare gemen-

samt utöva vårdnaden om barnet är situationen annorlunda. Behovet av

att båda föräldrarna respektive vårdnadshavarna får möjlighet att med

ersättning vara tillsammans med barnet under någon tid i samband med

att de får barnet i sin vård är emellertid lika starkt som vid ett barns fö-

delse. Det finns därför skäl att vid adoption av barn eller när två personer

utses att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn, ge bägge adoptivför-

äldrarna respektive vårdnadshavarna möjlighet att ta del av de tio pappa-

dagarna. Ett förslag till lösning i dessa situationer är att låta rätten till

38

tillfällig föräldrapenning tillkomma båda adoptivföräldrarna respektive Prop. 2002/03:2 de särskilt förordnade vårdnadshavarna med en fördelning om hälften till var och en av dem. De ges dock en möjlighet att komma överens om en annan fördelning. Förslaget innebär, när adoptivföräldrarna eller de sär- skilt förordnade vårdnadshavarna är av samma kön, att de får motsva- rande rätt. Enligt 4 kap. 10 § femte stycket lagen (1962:381) om allmän försäk- ring har en annan försäkrad än en far eller mor som avstår från förvärvs- arbete under vissa förutsättningar rätt till tillfällig föräldrapenning i sam- band med ett barns födelse eller adoption. Förslaget innebär i denna del att en motsvarande möjlighet att ge en annan försäkrad rätt till ersättning införs även i de fall rätten annars tillkommer adoptivföräldrar eller sär- skilt förordnade vårdnadshavare. Konstruktionen av faderns särskilda dagar i samband med barns födel- se eller adoption är inte alltid applicerbar på de olika familje- konstellationer som numera förekommer. Det finns därför anledning att särskilt se över denna del av den tillfälliga föräldrapenningen och under- söka möjligheterna att införliva de tio pappadagarna med de dagar som är reserverade för mamman och pappan inom föräldrapenningens regelverk. Detta kan ske genom att låta de tio pappadagarna övergå i pappa- och mammamånaden samtidigt som dagarna tas ut inom den tid som idag gäller för de tio pappadagarna. Detta skulle dessutom kunna förstärka regeringens målsättning att en större andel män ska ta ut fler dagar med föräldrapenning. En sådan förändrad konstruktion bör också utformas så att föräldrarna även fortsättningsvis under dessa dagar kan vara hemma samtidigt när barnet är nyfött eller adopterat. Ekonomiska konsekvenser Utöver den kostnad som kan komma att uppstå till följd av att adoptiv- föräldrar respektive särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön kommer att omfattas av regelverket om de tio ersättningsdagarna, medför förslaget inga kostnadsökningar.

5

Samverkan och samordning inom rehabiliteringsområdet

5.1

Utökade möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet

Regeringens förslag: Försäkringskassan får utökade möjligheter att bidra med medel för samverkan inom rehabiliteringsområdet. De medel som försäkringskassan bidrar med i sådan samverkan får utgöra statens samlade andel i denna verksamhet.

Skälen för regeringens förslag: I december 2001 gav riksdagen (bet. 2001/02:SfU1, rskr. 2001/02:84) regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till riksdagen med ett förslag om en finansiell samordning 39

som omfattar socialförsäkringen,

hälso- och sjukvården, socialtjänsten Prop. 2002/03:2

och arbetsmarknadsmyndigheterna. Med anledning av riksdagens till-

kännagivande har det tillsatts en arbetsgrupp inom Regeringskansliet för

att utarbeta ett sådant förslag. Förslaget skall träda ikraft under 2003. Det

föreligger emellertid omständigheter av såväl principiell som juridisk

karaktär som komplicerar arbetet med att utforma en permanent finan-

siell samordning i enlighet med riksdagens beställning.

Noggranna överväganden i en rad hänseenden krävs innan en lag-

stiftning med finansiell samordning kan föreslås. Detta gäller särskilt

med hänsyn till att det är frågan om att inrätta ett nytt offentligrättsligt

organ i vilket kommunen, sjukvårdshuvudmannen och staten (inklusive

den allmänna försäkringskassan) kommer att vara representerade. Sär-

skilda överväganden krävs även med anledning av frågan hur

arbetsmarknadsmyndigheternas deltagande i finansiell samordning

utformas. Noggranna överväganden behövs också beträffande den när-

mare avgränsningen av den finansiella samordningen. Vidare måste till-

skapas en lämplig ordning för bl.a. ansvar, revision och utvärdering. En

särskild svårighet föreligger med att tillskapa ett system för huvud-

männens representation, eftersom dessa i dag är organiserade på olika

sätt.

I avvaktan på en lagstiftning om finansiell samordning anser

regeringen att det är viktigt att redan nu skapa utökade möjligheter till

samverkan inom rehabiliteringsområdet. Detta i syfte att minska ohälsan

och sjukskrivningskostnaderna. Regeringen föreslår därför att reglerna

för samverkan inom rehabiliteringsområdet (Frisam) skall ändras med

ikraftträdande den 1 januari 2003.

Sedan 1998 bedrivs samverkan inom rehabiliteringsområdet i enlighet

med de riktlinjer som regeringen angav i proposition 1996/97:63 Sam-

verkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration m.m. I

propositionen tydliggörs behovet av samverkan mellan berörda

myndigheter i syfte att stödja de personer som behöver särskilda insatser.

Det handlar om personer som är aktuella hos olika rehabiliteringsaktörer

samtidigt eller som vandrar mellan dem. Enligt propositionen skall

samverkansprojekten ges en gemensam ram för åtgärder och insatser

men de ekonomiska besluten skall fattas av respektive myndig-

het/förvaltning. En förutsättning för denna samverkan är att alla inblan-

dade parter bidrar med medel som står i proportion till deras ansvar för

åtgärder för den grupp som

samverkansprojektet riktar sig till

(prop. 1996/97:63, s. 52, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273).

Situationen med kraftigt ökande sjukskrivningar motiverar att

försäkringskassan får ytterligare medel i syfte att förbättra sam-

verkansformerna och effektivisera rehabiliteringen. I budgetproposi-

tionen för 2003, som är ett resultat av samarbetet mellan regeringen och

Vänsterpartiet, har regeringen föreslagit att högst fem procent av de

beräknade utgifterna för sjukpenning skall få användas för samverkan

inom rehabiliteringsområdet. Genom denna medelstilldelning ökar det

finansiella utrymmet för samverkan.

Regeringen föreslår att dessa medel får utgöra statens samlade andel i

samverkan. De skall stå i proportion till statens samlade ansvar för åtgär-

der för den grupp som samverkan riktar sig till. Detta innebär att i de fall

både försäkringskassan och länsarbetsnämnden deltar i ett samverkans-

40

projekt får försäkringskassan svara för statens andel av kostnaderna. I de Prop. 2002/03:2 fall som länsarbetsnämnden, men inte försäkringskassan, deltar i ett samverkansprojekt skall länsarbetsnämnden liksom idag svara för sin del av finansieringen. Kommuner och landsting skall även fortsättningsvis bidra med medel som står i proportion till deras ansvar. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att utforma ett system för ekonomisk redovisning av hur medlen används samt för upp- följning av vilka resultat som uppnås. Den utökade möjligheten till samverkan innebär att den samverkan som nu pågår kan fortsätta utan att verksamheten riskeras samtidigt som samverkan vitaliseras och samverkansparterna stimuleras till fördjupad samverkan. Den föreslagna förändringen bör dessutom kunna utgöra ett stöd för att i landet sprida de metoder, arbetssätt m.m. som utvecklas i den pilotverksamhet med samordnad organisation mellan försäkrings- kassan och arbetsförmedlingen som genomförs inom ramen för rege- ringens uppdrag (S2001/3072/SF [delvis] och S2001/11144/SF) angå- ende förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Regeringen vill avslutningsvis särskilt betona det ansvar som berörda myndigheter har för att, i enlighet med nu gällande riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet, utarbeta gemensamma verksam- hets- och handlingsplaner på central och regional nivå. Detta för att underlätta arbetet med att ge samverkan den förankring och legitimitet som är nödvändig.

5.2

Förlängning av försökslagstiftningen om Socsam

Regeringens förslag: Lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet

med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjuk-

vård och socialtjänst förlängs till och med utgången av 2003.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat om lokal för-

söksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring,

hälso- och sjukvård och socialtjänst (Socsam). Försöksverksamheten re-

gleras genom lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansi-

ell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och social-

tjänst (prop. 1993/94:205, bet. 1993/94:SfU19, rskr. 1993/94:369).

Försöksverksamheten startade den 1 juli 1994 och skulle ursprungligen

avslutas vid utgången av 1997. Beslut om förlängd försöksverksamhet

till utgången av 1998 fattades 1995. År 1996 förlängdes försöksverksam-

heten till utgången av 2000. År 1999 förlängdes försöksverksamheten

ytterligare till utgången av 2002.

Försöksverksamheten bedrivs för närvarande i sex försöksområden.

Dessa är Stenungsund, Grästorp, Hisingen, Finspång, Laholm och

Haninge. Gotland medverkade mellan 1997 och 2000 och Hyllie med-

verkade under 1998.

Riksförsäkringsverket och Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att

följa och utvärdera försöksverksamheten. En slutrapport för utvärde-

ringen överlämnades till regeringen den 29 november 2001 (SOCSAM 

försök med politisk och finansiell samordning. En slutrapport, Finansiell

samordning 2001:1).

41

I december 2001 gav riksdagen (bet. 2001/02:SfU1) regeringen till- Prop. 2002/03:2 känna att regeringen bör återkomma till riksdagen med förslag om finan- siell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, socialtjänsten och arbetsmarknadsmyndigheterna. En arbetsgrupp i Re- geringskansliet arbetar för närvarande skyndsamt med frågan. Regeringen anser att det är angeläget att de nuvarande Socsam-försö- ken får möjlighet att utan avbrott i verksamheten ställa om denna till den lagstiftning om finansiell samordning som skall träda i kraft under 2003 (se vidare avsnitt 5.1). Regeringen föreslår därför att försöks- lagstiftningen förlängs till och med utgången av 2003.

6

Pensionsområdet

6.1

Justerade beräkningsregler för efterlevandepension

som betalas ut oavkortad

Regeringens förslag: För de personer vars efterlevandepension över-

stiger 1,49 prisbasbelopp skall garantipensionen från och med den

1 januari 2003 motsvara skillnaden mellan 0,66 prisbasbelopp och 40

procent av den del av efterlevandepensionen som överstiger 1,49 pris-

basbelopp. Det gäller de som vid utgången av 2002 fick eller skulle ha

fått folkpension i form av änkepension, omställningspension eller sär-

skild efterlevandepension utbetalad med oavkortat belopp.

Skälen för regeringens förslag: För den som vid utgången av 2002

uppbär folkpension i form av änkepension, omställningspension eller

särskild efterlevandepension och tilläggspension kommer pensionen

fr.o.m. den 1 januari 2003 att omvandlas till garantipension och efter-

levandepension. Vid samma tidpunkt avskaffas även de särskilda skatte-

reglerna för alla folkpensionärer. Efter omvandlingen skall pensionen

efter skatteavdrag vara i princip lika stor som före den 1 januari 2003.

Enligt de nuvarande reglerna skall garantipensionen för efterlevande,

vars efterlevandepension överstiger 1,49 prisbasbelopp, motsvara skill-

naden mellan 0,66 prisbasbelopp och 44 procent av den del av efterle-

vandepensionen som överstiger 1,49 prisbasbelopp. Detta gäller för den

som har en oavkortad folkpension. För den som har en avkortad folkpen-

sion skall motsvarande avtrappning i stället göras med 40 procent (prop.

2001/02:84, bet 2001/02 SfU12, rskr. 2001/02:215). De ändrade reglerna

föreslogs eftersom vissa efterlevande med avkortad folkpension annars

riskerade att få en lägre nettopension efter omvandlingen.

Efterlevandepensionens storlek påverkas inte enbart av om folkpensio-

nen betalas ut avkortad eller oavkortad, utan den påverkas även av andra

faktorer som t.ex. den avlidnes tidigare inkomster. Detta innebär att en

efterlevandepension som har avkortats kan betalas ut med samma eller

högre belopp än den som betalas ut oavkortad. Beräkningar gjorda inom

Regeringskansliet visar att de särskilda effekterna av avkortningen av

folkpensionen endast uppstår om efterlevandepensionen är högst 1,49

prisbasbelopp. Mot bakgrund av detta anser regeringen efter en ny be-

dömning att det är rimligt att samma beräkningsregler gäller när efterle-

42

vandepensionen överstiger 1,49 prisbasbelopp, oavsett om pensionen är Prop. 2002/03:2 avkortad eller inte. Regeringen föreslår därför att beräkningsreglerna ändras för efterlevande med oavkortad folkpension så att garantipensio- nen motsvarar skillnaden mellan 0,66 prisbasbelopp och 40 procent av den del av efterlevandepensionen som överstiger 1,49 prisbasbelopp.

6.2

Justerade regler för rätt till pension efter utgången av 2002 vid bosättning utomlands

Regeringens förslag: Pension eller ersättning som träder i stället för folkpension skall även från och med den 1 januari 2003 betalas ut till den som vid utgången av 2002 är bosatt utomlands och uppbär folk- pension. Detta skall dock inte gälla efterlevandestöd till barn som er- sätter folkpension i form av barnpension. Skälen för regeringens förslag: Enligt de nuvarande övergångsbestäm- melserna till socialförsäkringslagen (1999:799) skall ersättning eller pen- sion som träder i stället för folkpension även fortsättningsvis betalas ut till den som vid utgången av 2002 är bosatt utomlands och uppbär folk- pension med stöd av äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det innebär att fortsatt rätt till ersättning eller pension inte behöver prövas av försäkringskassan. De nuvarande reglerna innebär emellertid att endast de som uppbar folkpension vid bosättning utom- lands vid utgången av 2000 innefattas. Även de som beviljades folkpen- sion vid bosättning utomlands under åren 2001 och 2002 med tillämp- ning av 4 kap. 4 eller 6 § socialförsäkringslagen, bör få behålla den pen- sion eller ersättning som träder i stället för folkpension utan särskild prövning.

De gällande reglerna gör inga undantag utan all ersättning eller pen- sion som träder i stället för folkpension fr.o.m. den 1 januari 2003 betalas ut utan prövning av försäkringskassan. Det innebär att även ett barn som bor utomlands och som vid utgången av 2002 har folkpension i form av barnpension automatiskt får efterlevandestöd till barn. Folkpension i form av barnpension utgör 40 procent av prisbasbeloppet om barnet inte har någon tilläggspension efter den avlidne föräldern. Beloppet avkortas i 40-delar i förhållande till den avlidnes bosättningstid i Sverige eller i 30- delar i förhållande till hur många år den avlidne hade tjänat in ATP- poäng. Efterlevandestöd till barn garanterar däremot alltid att ersätt- ningen till barnet är minst 40 procent av det för året gällande prisbasbe- loppet och stödet är oberoende av den avlidne förälderns bosättningstid eller dennes antal år med intjänade ATP-poäng.

Folkpension i form av barnpension till barn som bor i utlandet betalas ofta ut med låga belopp. Regeringen anser därför att folkpension i form av barnpension bara kan ersättas med efterlevandestöd efter prövning av om det finns sådana skäl som avses i 4 kap. 4 § i socialförsäkringslagen att bevilja stödet. 43

6.3

Samordning av yrkesskadelivränta och pension

Prop. 2002/03:2

Regeringens förslag: Vid samordning av yrkesskadelivränta och ål- derspension eller efterlevandepension skall fr.o.m. den 1 januari 2003 hänsyn inte tas till höjning av livränta enligt lagen (1977:268) om uppräkning av yrkeskadelivräntor m.m. om pensionen vid utgången av juni 1977 samordnades med yrkesskadelivränta. Skälen för regeringens förslag: Från och med den 1 januari 2003 ersätts det nuvarande grundskyddet dvs. folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för folkpensionärer med en beskattad garanti- pension. För de som uppbär folkpension och tilläggspension vid ut- gången av 2002 omvandlas pensionen from den 1 januari 2003 enligt de nya reglerna. Syftet med omvandlingen är att pensionen efter skatte- avdrag i princip skall vara lika stor fr.o.m. den 1 januari 2003 som den var den 31 december 2002.

Om en livränta höjts enligt lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m., skall, enligt nuvarande regler, hänsyn inte tas till höjningen av livräntan när samordning med pension och livränta görs enligt 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Detta gäller endast i de fall pensionen minskades med livräntan vid utgången av juni 1977. Eftersom de nya pensionsreglerna inte skall medföra att någon får en försämring fr.o.m. den 1 januari 2003, anser regeringen att de gamla bestämmelserna om samordning av yrkesskadelivränta med ålderspension eller efterlevandepension även skall gälla för pensioner som betalas ut enligt de nya pensionsreglerna. Regeringen föreslår därför att om pension och livränta samordnas enligt lagen (1998:674) om in- komstgrundad ålderspension, lagen (1998:702) om garantipension eller lagen om (2000:461) efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall hänsyn inte tas till sådan höjning av livränta som gjorts enligt lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m. Detta skall en- bart gälla om pensionen samordnades med livräntan vid utgången av juni 1977.

6.4

Samordning av arbetsskadelivränta och pension

Regeringens förslag: Änkelivränta som med anledning av att änkan

fyller 65 år skall omprövas efter utgången av 2002 skall beräknas en-

ligt äldre bestämmelser i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,

sedan dessa anpassats till de nya pensionsreglerna. Bestämmelserna

skall anpassas på så sätt att folkpension i form av ålderspension skall

likställas med garantipension till ålderspension och tilläggspension i

form av änkepension skall likställas med änkepension enligt lagen

(2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller

änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av nämnda lag.

Skälen för regeringens förslag: Enligt övergångsbestämmelserna till

lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk-

ring skall 6 kap. 1 § i dess lydelse före 1990 fortfarande gälla i vissa fall.

Detta betyder bl.a. att livränta skall omprövas och samordnas med folk-

44

pension i form av ålderspension och tilläggspension i form av änkepen- Prop. 2002/03:2 sion när änkan fyller 65 år. Enligt de av riksdagen tidigare beslutade reglerna (prop.1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235) skall fr.o.m. den 1 januari 2003 livränta till den som vid utgången av 2002 hade rätt till efterlevandelivränta, betalas ut med lägst samma belopp som han eller hon hade rätt till i december 2002. Livräntebeloppet är knutet till prisbasbeloppet och räknas om när detta ändras. Om livräntan skall omprövas av annan anledning än förändringar av prisbasbeloppet gäller de nya bestämmelserna i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Enligt äldre bestämmelser kan emellertid änkelivränta även betalas ut till kvinnor som har fyllt 65 år. Avsikten har varit att de äldre bestämmelserna avseende änkelivränta skall gälla även fortsättningsvis. Med hänsyn till detta föreslår regeringen att övergångsreglerna till lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ändras så att livräntan omprövas enligt de äldre bestämmelserna när en änka fyller 65 år. De äldre be- stämmelserna avser samordning med folkpension i form av ålderspension och tilläggspension i form av änkepension. Dessa förmåner ersätts fr.o.m. den 1 januari 2003 av garantipension enligt lagen (1998:702) om garan- tipension respektive änkepension enligt lagen (2000:461) om efterle- vandepension och efterlevandestöd till barn eller änkepension enligt lagen (2000:462) om införande av sistnämnda lag. Regeringen föreslår därför att en anpassning i lagen (1976:380) om arbetsskadelivränta görs på så sätt att folkpension i form av ålderspension likställs med garanti- pension till ålderspension och tilläggspension i form av änkepension lik- ställs med änkepension enligt de anpassade reglerna för efterlevandepen- sion.

6.5

Beräkning av garantipension i vissa fall för personer

födda 1937 eller tidigare

Regeringens förslag: För den som är född 1937 eller tidigare och

som enligt lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrät-

tigheter till och från Europeiska gemenskaperna har fört över värdet

av rätten till tilläggspension till Europeiska gemenskaperna, skall

garantipension till ålderspension beräknas som om någon överföring

inte har gjorts. Detta gäller under förutsättning att någon överföring

från gemenskaperna inte har gjorts.

Skälen för regeringens förslag: Garantipension till ålderspension till

personer som är födda 1938 eller senare reduceras med den inkomstrela-

terade pension, dvs. inkomstpension, premiepension och tilläggspension,

som personen har. I de fall överföring av värdet av inkomstrelaterad pen-

sion har gjorts enligt lagen (2000:125) om överföring av värdet av pen-

sionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna skall garantipen-

sionen för de som är födda 1938 eller senare beräknas som om överfö-

ringen inte har gjorts.

Motsvarande regler saknas emellertid för personer som är födda 1937

eller tidigare och som har fört över värdet av rätten till tilläggspension till

Europeiska gemenskaperna. Regeringen anser inte att det finns några

45

skäl att behandla de som har garantipension till ålderspension och är Prop. 2002/03:2 födda 1937 eller tidigare annorlunda än de som är födda 1938 eller se- nare. Regeringen föreslår därför att garantipension till ålderspension be- räknas som om någon överföring inte har gjorts även för dem som är födda 1937 och tidigare och har överfört värdet av tilläggspensionen till Europeiska gemenskaperna. Enligt lagen (2000:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna har den som är född 1937 eller tidigare möjlighet att föra över värdet av tilläggspensionen. Tilläggspen- sionen består fr.o.m. den 1 januari 2003 av ATP-pensionen i det gamla ålderspensionssystemet och ett s.k. folkpensionstillägg som, i princip, motsvarar folkpensionen i det gamla ålderspensionssystemet. Folkpen- sionstillägget beräknas i 30-delar i förhållande till hur många år med ATP-poäng som har tjänats in.

6.6

Pensionsgrundande belopp

Regeringens förslag: Utbetalas för hel månad endast en del av sjuk-

ersättning eller aktivitetsersättning till en nära anhörig till en försäkrad

som är frihetsberövad skall vid beräkning av pensionsgrundande

belopp användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot

den utbetalade delen.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 5 § lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension (LIP) i dess lydelse fr.o.m. den 1 januari

2003 beräknas pensionsgrundande belopp av hel inkomstrelaterad sjuk-

ersättning och hel inkomstrelaterad aktivitetsersättning på följande sätt.

Den antagandeinkomst som ligger till grund för den inkomstrelaterade

ersättningen minskas med ett belopp motsvarande 7 procent av antagan-

deinkomsten. Det pensionsgrundande beloppet utgör för varje månad

som hel ersättning uppburits skillnaden mellan en tolftedel av den mins-

kade antagandeinkomsten och den pensionsgrundande inkomsten av

nämnda ersättning. Har den försäkrade för en månad uppburit en fjärde-

dels, halv, två tredjedels eller tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitets-

ersättning skall vid beräkning enligt nämnda beräkningsmetod användas

så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot graden av sjuker-

sättning eller aktivitetsersättning.

Med anledning av att de allmänna pensionssystemen däribland för-

tidspensioneringen genomgått en omfattande reformering har även an-

passade bestämmelser om socialförsäkringsförmåner vid institutions-

vistelse beslutats av riksdagen (prop. 2001/02:164, bet. 2001/02:SfU16,

rskr. 2001/02:252). För förmånerna sjukersättning och aktivitetsersätt-

ning som 2003 kommer att ersätta förtidspension innebär de anpassade

reglerna i nu aktuellt avseende i korthet följande. När en person som

uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning är frihetsberövad på grund

av att han eller hon är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller

intagen i hem för verkställighet av sluten ungdomsvård får han eller hon

behålla sin förmån under de 60 första dagarna av frihetsberövandet. Där-

efter dras förmånen in tillfälligt av försäkringskassan, men den betalas

åter ut fr.o.m. den trettionde dagen före frigivningsdagen. Liksom i

46

nuvarande regelsystem kommer det att finnas en möjlighet för Prop. 2002/03:2 försäkringskassan att medge en nära anhörig, som för sitt personliga uppehälle är beroende av den försäkrade, rätt att helt eller delvis uppbära den förmån som på nämnda sätt dragits in. Utbetalningen till den nära anhörige skall i första hand ske från den inkomstrelaterade ersättningen. Förmånen beskattas hos den försäkrade och pensionsrätt tillgodoräknas även denne. Om en nära anhörig medges att uppbära en del av den inkomstrelate- rade förmånen kommer emellertid enligt de ovan nämnda bestämmel- serna i LIP pensionsrätt att tillgodoräknas som om hela förmånen hade betalats ut. Detta följer av hur pensionsgrundande belopp beräknas. Under en längre tids frihetsberövande innebär detta att den försäkrade kommer att tillgodoräknas en större pensionsrätt av sjukersättning eller aktivitetsersättning än vad som motiveras av den faktiskt utbetalda er- sättningen. För att detta inte skall ske föreslår regeringen att om endast en del av sjukersättning eller aktivitetsersättning till en nära anhörig till en försäkrad som är frihetsberövad utbetalas för hel månad skall vid beräkning av pensionsgrundande belopp användas så stor andel av an- tagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. För det fall indragningsreglerna innebär att sjukersättning eller aktivi- tetsersättning betalas ut till den försäkrade själv för en del av en månad kommer hela den månaden ge pensionsrätt enligt huvudregeln i 3 kap. 5 § första stycket LIP. Denna överkompensation i pensionsrättshän- seende är så obetydlig att den kommer i det närmaste att helt sakna bety- delse för storleken av den slutliga ålderspensionen och kan därför enligt regeringens mening accepteras då en annan ordning skulle innebära icke obetydliga administrativa konsekvenser.

6.7

Pensionsområdet, övriga anpassningar och rättelser

Regeringens förslag: Anpassningar görs i vissa lagar med anledning

av reformeringen av pensionssystemen. Därutöver görs en rättelse av

enklare art.

Skälen för regeringens förslag: Barntillägg kommer fr.o.m. januari

2003 att betalas ut till personer med ålderspension eller sjukersättning

med stöd av äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring

(AFL). Enligt de äldre bestämmelserna betalas tillägget ut med 10

procent av prisbasbeloppet om barnet har barnpension enligt 8 kap. AFL

och med 26 procent av prisbasbeloppet om barnet inte har barnpension.

Eftersom barnpension fr.o.m. 2003 utges enligt de nya bestämmelserna i

lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

eller lagen (2000:462) om införande av sistnämnda lag måste de äldre

reglerna anpassas till de nya pensionsbestämmelserna. Regeringen före-

slår därför att vad som föreskrivs om barnpension i de äldre reglerna

(punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen [1988:882] om ändring

i lagen om allmän försäkring) i stället skall gälla barnpension enligt de

nya reglerna om barnpension.

En anpassning av reglerna för beräkning av försäkringstid för vissa

kvinnor som uppbär änkepension vid utgången av 2002 bör också göras.

47

Ändringen görs i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen Prop. 2002/03:2 (1998:702) om garantipension. Reglerna för beräkning av barnpension enligt 2 kap. 3 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, när flera barnpensionsberättigade barn finns, rättas, så att den sammanlagda barnpensionen ökas med ett visst tal i stället för en viss procent.

6.8

Kostnader

Förslagen innebär inte några ökade kostnader. Avseende de ändrade be- räkningsreglerna för garantipension till änkor med oavkortad folkpension innebär förslaget inte någon kostnadsökning utöver de 10 miljoner kro- nor som förslaget om ändrade beräkningsregler för garantipension till änkor med oavkortad folkpension beräknats kosta i regeringens propo- sition Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension (prop. 2001/02:84).

7

Omvandling av förtidspension för vissa utomlands bosatta m.m.

7.1

Beräkning av bruttoersättning för förtidspension

Regeringens förslag: Ett särskilt reduceringsbelopp införs vid beräk-

ningen av bruttoersättning för försäkrade som uppbär förtidspension i

december månad 2002 och som är bosatta utomlands och beskattas

enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bo-

satta.

Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna om sjukersätt-

ning och aktivitetsersättning träder i kraft den 1 januari 2003 (prop.

2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Förtidspension som

en försäkrad hade rätt att uppbära i december 2002 och alltjämt skulle ha

haft rätt att uppbära i januari 2003 om de äldre bestämmelserna hade

tillämpats skall vid årsskiftet på ett särskilt beräkningssätt omvandlas till

motsvarande grad av sjukersättning. Vid denna omvandling beaktas även

att det särskilda grundavdraget (SGA) tas bort genom att en särskild

uppräkning görs vid beräkningen av bruttoersättningen. För försäkrade

som är bosatta utomlands och uppbär förtidspension som beskattas enligt

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK)

kan någon sådan uppräkning av SGA inte göras vid omvandlingen. En-

ligt de av riksdagen antagna reglerna skall i stället förtidspensionen för

dessa försäkrade på ett särskilt sätt uppräknas utifrån det värde av den

begränsning i skatteplikten som föreligger i SINK lagens lydelse vid ut-

gången av 2002. Efter det att riksdagen antog de nya reglerna om sjuker-

sättning m.m. har det i SINK lagen gjorts en anpassning av bestämmel-

serna om beskattning med anledning av det reformerade pensionssyste-

met på så sätt att ett visst belopp undantas från beskattning, se prop.

2001/02:154 Anpassning av skattereglerna för utomlands bosatta i det

48

reformerade pensionssystemet. Denna anpassning träder i kraft den 1 Prop. 2002/03:2 januari 2003. På grund av denna anpassning i SINK lagen bör en ändring göras i punkt 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Änd- ringen innebär att samma belopp som fr.o.m. den 1 januari 2003 undan- tas från beskattning i SINK lagen, dvs. en tolftedel av 0,67 prisbasbe- lopp, dras ifrån det belopp som inte är skattepliktigt enligt SINK vid ut- gången av år 2002. På detta sätt blir det nya undantaget från beskatt- ningen i SINK lagen beaktat vid omvandlingen av förtidspension till sjukersättning.

7.2

Rättelse avseende beräkning av särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

Regeringens förslag: En ändring görs i 5 § lagen (2002:596) om änd- ring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bo- satta som innebär att det belopp som skall undantas från beskattning endast kan undantas en gång oavsett vilken kombination av ersätt- ningar den berättigade uppbär.

Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 2003 avskaffas det sär- skilda grundavdraget. Det innebär att pensioner och sjuk- och aktivitets- ersättningar kommer att beskattas i samma ordning som övriga för- värvsinkomster. Vidare kommer det särskilda grundavdraget tillsammans med bosättningsbaserad folkpension och pensionstillskott vid samma datum att omvandlas till garantipension. Efter omvandlingen till garanti- pension skall den totala allmänna pensionen efter skatteavdrag vara i princip lika stor som tidigare. För att undvika att skatten på pensioner m.m. till utomlands bosatta i vissa fall blir högre än skatten på pensioner m.m. till dem som är obegränsat skattskyldiga här i landet har en ändring gjorts i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Ändringen innebär att ett visst belopp skall undantas från beskattning Denna ändring har oavsiktligt kommit att innebära att den som har såväl pension som sjuk- eller aktivitetsersättning kan komma att överkompen- seras på så sätt att dubbla belopp undantas från beskattning. För att und- vika detta bör därför nu en rättelse göras. 49

8

Ändring av inkomstberäkning för

Prop. 2002/03:2

bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer

m.fl. och underhållsstöd m.m.

Regeringens förslag: Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande skall

läggas till vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten för

bostadsbidrag och bostadstillägg till pensionärer m.fl.. Rekryterings-

bidraget skall även läggas till vid beräkning av inkomsten vid återbe-

talningsskyldighet av underhållsstöd.

Vid beräkning av inkomsten vid återbetalningsskyldighet av under-

hållsstöd skall förmögenhetsgränsen anpassas till den som gäller inom

skattelagstiftningen.

Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 2003 träder lagen

(2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande i kraft. Rekryte-

ringsbidraget till vuxenstuderande lämnas under vissa förutsättningar till

den som avser att studera. Det nya rekryteringsbidraget är ett stöd som

ligger helt utanför studiemedelsystemet och regleras i en särskild lag. Det

nya rekryteringsbidraget är också ett rent obeskattat bidrag utan någon

lånedel. Rekryteringsbidraget lämnas som ett schablonbelopp med

100 procent eller med 122,5 procent av totalbeloppet i studiemedlen.

Med gällande regler kommer det nya rekryteringsbidraget inte att

betraktas som en inkomst vid fastställande av den bostads-

bidragsgrundande inkomsten, eftersom rekryteringsbidraget inte är

beskattningsbart eller tillhör de övriga inkomster som idag räknas med.

Bidraget får dock anses vara av sådan karaktär att det stärker mottagarens

försörjningsförmåga. Bidraget bör således beaktas vid fastställande av

den bidragsgrundande inkomsten. Regeringen anser därför att det nya

rekryteringsbidraget bör ingå vid fastställande av den bidragsgrundande

inkomsten.

En ny lag om bostadstillägg för pensionärer införs från den 1 januari

2003. I den hanteras frågan om vilka inkomster som ska medräknas vid

fastställande av den bidragsgrundande inkomsten på liknande sätt som i

lagen om bostadsbidrag. Det innebär att en komplettering liknande den

som föreslås i lagen om bostadsbidrag också bör genomföras i lagen om

bostadstillägg för pensionärer m.fl.

Vid beräkningen av inkomsten vid återbetalningsskyldighet av under-

hållsstöd betraktas i dag studiebidragsdelen av studiemedlen som en in-

komst. Anledningen till det är att studiebidraget anses öka den betal-

ningsskyldiges betalningsförmåga. Det nya rekryteringsbidraget får även

det anses vara av sådan karaktär att det stärker mottagarens betalnings-

förmåga. Bidraget bör därför behandlas på samma sätt som det studie-

bidrag som ingår i studiemedlen och därför tas med i inkomsten vid be-

räkning av underhållsstöd.

Vid beräkningen av den återbetalningsskyldiges inkomst läggs i dag

även en procent av den del av den återbetalningsskyldiges skattepliktiga

förmögenhet som överstiger 900 000 kr till inkomsten. Reglerna om

sambeskattning beaktas inte. Det s.k. fribeloppet i skattelagstiftningen,

dvs. den del av den skattepliktiga förmögenheten som inte beskattas, har

höjts och utgör vid taxeringen 2003, 1 500 000 kr för den som inte sam-

50

beskattas. Eftersom förmögenhetsgränsen vid beräkningen av tillägget Prop. 2002/03:2 till den bidragsskyldiges inkomst skall vara densamma som tillämpas för när skatt börjar tas ut på förmögenhet bör därför denna gräns höjas till 1 500 000 kr.

9

Ansökan om handikappersättning m.m.

Regeringens förslag: En ansökan om handikappersättning som har

kommit in till försäkringskassan före utgången av 2002 skall prövas

enligt den då gällande åldersgränsen för rätt till förmånen även om

ärendet avgörs efter utgången av 2002. Förutsättningen för detta är att

den försäkrade har fyllt 16 år före den 1 januari 2003.

Vårdbidrag skall inte kunna uppbäras under samma tid då barnet

uppbär handikappersättning.

Skälen för regeringens förslag: Efter utgången av 2002 kommer inte

längre förtidspension att finnas kvar som ersättning vid långvarig och

varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. I stället

kommer de nya sjukförsäkringsförmånerna sjukersättning och aktivitets-

ersättning att kunna utges under i princip samma förutsättningar som

förtidspension. En skillnad i förhållande till förtidspension, som kan ut-

ges till en försäkrad som har fyllt 16 år, är dock att aktivitetsersättning

tidigast skall kunna utges från och med juli månad det år den försäkrade

fyller 19 år.

Handikappersättning och vårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag. Förmånerna är behovsprövade och

avses delvis täcka samma behov. En skillnad är emellertid att medan

vårdbidraget ges ut till barnets föräldrar, är det den funktionshindrade

själv som uppbär handikappersättningen. Enligt de bestämmelser som

gäller före den 1 januari 2003 kan handikappersättning ges ut till den för-

säkrade tidigast då denne fyllt 16 år, alltså vid samma åldersgräns som

gäller för förtidspension. Vårdbidrag kan ges ut till föräldrar längst till

dess barnet fyllt 16 år.

I samband med att reglerna om sjukersättning och aktivitetsersättning

beslutades (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257)

genomfördes en förändring av åldersgränserna för rätt att uppbära handi-

kappersättning respektive vårdbidrag i syfte att korrespondera med den

lägsta ålder från vilken aktivitetsersättning kan utges. Enligt övergångs-

bestämmelserna har den som vid ikraftträdandet den 1 januari 2003 upp-

bär handikappersättning fortsatt rätt till sådan ersättning utan hinder av

den höjda åldersgränsen.

För det fall att en försäkrad som uppfyller det nuvarande ålderskravet

för rätt till handikappersättning, men inte uppfyller det nya ålderskravet,

ger in en ansökan till försäkringskassan före utgången av 2002 men kas-

san inte fattar beslut i ärendet förrän efter utgången av 2002 medger nu-

varande reglering inte att handikappersättning beviljas före juli månad

det år den försäkrade fyller 19 år. Nuvarande övergångsreglering innebär

alltså att rätten till handikappersättning efter utgången av 2002 för vissa

försäkrade kan vara beroende av en försäkringskassas handläggnings-

51

tider. Regeringen anser att det är otillfredsställande och föreslår därför att Prop. 2002/03:2 om en ansökan har kommit in till kassan före utgången av 2002, så skall alltid 16-årsgränsen för rätt till handikappersättning tillämpas, även om ärendet avgörs efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Den som ansökan avser skall dock ha fyllt 16 år före ikraftträdandet. De nämnda övergångsbestämmelserna innebär också att föräldrar inte har rätt till vårdbidrag under tid då barnet uppbär sjukersättning eller tidsbegränsad sjukersättning. Denna reglering har kommit till för att undvika den överkompensation som annars skulle ske i de fall den unge har haft förtidspension eller sjukbidrag som fr.o.m. den 1 januari 2003 omvandlats till sjukersättning och föräldrarna dessutom kunnat få vård- bidrag enligt de nya åldersgränserna för sådant bidrag. Emellertid har ytterligare en situation uppmärksammats som på grund av övergångs- regleringen kan leda till en inte avsedd överkompensation. Det gäller de personer som enligt övergångsbestämmelserna uppbär handikappersätt- ning, trots att det nya ålderskravet inte är uppfyllt, men som samtidigt inte har sjukersättning. För en period efter den 1 januari 2003 fram till den 1 juli det år ett barn med handikappersättning fyller 19 år kan en förälder till det barnet samtidigt vara berättigad till vårdbidrag enligt de nya reglerna. Denna situation kan inte uppstå i det nya systemet för han- dikappersättning och vårdbidrag eftersom åldersgränserna för de båda förmånerna där korresponderar med varandra. Någon anledning till att de som omfattas av övergångsreglerna skulle kunna ha såväl handikapp- ersättning (barnet) som vårdbidrag (föräldern) finns inte enligt re- geringens mening och en sådan möjlighet har heller inte varit avsedd. En klargörande övergångsregel med innebörden att om barnet uppbär handi- kappersättning så har föräldern inte samtidigt rätt till vårdbidrag är därför motiverad. Omvänt innebär detta att om den unge avstår från handi- kappersättning så kan förälderns rätt till vårdbidrag prövas i vanlig ord- ning. Ett vårdbidrag kan ju av olika skäl vara mer förmånligt sett ur familjens perspektiv. 10 Författningskommentar

10.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

4 kap. 10 § I paragrafen regleras rätten till tillfällig föräldrapenning. Tillfällig föräld- rapenning kan bl.a. utges om en förälder behöver avstå från förvärvs- arbete för att vårda ett sjukt barn. I andra stycket anges dock den be- gränsningen att för vård av barn som är yngre än 240 dagar kan tillfällig föräldrapenning i sådana fall endast utges om tillsynen är stadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus. Som närmare utvecklats i av- snitt 4.1 finns det i dag möjlighet att i vissa fall i slutet av en behand- lingsperiod ta hem barnet för att där utföra återstoden av den vård som annars skulle har utförts på sjukhus. Om barnet i stället hade fortsatt att vårdas på sjukhus hade föräldrarna kunnat uppbära tillfällig föräldrapen- 52 ning under denna tid men i och med att vården förläggs i hemmet kan de, Prop. 2002/03:2 med nuvarande regler, inte få sådan ersättning. Den föreslagna regeländ- ringen innebär att även dessa föräldrar kan få tillfällig föräldrapenning. Med utgångspunkt i att det endast är frågan om sådan vård i hemmet som annars skulle ha skett på sjukhus kommer inte heller fortsättningsvis ex- empelvis eftervård, som under alla förhållanden skulle ha skett i hemmet, att omfattas av den nya bestämmelsen. 18 kap. 2 § I andra stycket har gjorts ett tillägg angående försäkringskassans möjlig- heter att bidra till finansieringen av samverkansprojekt. Försäkrings- kassans andel av en sådan finansiering får beräknas på ett sådant sätt att den utgör statens samlade andel i denna verksamhet. Skälen härför har utvecklats ovan i avsnittet 5.1. 36 § I paragrafen har en felaktig hänvisning till 40 § rättats så att den numera hänvisar till 39 §.

10.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

4 kap. 10 § I paragrafens fjärde stycke regleras rätten till de sk. pappadagarna, dvs. rätten till tillfällig föräldrapenning för en fader i samband med ett barns födelse. Även i adoptionssituationer gäller i dag att endast fadern har rätt till sådan ersättning. De föreslagna ändringarna i paragrafen innebär att rätten till tillfällig föräldrapenning vid adoption eller när två särskilt för- ordnade vårdnadshavare har utsetts görs könsneutral så att denna rätt till- kommer båda föräldrarna. I paragrafens femte stycke regleras försäkringskassans möjlighet att i vissa fall besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder skall kunna få rätt till sådan tillfällig föräldrapenning som avses i fjärde stycket. I det föreslagna nya sjätte stycket görs även denna bestämmelse könsneutral vid adoption eller när två särskilt förordnade vårdnadshavare har utsetts. Eftersom rätten till de tio dagarna med tillfällig föräldrapen- ning för dessa grupper föräldrar gäller för båda föräldrarna kommer nå- gon annan än föräldern inte att kunna ges rätt till sådan ersättning med stöd av femte stycket första punkten när det är frågan om att en ensam förälder adopterar. Däremot bör en sådan förälder kunna få avstå sin rätt till tillfällig föräldrapenning med stöd av femte stycket tredje punkten. 12 § I paragrafen regleras fördelningen av den tillfälliga föräldrapenningen enligt 10 § fjärde stycket vid adoption och för särskilt förordnade vård- nadshavare. Utgångspunkten är att de tio dagarna fördelas med fem dagar till vardera föräldern, dock med möjlighet för dem att komma överens 53 om en annan fördelning. I de fall det bara finns en förälder med rätt till Prop. 2002/03:2 ersättning får den föräldern rätt till samtliga tio dagar. 16 § I paragrafen görs en följdändring med anledning av att det har tillkommit ett nytt sjätte stycke i 10 §.

10.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:489) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Punkten 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna I punkten har ett tillägg gjorts när det gäller beräkningen av den om- vandlade bruttoersättningen. Tillägget innebär att värdet av den begräns- ning i skatteplikten som finns i lagen (1991:586) om särskild inkomst- skatt för utomlands bosatta (SINK) till utgången av år 2002, skall mins- kas. I SINK lagen har det fr.o.m. den 1 januari 2003 införts en ny skatte- begränsning som innebär att skatt börjar tas ut på månadsbelopp som överstiger en tolftedel av 0,67 prisbasbelopp. Vid omvandlingen av förtidspension till sjukersättning från december till januari månad skall därför vid beräkningen av bruttoersättningen det belopp som inte är skattepliktigt enligt SINK vid utgången av år 2002 minskas med det be- lopp som inte är skattepliktigt enligt SINK fr.o.m den 1 januari 2003. Resultatet av denna minskning skall aldrig kunna bli negativt utan som lägst noll. Den återstående delen skall därefter multipliceras med den aktuella kvoten. Någon andelsberäkning för den som uppbär förtidspen- sion i andelar är inte behövlig eftersom nettoutfallet inte kommer att kunna bli lägre än vad det var i december månad 2002. Med det nu gjorda tillägget av beräkningen av den omvandlade bruttoersättningen uppstår det en överensstämmelse med den nya beskattningen enligt SINK.

10.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:193) om ändring i lagen (2000:799) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Punkten 11 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring Tidigare upphävda bestämmelser om barntillägg gäller fortfarande för dem som hade rätt till barntillägg i december månad 1989. Enligt de äldre bestämmelserna är storleken på barntillägget, före minskning för tilläggspension, beroende av om barnet har barnpension enligt 8 kap. lagen om allmän försäkring (AFL). Ändringen i paragrafen innebär en- dast en anpassning till de nya reglerna om barnpension på så sätt att vad som föreskrivs om barnpension enligt AFL i stället skall gälla barnpen- sion och efterlevandestöd till barn enligt lagen (2000:461) om efterle- vandepension och efterlevandestöd till barn eller lagen (2000:462) om införande av nämnda lag. 54

10.5

Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om

Prop. 2002/03:2

arbetsskadeförsäkring

Punkten 10 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Denna punkt är ny. För att det skall vara möjligt att samordna pension och änkelivränta som enligt de äldre reglerna i 6 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring skall göras fr.o.m. 65-årsmånaden, måste en anpassning göras beträffande de pensionsförmåner som skall minska livräntan. Detta görs på så sätt att folkpension i form av ålderspension ersätts med garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension och tilläggspension i form av änkepension ersätts med änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn eller lagen (2000:462) om införande av sistnämnda lag.

10.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:465) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring

Punkten 4 i övergångsbestämmelserna I denna punkt finns särskilda bestämmelser om efterlevandelivränta till vuxna efterlevande som uppbär efterlevandelivränta vid årsskiftet 2002/2003. Bestämmelserna anger hur kompensation skall ske för de ändrade skattereglerna. Bestämmelserna innebär att det belopp som efter samordning med efterlevandepensionen betalas ut i livränta för december 2002 i princip skall utges oförändrad för januari 2003. Bestämmelserna gäller även för änkelivräntor. I punkten anges också att de nya reglerna om samordning skall gälla när livräntan skall omprövas av annan anled- ning än vid förändring i prisbasbeloppet. För den som uppbär änke- livränta gäller emellertid fortfarande äldre regler om samordning enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:882) om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Dessa innebär bl.a. att en änka kan ha rätt till änkelivränta efter det att hon fyllt 65 år. I denna punkt har där- för lagts till en bestämmelse som innebär att en änkelivränta som skall omprövas med anledning av att änkan fyller 65 år i princip skall beräknas enligt äldre regler men med beaktande av den anpassning av bestämmel- serna som görs i den nya punkten 10 i de nämnda övergångsbestämmel- serna från 1988. Se lagförslag 10.5 ovan.

10.7

Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m.

5 § Ändringen i paragrafen är en följd av att bestämmelser om samordning av pension och yrkeskadelivränta inte längre finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (17 kap. 2 §). Motsvarande bestämmelser regleras fr.o.m. 2003 i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

(12 kap. 9 §), lagen (1998:702) om garantipension (4 kap. 4 §) samt

lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

(7 kap. 10 §).

55

10.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:596) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 5 § I paragrafens fjärde punkt har en tidigare ändring gjorts (prop. 2001/02:154, bet. 2001/02:SkU24, rskr. 2001/02:266) som oav- siktligt kommit att innebära att den som har såväl pension som sjuk- eller aktivitetsersättning kan komma att överkompenseras på så sätt att dubbla belopp undantas från beskattning varje månad. En rättelse har därför nu gjorts som innebär att nämnda kategori från sin månatliga totalt uppburna ersättning endast kan få skattebefrielse med ett belopp. En följdändring har också gjorts avseende skattebefrielsens storlek.

10.9

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

4 § I paragrafen har det i tredje stycket punkten 2 lagts till att rekryterings- bidrag till vuxenstuderande skall öka den bidragsgrundande inkomsten. Bidraget skall behandlas på samma sätt som det studiebidrag som ingår i studiemedlen.

10.10

Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst

Lagen har förlängts att gälla t.o.m. utgången av år 2003.

10.11

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

26 § I paragrafen har det i punkten 1 lagts till att rekryteringsbidrag till vuxen- studerande skall ingå i de belopp som anges i 25 §. Bidraget stärker mottagarens betalningsförmåga och ska därför behandlas på samma sätt som det studiebidrag som ingår i studiemedlen, dvs. ingå i den återbetal- ningsskyldiges inkomst. I punkten 2 har vidare den angivna förmögen- hetsgränsen höjts. Det s.k. fribeloppet i skattelagstiftningen, dvs. den del av den skattepliktiga förmögenheten som inte beskattas, har höjts och utgör vid taxeringen 2003, 1 500 000 kr för den som inte sambeskattas. Eftersom förmögenhetsgränsen vid beräkningen av tillägget till den bi- dragsskyldiges inkomst skall vara densamma som tillämpas för när skatt börjar tas ut på förmögenhet har därför denna gräns höjts till 1 500 000 kr. Reglerna för sambeskattning skall inte tillämpas. 56 10.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:492) om Prop. 2002/03:2 ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 3 kap. 5 § Paragrafen har tillförts ett nytt tredje stycke som innebär att om endast en del av sjukersättning eller aktivitetsersättning betalas ut till en nära an- hörig till en försäkrad som är frihetsberövad på grund av att han eller hon är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller i hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för verk- ställighet av sluten ungdomsvård skall vid beräkning av pensions- grundande belopp användas så stor andel av antagandeinkomsten som svarar mot den utbetalade delen. Förslaget har närmare behandlats i avsnitt 6.6.

10.13

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:798) om ändring i lagen (1998:702) om garantipension

2 kap. 4 § Ett nytt andra stycke förs in i paragrafen som reglerar vad som skall ingå i beräkningsunderlaget för den övergångsvisa garantipensionen, d.v.s. garantipension till personer födda 1937 eller tidigare. Vid beräkningen av underlaget skall garantipensionen beräknas som om överföring av pen- sionsrättigheter till EG inte hade skett. Vid beräkningen av garanti- pension skall således en fiktiv tilläggspension beräknas utifrån de pen- sionspoäng som legat till grund för beräkningen av överföringsbeloppet. Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:702) om garantipension Ändringen i paragrafen är en följd av att folkpension i form av änke- pension inte finns efter utgången av 2002. Denna förmån ersätts av änke- pension eller garantipension till sådan pension enligt bestämmelserna i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn.

10.14

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:491) om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag

Punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna 2. Det nya andra stycket innebär att det är tidpunkten för när en ansökan om handikappersättning kommer in till försäkringskassan som avgör vilka bestämmelser om lägsta åldersgräns för rätt till sådan ersättning som skall tillämpas. Kommer ansökan in före ikraftträdandet, dvs. senast den 31 december 2002, skall den nuvarande 

16-årsgränsen

 alltjämt gälla

57 om den sökande då fyllt 16 år, även om kassan beslutar i ärendet först Prop. 2002/03:2 efter ikraftträdandet.

3. I denna övergångsbestämmelse anges att föräldrar inte har rätt till vårdbidrag under den tid barnet har fyllt 16 år till utgången av juni månad det år barnet fyller 19 år om barnet då uppbär sjukersättning. En- ligt det nu gjorda tillägget har en förälder inte heller rätt till vårdbidrag under tid då barnet uppbär handikappersättning. Ändringen har moti- verats i avsnitt 9.

10.15

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)

Punkten 7 i övergångsbestämmelserna Andra stycket i punkten ändras. Ändringen i första meningen innebär att inte bara personer som uppbär folkpension vid bosättning utomlands med stöd av äldre bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring, utan även personer som med stöd av i 4 kap. 4 eller 6 §§ socialförsäk- ringslagen (1999:799) under åren 2001 och 2002 uppbär folkpension, fr.o.m. januari 2003 skall ha rätt till fortsatt utbetalning av sådan ersätt- ning eller pension som träder i stället för folkpension. Andra meningen i stycket är ny och anger att rätt till efterlevandestöd till barn skall prövas enligt bestämmelserna i 4 kap. 4 §. Detta innebär att efterlevandestöd endast efter särskild prövning skall betalas ut vid bo- sättning utomlands.

10.16

Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

2

kap.

3

§

I paragrafen anges de ersättningsnivåer som skall gälla för barnpension. Därvid har det felaktig angetts, när flera barn är berättigade till barnpen- sion, att det nämnda procenttalet skall ökas med 25 procent. Ökningen skall göras med talet 25. Rättelser görs i enlighet härmed.

10.17

Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:215) om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

7 § Ändringen i paragrafens femte stycke innebär att garantipensionen skall minskas med 40 procent, i stället för 44 procent, av den del av efter- levandepensionen som överstiger 1,49 prisbasbelopp. 58

10.18

Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om

Prop. 2002/03:2

bostadstillägg till pensionärer m.fl.

15 § I paragrafen har det i punkten 2 lagts till att rekryteringsbidrag till vuxen- studerande skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Bidraget skall behandlas på samma sätt som det studiebidrag som ingår i studie- medlen. 59

Socialdepartementet

Prop. 2002/03:2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 oktober 2002

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. 60