Regeringens proposition 2004/05:50

Åtgärder mot missbruk av stiftelser

Prop.

2004/05:50

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 16 december 2004 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås ändringar i stiftelselagen (1994:1220) och lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. Enligt förslaget skall stiftelser, som inte har någon behörig företrädare i Sverige, bemyndiga en person som bor i Sverige att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning. Det föreslås vidare att stiftelseregistret skall innehålla uppgift om revi- sorer i registrerade stiftelser. Slutligen föreslås att pensions- och personalstiftelser inte skall få vara bolagsmän i handelsbolag. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2005. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2004/05:50

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Lagtext

...............................................................................................

4

2.1

Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220).....

4

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om

handelsbolag och enkla bolag .............................................

8

3

Ärendet och dess beredning...............................................................

9

4

Åtgärder mot ekonomisk brottslighet i stiftelser.............................

10

4.1

Regeringens ekobrottsstrategi...........................................

10

4.2

Stiftelser och delgivning ...................................................

10

4.3

Pensionsstiftelser och handelsbolag..................................

13

5

Registrering av revisorer i stiftelser ................................................

17

6

Ikraftträdande m.m. .........................................................................

18

7

Kostnader och andra konsekvenser .................................................

19

8

Författningskommentar ...................................................................

19

8.1

Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) 19

8.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1102) om

handelsbolag och enkla bolag ...........................................

23

Bilaga 1

Lagförslagen i promemorian (Ds 2003:24) ...........................

25

Bilaga 2

Förteckning över remissinstanser..........................................

30

Bilaga 3

Lagrådsremissens lagförslag .................................................

31

Bilaga 4

Lagrådets yttrande .................................................................

36

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 december 2004 .39 2 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220), och

2.

lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag.

Prop. 2004/05:50 3

2

Lagtext

Prop. 2004/05:50

2.1

Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220)

Härigenom föreskrivs i fråga om stiftelselagen (1994:1220) dels att 9 kap. 7 och 8 §§ samt 10 kap. 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 16 a och 23 a §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 16 a § Om stiftelsen inte har någon behörig företrädare som är bosatt i Sverige, skall styrelsen bemyndiga en person som är bosatt här att på stiftelsens vägnar ta emot delgiv- ning (särskild delgivningsmottaga- re). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. 23 a § Om stiftelsen eller dess förvaltare inte har någon behörig företrädare som är bosatt i Sverige, skall förvaltaren bemyndiga en person som är bosatt här att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.

9

kap.

7 §

I en stiftelse med egen förvaltning skall tillsynsmyndigheten förordna

1. ny styrelseledamot, om detta

1.

en ny styrelseledamot, om

behövs för att styrelsen skall bli

detta behövs för att styrelsen skall

beslutför, samt

bli beslutför,

2. ordförande i styrelsen i fall då

2.

ordförande i styrelsen i fall då

någon annan än styrelsen skall utse

någon annan än styrelsen skall utse

ordförande men inte gör detta.

ordförande men inte gör det, samt

3. en i Sverige bosatt särskild del-

4

Förordnandet gäller intill dess att en ny ledamot eller ordförande har blivit utsedd i behörig ordning. Har den förre ledamoten entledigats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye ledamoten för den tid entledigandet avser.

givningsmottagare,

när en

sådan Prop. 2004/05:50

skall finnas enligt 2 kap. 16 a § men

inte har utsetts.

Ett förordnande

enligt

första

stycket 1 och 2 gäller till dess att en

ny ledamot eller

ordförande har

blivit utsedd i behörig ordning. Har den förre ledamoten entledigats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye ledamoten för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 3 gäller till dess att tillsyns- myndigheten har beslutat att för- ordnandet inte längre skall gälla. Tillsynsmyndigheten skall meddela ett sådant beslut, om det inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. Tillsynsmyndigheten skall för- ordna ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stiftelsen saknar förvaltare. Förordnandet gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entle- digats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye för- valtaren för den tid entledigandet avser. 8 § Tillsynsmyndigheten skall för- ordna

1.

en ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stif- telsen saknar förvaltare, och

2.

en i Sverige bosatt särskild del- givningsmottagare, när en sådan skall finnas enligt 2 kap. 23 a § men inte har utsetts.

Ett förordnande enligt första stycket 1 gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entledigats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye förvaltaren för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 2 gäller till dess att tillsyns- myndigheten har beslutat att för- ordnandet inte längre skall gälla. Tillsynsmyndigheten skall meddela ett sådant beslut, om det inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. 10 kap. 2 § 1

Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla stiftelsen för registrering i stiftelseregistret 1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast sex månader efter det att stiftelsen bildades,

1 Senaste lydelse 1999:1106.

5

2. i övriga fall senast sex månader efter det att stiftelsen

blev

Prop. 2004/05:50

bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078).

Anmälan

enligt

första

stycket

Anmälan

skall innehålla

uppgift

skall innehålla uppgift om stiftel-

om

sens postadress och telefon samt om

1. stiftelsens postadress och te-

styrelseledamöternas namn, person-

lefon,

nummer, bostadsadress, postadress

2.

styrelseledamöternas

namn,

och telefon eller förvaltarens namn

personnummer,

bostadsadress,

post-

eller firma,

organisationsnummer,

adress och telefon eller förvaltarens

postadress och telefon. Vid egen

namn eller firma, organisations-

förvaltning skall den vidare inne-

nummer, postadress och telefon,

hålla uppgift om den ort där

3. revisorns namn, personnum-

styrelsen har sitt säte, eller om säte

mer och postadress samt, om revis-

inte är bestämt, där förvaltningen

orn är ett registrerat revisions-

huvudsakligen utövas. Vid anknu-

bolag, vem som är huvudansvarig

ten förvaltning skall uppgift i stället

för revisionen och bolagets orga-

lämnas om den ort där förvaltaren

nisationsnummer.

har sitt säte, eller om säte inte är

Vid egen förvaltning skall an-

bestämt, där förvaltarens egen för-

mälan vidare innehålla uppgift om

valtning huvudsakligen utövas eller,

den ort där styrelsen har sitt säte

om förvaltaren är ett handelsbolag,

eller, om säte inte är bestämt, där

där bolaget har sitt huvudkontor

förvaltningen

huvudsakligen

ut-

inrättat.

övas.

Vid

anknuten förvaltning

skall uppgift i stället lämnas om den

ort där förvaltaren har sitt säte eller,

om säte inte är bestämt, där för-

valtarens egen förvaltning huvud-

sakligen utövas eller, om förval-

taren är ett handelsbolag, där bo-

laget har sitt huvudkontor inrättat.

Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det

är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut

om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet.

3 § 2

Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras

1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts

enligt bestämmelserna i 6 kap.,

2. när en ändring har inträtt i

2. när en ändring har inträtt i

något förhållande som avses i 2 §

något förhållande som avses i 2 §

andra stycket,

andra och tredje styckena,

3. när någon har bemyndigats att

3. när någon har bemyndigats att

företräda stiftelsen

enligt

2 kap.

företräda stiftelsen enligt

2

kap.

16 § andra stycket eller 23 § andra

16 § andra stycket eller 23 § andra

stycket,

stycket eller att ta emot delgivning

enligt 2 kap. 16 a eller 23 a §,

4.

när stiftelsen inte längre är registreringsskyldig enligt denna lag,

samt

5.

när stiftelsen är upplöst.

2 Senaste lydelse 1998:306.

6

I fall som avses i första stycket 3

I fall som avses i första stycket 3

skall uppgift lämnas om företrä-

skall uppgift lämnas om företrä-

darens namn, personnummer, bo-

darens eller den särskilde delgiv-

stadsadress, postadress och telefon.

ningsmottagarens

namn,

person-

Har styrelsen eller förvaltaren be-

nummer, bostadsadress, postadress

slutat att rätten att företräda stif-

och telefon. Har styrelsen eller

telsen samt att teckna dess namn

förvaltaren beslutat att rätten att

och firma får utövas endast av två

företräda stiftelsen samt att teckna

eller flera i förening, skall detta

dess namn och firma får utövas

också anmälas för registrering i

endast av två eller flera i förening,

stiftelseregistret. Någon annan in-

skall detta också anmälas för

skränkning i rätten att företräda

registrering i stiftelseregistret. Nå-

stiftelsen och att teckna dess namn

gon annan inskränkning i rätten att

och firma får inte registreras.

företräda stiftelsen och att teckna

dess namn och firma får inte

registreras.

När anmälan enligt första stycket

När anmälan enligt första stycket

2 avser byte av förvaltare skall

2 avser byte av förvaltare skall

anmälan göras av den nye för-

anmälan göras av den nye för-

valtaren. I fall som avses i första

valtaren. I fall som avses i första

stycket 5 skall anmälan göras av

stycket 5 skall anmälan göras av

den avträdande styrelsen eller

den avträdande

styrelsen eller

förvaltaren. I övriga fall skall

förvaltaren. Om tillsynsmyndigheten

anmälan göras av styrelsen eller

har utsett en särskild delgivnings-

förvaltaren.

mottagare enligt 9 kap. 7 eller 8 §,

skall anmälan göras av delgivnings-

mottagaren. I övriga fall

skall an-

mälan göras av styrelsen eller förvaltaren.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2.

En stiftelse som är registrerad när lagen träder i kraft skall anmäla revisor som har utsetts före ikraftträdandet för registrering. En sådan anmälan skall göras före utgången av december 2005 om stiftelsen har anknuten förvaltning och före utgången av juni 2006 om stiftelsen har egen förvaltning.

Prop. 2004/05:50 7

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om

Prop. 2004/05:50

handelsbolag och enkla bolag

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag skall införas en ny paragraf, 1 kap. 2 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 2 a § En pensionsstiftelse enligt 9 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. får inte va- ra bolagsman i ett handelsbolag. Detsamma gäller för en personal- stiftelse enligt 27 § samma lag.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2.

Bestämmelserna i 1 kap. 2 a § gäller inte om pensions- eller personalstiftelsen har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande och ansökan om registrering av bolagsavtalet har kommit in till Bolagsverket före utgången av december 2005.

8

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2004/05:50

Riksenheten mot ekonomisk brottslighet (REKO) föreslog i rapporten Stiftelser, Ett redskap i ekonomisk brottslighet? (1997:4) att stiftelse- lagen (1994:1220) skulle ses över i vissa avseenden. En översyn borde enligt REKO ha som syfte att begränsa möjligheterna att använda stiftelseformen som ett redskap i ekonomisk brottslighet. Vidare föreslog Länsstyrelsen i Stockholms län i en skrivelse till Justitiedepartementet den 24 november 1997 (dnr Ju97/6072) vissa ändringar i stiftelselagen och stiftelseförordningen (1995:1280). De båda framställningarna disku- terades vid en av Justitiedepartementet anordnad hearing i december 1997. Regeringen föreslog därefter riksdagen att stiftelseregistret skall innehålla ytterligare vissa identitetsuppgifter avseende styrelseledamöter, förvaltare och särskilt bemyndigade företrädare. Riksdagen antog rege- ringens förslag (se prop. 1997/98:98, bet. 1997/98:LU22, rskr. 1997/98:221). I propositionen uttalade regeringen att den avsåg att, efter ytterligare beredning, återkomma om de andra förslag som lämnas i REKO- rapporten och framställningen från Länsstyrelsen i Stockholms län. Inom Justitiedepartementet har därför upprättats promemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) där vissa av förslagen har behandlats. Andra förslag kommer att behandlas i samband med den allmänna översynen av stiftelselagen som har inletts inom Justitiedepar- tementet. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställ- ning av remissvaren finns tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr Ju2003/4349/L1). I promemorian har också lämnats förslag om när val och entlediganden av styrelseledamöter i aktiebolag får rättsverkan samt förslag om regi- strering av revisorer i handels- och föreningsregistren. Förslagen om rättsverkan av val och entledigande av styrelseledamöter i aktiebolag har behandlats i lagrådsremissen Ny aktiebolagslag, som regeringen beslu- tade i maj 2004 (dnr Ju2001/220/L1). Förslagen om registrering av revisorer i handels- och föreningsregistren kommer att behandlas i senare sammanhang. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och Vänsterpartiet. Lagrådet Regeringen beslutade den 28 oktober 2004 om att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter har behand- lats i avsnitt 4.2 och 4.3. Vidare har gjorts några ändringar av redaktio- nell natur. 9

4

Åtgärder mot ekonomisk brottslighet i

Prop. 2004/05:50

stiftelser

4.1

Regeringens ekobrottsstrategi

År 1995 lade regeringen fram en strategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten som riksdagen ställde sig bakom (skr. 1994/95:217, bet. 1994/95:JuU25, rskr. 1994/95:412). Strategin syftade till att utveckla och effektivisera samhällets förmåga att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra ekonomisk brottslighet. I strategin redo- visades ett åtgärdsprogram för att genomföra de uppsatta målen. Åtgär- derna omfattade bl.a. förbättrad myndighetsstruktur, förstärkt skattekon- troll och förenklad skattelagstiftning, bättre lagstiftning om bolags- styrelser, skärpt lagstiftning mot penningtvätt m.m. Regeringen har i årliga skrivelser till riksdagen redovisat läget när det gäller den ekonomiska brottsligheten och genomförandet av 1995 års strategi. De förslag som lämnades i departementspromemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) och som behandlas nedan är ett uttryck för den särskilda satsning som inleddes genom 1995 års strategi.

4.2

Stiftelser och delgivning

Regeringens förslag: Stiftelser som inte har någon behörig företrädare i Sverige skall vara skyldiga att utse en person som är bosatt i Sverige att ta emot delgivning. Detsamma skall gälla om stiftelsens förvaltare saknar behörig företrädare som är bosatt här i landet. Om stiftelsen eller förvaltaren inte gör det, skall tillsynsmyndigheten utse en delgivnings- mottagare för stiftelsen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 4649).

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig, för- utom Rikspolisstyrelsen och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund, har tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot det. Rikspolisstyrelsen och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund har ansett att en stiftelse skall kunna förpliktas att gå i likvidation, om någon delgivningsmottagare inte har utsetts där detta har varit nödvändigt. Bakgrund: När det gäller myndigheters och andras möjligheter att komma i kontakt med och rikta anspråk mot juridiska personer är reglerna om delgivning av central betydelse. Det är ett välkänt förhåll- ande att juridiska personer som används för kriminell eller annan oseriös verksamhet ofta är svåra att delge, t.ex. därför att det inte finns någon som är behörig att ta emot delgivning. En juridisk person delges i regel genom att handlingen överlämnas till någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller, om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem (se 9 § delgivningslagen [1970:428]). 10 En stiftelse med egen förvaltning företräds av styrelsen. Styrelsen har, om stiftelsen är registrerad i stiftelseregistret, möjlighet att bemyndiga någon annan att företräda stiftelsen (se 2 kap. 16 § stiftelselagen [1994:1220]). Om stiftelsen har anknuten förvaltning, dvs. om stiftelsen förvaltas av en juridisk person, är det förvaltarens ställföreträdare som företräder stiftelsen. Förvaltaren kan också bemyndiga någon att företräda stiftelsen (se 2 kap. 23 § stiftelselagen). Bestämmelserna om vem som företräder en stiftelse innebär att stiftelser med egen förvaltning kan delges genom var och en av sina styrelseledamöter eller genom den som har fått ett bemyndigande att företräda stiftelsen. Stiftelser med anknuten förvaltning kan i stället delges genom förvaltaren. Eftersom förvaltaren alltid är en juridisk person, får det med tillämpning av de regler som gäller för den juridiska personen, t.ex. aktiebolagslagen (1975:1385), avgöras vem som är behörig att ta emot delgivning. Stiftelsen kan också delges genom den som har fått förvaltarens bemyndigande att företräda stiftelsen. Stiftelselagen saknar bestämmelser om att någon av dem som före- träder stiftelsen, eller, vid anknuten förvaltning, som företräder för- valtaren måste vara bosatt i Sverige. Om samtliga företrädare för en stiftelse eller, vid anknuten förvaltning, för en förvaltare är bosatta utom- lands, kan detta förhållande givetvis försvåra delgivning med stiftelsen. Motsvarande problem kan uppkomma också i fråga om andra juridiska personer men har då föranlett särskilda regler. Om ett aktiebolag inte har någon behörig ställföreträdare som är bosatt i Sverige, skall styrelsen bemyndiga en person som bor i Sverige att på bolagets vägnar ta emot delgivning (se 8 kap. 33 § aktiebolagslagen). Syftet med regeln, som infördes i samband med tillkomsten av EES-avtalet, är att det alltid skall finnas en här i landet bosatt person som är behörig att ta emot delgivning (jfr prop. 1992/93:68 s. 63). För bolag som saknar en registrerad behörig företrädare och dessutom har låtit bli att utse en särskild delgivnings- mottagare gäller särskilda bestämmelser om delgivning. I ett sådant fall får bolaget, om andra försök att delge bolaget har misslyckats eller bedömts som utsiktslösa, delges genom kungörelsedelgivning (se 16 § andra stycket 3 delgivningslagen). Bestämmelser om särskilda delgivningsmottagare finns också för ekonomiska föreningar (se 6 kap. 11 § lagen [1987:667] om ekonomiska föreningar). Några bestämmelser om särskilda delgivningsmottagare finns däremot inte för stiftelser. Skälen för regeringens förslag: Redan i dag förekommer det stiftelser där samtliga ställföreträdare är bosatta utomlands. Uppen- barligen kan detta försvåra delgivning med stiftelsen. Detta förhållande kan i sin tur utnyttjas av oseriösa aktörer som bedriver verksamhet under en stiftelses täckmantel och låter denna företrädas av personer som är bosatta i utlandet. Praktiska skäl talar därför för att införa bestämmelser om särskilda delgivningsmottagare för de stiftelser som saknar ställföreträdare bosatta i Sverige. Ett sådant krav kan inte anses stå i strid med EG-rättens förbud mot diskriminering på grund av nationalitet (jfr prop. 1992/93:68 s. 63) och uppställs, såsom ovan har framgått, redan på aktiebolagsrättens och föreningsrättens områden. Bestämmelserna bör gälla även stiftelser med anknuten förvaltning. Om stiftelsens förvaltare inte har någon i Sverige bosatt ställföreträdare Prop. 2004/05:50 11 eller särskild delgivningsmottagare, bör förvaltaren sålunda vara skyldig att förordna en person som är bosatt i Sverige att ta emot delgivning för stiftelsen. Reglerna måste dock, om de skall vara meningsfulla, utformas på ett sådant sätt att de får effekt även på stiftelser som förvaltas på ett mindre seriöst sätt. Det måste därför vara möjligt att vidta något slag av åtgärder i fråga om de stiftelser som underlåter att utse en delgivningsmottagare. I fråga om aktiebolag gäller, sedan den 1 januari 2002, att bolaget, om det är skyldigt att ha en särskild delgivningsmottagare men inte har någon sådan, kan förpliktas att gå i likvidation (se 13 kap. 10 § aktiebolagslagen). Motsvarande bestämmelser gäller sedan den 1 januari 2004 även för ekonomiska föreningar (se 11 kap. 4 a § lagen om ekonomiska föreningar). Rikspolisstyrelsen och Sveriges Redovisningskonsulters Förbund har förordat att även stiftelser skall förpliktas att gå i likvidation, om de är skyldiga att ha en delgivningsmottagare men inte utser någon sådan. En bestämmelse om att en stiftelse i den angivna situationen skall vara skyldig att gå i likvidation framstår dock enligt vår mening inte som lämplig när det gäller stiftelser, bl.a. därför att en likvidation skulle kunna stå i strid med stiftarens avsikter. En annan möjlighet är att överlåta till tillsynsmyndigheten att förordna en delgivningsmottagare när en sådan skall finnas men inte har utsetts. Liknande regler finns redan på stiftelserättens område. Sålunda har tillsynsmyndigheten redan vissa möjligheter att förordna styrelse- ledamöter respektive förvaltare för stiftelser (se 9 kap. 7 och 8 §§ stiftelselagen). Även mot en lösning av detta slag kan det i och för sig riktas invändningar. Lösningen innebär att delgivning får ske med delgivningsmottagaren även om stiftelsen har känt hemvist i Sverige och styrelseledamöterna har känd adress utomlands. Såsom Lagrådet har påpekat kan det kan hända att stiftelsen av förbiseende inte har utsett någon styrelseledamot boende i Sverige eller att den i Sverige boende styrelseledamoten har avlidit eller att styrelseledamöterna har flyttat utomlands utan att tänka på att en särskild delgivningsmottagare då borde utses. Det kan hävdas att det är mindre tillfredsställande att delgivning under dessa förhållanden skall få ske med delgivningsmottagaren utan att ett delgivningsförsök med styrelseledamöterna först har prövats. Lag- rådet har mot denna bakgrund förordat att möjligheten att delge med en särskild delgivningsmottagare förses med någon form av restriktion, t.ex. att delgivning genom den särskilde delgivningsmottagaren får ske först om stiftelsen inte går att nå genom styrelseledamöterna. Motsvarande restriktion gäller för kungörelsedelgivning, som i dag är den alternativa delgivningsmetoden om delgivning med stiftelsens företrädare miss- lyckas. Enligt vår mening måste det antas att en delgivningsmottagare som tar emot en delgivning kommer att underrätta stiftelsen om delgivningen, t.ex. genom att sända ett meddelande om delgivningen till stiftelsens senast kända adress eller till behörig ställföreträdare för stiftelsen. Stiftelsen och dess företrädare kommer härigenom normalt att få kännedom om delgivningen. Det finns visserligen en risk för att styrelsen eller förvaltaren i sådana situationer som Lagrådet har pekat på inte får kännedom om delgivningen. Risken är emellertid liten och det är enligt Prop. 2004/05:50 12

vår mening rimligt att den får bäras av stiftelsen. För att minimera risken

Prop. 2004/05:50

för rättsförluster bör dock tillsynsmyndigheten, när den har förordnat en

särskild delgivningsmottagare, alltid sända ut en underrättelse om detta

till stiftelsens senast kända adress. Något behov av att begränsa möjlig-

heten att delge stiftelsen genom delgivningsmottagaren finns då inte.

Vi föreslår alltså att tillsynsmyndigheten skall kunna förordna en del-

givningsmottagare. Vi avser att i stiftelseförordningen (1995:1280) ta in

en bestämmelse om att tillsynsmyndigheten skall sända underrättelse om

förordnandet till stiftelsens senast kända adress.

4.3

Pensionsstiftelser och handelsbolag

Regeringens förslag: Pensionsstiftelser och personalstiftelser skall

inte kunna vara bolagsmän i handelsbolag.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se

s. 4952).

Remissinstanserna: Sveriges advokatsamfund har avstyrkt förslaget i

dess helhet. Sveriges Redovisningskonsulters Förbund har ansett att

pensionsstiftelser skall få vara kommanditdelägare, medan Swedish

Pension Fund Association har ansett att i vart fall större

pensionsstiftelser även skall få vara bolagsmän i handelsbolag. Swedish

Pension Fund Association har vidare ansett att ställningstagandet i frågan

bör samordnas med det pågående införlivandet i svensk rätt av reglerna i

det s.k. tjänstepensionsdirektivet.

Övriga remissinstanser som har yttrat sig har godtagit promemorians

förslag.

Bakgrund: Enligt 1 § lagen (1967:531) om tryggande av pensions-

utfästelser m.m. (tryggandelagen) kan en arbetsgivares utfästelse om

pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande tryggas genom

särskild redovisning av pensionsskuld eller genom avsättning av medel

till pensionsstiftelse. Med pensionsstiftelse avses en av arbetsgivaren

grundad stiftelse vars uteslutande ändamål är att trygga utfästelser om

pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande. En pensions-

stiftelses styrelse svarar för att stiftelsens förmögenhet är placerad på ett

nöjaktigt sätt och för att stiftelsens medel inte används för annat än

stiftelsens ändamål (se 9 och 10 a §§ tryggandelagen).

Nöjaktig placering har i praxis beskrivits som en placering som vid

en allmän bedömning framstår som ändamålsenlig med hänsyn till pen-

sionsstiftelsens syfte. Placeringens säkerhet har ansetts som mera

angelägen än möjligheten till avkastning. Något krav på att stiftelsen

måste placera sina medel i visst slag av tillgångar har dock inte

uppställts. Exempelvis har det ansetts godtagbart när en stiftelse placerat

sina medel i nästan enbart aktier (se RÅ 1979 ref. 2:9 och 1986 ref. 171

samt[REDACTED_EFTERNAMN], Näringsdrivande stiftelser, 1996, s. 344 f).

En särskild form av medelsplacering är tillskott till handelsbolag. Den

som går in i ett handelsbolag blir samtidigt, såsom bolagsman, person-

ligen ansvarig för handelsbolagets skulder.

Frågan om en pensionsstiftelse får placera medel genom att vara

bolagsman i ett handelsbolag skall bedömas med beaktande av de nyss

13

nämnda bestämmelserna i tryggandelagen om att stiftelsens förmögenhet skall vara placerad på ett nöjaktigt sätt. I praxis har det ansetts att en sådan placering inte utgör en nöjaktig placering av stiftelsens förmögenhet och att den därför inte är tillåten (jfr Kammarrättens i Stockholm dom den 24 november 1992, mål 26-1991).

Det har emellertid visat sig att det ändå förekommer att pensions- stiftelser fungerar som bolagsmän i handelsbolag. Konstruktionen har använts i avancerade s.k. skalbolagsaffärer. Pensionsstiftelser kan i en sådan affär utnyttjas på följande sätt. Ett handelsbolag konstruerar förluster genom optionsaffärer med andra handelsbolag inom samma ägarkrets. Förlusterna drar bolaget av mot vinster i den ordinarie verksamheten. Innan de andra handelsbolagens vinster till följd av optionsaffärerna realiseras, säljs andelar i dessa handelsbolag vidare för en köpeskilling som motsvarar anskaffningskostnaden för andelarna. Köparna är andra handelsbolag i skalbolagsköparens sfär till vilka vinsterna således flyttas. Bolagsmännen i dessa handelsbolag är pensionsstiftelser. Eftersom dessa är skattebefriade, undgår vinsterna beskattning (jfr 7 kap. 2 § inkomstskattelagen [1999:1229]). Trots att det i praxis har ansetts att en pensionsstiftelse inte får placera sin förmögenhet i handelsbolag, förekommer det alltså sådana place- ringar. De bolagsavtal som pensionsstiftelserna träffar torde därvid vara civilrättsligt bindande mellan parterna. Bolagsverket har enligt nuvarande lagstiftning inte någon möjlighet att vägra registrering i handelsregistret av ett bolag där någon av bolagsmännen är en pensionsstiftelse. Sedan uppgifterna om bolaget har förts in i handelsregistret föreligger ett handelsbolag (se 1 kap. 1 § lagen om handelsbolag och enkla bolag). Skälen för regeringens förslag: Såsom nyss har nämnts finns det en risk att konstruktionen med pensionsstiftelser som bolagsmän i handels- bolag används för mindre seriösa syften. Enligt Skattemyndigheten i Stockholm har pensionsstiftelser använts i mycket avancerade skalbolags- upplägg där handels- och kommanditbolag, i vilka stiftelserna placerat medel, bedrivit handel med obeskattade vinstmedel på miljardbelopp. Att en associationsform som åtnjuter skattebefrielse utnyttjas på ett sådant sätt bör uppenbarligen inte accepteras. När man överväger frågan om det bör införas ett förbud för pensionsstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag bör man också beakta de krav som bör ställas på placering av stiftelsens förmögenhet. Därvid kan det i förstone synas ligga nära till hands att göra jämförelser med rätten för en pensionsstiftelse att äga aktier i ett aktiebolag, en rätt som är oomstridd. Det finns emellertid en väsentlig skillnad mellan en placering av en stiftelses medel i aktier och en placering i en andel i ett handelsbolag. En akties värde varierar men understiger aldrig noll och innehavet av aktier kan därför inte försätta stiftelsen i en skuldsituation. En bolagsman i ett handelsbolag är däremot solidariskt ansvarig för bolagets förpliktelser. Resultatet av ett innehav av en andel i ett handelsbolag kan därför bli att pensionsstiftelsen påförs ansvar för en förlust som mycket väl kan överstiga insatsen. En placering av stiftelsens förmögenhet i ett handelsbolag framstår alltså från pensionsdestinatärer- nas synpunkt som särskilt riskfylld. Som nyss nämnts har det i praxis inte heller ansetts att en placering av detta slag är förenlig med bestämmelsen Prop. 2004/05:50 14

i tryggandelagen om nöjaktig placering. Det kan också hävdas att ett

Prop. 2004/05:50

engagemang som bolagsman i ett handelsbolag som definitionsmässigt

är avsett att bedriva näringsverksamhet inte stämmer överens med det

ändamål som gäller för en pensionsstiftelse. Därtill kommer att ett sådant

engagemang också kan strida mot den vårdplikt som styrelsen i eller

förvaltaren för en stiftelse har enligt stiftelserättsliga principer (jfr prop.

1993/94:9 s. 124).

Konstruktionen med pensionsstiftelser som bolagsmän i handelsbolag

ligger alltså inte i linje med de principer som gäller för placering av en

pensionsstiftelses förmögenhet.

Det nu sagda väcker frågan om det bör införas ett uttryckligt förbud för

pensionsstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag.

En remissinstans har menat att något ställningstagande till den frågan

inte bör göras förrän i samband med det förestående införlivandet av

tjänstepensionsdirektivet. 3 Införlivandet av det direktivet gör det nöd-

vändigt att se över bl.a. placeringsreglerna för pensionsstiftelser (jfr

artikel 18 i direktivet). Direktivet ingår bland åtgärderna för att tillskapa

en integrerad marknad inom EU för finansiella tjänster, inklusive an-

skaffning och förmedling av riskkapital. Enligt direktivet får medlems-

staterna inte hindra tjänstepensionsinstitut från att investera på

riskkapitalmarknader (se artikel 18 punkten 5 c). En pensionsstiftelse

torde utgöra ett tjänstepensionsinstitut i direktivets mening. Riskkapital-

bolag har i Sverige i allmänhet formen av kommanditbolag (ett särskilt

slag av handelsbolag där någon eller några av bolagsmännen inte är

solidariskt ansvariga för bolagets förpliktelser) och motsvaras av s.k.

limited partnerships i Storbritannien och i vissa andra länder. Det skulle

därför kunna hävdas att ett förbud för pensionsstiftelser att vara

bolagsmän i handelsbolag är liktydigt med ett förbud för pensions-

stiftelser att investera i riskkapitalbolag i den juridiska form de för när-

varande i allmänhet har.

Enligt vår uppfattning utgör emellertid ett förbud för en pensions-

stiftelse att vara bolagsman i ett handelsbolag inte något generellt hinder

för pensionsstiftelser att investera i riskkapitalbolag, exempelvis indirekt

genom att bilda helägda aktiebolag som går in som bolagsmän i

handelsbolag. Pensionsstiftelser kommer alltså fortfarande att kunna göra

investeringar i olika slag av riskkapitalprojekt, fastän utan att behöva

utsätta sig för de särskilda risker som är förenade med andelsinnehav i ett

handelsbolag. Någon konflikt med tjänstepensionsdirektivet synes alltså

inte uppkomma.

Lagrådet, som i och för sig har godtagit att det införs ett förbud för

pensionsstiftelser att vara bolagsman i handelsbolag, har ifrågasatt om

inte en mer ändamålsenlig lösning på missbruksproblemet skulle kunna

uppnås genom att inkomstskattelagen (1999:1229) kompletteras med

begränsningar av undantag från vissa stiftelsers skattskyldighet.

En lösning av det slag som Lagrådet har varit inne på torde få utformas

så att pensionsstiftelser som går in i handelsbolag inte skall åtnjuta den

skattebefrielse som pensionsstiftelser annars har. En sådan bestämmelse

innebär emellertid betydande kontrollproblem. För att förvissa sig om att

3 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i

och tillsyn över tjänstepensionsinstitut, se dir. 2003:125 och SOU 2004:101.

15

en pensionsstiftelse inte har gått in i ett handelsbolag skulle Skatteverket vara tvunget att göra en särskild genomgång av vilka investeringar pensionsstiftelsen har gjort under året. Med ett förbud för pensions- stiftelser att vara bolagsman i handelsbolag försvinner dessa kontroll- problem. Förbudets efterlevnad kommer att kunna säkerställas på ett effektivt sätt, eftersom en förutsättning för att ett handelsbolag skall uppkomma är att bolagsavtalet och bolagsmännen registreras i handelsregistret, något som inte kommer att vara möjligt i den mån bolagsmannen är en pensionsstiftelse. Ett förbud för pensionsstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag torde alltså vara en mera effektiv lösning än en kompletterande bestämmelse i skattelagstiftningen om begränsning av pensionsstiftelses skattefrihet. Enligt vår mening bör det därför införas ett uttryckligt förbud för pensionsstiftelser att vara bolagsman i handelsbolag. Ett kommanditbolag utgör ett särskilt slag av handelsbolag. Sveriges Redovisningskonsulters Förbund har menat att det inte finns skäl att låta ett förbud som nu diskuteras omfatta det fallet då en pensionsstiftelse går in som kommanditdelägare i ett kommanditbolag. En kommandit- delägare svarar inte för mer än vad han eller hon har satsat i bolaget. Ett kommanditdelägarskap kan därför från risk- och avkastningssynpunkt i huvudsak likställas med ett aktieinnehav. Vi anser dock inte att det finns anledning att undanta kommandit- delägarskap från förbudet. En del av de principiella invändningar som kan riktas mot en pensionsstiftelses deltagande i ett vanligt handelsbolag kan riktas även mot deltagande som kommanditdelägare. Till detta kommer att rättsliga konstruktioner av detta slag har utnyttjats för skatte- undandragande. Mot den angivna bakgrunden anser vi att det föreslagna förbudet för pensionsstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag bör avse även deltagande såsom kommanditdelägare i ett kommanditbolag. Det kan dock finnas anledning att återkomma till det nu föreslagna för- budet i samband med den nyligen tillsatta utredningen om den skatte- mässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande m.m. (se dir. 2004:99). Även personalstiftelser (dvs. en av en arbetsgivare grundad stiftelse som för arbetstagare eller efterlevande avser att främja andra förmåner än tryggande av pension, se 27 § tryggandelagen) måste tillämpa bestäm- melserna om nöjaktig placering av stiftelsens förmögenhet (se 30 § tryggandelagen jämförd med 10 a § samma lag). En personalstiftelse, vars ändamål uteslutande är att lämna understöd vid arbetslöshet, sjuk- dom eller olycksfall, är skattskyldig enbart för inkomst på grund av innehav av fastighet (se 7 kap. 16 § inkomstskattelagen). Enligt vår mening bör därför personal- och pensionsstiftelser i detta sammanhang behandlas på ett och samma sätt. Förbudet för pensionsstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag, inklusive kommanditbolag, bör alltså omfatta även personalstiftelser. Prop. 2004/05:50 16

5

Registrering av revisorer i stiftelser

Prop. 2004/05:50

Regeringens förslag: Stiftelseregistret skall, i fråga om där registre- rade stiftelser, innehålla uppgift om stiftelsens revisor. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 57 och 58). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: I aktiebolagsregistret registreras vem som är revisor i ett aktiebolag (jfr 10 kap. 43 § aktiebolagslagen). Syftet med registreringen är att den som så önskar skall på ett enkelt sätt kunna kontrollera att det finns en revisor i bolaget och att denne är behörig. För den som exempelvis avser att träffa avtal med bolaget eller på annat sätt ha kontakter med detta kan det uppenbarligen ibland vara av intresse att veta vem som har granskat årsredovisningen och bolagets förvaltning. Uppgiften om revisor framgår bl.a. av det registreringsbevis för bolaget som registreringsmyndigheten tillhandahåller. Också i stiftelser skall det finnas en eller flera revisorer. I vissa fall måste revisorn vara auktoriserad eller godkänd (se 4 kap. 4 och 5 §§ stiftelselagen). Uppgiften om vem eller vilka som är revisorer kan även här vara av intresse för omgivningen, t.ex. en borgenär som träder i kontakt med stiftelsen. Någon skyldighet eller möjlighet att registrera uppgift om en stiftelses revisor i stiftelseregistret finns dock inte. Följakt- ligen innehåller inte heller registreringsbevis för en stiftelse uppgifter av detta slag. Enligt uppgift får länsstyrelserna många förfrågningar om vem som är revisor i en viss stiftelse, förfrågningar som det i dag kan vara svårt eller omöjligt att besvara. Visserligen finns uppgiften ändå som regel tillgänglig hos den aktuella länsstyrelsen. Det beror på att länsstyrelsen som är skyldig att ingripa om en stiftelse saknar revisor (se 9 kap. 10 § andra stycket 4 jämförd med 4 kap. 8 § stiftelselagen) i samband med stiftelsens registrering regelmässigt inhämtar uppgift om vem som är revisor i stiftelsen. Också senare ingivna årsredovisnings- handlingar kan ge besked om vem som är revisor. De hos länsstyrelserna tillgängliga uppgifterna om revisor är emellertid ofullständiga och ibland också inaktuella och det kan innebära extraarbete för myndigheten att ta fram den. En bestämmelse om att uppgift om revisor i en stiftelse skall regi- streras skulle underlätta för tredje man som kommer i kontakt med stiftelsen. Den skulle också vara till nytta för tillsynsmyndigheten vid tillsynen över stiftelser. Risken för att mindre seriösa stiftelser lyckas hålla sig undan den granskning som revisorerna skall utföra torde också minska. Mot nyttan av en sådan registreringsbestämmelse måste man givetvis väga de eventuella ökade kostnader för stiftelserna som den skulle kunna orsaka. Det kan t.ex. synas som att ett krav på att stiftelser måste anmäla revisor för registrering skulle innebära en hel del byråkratiskt besvär för stiftelsen. Merarbetet torde emellertid i praktiken vara begränsat. Redan i dag infordrar, som nyss nämnts, länsstyrelsen i samband med registrering av stiftelsen uppgift om revisor. Ett krav på att revisor skall anmälas för 17 registrering skulle alltså i det skedet inte innebära något merarbete. Prop. 2004/05:50 Efterföljande revisorsbyten torde ske med förhållandevis långa tids- mellanrum. Dessutom torde de inte sällan ske samtidigt med att stiftelsen byter styrelse m.m. Stiftelsen måste då ändå ge in en registrerings- anmälan och tillfogandet av uppgift om ny revisor innebär då inte något nämnvärt besvär. Det kan tilläggas att det vid registrering i stiftelseregistret inte utgår någon avgift för de enskilda registreringsåtgärderna. I stället betalar stiftelsen en årlig registerhållningsavgift som är avsedd att täcka alla förekommande registreringsåtgärder. Registrering av revisorer kommer därför inte att föranleda någon särskild avgift för stiftelsen. Däremot kan den komma att påverka den årliga registerhållningsavgiften. Vi anser mot denna bakgrund att revisorer för stiftelser bör anmälas för registrering i stiftelseregistret. Registreringsbestämmelsen bör omfatta samtliga registrerade stiftelser. 6 Ikraftträdande m.m. De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft den 1 juli 2005. Det är naturligt att stiftelseregistrets registrering av revisorer avser även sådana revisorer som har utsetts före lagens ikraftträdande. Samtliga stiftelser som är registrerade i stiftelseregistret när de föreslagna lagändringarna träder i kraft bör därför vara skyldiga att anmäla sina revisorer även sådana som har utsetts före ikraftträdandet för regi- strering. För att underlätta för stiftelserna bör dock skyldigheten att anmäla befintliga revisorer inte inträda omedelbart utan först efter viss övergångstid. Vidare bör för att undvika att länsstyrelserna till följd av registreringsanmälningar avseende befintliga revisorer drabbas av en oproportionelig arbetsbörda skyldigheten att göra registreringsanmälan inträda i två steg. Vi föreslår därför att anmälan avseende revisorer som har utsetts före ikraftträdandet skall göras före utgången av december 2005 om stiftelsen har anknuten förvaltning och före utgången av juni 2006 om stiftelsen har egen förvaltning. Förbudet för pensions- och personalstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag bör inte ges verkan på bolagsavtal som har föranlett registrering i handelsregistret före ikraftträdandet av de nya reglerna. Det är också rimligt att förbudet inte träffar avtal som har ingåtts före de nya reglernas ikraftträdande men som vid ikraftträdandet ännu inte hunnit registreras i handelsregistret under förutsättning att registreringsanmälan görs inom viss kortare tid. Förbudet bör därför inte gälla om en pensions- eller personalstiftelse har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande och ansökan om registrering av bolagsavtalet har kommit in till Bolagsverket före utgången av december 2005. Det kommer därmed även i framtiden att kunna förekomma att en pensions- eller personalstiftelse står registrerad som bolagsman i ett handelsbolag. Ett sådant engagemang kan dock vara oförenligt med bestämmelserna i lagen om (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. och even- tuellt föranleda ingripande från tillsynsmyndigheten. 18

7

Kostnader och andra konsekvenser

Prop. 2004/05:50

Kostnader för det allmänna Det finns få stiftelser som inte har någon företrädare som är bosatt i Sverige. Förslaget om att stiftelser utan företrädare i Sverige skall utse en särskild delgivningsmottagare (se avsnitt 4.2) torde därför inte ge upphov till annat än ett försumbart merarbete för länsstyrelserna. Förslagen om registrering av revisorer för stiftelser kan ge upphov till en viss ökning av antalet registreringsärenden vid länsstyrelserna och särskilt inledningsvis leda till ett visst resursbehov. I budgetpropositionen för 2006 kommer därför 200 000 kronor att engångsvis föras över från utgiftsområde 4 Rättsväsendet till utgiftsområde 18, anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. Konsekvenser för företagare m.fl. Förslaget om att stiftelser utan företrädare i Sverige skall utse en särskild delgivningsmottagare i Sverige (se avsnitt 4.2) torde, som nyss nämnts, komma att aktualiseras i ett mycket litet antal fall. För stiftelsernas del innebär bestämmelsen inget beaktansvärt merarbete, särskilt mot bak- grund av att det normalt bör vara i en stiftelses eget intresse att ha en kontaktbar person i Sverige. Förslaget att en pensionsstiftelse inte skall få vara bolagsman i ett handelsbolag (se avsnitt 4.3) kan möjligen förhindra bolagsavtal som för de inblandade framstår som skattemässigt förmånliga. Förbudet innebär även en viss formell begränsning av möjligheterna för pensionsstiftel- serna att placera på riskkapitalmarknaden. Några negativa effekter för möjligheterna att trygga pensionsutfästelser genom pensionsstiftelser bedöms förslaget dock inte få. Befintliga bolagsavtal påverkas inte. Inte heller kan förslaget om att revisorer i stiftelser (se avsnitt 5) skall registreras i stiftelseregistret antas ge upphov till något beaktansvärt merarbete. Redan i dag begär länsstyrelsen som är skyldig att ingripa om en stiftelse saknar revisor i samband med registrering av stiftelse regelmässigt uppgift om vem som är revisor. En stiftelse måste sedan den har registrerats vara beredd att lämna länsstyrelsen uppgift om revisor. Kostnaden för registreringen torde bli begränsad. 8 Författningskommentar

8.1

Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220)

2 kap. 16 a § Om stiftelsen inte har någon behörig företrädare som är bosatt i Sverige, skall styrelsen bemyndiga en person som är bosatt här att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. 19 (Jfr 2 kap. 16 a § i promemorian.) Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om att stiftelser med egen förvaltning och vars behöriga företrädare är bosatta utomlands skall förordna en person som är bosatt i Sverige att ta emot delgivning på stiftelsens vägnar. Frågan har behandlats i avsnitt 4.2. Bestämmelsen gäller alla stiftelser med egen förvaltning och således även stiftelser som inte är registreringspliktiga. Om stiftelsen är registrerad, skall också den särskilde delgivningsmottagaren anmälas för registrering (se 10 kap. 3 § första stycket 3). 2 kap. 23 a § Om stiftelsen eller dess förvaltare inte har någon behörig företrädare som är bosatt i Sverige, skall förvaltaren bemyndiga en person som är bosatt här att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. (Jfr 2 kap. 23 a § i promemorian.) Paragrafen är ny. Av den framgår att, om förvaltaren för en stiftelse med anknuten förvaltning inte har någon företrädare som är bosatt i Sverige, förvaltaren måste utse en person som är bosatt i Sverige att ta emot delgivning på stiftelsens vägnar (jfr 16 a §). Som behörig företrädare för en stiftelse eller dess förvaltare räknas bl.a. en särskild delgivningsmottagare. Om förvaltaren har en särskild delgivningsmottagare, behöver alltså någon särskild delgivningsmot- tagare inte utses för stiftelsen. Om förvaltaren är skyldig att för egen del utse en särskild delgivningsmottagare men låter bli att göra det, inträder skyldighet att utse särskild delgivningsmottagare för stiftelsen. Frågan har behandlats i avsnitt 4.2. 9 kap. 7 § I en stiftelse med egen förvaltning skall tillsynsmyndigheten förordna

1.

en ny styrelseledamot, om detta behövs för att styrelsen skall bli beslutför,

2.

ordförande i styrelsen i fall då någon annan än styrelsen skall utse ordförande men inte gör det, samt

3.

en i Sverige bosatt särskild delgivningsmottagare, när en sådan skall finnas enligt 2 kap. 16 a § men inte har utsetts.

Ett förordnande enligt första stycket 1 och 2 gäller till dess att en ny ledamot eller ordförande har blivit utsedd i behörig ordning. Har den förre ledamoten entledigats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye ledamoten för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 3 gäller till dess att till- synsmyndigheten har beslutat att förordnandet inte längre skall gälla. Tillsynsmyndigheten skall meddela ett sådant beslut, om det inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. (Jfr 9 kap. 7 § i promemorian.) Genom tillägget av en ny punkt 3 i första stycket har tillsynsmyndig- heten ålagts att utse en i Sverige bosatt person att ta emot delgivning, när Prop. 2004/05:50 20 en sådan skall finnas enligt 2 kap. 16 a § men inte har utsetts. Frågan har behandlats i avsnitt 4.2. I andra stycket har gjorts en följdändring med anledning av tillägget i första stycket. Tredje stycket, som är nytt, innehåller bestämmelser om när ett förordnande om särskild delgivningsmottagare upphör att gälla. Förord- nandet upphör att gälla om tillsynsmyndigheten beslutar att förordnandet inte längre skall gälla. Tillsynsmyndigheten skall besluta att förordnandet inte längre skall gälla om det inte längre finns skäl att ha kvar för- ordnandet. Ett skäl för att upphäva förordnandet är att stiftelsen på egen hand har utsett en särskild delgivningsmottagare. Ett annat sådant skäl är att stiftelsen har utsett en styrelseledamot som är bosatt i Sverige eller att en tidigare utsedd styrelseledamot har bosatt sig i Sverige. För att tillsynsmyndigheten skall kunna besluta att förordnandet inte längre skall gälla bör det i dessa fall såvitt gäller registrerade stiftelser krävas att uppgift om den nye företrädaren respektive om företrädarens nya adress har registrerats i stiftelseregistret. 9 kap. 8 § Tillsynsmyndigheten skall förordna

1.

en ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stiftelsen saknar förvaltare, och

2.

en i Sverige bosatt särskild delgivningsmottagare, när en sådan skall finnas enligt 2 kap. 23 a § men inte har utsetts.

Ett förordnande enligt första stycket 1 gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entledigats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye förvaltaren för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 2 gäller till dess att till- synsmyndigheten har beslutat att förordnandet inte längre skall gälla. Tillsynsmyndigheten skall meddela ett sådant beslut, om det inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. (Jfr 9 kap. 8 § i promemorian.) Av den nya punkten 2 i första stycket framgår att tillsynsmyndigheten skall utse en i Sverige bosatt person att ta emot delgivning på bolagets vägnar när en sådan skall finnas men inte har utsetts. Frågan har behandlats i avsnitt 4.2. I andra stycket har gjorts en följdändring med anledning av ändringen i första stycket. Såsom framgår av tredje stycket kan tillsynsmyndigheten besluta att förordnandet inte längre skall gälla. Ett sådant beslut skall meddelas om det inte längre finns skäl att kvar förordnandet. Så är normalt fallet om stiftelsen på egen hand har utsett en särskild delgivningsmottagare och såvitt gäller registrerade stiftelser anmält denne för registrering. 10 kap. 2 § Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla stiftelsen för registrering i stiftelseregistret 1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast sex månader efter det att stiftelsen bildades, Prop. 2004/05:50 21 2. i övriga fall senast sex månader efter det att stiftelsen blev bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078). Anmälan skall innehålla uppgift om

1.

stiftelsens postadress och telefon,

2.

styrelseledamöternas namn, personnummer, bostadsadress, post- adress och telefon eller förvaltarens namn eller firma, organisations- nummer, postadress och telefon,

3.

revisorns namn, personnummer och postadress samt, om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, vem som är huvudansvarig för revisionen och bolagets organisationsnummer.

Vid egen förvaltning skall anmälan vidare innehålla uppgift om den ort där styrelsen har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvaltningen huvudsakligen utövas. Vid anknuten förvaltning skall uppgift i stället lämnas om den ort där förvaltaren har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvaltarens egen förvaltning huvudsakligen utövas eller, om förvaltaren är ett handelsbolag, där bolaget har sitt huvudkontor inrättat. Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet. (Jfr 10 kap. 2 § i promemorian.) I paragrafen finns bestämmelser om vilka uppgifter som en registre- ringsanmälan skall innehålla. Andra stycket har ändrats redaktionellt och kompletterats med en ny punkt 3. De hittillsvarande andra och tredje meningarna bildar numera ett nytt tredje stycke. Av punkten 3 framgår att anmälan också måste inne- hålla uppgift om revisor. Bestämmelsen gäller alla registreringspliktiga stiftelser. Av 3 § första stycket 2 följer att anmälan också skall göras när revisorn avgår eller entledigas och när ny revisor har utsetts. Frågan om registrering av revisor har behandlats i avsnitt 5. De nuvarande bestämmelserna i tredje stycket har oförändrade flyttats till ett nytt fjärde stycke. 10 kap. 3 § Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras

1.

när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts enligt bestämmelserna i 6 kap.,

2.

när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § andra och tredje styckena,

3.

när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 § andra stycket eller 23 § andra stycket eller att ta emot delgivning enligt 2 kap. 16 a eller 23 a §,

4.

när stiftelsen inte längre är registreringsskyldig enligt denna lag,

samt

5.

när stiftelsen är upplöst.

I fall som avses i första stycket 3 skall uppgift lämnas om företrädarens eller den särskilde delgivningsmottagarens namn, personnummer, bostadsadress, postadress och telefon. Har styrelsen eller förvaltaren beslutat att rätten att företräda stiftelsen samt att teckna dess namn och firma får utövas endast av två eller flera i förening, skall detta också anmälas för registrering i stiftelseregistret. Någon annan inskränkning i rätten att företräda stiftelsen och att teckna dess namn och firma får inte registreras. När anmälan enligt första stycket 2 avser byte av förvaltare skall anmälan göras av den nye förvaltaren. I fall som avses i första stycket 5 Prop. 2004/05:50 22

skall anmälan göras av den avträdande styrelsen eller förvaltaren. Om

Prop. 2004/05:50

tillsynsmyndigheten har utsett en särskild delgivningsmottagare enligt 9

kap. 7 eller 8 §, skall anmälan göras av delgivningsmottagaren. I övriga

fall skall anmälan göras av styrelsen eller förvaltaren.

(Jfr 10 kap. 3 § i promemorian.)

Paragrafens första stycke anger vissa förhållanden som skall anmälas

för registrering i stiftelseregistret. Ändringen i punkten 2 föranleds av att

det i 2 § har införts bestämmelser om att revisor skall registreras. I

punkten 3 har införts bestämmelser om att särskild delgivningsmottagare

(jfr 2 kap. 16 a och 23 a §§) skall anmälas för registrering.

I andra stycket har gjorts en följdändring med anledning av ändringen i

första stycket 3.

I tredje stycket finns bestämmelser om vem som skall göra en regi-

streringsanmälan. Det har i detta stycke införts bestämmelser om att en

särskild delgivningsmottagare som har utsetts av tillsynsmyndigheten (se

9 kap. 7 § första stycket 3 och 8 § första stycket 2) skall anmäla att han

eller hon har utsetts till delgivningsmottagare. Om delgivnings-

mottagaren har utsetts av stiftelsen eller av stiftelsens förvaltare, skall

stiftelsens styrelse respektive förvaltaren göra anmälan.

8.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag

1 kap. 2 a § En pensionsstiftelse enligt 9 § lagen (1967:531) om tryggande av pen- sionsutfästelse m.m. får inte vara bolagsman i ett handelsbolag. Detsamma gäller för en personalstiftelse enligt 27 § samma lag. (Jfr 1 kap. 1 a § i promemorian.) Paragrafen är ny. Innebörden är att en pensionsstiftelse eller en per- sonalstiftelse inte kan vara bolagsman i ett handelsbolag. Skälen för det har behandlats i avsnitt 4.3. Sedan tidigare gäller att stiftelser och därmed också pensions- och personalstiftelser är förhindrade att gå in i ett kommanditbolag som komplementärer. Om de likväl gör det, blir bolaget att anse som handelsbolag och inte som kommanditbolag (se 3 kap. 2 §). Den nya bestämmelsen går, såvitt gäller pensionsstiftelser och personalstiftelser, längre än så. Sådana stiftelser får varken vara komplementärer eller kommanditdelägare i kommanditbolag eller bolagsmän i vanliga handels- bolag. Om de likväl går in i ett sådant bolagsförhållande vare sig det sker när bolagsavtalet ingås eller genom senare inträde i bolagsavtalet blir också rättsföljden en annan än om åtgärden enbart hade stått i strid med 3 kap. 2 §. Bolagsavtalet skall sålunda inte anses ha rättsverkan och kan därför inte heller föras in i handelsregistret (jfr dock punkten 2 i övergångsbestämmelserna). Huruvida ett bolagsavtal där en pensionsstiftelse eller en personal- stiftelse är en av parterna har rättsverkan mellan övriga avtalsparter får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Om bolagsavtalet är träffat endast mellan pensions- eller personalstiftelsen 23

och en annan part, torde rättsförhållandet parterna emellan vara att

Prop. 2004/05:50

bedöma som ett enkelt bolag. Bolagsavtalets syfte har ju varit att viss

verksamhet skall utövas i bolag. Om det utöver pensions- eller per-

sonalstiftelsen finns flera bolagsmän, uppkommer frågan hur rätts-

förhållandet mellan dem skall bedömas. Den frågan måste bedömas med

hänsyn till det aktuella avtalets innehåll och övriga omständigheter. I det

enskilda fallet kan rättsförhållandet vara av den art att det kan registreras

som ett handelsbolag.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2.

Bestämmelserna i 1 kap. 2 a § gäller inte om pensions- eller personalstiftelsen har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande och ansökan om registrering av bolagsavtalet har kommit in till Bolagsverket före utgången av december 2005.

Bestämmelsen om att pensions- och personalstiftelser inte får vara bolagsmän i handelsbolag gäller inte om stiftelsen har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande, dvs. före den 1 juli 2005, och anmälan för registrering har skett före utgången av december 2005. En pensionsstiftelse som har ingått ett bolagsavtal enligt 1 kap. 1 § före lagens ikraftträdande kan alltså kvarstå som bolagsman under förutsättning att registreringsanmälan sker senast den 31 december 2005. Detsamma gäller om pensionsstiftelsen före lagens ikraftträdande har inträtt i ett bestående bolagsförhållande och registreringsanmälan avseende den nya bolagsmannen görs senast den 31 december 2005. Detta innebär att handelsbolag med sådana stiftelser som bolagsmän i och för sig är giltiga. Det kan dock ifrågasättas om en placering av stiftelsens medel i handelsbolaget är att anse som nöjaktig i tryggande- lagens mening (se 10 a § lagen [1967:531] om tryggande av pensions- utfästelse m.m. och avsnitt 4.3). Huruvida så är fallet ankommer på länsstyrelsen som tillsynsmyndighet att bedöma. 24 Lagförslagen i promemorian (Ds 2003:24) Prop. 2004/05:50 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Härigenom föreskrivs i fråga om stiftelselagen (1994:1220) dels att 9 kap. 7 och 8 §§ samt 10 kap. 2 och 3 §§ skall ha följande ly- delse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 16 a och 23 a §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 16 a § Om stiftelsen inte har någon be- hörig företrädare som är bosatt här i landet, skall styrelsen be- myndiga en i Sverige bosatt per- son att ta emot delgivning på stiftelsens vägnar (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. 23 a § Om förvaltaren inte har någon behörig företrädare som är bosatt här i landet, skall förvaltaren be- myndiga en i Sverige bosatt person att ta emot delgivning på stiftelsens vägnar (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.

9 kap.

7 §

I en stiftelse med egen förvaltning skall tillsynsmyndigheten förordna

1. ny styrelseledamot, om detta

1. ny styrelseledamot, om detta

behövs för att styrelsen skall bli

behövs för att styrelsen skall bli

beslutför, samt

beslutför,

2. ordförande i styrelsen i fall då

2. ordförande i styrelsen i fall då

någon annan än styrelsen skall

någon annan än styrelsen skall

utse ordförande men inte gör det.

utse ordförande men inte gör det,

samt

25

Förordnandet gäller intill dess att en ny ledamot eller ordförande har blivit utsedd i behörig ordning. Har den förre ledamoten entle- digats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye leda- moten för den tid entledigandet avser. 3. en i Sverige bosatt särskild delgivningsmottagare, när en så- dan skall finnas enligt 2 kap. 16 a § men inte har utsetts. Förordnandet gäller intill dess att en ny ledamot, ordförande eller särskild delgivningsmottagare har blivit utsedd i behörig ordning. Har i fall som anges i första stycket 1 den förre ledamoten ent- ledigats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye leda- moten för den tid entledigandet avser. 8 § Tillsynsmyndigheten skall för- ordna ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stiftelsen saknar förvaltare. Förordnandet gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entle- digats för en viss tid, gäller dock förordnandet för den nye förval- taren för den tid entledigandet av- ser. Tillsynsmyndigheten skall för- ordna 1. ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stiftelsen saknar förvaltare, samt 2. en i Sverige bosatt särskild delgivningsmottagare, när en så- dan skall finnas enligt 2 kap. 23 a § men inte har utsetts. Ett förordnande enligt första stycket 1 gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entledigats för en viss tid, gäller dock förord- nandet för den nye förvaltaren för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 2 gäller intill dess att en ny särskild delgivningsmottagare har utsett i behörig ordning. 10 kap. 2 § 1

Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla stiftelsen för registrering i stiftelseregistret

1.

i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast sex månader efter det att stiftelsen bildades,

2.

i övriga fall senast sex månader efter det att stiftelsen blev bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078).

Anmälan enligt

första

stycket

Anmälan skall innehålla uppgift

skall innehålla uppgift om stiftel-

om

sens postadress och telefon samt

1.

stiftelsens postadress och

om styrelseledamöternas

namn,

telefon,

personnummer,

bostadsadress,

2.

styrelseledamöternas namn,

1 Senaste lydelse 1999:1106. Prop. 2004/05:50 Bilaga 1 26

2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § 

andrafjärde

 styckena,

3. när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 § andra stycket eller 23 § andra stycket eller att ta emot delgivning 2 kap. 16 a § eller 23 a §,

postadress och telefon eller för-

personnummer,

bostadsadress,

Prop. 2004/05:50

valtarens namn eller firma, orga-

postadress

och

telefon eller

för-

Bilaga 1

nisationsnummer, postadress

och

valtarens namn eller firma, orga-

telefon. Vid egen förvaltning skall

nisationsnummer, postadress

och

den vidare innehålla uppgift om

telefon,

den ort där styrelsen har sitt säte,

3. revisorns namn, personnum-

eller om säte inte är bestämt, där

mer och postadress samt, om revi-

förvaltningen

huvudsakligen

ut-

sorn är ett registrerat revisions-

övas. Vid anknuten

förvaltning

bolag, vem som är huvudansvarig

skall uppgift i stället lämnas om

för revisionen och bolagets orga-

den ort där förvaltaren har sitt säte,

nisationsnummer.

eller om säte inte är bestämt, där

Om en särskild delgivningsmot-

förvaltarens egen förvaltning hu-

tagare har utsetts, skall motsva-

vudsakligen

utövas

eller,

om

rande uppgifter lämnas om honom

förvaltaren är ett handelsbolag, där

eller henne.

bolaget har sitt huvudkontor in-

Vid egen förvaltning skall an-

rättat.

mälan vidare innehålla uppgift om

den ort där styrelsen har sitt säte

eller, om säte inte är bestämt, där

förvaltningen

huvudsakligen

ut-

övas.

Vid

anknuten

förvaltning

skall

uppgift

i

stället

lämnas

om

den ort där förvaltaren har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där förvaltarens egen förvaltning hu- vudsakligen utövas eller, om för- valtaren är ett handelsbolag, där bolaget har sitt huvudkontor in- rättat. Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet. 3 § 2

Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras 1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts enligt bestämmelserna i 6 kap., 2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § andra stycket, 3. när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 § andra stycket eller 23 § andra stycket,

4.

när stiftelsen inte längre är registreringsskyldig enligt denna lag,

samt

5.

när stiftelsen är upplöst.

2 Senaste lydelse 1998:306.

27

I fall som avses i första stycket 3 skall uppgift lämnas om företrädarens

Prop. 2004/05:50

namn, personnummer, bostadsadress, postadress och telefon. Har

Bilaga 1

styrelsen eller förvaltaren beslutat att rätten att företräda stiftelsen samt

att teckna dess namn och firma får utövas endast av två eller flera i

förening, skall detta också anmälas för registrering i stiftelseregistret.

Någon annan inskränkning i rätten att företräda stiftelsen och att teckna

dess namn och firma får inte registreras.

När anmälan enligt första

När anmälan enligt första

stycket 2 avser byte av förvaltare

stycket 2 avser byte av förvaltare

skall anmälan göras av den nye

skall anmälan göras av den nye

förvaltaren. I fall som avses i för-

förvaltaren. I fall som avses i för-

sta stycket 5 skall anmälan göras

sta stycket 5 skall anmälan göras

av den avträdande styrelsen eller

av den avträdande styrelsen eller

förvaltaren. I övriga fall skall an-

förvaltaren. I fall som avses i 9

mälan göras av styrelsen eller för-

kap. 7 § första stycket 3 och 8 §

valtaren.

första stycket 2 skall anmälan gö-

ras av den som anmälan gäller. I

övriga fall skall anmälan göras av

styrelsen eller förvaltaren.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.

2.

En stiftelse som redan är registrerad när lagen träder i kraft skall anmäla revisor som har utsetts före lagens ikraftträdande för registrering före utgången av juni 2005.

28 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivs att det i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag skall införas en ny paragraf, 1 kap. 1 a §, av följande lydelse. Prop. 2004/05:50 Bilaga 1

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 1 a § En pensionsstiftelse enligt 9 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. får inte vara bolagsman i ett handelsbo- lag. Detsamma gäller för en per- sonalstiftelse enligt 27 § samma lag.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.

2.

Bestämmelserna i 1 kap. 1 a § gäller inte om pensions- eller perso- nalstiftelsen har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande.

29 Förteckning över remissinstanser Prop. 2004/05:50 Bilaga 2 Efter remiss har yttrande över promemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) avgetts av Göta hovrätt, Norrköpings tingsrätt, Kammarrätten i Sundsvall, Länsrätten i Östergötlands län, Brottsförebyggande rådet, Ekobrottsmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Riksåklagaren, Kammarkollegiet, Datainspektionen, Finansinspektionen, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Norrbottens län, Riks- skatteverket, Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala universitet, Nä- rings- och teknikutvecklingsverket, Patent- och registreringsverket, Svenska kommunförbundet, Svenskt Näringsliv, Svenska Bankförening- en, Företagarnas Riksorganisation, Företagarförbundet, Sveriges Försäk- ringsförbund, Kooperativa Förbundet, Lantbrukarnas Riksförbund, FAR, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF, Sveriges advokatsam- fund, Näringslivets nämnd för regelgranskning, Föreningen Stiftelser i samverkan, Landsorganisationen (LO), Tjänstemännens centralorganisa- tion och SACO. Länsstyrelsen i Skåne län, Svensk Handel, Kooperativa institutet, Svenska Revisorsamfundet (SRS), Frivilligorganisationernas Insam- lingsråd och Svenska Kommunförbundet har avstått från att yttra sig. Vidare har skrift inkommit från Swedish Pension Fund Association och Föreningen Jungfru Marie Nycklar. 30 Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Härigenom föreskrivs i fråga om stiftelselagen (1994:1220) dels att 9 kap. 7 och 8 §§ samt 10 kap. 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 16 a och 23 a §§, av följande lydelse. Prop. 2004/05:50 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 16 a § Om stiftelsen inte har någon behörig företrädare som är bosatt här i landet, skall styrelsen bemyn- diga en person som är bosatt i Sverige att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning (särskild delgiv- ningsmottagare). Ett sådant bemyn- digande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken. 23 a § Om stiftelsen eller dess förvaltare inte har någon behörig företrädare som är bosatt här i landet, skall förvaltaren bemyndiga en person som är bosatt i Sverige att på stiftelsens vägnar ta emot delgiv- ning (särskild delgivningsmottaga- re). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.

9

kap.

7 §

I en stiftelse med egen förvaltning skall tillsynsmyndigheten förordna

1. ny styrelseledamot, om detta

1.

en ny styrelseledamot, om

behövs för att styrelsen skall bli

detta behövs för att styrelsen skall

beslutför, samt

bli beslutför,

2. ordförande i styrelsen i fall då

2.

ordförande i styrelsen i fall då

någon annan än styrelsen skall utse

någon annan än styrelsen skall utse

ordförande men inte gör detta.

ordförande men inte gör det, samt

3. en i Sverige bosatt särskild del-

31

givningsmottagare,

när

en

sådan

skall finnas enligt 2 kap. 16 a § men

inte har utsetts.

Förordnandet gäller intill dess att

Ett

förordnande

enligt

första

en ny ledamot eller ordförande har

stycket 1 och 2 gäller till dess att en

blivit utsedd i behörig ordning. Har

ny ledamot eller ordförande har

den förre ledamoten entledigats för

blivit utsedd i behörig ordning. Har

en viss tid, gäller dock förordnandet

den förre ledamoten entledigats för

för den nye ledamoten för den tid

en viss tid, gäller dock förordnandet

entledigandet avser.

för den nye ledamoten för den tid

entledigandet avser.

Ett

förordnande

enligt

första

stycket 3 gäller till dess att tillsyns-

myndigheten har beslutat att för-

ordnandet inte längre skall gälla.

Tillsynsmyndigheten

skall meddela

ett sådant beslut, om det inte längre

finns skäl att ha kvar förordnandet.

8 §

Tillsynsmyndigheten

skall

för-

Tillsynsmyndigheten

skall

för-

ordna ny förvaltare för en stiftelse

ordna

med anknuten

förvaltning,

om

1. en ny förvaltare för en stiftelse

stiftelsen saknar förvaltare.

med anknuten förvaltning, om stif-

telsen saknar förvaltare, och

2. en i Sverige bosatt särskild del-

givningsmottagare,

när

en

sådan

skall finnas enligt 2 kap. 23 a § men

inte har utsetts.

Förordnandet

gäller

tills vidare.

Ett

förordnande

enligt

första

Har den förre förvaltaren entle-

stycket 1 gäller tills vidare. Har den

digats för en viss tid, gäller dock

förre förvaltaren entledigats för en

förordnandet för den nye för-

viss tid, gäller dock förordnandet

valtaren för den tid entledigandet

för den nye förvaltaren för den tid

avser.

entledigandet avser.

Ett

förordnande

enligt

första

stycket 2 gäller till dess att till-

synsmyndigheten har beslutat att

förordnandet

inte

längre

skall

gälla.

Tillsynsmyndigheten

skall

meddela ett

sådant

beslut, om det

inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. 10 kap. 2 § 4

Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla stiftelsen för registrering i stiftelseregistret

4 Senaste lydelse 1999:1106. Prop. 2004/05:50 Bilaga 3 32

1.

i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast sex månader efter det att stiftelsen bildades,

2.

i övriga fall senast sex månader efter det att stiftelsen blev bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078).

Anmälan

enligt första stycket

Anmälan

skall innehålla

uppgift

skall innehålla uppgift om stiftel-

om

sens postadress och telefon samt om

1. stiftelsens postadress och te-

styrelseledamöternas namn, person-

lefon,

nummer, bostadsadress, postadress

2.

styrelseledamöternas

namn,

och telefon eller förvaltarens namn

personnummer,

bostadsadress,

post-

eller firma,

organisationsnummer,

adress och telefon eller förvaltarens

postadress och telefon. Vid egen

namn eller firma, organisations-

förvaltning skall den vidare inne-

nummer, postadress och telefon,

hålla uppgift om den ort där

3. revisorns namn, personnum-

styrelsen har sitt säte, eller om säte

mer och postadress samt, om

inte är bestämt, där förvaltningen

revisorn

är

ett

registrerat

huvudsakligen utövas. Vid anknu-

revisionsbolag,

vem

som

är

ten förvaltning skall uppgift i stället

huvudansvarig

för revisionen

och

lämnas om den ort där förvaltaren

bolagets organisationsnummer.

har sitt säte, eller om säte inte är

Vid egen förvaltning skall an-

bestämt, där förvaltarens egen för-

mälan vidare innehålla uppgift om

valtning huvudsakligen utövas eller,

den ort där styrelsen har sitt säte

om förvaltaren är ett handelsbolag,

eller, om säte inte är bestämt, där

där bolaget har sitt huvudkontor

förvaltningen

huvudsakligen

ut-

inrättat.

övas.

Vid

anknuten

förvaltning

skall uppgift i stället lämnas om den

ort där förvaltaren har sitt säte eller,

om säte inte är bestämt, där

förvaltarens egen förvaltning hu-

vudsakligen

utövas

eller,

om

förvaltaren är ett handelsbolag, där

bolaget har sitt huvudkontor in- rättat. Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet. 3 § 5

Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras 1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts

enligt bestämmelserna i 6 kap.,

2. när en ändring har inträtt i

2. när en ändring har inträtt i

något förhållande som avses i 2 §

något förhållande som avses i 2 §

andra stycket,

andra och tredje styckena,

3. när någon har bemyndigats att

3. när någon har bemyndigats att

företräda stiftelsen enligt 2 kap.

företräda stiftelsen enligt 2 kap.

16 § andra stycket eller 23 § andra

16 § andra stycket eller 23 § andra

stycket,

stycket eller att ta emot delgivning

enligt 2 kap. 16 a eller 23 a §,

5 Senaste lydelse 1998:306.

Prop. 2004/05:50 Bilaga 3 33

4. när stiftelsen inte längre är registreringsskyldig

enligt denna

lag, Prop. 2004/05:50

samt

Bilaga 3

5. när stiftelsen är upplöst.

I fall som avses i första stycket 3

I fall som avses i första stycket 3

skall uppgift lämnas om företrä-

skall uppgift lämnas om företrä-

darens namn, personnummer, bo-

darens eller den särskilde delgiv-

stadsadress, postadress och telefon.

ningsmottagarens

namn, person-

Har styrelsen eller förvaltaren be-

nummer, bostadsadress, postadress

slutat att rätten att företräda stif-

och telefon. Har styrelsen eller

telsen samt att teckna dess namn

förvaltaren beslutat att rätten att

och firma får utövas endast av två

företräda stiftelsen samt att teckna

eller flera i förening, skall detta

dess namn och firma får utövas

också anmälas för registrering i

endast av två eller flera i förening,

stiftelseregistret. Någon annan in-

skall detta också anmälas för

skränkning i rätten att företräda

registrering i stiftelseregistret. Nå-

stiftelsen och att teckna dess namn

gon annan inskränkning i rätten att

och firma får inte registreras.

företräda stiftelsen och att teckna

dess namn och firma får inte

registreras.

När anmälan enligt första stycket

När anmälan enligt första stycket

2 avser byte av förvaltare skall

2 avser byte av förvaltare skall

anmälan göras av den nye för-

anmälan göras av den nye för-

valtaren. I fall som avses i första

valtaren. I fall som avses i första

stycket 5 skall anmälan göras av

stycket 5 skall anmälan göras av

den avträdande styrelsen eller

den avträdande

styrelsen

eller

förvaltaren. I övriga fall skall

förvaltaren. Om tillsynsmyndigheten

anmälan göras av styrelsen eller

har utsett en särskild delgivnings-

förvaltaren.

mottagare enligt 9 kap. 7 eller 8 §,

skall anmälan göras av delgivnings-

mottagaren. I övriga fall skall an-

mälan göras av styrelsen eller

förvaltaren.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2.

En stiftelse som är registrerad när lagen träder i kraft skall anmäla revisor som har utsetts före ikraftträdandet för registrering. En sådan anmälan skall göras före utgången av december 2005 om stiftelsen har anknuten förvaltning och före utgången av juni 2006 om stiftelsen har egen förvaltning.

34 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivs att det i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag skall införas en ny paragraf, 1 kap. 2 a §, av följande lydelse. Prop. 2004/05:50 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 2 a § En pensionsstiftelse enligt 9 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. får inte va- ra bolagsman i ett handelsbolag. Detsamma gäller för en personal- stiftelse enligt 27 § samma lag.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.

2.

Bestämmelserna i 1 kap. 2 a § gäller inte om pensions- eller personalstiftelsen har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande och ansökan om registrering av bolagsavtalet har kommit in till Bolagsverket före utgången av december 2005

35 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2004-11-23

Närvarande: f.d. regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist, justitierådet Torgny Håstad och regeringsrådet Göran Schäder. Åtgärder mot missbruk av stiftelser Enligt en lagrådsremiss den 28 oktober 2004 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220), och

2.

lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Jan[REDACTED_EFTERNAMN]. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen 9 kap. 7 och 8 §§ Enligt 7 § första stycket 3 och 8 § första stycket 2 skall tillsyns- myndigheten utse en i Sverige bosatt särskild delgivningsmottagare, när en stiftelse (vars styrelse enligt 9 kap. 1 § har sitt säte i Sverige eller vars förvaltning huvudsakligen utövas i Sverige) inte har en behörig företrädare som är bosatt här i landet och stiftelsen inte heller utsett särskild delgivningsmottagare enligt 2 kap. Det kommer i de flesta fall att röra sig om en stiftelse som vill undgå delgivning eller åtminstone försvåra sådan. Genom den föreslagna ändringen blir kungörelsedelgiv- ning enligt 1517 §§ delgivningslagen (1970:428) i dessa sammanhang överflödig. En viktig fråga är emellertid om man kan utgå från att en stiftelse, som faller under de nu aktuella bestämmelserna, alltid vill undgå delgivning, så att de förutsättningar som gäller för kungörelsedelgivning och de åtgärder som därvid skall vidtas alltid är överflödiga. De föreslagna bestämmelserna medför att tillsynsmyndigheten kan utse en särskild delgivningsmottagare och delge denne, även om stiftelsen har känt hemvist i Sverige (jfr 13 § delgivningslagen) och styrelseledamöterna har känd adress, låt vara utomlands, utan att den utsedde delgivnings- mottagaren ålagts någon skyldighet att ens försöka komma i kontakt med stiftelsens styrelse (jfr 15 § första stycket och 17 § tredje stycket delgivningslagen). En sådan ordning är inte tillfredsställande; det kan ju hända att stiftelsen av förbiseende inte utsett någon styrelseledamot boende i Sverige eller att den i Sverige boende styrelseledamoten avlidit eller att han har flyttat utomlands utan att tänka på att en särskild delgivningsmottagare då borde utses. Om bestämmelserna såsom bör ske förses med en förutsättning om att stiftelsen inte går att nå genom styrelseledamöterna eller på annat sätt (jfr 9 § tredje stycket Prop. 2004/05:50 Bilaga 4 36 delgivningslagen) eller den särskilde delgivningsmottagaren åläggs att försöka nå stiftelsens styrelse och bereds tid till detta, kan det å andra sidan ifrågasättas om det finns behov av en särreglering i stiftelselagen. Sammanfattningsvis finner Lagrådet att de nu behandlade bestämmel- serna inte bör införas utan att de kringgärdas av någon reservation av det slag som finns i delgivningslagen. Förslaget till lag om ändring i lagen om handelsbolag och enkla bolag 1 kap. 2 a § Enligt 3 kap. 2 § lagen om handelsbolag och enkla bolag kan en stiftelse inte vara komplementär i ett kommanditbolag. Åsidosätts den bestäm- melsen, blir bolaget att anse som ett handelsbolag. Enligt handelsbolags- lagen finns således inget hinder mot att en stiftelse är obegränsat ansvarig för bolagets skulder. Däremot är det möjligt att tryggandelagstiftningen innebär att slutandet av ett sådant bolagsavtal är förbjudet. Detsamma gäller bedrivandet av näringsverksamhet under enskild firma. I lagrådsremissen föreslås att ett uttryckligt förbud införs i handels- bolagslagen för pensions- och personalstiftelser att vara bolagsmän i handelsbolag eller kommanditdelägare i kommanditbolag. De skäl som väsentligen framhålls för ett sådant förbud är dels att man inte bör acceptera att en skattebefriad associationsform utnyttjas för skatteundandragande, dels att dessa stiftelsers deltagande i handelsbolag inte stämmer överens med gällande principer i fråga om stiftelseändamål, placering av stiftelseförmögenhet och styrelsens eller förvaltarens vårdplikt. Förbudet föreslås träda i kraft den 1 juli 2005 men inte gälla om stiftelsen inträtt som bolagsman före ikraftträdandet och ansökan om registrering av bolagsavtalet skett före utgången av december 2005. Lagrådet bedömer att bolagsavtal knappast tjänar något legitimt syfte som inte skulle kunna tillgodoses på annat sätt, exempelvis genom att stiftelsen bildar ett helägt aktiebolag och låter detta bli bolagsman i ett handelsbolag. Mot denna bakgrund framstår det föreslagna förbudet som godtagbart. Lagrådet anser emellertid att det hade varit förtjänt att närmare övervägas och klargöras om inte en mer ändamålsenlig lösning på de missbruks- problem som främst ligger bakom det aktuella förslaget skulle kunna uppnås genom att inkomstskattelagen kompletterades med erforderliga begränsningar av undantag från vissa stiftelsers skattskyldighet (återverk- ningarna i fråga om avkastningsskatt på pensionsmedel fick i så fall beaktas). Att remissens förslag har inriktning mot att förebygga att den aktuella typen av bolagskonstruktioner alls kommer till stånd är visser- ligen sant, men denna synpunkt ter sig likväl inte avgörande. Betydelsen av hur skattereglerna är utformade synes i praktiken ha särskild tyngd, och det redan i sådant tidigt skede då planering görs inför handelsbolags bildande eller då förändringar övervägs i fråga om bolagsmännen i Prop. 2004/05:50 Bilaga 4 37

befintligt handelsbolag. En särskild aspekt i sammanhanget kan vara att

Prop. 2004/05:50

åtgärder inom skattelagstiftningens ram kan utformas så att de får

Bilaga 4

snabbare genomslag än remissförslaget med dess övergångsreglering.

38

Justitiedepartementet

Prop. 2004/05:50

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 december 2004 Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande:[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2004/05:50 Åtgärder mot missbruk av stiftelser 39