Regeringens proposition 1992/93:134

om förändringar i de kommunala bostadstilläggen för år 1993 m.m.

Prop. 1992/93:134

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som tagits upp i bi­fogade utdrag ur regeringsprotokollet den 10 november 1992.

På regeringens vägnar

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en höjning av inkorastavdraget för kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT). KBT:t minskas med 35 % av den del av den pensionsberättigades årsinkomst sora överstiger 750 kronor för den sora är gift och 1 000 kronor för annan. För årsinkomst sora överstiger ett och ett halvt basbelopp minskas KBT: t med 40 % av in­komsten.

Vidare redovisas ändrade regler för statsbidrag för KBT under år 1993. En kommun skall fr.o.ra. den 1 mars 1993 få statsbidrag med 70 % av sina kostnader för KBT inom den statsbidragsberättigade delen av KBT (150 - 2 800 kronor per raånad) under föratsättning att kom­munen enligt sina grander för KBT ersätter minst 85 % av pensionärens kostnader inom detta intervall. Statsbidrag utges inte för sådana delar av pensionärens bostadskostnad som överstiger 95 % av bostadskostnaden i det angivna intervallet.

I propositionen föreslås slutligen att pensionstillskottet höjs till 55,5 % av det särskilda basbeloppet om det utges sora tillägg till folkpension i form av ålderspension, orastälhiingspension, särskild efterlevandepen­sion eller änkepension och till 105,5 % av sararaa belopp ora det utges som tillägg till folkpension i form av förtidspension.

1 Riksdagen 1992193. 1 saml. Nr 134

Propositionens lagförslag

Prop. 1992/93:134

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1962:392) ora hustratillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension' skall ha följande lydelse.

Lydebe enligtprop.

Föreslagen lydelse

1992/93:7

Hustratillägg minskas med sextio Hustratillägg rainskas med sextio

procent och kommunalt bostads- procent och kommunalt bostads­

tillägg raed trettiofem procent av tillägg med trettiofem procent av

den del av den pensionsberätti- den del av den pensionsberätti­

gades årsinkomst som överstiger gades årsinkomst som överstiger

750 kr för den som är gift och 750 kr för den sora är gift och

1 000 kr för annan.

1 000 kr för annan. TiU den del

årsinkomsten överstiger ett och ett halvt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän för­säkring minskas dock bostadstill-lägget med fyrtio procent av in­komsten.

Minskning skall, där rätt till såväl hustratillägg som kommiinalt bo­stadstillägg föreligger, göras först å bostadstillägget och därefter å hustratillägget.

Om hustrutillägg med tillämpning av 1 § tredje stycket skall utges med viss andel av oavkortat sädant tillägg, skall minskning med hänsyn till årsinkomst beräknas på ett oavkortat hustratillägg och andelsberäkning enligt 1 § tredje stycket göras först på det belopp som framkommer efter denna minskning.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 1993.

Lagen omtryckt 1976:1014.

2 Förslag till

Prop. 1992/93:134

Lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott

Härigenora föreskrivs att 2 och 2 a §§ lagen (1969:205) ora pensions­tillskott skall ha följande lydelse.

Lydebe enligt prop.

Föreslagen lydebe

1992/93:116'

Pensionstillskottet till ålderspen-

Pensionstillskottet till ålderspen­

sion, omställningspension, särskild

sion, omställningspension, särskild

efterlevandepension eller änkepen-

efterlevandepension eller änkepen­

sion är femtiofyra procent av det

sion är femtiofem och en halv

särskilda basbeloppet enligt 1 kap.

procent av det särskilda basbe-

6 § lagen (1962:381) ora allraän

loppet enligt 1 kap. 6 § lagen

försäkring, om inte annat följer av

(1962:381) om allmän försäkring,

bestämmelseraa i andra och tredje

om inte annat följer av bestäm­

styckena,

raelseraa i andra och tredje styck­

ena.

För den som har börjat att ta ut sin ålderspension tidigare eller senare än den månad under vilken han fyller sextiofem år är pensionstillskottet det belopp som framkommer ora det i första stycket angivna procent­talet rainskas eller ökas i motsvarande mån sora pensionen skall minskas eller ökas enligt 6 kap. lagen ora allmän försäkring.

Pensionstillskottet till änkepension, som enligt 8 kap. 4 § andra eller tredje stycket lagen om allraän försäkring i detta lagranis lydelse vid utgången av år 1989 betalas ut raed rainskat belopp, är det belopp sora framkoraraer ora det i första stycket angivna procenttalet minskas i mot­svarande raån. Pensionstillskottet till halv respektive en Qärdedels ål­derspension är hälften av respektive en fjärdedel av det pensionstillskott som angetts i första eller andra stycket. För den som har tvä tredjedelar av hel särskild efterlevandepension eller halv sådan pension eller har änkepension, sora raed tillämpning av punkt 6 i övergångsbestämmelser­na till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän för­säkring betalas ut raed viss andel av en oreducerad sådan pension, är pensionstillskottet motsvarande andel av det pensionstillskott som angetts i första stycket.

2a§

Pensionstillskottet till förtidspen- Pensionstillskottet till förtidspen­

sion är etthundrafyra procent av

sion är etthundrafem och en halv

det särskilda basbeloppet enligt

procent av det särskilda basbe-

1 kap. 6 § lagen (1962:381) ora

loppet enligt 1 kap. 6 § lagen

allmän försäkring, om inte annat

(1962:381) om allmän försäkring,

följer av bestämmelseraa i andra

om inte annat följer av bestäm­

stycket,

melseraa i andra stycket.

För den som har två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förtids­pension är pensionstillskottet raotsvarande andel av det pensionstillskott

' Se även prop. 1992/93:7.

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydelse

Prop. 1992/93:134

sora anges i första stycket. För den sora får förtidspension för tid efter det att ålderspension upphört att betalas ut enligt 6 kap. 3 § lagen om allmän försäkring skall pensionstillskottet rainskas i raotsvarande raån som förtidspensionen minskas enligt 7 kap. 4 § andra stycket lagen om allmän försäkring.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om pensionistillskott för tid före ikraftträdandet.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) öm självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklara­tion och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:134

Lydebe enligtprop. 1992/93:127

Föreslagen lydebe

2 kap

För dén sora inte haft inkoinst av aktiv näringsverksamhet eller annan inkomst av tjänst än folk­pension och pensionstillskott en­ligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller allmän till­läggspension som föranlett avräk­ning av sådant pensionstillskott gäller i stället för vad sora sägs i 4 § första stycket 1 följande. Skyldighet att lärana självdeklara­tion föreligger endast om den uppburaa pensionen överstiger för gift skattskyldig som inte under någon del av året uppburit pension med belopp som tillkomraer gift vars raake saknar folkpension 1,340 särskilt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allraän försäkring och för annan skattskyldig 1,515 särskilt bas­belopp.

6§ För den sora inte haft inkomst av aktiv näringsverksamhet eller annan inkorast av tjänst än folk­pension och pensionstillskott en­ligt 2 § lagen (1969:205) ora pensionstillskott eller allraän till­läggspension sora föranlett avräk­ning av sådant pensionstillskott gäller i stället för vad sora sägs i 4 § första stycket 1 följande. Skyldighet att lämna självdeklara­tion föreligger endast ora den uppburaa pensionen överstiger för gift skattskyldig sora inte under någon del av året uppburit pension raed belopp sora tillkoraraer gift vars make saknar folkpension 1,325 särskilt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) ora allmän försäkring och fÖr annan skattskyldig 7,5 särskilt bas­belopp.

Som folkpension räknas inte barapension och vårdbidrag.

Denna lag träder i kraft den I januari 1993 och tillämpas första gången vid 1994 års taxering.

4 Förslag till

Prop. 1992/93:134

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att punJict 1 av anvisningaraa till 48 § komraunal­skattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Lydebe enligt prop.

Föreslagen lydebe

1992/93:127

till 48 §

1. Vid tillärapningen av 48 § 4 mom. och denna anvisningspunkt iakt­tas följande. Som folkpension räknas inte barapension eller vårdbidrag. Folkpension skall anses utgöra en inte obetydlig del av den skattskyldi­ges inkomst, om den uppgått till minst 6 000 kronor eller minst en fem­tedel av den sammanräknade inkorasten. Sora folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen (1969:205) ora pen­sionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Har folkpension enligt bestäraraelseraa i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) ora allmän försäk­ring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagram angiven livränta skall vid tillämpning av första, andra respektive tredje stycket första meningen b det särskilda grandavdraget beräknas raed ledning av den folkpension som skulle ha utgått om sådan samordning inte skett.

För gift skattskyldig, som För gift skattskyldig, som

uppburit folkpension raed belopp uppburit folkpension raed belopp

som tillkommer gift vars make som tillkommer gift vars make

uppbär folkpension, uppgår det uppbär folkpension, uppgår det

särskilda grandavdraget till 1,325 särskilda grandavdraget till 1,340

särskilt basbelopp enligt 1 kap. särskilt basbelopp enligt 1 kap.

6 § lagen (1962:381) om allmän 6 § lagen (1962:381) om allmän

försäkring. För övriga skattskyl- försäkring. För övriga skattskyl­

diga uppgår avdraget till 7,5 sär- diga uppgår avdraget till 7,575

skilt basbelopp. För gift skattskyl- särskilt basbelopp. För gift skatt-

dig, som under viss del av be- skyldig, som under viss del av be­

skattningsåret uppburit folkpen- skattningsåret uppburit folkpen­

sion med belopp som tillkommer sion med belopp som tillkommer

gift vars make uppbär folkpen- gift vars raake uppbär folkpen­

sion och under återstoden av året sion och under återstoden av året

uppburit folkpension med belopp uppburit folkpension med belopp

som tillkommer gift vars make som tillkommer gift vars raake

saknar folkpension, uppgår avdra- saknar folkpension, uppgår avdra­

get till 7,5 särskilt basbelopp.

get till 7,5/5 särskilt basbelopp.

Det särskilda grandavdraget lär dock inte överstiga

a)

för skattskyldig sora vid utgången av året före beskattningsåret och utgången av beskattningsåret uppbar folkpension samt under hela be­skattningsåret bott i Sverige: summan av uppburen sådan pension som enligt Qärde stycket reducerar det särskilda grandavdraget samt

b)

för skattskyldig som inte avses i a eller som under beskattningsåret uppburit folkpension i form av förtidspension, halv eller en fjärdedels ålderspension enligt lagen om allmän försäkring eller som avlidit: upp­buren folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 § eller 2 a § lagen om pensionstillskott. För skattskyldig som har livränta som avses i första stycket sista meningen tillämpas i stället för bestämmelsen

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydebe

Prop. 1992/93:134

i föregående mening a bestämmelsen i föregående meningen b om det är till fördel för den skattskyldige.

Det särskilda grandavdraget reduceras med 65 procent av den del av uppburen pension som överstiger det för den skattskyldige enligt andra stycket gällande avdragsbeloppet. Pension som utgår på grand av annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring reducerar dock inte det särskilda grandavdraget.

För den som vid utgången av året före beskattningsåret inte uppbar folkpension reduceras det särskilda grandavdraget i stället med 65 pro­cent av den del av taxerad inkomst sora överstiger det för den skattskyl­dige enligt andra stycket gällande avdragsbeloppet.

Oavsett vad sora i det föregående sagts om reducering föreligger alltid rätt till särskilt grandavdrag med så stort belopp som den skattskyldige skulle ha fått i grandavdrag enligt 48 § 2 eller 3 mom. om dessa be­stämmelser i stället hade tillämpats.

Denna lag träder i kraft den I januari 1993 och tillämpas första gången vid 1994 års taxering.

Socialdepartementet

Prop. 1992/93:134

Utdrag ur protokoll vid regeringssararaanträde den 10 noveraber 1992

Närvarande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], V/ibble,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Limdgren

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om förändringar i de kommunala bostadstilläggen för år 1993 m.m.

1 Inledning

Kommunalt bostadstillägg (KBT) är en inkomstprövad förmån som kan utges till den som uppbär folkpension i form av ålderspension, förtids­pension, omställningspension eller särskild efterlevandepension och sora är folkbokförd inom kommunen eller till där folkbokförd hustra som uppbär hustratillägg.

Det kommunala bostadstillägget utbetalas enligt grander som den en­skilda kommunen själv bestämmer. Det varierar därför storleksmässigt kommuneraa emellan. Inkomstprövningen sker dock enligt regler som finns fastställda i lag. Vidare krävs att KBT utges med lägst det belopp som uppfyller kriterierna för statsbidrag.

I förordningen (1979:830) om statsbidrag för KBT föreskrivs att stats­bidrag utges under föratsättning att KBT, före inkomstprövning och oberoende av bostadens storlek, täcker minst 80 % av den del av den månatliga bostadskostnaden som ligger raellan 80 och 1 900 kronor för en ensam pensionstagare samt raellan 80 och 2 050 kronor för raakar. Kommunen erhåller statsbidrag med 25 % av sina kostnader för KBT inom de nämnda kostnadsgränseraa. Kommunerna har raöjlighet att låta KBT utges även för högre bostadskostnader än I 900 resp. 2 050 kronor per månad, men dessa raerkostnader ingår inte i underlaget för stats­bidrag. Statsbidrag läranas inte heller för kostnader för KBT som inte är knutna till bostadskostnaden. Statsbidrag kan också utges för KBT till personer som bor på ålderdomshem eller sjukhem under föratsättning att KBT: t inte täcker bostadskostnader som utgör en del av en avgift för vars bestämmande endast pensionärens inkorast får läggas till grand. I prop. 1992/93:26 har lagts förslag ora nytt avgiftssystem för dessa boen­deformer.

KBT är inkomstprövat. Reglema för inkomstprövning innebär att för­månen minskas med viss andel av den försäkrades inkomster vid sidan av folkpension och pensionstillskott. Även förmögenhet beaktas vid

inkomstprövnmgen. Om den årliga sidoinkomsten överstiger 1 000 kro-

Prop. 1992/93:134

nor för en ensamstående pensionär resp. 1 500 kronor för ett pensio­närspar minskas KBT: t med 35 % av den del av sidoinkomsten som överstiger de näranda surnraoma.

Med årsinkomst avses den inkomst för år räknat sora en pensionär kan antas koraraa att erhålla under den närmaste tiden. Sora inkomst räknas dock inte allmänt bambidrag, folkpension eller ATP till den del pension­en föranlett minskning av pensionstillskottet. För en pensionär som uppbär folkpension i form av ålderspension tas vid inkomstprövningen inte heller hänsyn till inkomster av anställning eller intäkt av aktiv nä­ringsverksamhet.

Värdet av förmögenhet och avkastning därav beräknas enligt föreskrif­ter som utfärdas av Riksförsäkringsverket (RFFS 1979:5, oratryckt 1989:16). Enligt dessa regler beaktas vid beräkning av avkastning av förraögenhet tillgångar sora aktier, obligationer, banktillgodohavanden, kontanter utöver kontanter avsedda för hushåll och löpande utgifter, fordringar, andelar i ekonomiska föreningar och näringsfastigheter. För dessa tillgångar beräknas avkastningen till 5 % av det beräknade värdet. Till förmögenhetens avkastning skall läggas 10 % av det belopp varmed förraögenheten överstiger för den som är gift 60 000 kronor (för makar således tillsammans 120 000 kronor, och för en ensamstående 75 000 kronor). Vid inkomstprövningen tas inte hänsyn till förraögenhet eller avkastning av förmögenhet i form av privatbostadsfastighet eller privat­bostad.

För sammanlevande makar beräknas vardera makens inkoinst utgöra hälften av makaraas sammanlagda årsinkomst och värdet av förraögen­heten hälften av deras sammanlagda förmögenhet.

Till ålderspension som uppbärs för tid före den månad då den pen­sionsberättigade fyller 65 år kan inte KBT eller hustratillägg utges.

1 mars år 1992 betalades KBT ut till 550 279 pensionärer med i genomsnitt ca I 200 kronor per månad.

Den 1 januari 1991 infördes en ny socialförsäkringsförmån, särskilt kommunah bostadstillägg (SKBT) som kompleraent till KBT. SKBT kompenserar de pensionärer sora har låg eller ingen ATP för höga boen­dekostnader upp till Socialstyrelsens norra för skälig högsta boendekost­nad. SKBT fyller ut skillnaden mellan å ena sidan den pensionsberättiga­des allmänna pension och övriga inkomster enligt regleraa för beräk­ning av årsinkomst vid prövning av KBT och å andra sidan social­bidragsnormen i den pensionsberättigades kommun. Kostnaderaa för SKBT bestrids av kommuneraa med bidrag från staten med 40 % av kostnaderaa.

I mars år 1992 betalades det ut SKBT till 30 081 pensionärer raed i genorasnitt 370 kronor per raånad.

En särskild parlaraentarisk kommitté har genorafört en översyn av sys­temet raed KBT och SKBT för att åstadkomma enhetligare och enklare regler för bostadsstödet till pensionärer. Kommittén avlämnade under våren 1992 sitt betiinkande (SOU 1992:21) Bostadsstöd till pensionärer. Utredningen föreslog bl.a. ett förstatligande av KBT fr.o.m. den 1 juli

1993. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har emellertid i

Prop. 1992/93:134

proposition 1992/93:36 ora vissa frågor ora den koraraunala ekonomin bedömt att ett förstatligande av KBT inte kan ske under år 1993.

Regeringen har vidare i proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin aviserat olika åtgärder på pensions­området i syfte att minska kostaaderaa för det allmänna pensions­systemet. Propositionen bygger på den överenskommelse som träffats mellan regeringen och det socialdemokratiska arbetarepartiet. Regering­en har i proposition 1992/93:116 om ersättningsnivåer för vissa pen­sionsförmåner ra.ra. föreslagit bl.a. införande av ett särskilt basbelopp, som utgörs av det ordinarie basbeloppet minskat med två procent och som skall användas när pensionema beräknas. Härigenora uppnås en generell reducering av pensionsutbetalningaraa. För att mildra effekteraa för de pensionärer som har det sämst ställt tillförs derma grapp 500 mil­joner kronor sora skall användas för riktade åtgärder.

Folkpension i förra av ålderspension, förtidspension, oraställningspen-sion och särskild efterlevandepiension kan korapletteras med pensions­tillskott ora den försäkrade har låg ATP eller ingen ATP alls. Pensions­tillskott till ålderspension och efterlevandepension uppgår Ln. till högst 54 % av basbeloppet. Tillskottet till hel förtidspension utgör högst 104 % av basbeloppet. Pensionstillskott utbetalas med samma belopp till gift och ogift pensionstagare.

Pensionstillskott till halv ålderspension eller till förtidspension eller särskild efterlevandepension som utgår raed två tredjedelar eller hälften av hel pension utgör raotsvarande andel av helt pensionstillskott. Om ålderspension på grand av förtida eller uppskjutet uttag har minskats eller ökats med visst procenttal minskas eller ökas pensionstillskottet i motsvarande mån.

Pensionstillskott är inkomstprövat raot tilläggspension i alla former och avräkning raot utbetalad ATP sker krona för krona. Detta innebär att den som har en ATP som motsvarar eller är större än pensionstillskottet inte har rätt till sådant tillskott.

2 Kommunala bostadstillägg för år 1993

De kommunala bostadstilläggen (KBT) har, som tidigare anförts (av­snitt 1), varit föremål för en statlig utredning, som avlämnat sitt betänk­ande under våren 1992. I betänkandet föreslogs omfattande förändringar av bostadsstödet till pensionärer, både vad avser inkorastberäkningen och ersättningsnivåeraa. Den principiellt viktigaste förändringen sora komraittén föreslog var dock, att bostadsstödet skulle förstatligas och att enhetliga regler för bostadsstödet skulle tillärapas i riket. Från raånga håll har fraraförts krav på ett föistatligande - framför allt mot bakgrand av de stora skillnader i ersättningsnivåeraa sora föreligger mellan olika komrauner.

Sora jag anfört har regeringen bedömt att ett förstatligande av KBT inte kan ske under år 1993. Avsikten är att ett förstatligande skall ske

10

fr.o.m. år 1995. De förändringar i pensionssystemet sora regeringen nyligen föreslagit i kostnadsrninskande syfte innebär rainskade pensioner (prop. 1992/93:116). Sådana minskningar är svårast att bära för de pensionärer sora har det sämst ställt. Regeringen har därför sora jag närant aviserat att 500 miljoner kronor skall avsättas för särskilda åt­gärder för dessa grapper. Vid en bedömning av hur dessa medel skall få bästa möjliga effekt har jag funnit, att viss del av dessa medel bör av­sättas för förstärkningar av KBT. Jag koraraer därför i det följande att föreslå vissa förändringar i regleraa för KBT under år 1993.

Förändringaraa har till syfte dels att fördela de tillgängliga raedlen på ett rättvist sätt, dels att i största raöjliga mån minska skillnaderaa i KBT raellan olika korarauner. På så sätt underlättas saratidigt ett fraratida förstatligande av bostadsstödet, vilket är den slutliga arabitionen på det här området. Nägra viktiga principer bör därvid slås fast för bostads­stödets utformning. En sådan princip är att åstadkomma en väsentligt större enhetlighet över landet av bostadsstödet till pensionäreraa. Vidare bör stödet vara så utformat, att pensionären vid valet av bostad har ett ekonomiskt incitament, dvs. förbättrar sin ekonomi genom att välja en billigare bostad. En typ av egenavgift med detta syfte bör därför införas i KBT-systemet. Detta kan lärapligen lösas på så sätt, att statsbidrag inte utges till sådana delar av bostadsstödet sora överstiger 95 % av bostads­kostnaden.

Prop. 1992/93:134

2.1 Höjning av inkomstavdraget för KBT

Mitt förslag: Det koraraunala bostadstillägget minskas med 35 % av den del av den pensionsberättigades årsinkomst som överstiger 750 kronor för den som är gift och 1 000 för annan. För in­komster överstigande ett och ett halvt basbelopp minskas bostads­tillägget dock med 40 % av årsinkomsten. Den nya bestämmelsen skall träda i kraft den 1 mars 1993.

Skälen för mitt förslag: KBT är en inkomstprövad pensionsförmån. Regleraa för inkomstprövning innebär att förmånen minskas med den försäkrades inkoraster vid sidan av folkpension och pensionstillskott. Även förraögenhet beaktas vid inkomstprövningen. Om den årliga in­komsten överstiger 750 kronor för den sora är gift och 1 000 kronor för annan minskas KBT: t med 35 % på inkomstdelar över denna summa.

Inkorastavdraget har stor betydelse när det gäller att avgöra vid vilka inkoraster bostadsstöd kan beviljas. 1 en situation där försäkringens kostnader måste minskas, anserjag det naturligt, att detta också påver­kar inkomstnivån för en behovsprövad pensionsförmån sora KBT.

Jag föreslår därför, att inkomstavdraget höjs för att ytterligare för­stärka den fördelningspolitiska effekten av KBT:t. Höjningen bör ske på så sätt, att inkorastavdraget uppgår till 35 % för KBT-inkoraster upp till vad sora raotsvarar ett och ett halvt basbelopp. För inkoraster däröver bör inkorastavdraget uppgå till 40 %.

11

Förslaget föranleder ändring i lagen (1962:392) ora hustratillägg och koraraunalt bostadstillägg till folkpension. Den nya bestäraraelsen bör träda i kraft den 1 raars 1993.

Prop. 1992/93:134

2.2 Statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension

Mitt förslag: En kommun skall erhålla statsbidrag raed 70 % av sina kostnader för den statsbidragsberättigade delen av KBT under föratsättning att koraraunen enligt sina grander för KBT ersätter rainst 85 % av pensionärens bostadskostaader inora intervallet 150 - 2 800 kr/månad. Statsbidrag utges inte för sådana delar av pen­sionärens kostnad sora överstiger 95 % av bostadskostnaden. Statsbidraget utbetalas månadsvis raed en tolftedel varje raånad. På raotsvarande sätt skall en koraraun, utöver ordinarie statsbidrag på 40 % till särskilt koramimalt bostadstillägg till folkpension (SKBT), erhålla statsbidrag med 60 % av kommunens kostnader för SKBT. Dessa regler bör träda i kraft den 1 mars 1993.

Skälen för mitt förslag: Under förra riksmötet beslutade riksdagen ora ett nytt statligt utjämningsbidrag till kommuneraa (prop. 1991/92:150 del 

II, 

bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Härvid föratsattes bl.a. att bostadsstödet till pensionärer skulle överföras till statligt huvudmannaskap fr.o.m. den Ijanuari 1993. För att ekonomiskt reglera denna förändring min-skades den totala statsbidragsraraen till kommuneraa med ett belopp raotsvarande kommunemas statsbidragsbe­rättigade nettokostnad för KBT under året. Detta belopp beräknades till 4 860 iniljoner kronor för år 1993.

Enligt gällande regler får korarauneraa statsbidrag raed 25 % av sina statsbidragsberättigade kostnader för KBT. Sora föratsättning för att statsbidrag skall läranas gäller att bostadstilläggen enligt kommunens grander, oberoende av bostadens storlek, täcker minst 80 % av varje del av den raånatliga bostadskostnad som överstiger 80 kronor men inte I 900 kronor för en ogift pensionär och 2 050 kronor för ett pensionärs­par. Statsbidrag lämnas inte för kommunens kostnader utanför de an­givna intervallen. Statsbidrag för ett visst år utanordnas med en tolftedel den 18 varje månad. Statsbidrag lämnas vidare till en komraun raed 40 % av kommunens kostnader för SKBT. Statsbidraget för SKBT ut­anordnas samtidigt sora statsbidraget för KBT.

Ett förstatligande av bostadsstödet till pensionäreraa bedöms, somjag anfört, inte kunna ske under år 1993. Till följd av den reglering jag redovisat måste regleraa för statsbidrag kompletteras för år 1993. Det belopp som lyfts av kommuneraa för år l993 raåste således återföras till korarauneraa. Regeringen har i proposition 1992/93:116 om ersättnings­nivåer för vissa pensionsförmåner m.ra. beskrivit hur denna reglering är avsedd att ske. De regler jag här redovisar koraraer att gälla fr.o.ra. den

12

I mars 1993 och kommer därmed att ersätta de regler sora beskrivs i

Prop. 1992/93:134

prop. 1992/93:116.

I propositionen 1992/93:116 ora ersättningsnivåer för vissa pensions­förmåner m.ra. har jag föreslagit en sänkning av ersättningsnivåeraa med två procentenheter. För att mildra effekteraa av denna sänkning för de pensionärer sora har det sämst ställt föreslogs att särskilda raedel skulle avsättas för åtgärder för att stärka dessa grappers ekonorai. De fördelningspolitiskt mest rättvisa effekteraa av ett sådant tillskott får raan enligt rain uppfattning genom att förbättra de kommunala bo­stadstilläggen och höja pensionstillskotten. Jag avser därför föreslå rege­ringen att de särskilda raedlen används för dels förändringar och för­bättringar av KBT-systeraet, dels höjda pensionstillskott. Jag återkora­raer strax till pensionstillskotten.

De förändringar jag föreslår beträffande KBT-systeraet avser för det första en höjning av den högsta bostadskostnad per raånad sora be­rättigar till statsbidrag för KBT. Vidare föreslår jag en ökning av den egenavgift per månad som pensionären skall betala för sin bostad. Detta avser såväl det grandbelopp pensionären måste svara för i sitt boende som den procentsats av bostadskostnaden inom det statsbidragsgrand­ande intervallet som pensionären själv raåste svara för. Denna ökning korapenseras av att kommuneraa för rätt till statsbidrag för KBT raåste täcka ininst 85 % av den månatliga bostadskostnaden inom samma inter­vall. Statsbidrag utges inte för sådana delar av pensionärens bo­stadskostnad som överstiger 95 % av bostadskostnaden i det nedan an­givna intervallet.

Den högsta raånatliga bostadskostnad sora berättigar till statsbidrag enligt nuvarande regler, det s.k. taket i systeraet, utgör i dag 1 900 kronor för en ensara pensionär resp. 2 050 kronor för ett pensionärspar. Detta tak bör höjas till 2 800 kronor och vara det samma för såväl en­samma pensionärer som för pensionärspar. Samtidigt bör det grand­belopp pensionären skall svara för per månad, det s.k. golvet i systemet, höjas. Beloppet, som för närvarande uppgår till 80 kronor, har varit det samma sedan år 1981. En höjning av beloppet i förhållande till penningvärdesförändringen skulle föranleda en höjning av beloppet till 200 kronor. En så kraftig höjning av beloppet i ett enda steg bedöraer jag eraellertid inte vara rimlig. Jag föreslår därför att beloppet nu höjs till 150 kronor. De minskningar av kostnaderaa för KBT sora det höjda golvet innebär bidrar till att göra det raöjligt att höja taket i systeraet på det sätt jag angett. Detta bedömer jag som önskvärt i ett läge raed allt högre boendekostnader.

Enligt nuvarande grander för KBT i ett antal kommuner ersätts 100 % av pensionärens bostadskostnader upp till det tak för bostadskostnadens storlek sora finns i den aktuella koraraunen. En sådan regel får till följd att pensionärens inkoraster inte påverkas av ett byte till en annan bostad, så länge han håller sig inom de ramar sora fastställts enligt kommunens grander. Enligt min mening är det önskvärt att ett byte av bostad för en pensionär skall medföra effekter på pensionärens ekonomi. Framför allt är det angeläget att ett byte till en billigare bostad skall kuima påverka

13

pensionärens inkomster positivt. Samtidigt får inte ändrade regler leda

Prop. 1992/93:134

till att en pensionär tvingas lämna sin bostad. En rimlig avvägning be­döraer jag vara att KBT enligt koraraunens grander begränsas till att täcka 95 % av den månatliga bostadskostnaden. Det är emellertid den enskilda kommunen som beslutar ora vilka grander för KBT sora skall gälla i komraunen. I syfte att åstadkomraa en utveckling i den riktning jag angivit, bör statsbidragsregleraa anpassas till denna inriktning.

Statsbidrag bör således lämnas till korarauneraa raed 70 % av korarau­nens kostnader för KBT inom den statsbidragsberättigande delen av KBT under föratsättning att komraunen enligt sina grander täcker rainst 85 % av varje del av den raånatliga bostadskostnaden sora överstiger 150 raen inte 2 800 kr för en ensam pensionär eller ett pensionärspar. Statsbidrag bör inte utges för sådan del av kostnaden som överstiger 95 % av pen­sionärens bostadskostnad. Procentsatsen för statsbidraget är så beräknad att statsbidraget motsvarar statens kostnader för KBT enligt nu gällande regler, återläggning av de 4 860 iniljoner kronor sora tidigare lyfts av korarauneraa särat de särskilda raedel som avsatts för åtgärder på KBT-orarådet för de pensionärer som har det särast ställt. Den kostnad som skall betalas av kommuneraa motsvarar dels den kostnad kommuneraa har enligt nuvarande regelsystfim, dels ytterligare 600 railjoner kronor sora tas ur det utryrame om 700 - 900 miljoner kronor för ökat avgifts­uttag sora kommunerna ges genora förslagen i proposition 1992/93:129 ora avgifter inora äldre- och handikappomsorgen. Statsbidraget utbetalas månadsvis raed en tolftedel vaije raånad.

Det finns idag korarauner eiiJigt vars grander en KBT-tagares stats­bidragsgrandande bostadskostnad täcks till 85-95 %. För att säker­ställa att pensionäreraa i dessa korarauner inte drabbas av minskade KBT till följd av de ändrade statsbidragsregleraa bör det i statsbidrags­förordningen införas en bestäramelse av iimebörd att kommuner med sådana bidragsgrander förhindras att sänka nivåeraa för sina KBT.

De förändringar i KBT-systesmet sora jag föreslår beräknas minska kostnaderaa för särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension (SKBT) enligt lagen (1991:162) ora särskilt koraraunalt bostadstillägg till folkpension med ca 140 miljoner kronor för år räknat.

Statens kostnader för KBT och SKBT under år 1993 beräknas mot bakgrand av de förändringar i regelsysteraet jag föreslagit öka med 200 miljoner kronor. På anslaget för budgetåret 1992/93 komraer ut­giften att öka raed 2 500 miljoner kronor.

Med hänsyn till att kommuneraa behöver viss tid för att kunna anpassa sina KBT-grander till de nya föratsättningar för statsbidrag som jag beskrivit bör de nya regleraa träda i kraft den 1 mars 1993.

14

3 Höjt pensionstillskott

Prop. 1992/93:134

Mitt förslag: Pensionstillskott skall fr.o.m. den I januari 1993 enligt huvudregeln utgöra 55,5 % av det särskilda basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ora det utges sora tillägg till folkpension i förra av ålderspension, ora-ställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension och 105,5 % av det särskilda basbeloppet ora det utges sora till-lägg till folkpension i förra av förtidspension. Ändringen av pen­sionstillskottet föranleder ändringar i det särskilda grandavdraget.

Skälen för mitt förslag: Pensionstillskott utges enligt lagen (1969:205) ora pensionstillskott. Pensionstillskotten har till syfte att ge en pensionär raed ingen eller liten ATP en viss lägsta garanterad nivå på sina pen-sionsförraåner. Tillskottet avräknas därför krona för krona raot utbetald ATP. Pensionstillskottet är således riktat till de pensionärer sora har de lägsta pensionema.

Sora jag tidigare nämnt har regeringen avsatt särskilda medel för att förstärka ekonomin för de pensionärer sora har det särast ställt. En del av de särskilda medlen är som jag beskrivit avsedda att användas för förbättringar i KBT-systeraet. Återstoden bör användas för en höjning av pensionstillskottet. En sådan åtgärd är direkt riktad mot den grapp pen­sionärer sora har de lägsta pensioneraa. Jag föreslår därför att pensions­tillskotten höjs från 54 till 55,5 % av det särskilda basbelopp sora före­slås i proposition 1992/93:116 ora tillskottet utgör ett tillägg till folk­pension i förra av ålderspension, omställningspension, särskild efter­levandepension eller änkepension och från 104 till 105,5 % av samma basbelopp om det utgör ett tillägg till folkpension i förra av förtidspen­sion.

Mitt förslag beräknas raedföra en ökning av kostnaderaa för pensions­tillskott med 300 miljoner kronor för år räknat. Detta innebär, ora höj­ningen av pensionstillskotten genomförs per den 1 januari 1993, en kostnadsökning under budgetåret 1992/93 för anslaget D 2. Förtidspen­sioner med 29 miljoner kronor, för anslaget D 6. Ålderspensioner med 119 miljoner kronor och för anslaget D 9. Efterlevandepensioner till vuxna med 2 miljoner kronor utöver statsbudgetens anslagsbelopp. Jag återkommer i saraband raed 1993 års budgetproposition ora raedels-behovet för budgetåret 1993/94.

Förslaget föratsätter ändringar i 2 och 2 a §§ lagen (1969:205) ora pensionstillskott. Ändringar i dessa paragrafer föreslås även i prop. 1992/93:7 och prop. 1992/93:116 per den 1 januari 1993 och i prop. 1992/93:31 per den 1 juli 1993. Förslaget föranleder konsekvens­ändringar vad beträffar det särskilda grandavdraget i dels lagen (1990:325) ora självdeklaration och kontrolluppgifter, dels koraraunal­skattelagen (1928:370). De nya bestäraraelseraa bör träda i kraft den 1 januari 1993.

15

4 Upprättade lagförslag

Prop. 1992/93:134

I enlighet raed vad jag nu har mfört har inora Socialdeparteraentet upp­rättats förslag till

1.

lag ora ändring i lagen (1962:392) ora hustratillägg och koraraunalt bostadstillägg till folkpension,

2.

lag ora ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,

3.

lag ora ändring i lagen (1990:325) ora självdeklaration och kontroll­uppgifter,

4.

lag ora ändring i koraraunalskattelagen (1928:370).

I lagförslag 2 har inte beaktats den ändrade lydelse som föreslagits i prop. 1992/93:7.

Lagförslag 3 och 4 har upprättats i samråd raed statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]. Dessa förslag faller i och för sig inora Lagrådets granskningsområde. Förslagen är emellertid av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen dels att

1.         anta lagförslagen,

dels att

2.    godkänna vad jag anfört om statsbidrag till kommunalt bo­

stadstillägg till folkpension för tid fr.o.m. den 1 raars 1993,

deb att

3.

till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 under ferate huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 2 500 000 000 kronor,

4.

till Förtidspensionerna tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 under ferate huvudtiteln anvisa ett förslags­anslag på 29 000 000 kionor,

5.

till Ålderspensioner pä tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 under ferate huvudtiteln anvisa ett förslags­anslag på 119 000 000 lo-onor,

6.

till Efterlevandepensioner till vuxna på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 under ferate huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 2 000 000 kronor.

Ärendet bör behandlas av ril:sdagen under år 1992.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genora proposition föreslå riksdagen att anta de förslag sora före­draganden lagt frara.

gotab   42320, Slockholm 1992

16