Regeringens proposition 2009/10:219

Betyg från årskurs 6 i grundskolan 

Prop. 

2009/10:219 

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 2 september 2010

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

(Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval från och med höstterminen i årskurs 6 i grundskolan, grundsärskolan (när betyg sätts) och sameskolan samt från och med höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i grundskolan och från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I propositionen föreslås också att rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 i grundskolan och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan.

Regeringen bedömer att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i grundskolan, grundsärskolan och sameskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Regeringen föreslår att betygssättningen i årskurs 6 i grundskolan, grundsärskolan och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan ska ske med utgångspunkt i dessa kunskapskrav.

I propositionen redovisas också vissa bedömningar om betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer och dessa betygs införande.

Förslagen i propositionen föranleder ändringar i skollagen (2010:800). Dessa föreslås träda i kraft den 1 juli 2011 och ska tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2012.

1

Innehållsförteckning 

Prop. 2009/10:219 

1 

Förslag till riksdagsbeslut................................................................. 

3 

2 

Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)........................... 

4 

3 

Ärendet och dess beredning.............................................................. 

9 

4 

Bakgrund .......................................................................................... 

9 

4.1 

Allmänt om betygssättning ................................................ 

9 

4.2 

Behovet av betyg tidigare................................................. 

10 

5 

Betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer... 

11 

5.1 

Betyg ska sättas från och med årskurs 6 .......................... 

11 

5.2Betyg i årskurs 6 i samhällsorienterande respektive

naturorienterande ämnen.................................................. 

14 

5.3 

Behov av ytterligare nationella kunskapskrav.................. 

16 

5.4 

Ikraftträdande................................................................... 

17 

5.5 

Kompetensutvecklingsinsatser......................................... 

18 

6 

Konsekvenser av förslagen............................................................. 

20 

6.1 

Konsekvenser för barn ..................................................... 

20 

6.2 

Organisatoriska och administrativa konsekvenser ........... 

21 

6.3 

Ekonomiska konsekvenser............................................... 

22 

7 

Författningskommentar................................................................... 

23 

Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Betyg från 

årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15)................................... 

28 

Bilaga 2 Lagförslaget i departementspromemorian Betyg från 

årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15)................................... 

30 

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna avseende 

departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i 

grundskolan (Ds 2010:15) .................................................... 

35 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 september 2010 .. 

36 

Rättsdatablad .......................................................................................... 

37 

2

1 

Förslag till riksdagsbeslut 

Prop. 2009/10:219 

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800).

3

2 

Förslag till lag om ändring i skollagen 

Prop. 2009/10:219 

(2010:800) 

Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)

dels att nuvarande 13 kap. 15–17 §§ ska betecknas 13 kap. 22–24 §§, dels att 10 kap. 15, 16, 18 och 19 §§, 11 kap. 19 och 22 §§ och 12 kap.

15, 16, 18 och 19 §§ ska ha följande lydelse,

dels att rubrikerna närmast före nuvarande 13 kap. 15, 16 och 17 §§ ska sättas närmast före 13 kap. 22, 23 respektive 24 §,

dels att det i lagen ska införas sju nya paragrafer, 13 kap. 15–21 §§, samt närmast före 13 kap. 15, 16, 20 och 21 §§ nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

10 kap.

15 § Betyg ska sättas i grundskolans ämnen.

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6.

16 §

Betyg ska sättas

1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, och

2. när ett ämne har avslutats.

1.i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom språkval, som inte har avslutats,

2.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och

3.när ett ämne har avslutats.

18 §

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet.

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnena.

4

1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9, och

19 § 

Prop. 2009/10:219 

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och

2.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

11 kap.

19 §

Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen

1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9, och

2. när ett ämne har avslutats.

22 §

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och

5

2. efter årskurs 6 ställas i relation Prop. 2009/10:219 till de kunskaper en elev ska ha

uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

12 kap.

15 § Betyg ska sättas i specialskolans ämnen.

Om undervisningen i naturorien- 

terande ämnen och samhällsorien- 

terande ämnen i huvudsak varit 

ämnesövergripande fram till och 

med slutet av årskurs 7, får rektorn 

dock besluta att ett sammanfattande 

betyg ska sättas för dessa respektive 

ämnen i årskurs 7. 

Betyg ska sättas 

16 § 

1. i slutet av varje termin i 

1. i slutet av varje termin från och 

årskurs 9 och i slutet av höst- 

med årskurs 7 till och med höst- 

terminen i årskurs 10 i ämnen som 

terminen i årskurs 10 i alla ämnen, 

inte har avslutats, och 

utom språkval, som inte har av- 

slutats, 

2. i slutet av varje termin från och 

med årskurs 8 till och med höst- 

terminen i årskurs 10 i språkval, om 

ämnet inte har avslutats, och 

2. när ett ämne har avslutats. 

3. när ett ämne har avslutats. 

18 § 

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet.

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnena.

19 §

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

6

förhållande till kunskapskraven i 

Prop. 2009/10:219 

årskurs 10. 

Vid bedömningen 

ska elevens 

kunskaper 

1.i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7, och

2.efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10.

13 kap.

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

15 §

Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13– 21 §§.

Betygssättning

16 §

Betyg ska sättas i sameskolans ämnen utom språkval.

Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen.

17 §

Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6.

18 §

Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

7

Prop. 2009/10:219

19 §

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnena.

Betyg innan ett ämne har avslutats

20 § Betygssättningen ska på höst-

terminen i årskurs 6 bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6.

Betyg när ett ämne har avslutats

21 §

När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav.

––––––––––––––––

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2012.

8

3 

Ärendet och dess beredning 

Prop. 2009/10:219 

Regeringen aviserade i bl.a. budgetpropositionen för 2010 (prop. 2009/10:1, utg.omr. 16, s. 47) sin avsikt att återkomma till riksdagen med förslag om att betyg ska ges från årskurs 6. Den 16 november 2009 tillsattes en arbetsgrupp inom Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) med uppdrag att föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för att betyg från och med årskurs 6 i grundskolan ska kunna införas. Arbetsgruppen har redovisat sitt uppdrag i departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i Utbildningsdepartementet (U2010/3100/S).

4 Bakgrund

4.1Allmänt om betygssättning

Bestämmelser om betyg i det offentliga skolväsendet finns i dag på förordningsnivå. För närvarande sätts betyg i grundskolans ämnen i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. Utbildningen i sameskolan ska motsvara utbildningen till och med årskurs 6 i grundskolan och betyg sätts således inte alls i sameskolan.

I grundsärskolan sätts betyg i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i de ämnen som eleven inte har avslutat om en elev i grundsärskolan eller dennes vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som benämns träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i grundsärskolan. I träningsskolans ämnesområden sätts inte betyg. Elever i träningsskolan som läser grundsärskolans ämnen kan dock få betyg i dessa om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. Om eleven går ett tionde år i grundsärskolan ska betyg även sättas i slutet av höstterminen i årskurs 10 i de ämnen som eleven inte har avslutat. Betyg ska även sättas när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. En elev i grundsärskolan ska efter avslutad skolgång, om inte betyg ges, få ett intyg om den utbildning eleven genomgått.

I specialskolan sätts betyg i specialskolans ämnen i slutet av varje termin i årskurs 9 och i slutet av höstterminen i årskurs 10 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. Specialskolan har tio årskurser på grundskolenivå. För elever som undervisas enligt grundsärskolans kursplaner inom specialskolan sätts betyg enligt bestämmelserna för grundsärskolan.

Riksdagen beslutade den 22 juni 2010 om en ny skollag i enlighet med regeringens förslag i propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr.

9

2009/10:370). Den nya skollagen trädde i kraft den 1 augusti 2010 och Prop. 2009/10:219 ska tillämpas på utbildning från och med höstterminen 2011. I och med

införandet av skollagen (2010:800) har bestämmelserna om betyg i det offentliga skolväsendet flyttats från förordning till lag samtidigt som tidigare riksdagsbindningar om bl.a. betyg har hävts. De ändringar som föreslås i denna proposition, som föreslås träda i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas första gången på utbildning från och med höstterminen 2012, ska därför göras i skollagen (2010:800).

4.2Behovet av betyg tidigare

Om Sverige ska kunna hävda sig i den allt hårdare internationella konkurrensen måste satsningar göras på utbildningsväsendet. Det är av stor vikt att Sverige har ett utbildningssystem som har kapacitet att se potentialen hos varje elev och student. Genom att ge alla tillgång till en bra utbildning och kunskap kompenseras skillnaderna i elevernas livsvillkor och förutsättningar och likvärdigheten ökar. Samtidigt förbättras barns och ungas framtida möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och att kunna försörja sig. Skolans huvuduppdrag är att ge elever, oavsett kön, familjebakgrund eller bostadsort, förutsättningar att minst nå de grundläggande målen för utbildningen. De reformer och insatser som regeringen har vidtagit eller avser att vidta syftar till att höja kvaliteten i utbildningen och öka kunskaperna hos eleverna.

Nationella och internationella undersökningar och utvärderingar visar att resultaten i den svenska skolan har försämrats i matematik, naturvetenskap och läsförståelse sedan början av 1990-talet. Enligt Statens skolverks betygsstatistik var det 23 procent av eleverna som avslutade grundskolan utan att uppnå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen läsåret 2008/09. Andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program fortsätter att minska. Vidare visar olika studier att var femte elev inte har fått det stöd som de har rätt till i grundskolan (Kartläggning av åtgärdsprogram och särskilt stöd i grundskolan, Skolverket 2003). Samtidigt saknar ett stort antal grundskollärare utbildning för de årskurser och ämnen som de undervisar i (Lärares utbildning och undervisning i skolan. Kartläggning och analys, Statskontoret 2007).

Genom tidig uppföljning och tidiga stödinsatser ges, enligt regeringens bedömning, fler elever förutsättningar att nå kunskapsmålen. Regeringen har därför bl.a. infört en särskild läsa-skriva-räkna-satsning för insatser under de första årskurserna, skriftliga omdömen från årskurs 1 och nationella ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 samt i biologi, fysik och kemi i årskurs 9. Sedan 2009 är dessutom de nationella proven i årskurs 5 obligatoriska. Regeringen anser dock att fler insatser behöver genomföras för att öka måluppfyllelsen i skolan.

För att ytterligare förbättra uppföljningen och utvärderingen av skolans arbete, och därmed möjligheten att tidigt sätta in extra stöd till de elever som är i behov av detta, är det regeringens uppfattning att betyg ska införas från och med årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer. Betygen bidrar till att elever som har svårigheter att uppnå kunskapsmålen uppmärksammas av rektor och lärare. För att en elev ska

10

nå utbildningens mål och utvecklas till sin fulla potential behövs upp- Prop. 2009/10:219 muntran, stöd och hjälp såväl i skolan som i hemmet. Med tidigare betyg

förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet.

5Betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer

5.1Betyg ska sättas från och med årskurs 6

Regeringens förslag: Betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval från och med höstterminen i årskurs 6 i grundskolan, grundsärskolan (när betygs sätts) och sameskolan samt från och med höstterminen i årskurs 7 i specialskolan.

I ämnet språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i grundskolan och från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan.

I skollagen görs de ändringar som krävs med anledning av att betygssättning införs i sameskolan. Dessa bestämmelser ska utformas i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser för grundskolan.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En övervägande del av instanserna är positiva till att betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer införs. Bland dessa instanser återfinns bl.a. Statens skolverk, Statens skolinspektion, Sameskolstyrelsen, Lärarnas Riksförbund, Sveriges Skolledarförbund, Stockholms universitet, Barnombudsmannen och flertalet kommuner. Många instanser poängterar dock att det är samtliga uppföljnings- och utvärderingsverktyg i skolan, dvs. utvecklingssamtal, individuella utvecklingsplaner med omdömen och nationella prov, som tillsammans med betyg bidrar till att öka förutsättningarna för en högre måluppfyllelse i skolan. Skolverket ser att införande av tidigare betyg tillsammans med individuella utvecklingsplaner och skriftliga omdömen ytterligare kan förtydliga kommunikationen om elevernas kunskapsutveckling. Skolinspektionen anser att de krav som omgärdar betygsättningen kan vara en hjälp för att komma tillrätta med bristerna i skolans kunskapsuppföljning. Förslaget kan också enligt inspektionen ha betydelse för inspektionens möjligheter att genomföra en effektivare tillsyn. Ungdomsstyrelsen delar arbetsgruppens syn på att betyg från årskurs 6 tillsammans med en förstärkt individuell utvecklingsplan med omdömen och utvecklingssamtal kan ge eleverna och deras vårdnadshavare en utförlig och tydlig information. Det är enligt styrelsen viktigt att den samlade informationen blir så tydligt uttryckt att det inte finns ett stort tolkningsutrymme för lärare och skolledare och att informationen med lätthet kan förstås av alla elever och föräldrar oavsett bakgrund. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) är generellt av samma uppfattning som arbetsgruppen att betyg i årskurs 6 i grundskolan kan bidra till ökad måluppfyllelse i skolan. SPSM vill dock tillägga att ytterligare överväganden bör göras utifrån de konsekvenser förslaget kan ha för elever

11

med funktionsnedsättning. Ett sådant övervägande skulle enligt SPSM Prop. 2009/10:219 vara att skapa större mobilitet med betyg över tid som skulle innebära att

personer med funktionsnedsättning får utökad tid på sig både för att lära sig och för att visa sina kunskaper. Statskontoret bedömer att förslaget kan bidra till ökad nationell likformighet genom att nationellt angivna kunskapskrav ersätter lokalt utvecklade kriterier. Samtidigt anser Statskontoret att reformen bör följas upp.

Några instanser, däribland Kumla, Skellefteå och Perstorps kommuner, Statens institutionsstyrelse samt Lärarnas Riksförbunds Studerandeförening ställer sig tveksamma till att betyg införs i årskurs 6. Exempelvis anser Kumla kommun och Lärarnas Riksförbunds Studerandeförening att betygssättning bör ske som tidigast i årskurs 7. Svenska kommunalarbetareförbundet ställer sig tveksamt till om införandet av betyg från årskurs 6 i sig verkligen ger den effekt som arbetsgruppen kommit fram till och menar att det är viktigt att forskning initieras för att utreda hur betyg påverkar elevernas lärande och kunskapsutveckling. Waldorffederationen ser negativt på införandet av betyg i årskurs 6. Om tidigare betyg ändå kommer att införas, anser federationen att dessa betyg bör begränsas till kärnämnena.

Några instanser, t.ex. Malmö och Sundbybergs kommuner, pekar också på att frågan om betyg tidigare i skolan borde vila på en starkare vetenskaplig grund än vad förslaget förefaller göra och att regeringen bör initiera forskning kring effekterna av betyg som instrument för bedömning. Uppsala universitet menar att det inte finns vetenskapliga belägg som stödjer tidigare betyg utan att man i ett första skede bör satsa på fortbildning av lärares bedömningskompetens. Flera instanser anser också att en uppföljning bör göras av reformen.

Endast ett fåtal remissinstanser har särskilt kommenterat arbetsgruppens förslag att betyg i språkval ska ges från och med årskurs 7 i grundskolan och i årskurs 8 i specialskolan. En av de instanser som inkommit med synpunkter är Kumla kommun som är positiv till förslaget medan Mullsjö kommun anser att betyg i språkval bör införas först i årskurs 8 i grundskolan.

Skälen för regeringens förslag

Betyg från årskurs 6

Elevernas resultat i grundskolan har försämrats under en längre tid. Regeringen har i flera sammanhang, senast i budgetpropositionen för 2010 (prop. 2009/10:1, utg.omr. 16, s. 47), påtalat behovet av att en uppföljning av elevernas kunskapsutveckling ska ske tidigt. Betygen är tillsammans med utvecklingssamtal, den skriftliga individuella utvecklingsplanen med omdömen, åtgärdsprogram och nationella prov betydelsefulla verktyg för att följa upp och utvärdera elevernas kunskaper och därigenom ge varje elev stöd i rätt tid.

I departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15) redovisar arbetsgruppen behovet av en tydligare och tidigare uppföljning och utvärdering av resultaten i den obligatoriska skolan. Enligt arbetsgruppen finns det en relativt stark opinion för betyg tidigare i grundskolan. Denna uppfattning grundas i huvudsak på en bedömning

12

att betyg tidigare i grundskolan på ett tydligt sätt ger elever och föräldrar Prop. 2009/10:219 information om eventuella kunskapsbrister och behov av tidiga stödin-

satser. Enligt arbetsgruppen är forskningen i Sverige om betygens betydelse för elevernas resultat så pass begränsad att det inte går att uttala sig om några tydliga effekter. Det finns dock internationella studier som visar att återkoppling av elevernas prestationer från läraren ger positiva effekter på elevernas lärande. Det finns i dag i grundskoleförordningen (1994:1194) flera verktyg för detta, främst utvecklingssamtal och skriftlig individuell utvecklingsplan med omdömen, men enligt bl.a. Statens skolinspektions rapporter från 2009 fungerar dessa verktyg otillfredsställande i många skolor.

En aktuell rapport (Sjögren 2010) från Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU), som utkom efter att arbetsgruppen avslutat sitt arbete, visar, att när betygen avskaffades på grundskolans låg- och mellanstadium under 1970-talet fick det långsiktiga konsekvenser för många barn, framför allt för barn från hem utan studietraditioner. Rapporten visar ett samband mellan tidiga betyg och sannolikheten att genomgå (delar av eller fullständig) gymnasieutbildning. Såväl söner som döttrar till lågutbildade föräldrar missgynnades av att inte få betyg i den meningen att sannolikheten för att genomgå gymnasieskolan minskade. Söner till högutbildade föräldrar gynnades däremot av att inte få betyg.

Regeringen anser att betyg tidigare, tillsammans med utvecklingssamtal, en skriftlig individuell utvecklingsplan med omdömen och annan muntlig och skriftlig information, bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och därmed också möjligheten att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd. Med tidig uppföljning ställs därmed också ökade krav på skolan, främst rektorer och lärare att sätta in åtgärder för att motivera och stödja eleverna att förbättra sina resultat. Med tidigare betyg förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet. Enligt regeringens mening är en ytterligare fördel med att betyg kommer tidigare under grundskoletiden nämligen att eleven får en tydlig information om sin kunskapsnivå och då har bättre förutsättningar att kunna höja kommande terminsbetyg. Tidigare betyg bör också ge eleven en vana att få betyg och därmed kan kanske den betygsstress som många av dagens elever upplever minskas. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det är viktigt att betyg införs redan i årskurs 6 i grundskolan, grundsärskolan (när betyg ges) och sameskolan, samt i årskurs 7 i specialskolan. Att införa betyg i årskurs 7, som några remissintanser föreslår, ger enligt regeringens bedömning inte samma kraft i den tidiga uppföljningen av elevernas resultat och inte heller samma möjlighet att tidigt fånga upp elever i behov av särskilt stöd.

Betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer ska även gälla för fristående skolor, med vissa undantag. Sådana undantag avser t.ex. skolor med särskild pedagogisk inriktning.

Som en följd av att betyg införs i sameskolan ska 13 kap. skollagen (2010:800), som behandlar sameskolan, kompletteras med de ytterligare bestämmelser som behövs för betygssättningen. Dessa bestämmelser ska utformas i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser för grundskolan.

13

Betyg i språkval 

Prop. 2009/10:219 

Som språkval ska moderna språk erbjudas i grundskolan, sameskolan och 

specialskolan. Även modersmål, teckenspråk och teckenspråk för 

hörande kan förekomma som språkval. Eleverna kan även erbjudas 

svenska, svenska som andraspråk eller engelska som språkval men då 

sätts inga betyg i dessa ämnen som språkval. Enligt Skolverket påbörjas 

språkvalet vanligtvis i årskurs 6 i grundskolan och sameskolan samt i 

årskurs 7 i specialskolan. Det förekommer också att språkvalet påbörjas i 

årskurs 7 i grundskolan och årskurs 8 i specialskolan. Studierna i språk- 

val inleds således generellt senare än vad som gäller andra ämnen. 

Regeringen anser att skolorna själva bäst kan bedöma när det utifrån 

lokala förhållanden är lämpligt att påbörja undervisningen i språkval. Det 

är dock rimligt att betygssättningen i språkval sker vid samma tidpunkt 

för samtliga elever. Regeringen föreslår därför att det första termins- 

betyget i ämnena inom språkvalet ska sättas från och med höstterminen i 

årskurs 7 i grundskolan och från och med höstterminen i årskurs 8 i 

specialskolan. För sameskolan, som endast omfattar årskurs 1–6, innebär 

detta att betyg inte alls ska sättas i språkval i denna skolform. 

5.2 Betyg i årskurs 6 i samhällsorienterande respektive naturorienterande ämnen

Regeringens förslag: Rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 i grundskolan och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan. Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnena på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnesgruppen.

Regeringens bedömning: Statens skolverk bör få i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller annat underlag som stöd för läraren då denne ska sätta sammanfattande betyg i SO- respektive NO-ämnen.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning.

Remissinstanserna: Flera instanser är positiva till att det ska vara möjligt att sätta ett sammanfattande betyg i SO- och NO-ämnena i årskurs 6, t.ex. Gotlands, Norrköpings, Göteborgs och Skellefteå kommuner samt Stockholms universitet. Några kommuner, däribland

Göteborgs kommun, anser att det även ska vara möjligt att sätta ett sammanfattande betyg i senare årskurser.

Statens skolinspektion påpekar att sammanfattande betyg kan medföra att en elevs behov av stöd i ett separat ämne inte framträder lika tydligt som när skolan sätter separata ämnesbetyg och anser att denna fråga bör tas upp i stödmaterialet. Inspektionen anser vidare att det finns ett behov av stödmaterial i fråga om hur sammanfattande betyg påverkas av en elevs frånvaro när frånvaron endast omfattar något eller några av ämnena. Det är enligt inspektionen oklart om det då finns möjlighet för rektorn att besluta om att läraren får sätta separata betyg i ett eller flera av ämnena.

14

Några instanser har vissa invändningar mot förslaget. Lärarnas Riks- Prop. 2009/10:219 förbund vill t.ex. lyfta fram vikten av att undervisning och betygssättning

håller en likvärdig kvalitet och är jämförbara mellan skolor, oavsett årskurs. Förbundet anser därför, och även med tanke på hur de nya kursplanerna är utformade, att samtliga betyg i årskurs 6 ska sättas ämnesvis. Halmstads kommun tycker att det är lite problematiskt med ett sammanfattande betyg i SO- och NO-ämnena i årskurs 6 när de skriftliga omdömena i denna årskurs bör anges ämnesvis. Kumla kommun ställer sig något frågande inför arbetsgruppens förslag att det ska vara rektorn som avgör i vilken form betyg ska sättas i årskurs 6 utifrån skolans organisation, undervisningsupplägg och arbetssätt, eftersom det är läraren, tillsammans med eleverna, som planerar undervisningen. Kiruna kommun anser att möjligheten att sätta blockbetyg i NO- och SO-ämnena bör kvarstå även efter årskurs 6, åtminstone till och med årskurs 8.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Undervisningen i de enskilda NO- och SO-ämnena förekommer sällan i de lägre årskurserna (Tydliga mål och kunskapskrav i grundskolan, SOU 2007:28 s. 230). I NO-ämnena ingår biologi, fysik och kemi. I SO-ämnena ingår geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. I stället är undervisningen ofta upplagd i projekt eller teman som gör att ämnena inte behandlas som enskilda ämnen utan som ämnesgrupper. Detta innebär att ett ämnesövergripande arbetssätt redan i dag tillämpas i de tidiga årskurserna. Mot denna bakgrund beslutade riksdagen i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189) att kunskapskrav i årskurs 3 inte ska finnas för de enskilda ämnena utan för NO- respektive SO-ämnesgrupperna.

Enligt regeringens mening är undervisningen och arbetssätten i NO- och SO-ämnena i årskurs 4–6 i många skolor ofta upplagd på liknande sätt. För att skapa ett sammanhang och samband i undervisningen i NO- och SO-ämnena under de första sex årskurserna finns det starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i dessa ämnesgrupper i årskurs 6 i grundskolan. I skolor som är organiserade i årskurs F–9 (från förskoleklass till årskurs 9) eller 6–9 bedrivs undervisningen i många fall i de enskilda NO- och SO-ämnena och även av olika lärare i de enskilda ämnena. I dessa fall kan det vara mer naturligt att sätta betyg i de enskilda ämnena.

I likhet med arbetsgruppen anser därför regeringen att det ska vara möjligt att sätta betyg antingen i NO- respektive SO-ämnesgrupperna eller i de enskilda ämnena. Det ska vara rektorn som utifrån skolans organisation, hur undervisningen är upplagd och arbetssätt beslutar i vilken form betyg ska sättas i dessa ämnen i årskurs 6. Inget hindrar att det sätts sammanfattande betyg i den ena ämnesgruppen och separata i den andra. Enligt 2 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska rektorn leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet. Det bör därför också vara rektorn som fattar beslut om att det ska sättas sammanfattande betyg efter samråd med berörda lärare och elever. Det är viktigt att förutsättningarna för betygssättningen är klara vid läsårsstarten i årskurs 6. Rektorns beslut om hur undervisningen ska bedrivas och således i vilken form betyg kommer att ges (dvs. betyg i de enskilda ämnena eller ett sammanfattande betyg) bör inte ändras under pågående läsår. Rektorns

15

beslut bör också gälla hela undervisningsgruppen. Detta innebär således Prop. 2009/10:219 att om rektorn har fattat beslut om att sammanfattande betyg ska ges så

bör det inte vara möjligt att en elev eller elevgrupp ges betyg i de enskilda ämnena.

Ett sammanfattande betyg ska grundas på kunskapskraven i de enskilda ämnena inom respektive ämnesgrupp. Om det saknas underlag för bedömningen av en elevs kunskaper i SO- eller NO-ämnesgruppen på grund av en elevs frånvaro, ska betyg inte sättas. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen. Regeringen bedömer att det finns skäl att staten ger ett stöd som främjar en likvärdig betygssättning utöver angivna kunskapskrav i de enskilda ämnena. Regeringen avser därför att ge Skolverket i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för detta ändamål.

5.3Behov av ytterligare nationella kunskapskrav

Regeringens förslag: Vid betygssättningen i årskurs 6 i grundskolan, sameskolan och grundsärskolan (när betyg sätts) ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. På motsvarande sätt ska vid betygssättningen i årskurs 7 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7.

I språkval ska vid betygssättningen i årskurs 7 i grundskolan och i årskurs 8 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 respektive i årskurs 10.

Regeringens bedömning: Det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i grundskolan, sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Statens skolverk bör ges i uppdrag att utarbeta dessa kunskapskrav.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning.

Remissinstanserna: Få remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. Bland dessa är Halmstads kommun positiv till nationella kunskapskrav i årskurs 6. Lärarnas Riksförbund vill betona vikten av att betygskriterier utarbetas för samtliga betygssteg. Enligt förbundet riskerar i annat fall likvärdigheten i bedömningen att åsidosättas.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Riksdagen beslutade i februari 2009 om en ny betygsskala i enlighet med regeringens proposition En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Detta innebär att en betygsskala med sex steg ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet. Betygsstegen ska ges beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E betecknar godkända resultat, F betecknar icke godkänt resultat. I särskolan ska betyg dock inte sättas på icke godkända resultat och betygssteget F ska därför inte an-

16

vändas. Om det på grund av frånvaro inte går att bedöma om eleven har Prop. 2009/10:219 nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta i betygs-

katalogen markeras med ett horisontellt streck.

I januari 2009 fick Skolverket i uppdrag att bl.a. utarbeta nya läroplaner med kursplaner för grundskolan, specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan (U2009/312/S). För samtliga skolformer ska Skolverket också utarbeta kunskapskrav för godtagbara kunskaper samt kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för de skolformer där betyg sätts. Uppdraget redovisades i mars 2010. De nya kursplanerna samt den nya betygsskalan avses successivt träda i kraft med början läsåret 2011/12.

Vid införandet av tidigare betyg är det av stor vikt att samtidigt införa nationella kunskapskrav. De nationella kunskapskraven är en förutsättning för en likvärdig bedömning och betygssättning av elevernas kunskaper. Som nämnts ovan har riksdagen redan beslutat om en ny betygsskala med bl.a. nationella kunskapskrav för de tre godkända betygsstegen A, C och E i årskurs 9 i grundskolan och motsvarande skolformer. Regeringen ser ingen anledning att ändra detta utan anser att det även bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkvalet, även i slutet av årskurs 6 i grundskolan, sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. I skollagen (2010:800) ska det anges att dessa kunskapskrav ska ligga till grund för betygssättningen i årskurs 6 i grundskolan, grundsärskolan och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. I senare årskurser ska betygssättningen utgå från kunskapskraven i årskurs 9 i grundskolan och grundsärskolan samt kunskapskraven i årskurs 10 i specialskolan.

I språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i språkval i grundskolan samt från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. Det ska enbart finnas nationella kunskapskrav i slutet av årskurs 9 i dessa ämnen. Enligt regeringens mening är det rimligt att anta att lärarna utifrån kunskapskraven i årskurs 9 med nationellt angivna krav för A, C och E och sin professionalitet inte behöver ytterligare nationella kunskapskrav. Regeringens bedömning är därför att gällande kunskapskrav i årskurs 9 ger tillräckligt stöd vid bedömningen och betygssättningen i språkval.

5.4Ikraftträdande

Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas för första gången på utbildning från och med höstterminen 2012.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Få remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. Norrköpings och Gotlands kommuner tillstyrker förslaget. Sveriges Skolledarförbund avråder från ett alltför snabbt genomförande av förslaget om tidigare betyg. Det är enligt förbundet tveksamt om alla skolor hinner utbilda de lärare som saknar relevant utbildning i betygs-

17

sättning före höstterminen 2012. Förbundet pekar även på att det inte får Prop. 2009/10:219 glömmas bort att det finns skolledare som inte tidigare har ansvarat för betygssättningsfrågor och som nu behöver vidareutbildning om hur man

arbetar med kvalitetssäkring av bedömning och betygssättning.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt med tidigare betygssättning för att förbättra möjligheterna att tidigt följa upp och utvärdera elevers kunskaper och att därigenom också tillförsäkra att varje elev får stöd i rätt tid. Mot den bakgrunden är det av stor betydelse att tidigare betyg införs så snart det är möjligt. Samtidigt behövs det insatser för att förbereda detta införande , dels för att lärare som tidigare inte har satt betyg ska ges tillfälle till behövlig kompetensutveckling, dels för att berörda skolor ska ges tid att inrätta lämpliga verktyg för en rättssäker betygsadministration.

Mot denna bakgrund ska de föreslagna författningsändringarna träda i kraft den 1 juli 2011. För att ge skolorna tillräcklig tid för att förbereda för betyg tidigare ska de nya bestämmelserna tillämpas för första gången på utbildning från och med höstterminen 2012. Enligt regeringens uppfattning behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser.

5.5Kompetensutvecklingsinsatser

Regeringens bedömning: Statens skolverk bör få i uppdrag att genomföra kompetensutveckling inom området bedömning och betygssättning för lärare och rektorer.

Arbetsgruppens uppfattning: Överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Flera insatser poängterar att behovet av kompetensutveckling är stort. Skolverket pekar på att behovet och omfattningen av kompetensutveckling för lärare och rektorer bör utredas vidare. För de skolenheter som är organiserade i årskurserna upp till årskurs 6 bedömer verket att insatserna bör sträcka sig över en treårsperiod. Även Lärarförbundet anser att det kommer att behövas en gedigen kompetensutveckling för en stor grupp lärare i grundskolan inom kunskapsområdet betyg och bedömning. Specialpedagogiska skolmyndigheten anser att en särskild utbildning bör genomföras som innefattar värdering och betygssättning av elever med funktionsnedsättning. Sveriges Kommuner och Landsting ställer sig frågande till arbetsgruppens bedömning att flertalet av de lärare som i dag inte sätter betyg redan har de kunskaper och den kompetens som krävs för att sätta betyg. Lärarna ska sätta betyg utifrån ett nytt betygssystem och detta är enligt förbundets uppfattning att bedöma som en ny uppgift även för lärare med lång yrkeserfarenhet. Sundbybergs kommun har en liknande uppfattning och framhåller att betygsförslaget kommer att kräva kompetensutveckling för samtliga lärare utifrån ett helhetsperspektiv där betygssättning förenas med implementering av de nya kursplanerna och ämnesdidaktik. Flera insatser instämmer i att kompetensutvecklingen bör omfatta samtliga lärare. Sameskolstyrelsen påpekar att alla lärare vid sameskolan behöver kompetensutvecklas inför betygssättning eftersom kompetensen saknas helt i dag. Frisko-

18

lornas Riksförbund pekar på att det kommer att behövas omfattande stöd Prop. 2009/10:219 och kompetensutvecklingsinsatser för lärare men också för rektorer. Diskrimineringsombudsmannen anser att det behövs ytterligare kompetensutvecklingsinsatser för lärarna för att trygga en mer likvärdig betygs-

sättning. En normkritisk satsning är enligt ombudsmannen nödvändig för att medvetandegöra lärarna om könets och även andra diskrimineringsgrunders betydelse vid bedömning av prestationer.

Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag i denna proposition innebär att en ny grupp lärare kommer att sätta betyg. Betyg från och med årskurs 6 innebär en särskilt stor förändring i de kommunala och fristående skolor som organiserats som F–6 eller 1–6 skolor eftersom lärare i sådana skolor inte har satt betyg tidigare. Detsamma gäller för lärare i sameskolan som endast omfattar årskurs 1–6. Skolverket har i delredovisningen av regeringsuppdraget om nya kursplaner och kunskapskrav för grundskolan och motsvarande skolformer m.m. (U2009/312/S) föreslagit att de nationella skolutvecklingssatsningarna och de tillgängliga statliga resurserna för dessa huvudsakligen bör inriktas mot genomförandet av de nya läroplanerna. Skolverket har även inkluderat en tänkt satsning för den grupp av lärare som berörs av ett eventuellt införande av betyg i årskurs 6. I departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15) konstateras att även de lärare som i dag sätter betyg har en bristfällig utbildning i bedömning och betygssättning trots att de har genomgått lärarutbildning. De flesta lärare har dock genom flerårig yrkesverksamhet skaffat erfarenheter av att bedöma kunskaper och sätta betyg. Yngre och nyutexaminerade lärare har sannolikt med stöd av de mer erfarna lärarna kunnat kompensera dessa kunskapsbrister från lärarutbildningen. Det verkar dock finnas ett relativt stort behov hos många lärare, oavsett om de har satt betyg tidigare eller inte, att kompetensutvecklas inom området bedömning och betygssättning.

Många remissinstanser har lyft fram vikten av en gedigen kompetensutvecklingsinsats inom främst området bedömning och betygssättning. Regeringen vill framhålla att bedömning av elevernas kunskaper och kunskapsutveckling är en av lärarnas kärnuppgifter och redan i dag gör lärarna dagligen dessa bedömningar. Som en del i bedömningskompetensen ingår också att kunna förmedla till elever och föräldrar på vilka grunder bedömningen och betygssättningen är gjorda. Riksdagen beslutade i april 2010 att lärarutbildningen ska förändras i enlighet med förslagen i regeringens proposition Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). Dagens lärarexamen kommer att ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. I den nya lärarutbildningen kommer bl.a. frågan om betygsättning och utformning av omdömen om elevernas framsteg inom olika områden att ingå som ett utbildningsmoment inom samtliga yrkesexamina. Regeringen instämmer dock i att det redan i dag finns behov att genomföra vissa insatser inom detta område. Regeringen avser därför att ge Skolverket i uppdrag att genomföra kompetensutveckling inom området bedömning och betygssättning för lärare och rektorer. Eventuell övrig kompetensutveckling med anledning av ett införande av betyg i årskurs 6 bör kunna samordnas med de andra uppdrag som Skolverket har, t.ex.

19

avseende nya läroplaner i grundskolan och motsvarande skolformer samt Prop. 2009/10:219 en ny betygsskala.

6 Konsekvenser av förslagen

6.1Konsekvenser för barn

Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) anser att det är bra att utredningen har gjort en konsekvensutredning i enlighet med barnkonventionen. Handisam, och även Specialpedagogiska skolmyndigheten, saknar dock en liknande konsekvensbeskrivning utifrån FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

Betygssättning i årskurs 6 kan tillsammans med övriga uppföljningsinstrument leda till att elevens kunskapsbrister och behov upptäcks tidigare än det på flera håll görs i dag eftersom alla ämnen och ämnesområden kommer att följas upp. Det är viktigt att eleven uppfattar betygssättningen som rättvis och att den ger eleven stöd i sin utveckling. Det är i sista hand läraren som sätter betyget och ansvarar för att det satta betyget är rättvist, men läraren måste kunna samtala om och motivera betygsnivån för eleven. Genom betygssättning från årskurs 6 kommer en skola och dess lärares arbete i förhållande till det enskilda barnets kunskapsutveckling att stämmas av tidigare i alla ämnen. Avstämningen bör vara utgångspunkten för skolans, eller om eleven byter skola, en annan skolas arbete med eleven under resten av grundskolan fram till och med årskurs 9.

Ur elevens perspektiv är det viktigt att betygssättningen samspelar med utvecklingssamtal och skriftliga individuella utvecklingsplaner med omdömen så att de områden som eleven behöver förbättra tydligt framgår, liksom behovet av individuellt anpassat stöd. Om detta samspel fungerar ges eleven bättre förutsättningar att förstå vad han eller hon behöver utveckla för att nå en högre måluppfyllelse och skolan ett bättre underlag för vad den behöver göra för att stödja elevens kunskapsutveckling. Många elever stöter någon gång under sin skoltid på svårigheter och behöver under en kortare tid särskilda stödåtgärder. Andra elever behöver stöd kontinuerligt under hela skoltiden på grund av sjukdom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig undervisningen av andra orsaker. Elevers rätt till särskilt stöd är reglerad i skollagen. I skollagen (2010:800) anges att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och personliga utveckling för att de utifrån sina förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Om det inom ramen för undervisningen eller på annat sätt framkommer att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta anmälas till rektor som skyndsamt ska utreda elevens behov. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om utredningen visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Betygssättning i årskurs 6 bör vara ett ytterligare medel som säkerställer att eleven och dennes föräldrar får god information om elevens kunskapsutveckling och eventuella behov av

20

stöd. Om betyg används tillsammans med övriga uppföljningsinstrument Prop. 2009/10:219 på ett strukturerat sätt bör det också kunna leda till att den enskilde

elevens rättssäkerhet i skolan stärks.

6.2Organisatoriska och administrativa konsekvenser

Flera instanser anser att förslaget att införa betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer kommer att medföra relativt stora organisatoriska och administrativa konsekvenser. Exempelvis anser Sveriges Kommuner och Landsting att skolorganisationen kan behöva utökas till följd av betygsförslaget och förutsätter att nya åtaganden som leder till en ökad organisatorisk insats ersätts i enlighet med finansieringsprincipen. Sundbybergs kommun gör bedömningen att förslaget får betydande konsekvenser för en skolas interna organisation på det administrativa planet om det genomförs. Umeå universitet anser generellt att det är bra att betyg införs tidigare än årskurs 8 men ser praktiska problem med att införa det på höstterminen i årskurs 6 eftersom många skolor är organiserade som F–5 och 6–9 skolor. Mottagande skolor har då bara haft eleverna under en termin innan de ska sätta betyg. Specialpedagogiska skolmyndigheten pekar på att inte bara bytet mellan skolor kan få konsekvenser för betygssättningen, utan även bytet mellan skolformer.

Regeringens bedömning är att den administrativa organisation som betygssättningen förutsätter påverkas i viss utsträckning av förslagen. Det finns skolenheter där ingen lärare tidigare satt betyg och där en betygsadministrativ organisation saknas. För dessa skolenheter måste lämpliga rutiner för bl.a. registrering av betyg, betygskatalog, sekretess, utskrifter och arkivrutiner byggas upp. Individuella utvecklingsplaner med omdömen och betyg är offentliga handlingar och måste hanteras därefter och kraven på en rättssäker hantering måste uppfyllas. I skolor där man tidigare satt betyg och som omfattar årskurs 6 och 7 tillkommer elever från dessa årskurser i betygshanteringen. För en årskurs 6–9 skola kommer det således att ske en fördubbling av antalet elever vars betyg ska hanteras på ett rättssäkert sätt.

Enligt regeringens bedömning bör det däremot inte uppstå några konsekvenser av förslaget för en skolas interna organisation. Hur arbetslag organiseras påverkas inte direkt av att betyg ska sättas i årskurs 6 och 7. En kommuns organisation av sina skolenheter bör heller inte påverkas i någon större utsträckning. Redan i dag måste det finnas rutiner för samverkan och överlämnande mellan skolor och skolformer. Om övergången mellan skolenheter sker redan efter årskurs 5 innebär det att det i än högre grad bör finnas såväl fungerande rutiner för överlämnande mellan skolor som en systematisk dokumentation av elevernas kunskaper och kunskapsutveckling. Detta är särskilt viktigt när det gäller elever som är i behov av stöd. Enligt regeringens bedömning bör bl.a. den individuella utvecklingsplanen med omdömen väl fylla denna funktion. Om övergången mellan skolenheter sker efter årskurs 6 i grundskolan kan överföringen av dokumentationen av elevernas kunskaper underlättas om det också finns betyg från årskurs 6.

21

6.3 

Ekonomiska konsekvenser 

Prop. 2009/10:219 

Flertalet instanser anger i sina remissyttranden att full kostnadstäckning bör utgå vid ett införande av betygsförslaget. Förutom kompetensutveckling av berörda personalgrupper bör kostnadstäckning utgå för bl.a. merarbete och administration.

Sveriges Kommuner och Landsting förutsätter att kommunerna ersätts i enlighet med finansieringsprincipen inklusive utökningen av arkivskyldigheten av de kommunala skolornas betyg och de utökade kraven på arkivering av fristående skolors betyg. Sveriges Skolledarförbund anser att det är viktigt att reformen finansieras fullt ut och att det säkerställs att de tilldelade resurserna når skolsektorn.

Partille kommun tror att merarbetet med betygssättning för nya lärargrupper och utökad betygssättning för redan betygssättande lärare sannolikt kommer att bli föremål för diskussioner mellan arbetsgivare och arbetstagare. Kommunen vill peka på vikten av att kommunerna inte lämnas ensamma med detta arbete. Gotlands kommun anser att behovet av kompetensutveckling för personal förmodligen är större och mer kostsamt än promemorians skrivning ”vissa kostnader”. Sundbybergs stad poängterar också att uttrycket ”vissa kostnader” ger sken av att kostnaderna för kommunerna för införandet och hantering skulle vara ringa, vilket inte är kommunens uppfattning. Friskolornas Riksförbund vill understryka vikten av att det tydliggörs att riktade insatser även kommer de fristående skolorna till del.

Några instanser anser att kostnaderna för skolhuvudmännen inte är tillräckligt belysta. Statskontoret saknar en analys av skolhuvudmännens kostnader nedbrutet på årskurser, skolor och skolhuvudman. Regelrådet avstyrker förslaget med hänvisning till att det saknas en utförlig beskrivning av de administrativa kostnader för fristående skolor som förslagen ger upphov till.

Propositionens förslag innebär att en ny grupp lärare kommer att sätta betyg. Redan i dag ska lärarna bedöma elevernas kunskapsutveckling, genomföra utvecklingssamtal och ta fram framåtsyftande individuella utvecklingsplaner med omdömen. Regeringen anser att bedömning och betygssättning ligger inom ramen för en lärares arbetsuppgift med att kontinuerligt och systematiskt följa upp och utvärdera eleverna. Regeringens bedömning är därför att det merarbete som kan förväntas uppstå när lärarna ska betygsätta eleverna inte bör vara så omfattande.

Enligt regeringens bedömning bör dock kommunsektorn, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, kompenseras för de merkostnader som uppstår vid införandet av reformen och den nya uppgift som hanteringen av betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer innebär. En tidsbegränsad satsning på området betyg och bedömning bör också genomföras. Regeringen avser att återkomma med förslag till finansiering i budgetpropositionen för 2011. Regeringen anser också att de ekonomiska konsekvenserna för såväl kommunala som fristående skolhuvudmän bör följas upp efter tre år.

22

7 

Författningskommentar 

Prop. 2009/10:219 

Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)

10 kap.

15 §

I första stycket anges på samma sätt som i dag att betyg ska sättas i grundskolans ämnen. I andra stycket som är nytt anges att det i årskurs 6

– som ett alternativ till ämnesbetyg – får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 6. Sammanfattande betyg kan alltså bara sättas höst- och vårterminen i årskurs 6. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Inget hindrar att ett sammanfattande betyg sätts i den ena ämnesgruppen och att separata ämnesbetyg sätts i den andra ämnesgruppen. Av 10 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2.

16 §

Paragrafen anger när betyg ska sättas i grundskolan. I första punkten har gjorts en ändring av innebörden att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, med undantag för ämnet språkval.

Av andra punkten som är ny följer att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i ämnet språkval om ämnet inte har avslutats.

Den tredje punkten motsvarar den tidigare andra punkten och har inte ändrats i sak.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1.

18 §

I paragrafen har gjorts en följdändring för att förtydliga att det, på samma sätt som gäller för andra ämnen, inte ska sättas ett sammanfattande betyg för den naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesgruppen om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnesgruppen på grund av elevens frånvaro. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett av eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen.

Paragrafen har berörts i avsnitt 5.2.

19 §

I paragrafen klargörs vilka kunskapskrav som bedömningen ska bygga på vid betygssättning innan ett ämne har avslutats. Paragrafen har av redaktionella skäl delats upp i två stycken.

23

I första stycket anges som tidigare att betygssättningen innan ett ämne Prop. 2009/10:219 har avslutats ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven

inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

I andra stycket första punkten anges att i årskurs 6 ska vid bedömningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Bestämmelsen är ny. Kunskapskraven i årskurs 6 ska endast tillämpas vid betygssättning i årskurs 6.

I andra stycket andra punkten anges att efter årskurs 6 ska vid bedömningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Bestämmelsen är ny såvitt avser betygssättning i årskurs 7 och motsvarar vad som tidigare gällde vid betygssättning i årskurs 8 och 9.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3.

11 kap.

19 §

I paragrafen anges när betyg ska sättas i grundsärskolan. I första punkten har gjorts en ändring av innebörden att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1.

22 §

I paragrafen klargörs vilka kunskapskrav som bedömningen ska bygga på vid betygssättning innan ett ämne har avslutats. Paragrafen har av redaktionella skäl delats upp i två stycken.

I första stycket anges som tidigare att betygssättningen innan ett ämne har avslutats ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

I andra stycket första punkten anges att i årskurs 6 ska vid bedömningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Bestämmelsen är ny. Kunskapskraven i årskurs 6 ska endast tillämpas vid betygssättning i årskurs 6.

I andra stycket andra punkten anges att efter årskurs 6 ska vid bedömningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Bestämmelsen är ny såvitt avser betygssättning i årskurs 7 och motsvarar vad som tidigare gällde vid betygssättning i årskurs 8 och 9.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3.

24

12 kap. 

Prop. 2009/10:219 

15 §

I första stycket anges på samma sätt som i dag att betyg ska sättas i specialskolans ämnen. I andra stycket som är nytt anges att det i årskurs 7 – som ett alternativ till ämnesbetyg – får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 7. Sammanfattande betyg kan alltså bara sättas höst- och vårterminen i årskurs 7. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Inget hindrar att ett sammanfattande betyg sätts i den ena ämnesgruppen och att separata ämnesbetyg sätts i den andra ämnesgruppen. Av 12 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2.

16 §

Paragrafen anger när betyg ska sättas i specialskolan. I första punkten har det gjorts en ändring av innebörden att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i ämnen som inte har avslutats, med undantag för ämnet språkval.

Av andra punkten som är ny följer att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i ämnet språkval om ämnet inte har avslutats.

Den tredje punkten motsvarar den tidigare andra punkten och har inte ändrats i sak.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1.

18 §

I paragrafen har gjorts en följdändring för att förtydliga att det, på samma sätt som gäller för andra ämnen, inte ska sättas ett sammanfattande betyg för den naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesgruppen om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnesgruppen på grund av elevens frånvaro. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett av eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen.

Paragrafen har berörts i avsnitt 5.2.

19 §

I paragrafen klargörs vilka kunskapskrav som bedömningen ska bygga på vid betygssättning innan ett ämne har avslutats. Paragrafen har av redaktionella skäl delats upp i två stycken.

I första stycket anges som tidigare att betygssättningen innan ett ämne har avslutats ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

I andra stycket första punkten anges att i årskurs 7 ska vid bedömningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. Bestämmelsen är ny. Kunskapskraven i årskurs 7 ska endast tillämpas vid betygssättning i årskurs 7.

25

I andra stycket andra punkten anges att efter årskurs 7 ska vid bedöm- Prop. 2009/10:219 ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska

ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10. Bestämmelsen är ny såvitt avser betygssättning i årskurs 8 och motsvarar vad som tidigare gällde vid betygssättning i årskurs 9 och 10.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3.

13 kap.

I 13 kap., som behandlar sameskolan, införs ett antal nya paragrafer med anledning av att betygsättning inte tidigare har förekommit i sameskolan. Bestämmelserna är utformade i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser för övriga skolformer.

15 §

Paragrafen är ny och anger inledningsvis att allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13–21 §§ skollagen, jfr. 10 kap. 14 §, 11 kap. 18 § och 12 kap. 14 § skollagen (2010:800) i fråga om grundskolan, grundsärskolan respektive specialskolan.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1.

16 §

Paragrafen är ny. I första stycket anges att betyg ska sättas i sameskolans ämnen utom språkval. I andra stycket anges att det – som ett alternativ till ämnesbetyg – får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 6. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Inget hindrar att ett sammanfattande betyg sätts i den ena ämnesgruppen och att separata ämnesbetyg sätts i den andra ämnesgruppen. Av 13 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.2.

17 §

Paragrafen är ny och anger att betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i sameskolan. Av förslaget till ny 13 kap. 16 § skollagen (2010:800) framgår att betyg inte ska sättas i ämnet språkval.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1.

18 §

Paragrafen är ny och anger att betyg ska anges med någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F. Vidare anges att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E, att högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Motsvarande bestämmelser för grundskolan, grundsärskolan och specialskolan återfinns i 10 kap. 17 §, 11 kap. 20 § respektive 12 kap. 17 § skollagen (2010:800).

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1.

26

19 § 

Prop. 2009/10:219 

I paragrafen, som är ny, anges på samma sätt som för grundskolan och 

specialskolan i 10 kap. 18 § respektive 12 kap. 18 § skollagen (2010:800) 

att något betyg inte ska sättas i ett ämne när det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro. Avsikten är att detta ska markeras med ett horisontellt streck i betygskatalogen. Vidare anges, på samma sätt som föreslås göras i ovannämnda paragrafer, att samma sak gäller i fråga om sammanfattande betyg för den naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesgruppen om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnesgruppen på grund av elevens frånvaro. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett av eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen.

Paragrafen har berörts i avsnitt 5.2.

20 §

Paragrafen är ny och anger att betygssättningen på höstterminen i årskurs 6 ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vidare anges att vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Motsvarande bestämmelser för grundskolan, grundsärskolan och specialskolan återfinns i förslagen till ändringar i 10 kap. 19 §, 11 kap. 22 § och 12 kap. 19 § skollagen (2010:800).

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3.

21 §

Paragrafen är ny och anger i första stycket att när betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav.

I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav. Avsikten är att det i föreskrifterna ska preciseras vilka kunskaper som krävs för respektive betyg.

Motsvarande bestämmelser för grundskolan, grundsärskolan och specialskolan återfinns i 10 kap. 20 §, 11 kap. 23 § och 12 kap. 20 §.

Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.3.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

De nya bestämmelserna om betyg ska träda i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas för första gången på utbildning från och med höstterminen 2012.

27

Sammanfattning av departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15)

En arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet har haft i uppdrag att utreda och föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för att betyg från och med årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer ska kunna införas. I uppdraget ingick också att utreda de pedagogiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser som förslagen kan medföra.

Arbetsgruppen föreslår författningsändringar för att betyg ska kunna införas i grundskolan, sameskolan samt i grundsärskolan, när betyg ges, från och med årskurs 6. Betyg ska också införas i specialskolan från och med årskurs 7. Betyg i tidigare årskurser i den obligatoriska skolan ger, enligt arbetsgruppens bedömning – tillsammans med den information som ges till elever och föräldrar i utvecklingssamtalet, den individuella utvecklingsplanen med omdömen – ökade möjligheter till en systematisk uppföljning av elevernas kunskapsutveckling. En ytterligare effekt av att införa betyg tidigare är att det ställs tydligare krav på rektorer och lärare att vidta åtgärder för de elever som har kunskapsbrister och som behöver särskilt stöd i sin kunskapsutveckling. Arbetsgruppen anser att tidigare betyg bidrar till att skapa förutsättningar för att fler elever ska nå en högre måluppfyllelse än i dag.

I ämnet språkval påbörjas undervisningen oftast i årskurs 6 i grundskolan och sameskolan. Arbetsgruppen föreslår därför att betyg i språkval ska sättas från och med årskurs 7 i grundskolan och att det i sameskolan, som endast omfattar årskurs 1–6, inte ska sättas något betyg i språkval. På motsvarande sätt föreslås att betyg i språkval i specialskolan, där undervisningen i språkval oftast påbörjas i årskurs 7, ska sättas från och med årskurs 8.

I de naturorienterande (NO) respektive samhällsorienterande (SO) ämnena ska betyg sättas i de enskilda ämnena. Arbetsgruppen föreslår dock författningsändringar för att rektorn ska kunna bestämma att det ska sättas sammanfattande betyg i NO- respektive SO-ämnena i årskurs 6 i grundskolan och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan.

I syfte att ge de skolor stöd som väljer att sätta sammanfattande betyg i SO- respektive NO-ämnen bör Skolverket få i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller annat stödmaterial om sammanfattande betyg.

De föreslagna författningsändringarna bör enligt arbetsgruppen träda i kraft den 1 juli 2011. För att ge skolorna tillräcklig tid att förbereda för betyg tidigare bedömer arbetsgruppen att de nya bestämmelserna bör tillämpas på utbildning från och med höstterminen 2012.

Arbetsgruppen bedömer att förslaget inte medför några organisatoriska konsekvenser. Administrativa rutiner för betygshantering måste dock skapas i skolor där betygssätting inte har förekommit tidigare.

Det finns i dag ett antal skolor som är organiserade som 1–6-skolor. Förslaget innebär att en ny grupp lärare i dessa skolor kommer att sätta betyg, något som hittills inte varit möjligt. Redan i dag ska lärarna kontinuerligt bedöma elevernas kunskapsutveckling, genomföra utvecklingssamtal, ta fram framåtsyftande individuella utvecklingsplaner med omdömen. Arbetsgruppen bedömer att förslaget medför ett visst merarbete

Prop. 2009/10:219

Bilaga 1

28

för den enskilde läraren men inte av någon större omfattning. Arbetsgruppens bedömning är dock att förslaget förutsätter en kompetensutvecklingsinsats från skolans sida.

Arbetsgruppen bedömer att förslaget kommer att medföra vissa kostnader för kommunsektorn för införandet och hanteringen av betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer. Förslaget bedöms därför komma att bli föremål för förhandling med Sveriges Kommuner och Landsting.

Prop. 2009/10:219

Bilaga 1

29

Lagförslaget i departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15)

Författningsförslaget lämnas med utgångspunkt i förslaget till ny skollag i propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165).

Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:XXX)

Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:XXX)

dels att 10 kap. 15, 16, 18 och 19 §§, 11 kap. 19 och 22 §§ och 12 kap. 15, 16, 18 och 19 §§ ska ha följande lydelse,

dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 13 kap. 14 a–14 f §§, och närmast före 13 kap. 14 a, 14 b, 14 e och 14 f §§ nya rubriker av följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 2009/10:165 

Föreslagen lydelse 

10 kap.

15 §

Betyg ska sättas i grundskolans ämnen.

Betyg ska sättas i grundskolans ämnen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa ämnen i årskurs 6.

Betyg ska sättas 

16 § 

1. i slutet av varje termin i 

1. i slutet av varje termin från och 

årskurs 8 och i slutet av höst- 

med årskurs 6 till och med höst- 

terminen i årskurs 9 i ämnen som 

terminen i årskurs 9 i alla ämnen, 

inte har avslutats, och 

utom språkval, som inte har av- 

slutats, 

2. i slutet av varje termin från och 

med årskurs 7 till och med höstter- 

minen i årskurs 9 i språkval, om 

ämnet inte har avslutats, och 

2. när ett ämne har avslutats. 

3. när ett ämne har avslutats. 

Om det saknas underlag för be- 

18 § 

Om det saknas underlag för be- 

dömning av en elevs kunskaper i 

dömning av en elevs kunskaper i ett 

ett ämne på grund av elevens 

ämne på grund av elevens frånvaro, 

frånvaro, ska betyg inte sättas i 

ska betyg inte sättas i ämnet. Det- 

ämnet. 

samma gäller när det ska sättas ett 

Prop. 2009/10:219

Bilaga 2

30

1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9, och

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

sammanfattande betyg för de natur- 

Prop. 2009/10:219 

orienterande 

respektive samhälls- 

Bilaga 2 

orienterande ämnena. 

19 § 

När betyg sätts innan ett ämne har 

avslutats, 

ska betygssättningen 

bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och

2.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

11 kap.

19 §

Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen

1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9, och

2. när ett ämne har avslutats.

22 §

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och

2.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9.

31

12 kap.

15 §

Betyg ska sättas i specialskolans ämnen.

Betyg ska sättas i specialskolans ämnen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa ämnen i årskurs 7.

Betyg ska sättas 

16 § 

1. i slutet av varje termin i 

1. i slutet av varje termin från och 

årskurs 9 och i slutet av höst- 

med årskurs 7 till och med höst- 

terminen i årskurs 10 i ämnen som 

terminen i årskurs 10 i alla ämnen, 

inte har avslutats, och 

utom språkval, som inte har av- 

slutats, 

2. i slutet av varje termin från och 

med årskurs 8 till och med höst- 

terminen i årskurs 10 i språkval, om 

ämnet inte har avslutats, och 

2. när ett ämne har avslutats. 

3. när ett ämne har avslutats. 

18 § 

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet.

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnena.

19 §

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10.

När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen.

Vid bedömningen ska elevens kunskaper

1.i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7, och

2.efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha

Prop. 2009/10:219

Bilaga 2

32

uppnått vid betygstillfället i för- Prop. 2009/10:219 hållande till kunskapskraven i Bilaga 2

årskurs 10.

13 kap.

Betyg

Tillämpliga bestämmelser

14 a §

Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13– 21 §§.

Betygssättning

14 b §

Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i sameskolans ämnen utom språkval. Om undervisningen i naturorienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 6, får rektorn besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa ämnen.

14 c §

Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

14 d §

Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Detsamma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de naturorienterande respektive de samhällsorienterande ämnena.

33

Betyg innan ett ämne har avslutats

14 e § Betygssättningen ska på höst-

terminen i årskurs 6 bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6.

Betyg när ett ämne har avslutats

14 f §

När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav.

––––––––––––––––

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas på utbildning från och med höstterminen 2012.

Prop. 2009/10:219

Bilaga 2

34

Förteckning över remissinstanserna avseende departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i grundskolan (Ds 2010:15)

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Riksdagens ombudsmän, Kammarrätten i Sundsvall, Förvaltningsrätten i Stockholm, Statens institutionsstyrelse, Myndigheten för handikappolitisk samordning, Barnombudsmannen, Statskontoret, Statens skolverk, Statens skolinspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Skolväsendets överklagandenämnd, Sameskolstyrelsen, Ungdomsstyrelsen, Uppsala universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet, Högskolan i Halmstad, Mälardalens högskola, Sametinget, Diskrimineringsombudsmannen, Arbetsmiljöverket, Regelrådet, Arvidsjaurs kommun, Gotlands kommun, Göteborgs kommun, Halmstads kommun, Kiruna kommun, Kumla kommun, Lomma kommun, Malmö kommun, Mullsjö kommun, Mölndals kommun, Norrköpings kommun, Partille kommun, Perstorps kommun, Skellefteå kommun, Strömsunds kommun, Sundbybergs kommun, Uppsala kommun, Värnamo kommun, Friskolornas Riksförbund, Föräldraalliansen Sverige, Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund, Sveriges Kommuner och Landsting, Svenska Kommunalarbetareförbundet, Svenskt Näringsliv, Sveriges Skolledarförbund, Tjänstemännens Centralorganisation samt Waldorfskolefederationen.

Spontant remissvar har inkommit från Lärarnas Riksförbunds Studerandeförening.

Ekonomistyrningsverket, Linnéuniversitetet, Högskolan Dalarna, Emmaboda kommun, Filipstads kommun, Järfälla kommun, Karlshamns kommun, Katrineholms kommun,[REDACTED_EFTERNAMN] kommun, Ockelbo kommun, Skinnskattebergs kommun, Stockholms kommun, Tingsryds kommun, Vännäs kommun, Ånge kommun, Landsorganisationen i Sverige, Sveriges Akademikers Centralorganisation, BRIS – Barnens Rätt i Samhället, Handikappförbundens samarbetsorgan, Riksförbundet Hem och Skola, Rädda Barnen, Svenska Dyslexiföreningen, Sveriges elevråd, Sveriges Elevråds Centralorganisation, Sveriges vägledarförening samt Synskadades Riksförbund har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig.

Prop. 2009/10:219

Bilaga 3

35

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 september 2010

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i grundskolan.

Prop. 2009/10:219

36

Rättsdatablad 

Prop. 2009/10:219 

Författningsrubrik 

Bestämmelser som 

Celexnummer för 

inför, ändrar, upp- 

bakomliggande EU- 

häver eller upprepar 

regler 

ett normgivnings- 

bemyndigande 

Lag om ändring i 

13 kap. 22 § 

skollagen (2010:800) 

37