Regeringens proposition

1996/97:76

Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras

medlemsstater och Armenien

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 6 februari 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Lena Hjelm-Wallén

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner partnerskaps- och

samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å

ena sidan och Armenien å andra sidan.

 Syftet med avtalet är att skapa ett forum för en politisk dialog, att främja

handel och investeringar, att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska

utvecklingen i Armenien samt att ge en ram för ett bredare samarbete mellan

parterna. Vidare är syftet med avtalet att skapa förutsättningar för

etableringsfrihet, tjänstehandel och kapitalrörelser.

 Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets

tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Bakgrund................................................... 3

4 Utvecklingen i Armenien.................................... 4

5 Sverige och Armenien....................................... 4

6 Avtalets innehåll.......................................... 5

 6.1 Ingressen........................................... 5

 6.2 Syftet.............................................. 5

 6.3 Allmänna principer.................................. 5

 6.4 Politisk dialog..................................... 6

 6.5 Varuhandel.......................................... 6

 6.6 Affärsverksamhet och investeringar.................. 7

 6.7 Löpande betalningar och kapital..................... 8

 6.8 Skydd av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt

 8

 6.9 Lagstiftningssamarbete.............................. 9

 6.10 Ekonomiskt samarbete................................ 9

 6.11 Demokrati och mänskliga rättigheter................. 10

 6.12 Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet och förhindra

 och kontrollera illegal invandring.................. 10

 6.13 Kulturellt samarbete................................ 10

 6.14 Finansiellt samarbete............................... 10

 6.15 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelser och

 slutbestämmelser.................................... 11

7 Godkännande av avtalet..................................... 11

Bilaga Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan

 Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater

 och Armenien........................................ 15

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 februari 1997 149

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna

 och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken Armenien å andra sidan.

2 Ärendet och dess beredning

Kommissionen inledde förhandlingar med Armenien i oktober 1995 om ett

partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras

medlemsstater å ena sidan och Armenien å den andra. Sverige har deltagit aktivt

i förhandlingarna och har därvid löpande inhämtat synpunkter från den närmast

berörda myndigheten Kommerskollegium. Avtalet undertecknades den 22 april 1996.

Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av parterna.

 Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen.

3 Bakgrund

När Sovjetunionen upplöstes, det kalla kriget upphörde och en ny Europakarta

trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik

för relationerna med de nya staterna som uppstod i det forna Sovjetunionen. Ett

avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av

EG och Sovjetunionen den 18 december 1989 har tillämpats övergångsvis.

 Med länderna i Central- och Östeuropa har EG ingått s.k. Europaavtal, vilka är

associeringsavtal som syftar till medlemskap i Europeiska unionen (EU). Sådana

avtal har tecknats med Bulgarien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien,

Tjeckien och Ungern samt med Estland, Lettland och Litauen.

Partnerskapsavtalen

För de länder som numera ingår i Oberoende staters samvälde (OSS) har

gemenskapen valt en annorlunda avtalsmodell än Europaavtalen. Avtalen kallas

partnerskaps- och samarbetsavtal (s.k. partnerskapsavtal). De syftar inte till

en associering eller medlemskap, men innehåller i övrigt i stort samma element

som återfinns i Europaavtalen. I avtalen finns föreskrifter om politisk dialog,

varuhandel, affärsverksamhet och investeringar, betalningar och kapital,

konkurrens- och immaterialrättsliga regler samt brottsförebyggande, kulturellt,

ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det handelspolitiska avsnittet

tillerkänner parterna varandra mest-gynnad-nationsbehandling, dock med

sedvanliga undantag.

 Partnerskapsavtalen är anpassade efter OSS-ländernas ekonomiska och politiska

utvecklingsnivå. Ryssland, Ukraina, Vitryssland och Moldova kommer därför att få

de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelse om att ett

framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive

land skall övervägas. Övriga OSS-länder utgör en grupp med enklare avtal.

 För tiden fram till dess att avtalen träder i kraft kan interimsavtal om

handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen

reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst områdena varuhandel,

betalningar och konkurrensregler. Interimsavtalet ingås därför mellan EG och

tredje land. Interimsavtalet med Armenien undertecknades den 10 december 1996

men har ännu inte trätt i kraft.

4 Utvecklingen i Armenien

Sedan parlamentsval och folkomröstning om en ny konstitution hölls i Armenien i

juli 1995 har den politiska utvecklingen i landet präglats av relativ

stabilitet. I samband med det presidentval som hölls i september 1996 utbröt

dock oroligheter i huvudstaden Jerevan. Oppositionen anklagade regimen för

valfusk och internationella observatörer från Organisationen för samarbete och

säkerhet i Europa (OSSE) noterade misshälligheter i samband med valet. Den

sittande presidenten vann med mycket liten marginal. Den armeniska regeringen

har uttryckt beredskap att med internationell hjälp förbättra valprocedurerna.

 Armenien har sökt reformera landet och föra en politik syftande till demokrati

och marknadsekonomi. Denna process har dock bromsats av bl.a. krig och blockad i

samband med konflikten om Nagorno-Karabach. Eldupphör råder visserligen i

konflikten sedan maj 1994, men något fredsavtal har ännu inte undertecknats. En

viss ljusning skymtar dock vad gäller den armeniska ekonomin. Den tycks ha

passerat botten och en positiv tendens kan numera urskiljas.

 Armenien är medlem i Förenta nationerna och OSSE. Landet har långtgående

samarbetsavtal med Ryssland och samarbetar regionalt med Iran och Georgien.

5 Sverige och Armenien

Sveriges bilaterala relationer med Armenien har hittills varit begränsade. Det

finns emellertid ett intresse av att utveckla relationen och diskussioner pågår

om att t.ex. inleda förhandlingar om ett dubbelbeskattningsavtal. I februari

1996 besökte Armeniens utrikesminister Stockholm för bilaterala överläggningar.

6 Avtalets innehåll

Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan Armenien å ena sidan och EG och

deras medlemsländer å den andra. Avtalet innehåller föreskrifter om samarbete på

en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd

upprättas för att förvalta avtalet.

 Partnerskapsavtalet omfattar sammanlagt 102 artiklar, fyra bilagor och ett

protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollet utgör en integrerad del av

avtalet. Dessutom har avgivits sju gemensamma förklaringar och en ensidig

förklaring från Frankrike. Parterna har beaktat en skriftväxling mellan

gemenskapen och Armenien om bolagsetablering. Förklaringarna och skriftväxlingen

har bilagts slutakten. EG har tillsammans med medlemsstaterna upprättat en

tilläggsskrift om driften vid Medzamors kärnkraftsanläggning i Armenien.

Tilläggsskriften utgör inte en del av partnerskapsavtalet.

6.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas bl.a. till parternas gemensamma värderingar, deras

åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja

internationell fred och säkerhet. Vidare hänvisas till samarbetet för att

förebygga och kontrollera illegal invandring som ett av de primära målen i

avtalet. Parterna förbinder sig att liberalisera handeln i enlighet med

principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet (GATT).

6.2 Syftet

Artikel 1

Den första bestämmelsen anger att ett partnerskap mellan Armenien å ena sidan

och gemenskapen och dess medlemsländer å den andra upprättas genom avtalet. Dess

syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan parterna, främja

handel och de ekonomiska förbindelserna, lägga grunden bl.a. för ekonomiskt,

socialt, finansiellt och kulturellt samarbete samt stödja Armeniens strävan att

konsolidera demokratin och fullfölja övergången till marknadsekonomi.

6.3 Allmänna principer

Artiklarna 2-4

Bestämmelser om respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och

marknadsekonomiska principer utgör viktiga beståndsdelar i avtalet. Parterna ser

det som viktigt att de nya stater som uppstått genom upplösningen av

Sovjetunionen bibehåller och utvecklar ett inbördes samarbete. Ett samarbetsråd

skall granska hur avtalet tillämpas och hur Armenien genomför ekonomiska

reformer.

6.4 Politisk dialog

Artiklarna 5-8

Den politiska dialogen skall främja Armeniens förbindelser med gemenskapen och

dess medlemsstater, ökad samstämmighet på områden som rör säkerheten och

stabiliteten i Europa och respekten för demokratiska principer och mänskliga

rättigheter. Dialogen skall föras på ministernivå i samarbetsrådet, genom

diplomatiska kanaler, samt på parlamentarisk nivå i den s.k. parlamentariska

kommittén. Dialogen kan även föras på regional nivå i syfte att bidra till

lösningen av regionala konflikter och spänningar.

6.5 Varuhandel

Artikel 9

Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest

gynnad nation som avses i artikel I i GATT. Bestämmelserna i artikel I gäller

inte för fördelar som beviljats till förmån för vissa utvecklingsländer i

enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljats i syfte

att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till

grannländer för att underlätta gränstrafiken. Vidare har Armenien rätt att,

under en övergångsperiod som löper ut samma dag som Armenien ansluter sig till

GATT eller i annat fall senast den 31 december 1998, bevilja andra medlemmar i

OSS förmåner utan att behöva utsträcka dessa förmåner till gemenskapen.

Förmånerna definieras i bilaga 1 till avtalet.

Artiklarna 10-13

Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande

villkor i avtalet. Inte heller får varor med ursprung i endera partens

tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner utom vad gäller de

undantag som anges i artiklarna 14, 17 och 18 i avtalet. Marknadsmässiga priser

skall också tillämpas i handeln mellan de två parterna.

Artiklarna 14-16

Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder, om en ökning av

importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för

tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta

slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten.

 Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i GATT.

 Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller

restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och

säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter,

skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella

rättigheter.

Artiklarna 17-19

Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett

särskilt avtal mellan gemenskapen och Armenien som paraferades den 18 januari

1996 och som tillämpas provisoriskt fr.o.m. den 1 januari 1996.

 Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom vad gäller de bestämmelser om

kvantitativa restriktioner som anges i artikel 12.

 Handel med nukleärt material omfattas inte av detta avtal utan av Fördraget om

upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Vid behov skall ett

särskilt avtal slutas mellan Euratom och Armenien.

6.6 Affärsverksamhet och investeringar

Arbetsvillkor

Artiklarna 20-22

I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och Armenien att inte

diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller

arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande.

Villkor som påverkar etablering och drift av bolag

Artiklarna 23-29

I kapitlet om villkor för etablering och drift av företag ger gemenskapen och

Armenien varandras företag nationell behandling, dvs. företag som vill etablera

sig på den andra partens territorium beviljas en behandling som inte är mindre

gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag från tredje land.

Detta ges med förbehåll för parternas lagar och andra författningar.

Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på lufttransport, transport på inre

vattenvägar och sjötransport. Inte heller är parterna förhindrade att vidta

åtgärder av försiktighetsskäl eller för att säkra det ekonomiska systemets

integritet och stabilitet.

Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster

Artiklarna 30-33

I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig parterna att ge

varandras tjänsteproducerande företag nationell behandling. Samarbetet inom

detta område syftar till att utveckla en marknadsorienterad tjänstesektor i

Armenien.

 Principen om obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den

internationella sjöfartsmarknaden skall tillämpas.

Allmänna bestämmelser

Artiklarna 34-40

I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll och allmänna

föreskrifter till bestämmelserna om företag och investeringar. Bland annat kan

avvikelser från bestämmelserna tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet

eller folkhälsa. Bestämmelserna gäller inte heller för verksamheter som har

samband med utövande av offentlig myndighet.

 Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på

skattefördelar som beviljas i samband med dubbelbeskattningsavtal eller andra

skatteförfarande. Slutligen får parterna inte på grundval av detta avtal ge

varandra bättre avtal än vad som beviljats enligt Allmänna

tjänstehandelsavtalet, GATS.

6.7 Löpande betalningar och kapital

Artikel 41

Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar i fritt konvertibel valuta inom

bytesbalansen mellan personer bosatta i gemenskapen och i Armenien i samband med

varurörelser och rörlighet för tjänster eller personer. Vidare får inga nya

valutarestriktioner införas i fråga om kapitalrörlighet och löpande betalningar

mellan parternas medborgare. Dock gäller att Armenien får tillämpa

valutarestriktioner under exceptionella omständigheter till dess den armeniska

valutan blivit helt konvertibel. Vidare får Armenien respektive gemenskapen, om

kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar att orsaka allvarliga

svårigheter för parternas monetära politik eller för en fungerande

växelkurspolitik, vidta tillfälliga skyddsåtgärder.

6.8 Skydd av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt

Artikel 42

Enligt avtalet skall Armenien fortsätta att förbättra skyddet av immateriell,

industriell och kommersiell äganderätt så att man fem år efter det att avtalet

har trätt i kraft har nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. Vid samma

tidpunkt skall Armenien ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på

området som anges i bilaga 2 till avtalet.

6.9 Lagstiftningssamarbete

Artikel 43

För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är det enligt

avtalet också viktigt att en gradvis tillnärmning sker av Armeniens lagstiftning

till gemenskpens regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden:

tullagstiftning, bolagsrätt, bankrätt, bolagsredovisning och bolagsbeskattning,

immateriell äganderätt, skydd för arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella

tjänster, konkurrensbestämmelser, offentlig upphandling, skydd av människors och

djurs liv och hälsa, växtskydd, miljöskydd, konsumentskydd, indirekt

beskattning, tekniska föreskrifter och standarder, lagstiftning om kärnenergi

samt transporter. Gemenskapen skall ge Armenien tekniskt bistånd för att

genomföra dessa åtgärder.

 Parterna skall även undersöka hur deras respektive konkurrensbestämmelser

skall tillämpas i fall där handeln mellan parterna påverkas.

6.10 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 44-67

Parterna skall etablera ett ekonomiskt samarbete i syfte att stärka en hållbar

ekonomisk och social utveckling i Armenien. Samarbetet kommer att ta full hänsyn

till miljöaspekten och inriktas på följande områden: samarbete inom handel med

varor och tjänster, industriellt samarbete, främjande och skydd av

investeringar, offentlig upphandling, tekniska standarder och bedömning av

överensstämmelse, gruvdrift och råvaror, vetenskap och teknik, utbildning och

yrkesutbildning, jordbruk och den agroindustriella sektorn, energi, miljö,

transport, posttjänster och telekommunikation, finansiella tjänster,

penningtvätt, regional utveckling, socialt samarbete, turism, små och medelstora

företag, information och kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiskt

samarbete och ekonomi.

 Särskild uppmärksamhet skall ägnas åtgärder för att befordra samarbete mellan

de oberoende staterna och andra grannländer för att stimulera en harmonisk

utveckling av regionen. Armenien kommer att erhålla tekniskt bistånd från

gemenskapen för att genomföra samarbetet.

 Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för det

protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder sig

parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och

utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och

transitering av varor. Biståndet kan ske efter begäran och omfattar överlämnande

av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer,

varurörelser och transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet,

nya medel och metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot

lämnas spontant. Protokollet kompletterar eventuella andra mellan parterna

ingångna tullsamarbetsavtal, vilka får vara mer långtgående.

6.11 Demokrati och mänskliga rättigheter

Artikel 68

Enligt avtalet skall parterna samarbeta i alla frågor som har betydelse för att

upprätta eller förstärka demokratiska institutioner. Detta samarbete skall ske

genom tekniska biståndsprogram som är avsedda att bl.a. underlätta att utarbeta

och genomföra lagstiftning på området.

6.12 Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet och förhindra och

kontrollera illegal invandring

Artiklarna 69-72

Parterna skall inleda samarbete i syfte att förhindra olaglig verksamhet som

t.ex. korruption, illegal handel, penningtvätt och förfalskning. Armenien kan

erhålla tekniskt och administrativt bistånd från gemenskapen för att genomföra

samarbetet.

 Parterna skall samarbeta för att bekämpa olaglig framställning,

tillhandahållande av och handel med narkotika.

 Medlemsstaterna och Armenien skall samarbeta för att förhindra och kontrollera

illegal invandring. Samarbetsrådet skall undersöka vilka gemensamma insatser,

utöver de som anges i avtalet, som kan göras i detta syfte.

6.13 Kulturellt samarbete

Artikel 73

Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta kulturellt samarbete.

Gemenskapens olika program för kulturellt samarbete eller medlemsländernas

motsvarande program får om så är lämpligt omfattas av samarbetet. Ytterligare

aktiviteter av ömsesidigt intresse kan också utvecklas.

6.14 Finansiellt samarbete

Artiklarna 74-77

För att uppnå målen i avtalet om att påskynda Armeniens ekonomiska omvandling

skall gemenskapen ge Armenien tillfälligt ekonomiskt bistånd i form av bidrag.

Biståndet skall ges inom ramarna för TACIS-programmet. Parterna skall enas om

ett åtgärdsprogram där målen och områdena för det ekonomiska biståndet

fastställs. Gemenskapens bidrag skall ges i nära samordning med bidrag från

andra källor.

6.15 Institutionella bestämmelser, allmänna bestämmelser och slutbestämmelser

Artiklarna 78-86

Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Det skall

sammanträda på ministernivå minst en gång per år. Rådet skall fatta beslut på de

områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning eller

tolkning. Samarbetsrådet skall biträdas av en samarbetskommitté. En av

kommitténs uppgifter är att förbereda samarbetsrådets möten. Rådet kan också

delegera befogenheter till samarbetskommittén. En parlamentarisk kommitté

inrättas. Den skall vara ett forum där ledamöterna i det armeniska parlamentet

och Europaparlamentet kan utbyta åsikter.

Artiklarna 87-93

I artiklarna regleras bl.a åtgärder med syfte att skydda parternas

säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel.

Artiklarna 94-102

Partnerskapsavtalet ingås för en period av tio år. Det förnyas automatiskt varje

år om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast sex månader innan det

upphör att gälla. Enligt en bestämmelse i avtalet får lämpliga åtgärder vidtas

om en part har underlåtit att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

 Avtalet träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att

parterna har anmält till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd att de

i enlighet med sina respektive förfaranden har godkänt avtalet. Det ersätter

avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades

av EG och Sovjetunionen den 18 december 1989.

7 Godkännande av avtalet

------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Riksdagen godkänner avtalet om |

| partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna |

| och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken Armenien å |

| andra sidan. |

------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Stabiliteten i Östersjöområdet har sedan

Sovjetunionens fall fått en ökad betydelse för Sverige. Partnerskapsavtalen

syftar till att ge en ny dimension till gemenskapens och medlemsstaternas

relationer med republikerna i det forna Sovjetunionen och att understödja den

politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder. Avtalet ger ramar

för en politisk dialog, definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och

skapar förutsättningar för ökad handel mellan parterna. Ur svensk synvinkel är

det med hänsyn till de allt intensivare politiska, ekonomiska och kulturella

relationerna med länderna i det forna Sovjetunionen av stor vikt att ett

partnerskapsavtal ingås och att ytterligare ett steg därmed tas för att främja

stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i Armenien. Genom

avtalet underlättas även bilateral handel.

 I avtalet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen,

Europeiska atomenergigemenskapen och medlemsländerna som är avtalsparter på den

ena sidan. Det är därmed fråga om ett s.k blandat avtal. Avtalet reglerar bl.a.

frågor inom den gemensamma handelspolitiken och gränsöverskridande

tjänstehandel. Enligt artikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska

gemenskapen och EG-domstolens praxis har gemenskapen exklusiv kompetens när det

t.ex. gäller dessa områden. Kompetensen att ingå associeringsavtal är också i

princip exklusiv.

 Det nu aktuella avtalet reglerar emellertid också förhållanden som ligger

utanför gemenskapens kompetens och därmed inom medlemsstaternas kompetens.

Avtalet innehåller sålunda bestämmelser som innebär åtaganden för

medlemsstaterna och därmed också för Sverige. Detta gäller bl.a. inom områdena

politisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samt brottsbekämpning.

 Som har redovisats tidigare (avsnitt 6.10) innehåller partnerskapsavtalet ett

protokoll om ömsesidigt bistånd mellan administrativa myndigheter i tullfrågor.

Information som lämnas eller erhålls med stöd av detta tullsamarbetsprotokoll

skall vara konfidentiell (artikel 10 i tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap.

3 § sekretesslagen (1980:100, aktuell lydelse 1992:1775) gäller sekretess i

sådan verksamhet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i den mån

riksdagen har godkänt avtal om det med främmande stat eller mellanfolklig

organisation. En anslutning till avtalet föranleder därför inte några

lagändringar för Sveriges del när det gäller dessa frågor.

 Avtalet är enligt regeringens bedömning av större vikt. Sekretess för

ömsesidig information i tullsamarbete gäller ämne i vilket riksdagen skall

besluta. Avtalet skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av

riksdagen.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 februari 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Hjelm-Wallén

Regeringen beslutar proposition 1996/97:76 Partnerskaps- och samarbetsavtalet

mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Armenien.