Regeringens proposition 2003/04:100 2004 års ekonomiska vårproposition Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m.

Regeringens proposition 2003/04:100 2004 års ekonomiska vårproposition Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 5 april 2004 Laila Freivalds Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget för 2004. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas under de närmaste åren. PROP. 2003/04:100 Innehållsförteckning

1

Finansplan.............................................................................................................

15

1.1

Jobben och tillväxten främst ................................................................

15

1.2

Det ekonomiska läget ...........................................................................

16

1.2.1

Internationell utveckling ......................................................................

16

1.2.2

Svensk utveckling..................................................................................

16

1.2.2.1

Kommunala sektorn..............................................................................

17

1.2.2.2

Arbetsmarknaden..................................................................................

17

1.2.2.3

Utvecklingen på medellång sikt ...........................................................

18

1.3

Sunda offentliga finanser ......................................................................

18

1.3.1

Överskott i de offentliga finanserna....................................................

19

1.3.2

Utgiftstak för staten .............................................................................

19

1.4

Priser och löner .....................................................................................

20

1.4.1

Stabila priser ..........................................................................................

20

1.4.1.1

Räntan och kronan................................................................................

21

1.4.2

Lönebildningen .....................................................................................

21

1.5

Fler jobb och uthållig tillväxt ...............................................................

22

1.5.1

Full sysselsättning och låg arbetslöshet...............................................

24

1.5.2

Minskade sjukskrivningar.....................................................................

31

1.5.3

Infrastruktur..........................................................................................

33

1.5.4

Offentlig upphandling..........................................................................

33

1.6

Reformer för välfärd och tillväxt..........................................................

34

1.6.1

Vården, skolan och omsorgen..............................................................

34

1.6.2

En tryggare vardag ................................................................................

35

1.6.3

Fler och bättre bostäder för en god miljö ...........................................

35

1.6.4

De socialpolitiska utmaningarna..........................................................

35

1.6.5

Barnen....................................................................................................

36

1.6.6

Bistånd ...................................................................................................

36

1.6.7

Försvaret................................................................................................

36

1.6.8

Regional utveckling...............................................................................

36

1.7

Rättvisa skatter......................................................................................

36

1.7.1

Globalisering, tillväxt och skatter ........................................................

36

1.7.2

Insatser mot skattefusk ........................................................................

37

1.7.3

Grön skatteväxling och andra styrmedel.............................................

38

1.7.4

Övriga skattefrågor...............................................................................

39

1.8

Hållbar utveckling.................................................................................

39

1.8.1

En god miljö..........................................................................................

39

1.8.2

Gröna nyckeltal.....................................................................................

40

1.9

Ett rättvisare Sverige.............................................................................

41

2

Förslag till riksdagsbeslut ....................................................................................

45

5 PROP. 2003/04:100

3

Lagförslag ..............................................................................................................

53

3.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt

stöd till politiska partier ........................................................................

53

3.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om

assistansersättning .................................................................................

55

3.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om

handikappersättning och vårdbidrag ....................................................

56

3.4

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering

på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät.......

57

3.5

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om

skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele-

och datakommunikation .......................................................................

58

3.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt

statsbidrag till kommuner och landsting..............................................

59

3.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till

riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen ...........

60

4

Budgetpolitiska mål och statsbudgeten ...............................................................

63

4.1

Budgetpolitiska mål...............................................................................

63

4.1.1

Utgiftstak för staten..............................................................................

65

4.1.2

Överskott i offentliga sektorns finanser..............................................

65

4.2

Makroekonomiska förutsättningar.......................................................

67

4.3

Politiska prioriteringar ..........................................................................

68

4.4

Statsbudgetens utveckling 20042007..................................................

77

4.4.1

Statsbudgetens saldo..............................................................................

77

4.4.2

Statsbudgetens utfall 2003 ....................................................................

77

4.4.3

Statsbudgetens inkomster.....................................................................

78

4.4.4

Statsbudgetens utgifter..........................................................................

78

4.4.5

Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och

statsskulden............................................................................................

81

4.5

Kommunsektorns finanser....................................................................

85

4.6

Ålderspensionssystemet........................................................................

86

4.7

Den offentliga sektorns finanser ..........................................................

87

5

Inkomster ..............................................................................................................

91

5.1

Inledning ................................................................................................

91

5.2

Skatterna i finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna ............

92

5.3

Förutsättningar för prognosen .............................................................

94

5.3.1

Makroekonomiska förutsättningar.......................................................

94

5.3.2

Ändrade skatteregler .............................................................................

94

5.3.3

Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992004...........................

96

5.3.4

Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna ............................

98

5.4

Totala skatter .........................................................................................

98

5.4.1

Proformajämförelse...............................................................................

98

5.4.2

Skatt på arbete......................................................................................

100

5.4.3

Skatt på kapital.....................................................................................

103

5.4.4

Skatt på konsumtion och insatsvaror .................................................

105

5.4.5

Restförda och övriga skatter...............................................................

108

5.5

Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning.......................

108

5.5.1

1000 Skatter m.m.................................................................................

110

6 PROP. 2003/04:100

5.5.2

Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska

personers inkomstskatt ......................................................................

111

5.5.3

Övriga inkomster................................................................................

112

5.6

Skattekvoten........................................................................................

114

5.7

Regional fördelning av skatter och skatteunderlag...........................

115

5.7.1

H-regioner...........................................................................................

115

5.7.2

Inkomster ............................................................................................

117

5.7.3

Skatter..................................................................................................

117

5.7.4

Kommunal utjämning.........................................................................

118

5.8

Aktuella skatteregler...........................................................................

119

5.8.1

Skatt på arbete.....................................................................................

119

5.8.2

Skatt på kapital ....................................................................................

120

5.8.3

Skatt på konsumtion och insatsvaror.................................................

122

6

Utgifter

...............................................................................................................

127

6.1

Utgiftsprognos 2004...........................................................................

127

6.1.1

Takbegränsade utgifter 2004 ..............................................................

128

6.2

Beräkning av utgifterna per utgiftsområde för 20052006...............

133

6.2.1

De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med

budgetpropositionen för 2004............................................................

134

6.3

Utgifter 19972006.............................................................................

138

6.4

Översyn av den statliga försäkringsmodellen ...................................

144

6.5

Utgiftsområde 

127 samt Ålderspensionssystemtet vid

sidan av statsbudgeten ........................................................................

146

6.6

Byte av vissa verksamheters utgiftsområdestillhörighet...................

153

6.7

Omstrukturering av riktade statsbidrag till generella

statsbidrag............................................................................................

154

7

Tilläggsbudget.....................................................................................................

157

7.1

Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 2004 ......................

157

7.1.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse.........................................................

157

7.1.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning...............

160

7.1.3

Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution........................................

163

7.1.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet..........................................................

163

7.1.5

Utgiftsområde 5 Internationell samverkan .......................................

163

7.1.6

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.................

163

7.1.7

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar ......................................

164

7.1.8

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ................

164

7.1.9

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp ............................................................................................

166

7.1.10

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.....................................................

167

7.1.11

Utgiftsområde 14 Arbetsliv................................................................

168

7.1.12

Utgiftsområde 15

Studiestöd .............................................................

168

7.1.13 Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning.................

168

7.1.14 Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid...............

171

7.1.15

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande.......................................................................................

172

7.1.16

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård ...............................

177

7.1.17

Utgiftsområde 21

Energi....................................................................

179

7.1.18

Utgiftsområde 22

Kommunikationer................................................

179

7 PROP. 2003/04:100

7.1.19

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar..............................................................................

182

7.1.20

Utgiftsområde 24 Näringsliv ..............................................................

183

7.1.21

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner...........................

186

8

Kommunal ekonomi ...........................................................................................

191

8.1

Inledning ..............................................................................................

191

8.2

Utvecklingen i den kommunala sektorn ............................................

192

8.3

Utvecklingen de närmast följande åren..............................................

192

8.3.1

Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn................................

192

8.3.2

Kommunernas och landstingens budgetar och planer ......................

193

8.3.3

Utvecklingen på längre sikt.................................................................

193

8.3.4

Sammanfattande bedömning...............................................................

194

8.4

Beräkning av ramen för allmänna bidrag till kommuner...................

195

8.5

Övrigt...................................................................................................

196

Bilagor

Bilaga 1

Svensk Ekonomi

Bilaga 2

Redovisning av skatteavvikelser

Bilaga 3

Fördelningspolitisk redogörelse

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 april 2004 8 PROP. 2003/04:100 Tabellförteckning

1.1

Försörjningsbalans....................................................................................................

16

1.2

Nyckeltal ...................................................................................................................

17

1.3

Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling..........................

17

1.4

Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön....................................................

18

1.5

De tre scenarierna.....................................................................................................

18

1.6

Offentliga finanser....................................................................................................

19

1.7

Nya reformer ............................................................................................................

34

1.8

Gröna nyckeltal.........................................................................................................

41

2.1

Specifikation av ändrade ramar samt nya och ändrade anslag 2004.......................

49

4.1

Utgiftstak för staten.................................................................................................

64

4.2

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

64

4.3

Av riksdagen beslutade årsvisa budgetpolitiska mål ...............................................

64

4.4

Den offentliga sektorns finansiella sparande samt

budgeteringsmarginalen.......................................................................................

64

4.5

Utgiftstak för staten 20032006..............................................................................

65

4.6

Finansiellt sparande i offentlig sektor .....................................................................

66

4.7

Makroekonomiska förutsättningar..........................................................................

67

4.8

Nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar ............................

74

4.9

Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade

och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar ................

75

Fortsättning på 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av

tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts-

och inkomstförändringar .....................................................................................

76

4.10

Statsbudgetens utfall 2003......................................................................................

77

4.11

Statsbudgetens inkomster 20032006 ...................................................................

78

4.12

Statsbudgetens utgifter 20032006........................................................................

79

4.13

Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år ......................

80

4.14

Statsbudgetens saldo och statsskulden..................................................................

82

4.15

Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande .........................................

83

4.16

Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter .........................

84

4.17

Kommunsektorns finanser.....................................................................................

85

4.18

Ålderspensionssystemet.........................................................................................

86

4.19

Den offentliga sektorns finanser ...........................................................................

87

4.20

Den offentliga sektorns finansiella sparande-revideringar sedan

budgetpropositionen för 2004.............................................................................

88

5.1

Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster 20012006 ...........................

91

5.2

Totala skatter och statsbudgetens inkomster differenser jämfört

med budgetpropositionen för 2004.....................................................................

92

5.3

Offentliga sektorns skatter enligt NR ....................................................................

93

5.4

Totala skatter, offentliga sektorns inkomster och utgifter samt

finansiellt sparande 20012006............................................................................

93

5.5

Offentliga sektorns skatter enligt NR med ytterligare periodiseringar................

93

9

PROP. 2003/04:100

5.6 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen för 2004

..........94

5.7 Periodiserade effekter brutto och indirekta effekter för offentlig

sektor 20042006 ..................................................................................................

94

5.8 Regeländringar 19992004, bruttoeffekter i förhållande till föregående år...........

97

5.9 Totala skatteintäkter 19992006...............................................................................

99

5.10

Skatteintäkter 20012006, skillnader jämfört med BP2004 och BP2004

proformaredovisad..............................................................................................

100

5.11

Skatt på arbete 20022006 ....................................................................................

100

5.12

Skattepliktiga inkomster 20022006....................................................................

101

5.13

Förändring av kommunernas skatteunderlag 20022006 ...................................

102

5.14

Faktisk och underliggande utveckling av kommunal skatt 20022006..............

102

5.15

Kommunal medelutdebitering..............................................................................

102

5.16

Skattereduktioner 20022006...............................................................................

103

5.17

Skatt på kapital 20022006....................................................................................

104

5.18

Skatt på konsumtion och insatsvaror 20022006................................................

105

5.19

Skatt på energi 20022006 ....................................................................................

108

5.20

Restförda och övriga skatter 20022006..............................................................

108

5.21

Statsbudgetens inkomster 20022006..................................................................

109

5.22

Skatteintäkter redovisat på statsbudgetens inkomsttitlar 20022006................

109

5.23

Nedsättningar 20022006 .....................................................................................

111

5.24

Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt ...................................................

111

5.25

Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt.................................................

112

5.26

Övriga inkomster 20022006 ...............................................................................

113

5.27

Skattekvoten 2001, förändring av skattekvoten 19902001 samt

skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett

urval av OECD-länder........................................................................................

114

5.28

Skattekvot 20012006 ...........................................................................................

115

5.29

Folkmängd samt antal invånare med beskattningsbar inkomst i de

olika H-regionerna..............................................................................................

116

5.30

Förvärvsinkomster indelade i H-regioner ...........................................................

117

5.31

Skatter indelade i H-regioner ...............................................................................

117

5.32

Kommunala skatte- och bidragsinkomster..........................................................

118

5.33

Grundavdrag vid inkomstbeskattningen..............................................................

119

5.34

Inkomstskatt för olika årslöner 2004 vid 30 procent kommunalskatt...............

119

5.35

Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m...........................................................

120

5.36

Skattesatser för olika slag av fastigheter ..............................................................

121

5.37

Förmögenhetsskatt ...............................................................................................

121

5.38

Arvsskatt för olika skatteklasser ..........................................................................

121

5.39

Skattesatser för olika tobaksslag ..........................................................................

122

5.40

Skattesatser för olika alkoholslag .........................................................................

123

5.41

Några av de vanligaste skattesatserna på energi ..................................................

123

5.42

Vissa fordonsskattesatser......................................................................................

123

6.1 Statsbudgetens utgifter 2004 ..................................................................................

127

6.2 Takbegränsade utgifter 2004...................................................................................

128

6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2004.................................................

131

6.4 Utgifter 2003 och 2004 ...........................................................................................

132

6.5 Beräkning av utgifterna per utgiftsområde för 20052006 samt

skillnader jämfört med konsekvensberäkningen i

budgetpropositionen för 2004 (BP2004) ..........................................................

134

6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med

budgetpropositionen för 2004............................................................................

135

10

PROP. 2003/04:100

6.7

Volymer 20032006 ................................................................................................

137

6.8

Utgifter 19972006, utfall 19972003, prognos 2004,

beräknat 20052006............................................................................................

139

6.9

Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972006.

Utfall 19972003, prognos 2004 och beräknat 20052006..............................

141

6.10 Konsekvenser för ramar för berörda utgiftsområden.........................................

153

7.1

Investeringsplan för Statens fastighetsverk 2004-2006........................................

162

8.1

Resultaträkning 2001-2003 ....................................................................................

192

8.2

Kommunsektorns finanser.....................................................................................

193

8.3

Utvecklingen av skatteunderlaget 2002-2006 .......................................................

193

8.4

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner..............................................

195

11 PROP. 2003/04:100 Diagramförteckning

1.1

Utgiftstaken i kronor................................................................................................

20

1.2

Utgiftstaken i procent av BNP.................................................................................

20

1.3

Inflation (KPI) och underliggande inflation (UND1X)........................................

21

1.4

Bostadsräntor, 3 mån och 5 år (SBAB)....................................................................

21

1.5

Kronans utveckling mot TCW-index.......................................................................

21

1.6

Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 år......................................................................

25

1.7

Antal helårspersoner med socialbidrag ....................................................................

25

1.8

Antal 13-platser i utvärderingen av Lissabonstrategin..........................................

31

1.9

Kostnader för sjukfrånvaron.....................................................................................

32

4.1

Statsbudgetens saldo 19902006 ..............................................................................

77

4.2

Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP.............................................

84

5.1

Löner i privat och offentlig sektor .........................................................................

100

5.2

Utveckling av löner och andra ersättningar...........................................................

101

5.3

Sjukpenning och arbetslöshetsersättning ..............................................................

101

5.4

Kapitalvinster 19882006........................................................................................

104

5.5

Förmögenhetsskatt 19912002 ..............................................................................

105

5.6

Moms uppdelad efter användning 2003 .................................................................

105

5.7 Dekomponering av utgående moms ......................................................................

106

5.8

Utgående, ingående samt nettomoms....................................................................

106

5.9

Skatteintäkter per produktslag 19982006 ............................................................

107

5.10

Privatinförsel av sprit 20002003 .........................................................................

107

5.11

Skatt på energi 19982006 ....................................................................................

108

5.12

Karta över H-regioner...........................................................................................

116

5.13 Lön och näringsinkomster samt övriga förvärvsinkomster................................

117

5.14

Statlig inkomstskatt samt övriga statliga skatter.................................................

118

5.15

Kommunala skatteinkomster före och efter inkomstutjämning........................

118

5.16

Kommunala skatteinkomster före och efter bidragsinkomster..........................

118

6.1

Utgiftsprognos 2004 jämfört med anvisade medel på statsbudgeten

för 2004................................................................................................................

129

12

1 Finansplan Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken PROP. 2003/04:100 1 Finansplan Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken

1.1

Jobben och tillväxten främst

De senaste årens internationella ekonomiska nedgång är bruten. En återhämtning har inletts. Tack vare en långsiktig och ansvarsfull ekonomisk politik har effekterna i Sverige av den internationella konjunkturnedgången kunnat dämpas. De senaste årens ekonomiska politik har i ljuset av den internationella utvecklingen varit framgångsrik. Sverige är ett av få länder som klarat sig igenom lågkonjunkturen med stabila offentliga finanser. Svensk ekonomi står väl rustad att tillgodogöra sig en internationell uppgång. Vändningen i konjunkturen skapar goda förutsättningar för att långsiktigt stärka tillväxt och sysselsättning. Denna möjlighet måste utnyttjas fullt ut för att Sverige skall stå starkare i kommande konjunktursvängningar. Lågkonjunkturen har dock lämnat spår på svensk arbetsmarknad. Arbetslösheten är högre än regeringen kan acceptera. Konjunktur- uppgången får inget omedelbart genomslag på arbetsmarknaden. Kampen mot arbetslösheten är en huvud- uppgift för regeringen. Målet är full sysselsättning. Därför föreslås insatser för att upprätthålla sysselsättningen och pressa tillbaka arbetslösheten. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen på arbetsmarknaden och föreslå ytterligare åtgärder. Samtidigt står Sverige inför andra stora utmaningar. Befolkningen blir allt äldre. Den demografiska utvecklingen innebär en utmaning för den framtida arbetskraftsförsörjningen. Stora generationer kommer att gå i pension under de kommande åren. För att möta den utvecklingen måste arbetslivet välkomna alla. Människor måste uppmuntras och ges möjlighet att börja arbeta tidigare och stanna kvar några år till i arbete. Arbetslinjen är en överordnad princip för politiken. Redan vidtagna åtgärder mot ohälsan har lett till minskade sjukskrivningar, men minskningen måste fortsätta och ytterligare åtgärder behövs. Den starkare konjunkturen måste utnyttjas till att varaktigt öka arbetskrafts- utbudet. Globaliseringen gör att företagen möter allt starkare internationell konkurrens. Kraven ökar på företagen att hela tiden förnya sig. För att klara framtidens tillväxt och sysselsättning måste villkoren för företagen vara goda. Allas idéer och kunskap behöver tas tillvara. Sveriges ambitioner på utbildningsområdet måste fortsätta att höjas. Villkoren för företagen i Sverige måste förbättras ytterligare samtidigt som företagen hela tiden måste söka sig till branscher och nischer där de är som mest konkurrenskraftiga. Våra barns och barnbarns framtida livsvillkor påverkas av hur vi behandlar varandra och vår gemensamma miljö. Ökade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser riskerar att leda till global uppvärmning med förödande konsekvenser för allt liv på jorden. Miljöinriktade, sociala och ekonomiska mål måste förstärka varandra. 15 PROP. 2003/04:100 Rättvisan och solidariteten i Sverige skall öka. Klyftorna i samhället måste minska. Jämställd- heten mellan kvinnor och män måste öka. Brister inom flera välfärdsområden kräver åtgärder. För att upprätthålla en hög kvalitet i välfärden krävs ökade resurser. En bra skola, vård och omsorg är i sin tur en avgörande förutsättning för ett Sverige i tillväxt och utveckling. Viktiga investeringar i utbildning, infrastruktur och välfärd förslås. Sunda offentliga finanser är grunden för tillväxt och sysselsättning. Målen för den ekonomiska politiken ligger fast. Utgiftstaken skall klaras och målet om två procents överskott i de offentliga finanserna över en konjunktur- cykel ligger fast. Samarbetsformer Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, Vänsterpartiet och Miljöpartiet, vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken och tilläggsbudgeten för 2004. återhämtning som syns tydligt i andra regioner väntas ge positiva effekter för exporten från euroområdet. I Japan har tillväxten under 2003 överraskat positivt mot bakgrund av det senaste decenniets svaga utveckling. Men, de underliggande strukturella problemen kvarstår och en svagare utveckling förväntas i år.

1.2.2

Svensk utveckling

Aktiviteten i svensk ekonomi tilltog under andra halvåret 2003. Bruttonationalprodukten, BNP, förutses öka med ca 2,5 procent både i år och nästa år, vilket är nära en procentenhet högre än 2003. En viss del av tillväxten i år beror dock på en så kallad kalendereffekt (fler arbetsdagar och färre helgdagar). En internationell konjunktur- uppgång ger en successivt allt starkare efterfrågan på de svenska exportföretagens produkter. Hushållens konsumtion väntas öka med ca 2 procent per år 2004 och 2005. Ett successivt ökat resursutnyttjande, låga räntor och en stabilisering av vinstläget talar för att näringslivets investeringar ökar i år efter tre års nedgång. De statliga satsningarna på infrastruktur bidrar till att offentliga investeringar återigen ökar.

1.2

Det ekonomiska läget

1.2.1

Internationell utveckling

Under andra halvåret 2003 vände den internationella konjunkturen uppåt. Uppgången har varit tydligast i Förenta staterna och i Asien, medan den har varit svagare i Europa. Den positiva utvecklingen väntas fortsätta under 2004. I Förenta staterna väntas en expansiv finanspolitik, låga räntor samt en gynnsam finansiell situation i företagen understödja en fortsatt god utveckling under 2004. Förenta staternas stora budgetunderskott och obalans i handelsutbytet är dock faktorer som på sikt kan motverka den positiva utvecklingen. I euroområdet inleddes en försiktig återhämtning i mitten av förra året. Under 2004 väntas denna stärkas ytterligare. Företagen har en förbättrad finansiell situation, räntorna väntas vara fortsatt låga och en tydlig ökning av investeringar har noterats. Den konjunktur- Tabell 1.1 Försörjningsbalans Procentuell volymförändring

2003

2004

2005

Hushållens konsumtionsutgifter

2,0

2,0

2,2

Offentliga konsumtionsutgifter

0,7

1,3

0,2

Stat

0,8

1,5

1,0

Kommun

0,6

1,2

0,7

Fasta bruttoinvesteringar

2,0

1,5

3,4

Lager 1

0,2

0,2

0,2

Export

5,9

7,4

7,2

Import

5,4

5,7

6,9

BNP

1,6

2,5

2,6

1 Bidrag till BNP-tillväxten.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. 16 Tabell 1.2 Nyckeltal Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges

2003

2004

2005

Inflation, KPI 1

2,0

0,4

1,4

Timlön

3,4

3,2

3,2

Öppen arbetslöshet 2

4,9

5,5

5,3

Arbetsmarknadspolitiska program 2

2,1

2,4

2,1

Antal sysselsatta

0,3

0,6

0,5

Real disponibel inkomst

0,0

2,2

1,3

Hushållens nettosparkvot, nivå 3

3,5

3,7

2,9

Bytesbalans 4

6,6

6,9

7,1

Tysk ränta 10-års statsobligation 1

4,1

4,4

4,8

Svensk ränta 10-års statsobligation 1

4,6

4,8

5,1

TCW-index 1

127,6

124,7

124,0

1 Årsgenomsnitt.

2 Procent av arbetskraften.

3 Exklusive avtalspensioner.

4 Procent av BNP. Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen, Riksbanken och Finansdepartementet. 1.2.2.1 Kommunala sektorn Den kommunala konsumtionen ökade i fasta priser med 0,6 procent 2003. Det är en dämpning efter de föregående årens kraftiga ökning, som medförde ett resultatmässigt underskott 2002 i sektorn som helhet på 7 miljarder kronor före extraordinära poster. År 2003 reducerades underskottet till 1 miljard kronor. I år har kommunalskatten höjts med 34 öre, vilket motsvarar drygt 4 miljarder kronor i högre inkomster. Den kommunala konsumtionen beräknas i år öka med 1,2 procent i fasta priser, PROP. 2003/04:100 men nästan hela ökningen kan förklaras med kalendereffekten. Ett ytterligare resurstillskott på sammanlagt 4 miljarder kronor för 2005 och därutöver ytterligare 3 miljarder kronor för 2006 föreslås. Dessutom föreslås ett generellt sysselsättningsstöd till kommunerna under 2005 till en kostnad om ca 1,5 miljarder kronor. Vidare föreslås en skattestimulans för miljö- investeringar i offentliga lokaler. Verksamhets- volymen beräknas öka med 0,7 procent 2005 samtidigt som den kommunala sektorns finanser förbättras. 1.2.2.2 Arbetsmarknaden Utvecklingen på arbetsmarknaden förväntas vara fortsatt svag 2004. Den reguljära sysselsättnings- graden för personer i åldern 20 till 64 år bedöms uppgå till 76,8 procent i år och 76,6 procent nästa år. Under nästa år väntas sysselsättningen dock åter börja öka, i takt med att efterfrågan på arbetskraft stiger. Arbetskraftsutbudet bedöms i stort sett vara oförändrat 2004 för att öka svagt 2005. Den öppna arbetslösheten ökar till 5,5 procent i år och minskar till 5,3 procent nästa år. Regeringen aviserar nu en rad åtgärder för att hålla tillbaka arbetslösheten. Den öppna arbetslösheten skall pressas tillbaka mot 4 procent. Regeringen och riksdagen har satt upp som mål att den reguljära sysselsättningen 2004 skall vara 80 procent för de mellan 20 och 64 år. Detta mål uppnås inte 2004. Det beror framför allt på Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Antal sysselsatta 1

3 963

3 922

3 979

4 069

4 159

4 239

4 244

4 234

4 206

4 227

Varav näringslivet 1

2 698

2 695

2 735

2 805

2 888

2 969

2 960

2 942

Varav offentliga myndigheter 1

1 263

1 223

1 240

1 260

1 264

1 262

1 278

1 288

Reguljär sysselsättningsgrad 2

74,7

73,9

74,6

75,9

77,2

78,2

78,1

77,6

76,8

76,6

Öppen arbetslöshet 3

8,1

8,0

6,5

5,6

4,7

4,0

4,0

4,9

5,5

5,3

Konjunkturberoende arbets-

marknadspolitiska program 3

4,7

4,5

4,1

3,3

2,6

2,5

2,6

2,1

2,4

2,1

Timlön 4

6,0

4,5

3,8

3,4

3,7

4,4

4,1

3,4

3,2

3,2

Produktivitetsutveckling i näringslivet 4

1,9

5,2

2,0

2,6

3,6

0,1

4,5

3,6

2,8

2,5

Anm.: I AKU fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först 2001. Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer 2000.

1

Tusental personer.

2

Reguljärt sysselsatta i åldern 

2064 i procent av befolkningen i den åldersgruppen.

3

I procent av arbetskraften.

4

Årlig procentuell förändring.

Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen, Medlingsinstitutet och Finansdepartementet. 17 PROP. 2003/04:100 Tabell 1.4 Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön

1999

2000

2001

2002

2003

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Antal sysselsatta 1

1 947

2 121

1 992

2 167

2 036

2 203

2 047

2 197

2 043

2 191

Varav näringslivet 1

997

1 808

1 037

1 852

1 080

1 891

1 080

1 879

1 077

1 866

Varav offentliga

myndigheter 1

949

311

953

312

954

307

965

314

965

322

Öppen arbetslöshet 2

5,2

5,9

4,3

5,0

3,6

4,3

3,6

4,4

4,4

5,3

Anm.: I AKU fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först 2001. Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer år 2000.

1

Tusental personer.

2

I procent av arbetskraften. Källa: Statistiska centralbyrån.

den svaga konjunkturen, men även på utbildningssatsningar som minskat andelen sysselsatta mellan 20 och 24 år. Sysselsättningsmålet ligger fast. Regeringen fortsätter löpande att följa utvecklingen och kommer att föreslå åtgärder för att målet skall nås. 1.2.2.3 Utvecklingen på medellång sikt I ett medelfristigt perspektiv är det svårt att förutsäga konjunktursvängningar. Beräkningarna för åren efter 2005 är därför uppbyggda kring ett antagande om att det vid utgången av 2005 finns outnyttjade resurser i ekonomin som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Det innebär att BNP under ett antal år kan växa snabbare än den långsiktigt hållbara tillväxt- takten. Osäkerheten är dock stor vad gäller såväl bedömningar av resursläget som av den långsiktiga tillväxttakten i ekonomin. För att illustrera osäkerheten i de bedömningar som görs i basalternativet redovisas två sido- scenarier. I lågtillväxtalternativet antas den globala tillväxten bli betydligt svagare än i basalternativet till följd av att konjunkturen i Förenta staterna försämras avsevärt. Därmed blir BNP-tillväxten och sysselsättningsnivån även i Sverige betydligt lägre än i basalternativet. I högtillväxtalternativet antas arbets- marknaden och lönebildningen fungera bättre än i basalternativet. Det finns i utgångsläget mer lediga resurser i ekonomin och den potentiella tillväxttakten förutsätts dessutom vara högre. Med samma antaganden om styrräntan och löneökningstakten kan BNP och syssel- sättningen därmed stiga snabbare utan att inflationen ökar. Regeringens sysselsättningsmål om en reguljär sysselsättningsgrad på 80 procent för personer i åldrarna 20 till 64 år uppnås i detta scenario 2007. Tabell 1.5 De tre scenarierna

2004

2005

2006

2007

BNP, procentuell förändring

Bas

2,5

2,6

2,5

2,4

Lågtillväxt

1,8

0,7

1,5

2,9

Högtillväxt

2,9

3,6

3,7

3,4

Reguljär sysselsättningsgrad

Bas

76,8

76,6

76,8

76,9

Lågtillväxt

76,2

74,6

74,0

74,5

Högtillväxt

77,1

77,8

79,1

80,0

Källa: Finansdepartementet.

1.3

Sunda offentliga finanser

Stark tillväxt och god sysselsättnings- och välfärdsutveckling kräver starka och sunda offentliga finanser. Utan sunda offentliga finanser riskerar varje lågkonjunktur att framtvinga stora nedskärningar. Välfärden måste gå att lita på också när den ekonomiska utvecklingen är svag och många människor behöver den som mest. Två övergripande budgetpolitiska mål styr därför regeringens budgetpolitik: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaken för staten. 18 PROP. 2003/04:100 Tabell 1.6 Offentliga finanser Procent av BNP

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Utgiftskvot

54,7

54,3

55,7

55,6

55,6

55,0

54,3

Inkomstkvot

59,8

57,2

55,4

56,1

55,9

55,5

55,4

Skattekvot inkl EU

53,9

52,2

50,2

50,9

50,6

50,2

50,0

Finansiellt sparande

5,1

2,9

0,3

0,5

0,3

0,6

1,1

Nettoskuld

1,3

2,9

4,8

0,1

0,3

0,6

1,6

Konsoliderad bruttoskuld

52,8

54,4

52,6

51,9

52,1

51,5

50,6

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

1.3.1

Överskott i de offentliga finanserna Allt sedan överskottsmålet började gälla 2000

Finanspolitikens främsta uppgift är att lägga grunden för hög tillväxt och full sysselsättning genom att upprätthålla sunda offentliga finanser. Sedan 2000 gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 procent av BNP över en konjunkturcykel. Det är ett väsentligt mer ambitiöst mål än det som EU-länderna gemensamt satt upp inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Det svenska överskottsmålet innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP samtidigt som tillgångar byggs upp inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Överskottsmålet ger också en betryggande marginal till underskottsgränsen på 3 procent av BNP i EU:s stabilitets- och tillväxtpakt. På så sätt skapar överskottsmålet ett utrymme för finanspolitiken att bidra till att dämpa konjunktursvängningarna utan att underskotten i en lågkonjunktur blir för stora. Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i en lågkonjunktur kan tillåtas bli lägre än 2 procent för att därigenom bidra till att mildra en konjunktursvacka. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Ett större överskott dämpar aktiviteten i ekonomin och minskar risken för överhettning. Överskottet bör därför anpassas med hänsyn till konjunkturläge och resurs- utnyttjande i svensk ekonomi. Sedan budgetpropositionen för 2004 anger regeringen preciserade överskottsmål för nästkommande budgetår och inte som tidigare för tre år framåt i tiden. Skälet är att konjunktur- utvecklingen är svårbedömd i ett längre tidsperspektiv. Målet för varje aktuellt budgetår skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. har saldot i Sveriges offentliga finanser varit klart bättre än EU-genomsnittet. Under åren 2000 och 2001 låg sparandet över målet på 2 procent, medan det under åren 2002 och 2003 har legat under. För 2003 beräknas saldot i de svenska offentliga finanserna ha uppgått till 0,5 procent av BNP, att jämföra med EU-snittet på -2,6 procent av BNP. För 2004 har det preciserade överskottsmålet fastställts till ett överskott på minst 0,5 procent av BNP. Enligt regeringens bedömning kommer den offentliga sektorns finansiella sparande att bli något lägre än det målsatta överskottet. Jämfört med budgetpropositionen har tillväxten visserligen reviderats upp, men samtidigt har sysselsättningstillväxten reviderats ned markant. En finanspolitisk åtstramning under innevarande år skulle riskera att hämma den ekonomiska återhämtningen. Det övergripande målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast och sammantaget bedöms de beräknade överskotten vara förenliga med det av riksdagen beslutade överskottsmålet. Regeringen återkommer med en bedömning av överskottet för 2005 i höstens budgetproposition.

1.3.2

Utgiftstak för staten

Budgetpolitikens främsta styrinstrument är utgiftstaken. De årliga statliga utgifterna får inte överstiga den nivå till vilket utgiftstaket är bestämt. Systemet med utgiftstak medverkar till en utgiftsutveckling som är långsiktigt hållbar. I goda tider förhindrar utgiftstaket att tillfälligt högre inkomster används för varaktigt högre utgifter. Därmed undviks stora nedskärningar i sämre tider. Välfärden blir mer förutsägbar och trygg. 19 PROP. 2003/04:100 Utgiftstaket har bidragit till att Sverige jämfört med många andra länder har starka offentliga finanser trots en utdragen internationell lågkonjunktur. Utgiftstakets återhållande effekt under högkonjunkturen har bidragit till att skapa möjligheter att under den senaste lågkonjunkturen stimulera den inhemska efterfrågan mer än vad som annars skulle ha varit möjligt. Utgiftstaket har sedan det infördes 1997 klarats samtliga år. För 2004 och 2005 är utrymmet under utgiftstaket mycket begränsat. Regeringen kommer därför att följa utgifts- utvecklingen under 2004 och 2005 noga. Finns det risk att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas kommer regeringen att vidta åtgärder eller föreslå riksdagen nödvändiga åtgärder. Utgiftstaken skall klaras. Nivån på utgiftstaket för varje år bestäms tre år i förväg. Regeringen avser att i budget- propositionen för 2005 lämna förslag om ett utgiftstak för 2007. Regeringen kommer därvid att beakta behovet av en budgeteringsmarginal inom vilken ett utrymme för konjunkturella variationer i sysselsättningen avsätts. Beräkningarna av de takbegränsade utgifterna för 2004 medför en budgeteringsmarginal på 0,1 miljard kronor. För 2005 och 2006 beräknas en budgeteringsmarginal på ca 2 miljarder kronor respektive ca 24 miljarder kronor. Diagram 1.1 Utgiftstaken i kronor Miljarder kronor

950

900

850

800

750

700

650

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.1.1). Källa: Finansdepartementet. Diagram 1.2 Utgiftstaken i procent av BNP

Procent

40

39

38

37

36

35

34

33

32

31

30

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.1.1). Källa: Finansdepartementet.

1.4

Priser och löner

1.4.1

Stabila priser

Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik som ger hög tillväxt, ökad rättvisa och mer resurser till välfärden. En hög inflation försämrar förut- sättningarna för en uthålligt hög tillväxt och för stabilt hög sysselsättning och välfärd. En hög och svårförutsägbar inflation har dessutom negativa fördelningseffekter. Riksdagen har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. Riksbanken bedriver på denna grund penning- politiken självständigt. Riksbanken definierar prisstabilitet som att ökningen av konsument- prisindex skall begränsas till 2 procent med en tolerans på 1 procentenhet uppåt och nedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Under förra året drogs inflationen upp av kraftiga prishöjningar på energi, framför allt el. I början av 2004 har dessa prishöjningar upphört att påverka inflationstakten. Samtidigt har prisutvecklingen under den senaste tiden varit dämpad tack vare en svag importprisutveckling och ett lågt inhemskt pristryck. Inflationen har därmed minskat kraftigt. Exklusive energipriser har inflationen avtagit sedan början av 2002. Inflationstrycket bedöms förbli lågt under 2004 för att gradvis bli högre först under 2005 i takt med att konjunkturen stärks. Inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI) väntas vara ca 2 procent i slutet av 2005. Under de närmast 20 följande åren förutses inflationen ligga i linje med inflationsmålet. Under de senaste åren har Riksbanken baserat penningpolitiken på en bedömning av utvecklingen av UND1X. UND1X är ett mått på den underliggande inflationen som innebär att de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner exkluderas från konsumentprisindex. Under 2003 har Riksbanken dessutom pekat på att de stora tillfälliga effekterna av energiprisernas utveckling inte bör påverka de penningpolitiska besluten. De närmaste två åren beräknas den under- liggande inflationen (UND1X) ligga klart under 2 procent. I slutet av 2004 beräknas den uppgå till 0,9 procent, och i slutet av 2005 till 1,4 procent. Diagram 1.3 Inflation (KPI) och underliggande inflation (UND1X) Procent

4,0

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

0,0

-0,5

KPI

KPI exkl. el, bränsle och drivmedel

-1,0

UND1X

-1,5

UND1X exkl. el, bränsle och drivmedel

2000

2001

2002

2003

2004

Källor: Statistiska centralbyrån, Konjunkturinstitutet och Finansdepartementet. 1.4.1.1 Räntan och kronan De internationella räntorna har sjunkit under inledningen av 2004 i spåren av låga prisökningar. Räntorna ligger på en låg nivå. Flera centralbanker har fortsatt att sänka sina styrräntor under 2003 och under inledningen av 2004 i syfte att understödja en konjunktur- återhämtning. Riksbanken har sedan november 2002 sänkt räntan med 2,25 procentenheter till 2,0 procent. Låga räntor och det senaste årets återhämtning på aktiebörserna skapar gynnsamma förutsättningar för en konjunktur- återhämtning. Kronan har stärkts sedan hösten 2001, framför allt i förhållande till den amerikanska dollarn.

PROP. 2003/04:100

Diagram 1.4 Bostadsräntor, 3 mån och 5 år (SBAB)

8

7,5

Rörlig ränta

7

5 år

6,5

6

5,5

5

4,5

4

3,5

3

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Källa: EcoWin. Diagram 1.5 Kronans utveckling mot TCW-index

145

140

135

130

125

120

115

110

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Källa: EcoWin.

1.4.2

Lönebildningen

En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en god samhällsekonomisk utveckling. Löneökningar inom de samhälls- ekonomiska ramarna möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Det ger i sin tur utrymme för en förbättrad välfärd. För att målen för sysselsättning och arbetslöshet skall uppnås krävs både en stark internationell konjunktur och rimliga nominella löneökningar. Med högre totala löneökningar i Sverige jämfört med i våra viktigaste konkurrentländer riskerar arbets- lösheten att öka. De senaste årens utveckling visar att rimliga nominella löneökningar och ett ökat ansvarstagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för hög sysselsättning, låg arbetslöshet och en god reallöneutveckling. Den nominella löneöknings- takten har sedan slutet av 1990-talet endast varit ungefär hälften så hög som på 1980-talet

21 PROP. 2003/04:100 samtidigt som reallöneutvecklingen varit betydligt bättre. Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar för att förändringar av relativlöner sker inom ramen för det gemensamma löne- utrymmet. Ansvarstagande från arbets- marknadens parter i de pågående avtals- förhandlingarna är avgörande för den framtida sysselsättnings- och välfärdsutvecklingen. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könssegregerad. Kvinnor arbetar ofta inom lägre betalda yrken och har lägre befattningar. Jämfört med män arbetar kvinnor dessutom i högre grad ofrivilligt deltid. En skev fördelning av betalt och obetalt arbete förstärker inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Osakliga löneskillnader på grund av kön måste försvinna. Lönediskriminering är olagligt. Även om man tar hänsyn till skillnader i yrkesval och sektorstillhörighet är löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortfarande betydande. Detta är oacceptabelt. Orsakerna till dessa skillnader är flera. Det handlar om hur olika arbeten värderas, effekter av den segregerade arbetsmarknaden, men även om direkt lönediskriminering. Arbetsmarknadens parter är ansvariga för lönebildningen och staten har tagit sin del av ansvaret genom att förbjuda lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen är ett redskap för att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män på grund av kön. En arbetsgrupp kommer att tillsättas 2005 med uppgift att se över jämställdhetslagen. Löne- bildningen är en fråga för parterna och omotiverade löneskillnader som beror på kön strider mot lagen. Regeringen följer aktivt detta arbete via JämO och Medlingsinstitutet. Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder. Arbetet för en jämställd arbetsmarknad måste också fokusera på att öppna hela arbetsmarknaden för kvinnor och män. Kvinnor och män skall ges samma utvecklingsmöjligheter på arbetsplatserna. Detta arbete måste bedrivas parallellt med arbetet inom andra politik- områden, inte minst familjepolitiken. Regeringen har i skrivelsen Jämt och ständigt (2002/03:140) för riksdagen redogjort för de samlade insatser som görs för att öka jämställdheten inom alla politikområden och även på arbetsmarknaden. En nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löne- skillnader tas fram.

1.5

Fler jobb och uthållig tillväxt

En god och uthållig ekonomisk tillväxt ger resurser för satsningar på välfärd och rättvisa. Regeringens politik utgår från det 10-punkts- program för tillväxt som presenterades i regeringsförklaringen hösten 2003. Sveriges ekonomiska tillväxt har under 1994 till 2003 i genomsnitt varit 2,9 procent, vilket är högre än genomsnittet för EU på 2,2 procent per år. Det är också högre än Sveriges historiska tillväxt (1970 till 2003) på ca 2 procent per år. Det finns ingen enstaka åtgärd som ensam ger förutsättningar för en god tillväxt. Insatserna sedan 1994 spänner över många områden. Grunden har varit att skapa stabila ramar för samhällsekonomin med sunda offentliga finanser och låga prisökningar. Reformer har genomförts för att förbättra olika marknader genom omregleringar och åtgärder för ökad konkurrens. Välfärdssamhällets grundläggande konstruktion med gemensam finansiering och allas delaktighet har hävdats. Det ekonomiska utbytet av extra arbetsinsatser har ökat genom förändringar av skatter och bidrag. Pensionssystemet har reformerats, utbildningen och forskningen har byggts ut och stora investeringar görs nu i infrastrukturen. Internationaliseringen och EU:s utvidgning innebär nya möjligheter för Sverige, men också utmaningar för svensk ekonomi. Konkurrensen skärps för investeringar och produktion. Äldre teknik ersätts ständigt av modernare. I Sverige blir arbetskraften allt äldre. Dessa utmaningar kan bäst mötas med en dynamisk och flexibel ekonomi. Människor och kapital måste kunna flytta från branscher med lägre produktivitet till branscher med högre. Nya kunskaper ersätter gamla och olönsamma företag läggs ned och nya skapas. För att det skall kunna ske måste de ekonomiska drivkrafterna vara tydliga, regelsystemen enkla och välfärden fungera väl. Trygghet och utveckling är varandras förutsättningar. Sverige placerar sig högt i de flesta bedömningar av viktiga faktorer som bestämmer tillväxt och konkurrenskraft. Sveriges kreditvärdighet har uppgraderats till den högsta 22 nivån. I uppföljningen av EU:s Lissabonstrategi har Sverige topplaceringar flera år i rad och lyfts i flera avseenden fram som föredöme, bland annat när det gäller de offentliga finanserna, sysselsättning, forskning, utbildning och innovation. Sveriges förutsättningar för tillväxt och förnyelse skall vidareutvecklas och förstärkas under mandatperioden. Arbetet kommer att koncentreras på följande områden.

-

Stabil makroekonomi och sunda offentliga finanser.

Sveriges offentliga finanser är starkare än de flesta andra länders. Den uppnådda styrkepositionen skall upprätthållas. De budgetpolitiska målen ligger fast.

-

En väl fungerande arbetsmarknad

. Sysselsättnings- och socialbidragsmålen skall nås. Den öppna arbetslösheten skall pressas tillbaka mot fyra procent. Sverige behöver både fler sysselsatta och fler arbetade timmar. Insatser behövs för att öka integrationen av invandrade, korta arbetslöshetstiderna, minska sjukfrånvaron, öka rörligheten och att göra arbete mer lönsamt. Det behövs åtgärder inom utbildningssystemet för att stimulera ungdomar i Sverige att arbeta mer.

-

Utbildning och forskning ökar produktiviteten och människors trygghet i förändringen.

Sverige är och skall fortsätta att vara en ledande kunskapsnation. Det kräver goda möjligheter till en grundutbildning och till ett livslångt lärande. Genom omfattande satsningar på grundforskning och forskar- utbildning läggs grunden för att öka antalet högkvalificerade arbeten. Regeringen avser att tillsätta en utredning om det så kallade lärarundantaget. För att förbättra Sveriges position krävs insatser för att stärka forskning och utbildning. Regeringen avser att presentera en forskningspolitisk proposition under året.

-

Ökad konkurrens.

Konkurrensförhållandena har förbättrats under en följd av år. Det svenska regelsystemet är internationellt konkurrenskraftigt. Sverige ligger långt fram vad gäller omregleringar av olika marknader. Fortfarande är dock prisläget högt i Sverige. Åtskilliga branscher utmärks PROP. 2003/04:100 av bristande konkurrens. Ytterligare insatser behövs för att effektivare bekämpa kartellbildning och missbruk av dominerande ställning.

-

Innovation.

Utvecklingen inom teknik- och forsknings- intensiva näringar, som till exempel bioteknik och läkemedelsindustri, har en avgörande betydelse för Sveriges välstånds- utveckling. Näringslivets forsknings- satsningar i kombination med statliga insatser gör att Sverige är det OECD-land som i procent av BNP investerar mest i forskning och utveckling. Avkastningen i form av ökad produktivitet och tillväxt måste dock bli bättre. Villkoren för entreprenörskap, företagande och innovation behöver ständigt förbättras för att bevara Sveriges position som världsledande. Insatserna för företags- utveckling behöver samordnas och effektiviseras. En innovationsstrategi utarbetas för att stärka Sveriges förmåga att skapa kunskap och omsätta den i hållbar tillväxt och nya jobb. Det är i samverkan mellan politik, näringsliv och högskola tillväxtens förutsättningar skapas. Utveckling av ny kunskap, effektivare användning av befintlig kunskap samt starkare drivkrafter för entreprenörskap är nödvändiga beståndsdelar i en strategi för tillväxt. Såddfinansiering och riskkapital- försörjningen för näringslivet skall stärkas. För 2004 beräknas anslaget öka med 10 miljoner kronor.

-

Företagande.

Ett arbete pågår med att inom befintliga ekonomiska ramar hitta former för att öka utbudet av kapital i tidiga skeden av en affärs- eller företagsutveckling samtidigt som insatserna för företagsutveckling samordnas och effektiviseras. Betydande insatser görs för att främja samverkan kring forskning och utveckling, mellan universitet, högskola och näringsliv. Stödet till kvinnligt företagande förlängs . Ett arbete pågår för att korta handläggnings- tiderna vid registrering av företag genom att utökade möjligheter ges till elektronisk registrering. Ett brett åtgärdsprogram genomförs, som syftar till att åstadkomma enklare regler samt förbättrad myndighetsservice och tillgänglighet. En 23 PROP. 2003/04:100 metod för att mäta företagens administrativa börda tas fram. Fortsatta satsningar görs på design och bland annat pågår förberedelserna inför det utlysta designåret 2005.

-

Miljödriven teknik.

Miljöbalkskommittén har genom tilläggs- direktiv fått till uppgift att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att miljö- kraven sänks. Miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxtområden. En satsning görs på miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport för att Sverige skall bli ännu bättre på att utveckla och kommersialisera produkter och tjänster inom detta område.

-

Utbyggd infrastruktur.

En samhällsekonomiskt väl utformad infrastruktur är en förutsättning för en uthålligt hög ekonomisk tillväxt. Stora investeringar har beslutats i vägar och järnvägar fram till 2015. Detta knyter samman Sverige.

-

Tryggare och effektivare välfärd.

Välfärden skall fortsätta att utvecklas och moderniseras för att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. Stora investeringar görs inom områdena utbildning och forskning samt vård och omsorg. Med en stor offentlig sektor ställs särskilt höga krav på att välfärdssystemen är effektiva och stimulerar till arbete. Den svenska välfärden står sig väl i internationella jämförelser.

-

Nationell, europeisk och internationell samverkan.

De bästa tillväxtförutsättningarna skapas i samverkan. Nära samverkan mellan samhällets olika aktörer är därför nödvändig. Nationell, regional och lokal samverkan behöver fortsätta att utvecklas. Ett fördjupat samarbete, inte minst i Östersjöregionen, behövs för att utforma bättre spelregler för rörligheten på olika internationella marknader. Sverige skall vara pådrivande i arbetet för att EU skall uppnå de mål som medlemsländerna enades om i Lissabon år 2000.

-

Svenska ekonomiska intressen i utlandet skall främjas.

Utrikeshandeln blir allt viktigare för svensk ekonomi. Utrikesdepartementet skall prioritera arbetet med att främja svensk export samt attrahera utländska direkt- investeringar. Omfördelning mellan olika grupper i samhället och mellan kvinnor och män underlättas när resurserna växer. Ekonomisk tillväxt underlättar en rättvis fördelning och en hållbar ekonomisk utveckling. Bättre utbildning och hälso- och sjukvård stärker tillväxten. Trygga människor vågar flytta, byta arbete, starta eget företag, gå en utbildning eller sätta barn till världen allt sådant som driver samhällsutvecklingen framåt på ett positivt sätt. Investeringar i ny teknik och ny kunskap bidrar till att jordens resurser används effektivare. En politik för tillväxt är uthållig bara om den leder till en jämnare fördelning av inkomstmöjligheter och arbete och en långsiktigt bättre miljö.

1.5.1

Full sysselsättning och låg arbetslöshet

Målet för den ekonomiska politiken är hög tillväxt och full sysselsättning. Arbetslinjen är en överordnad princip för tillväxtpolitiken. På alla områden måste politiken inriktas på att få fler i arbete. Det är bara med många människor i produktivt arbete som välfärden kan utvecklas, fördelningen bli rättvisare och jämställdheten öka. En hög arbetslöshet är slöseri med mänskliga resurser. År 1996 sattes målet om 4 procents öppen arbetslöshet upp. Ambitionen var att halvera den öppna arbetslösheten på fyra år. Målet nåddes i slutet av 2000. Det var en viktig framgång för den ekonomiska politiken och innebar att många människor kunde ta steget från öppen arbetslöshet in i arbete eller utbildning. Den svaga internationella ekonomiska utvecklingen har inneburit att den öppna arbetslösheten i dag överstiger 4 procent. Regeringens politik inriktas därför på kamp mot arbetslösheten. Minskad arbetslöshet skall framför allt åstadkommas genom ökad sysselsättning precis som skedde 2000. År 1998 kompletterade regeringen och riksdagen arbetslöshetsmålet med ett djärvt mål för sysselsättningen. Målet som sattes upp var att 80 procent av befolkningen i åldern 20 till 64 år skall vara reguljärt sysselsatt 2004. Den ekonomiska tillväxten har under perioden 1998 till 2003 i genomsnitt uppgått till 24 2,9 procent per år vilket är ungefär den tillväxttakt som ansågs nödvändig för att nå målet. Men den reguljära sysselsättningen har i genomsnitt ökat med 1 procent årligen, vilket kan jämföras med ca 1,4 procent som bedömdes som nödvändigt för att nå målet. Samtidigt har befolkningstillväxten varit dubbelt så hög som den förväntade. Fram till 2001 överträffade ändå den faktiska utvecklingen den förväntade. De senaste årens svaga konjunktur har emellertid inneburit en låg efterfrågan på arbetskraft. Ett ökat intresse för studier har, tillsammans med konjunkturläget, medfört att allt fler personer studerar allt längre. Samtidigt har Sverige lyckats behålla en relativt hög sysselsättningsnivå och låg arbetslöshetsnivå jämfört med andra EU-länder.

Diagram 1.6 Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 år Procent av befolkningen

80

79

78

77

76

75

74

73

72

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

Källor: Statistiska centralbyrån (AKU) och Finansdepartementet. Socialbidragsmålet kompletterar sysselsättnings- målen. Att tvingas vara långvarigt beroende av socialbidrag är att sakna ekonomisk själv- ständighet. Socialbidragsmålet innebär att antalet socialbidragsberoende skall halveras mellan åren

1999 och 2004, det vill säga från

115 200 till

57 600 helårspersoner.

Utvecklingen av socialbidragen

har varit

gynnsam sedan 1999, trots en svag konjunktur. Mellan 1999 och 2002 har antalet helårsbidrag

minskat med 29 000, det vill

säga

med

25 procent. Kostnadsutvecklingen

för

social-

bidragen tyder på en fortsatt minskning under 2003. Minskningen beror bland annat på en positiv sysselsättningsutveckling för invandrade. PROP. 2003/04:100 Diagram 1.7 Antal helårspersoner med socialbidrag

Helårsekvivalenter

160 000

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

Regeringen är fast besluten att fortsätta ansträngningarna att nå de uppsatta målen, även om den internationella konjunkturutvecklingen har inneburit att arbetet försvårats. Svensk arbetsmarknad står inför betydande utmaningar både på kort och på lång sikt. På kort sikt handlar det om att hålla tillbaka arbetslösheten och överbrygga de kvardröjande effekterna av den svaga internationella konjunkturen. På längre sikt handlar det om att öka arbetskraftsutbudet, det vill säga antalet personer som vill och kan ta ett jobb. Befolkningen och arbetskraften blir allt äldre. Pensionsavgångarna blir stora de närmaste åren. Kraven på en välutbildad arbetskraft växer, inte minst genom en ökad konkurrens i ett utvidgat EU. Huvuddragen i regeringens strategi för ökad sysselsättning är följande:

-

Insatser för att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten.

Uppgången i konjunkturen kommer arbetsmarknaden till del med viss fördröjning. Under 2004 och 2005 krävs därför särskilda insatser för att hålla tillbaka arbetslösheten. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utökas därför med 15 000 platser i år. I satsningen ingår även yrkes- utbildning. Volymen i de arbetsmarknads- politiska programmen skall även höjas 2005. Regeringen återkommer i budget- propositionen för 2005 med en bedömning av hur omfattande höjningen skall vara. För att ytterligare stimulera sysselsättningen under 2004 och 2005 införs skatte- stimulanser under dessa år. I syfte att underlätta för långtidsarbetslösa att få ett arbete ökas ramen för det särskilda anställningsstödet inom aktivitetsgarantin 25 PROP. 2003/04:100 så att ytterligare 3 000 personer kan beredas plats och taket för ersättningen höjs från 750 kronor per dag till 1 000 kronor per dag.

-

Ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bland ungdomar.

Ungefär 80 procent av ungdomarna i åldern 20 till 24 år var sysselsatta i början av 1990- talet, mot endast ca 60 procent i dag. Det är positivt att fler ungdomar studerar vidare, men kvaliteten och genomströmningen i utbildningen måste öka ytterligare. Ett av Arbetsmarknadsverkets mål är att under innevarande år halvera långtidsarbets- lösheten bland ungdomar.

-

Bättre integration på arbetsmarknaden.

Trots att svenskar med utländsk bakgrund i genomsnitt har högre utbildningsnivå och kunskaper i många språk väljer arbetsgivarna oftare att anställa andra svenskar. Sysselsättningsgraden är lägre bland invandrade kvinnor och män och många tvingas ta jobb långt under sin kvalifikationsnivå. Regeringens ambition är att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. Förstärkta insatser behövs för att förbättra introduktionen av invandrade, att öka tillgången till praktik- arbetsplatser och bekämpa diskriminering.

-

Rätt att välja arbetstid.

Människans vilja att arbeta och förkovra sig är grundläggande för utvecklingen. Viljan att förbättra den egna ekonomiska situationen är för många en viktig drivkraft. En rad insatser har därför genomförts för att minska marginaleffekterna, exempelvis kompensationen för egenavgifterna till pensionssystemet och maxtaxan i förskolan. Människor bör få ökade möjligheter att välja arbetstid efter egna önskemål. En utredning som skall pröva möjligheterna att stärka rätten till heltidsanställning tillsätts. En utredning om rätt till deltid för dem som så önskar skall också tillsättas.

-

Kortare arbetslöshetstider.

Arbetslösheten är, trots en internationellt sett låg nivå, oacceptabelt hög. Andra halvåret 2003 var i genomsnitt 36 000 personer långtidsinskrivna vid arbets- förmedlingen. Ungefär 52 000 ungdomar i åldern 16 till 24 år var arbetslösa. Arbetsmarknadspolitiken skall tydligare inriktas på huvuduppgifterna plats- förmedling och vägledning samt insatser för att motverka arbetskraftsbrist och åtgärder för personer som står längst bort från arbetsmarknaden. Ungdomars situation behöver särskilt uppmärksammas. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring skall tydliggöras. Därför kommer Arbetsmarknadsstyrelsen att få i uppdrag att ta fram åtgärder för att korta arbetslöshetstiderna, öka enhetlig- heten i tillämpningen, tydliggöra regel- verket för lämpligt arbete, begränsa användningen av undantag i regelverket samt att genom systematiska jämförelser mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor minska skillnaderna i tillämpningen av regelverket.

-

Minskad sjukfrånvaro.

Sjukfrånvaron skall bringas ned för att minska enskildas lidande, ge fler möjlighet att försörja sig genom eget arbete och för att minska samhällets kostnader. Det finns ca 130 000 personer som varit sjukskrivna längre än ett år. Mer än 500 000 personer uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. En viss nedgång i sjukskrivningarna kan observeras under senare tid men antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning ökar. För att nå regeringens mål att halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning år 2008 behövs fortsatta insatser.

-

Fler äldre i jobb.

Den svenska arbetskraften blir allt äldre. Fram till 2010 kommer de i åldersgruppen 60 till 64 år att bli allt fler. Sysselsättnings- graden i denna grupp är endast ca 54 procent mot 75 procent för befolk- ningen som helhet i arbetsför ålder. Den faktiska pensionsåldern är 62 år. Åtgärder behöver vidtas för att göra det möjligt för äldre att vara kvar längre i arbetslivet och stimulera dem till detta och för arbetsgivare att öka efterfrågan på äldre arbetskraft.

-

Minskat beroende av socialbidrag.

Regeringen avser att göra en översyn i syfte att stärka arbetslinjen och att underlätta för människor att gå från socialbidrag till arbete. Därmed underlättas för social- 26 tjänsten att stärka insatserna för de mer utsatta grupperna. Regeringen och partierna bakom den ekonomiska vårpropositionen för 2004 är överens om vikten av att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten och att målet om full sysselsättning ligger fast. Regeringen avser att under 2004 noggrant följa utvecklingen på arbetsmarknaden och löpande bedöma om ytterligare åtgärder för att pressa ner den öppna arbetslösheten skall vidtas. Genomförda och påbörjade insatser Regeringen har presenterat en rad insatser under senare år för att öka sysselsättningen och minska socialbidragsberoendet. Det har handlat om åtgärder för att öka genomströmningen och kvaliteten i utbildningsväsendet, förbättra integrationen av invandrade på arbetsmarknaden, korta arbetslöshetstiderna, underlätta för äldre att arbeta längre samt att minska sjukfrånvaron. En uppföljning visar att åtgärder har initierats på flertalet områden.

-

Stärkt sysselsättningsstöd till kommuner och

landsting. Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting uppgick till 4 miljarder kronor 2004. Från och med 2005 tillförs motsvarande medel via stats- bidragen. Under 2005 föreslås dessutom ett generellt sysselsättningsstöd till kommuner på 1,5 miljarder kronor.

-

Infrastrukturinvesteringar.

Väg- och

järnvägsinvesteringar

på

381,5 miljarder

kronor kommer

att

genomföras under perioden 20042015. Som en konsekvens av ökad låne- finansiering kan en tidigareläggning ske av en rad projekt som Mälartunneln genom centrala Stockholm, Haparandabanan och andra omfattande investeringar i väg- och järnvägsnäten.

-

Sänkt skatt för småföretagare.

Genom lättnader i de så kallade 3:12- reglerna kommer skatten för småföretagare att sänkas.

-

Anställningsstöd för långtidssjukskrivna.

För att underlätta byte av arbetsgivare för PROP. 2003/04:100 långtidssjukskrivna har en ny form av anställningsstöd införts.

-

Kortare arbetslöshetstider genom bättre styrning och enhetlig tillämpning.

Regeringen arbetar med att förbättra tillämpningen av regelverket för arbets- löshetsförsäkringen genom tydligare myndighetsstyrning. En särskild tillsyns- myndighet har inrättats. Arbetsmarknads- styrelsen har granskat förekomsten av säsongsarbetslöshet. Statskontoret redovisar under våren 2004 en utvärdering om arbetsförmedlingarnas arbete med handlingsplaner. Arbetsmarknadsstyrelsen har redovisat och påbörjat implementeringen av ett åtgärdsprogram för ökad sökaktivitet som innebär ett mera enhetligt tjänsteutbud och en mer enhetlig regeltillämpning. Ytterligare förbättringar i form av minskade regionala skillnader och bättre efterlevnad av regelverket är nödvändiga.

-

En arbetsmarknad för alla.

Utvecklingen på arbetsmarknaden har de senaste åren varit gynnsam för personer med funktionsnedsättningar som inte medför nedsatt arbetsförmåga. Däremot har funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga alltjämt svårigheter. Inom arbetsmarknadspolitiken har det gjorts en rad satsningar för att underlätta för funktionshindrade att komma ut i arbetslivet.

-

Prioritera personer längst ifrån arbets- marknaden.

Regeringen har sett över anställningsstöden för att prioritera denna grupp och motverka skadliga undanträngningar.

-

Stimulera deltagande i arbetskraften.

En analys av marginal- och tröskeleffekter har presenterats i en bilaga till Långtids- utredningen, Vem tjänar på att arbeta. Regeringens politik har inneburit minskade marginaleffekter. Återkommande prövas hur marginal- och tröskeleffekterna kan minskas ytterligare.

-

Enhetligare tillämpning av reglerna för deltidsarbetslösa samt utredning om rätt till heltid.

Deltidsarbetslösa och timanställda är en viktig arbetsresurs som måste användas bättre. Framför allt kvinnor arbetar ofta 27 PROP. 2003/04:100 ofrivilligt deltid. Utvecklingen inom främst offentlig sektor går dock åt rätt håll. Men det räcker inte. Regeringen följer noga utvecklingen.

-

Påskynda nyanländas inträde på arbets- marknaden.

Regeringen avser att våren 2005 lämna en proposition om introduktionen av nyanlända invandrare med förslag bland annat om hur inträdet på arbetsmarknaden kan påskyndas.

-

Högre genomströmning, färre avhopp och ökad kvalitet i gymnasieskolan.

Regeringen kommer inom kort att presentera en rad åtgärder för att utveckla gymnasieskolan. På dagens arbetsmarknad krävs ofta en slutförd gymnasieutbildning och insatser riktas därför mot att höja kvaliteten och ge eleverna ökade drivkrafter att slutföra utbildningen. Utbildningen på det individuella programmet förstärks och de yrkesinriktade utbildningarna utvecklas. En ny lärlingsutbildning införs.

-

Öka kunskapen om högskoleutbildningens resultat och effekter.

Effektanalyser ger blivande studenter kunskaper om vilken betydelse olika högskoleutbildningar har för chansen att få jobb och den framtida lönen. Regeringen kommer att uppdra åt Högskoleverket att genomföra studier om högskole- examinerades etablering på arbets- marknaden.

-

Bättre möjligheter att tillgodoräkna sig tidigare kurser på högskolenivå.

Regeringen har givit Högskoleverket i uppdrag att utreda hur tillämpningen av högskoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande av kurs med mera kan underlättas. Uppdraget skall redovisas senast i maj 2004.

-

Snabbare övergång från gymnasienivå till högskola.

Det är önskvärt att fler unga snabbare kommer ut på arbetsmarknaden, under förutsättning att kompetensen inte försämras. Konkurrenskompletteringen av gymnasiebetyg inom den kommunala vuxenutbildningen måste minska. Tillträdesutredningen överlämnade i februari 2004 förslag på detta område i betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan som nu har remitterats. Regeringen avser att återkomma till frågorna i en proposition under mandatperioden.

-

Slopade möjligheter till repetitionsstudier på gymnasienivå med högre studiebidrag.

Den 1 januari 2004 trädde en författningsändring i kraft som innebär att studerande med fullständig treårig gymnasieutbildning inte längre kan erhålla det högre studiebidraget för repetitions- och kompletteringsstudier på gymnasial nivå.

-

Bättre värdering och översättning av kompetens.

En särskild Valideringsdelegation har inrättats för perioden 20042007 med uppgift att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet. Totalt har ca 60 miljoner kronor avsatts under fyraårsperioden.

-

Effektivare svenskundervisning för att underlätta språkinlärning.

I september 2003 avlämnade utredningen om svenska för invandrare (sfi) sitt betänkande till regeringen. Regeringen avser att återkomma till frågorna i en proposition senare under mandatperioden.

-

Riktad kompetensutveckling för 

sfi-lärare.

I dag saknar 9 av 10 sfi-lärare adekvat utbildning. Regeringen har i februari 2004 gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utveckla ämneskompetensen hos sfi-lärare. För ändamålet har regeringen under 2004 och 2005 årligen ställt 5 miljoner kronor till myndighetens disposition.

-

Underlätta för äldre att bli anställda.

Diskriminering av äldre på arbets- marknaden skall motverkas. Attityder och regelverk som gör äldre mindre attraktiva på arbetsmarknaden skapar svårigheter för dem som tillfälligt lämnat arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen överväger åtgärder.

-

Möjligheter för äldre att fortsätta arbeta.

Regeringen överväger förändringar i regler för skatter och sociala transfereringar och deras inbördes samverkan för att skapa 28 större möjligheter för de äldre som vill fortsätta att förvärvsarbeta.

-

Kartläggning av avtalsförmåner.

Avtalsgrundade förmåner ger en kompletterande ekonomisk trygghet för äldre men kan också påverka äldres intresse för att fortsätta att arbeta. Medlings- institutet följer löpande avtalsutvecklingen och kartlägger de avtalsbaserade ersättningssystemen. Det eventuella behovet av åtgärder skall därefter bedömas i Regeringskansliet.

-

Lättare att byta jobb för att minska antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning.

Rörlighet leder till en bättre fungerande arbetsmarknad. Regeringen skall fördjupa analyserna av olika faktorer som kan orsaka inlåsning. Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen återkommer vid behov i budgetpropositionen för 2005 med ytterligare förslag till förstärkta insatser för att bekämpa arbetslösheten och nå sysselsättnings- och socialbidragsmålen. Arbetet med olika åtgärder skall återkommande följas upp och redovisas. Tillväxtsamtalen I regeringsförklaringen togs initiativ till samling kring en politik för ett konkurrenskraftigt, attraktivt och framtidsinriktat Sverige. Samtal har under vintern förts med arbetsmarknadens centralorganisationer: Svenskt Näringsliv, Svenska Kommunförbundet och Landstings- förbundet, LO, TCO och SACO och behandlat fyra områden.

-

Skatter

Dessa samtal har gällt skatteförändringar i tillväxtfrämjande syfte. Syftet har varit att skapa bredast tänkbara förankring av skatteförändringar som kan bli aktuella. Skattesamtalen har nu avslutats. De konstruktiva diskussionerna och de förslag som där framfördes utgör en bra grund för den fortsatta politiska processen och regeringens arbete med att utveckla och förbättra Sveriges skattesystem i tillväxtfrämjande riktning. PROP. 2003/04:100

-

Integration

Inom ramen för tillväxtsamtalen har regeringen också inbjudit till dialog kring tillväxt och integration. Syftet med dessa samtal är att den kompetens som finns hos människor med utländsk bakgrund i Sverige måste tas tillvara. Samtalen var inriktade på de deltagande parternas bidrag till en ökad integration. Samtalen påbörjades i mitten av december och håller på att avslutas. Regeringen kommer bland annat att sprida information om lagstiftningen mot etnisk diskriminering samt stimulera arbetsgivare att använda insatser inom ramen för den befintliga arbetsmarknadspolitiken.

-

Etik

Samtal har också förts med arbets- marknadens parter om hur förtroendet för näringslivet kan öka. Ett sådant förtroende är avgörande för en sund ekonomisk utveckling och ett gott samhällsklimat. Rubbas detta förtroende riskerar grunden för tillväxt att raseras transaktions- kostnaderna stiger, den svarta ekonomiska sektorn växer, lönebildningsprocesserna försvåras, kapitaltillförseln till våra svenska företag stryps och det skapas färre arbetstillfällen. Syftet med samtalen är att föreslå förtroendeskapande åtgärder som parterna kan ställa sig bakom. Den nödvändiga diskussionen om etik och moral inom näringslivet fortsätter.

-

Ohälsa

Regeringen inledde under hösten 2003 samtal med arbetsmarknadens parter om de ökande sjukskrivningarna och vilka åtgärder som skulle vidtas för att minska frånvaron från arbetslivet på grund av sjukdom. Samtalen fördes i en konstruktiv anda. Syftet med samtalen var att skapa en bred förankring bland parterna för ett förändringsarbete med avsikten att minska sjukfrånvaron. Samtalen avslutades i mitten av december. Avsiktsförklaringen senare i december mellan regeringen och samarbets- partierna innehöll en rad förslag till åtgärder, bland annat ett system för medfinansiering som innebär att arbets- givaren får betala en del av sjukpenning- kostnaden under en sjukskrivning. Syftet är att skapa ett större engagemang hos arbets- givare för en bra arbetsmiljö och ett intresse 29 PROP. 2003/04:100 av att sjukskrivna snabbt kan återgå i arbete. Medfinansieringen innebär att arbetsgivare skall betala 15 procent av sjukpenning- kostnaden under ett sjukfall. Med- finansieringen upphör om den sjukskrivne kommer tillbaks med rehabiliterings- ersättning eller till arbete på deltid. Samtidigt införs ett högkostnadsskydd för att mindre företag inte skall drabbas av orimligt höga kostnader. Dagens högrisk- skydd för individer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden anpassas till det nya systemet. Dessutom föreslogs åtgärder som förbättrar sjukskrivnings- processen och skapar en hållbar sjuk- försäkring samt förslag för ett förstärkt arbetsmiljöarbete. Ersättningsnivån i sjukpenningen kan därmed återställas den 1 januari 2005 i enlighet med vad som förutskickades i budgetpropositionen för 2004. Lissabonstrategin Sverige är starkt beroende av omvärlden i arbetet med tillväxt, sysselsättning och välfärd. Särskilt utvecklingen i Europa har en stor inverkan på den ekonomiska utvecklingen i Sverige. Omkring hälften av vår export går till EU- länderna. Lissabonstrategin är det viktigaste instrumentet inom EU för ökad tillväxt och sysselsättning. Målet är att till 2010 göra EU till världens mest dynamiska och konkurrens- kraftiga kunskapsbaserade ekonomi, med hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och ökad social sammanhållning. Strategin innefattar konkreta åtgärder på en rad områden: ekonomiska reformer, forskning och utveckling, utbildning, sysselsättning, sociala frågor samt miljöfrågor. Europeiska kommissionen har gjort beräkningar som visar att om medlemsländerna genomförde de gemensamt beslutade reformerna inom Lissabonstrategin skulle den potentiella tillväxten i EU kunna öka med 0,5 0,75 procentenheter per år inom de närmaste 5 till 10 åren. Ett centralt inslag i Lissabonstrategin är att utvecklingen drivs framåt genom jämförelser mellan länderna. Regeringen fäster stor vikt vid denna öppna samarbetsform, som ger de enskilda länderna stor flexibilitet i sättet att nå de gemensamma målen. Framstegen inom Lissabonstrategin följs upp årligen av stats- och regeringscheferna i EU, bland annat med hjälp av så kallade struktur- indikatorer. Indikatorerna mäter framsteg med ekonomiska reformer, sysselsättning, forskning och utveckling, utbildning, social samman- hållning samt miljö och hållbar utveckling. Kommissionen gör varje år en samman- ställning av strukturindikatorerna och EU:s och medlemsländernas framsteg. Sverige har därvid under flera år intagit tätpositionen. Inget annat land når så goda resultat som Sverige när indikatorerna jämförs länderna emellan. Europeiska kommissionen konstaterar i sin senaste uppföljningsrapport av Lissabonstrategin att Sverige, tillsammans med fem andra EU- länder, har presterat bäst i förhållande till målen inom Lissabonstrategin. Det gäller inte minst på viktiga områden som investeringar i forskning och utbildning, de offentliga finanserna, äldres arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och framsteg mot Kyoto-målen om utsläpp av växthusgaser. Sverige kunde uppfylla 2010 års EU-mål om 70 procents sysselsättningsgrad redan i inledningen av Lissabonstrategin. Sverige håller en hög sysselsättningsgrad för alla grupper. Andelen äldre i arbete är högst i EU, det kvinnliga förvärvsarbetandet likaså och ungdomar i Sverige har relativt sett lättare än andra ungdomar att ta sig in på arbets- marknaden. När det gäller den sociala sammanhållningen ligger Sverige i topp i alla jämförelser. Andelen långtidsarbetslösa ligger under hälften av EU:s genomsnitt och andelen människor som lever under fattigdomsgränsen är lägst i Europa. I den kunskapsbaserade ekonomin är Sverige också ledande i Europa och toppar flera ligor även internationellt. Regeringen och riksdagen gjorde tidigt satsningar på att införa datorer i undervisningen i skolan och att utbilda lärarna. Skatteavdrag gjorde det ekonomiskt möjligt för många att köpa en dator för hemmabruk. Sverige har en lång tradition av vuxen- utbildning och möjligheten till ett livslångt lärande ökade för många i och med satsningen på Kunskapslyftet. Sverige satsar mer pengar på forskning och utveckling som andel av BNP än något annat land i världen. Allt detta medverkar 30 till att Sverige ges höga poäng i de jämförelser som görs inom EU. Även om Sverige redan har nått goda resultat finns det viktiga områden där ytterligare åtgärder krävs. Jämfört med andra EU-länder har Sverige till exempel en hög prisnivå, vilket bland annat beror på svag konkurrens. Sverige behöver också fortsatta insatser för att bekämpa sjukfrånvaron och för att bättre integrera människor med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden.

Diagram 1.8 Antal 13-platser i utvärderingen av

Lissabonstrategin

7

6

5

4

3

2

1

0

ige

mburg

l

nd

n

d

d

n

Belgien

kland

e

n

mar

ga

ie

lan

lan

e

ik

ie

la

ni

r

l

er

tu

r

itann

in

nk

a

v

r

I

Tysk

Spa

It

S

D

e

Po

F

Gr

ra

Lux

Storbr

F

Källa: Europeiska kommissionen. För att uppnå de ambitiösa Lissabonmålen måste genomförandet av reformer påskyndas inom hela EU. Jämförelser och goda exempel måste användas ännu bättre för att understödja medlemsländernas reformarbete. Regeringen kommer att arbeta för förbättrade jämförelser och bättre uppföljningsinstrument. Sveriges arbete inom Lissabonstrategin är en naturlig och viktig del av tillväxtpolitiken. En väl fungerande inre marknad ger betydande välfärdsvinster för Sverige. Reformer för tillväxt och sysselsättning i Europa stärker den ekonomiska utvecklingen i Sverige.

1.5.2

Minskade sjukskrivningar

Regeringens och riksdagens mål är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning 2008 skall vara hälften så stor som den var 2002. Samtidigt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Sjukskrivningarna minskade med knappt 2 procent mellan 2002 och 2003. Minskningen tilltog mot slutet av 2003 och har fortsatt under 2004. Bedömningen är att sjukskrivningsdagarna kommer att minska med 16 procent mellan 2002 och 2004. Antalet PROP. 2003/04:100 nya beslut om aktivitets- och sjukersättning ökade dock med nästan 5 procent mellan 2002 och 2003. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning riskerar om inte effektiva åtgärder vidtas att öka relativt kraftigt åtminstone till 2008. Regeringen återkommer med en närmare analys av uppfyllelsen av målet om minskad sjukskrivning i budgetpropositionen för 2005. De åtgärder som genomförts, och som beskrivits i tidigare propositioner, har alltså bidragit till att bryta den negativa utvecklingen av antalet sjukskrivningsdagar. Den fortsatta ökningen av antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning beror till stor del på att allt för många sjukskrivningar pågått länge. Längden på en sjukskrivning har starkt samband med möjligheten att åter komma i arbete. Åtgärder som kommer att genomföras Fler åtgärder måste genomföras för att nå målet att halvera sjukskrivningarna. Åtgärderna måste rikta sig mot samtliga aktörer som har möjlighet att påverka sjukfrånvaron, det vill säga arbetsgivarna, socialförsäkringsadministrationen, de sjukskrivna själva samt läkare och sjukvård.

-

Det har tidigare presenterats ett antal åtgärder som bidrar till att klara målet. Dessa skall nu genomföras.

Arbetsgivarnas

medfinansieringsansvar

för

sjukfrånvaron skall ändras. Efter två

veckor skall

arbetsgivaren stå för

15 procent av

sjukpenningkostnaden

vid

varje

sjukskrivning.

Med-

finansieringsansvaret

upphör

vid

deltidssjukskrivning eller vid övergång till rehabiliteringspenning.

Det skall bli obligatoriskt för försäkringskassorna att följa upp nya beslut om sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Redan beslutade sjuk- ersättningar skall följas upp i betydligt högre utsträckning än hittills.

Karensdagen skall göras om så att tillämpningen blir mer rättvis.

Försäkringskassan skall åläggas att kalla till avstämningsmöte och upprätta en rehabiliteringsplan inom en viss angiven tid. 31 PROP. 2003/04:100

-

Det är av största vikt att de som får till exempel sjukpenning eller sjukersättning uppfyller kriterierna för detta. Riks- försäkringsverket har inlett ett arbete som syftar till att förbättra tillämpningen av regelverket. Regeringen avser att med regeländringar underlätta för bland annat läkare och socialförsäkringsadministration att förhindra felaktiga sjukskrivningar och felaktiga beslut om sjukersättning. Till exempel bör ersättningen kunna dras in om en försäkrad vägrar att genomgå behandling, utredning eller rehabilitering som syftar till att möjliggöra återgång i arbete. Det handlar om att öka och tydliggöra den enskildes ansvar att medverka till återgång i arbete. Konkreta förslag kommer att presenteras tidigast i samband med budgetpropositionen för 2005.

-

Utgifterna för socialförsäkringen uppgår till

över 400 miljarder kronor. Social- försäkringsadministrationen betalar ut mer än 1 miljard kronor varje dag. För att värna den ekonomiska tryggheten för de verkligt behövande är det viktigt att social- försäkringsförmånerna endast betalas ut till dem som är berättigade och med rätt belopp. För att upprätthålla den allmänna acceptansen för det gemensamma sjuk- försäkringssystemet är det lika viktigt att missbruk och felanvändning i systemet blir upptäckta och åtgärdade som att sjuk- försäkringen ger den trygghet individen har behov av vid sjukdom och rehabilitering. Regeringen ser allvarligt på förekomsten av missbruk och felanvändning inom socialförsäkringen och avser att noga följa upp utvecklingen på området. Riksförsäkringsverket har i uppdrag att minimera missbruk och felanvändning.

-

Ju längre en sjukskrivning pågår desto svårare har många sjukskrivna att återgå i arbete. Långa sjukskrivningsperioder, och den passivitet och väntan det medför, innebär ofta onödigt lidande för den sjukskrivne. Aktiva insatser för att korta sjukskrivningens längd är därför såväl ett samhällsekonomiskt intresse som en fråga om att minska den enskildes lidande.

-

En sammanhållen statlig myndighet är en viktig strukturell reform i arbetet med att

bryta ohälsoutvecklingen. Den av regeringen föreslagna nya organisationen skapar en tydlig ledning och styrning av verksamheten samtidigt som det skapas förutsättningar för nationell samsyn och likformighet i behandlingen av sjuk- försäkringsärenden över landet. Effekti- viteten och rättssäkerheten ökar.

-

Den 1 januari 2005 införs friår i hela landet med samma villkor och omfattning som det pågående försöket, det vill säga totalt ca 12 000 platser. Besked har nu getts till Arbetsmarknadsstyrelsen om att plane- ringen skall påbörjas under 2004. Det öppnar möjligheter för arbetslösa och för människor som riskerar stressjukdom och förslitning.

-

Under 2005 och 2006 har 50 miljoner kronor per år avsatts för ett försök med arbetstidsförkortning. Försöket syftar bland annat till att belysa kopplingen mellan hälsa och arbetstid.

-

Den som beviljats sjukersättning bör kunna börja studera på högskola och ha rätt att därefter återfå sin ersättning utan en ny prövning. Under studietiden skall samma villkor gälla som för övriga studenter, det vill säga all ersättning som är kopplad till beslutet om sjukersättning upphör under studietiden. I stället finns möjlighet att få studiebidrag, studielån och bostadsbidrag. Åtgärden syftar till att fler än i dag skall bli motiverade att studera och att detta i sin tur skall leda till återgång i arbete. Regeringen avser att återkomma med förslag i samband med budgetpropositionen för 2005.

Diagram 1.9 Kostnader för sjukfrånvaron 1

Miljoner kronor

100000

Sjukpenning

Sjukersättning

80000

Totalt

60000

40000

20000

0

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

1 Statlig ålderspensionsavgift ingår inte i kostnaden.

Källa: Riksförsäkringsverket.

32

1.5.3

Infrastruktur

Sverige är beroende av väl fungerande kommunikationer som bidrar till större och hållbara regioner. Näringslivet skall snabbt och effektivt kunna leverera varor och tjänster. Sveriges befolkning är beroende av att enkelt och säkert kunna färdas till och från arbetsplatsen, till daghem, skola och annan social service samt till fritidsaktiviteter. Ambitionsnivån vad gäller utbyggnaden och underhållet av Sveriges infrastruktur höjs nu. I en historiskt stor satsning fördelas 381,5 miljarder kronor över 12-årsperioden 2004 till 2015. I de ekonomiska ramarna för perioden 2005 till 2007 tillförs Banverket 2,5 miljarder kronor 2005 och 2006 och 4,8 miljarder kronor 2007 jämfört med 2004. För att möjliggöra tidiga byggstarter för ett antal prioriterade projekt avses lån upptas med 25,5 miljarder kronor till infrastrukturinvesteringar. Med de aviserade satsningarna förbättras förutsättningarna för att säkerställa en samhälls- ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Infrastrukturplanerna bidrar till att vidga nuvarande arbetsmarknadsregioner. Därigenom underlättas dagpendling över längre sträckor till gagn för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Planerna förbättrar kommunikationerna mellan våra nordiska huvudstadsregioner. Därigenom förbättras näringslivets förutsättningar i ett flertal av Sveriges tillväxtregioner. Planerna säkerställer också kvaliteten på vägnätet i skogslänen. Därigenom stärks förutsättningarna för Sveriges viktiga råvaruindustrier. Sammantaget innebär ökade anslag och lånefinansiering att ambitionerna i närtid kan öka. Mälartunneln genom centrala Stockholm beräknas kunna påbörjas redan 2005 och Haparandabanan mellan Haparanda och Boden senast 2006. Omfattande investeringar i vägnätet i Västra Götaland och på järnvägsgodsstråken söderut från Bergsslagen tidigareläggs också. Men bättre kommunikationer kräver ett bredare arbete än investeringar i vägar och järnvägar. Under 2004 inleds därför arbetet med en övergripande transportpolitisk proposition med utgångspunkt i de av riksdagen beslutade transportpolitiska målen. Syftet är bland annat att infrastrukturen skall användas mer effektivt exempelvis genom att få de olika transportslagen PROP. 2003/04:100 väg, järnväg, flyg och sjöfart att samverka bättre med varandra.

1.5.4

Offentlig upphandling

En väl fungerande offentlig upphandling ökar effektiviteten i den offentliga sektorn och därmed den svenska välfärden. En väl fungerande upphandling säkerställer även att skattebetalarnas pengar används på bästa möjliga vis. Den offentliga upphandlingen regleras i lagen om offentlig upphandling. Den är i sin tur en följd av de direktiv som gäller inom EU. De gemensamma EU-reglerna gör att kostnaderna för de som upphandlar pressas genom en förbättrad konkurrens samtidigt som svenska företag kan sälja sina varor och tjänster i hela EU. I februari 2004 fattade EU beslut om nya direktiv för offentlig upphandling. Direktiven är på många områden en stor svensk framgång. De ger till exempel ökade möjligheter att ställa hårda miljökrav i offentliga upphandlingar och slå vakt om de möjligheter som finns att ta hänsyn till sociala faktorer. Dessa direktiv skall nu införlivas i svensk lagstiftning inom två år. Även om Sverige av EU anses ha den mest öppna offentliga upphandlingen av alla EU- länder, kan den förbättras ytterligare. Regeringen har därför till exempel gett Nämnden för offentlig upphandling i uppdrag att göra en granskning av hur så kallade antidiskrimineringsklausuler används. Ett problem inom offentlig upphandling är hur man skall hantera de offentliga aktörer som inte genomför en upphandling på rätt sätt. Upphandlingskommittén föreslog att det skulle införas en marknadsskadeavgift för att kunna beivra brott mot upphandlingsregler. Regeringen ställer sig positiv till en sanktionsavgift som ett sätt att förbättra upphandlingen. Samtidigt pågår ett arbete inom EU som syftar till att göra EU-sanktionerna beträffande upphandlingar mer effektiva. Sverige kommer i EU-arbetet att stödja ett förslag om att effektiva rättsmedel införs. Enligt kommissionen beräknas ett förslag kunna tas fram under 2005 med syfte att de skall införas inom EU något år senare. Regeringen kommer i början av 2005 att göra en bedömning av om EU:s arbete kommer att tillgodose de svenska kraven. I väntan på 33 PROP. 2003/04:100 denna bedömning avvaktar regeringen med att lägga förslag om en marknadsskadeavgift.

1.6.1

Vården, skolan och omsorgen

Vården, skolan och omsorgen skall hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Behoven skall styra tillgången, inte privatekonomin eller

1.6

Reformer för välfärd och tillväxt var i landet man bor. För att det skall kunna bli En väl utbyggd välfärd som ger människor trygghet i förändringen skapar förutsättningar för en mer dynamisk ekonomisk utveckling. Tillväxt och trygghet är varandras förutsättningar. Välfärden skall därför fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. En rätt utformad välfärdspolitik stärker den ekonomiska tillväxten. Tabell 1.7 Nya reformer Miljoner kronor

2004

2005

2006

Bistånd

590

590

Ökad rättvisa och trygghet

2 340

2 370

Återställd sjukpenning 80%

940

970

Slopad 3:e sjuklönevecka

1 400

1 400

Barnen vår framtid

1 000

3 000

Barn i ekonomiskt utsatta familjer

150

Underhållsstöd

200

Barntillägg studenter

450

Bostadsbidrag

200

Förskolan, personalförstärkning

1 000

2 000

Sysselsättning

1 860

4 885

850

Arbetstidsförkortning

50

50

Friår 1

Särskilt anställningsstöd 2

400

400

Sysselsättningsstöd till kommuner 2

1 500

Kombinationsutbildning

60

335

ROT-avdrag bostäder 2

1 400

1 000

Skattestimulans källsortering 2

270

130

Miljöinvesteringar i offentliga

lokaler 2

1 330

670

Vägar och järnvägar

2 500

2 500

Ett ekologiskt hållbart Sverige

450

750

Biologisk mångfald

300

500

Klimatinvesteringar

50

150

Biotopskydd m.m.

100

100

Allmänna bidrag till kommuner

3 000

5 000

Övriga reformer

420

340

760

Summa

2 280

15 105

15 820

1

12 000 platser för friår redovisas som en del av de arbetsmarknadspolitiska programmen som ingår i de makroekonomiska förutsättningarna.

2

Avser inkomstförändringar.

verklighet krävs en stabil finansiering. Kommuner och landsting har påverkats av den svaga konjunkturen genom en svagare utveckling av inkomsterna. För att kunna utveckla välfärden och klara de framtida åtagandena krävs att sysselsättningen i ekonomin som helhet ökar. För 2002 infördes ett tillfälligt sysselsättnings- stöd för att stärka kommunerna och landstingen. Stödet förlängdes enligt tidigare beslut både 2003 och 2004. Därutöver har sedan 2000 års taxering intäkterna från den så kallade 200- kronan i den statliga inkomstskatten överförts till kommunerna. Från 2005 ersätts dessa stöd med höjda statsbidrag omfattande 4,7 miljarder kronor. Under 2005 föreslås dessutom ett generellt sysselsättningsstöd till kommunerna. Stödet uppgår till ca 1,5 miljarder kronor. Kommunsektorns inkomster behöver dock ökas ytterligare för att möjliggöra nödvändiga satsningar. Kommunsektorn tillförs därför ytterligare sammanlagt 4 miljarder kronor från 2005. Inom ramen för denna satsning skall ett riktat statsbidrag införas från och med 2005. Det riktade statsbidraget skall möjliggöra anställningar av 6 000 fler i förskolan. Bidraget är treårigt och för 2005 avsätts 1 miljard kronor. Åren 2006 och 2007 beräknas 2 miljarder kronor per år avsättas. Därefter skall medlen inordnas i det generella statsbidragssystemet. Målet med personalförstärkningen är att förbättra kvaliteten i förskolan och minska barngruppernas storlek. Regeringen avser att återkomma med en proposition under hösten 2004 där stödets närmare utformning kommer att presenteras. För att underlätta införandet av det nya inkomstutjämningssystemet kommer 1,3 miljarder kronor att avsättas till kommun- sektorn för 2005. Fördelningen av resterande 1,7 miljarder kronor återkommer regeringen till i

budgetpropositionen för 2005.

Regeringen

föreslår

nu

att

ytterligare

3 miljarder kronor tillförs

kommunsektorn

2006.

Regeringen följer noga vilka konsekvenser de

senaste årens

kraftiga

ökning

av antalet

34 PROP. 2003/04:100 asylsökande haft för såväl stat som kommun och landsting och avser återkomma i denna fråga. Det riktas också insatser till kommunsektorn inom arbetsmarknadspolitiken. För att värna sysselsättningen och välfärden riktas 5 000 platser av totalt 15 000 nya platser inom arbets- marknadspolitiken till kommuner och landsting. Därutöver sker en särskild satsning på vidare- utbildning av personal inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg. Under 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom komvuxutbildning eller högskola. Kommunerna och landstingen skall vid fördelningen av utbildningsplatserna särskilt prioritera de som har en ofrivillig deltids- anställning. Socialförsäkringen är en viktig del av den generella välfärden. För att garantera legitimiteten och stabiliteten i dessa försäkringar är det angeläget att de fortlöpande utvecklas.

1.6.2

En tryggare vardag

Sverige skall vara ett land där alla känner sig trygga och vågar röra sig fritt. För att åstad- komma detta krävs samhällsengagemang av enskilda. Men det räcker inte. När brott begås och anmäls skall människor veta att de rättsvårdande myndigheterna snabbt och effektivt vidtar de åtgärder som krävs. Rättsväsendet har tillförts stora resurser under de senaste åren. Förstärkningen skall fortsätta, bland annat för att öka antalet poliser och i övrigt göra satsningar på bekämpning av de inre hoten. Under mandatperioden skall 4 000 nya poliser utbildas. För att satsningen på polisen skall ge önskad effekt i kampen mot brottslig- heten måste en väl fungerande och effektiv rättskedja säkerställas. Regeringen avser att återkomma om hur rättsväsendet skall fortsätta att utvecklas. även en mervärdesskatterelaterad investerings- stimulans till mindre hyresrätter och studentbostäder. För att tidigarelägga byggande och minska risken för senare överhettning kommer regeringen återkomma inom kort med en proposition med förslag om att införa ett tidsbegränsat så kallat ROT-avdrag för perioden 15 april 2004 30 juni 2005. Systemet skall i allt väsentligt utformas enligt de regler av motsvarande slag som gällde 19961999. Kostnaden beräknas till 2,4 miljarder kronor. En särskild skattestimulans införs för att stimulera källsortering i flerfamiljshus. Skatte- bortfallet uppskattas till 0,4 miljarder kronor. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget planeras träda i kraft den 1 januari 2005 och gälla till och med den 30 juni 2006. Regeringen avser också att återkomma med ett förslag om en särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Det innebär att en skattestimulans införs med 30 procent av de totala kostnaderna för vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi som vidtas i fastigheter som ägs direkt av det offentliga. För installationen av solceller införs en förhöjd skattestimulans på 70 procent. Det totala skattebortfallet beräknas uppgå till 2 miljarder kronor. Förslaget utformas så att högst 100 miljoner kronor går till den förhöjda skatte- stimulansen för installation av solceller. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget skall träda i kraft den 1 januari 2005 och gälla till och med den 30 juni 2006.

1.6.4

De socialpolitiska utmaningarna

Välfärdssamhället syftar till att öka tryggheten, rättvisan, jämställdheten och jämlikheten. Socialpolitiken handlar om att hjälpa de människor som har det allra svårast i samhället: hemlösa, personer i missbruk, kvinnor som

1.6.3

Fler och bättre bostäder för en god misshandlas, kvinnor som utsätts för människo-

miljö Under perioden 20022006 finns sammanlagt 2,5 miljarder kronor avsatta för ett investerings- bidrag till hyresrätter i områden med bostads- brist. Därutöver finns fram till och med 2006 handel, barn som far illa och människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. De senaste årens ökning av tillgången på narkotika och den ökade alkoholkonsumtionen är oroande. Missbruk genererar ofta olika sociala 35 PROP. 2003/04:100 problem. En framgångsrik socialpolitik bygger på ett brett spektrum av åtgärder. Genomförandet av den narkotikapolitiska handlingsplanen fortsätter och innebär bland annat satsningar på att minska tillgången på narkotika, minska nyrekryteringen till missbruk och få fler att sluta med sitt missbruk. En satsning på missbrukarvården under namnet Kontrakt för livet kommer att genomföras, där ett av huvudelementen kommer att vara ökade insatser för de mest utsatta tunga missbrukarna. Genomförandet av den alkoholpolitiska handlingsplanen fortsätter och innebär bland annat en bred informationsverksamhet och för- stärkning av det lokala förebyggande arbetet. Uppgiften att minska totalkonsumtionen, skjuta upp ungdomars alkoholdebut samt att minska alkoholmissbruket är viktigare än någonsin. Regeringen avser under mandatperioden att ta ytterligare initiativ för att begränsa tobakens skadeverkningar samt genomföra insatser mot den ökande övervikten.

1.6.5

Barnen

För 2006 avsätts 1 miljard kronor för reformer för barn. Ett barntillägg för studerande införs. Samtidigt höjs den del av bostadsbidragen som utgår som särskilt bidrag till barnfamiljer. Dessutom höjs underhållsstödet.

1.6.6

Bistånd

Svenskt bistånd är en betydelsefull del i kampen mot fattigdomen i världen. Bedömningen är att det kommer att finnas utrymme för att höja biståndsramen till 1 procent av BNI under mandatperioden. Som ett led i detta ökar biståndsramen med 590 miljoner kronor för 2005. Vidare beräknas biståndsramen öka för 2005 med 34 miljoner kronor till följd av den makroekonomiska utvecklingen i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2004.

1.6.7

Försvaret

Förvarsberedningen skall genomföras med utgångspunkten att den skall leda till betydande kostnadsminskningar. Ett av huvudalternativen i försvarsberedningens arbete skall vara en besparing på 6 miljarder kronor. För att skapa handlingsfrihet och underlätta omställningen begränsas försvarets beställningsbemyndiganden 2004.

1.6.8

Regional utveckling

Samhällsutvecklingen skall inriktas på att tillvarata och utveckla hela landets resurser. Alla delar av landet skall kunna bidra till Sveriges tillväxt. Sverige måste hållas samman såväl mellan människor som mellan regioner.

1.7

Rättvisa skatter

Skatternas främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden. Skatterna skall samtidigt stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och minskade ekonomiska och sociala orättvisor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. Under de närmaste åren kommer det skatte- politiska arbetet att inriktas på tre områden: globalisering, tillväxt och skatter, insatser mot skattefusk och grön skatteväxling. Förändringar av skatter måste vägas mot målen för den ekonomiska politiken i sin helhet. Eventuella skattesänkningar måste finansieras på ett ansvarsfullt sätt.

1.7.1

Globalisering, tillväxt och skatter

Den fortsatta globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. I slutet av 2002 överlämnade Skattebasutredningen sitt slut- betänkande. Utredningen har remissbehandlats. Ett huvudbudskap från Skattebasutredningen är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning för att hålla nere marginal- skatterna på olika områden av strategisk betydelse för en god ekonomisk tillväxt. Det 36 handlar både om att förstärka arbetslinjen och om att ge fortsatt goda villkor för investeringar i Sverige. Såväl arbetsutbud som tillväxt påverkas av skattereglerna för tjänstepensioner och privat pensionssparande. Regeringen kommer att tillsätta en utredning med syfte att anpassa och förenkla skattereglerna för dessa pensionsslag så att arbetslinjen stärks. Regeringen strävar efter att skapa skatteregler för olika former av småföretag och dess ägare som så långt möjligt är likformiga och enkla. Detta underlättar exempelvis de övergångar mellan olika företagsformer som ofta är ett naturligt inslag i företags utveckling av verksamheten. Det är också angeläget att närmare analysera skattereglernas betydelse för det risktagande som är en central komponent i företagarverksamheten. Samtidigt skall den progressiva beskattningen av arbetsinkomster säkerställas. Efter förslag under hösten 2003 har från och med inkomståret 2004 den så kallade klyvnings- räntan i de så kallade 3:12-reglerna höjts med två procentenheter. Regeringen avser att inom den avsatta ramen om 1 miljard kronor återkomma med kompletterande åtgärder. Från och med 1 januari 2004 har också gåvo- beskattningen förändrats vilket bidrar till att underlätta generationsskiften. Sedan den 1 juli 2003 gäller att kapitalvinster på näringsbetingade andelar är skattefria. Näringsbetingade andelar kan innehas av svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, oinskränkt skattskyldiga svenska stiftelser och ideella föreningar, svenska sparbanker och svenska ömsesidiga försäkringsbolag samt utländska bolag som motsvarar nämnda företeelser och som hör hemma inom EES- området. Däremot omfattas inte andelar som ägs genom handelsbolag. I en proposition angavs att starka skäl, till exempel neutraliteten mellan olika företagsformer, talar för att andelar som ägs av handelsbolag också borde omfattas av lättnaderna. Regeringen framhöll även handels- bolagsformens betydelse för riskkapital- försörjningen. Ett fortsatt reformarbete som aktualiserar flera svåra frågor kräver först ett ställningstagande till Förenklingsutredningens förslag att göra handelsbolag till skattesubjekt. Utredningens förslag har remissbehandlats. Av remissinstanserna ställer sig den övervägande PROP. 2003/04:100 delen negativa till förslaget. Flera remissinstanser menar att det föreslagna systemet inte innebär någon förbättring ur förenklingssynpunkt. I stället ersätts ett komplicerat system med ett annat minst lika komplicerat. Regeringen delar denna uppfattning och anser därför att utredningens förslag inte bör genomföras. Handelsbolagen bör därför även i fortsättningen utgöra delägarbeskattade rättssubjekt. Förenklingsutredningen har också föreslagit att reglerna om ackumulerad inkomst slopas och att reglerna i årsredovisningslagen beträffande lager av djur i jordbruk och renskötsel ändras. Även i fråga om dessa förslag har remiss- instanserna varit tveksamma. Dessa frågor bör därför bli föremål för ytterligare överväganden. Förslagen i betänkandet bör därför inte genomföras. Såddfinansieringen och riskkapital- försörjningen för näringslivet skall stärkas. Särskild uppmärksamhet skall ägnas kredit- garantier för småföretagare i glesbygd.

1.7.2

Insatser mot skattefusk

Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen därmed ett hot mot välfärden. Regeringen fortsätter att prioritera kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Utöver organisatoriska förändringar och kontrollåtgärder krävs förändringar i skattelag- stiftningen för att förhindra skattefusk och skatteundandraganden. Skatteväsendet har omorganiserats från den 1 januari 2004. Förutvarande Riksskatteverket och de tio regionala skattemyndigheterna har ersatts av en enda rikstäckande myndighet, Skatteverket. Ett syfte med reformen är att befintliga resurser skall användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. Härigenom skapas bland annat bättre förutsättningar för en effektiv skattekontroll. Inom Skatteverket pågår flera åtgärder för att effektivisera skattekontrollen. Verket skall också tillsammans med andra berörda myndigheter se över möjligheten att kontrollera egenföretagare. Skatteverket har efter uppdrag från regeringen sett över kontrollen i samband med beviljande av F-skattsedel. Frågorna bereds vidare i Regeringskansliet. 37 PROP. 2003/04:100 Byggkommissionen föreslog i sitt betänkande Skärpning gubbar! bland annat inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för uppdragsgivare som åtgärder för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Dessa frågor bereds för närvarande i Regeringskansliet. Inriktningen är att ett förslag skall presenteras före hösten. I dag försvåras skattekontrollen i de så kallade kontantbranscherna genom brister i under- liggande handlingar. Regeringen har därför nyligen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa obligatoriskt krav på typgodkända kassaregister. I utredningsuppdraget ligger även att överväga och lämna förslag till kontrollbefogenheter och sanktioner för att säkerställa att det föreslagna systemet uppfyller sina syften. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av februari 2005. Den satsning som har skett under senare år på de brottsutredande enheterna inom skatteför- valtningen har hittills gett goda resultat. Dessa skattebrottsenheter har emellertid varit verksamma sedan 1998 och den utredare som skall titta på frågan om typgodkända kassaregister har därför även fått i uppdrag att lämna förslag om och hur skattebrotts- enheternas verksamhet kan effektiviseras. På momsområdet kan ifrågasättas om uppgifterna i skattedeklarationen är tillräckliga för att säkerställa en korrekt beskattning. Regeringen avser att följa frågan och efter en utvärdering inom Skatteverket återkomma med de förslag som kan behövas. Regeringen kommer också att följa upp den kritik som dåvarande Riksrevisionsverket tog upp i en revisionsrapport under 2003. På det internationella området fortgår införlivandet av det inom EU överenskomna Sparandedirektivet liksom förhandlingar med ett antal så kallade tredjeländer och oberoende territorier. Målet är att direktivet skall tillämpas från 2005. Regeringen verkar också, såväl inom EU som inom OECD, för att informations- utbytet mellan länder utvecklas ytterligare. Vad gäller internationella företags prissättning av interntransaktioner har Skatteverket lämnat vissa förslag om utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet. Förslagen har remissbehandlats och frågan bereds vidare i Regeringskansliet med inriktning på en proposition under 2005. Skatteverket har i en promemoria och i en rapport inventerat argumenten för och emot så kallad schablonbeskattning och också lämnat en principskiss hur ett system skulle kunna se ut. Principskissen har remissbehandlats. I det fortsatta arbetet görs en bred genomgång av olika möjligheter att använda schabloniserade inslag som komplement till nuvarande skatte- regler. Arbetet syftar till att åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och att minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. Uppföljningen av förmån av fri parkering skärps, bland annat genom särredovisning i kontrolluppgifterna.

1.7.3

Grön skatteväxling och andra styrmedel

I 2000 års ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling under perioden 20012010 är 30 miljarder kronor. Under föregående mandat- period genomfördes skatteväxling om drygt 5 miljarder kronor. Det samlade utrymmet för skatteväxling under innevarande mandatperiod har tidigare bedömts uppgå till 12 miljarder kronor. Av detta har 5 miljarder kronor utnyttjats under åren 2003 och 2004. En ökad miljörelatering av skattesystemen förutsätter en rationell och långsiktigt hållbar energiskattestruktur. I regeringens skatte- växlingsstrategi ingår därför även en reformering av den svenska energibeskattningen. Skatte- systemet skall utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatteväxling som också omfattar näringslivet samtidigt som de svenska företagens konkurrenskraft värnas. De EG-rättsliga förutsättningarna är av väsentlig betydelse där såväl det nya energiskatte- direktivets regler som EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd måste iakttas. Som ett första steg i sådan reformering kommer den tidigare gällande nollskattesatsen för el som förbrukas inom industrin att från och med den 1 juli 2004 ersättas av den skattenivå (0,5 öre/kWh) som motsvaras av miniminivån i energiskattedirektivet. Regeringen kommer inom kort att lägga fram en proposition med förslag om skattefrihet under vissa förutsättningar för el som förbrukas i industriella processer. Regeringens mål är att ett nytt energiskattesystem skall kunna träda i kraft senast den 1 januari 2006. Det fortsatta arbetet syftar till att förbättra miljöstyrningen och 38 effektivisera energianvändningen samtidigt som de svenska företagens konkurrenskraft värnas. En samordning mellan energibeskattningen och andra styrmedel, som handel med elcertifikat, utsläppsrätter samt programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri utgör ett viktigt inslag i detta arbete. Energi- effektiviseringsprogrammet planeras omfatta perioden den 1 juli 2004 1 juli 2009. Även om regelverket inte kommer att vara i kraft förrän mot slutet av året, kommer möjligheten finnas till nollskatt på el från den 1 juli 2004 under vissa förutsättningar. En samordning mellan elskattens införande och energieffektiviserings- programmet sker således. Arbetet med att införa ett system för handel med utsläppsrätter inom EU i enlighet med EU:s utsläppshandelsdirektiv fortsätter under våren. Systemet startar den 1 januari 2005. Handelssystemet är ett viktigt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och för att EU skall nå sitt åtagande enligt Kyoto-protokollet. Systemet bidrar också till en harmonisering av miljöstyrningen inom EU, vilket under vissa förutsättningar kan stärka industrins internationella konkurrenskraft samtidigt som det internationella klimatmålet uppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt. I budgetpropositionen för 2004 preciserade regeringen strategin för beskattning av alternativa drivmedel. För att säkerställa de alternativa drivmedlens konkurrenskraft föreslogs att de koldioxidneutrala drivmedlen skulle befrias inte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Ansökan om godkännande enligt EU:s regler för statsstöd har lämnats i februari 2004. Förutom skattebefrielse även för energiskatt avser ansökan att stödordningen också skall omfatta vätgas för bland annat bränslecellsdrivna fordon. Stödprogrammet planeras gälla till och med 2008.

1.7.4

Övriga skattefrågor

Den 1 januari 2004 upphörde Sveriges undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel av alkohol och tobak. Regeringen följer noga utvecklingen av gränshandeln och den illegala handeln. Skattesänkningar i Danmark och Finland, Polens och de baltiska staternas anslutning till EU samt målen för alkohol- politiken skall tas med vid bedömningen av PROP. 2003/04:100 behovet av svenska skattejusteringar. Systembolagets alkoholpolitiska funktion skall upprätthållas.

1.8

Hållbar utveckling

Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut skall utformas på ett sådant sätt att de beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna. Arbetet med hållbar utveckling bygger på insikten att tillväxt och välfärd bara kan upprätthållas om vi långsiktigt investerar i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin: människors hälsa och utbildning, infrastruktur, naturresurser och biologisk mångfald. En ekonomisk tillväxt och hållbar social välfärd utan negativ miljöpåverkan ställer nya krav på politiken och Regeringskansliets sätt att arbeta. Därför har regeringen inrättat ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling vid Statsrådsberedningen. Kansliet skall samordna arbetet med hållbar utveckling i samtliga departement och vara pådrivande i det nationella och internationella arbetet.

1.8.1

En god miljö

Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Klimatfrågan är en av de centrala frågorna inom miljöpolitiken. Grunden för arbetet mot klimatförändringar är det internationella samarbetet inom ramen för klimat- konventionerna. Den nationella klimatpolitiken är även fortsättningsvis högt prioriterad, bland annat genom ekonomiska styrmedel och stöd till kommunala investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, KLIMP. Klimat- investeringsprogram skapar även möjligheter att mobilisera ett lokalt arbete och föra ner klimat- arbetet till enskilda människor. Klimat- investeringsprogrammet utökas nu i enlighet med 121-punktsprogrammet med 50 miljoner kronor 2005 och 150 miljoner kronor 2006. 39 PROP. 2003/04:100 Detta möjliggör en ökad takt och höjda ambitioner i klimatarbetet. God vattenkvalitet blir i och med ram- direktivet för vatten målet för alla vatten såväl i Sverige som i Europa. Det svenska arbetet med genomförandet av ramdirektivet har påbörjats vid berörda myndigheter. Genomförandet skall ske enligt en snäv tidtabell. En viktig del i arbetet för en hållbar utveckling är att främja idédebatt, utveckla samverkan mellan samhällets aktörer samt stödja nytänkande forskning och utveckling. Dessutom skapas nytt lärande genom spridning av resultat och goda exempel från hittillsvarande arbete lokalt, nationellt och internationellt. Anslagen till biologisk mångfald skall höjas med 300 miljoner kronor 2005 och 500 miljoner kronor 2006. Statliga miljöbilar Ett beredningsarbete pågår för närvarande i syfte att ta fram en miljöpolicy för statliga bilar. En kartläggning av förutsättningarna för policyn avses vara genomförd den 1 juni innevarande år. Från och med 2005 skall minst 25 procent av alla statliga nyinköpta bilar vara miljöbilar. Jordbruk m.m. Regeringen kommer att särskilt uppmärksamma frågor om framtagande av djurskyddsregister, biotopskydd och småskalig livsmedelsförädling. Totalt ökas ramen för bland annat dessa ändamål med 100 miljoner kronor 2005 och 2006.

1.8.2

Gröna nyckeltal

Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunkturvariationer. Över längre tidsperioder ger dock gröna nyckeltal en indikation om utvecklingen mot det över- gripande miljökvalitetsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Den totala energianvändningen har ökat de senaste åren, men över tiden har det skett en successivt minskad energianvändning i relation till BNP. Sveriges utsläpp av koldioxid minskade kraftigt under 1970- och 1980-talen. Detta var framför allt ett resultat av den energipolitik som bedrevs under perioden med syftet att minska oljeberoendet. Omkring 1990 planade den nedåtgående trenden ut och utsläppen har sedan dess stabiliserat sig kring 1990-års nivå. Enligt senast tillgängliga statistik låg utsläppen 2002, inklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, strax över 1990 års nivå. Om utsläppen från internationell sjö- och luftfart exkluderas låg utsläppen istället något under 1990 års nivå. Sedan 1980 har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn, som till stor del kommit till följd av katalytisk avgasrening samt minskade utsläpp inom energisektorn på grund av kväveoxidavgiften, är de främsta orsakerna till de minskade utsläppen av kväveoxider. Halterna av kväve och fosfor i havet utgör en indikator på näringstillståndet i havet. Fram till 1990-talet minskade belastningen på haven av dessa föroreningar. De svenska utsläppen av gödande kväve och fosfor till haven har fortsatt att minska sedan mitten av 1990-talet. När det gäller kväve står reningsverken för den största minskningen medan jordbruken haft nära oförändrade utsläpp, men minskade fosfor- utsläpp. Halterna av de flesta luftföroreningar i svenska tätorter minskade markant från 1980- talet och fram till slutet av 1990-talet. Sedan vintern 2000/2001 är denna trend emellertid inte lika tydlig. Förändrade väderleksförhållanden kan vara en viktig orsak till att halten av vissa luftföroreningar inte minskat under senare år. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genom- snittliga bensenhalt sjunkit sedan början av 1990-talet, men i många stadskärnor klaras inte gällande riktvärden. 40 Tabell 1.8 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr)

1980

1990

2000

2001

2002

Total slutlig

användning 1

436

442

470

474

483

Energiintensitet 2

300

245

214

214

214

Utsläpp till luft (tusentals ton) 3

1980 4

1990

2000

2001

2002

Klimatpåverkan

Koldioxid

82 438

59 344

58 940

59 620

60 345

Försurning

Svaveldioxid

508

112

69

70

71

Kväveoxider

448

377

358

353

336

Belastning på haven (tusentals ton)

1980

1990

2000

2001

2002

Övergödning

Fosfor

4,7

3,5

4,7

3,9

2,8

Kväve

115,5

104,9

146,6

131,9

113,0

Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 5

1992/93

1996/97

2000/01

2001/02

2002/03

Kvävedioxid

22

21

17

18

19

Sot

7

5

7

5

6

Bensen

6

3

2

2

2

1

Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk.

2

Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP i 2000 års referenspriser.

3

Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. Ej normalårsjusterade siffror.

4

Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror för 1990 och senare.

5

Vinterhalvårsmedelvärden i tätortsluft.

Källor: Statens energimyndighet, Naturvårdsverket, Statistiska centralbyrån, Sveriges lantbruksuniversitet och IVL Svenska miljöinstitutet AB.

1.9

Ett rättvisare Sverige

Den ekonomiska politiken skall bidra till att öka tillväxten och minska de ekonomiska och sociala orättvisorna. En uthållig ekonomisk tillväxt är en förutsättning för ökad rättvisa och jämlikhet. Hushållens ekonomiska standard har ökat med drygt 12 procent mellan 1991 och 2002 och beräknas öka med ytterligare drygt 2 procent fram till 2004. För att det växande välståndet skall komma alla till del krävs en tydlig rättvise- politik. Den inkomstspridning som kunde noteras under andra halvan av 1990-talet har nu bromsats upp. Den ekonomiska krisen under 1990-talet drabbade ensamstående föräldrar hårt. Trots flera reformer de senaste åren har ensamstående föräldrar haft en svag standardutveckling. Därför har regeringen tillsatt en arbetsgrupp med PROP. 2003/04:100 uppdrag att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Förbättringar för den gruppen av barn skall prioriteras. Den viktigaste fördelningspolitiska uppgiften är att minska klyftor och utslagning. Utbildningspolitiken, biståndet, kampen mot sjukfrånvaron, integrationspolitiken och välfärdspolitiken är alla viktiga delar i en politik som långsiktigt skall öka rättvisan. Den största klyftan går mellan de som har arbete och de som är arbetslösa. Den omfattande sjukfrånvaron är en av vår tids allvarligaste fördelningspolitiska problem. Arbete och god hälsa utgör grunden för en egen försörjning. I ett samhälle som skall kännetecknas av utveckling och jämlikhet skall alla ha rätt att vara med och skapa och ta del av frukterna av ett stigande välstånd. Allas rätt till ett arbete är också en samhällsekonomisk fråga. Hög sysselsättning är särskilt viktig i ett land som Sverige med höga välfärdsambitioner. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den demografiska förändring som Sverige står inför, med en allt större andel äldre och minskande andel personer i förvärvsarbetande ålder. Människors vilja och förmåga till arbete och egen försörjning måste tas tillvara i alla delar av landet. I årets fördelningspolitiska redogörelse redovisas en omfattande analys av regionala skillnader i arbete och försörjning. Som en följd av att bland annat sysselsättningsgrad och arbetstider varierar starkt mellan olika delar av landet, är de regionala skillnaderna mellan hushållens inkomster av arbete stor. Offentliga skatte- och transfereringssystem medför en omfattande utjämning av regionala skillnader i hushållens ekonomiska standard. Om även värdet av den offentliga konsumtion som kan knytas till individen och boendekostnaderna beaktas, sker en ytterligare utjämning mellan invånare i landets regioner. Att ta tillvara alla människors vilja och förmåga till arbete och egen försörjning är avgörande för rättvisan, och för tillväxt och välfärd. Ett sätt är att fortsätta arbetet med att minska tröskel- och marginaleffekter. Marginaleffekterna är den sammanlagda effekten av skatter och bidrag. För den som går från bidrag till arbete eller vill arbeta mer kan effekten av minskade bidrag och ökade skatter 41 PROP. 2003/04:100 kraftigt minska det ekonomiska utbytet av en sådan förändring. Det finns en risk att grupper som kortsiktigt inte förbättrar sin ekonomiska situation om de arbetar mer, studerar, byter arbete, eller går till arbete från bidrag kan fastna i permanent låg ekonomisk standard. Att motverka de hinder som marginaleffekter utgör är därför ett viktigt inslag i regeringens rättvise- och tillväxtpolitik. Flera förändringar har gjorts under en följd av år för att minska marginaleffekterna. Regeringen har infört en kompensation för tre fjärdedelar av pensionsavgiften och höjt gränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Införandet av maxtaxan i barnomsorgen har inneburit att marginaleffekten minskat betydligt för barnfamiljerna. De insatser regeringen har vidtagit för att minska marginaleffekterna och öka drivkrafterna har varit framgångsrika. En analys av utvecklingen åren 1996 till 2002 visar att den genomsnittliga marginaleffekten har minskat från 53,2 procent till 45,1 procent. För åren 2002 till 2004 bedöms dock marginaleffekten ha ökat till 46,0 procent. Marginaleffekten i a-kassan och sjukförsäkringssystemet har minskats genom ändrade beslut. Men en ökad arbetslöshet och de skattehöjningar som en del kommuner och landsting genomfört, för att värna kvaliteten i verksamheten, innebär ändå att den genomsnittliga marginaleffekten ökat något. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för att minska marginal- och tröskeleffekterna, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. 42

2 Förslag till riksdagsbeslut PROP. 2003/04:100 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen vad gäller den ekonomiska politiken och budgetpolitiken

1.

godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken (kapitel 1),

2.

godkänner regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken (kapitel 1),

3.

godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet respektive utgifts- område 22 Kommunikationer (avsnitt 6.6),

4.

godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (avsnitt 6.6),

vad gäller tilläggsbudget till statsbudgeten för 2004

5.

antar regeringens förslag till lag om ändring

i

lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (avsnitt 3.1 och 7.1.1),

6.

antar regeringens förslag till lag om ändring

i

lagen (1993:389) om assistansersättning (avsnitt 3.2 och 7.1.8),

7.

antar regeringens förslag till lag om ändring

i

lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag (avsnitt 3.3 och 7.1.9),

8.

antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för

anläggande av telenät (avsnitt 3.4 och 7.1.18),

9.

antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation (avsnitt 3.5 och 7.1.18),

10.

antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting (avsnitt 3.6 och 7.1.21)

11.

godkänner att Riksgäldskontorets betalning av årlig ränta på kung Karl XIII:s hemgiftskapital upphör (avsnitt 7.1.1),

12.

godkänner att staten förvärvar fastigheten Blåmannen 21 i Stockholms kommun (av- snitt 7.1.2),

13.

godkänner att staten utnyttjar en köp- option avseende en ny byggnad för svenska ambassaden i Washington, Förenta staterna (avsnitt 7.1.2),

14.

godkänner en ny investeringsplan för Statens fastighetsverk i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.1.2),

15.

bemyndigar regeringen att 2004 besluta att Statens fastighetsverk får ta upp lån inom en ram av högst 7 800 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i fastig- heter, lokaler och mark i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.1.2),

16.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda ram-

45 PROP. 2003/04:100

anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklu- sive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 68 500 000 000 kronor efter 2004 (avsnitt 7.1.6),

17.

bemyndigar regeringen att godkänna en överenskommelse mellan staten och Lands- tinget Västmanland om Salberga sjukhus i enlighet med vad regeringen förordar (av- snitt 7.1.8),

18.

godkänner vad regeringen förordar om det särskilda anställningsstödet (avsnitt 7.1.10),

19.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv upp- förda ramanslaget 23:1 

Arbetsmiljöverket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 18 450 000 kronor under 2005 (avsnitt 7.1.11),

20.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda ramanslaget

25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkes- utbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 556 068 000 kronor under 

20052009

 (avsnitt 7.1.13),

21.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda ramanslaget 25:73 

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om stipendier på Svenska institutets område som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 000 000 kronor under 2005 (avsnitt 7.1.13),

22.

godkänner att regeringen 2004 på en extra bolagsstämma med AB Svenska Spel verkar för att innestående medel avsedda för konst, teater och andra kulturella ändamål delas ut till regeringen och används för avsedda ändamål (avsnitt 7.1.14),

23.

godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande uppförda ramanslaget 31:10 

Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (avsnitt 7.1.15),

24.

godkänner att regeringen inte genomför en fusion av de två aktiebolagen Norecic AB och Bothia Garanti AB (avsnitt 7.1.15),

25.

godkänner de riktlinjer för bidrag till in- stallation av hissar som regeringen förordar (avsnitt 7.1.15),

26.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande uppförda nya ramanslaget 31:14 Bidrag till installation av hissar besluta om bidrag som medför utgifter på högst 29 000 000 kronor efter 2004 (avsnitt 7.1.15),

27.

godkänner de riktlinjer för investerings- stimulans till ombyggnad av vissa utrym- men till bostadslägenheter som regeringen förordar (avsnitt 7.1.15),

28.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 26:2

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 260 000 000 kronor under 2005, högst 126 000 000 kronor under 2006, högst 70 000 000 kronor under 2007, högst

15 000 000

kronor under 2008 och högst

15 000 000

kronor under 2009 (avsnitt

7.1.16),

29.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:3

Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i ur

naturvårdssynpunkt värdefulla naturom- råden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 520 000 000 kronor under 2005 (avsnitt 7.1.16),

30.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:5 

Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktel- ser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 60 000 000 kronor under 2005, högst 40 000 000 kronor under 46 PROP. 2003/04:100 2006 och högst 30 000 000 kronor under 2007 (avsnitt 7.1.16),

31.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:13

Stöd till klimatinvesteringar ingå ekonom- iska förpliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 713 000 000 kronor under 2005 2009 (avsnitt 7.1.16),

32.

godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget 35:8 

Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser

(avsnitt 7.1.17),

33.

godkänner att regeringen under 2004 får besluta om en låneram i Riksgäldskontoret om högst 8 500 000 000 kronor för de prioriterade vägprojekten E6 delen 

RabbaldshedeHogdal, E20 delen Tolle- redAlingsås samt genom Alingsås, Rv40 delen BrämhultHester, Rv 40 delen Haga Ljungarum, Rv45 delen Angeredsbron Älvängen, Rv44 delen BåbergVäneryr samt Rv49 SkaraVarnhem (avsnitt 7.1.18),

34.

godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 22 Kommunika- tioner uppförda ramanslaget 36:2 Väg- hållning och statsbidrag (avsnitt 7.1.18),

35.

godkänner att regeringen under 2004 får besluta om en låneram i Riksgäldskontoret om högst 17 000 000 000 kronor för de prioriterade järnvägsprojekten Hallsberg Degerön, 

MjölbyMotala, Trollhättan Göteborg samt järnvägsprojekt i Stock- holmsregionen (avsnitt 7.1.18),

36.

godkänner att regeringen under 2004 får besluta om låneramar i Riksgäldskontoret

för Euromaint AB, Green Cargo AB, Jernhusen AB och AB Swedcarrier för 2005 och 2006 som sammanlagt uppgår till högst 2 300 000 000 kronor (avsnitt 7.1.18),

37.

godkänner vad regeringen förordar om avveckling av VTI Utveckling AB (avsnitt 7.1.18),

38.

bemyndigar regeringen att under 2004 för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning och samfinansierad forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 220 000 000 kronor under 2005, högst 150 000 000 kronor under 2006, högst 95 000 000 kronor under 2007 och högst 45 000 000 kronor under 2008 (avsnitt 7.1.19),

39.

godkänner vad regeringen förordar om avgiftsintäkter från pass för sällskapsdjur som Statens jordbruksverk tillhandahåller (avsnitt 7.1.19),

40.

godkänner vad regeringen förordar om en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag (avsnitt 7.1.20),

41.

godkänner att ett tillfälligt sysselsättnings- stöd till kommuner och landsting utgår 2005 (avsnitt 7.1.21),

42.

godkänner ändrade ramar för utgiftsom- råden samt anvisar ändrade och nya anslag, som står till regeringens disposition, enligt specifikation i tabell 2.1.

Riksdagsstyrelsen föreslår att riksdagen på tilläggsbudget till statsbudgeten för 2004

43.

antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring av lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen (avsnitt 3.7 och 7.1.1),

44.

anvisar ändrade anslag, som är avsedda för riksdagen eller dess myndigheter, enligt specifikation i tabell 2.1.

47 PROP. 2003/04:100 Riksrevisionens styrelse föreslår att riksdagen på tilläggsbudget till statsbudgeten för 2004

45.

bemyndigar Riksrevisionen att för 2004 ta upp lån i Riksgäldskontoret för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av 50 000 000 kronor (avsnitt 7.1.2).

48 PROP. 2003/04:100 Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar samt nya och ändrade anslag 2004 Tusental kronor

Utgiftsområde

Anslags-

Belopp enligt

Förändring av

Ny ram/

nummer

statsbudget 2004

ram/ anslag

Ny anslagsnivå

1

Rikets styrelse

7 896 299

40 162

7 936 461

45:1

Sametinget

17 665

-400

17 265

46:1

Allmänna val och demokrati

235 000

-1 100

233 900

90:1

Kungliga hov- och slottsstaten

94 574

300

94 874

90:2

Riksdagens ledamöter och partier m.m. 1

618 265

16 000

634 265

90:3

Riksdagens förvaltningskostnader 1

540 642

14 800

555 442

90:5

Regeringskansliet m.m.

5 460 532

-14 438

5 446 094

90:6

Stöd till politiska partier

131 200

25 000

156 200

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

9 198 142

1 500

9 199 642

1:5

Statistiska centralbyrån

429 501

1 500

431 001

3

Skatt, tull och exekution

8 556 043

21 608

8 577 651

3:1

Skatteverket

5 745 431

21 608

5 767 039

4

Rättsväsendet

26 432 092

200 000

26 632 092

4:6

Kriminalvården

4 761 044

200 000

4 961 044

5

Internationell samverkan

1 257 362

0

1 257 362

5:1

Bidrag till vissa internationella organisationer

932 070

-2 100

929 970

5:3

Nordiskt samarbete

9 122

2 100

11 222

8

Invandrare och flyktingar

7 005 146

40 000

7 045 146

12:1

Migrationsverket

616 273

20 000

636 273

12:6

Utresor för avvisade och utvisade

135 556

20 000

155 556

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

37 665 272

17 500

37 682 772

14:6

Institutet för psykosocial medicin

15 031

500

15 531

16:7

Bilstöd till handikappade

196 000

22 000

218 000

16:8

Kostnader för statlig assistansersättning

10 061 000

-5 000

10 056 000

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

123 981 002

-17 000

123 964 002

19:3

Handikappersättningar

1 224 000

-7 000

1 217 000

19:6

Riksförsäkringsverket

921 595

-10 000

911 595

13

Arbetsmarknad

61 989 063

7 366 00

69 355 063

22:1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader

4 742 879

-6 000

4 736 879

22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

39 253 000

7 366 000

46 619 000

22:8

Bidrag till administration av grundbeloppet

59 459

6 000

65 459

15

Studiestöd

21 924 855

-2 500

21 922 355

25:2

Studiemedel m.m.

11 441 185

-58 700

11 382 485

25:4

Rekryteringsbidrag

1 394 507

56 200

1 450 707

16

Utbildning och universitetsforskning

43 962 225

3 000

43 965 225

25:2

Myndigheten för skolutveckling

94 275

750

95 025

25:3

Utveckling av skolväsende och barnomsorg

197 894

500

198 394

25:4

Specialpedagogiska institutet

332 820

7 500

340 320

25:7

Särskilda insatser på skolområdet

278 037

-7 500

270 537

25:72

Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

1 940 279

-41 000

1 899 279

25:76

Högskoleverket

185 151

750

185 901

25:78

Centrala studimedelsnämnden m.m.

372 315

42 000

414 315

49 PROP. 2003/04:100

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

8 663 960

-1 608

8 662 352

28:39

Stöd till trossamfund

50 750

-1 608

49 142

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

8 798 030

1 000

8 799 030

31:1

Boverket

151 823

-400

151 423

31:9

Statens va-nämnd

6 737

400

7 137

31:14

Bidrag till installation av hissar (nytt ramanslag)

0

1 000

1 000

20

Allmän miljö- och naturvård

3 770 566

0

3 770 566

34:1

Naturvårdsverket

323 434

5 700

329 134

34:4

Sanering och återställning av förorenade områden

329 850

-11 500

318 350

34:7

Internationellt miljösamarbete

66 434

5 800

72 234

22

Kommunikationer

28 535 012

0

28 535 012

36:1

Vägverket: Administration

1 030 202

-5 000

1 025 202

36:3

Banverket: Administration

773 146

-5 000

768 146

36:4

Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter

8 484 123

-15 000

8 469 123

36:12

Rikstrafiken: Trafikupphandling

793 000

5 000

798 000

36:16

Järnvägsstyrelsen (nytt ramanslag)

0

20 000

20 000

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

14 278 732

10 000

14 288 732

45:1

Främjande av rennäringen m.m.

37 000

10 000

47 000

24

Näringsliv

3 490 802

1 100

3 491 902

38:2

Näringslivsutveckling m.m.

249 562

-1 000

248 562

38:3

Institutet för tillväxtpolitiska studier:

74 344

-1 000

73 344

Förvaltningskostnader

38:8

Patentbesvärsrätten

15 249

1 000

16 249

40:1

Marknadsdomstolen

8 942

1 000

9 942

40:3

Allmänna reklamationsnämnden

23 127

1 100

24 227

25

Allmänna bidrag till kommuner

73 705 790

-2 600 000

71 105 790

48:1

Generellt statsbidrag till kommuner och landsting

44 142 000

-2 600 000

41 542 000

Summa anslagsförändring på tilläggsbudget

5 080 762

1 Anslag avsedda för riksdagen eller dess myndigheter. 50

3 Lagförslag PROP. 2003/04:100 3 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext.

3.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier

Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 8 §§ lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 § 1

Partistöd lämnas som mandat- bidrag. Varje mandatbidrag utgör 282 450 kronor. Partistöd lämnas som mandat- bidrag. Varje mandatbidrag utgör 333 300 kronor. 6 § 2

Parti som vid val till riksdagen fått minst 4 procent av rösterna i hela landet får för varje år för vilket valet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör 4 928 200 kronor. Parti som vid val till riksdagen fått minst 4 procent av rösterna i hela landet får för varje år för vilket valet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör 5 803 200 kronor. 8 § 3

Parti som avses i 6 eller 7 § får utöver grundstödet tilläggsstöd för varje år för vilket valet gäller med 13 850 kronor för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i regeringen och annars 20 650 kronor Parti som avses i 6 eller 7 § får utöver grundstödet tilläggsstöd för varje år för vilket valet gäller med 16 350 kronor för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i regeringen och annars 24 300 kronor

1

Senaste lydelse 1996:1533.

2

Senaste lydelse 1996:1533.

3

Senaste lydelse 1996:1533.

53 PROP. 2003/04:100 för varje vunnet mandat. för varje vunnet mandat. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004 men tillämpas från och med det bidragsår som började den 15 oktober 2003. 54 PROP. 2003/04:100

3.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning

Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § 4

Ansökan om assistansersättning skall göras skriftligen hos den allmänna försäkringskassan. Försäkringskassan får uppdra åt en annan försäkringskassa att handlägga ärendet. Om någon hos en kommun har ansökt om biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, skall kommunen, om den enskilde kan antas ha rätt till assistansersättning, anmäla detta till försäkringskassan. I sådant fall skall försäkringskassan även utan ansökan pröva frågan om

assistansersättning.

Assistansersättning får inte lämnas

Assistansersättning får inte lämnas

för längre tid tillbaka än tre månader

för längre tid tillbaka än en månad

före den månad då ansökan eller

före den månad då ansökan eller

anmälan gjorts.

anmälan gjorts.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar eller anmälningar som gjorts före ikraftträdandet.

4 Senaste lydelse 1999:819. 55

Vårdbidrag får inte utges för längre tid tillbaka än den månad då ansökan om vårdbidrag gjordes. Handikappersättning får inte utges för längre tid tillbaka än 

sex månader 

före ansökningsmånaden.

PROP. 2003/04:100

3.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 § 5

Handikappersättning och vårdbidrag utges från och med den månad då rätt till förmånen har inträtt. Vårdbidrag får inte utges för längre tid tillbaka än den månad då ansökan om vårdbidrag gjordes. Handikappersättning får inte utges för längre tid tillbaka än två år före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om handikappersättning som gjorts före ikraftträdandet.

5 Senaste lydelse 2001:1110. 56 PROP. 2003/04:100

3.4

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2000:1335) om kreditering på skatte- konto av stöd till kommuner för anläggande av telenät skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § 6

Stöd till kommuner för anläg- gande av allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beslutats av länsstyrelsen, ett re- gionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördel- ning eller samverkansorganet i Kalmar och Gotlands län enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och som avser stödberätti- gande åtgärder som har utförts under perioden 1 juli 200031 december 2005 skall tillgodoföras kommunerna genom kreditering på sådant skattekonto som har upp- rättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Stöd till kommuner för anläg- gande av allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beslutats av länsstyrelsen, ett re- gionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördel- ning eller samverkansorganet i Kalmar och Gotlands län enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och som avser stödberätti- gande åtgärder som har utförts under perioden 1 juli 200031 december 2006 skall tillgodoföras kommunerna genom kreditering på sådant skattekonto som har upp- rättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.

6 Senaste lydelse 2002:1127. 57 PROP. 2003/04:100

3.5

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation

Härigenom föreskrivs att 3, 5 och 14 §§ lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 § 7

Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002 2006

års taxeringar. Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002- 2007

års taxeringar. 5 § 8

I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk under perioden den 1 januari 2001den 31 december 2005 och som är betalda senast vid tidpunkten för ansökan. I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk under perioden den 1 januari 2001den 31 december 2006 och som är betalda senast vid tidpunkten för ansökan.

14 § 9

En

ansökan

om skattereduktion

En

ansökan

om skattereduktion

skall ha kommit in till Skatteverket

skall ha kommit in till Skatteverket

senast den 1 mars 2006 . Om en

senast den 1 mars 2007 . Om en

ansökan har kommit in senast den 1

ansökan har kommit in senast den 1

mars

under

taxeringsåret, skall

mars

under

taxeringsåret, skall

skattereduktionen tillgodoräknas vid

skattereduktionen tillgodoräknas vid

debitering av slutlig skatt på grund

debitering av slutlig skatt på grund

av taxeringen samma år.

av taxeringen samma år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.

7

Senaste lydelse 2003:823.

8

Senaste lydelse 2003:823.

9

Senaste lydelse 2003:824.

58 PROP. 2003/04:100

3.6

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting

Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 § 10

Skatteverket fastställer statsbidragets storlek samt lämnar senast den 25 januari bidragsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess bidrag. Om anslaget för statsbidraget ändras under pågående bidragsår, skall skatteverket snarast fatta ett nytt beslut om bidragets storlek. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2004.

10 Senaste lydelse 2003:661. 59

Stödet är avsett att bekosta handläggarhjälp åt riksdagens leda- möter. Stödet beräknas efter normen att det skall 

motsvara 

kostnaden för

225 politiska sekreterare under perioden den 1 september 

200430

 juni 2005,

335 politiska sekreterare under perioden den 1 juli 

200530

 juni 2006, samt

349 politiska sekreterare från den 1 juli 2006.

Vid bestämmande av stödets storlek skall beloppet 46 000 kronor per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen.

PROP. 2003/04:100 Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext.

3.7

Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen

Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 § 11 Stödet är avsett att bekosta

handläggarhjälp åt riksdagens leda- möter. Stödet beräknas efter normen att det skall täcka kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamöter. För en politisk sekreterare utbetalas 36 700 kronor per månad. Denna lag träder i kraft den 1 september 2004.

11 Senaste lydelse 2003:1055. 60

4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten PROP. 2003/04:100 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel redovisas de av riksdagen beslu- tade budgetpolitiska målen för åren 20042006. Därefter redovisas centrala förutsättningar för budgetberäkningarna, såsom makroekonomiska antaganden, förslag till nya beslut samt tidigare fattade beslut med budgetmässiga konsekvenser. Vidare redogörs översiktligt för statens, kommunsektorns och ålderspensionssystemets finanser. Beräkningarna för 2005 och 2006 base- ras på gällande regler och konsekvenser av fat- tade eller aviserade beslut. En detaljerad redovis- ning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 och 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i Riksgälds- kontoret) redovisas dock i detta kapitel.

4.1

Budgetpolitiska mål

Budgetpolitiken är sedan 1997 inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De budgetpolitiska mål som riksdagen har beslutat ligger fast:

1.

De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten.

2.

Den offentliga sektorns finansiella sparande skall i genomsnitt över en konjunkturcykel uppgå till 2 procent av bruttonationalpro- dukten (BNP).

Riksdagen fastställer tre år i förväg ett utgiftstak för staten vilket sätter en övre gräns för statens utgifter. Utgiftstak för det tredje året föreslås i budgetpropositionen. Som en följd av detta finns heller inga beräkningar för 2007 redovisade i förevarande proposition. Regeringen avser att i samband med budget- propositionen för 2005 återkomma med ett för- slag till utgiftstak för 2007 samt en beräkning av fördelningen av utgifter på utgiftsområden för 2007. I budgetpropositionen kommer regeringen även att föreslå ett preciserat mål för det offentliga sparandet för nästkommande budgetår. Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor (ut- giftsområde 125 samt 27), utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, samt en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar benämns takbegränsade utgifter och utgörs av faktiskt förbrukade an- slagsmedel. Det innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslags- kredit ingår. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna benämns bud- geteringsmarginal. Utgiftstaket för staten är ett viktigt budget- politiskt åtagande för riksdagen och regeringen och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaken kan bland annat för- hindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftsta- ket för staten tydliggör även behovet av prio- riteringar mellan utgiftsområden och förebygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Genom ut- giftstaken stärks omvärldens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgifts- 63 PROP. 2003/04:100 tak för åren 20002003 och utfallet för de takbe- gränsade utgifterna. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

Utgiftstak för staten

765,0

791,0

812,0

822,0

Takbegränsade utgifter (utfall)

760,0

786,3

811,6

819,1

Riksdagen har beslutat om ett mål om att de of- fentliga finanserna skall visa ett samlat överskott på 2 procent av BNP över en konjunkturcykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav på den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott på 2 procent av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten, vilket förbättrar möjligheterna att möta sådana krav. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP

2000

2001

2002

2003

Målet för den offentliga

sektorns finansiella sparande

2,0

2,5

2,0

2,0

Utfall

5,1

2,9

0,3

0,5

Målen för den offentliga sektorns finansiella spa- rande överträffades med god marginal 2000 och 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet var att den svenska ekonomins potentiella pro- duktionsnivå ökade. Därmed kunde även BNP- tillväxten vara stark utan att inflationsmålet hotades. Dessutom blev skatteintäkterna större än vad som förväntades när målen beslutades. Riksdagen fastställde ett överskottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande för 2003 till 2,0 procent av BNP. Den allmänna konjunkturutvecklingen var dock svag varför den offentliga sektorns finansiella sparande 2003 stannade vid 0,5 procent av BNP. Det årliga genomsnittet sedan 2000 uppgår trots detta till ca 2 procent av BNP. Erfarenheterna av de övergripande budgetpo- litiska målen är goda. Under perioden 19972003 har utrymme skapats för utgiftsreformer och skattesänkningar samtidigt som den offentliga sektorns nettoskuld har minskat. De av riksdagen fastställda utgiftstaken för staten och årsvisa målen för den offentliga sektorns finansiella sparande för åren 2004 till 2006 redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av riksdagen beslutade årsvisa budgetpolitiska mål

2004

2005

2006

Utgiftstak för staten,

miljarder kronor

856

894

931

Finansiellt sparande i offentlig

sektor, procent av BNP

0,5

Budgeteringsmarginalerna för åren 20022003 har varit små och är knappa också för 2004 och 2005. För 2006 beräknas budgeteringsmar- ginalen uppgå till ca 24 miljarder kronor. Prognosen för budgeteringsmarginalen är osäker och bygger på att det trendbrott som redan skett beträffande sjuktalen leder till fortsatta minsk- ningar i år och nästa år. Bland annat till följd av utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet lade regeringen i 2003 års ekonomiska vårproposition fram ett besparingsprogram för 20032004 och ett åtgärdsprogram som skulle bryta utgifts- utvecklingen inom ohälsoområdet. I före- liggande proposition antas att antalet sjuk- penningdagar (netto) sammantaget minskar med ca 24 procent mellan 2002 och 2005. Tabell 4.4 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen

2004

2005

2006

Den offentliga sektorns finansiella

sparande, procent av BNP

0,3

0,6

1,1

Budgeteringsmarginal,

miljarder kronor

0,1

1,6

24,0

Mot bakgrund av bland annat den stora osäker- het som råder om såväl utvecklingen inom ohälsoområdet som konjunkturläget kommer regeringen att följa utgiftsutvecklingen noga under åren 2004 till 2006. Om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, kommer regeringen att vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå riksdagen nödvändiga åtgärder. Utgifts- taken skall klaras. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas bli 0,3 procent av BNP 2004, det vill säga något lägre än det av riksdagen fastställda målet om ett överskott på 0,5 procent. Vid beräkningen har hänsyn tagits till de förslag till beslut om utgifter och inkomster som läggs fram i denna proposition och till de aviseringar om utgifts- och inkomstförändringar som pre- senteras. Jämfört med bedömningen i budget- propositionen för 2004 har den ekonomiska 64 tillväxten för 2004 reviderats upp medan syssel- sättningsutvecklingen har reviderats ned kraftigt. En finanspolitisk åtstramning i syfte att klara överskottsmålet skulle riskera att fördröja den ekonomiska återhämtningen. I tabell 4.4 redovisas det beräknade överskottet i de of- fentliga finanserna och budgeteringsmarginalen för respektive år. Under perioden 2004 till 2006 förutses den offentliga sektorns sparande successivt för- stärkas. Det övergripande överskottsmålet på 2 procent av BNP över en konjunkturcykel lig- ger fast.

4.1.1

Utgiftstak för staten

Långsiktiga beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att bedriva en politik för ökad sysselsätt- ning och tillväxt som stärker den offentliga sektorns inkomster. Nivån på utgiftstaket för varje år beslutas tre år i förväg. Betydande förändringar i förutsätt- ningarna efter att ett utgiftstak fastställts kan föranleda tekniska justeringar av taket. Regeringen återkommer i budgetpropositionen för 2005 med eventuella tekniska justeringar av utgiftstaken med anledning av förslag i budget- propositionen. Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2005 lämna förslag om ett utgiftstak för 2007. Regeringen kommer därvid att beakta be- hovet av en budgeteringsmarginal inom vilken ett utrymme för konjunkturella variationer i sys- selsättningen avsätts. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 20032006

Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Utgiftstak för staten

822

856

894

931

Procent av BNP

33,7

33,9

34,0

34,0

Årlig förändring

10

34

38

37

Utgiftstak för staten

korrigerat för tekniska

justeringar 1

827

860

894

931

Procent av BNP

33,9

34,1

34,0

34,0

Procent av potentiell BNP

33,6

33,7

33,7

33,7

Årlig förändring

30

33

34

37

1 För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaket för 20032004 korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna fr.o.m. 2005. PROP. 2003/04:100

4.1.2

Överskott i offentliga sektorns finanser

Finanspolitikens främsta uppgift är att lägga grunden för hög tillväxt och full sysselsättning genom att upprätthålla sunda offentliga finanser. Sedan 2000 gäller ett överskottsmål för de of- fentliga finanserna på 2 procent av BNP i ge- nomsnitt över en konjunkturcykel. Ett över- skott på 2 procent innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP samtidigt som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärds- systemen och säkerställa finansieringen av dessa utan att skattetrycket behöver öka. Ett överskott på 2 procent ger dessutom en betryggande marginal till underskottsgränsen på 3 procent av BNP i EU:s stabilitets- och tillväxtpakt. På kort sikt påverkas de offentliga finanserna av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunk- tur minskar överskottet. Skattebaserna och där- med de offentliga inkomsterna utvecklas svagt. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär samtidigt att låg- konjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktursväng- ningarna och stabilisera den ekonomiska ut- vecklingen. Det s.k. produktionsgapet utgör en indikator på konjunkturläget. Produktionsgapet mäts som skillnaden mellan BNP och den långsiktigt håll- bara (potentiella) produktionsnivån vid normalt resursutnyttjande. I en högkonjunktur översti- ger BNP den potentiella produktionsnivån produktionsgapet är positivt och det finns risk för överhettning och inflation. I ett svagt konjunkturläge understiger BNP den potentiella produktionsnivån och arbetslösheten är hög. Genom att justera den offentliga sektorns finansiella sparande för konjunkturläget kan ett underliggande, strukturellt, sparande beräknas. Det strukturella sparandet utgör en indikator på läget i förhållande till det övergripande målet. Det strukturella överskottet bör därför normalt ligga nära 2 procent av BNP, men kan understiga 2 procent om aktiva finanspolitiska stimulanser 65 PROP. 2003/04:100 sätts in i en lågkonjunktur som stöd för pen- ningpolitiken. I en högkonjunktur kan det strukturella överskottet behöva överstiga 2 procent för att motverka överhettning. Det bör understrykas att beräkningar av såväl pro- duktionsgap som strukturellt sparande är behäf- tade med osäkerhet. Enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall för 2003 uppgick överskottet i de offent- liga finanserna till 0,5 procent av BNP. Faktisk BNP bedöms ha understigit den potentiella pro- duktionsnivån. Produktionsgapet var således ne- gativt, se tabell 4.6. Justeringen för konjunktur- läget uppskattas till 15 miljarder kronor och det strukturella överskottet beräknas 2003 ha upp- gått till 1,1 procent av BNP. I 2003 års ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Vid uppföljningen av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen beaktas för att undvika att finanspolitiken förstärker konjunktursväng- ningarna. I budgetpropositionen för 2004 föreslog re- geringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2004 skulle fastställas till minst 0,5 procent av BNP, vilket också besluta- des av riksdagen. Tabell 4.6 Finansiellt sparande i offentlig sektor Miljarder kronor 2000 2001 Regeringen angav också att en ny bedömning av överskottsmålet för 2004 skulle göras i 2004 års ekonomiska vårproposition. De prognoser som redovisas i denna proposi- tion innebär att den offentliga sektorns finansi- ella sparande uppgår till 0,3 procent av BNP. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen väntas BNP-tillväxten bli starkare. Detta beror emellertid i hög grad på en ny bedömning av storleken på kalendereffekten (se vidare bilaga 1 ), vilket har begränsad inverkan på de offentliga finanserna. Trots en starkare ekonomisk tillväxt väntas sysselsättningsutvecklingen 2004 bli svagare och arbetslösheten bli nära 1 procent- enhet högre än vad som förutsågs i budget- propositionen. Mot denna bakgrund bedöms avvikelsen från överskottsmålet för 2004 vara acceptabel. För 2005 och 2006 redovisas i bilaga 1 Svensk ekonomi en utveckling som innebär att produk- tionsgapet successivt minskar. Bedömningen av de statliga finanserna bygger på beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3). Beräkningarna innebär att överskottet i de samlade offentliga finanserna som andel av BNP förstärks från 0,3 procent 2004 till 1,1 procent 2006. För- bättringen förklaras till mer än hälften av ett ökat strukturellt sparande, medan resterande del beror på det förbättrade konjunkturläget. Efter de kraftiga finanspolitiska stimulanserna under 2001 och 2002 förutses således en gradvis för- stärkning av de offentliga finanserna åren framöver.

2002

2003

2004

2005

2006

Finansiellt sparande

111

65

6

12

8

15

30

Procent av BNP

5,1

2,9

0,3

0,5

0,3

0,6

1,1

Justering för engångseffekter

10

0

0

0

0

0

0

Justering för konjunkturläge

18

1

2

15

21

19

13

Strukturellt sparande

83

66

4

27

29

34

43

Procent av BNP

3,8

2,9

0,2

1,1

1,2

1,3

1,6

Produktionsgap, procent av BNP

1,2

0,1

0,1

0,9

1,2

1,0

0,7

66 PROP. 2003/04:100

4.2

Makroekonomiska förutsättningar kalendereffekten (se vidare bilaga 1 ). Även den De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i Sverige och i omvärl- den. En högre BNP leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser som löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala reala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP-tillväxt, ef- tersom exempelvis utgifterna för arbetslöshets- ersättningen minskar vid ökad aktivitet i eko- nomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna samtidigt som transfereringsutgifterna tenderar att öka. Bedömningen är att 1 procent högre BNP till följd av fler arbetade timmar i ekonomin medför att den offentliga sektorns finansiella sparande ökar med ca 18 miljarder kronor eller med ca 0,7 procent av BNP, varav större delen av förändringen avser förändrade skatteinkomster. Det motsatta gäller vid en minskning av BNP. Känsligheten kan dock variera kraftigt mellan åren beroende på hur olika BNP-komponenter utvecklas i förhållande till varandra. De offentliga finanserna är exempelvis mer känsliga för en förändring i hushållens konsumtion än om konjunkturen påverkas genom utrikeshandel. En BNP-ökning som i huvudsak beror på en ökad produktivitet har inte samma gynnsamma effekt på de offentliga finanserna som en ökning beroende på fler arbetade timmar, eftersom de offentliga kostnaderna då tenderar att öka i nästan samma takt som skatteunderlaget. De statliga utgifterna påverkas av förändringar av arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar ut- gifterna för arbetslöshetsförsäkringen med omkring en halv miljard kronor. En ökning av pris- och lönenivån med 1 procent medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med drygt 5 miljarder kronor. Den fulla effekten av föränd- rade priser och löner inträffar med två års efter- släpning. I tabell 4.7 redovisas de centrala makroeko- nomiska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns i sin helhet återgivna i bilaga 1 Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas preliminära utfall vi- sar att BNP-tillväxten 2003 uppgick till 1,6 pro- cent. I år väntas tillväxten öka till 2,5 procent, vilket är högre än vad som förutsågs i budget- propositionen för 2004. Den främsta orsaken till upprevideringen är en ändrad bedömning av underliggande utvecklingen förutses bli något starkare i år, bland annat till följd av högre exporttillväxt. År 2005 förväntas BNP-tillväxten bli 2,6 procent, vilket är i linje med den kalkyl som gjordes i budgetpropositionen för 2004. Tabell 4.7 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetpropositionen för 2004 anges inom parentes

2003

2004

2005

2006

BNP 1

1,6

2,5

2,6

2,5

(1,4)

(2,0)

(2,6)

(2,5)

BNP

2440

2521

2629

2742

mdkr 2

(2427)

(2521)

(2638)

(2756)

BNI

2440

2523

2632

2746

mdkr 2

(2412)

(2506)

(2627)

(2748)

Inflation enligt

2,0

0,4

1,4

2,0

KPI 4

(2,0)

(1,3)

(2,3)

(2,1)

Prisbasbelopp

38,6

39,3

39,4

39,9

tkr

(38,6)

(39,3)

(39,7)

(40,6)

Inkomstindex 5

111,8

115,6

117,2

121,8

(111,8)

(116,0)

(118,4)

(123,6)

Hushållens konsum-

2,0

2,0

2,2

2,1

tionsutgifter 1

(1,9)

(2,1)

(2,0)

(2,0)

Öppen arbetslöshet 6

4,9

5,5

5,3

4,9

(4,7)

(4,7)

(4,3)

(4,0)

Arbetsmarknadspolitiska

2,1

2,4

2,1

1,7

program 6

(2,2)

(2,2)

(1,9)

(1,7)

Arbetade timmar i

-0,9

-0,4

0,5

0,4

lönesumman 4, 7

(-0,6)

(0,0)

(0,7)

(0,6)

Timlön 4

3,4

3,2

3,2

3,5

(3,5)

(3,5)

(3,5)

(3,5)

Utbetald lönesumma

2,5

2,9

3,6

4,0

enligt NR 4

(2,4)

(3,6)

(4,2)

(4,1)

Ränta stats-

4,1

4,1

4,5

4,8

obligation 5 år 3

(4,2)

(4,8)

(5,2)

(5,3)

Ränta statsskuldsväxel

3,0

2,6

3,0

3,8

6 månader 3

(3,3)

(3,7)

(4,6)

(4,9)

1

Årlig procentuell volymförändring.

2

Löpande priser.

3

Årsgenomsnitt.

4

Årlig procentuell förändring.

5

Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket för de tre senaste åren multiplicerat med förändringen i KPI för det senaste året. Inkomstindex 1999=100.

6

Procent av arbetskraften.

7

Arbetade timmar i lönesumman skiljer sig definitionsmässigt från totalt arbetade timmar, bland annat till följd av att egenföretagare inte ingår i lönesumman.

Källor: Medlingsinstitutet, Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. I ett medelfristigt perspektiv, dvs. från och med 2006, är det svårt att förutsäga konjunktursväng- ningar. Beräkningarna bygger istället på antagandet att det i utgångsläget finns out- nyttjade resurser som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Till- växttakten 2006 överstiger därmed den potenti- ella på ca 2 procent. 67 PROP. 2003/04:100 Både det inhemska och det importrelaterade in- flationstrycket bedöms nu vara lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. Sammantaget innebär detta att inflationsprognosen revideras ned kraftigt för 2004 och 2005. Den lägre inflationen leder även till en lägre nivå på pris- basbeloppet 2005 och 2006, vilket medför lägre transfereringsutgifter. Inkomstindex har justerats ned, huvudsakligen till följd av lägre prisutveckling, vilket medför lägre utgifter för ålderspensionssystemet än vad som prognostiserades i budgetpropositionen. Den öppna arbetslösheten beräknas i år uppgå till 5,5 procent av arbetskraften, vilket är 0,8 pro- centenheter högre än bedömningen i budget- propositionen. Upprevideringen är bland annat en följd av att utvecklingen på arbetsmarknaden 2003 blev sämre än väntat och att efterfrågan på arbetskraft under 2004 bedöms vara fortsatt svag. År 2005 väntas arbetslösheten minska för att 2006 uppgå till 4,9 procent av arbetskraften. Räntenivån har reviderats ned jämfört med be- dömningen i budgetpropositionen, vilket medför lägre utgifter för bland annat studiemedelsräntor.

4.3

Politiska prioriteringar

Den svaga konjunkturen med höga arbetslös- hetsutgifter samt alltjämt höga utgifter inom ohälsoområdet medför ett ansträngt statsfinansi- ellt läge. Inriktningen i 2004 års ekonomiska vårproposition är att upprätthålla sysselsätt- ningen och att fullfölja de åtgärdsförslag för 2004 som presenterades i 2003 års ekonomiska vår- proposition så att de budgetpolitiska målen kan nås. Åtgärdsförslagen syftade i första hand till att bryta utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet. Enligt regeringens bedömning krävs vissa ut- giftsbegränsande åtgärder för att klara utgiftsta- ket 2004. Även sedan dessa åtgärder har beaktats är utgiftsläget ansträngt. Regeringen följer därför noggrant den löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om ut- giftstaket skulle hotas. De senaste åren har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föreslagits för 20042006. I detta avsnitt redovisas de tillkom- mande satsningar och besparingar som föreslås eller aviseras i denna proposition och som påver- kar inkomsterna och utgifterna 20042006 (se tabell 4.8). Därutöver redovisas översiktligt de satsningar samt förslag till finansiering som tidigare beslutats eller aviserats och som ligger fast (se tabell 4.9). I tabell 4.8 redovisas såväl budgeteffekterna för de offentliga finanserna som effekterna på de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgiftsförändringar med ikraftträdande 20042006. Budgeteffekterna av dessa föränd- ringar har även beaktats i den beräkning av ut- gifterna per utgiftsområde fram till 2006 som redovisas i avsnitt 6.2. Den beräkningsteknik som används innebär att inga ytterligare satsningar med ikraftträdande efter 2004 har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. en del av de satsningar som Social- demokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet har träffat överenskommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rätt- visare och grönare Sverige. Eventuell tillkom- mande finansiering av dessa eller andra satsningar har heller inte beaktats i kalkylerna. Uppgången i konjunkturen kommer arbets- marknaden till del med viss fördröjning. Under 2004 och 2005 krävs därför särskilda insatser för att hålla tillbaka arbetslösheten. Insatserna inrik- tas framför allt på att öka sysselsättningen. För att stimulera sysselsättningen införs bland annat ett s.k. ROT-avdrag och en särskild skattestimu- lans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Sysselsättningen inom kommunsektorn stimule- ras med ett temporärt sysselsättningsstöd och yt- terligare resurstillskott. Därtill utökas de arbets- marknadspolitiska åtgärderna. De senaste åren har kostnaderna för sjukskriv- ning och sjukersättning ökat kraftigt. Utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökade med 33 miljarder kronor mellan 1999 och 2003. I budgetproposi- tionen för 2004 förutsattes att utgiftsutveck- lingen inom utgiftsområdet skulle brytas. Det finns nu tydliga tecken på ett sådant trendbrott. Under januari 2004 och februari 2004 minskade antalet sjukpenningdagar med ca 12 procent jämfört med motsvarande period ett år tidigare. På förslag av regeringen har riksdagen tidigare beslutat ett antal åtgärder som skall förbättra ut- giftsläget inom ohälsoområdet: Sjukpenningen till arbetslösa har justerats så att den inte längre kan överstiga den högsta arbetslöshetsersätt- ningen, deltidssjukskrivning skall användas i ökad utsträckning istället för heltidssjukskriv- ning, utbildningen av läkare i försäkringsmedicin har förstärkts, kraven på sjukintygen har precise- 68 rats, försäkringsläkarna har blivit fler och tiden med vilande sjukersättning vid arbete har för- längts från ett till två år. Med beaktande av den observerade nedgången av antalet sjukpenningdagar och de redan genomförda åtgärderna inom området bedömer regeringen att antalet sjukpenningdagar 2004 minskar med ca 18 procent jämfört med 2003, vilket är en något större minskning än vad som antogs i budgetpropositionen. Regeringens aviseringar i förevarande propo- sition innebär att mer resurser tas i anspråk på ett antal områden på budgetens utgiftssida. Samtliga här redovisade åtgärder ingår i den inkomst- respektive utgiftsberäkning för 20042006 som redovisas i kapitel 5 respektive 6. Nu aviserade och föreslagna utgifts- och inkomstförändringar En fullständig redovisning av nu aviserade och föreslagna utgifts- och inkomstförändringar åter- finns i tabell 4.8. I det följande redovisas föränd- ringar med budgetmässigt stora konsekvenser. Inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse föreslår regeringen att stödet till politiska partier ökas med 25 miljoner kronor från och med 2004. Syftet är att kompensera för den reella nivåsänk- ning som skett sedan partistödet infördes. Inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exeku- tion föreslår regeringen att anslaget Skatteverket tillförs 20 miljoner kronor i år för att förbättra kontrollen av F-skatt. Regeringen har för avsikt att på tilläggsbudget i samband med budget- propositionen för 2005 återkomma till Riksdagen med förslag om resurstillskott för Skatteverket och Kronofogdemyndigheterna med anledning av nya förmånsrättsregler. Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet föreslår regeringen att anslaget Kriminalvården tillförs 200 miljoner kronor 2004 för att öka tillgången på platser inom anstalter och häkten. Regeringen bedömer att det kommer att fin- nas utrymme för att höja biståndet till 1 procent av BNI under mandatperioden. Som ett led i detta beräknas utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökas med 590 miljoner kronor fr.o.m. 2005. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyk- tingar, föreslås anslaget Migrationsverket tillföras 20 miljoner kronor 2004. De ökade resurserna skall användas för att reducera ärendebalanserna och handläggningstiderna. Inom utgiftsområdet föreslås vidare att anslaget Utresor för avvisade

PROP. 2003/04:100

och utvisade tillförs 20 miljoner kronor 2004. Antalet asylsökande är fortfarande högt och andelen som får avslag på sin asylansökan ökar. Regeringen anser att det är viktigt såväl för den enskilde som för trovärdigheten för asyl- processen att besluten verkställs. För att förkorta väntetiderna för bilstöd före- slås anslaget Bilstöd till handikappade inom ut- giftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorg öka med 22 miljoner kronor 2004 och därefter med ytterligare 38 miljoner kronor från och med 2005. Riksdagen har beslutat att den sjukpenning- grundande inkomsten (SGI) från och med 1 juli 2003 reduceras med tre procent vid beräkning av sjukpenning (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235). Detta innebar att ersättningen minskade från 80 procent till 77,6 procent av in- komsten. Samtidigt tillstyrktes regeringens för- slag om att sjuklöneperioden skulle förlängas från 14 till 21 dagar. Enligt regeringens bedöm- ning bör ersättningen från och med 2005 åter- ställas till nivån som gällde före den 1 juli 2003 och sjuklöneperioden bör åter bli 14 dagar. För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp beräknas därför medel mot- svarande drygt 2,3 miljarder kronor tillföras fr.o.m. 2005. Vidare bedömer regeringen att ut- gifterna inom utgiftsområdet kommer att minska med 500 miljoner kronor i år genom bättre styr- ning. Fem procent av Sjukpenninganslaget får användas för samverkan inom rehabiliteringsom- rådet i enlighet med bl.a. riktlinjerna i proposi- tion 2002/2003:2 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Enligt en uppföljning av Riksförsäkrings- verket avseende 2003 gick en allt för stor del av utgifterna till administration. Genom att styra över användningen mot aktiva rehabiliteringsåt- gärder riktade mot individerna kommer effekten i form av minskade sjukpenningdagar att förbätt- ras. I syfte att stärka åtgärderna för barn i ekono- miskt utsatta familjer beräknas följande utgifts- områden öka med sammanlagt 1 miljard kronor från och med 2006: Utgiftsområde 12 Ekono- misk trygghet för familjer och barn beräknas öka med 200 miljoner kronor till följd av förändrat underhållsstöd och 150 miljoner kronor till följd av särskilda insatser riktade till barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas öka med 450 miljoner kro- nor till följd av ett barntillägg till studerande. Vi- dare beräknas ramen inom utgiftsområde 18 69 PROP. 2003/04:100 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande öka med 200 miljoner kronor till följd av ett ändrat bostadsbidrag. Arbetsmarknadsutbildning och andra kon- junkturberoende program är tillsammans med en likartad och rättvis tillämpning av reglerna i ar- betslöshetsförsäkringen viktiga för en väl funge- rande arbetsmarknad. Inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ökas de arbetsmarknadspolitiska programmen med 15 000 platser 2004, varav 5 000 riktas mot verksamheter i kommuner och landsting. Den 1 januari 2005 skall friår införas i hela landet, vilket innebär totalt 12 000 platser. Dessa redovisas som en del av de arbets- marknadspolitiska programmen som ökar med 12 500 platser 2005. Utgifterna för de utökade programmen redovisas inte i tabell 4.8, utan ingår som en del av de makroekonomiska förut- sättningarna. Volymen i de arbetsmarknads- politiska programmen skall även höjas 2005. Regeringen kommer i budgetpropositionen för 2005 att återkomma med en bedömning av hur omfattande höjningen skall vara. Det särskilda anställningsstödet i aktivitetsga- rantin reformeras i syfte att öka genomström- ningen i aktivitetsgarantin och prioritera dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Den högsta ersättningsnivån höjs från 1 juli 2004 till 30 juni 2005 från 750 kronor per dag till 1 000 kronor per dag. Regeringen bedömer att ytterli- gare 3 000 personer därigenom kommer att få del av stödet, vilket beräknas medföra 400 miljoner kronor i minskade skatteinkomster per år 2004 och 2005. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställ- ningsförsäkring behöver tydliggöras. Tillämp- ningen av regelverket skall bli mer enhetlig ge- nom tydligare myndighetsstyrning. Arbets- marknadsstyrelsen kommer därför att få i uppdrag att ta fram åtgärder för att korta arbets- löshetstiderna, tydliggöra regelverket för lämp- ligt arbete, begränsa användning av undantag i regelverket samt att genom systematiska jämfö- relser mellan olika länsarbetsnämnder och ar- betsförmedlingskontor minska skillnaderna i til- lämpningen av regelverket. Regeringen bedömer att en mer enhetlig tillämpning av regelverket kommer att minska utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad med 350 mil- joner kronor från och med 2004. Inom utgiftsområde 14 Arbetsliv beräknas 50 miljoner kronor per år 2005 och 2006 avsättas för försök med arbetstidsförkortning. I syfte att minska risken för friställning av per- sonal och samtidigt stärka kompetensen inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, fö- reslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. Un- der 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 per- soner beredas möjlighet att arbeta deltid och stu- dera deltid inom kommunal vuxenutbildning el- ler högskola. Kommuner och landsting skall sär- skilt prioritera de som har en ofrivillig deltidsanställning när det gäller tillgången till dessa platser. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas medel för ett anpassat studiestöd för deltagarna i dessa kombinationsutbildningar öka med motsvarande ca 56 miljoner kronor 2004 och ca 205 miljoner kronor 2005. Utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning beräknas öka med ca 2 miljoner kronor 2004 och med ca 130 miljoner kronor 2005 för utbildningsplatser inom högskolan för kombinationsutbildningarna. Inom utgifts- området aviseras vidare att ett riktat statsbidrag till kommunerna för att anställa 6 000 fler i förskolan införs 2005. Bidraget är treårigt och 2005 beräknas utgiftsområdet öka med 1 miljard kronor och från 2006 med 2 miljarder kronor. Från och med 2008 läggs motsvarande medel in i det generella statsbidragssystemet. Målet med stödet är att öka personaltätheten och öka kvaliteten i förskolan. Regeringen avser att åter- komma med en förskoleproposition under hösten 2004 där stödets närmare utformning kommer att presenteras. Inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande föreslås att ett nytt bidrag till installation av hissar införs för pe- rioden 15 april till 31 december 2004. Installation av hissar i hisslösa flerfamiljshus skall främja till- gängligheten och möjligheten att bo kvar för äldre och handikappade. Bidraget skall vara ram- begränsat till högst 30 miljoner kronor. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur- vård beräknas öka med 350 miljoner kronor 2005 och 650 miljoner kronor 2006. Förstärkningarna omfattar ökade satsningar på åtgärder för biolo- gisk mångfald samt en förlängning av klimatin- vesteringsprogrammet Klimp. Regeringen beslutade i februari 2004 om lång- siktiga infrastrukturplaner för väg- och järn- vägsinvesteringar. Besluten innebär en ökad sats- ning på framför allt järnvägar. Som en konse- kvens av detta beräknas anslaget Banverket: Ban-

70 hållning och sektorsuppgifter öka med 2,5 miljarder kronor per år under 2005 och 2006.

Under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar finns anslaget Are- alersättning och djurbidrag m.m. som används för att betala ut obligatoriska 

EU-stöd

 som helt fi- nansieras via 

EU-budgeten.

 Detta anslag beräk- nas öka till följd av beslut från EU om tidiga- reläggning av mjölkkobidrag och andra ökningar av djurbidrag. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med 100 miljoner kronor från och med 2005 för bland annat djurskyddsregister, biotopskydd och småskalig livsmedelsförädling.

Den aviserade resursförstärkningen till kom- muner och landsting på 4 miljarder kronor fr.o.m. 2005 beräknas användas för följande än- damål: Medel avsätts under utgiftsområde 16 för en förskolesatsning (se ovan). För att underlätta införandet av det nya inkomstutjämningssyste- met beräknas bidraget till kommunsektorn öka med 1,3 miljarder kronor 2005. Fördelningen av resterande 1,7 miljarder kronor återkommer regeringen till i budgetpropositionen för 2005. För 2005 aviserar regeringen också att ett till- fälligt generellt sysselsättningsstöd till kommu- nerna på 1,5 miljarder kronor införs på statsbud- getens inkomstsida. Ett motsvarande stöd på en högre nivå finns för innevarande år. Till följd av det finansiella läget inom kommuner och lands- ting beräknas sektorn behöva ytterligare medel efter 2005. År 2006 avser regeringen att öka det generella statsbidraget till kommunsektorn med ytterligare 3 miljarder kronor. Sammantaget beräknas utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till följd av den aviserade resurs- förstärkningen öka med 3 miljarder kronor 2005 och med 5 miljarder kronor 2006 i förhållande till beräkningarna i budgetpropositionen. De aviserade och föreslagna åtgärderna inkl. finansiering, ger sammanlagt relativt små effekter på de takbegränsade utgifterna för 2004 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2004. Däremot beräknas utgifterna öka med ca 10 miljarder kronor 2005 och med ca 15 miljarder kronor 2006 till följd av nu före- slagna och aviserade åtgärder i förhållande till ti- digare beräkningar i budgetpropositionen för 2004. Utgiftsbegränsande åtgärder Regeringen befarar att utgiftstaket för 2004 kan komma att överskridas. För 2004 har regeringen för avsikt att fatta beslut om utgiftsbegräns- PROP. 2003/04:100 ningar som beräknas minska utgifterna med sammantaget ca 4,3 miljarder kronor (se tabell 4.8). Utgiftsbegränsningarna har beaktats i ut- giftsprognoserna (se avsnitt 6.1). De områden som berörs är bl.a. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (0,75 miljarder kronor), utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd (0,5 miljarder kronor), utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning (ca 0,5 miljarder kronor) och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk (1,9 miljarder kronor). De nu föreslagna utgiftsbegränsningarna innebär att de berörda verksamheternas anslagssparande ökar till kommande år varvid de takbegränsade utgifterna beräknas bli högre under framför allt 2005. Förändrade skatteregler Regeringen planerar att inom kort lägga fram en proposition med förslag till justering av reglerna om skattefrihet för el som förbrukas i vissa in- dustriella processer. Förslaget är utformat i en- lighet med gällande energiskattedirektiv. Avsik- ten är att förändringen skall träda i kraft den 1 juli 2004. Samtidigt ersätts nuvarande nollskatte- sats på el för hela industrin med en skattesats på 0,5 öre per kWh, enligt beslut i riksdagen efter förslag i budgetpropositionen för 2004. Det skattebortfall som följer av justeringen av reg- lerna för processel har redan beaktats i beräk- ningen av den intäktsförstärkning som införan- det av en skattesats på 0,5 öre per kWh medför. I budgetpropositionen för 2004 konstaterades att det nya energiskattedirektivet ger möjlighet för energiintensiva företag att underskrida mi- nimiskattesatserna ned till noll under vissa förut- sättningar. Företagen förutsätts då att genom avtal, deltagande i system för handel med ut- släppsrätter eller likvärdiga åtgärder åta sig att uppnå miljömässiga mål eller ökad energieffekti- vitet. Regeringen bereder ett förslag till program för energieffektivisering för energiintensiva fö- retag, som avses överlämnas till riksdagen under våren 2004 för beslut under hösten 2004. Under 2004 beräknas programmet endast medföra minskade elskatteintäkter med 90 miljoner kro- nor. Den periodiserade nettoeffekten uppgår till 70 miljoner kronor. Den fulla årseffekten upp- träder först fr.o.m. 2005 och beräknas då uppgå till 180 miljoner kronor. För att tidigarelägga byggande och minska ris- ken för senare överhettning kommer regeringen inom kort att återkomma med ett förslag om ett 71 PROP. 2003/04:100 tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduk- tion för utgifter för byggnadsarbeten. Reger- ingen kommer att föreslå att de nya reglerna skall tillämpas retroaktivt och omfatta byggnadsarbe- ten som utförs under perioden 15 april 2004 till 30 juni 2005. De skall kunna tillämpas på utgifter för underhåll, reparation, om- samt tillbyggnader och gälla både ägare till småhus, bostadsrätter och hyreshus. Förslagets närmare utformning beskrivs i kapitel 5 i denna proposition. Det totala skattebortfallet beräknas till 2,4 miljarder kronor. I periodiserade termer beräknas 1,4 miljarder kronor belasta 2004 medan reste- rande 1,0 miljard kronor beräknas belasta 2005. För att skapa bättre förutsättningar för käll- sortering i hushållssektorn bör en särskild skatte- stimulans införas under en begränsad period. Ett arbete inleds inom Regeringskansliet för att ta fram ett förslag till en sådan stimulans riktad till källsorteringslokaler i flerfamiljshus. En depar- tementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget skall kunna träda i kraft den 1 januari 2005 och gälla till och med den 30 juni 2006. Det totala skattebortfallet un- der perioden beräknas till 400 miljoner kronor. Regeringen avser också att införa en särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentligt ägda lokaler. Den skall riktas till vissa specifice- rade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Stimulansen skall uppgå till 30 procent av de to- tala kostnaderna upp till ett visst belopp. För in- stallation av solceller skall den uppgå till 70 procent av den totala kostnaden upp till ett visst belopp. Skattestimulansen skall kunna til- lämpas på åtgärder som utförs under perioden 1 januari 2005 till 30 juni 2006. Det totala skattebortfallet beräknas till 2 miljarder kronor, varav stödet till installation av solceller beräknas uppgå till högst 100 miljoner kronor. Det samlade skattebortfallet genom den av riksdagen beslutade investeringsstimulansen för mindre hyresbostäder och studentbostäder, (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 200 2/03:215), har tidigare beräknats till 4,3 miljarder kronor. Denna bedömning kvarstår. Däremot motiverar utfallet för 2003 en reviderad bedöm- ning av bortfallets fördelning under perioden 20032008. Under 2004 respektive 2005 bedöms bortfallet bli 645 respektive 344 miljoner kronor lägre än tidigare beräkning medan bortfallet för 2006 bedöms bli 430 miljoner kronor högre. I denna nya bedömning har även effekten av den på tilläggsbudget föreslagna utvidgningen av investeringsstimulansen beaktats. Förslaget inne- bär att stimulansen även omfattar ombyggnad av vindsutrymmen och lokaler i hus som huvud- sakligen innefattar bostäder. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.9 redovisas budgeteffekterna i förhål- lande till föregående år av större beslutade eller tidigare aviserade reformer och finansiering, samt budgeteffekterna av de nu föreslagna eller avise- rade reformerna inklusive finansieringarna. Därtill kommer förändringar av budgetens in- komster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris- och löne- omräkning m.m. Dessa förändringar redovisas emellertid i kapitel 5 och i avsnitt 4.4.4. Av tabell 4.9 framgår att regeringen genomför stora tidigare beslutade satsningar under 2004. Det sker bl.a. inom biståndet, vård och skola och infrastrukturområdet. Biståndet höjs i år till 0,86 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) samt med 200 miljoner kronor därutöver och med ytterligare 590 miljoner kronor fr.o.m. 2005. Vården liksom skolan har tillförts vardera 1 miljard kronor. Anslagsnivån för utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar med drygt 2 miljarder kronor samtidigt som de lånefinansierade inve- steringarna beräknas stiga ytterligare. Av tabellen framgår också att utgiftsområde 4 Rättsväsendet med nu föreslagna anslags- höjningar och tidigare beslutade tillskott sam- mantaget tillförs ca 1 miljard kronor i förhållande till 2003. För 2005 och framöver finns betydande aviserade resursförstärkningar till kommun- sektorn, infrastrukturområdet och utbildnings- området. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna 2006 öka med ca 32 miljarder kronor i förhållande till 2003 till följd av beslut. Under perioden 20032006 genomförs också utgiftsminskningar på totalt 9 miljarder kronor till följd av besparingar, finansiering av utgifts- reformer och avslutande av vissa temporära program. 72 Netto ökar således de takbegränsade utgifterna med omkring 23 miljarder kronor under perio- den till följd av beslut. Sammantaget medför de beslutade förändring- arna på inkomstsidan en förstärkning av stats- budgeten med ca 2 miljarder kronor mellan 2003 och 2006. PROP. 2003/04:100 Förstärkningen på statsbudgetens inkomstsida beror främst på att de temporära sysselsättnings- stöden till den kommunala sektorn upphör efter 2005 och på att de konjunkturstimulerande åtgärderna gradvis upphör. De offentliga finanserna försvagas samman- taget med ca 21 miljarder kronor 2006 i för- hållande till 2003 till följd av aktiva beslut på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. 73 PROP. 2003/04:100 Tabell 4.8 Nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar

Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen för 2004.

Miljoner kronor

2004

2005

2006

Permanenta reformer

Reformer

UO

1

Partistöd

25

25

25

25

UO

1

Riksdagen m.m.

31

88

129

128

UO

3

Skatteverket

20

0

UO

4 Kriminalvården - ökat platsbehov

200

0

UO

7

Bistånd

590

590

590

UO

8

Migrationsverket och utresor

40

0

UO

9

Bilstöd till handikappade

22

60

60

60

UO 10

Återställd SGI

940

972

972

UO 10

Återtagen 3:e sjuklönevecka

1 400

1 400

1 400

UO 12

Barn i ekonomiskt utsatta familjer

150

150

UO 12

Förändrat underhållsstöd

200

200

UO 14

Försök med arbetstidsförkortning

50

50

0

UO 15

Barntillägg studenter

450

450

UO 15 och UO 16 Kombinationsutbildning

58

335

0

UO 16

Personalförstärkningar i förskolan

1 000

2 000

2 000

UO 18

Bidrag till installation av hissar

1

29

0

UO 18

Bostadsbidrag särskilt bidrag

200

200

UO 20

Biologisk mångfald

300

500

500

UO 20

Klimatinvesteringar

50

150

0

UO 22

Infrastruktur

2 500

2 500

4 800

UO 23

Arealersättning

400

910

UO 23

Biotopskydd m.m.

100

100

100

UO 23

Främjande av rennäring

10

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

3 000

5 000

5 000

Summa reformer

407

10 467

14 876

17 485

Finansiering m.m.

UO 10

Frisam

500

UO 13

Effektivare tillämpning arbetslöshetsförsäkring

350

350

350

350

Övrigt

200

140

140

140

Summa finansiering

1 050

490

490

490

Utgiftseffekt av begränsningsbelopp

4 337

4 191

150

Summa förändring av takbegränsade utgifter

4 980

14 168

14 536

16 995

Inkomstförändringar

Särskilt anställningsstöd inom aktivitetsgarantin

400

400

Generellt sysselsättningsstöd till kommuner, brutto

1 500

Nedsatt elskatt energiintensiv industri

90

180

180

180

ROT-avdrag bostadshus

1 400

1 000

0

Skattestimulans källsortering

0

270

130

0

Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler

0

1 330

670

0

Summa inkomstreformer, brutto (periodiserad effekt)

1 890

4 680

980

180

Indirekta effekter av inkomstreformer

20

40

40

40

Summa inkomstreformer, netto (periodiserad effekt)

1 870

4 640

9 40

140

Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser

-3 110

18 808

15 476

17 135

74 PROP. 2003/04:100 Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter.

Miljarder kronor

2004

2005

2006

Utgiftsreformer

UO 1 Rikets styrelse

0,16

0,06

0,04

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

0,02

UO 3 Skatt, tull och exekution

0,03

0,01

UO 4 Rättsväsendet

0,98

0,45

UO 7 Internationellt bistånd

1,46

0,59

UO 9 Hälso- och sjukvård

0,98

0,11

Varav läkemedelsreform

0,90

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

0,12

2,55

0,26

Varav återställd SGI och återtagen 3:e sjuklönevecka

2,34

0,03

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

0,60

0,35

Varav mamma/pappamånad

0,50

Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring

0,10

UO 15 Studiestöd

0,08

0,15

0,24

UO 16 Utbildning och universitetsforskning

1,09

2,18

1,37

Varav skola

1,00

1,00

0,50

Varav förskola

1,00

1,00

UO 17 Kultur

0,04

0,02

0,06

UO 18 Bostäder

0,13

0,03

0,17

UO 20 Allmän miljö- och kulturvård

0,51

0,23

0,30

UO 21 Energi

0,35

UO 22 Kommunikationer

2,11

3,50

Lånefinansierade investeringar

0,66

2,17

1,18

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske

0,09

0,20

0,50

UO 24 Näringsliv

0,18

0,05

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

1,37

7,64

2,00

Övrigt

0,01

0,05

0,01

Summa utgiftsreformer

10,95

14,41

6,46

Inkomstreformer

Höjd koldioxidskatt, +15 öre, brutto

0,81

Höjd energiskatt på el, hushåll och service, +1 öre, brutto

0,79

Energiskatt el för industrin m.m., 0,5 öre fr. 1/7-04, brutto

0,13

0,13

Nedsatt elskatt energiintensiv industri

0,09

0,09

Höjd dieselskatt, +10 öre, brutto

0,32

Höjd bekämpningsmedelsskatt, +10 kr, brutto

0,02

Skattereduktion 200-kronan, brutto

1,36

Socialavgifter, 1,2 procentenheter, brutto

1,24

Aviserade skattehöjningar 20052006 p.g.a. grön skatteväxling

4,00

3,00

Aviserade skattesänkningar 20052006 p.g.a. grön skatteväxling

4,00

3,00

Skattelättnad för biodrivmedel

0,27

Avtrappning av miljöbonus för vindkraftsel, brutto

0,04

Nedsatt förmögenhetsskatt, brutto

0,10

Slopad arvsskatt mellan makar, brutto

0,20

0,10

75 PROP. 2003/04:100 Fortsättning på tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter.

Miljarder kronor

2004

2005

2006

Höjd klyvningsränta för fåmansaktiebolag, 2 procentenheter, brutto

0,03

0,01

0,02

Ytterligare lättnader i 3:12 reglerna fr.o.m. 2005, brutto

0,02

0,01

Partiell frysning av skiktgränser för 2004, brutto

0,70

Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto

0,63

0,30

0,34

Skattereduktion miljöinvesteringar, brutto

0,05

Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto

0,70

Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, brutto

1,00

Nytt taxeringsförfarande, brutto

0,30

Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto

0,06

3,70

Tillfälligt generellt sysselsättningsstöd till kommuner, brutto

1,50

1,50

Fast belopp 200 kronor till kommunerna, brutto

1,36

Anställningsstöd långtidssjukskrivna, brutto

0,40

0,60

Särskilt anställningsstöd inom aktivitetsgarantin, brutto

0,40

0,40

OSA, omföring av stöd, brutto

0,39

ROT-avdrag bostadshus

1,40

0,40

1,00

Skattestimulans källsortering

0,27

0,13

Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler

1,33

0,67

Summa inkomstreformer, brutto

3,42

2,30

3,33

Indirekta effekter av inkomstreformer

0,44

0,20

0,02

Summa inkomstreformer, netto

2,98

2,10

3,35

Summa utgifts- och inkomstreformer

13,93

12,31

3,11

Finansiering m.m.

UO

6 Försvarsomställningen

1,00

UO

8 Storstadspolitiken

0,23

UO 10 Sjukpenning skall motsvara arbetslöshetsersättningen

0,30

UO 10 Förlängd sjuklöneperiod från 14 till 21 dagar

0,67

UO 10 Frisam

0,50

UO 10 Reviderad SGI-beräkning

0,58

UO 12 Borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen

0,22

UO 13 Effektivare tillämpning arbetslöshetsförsäkring

0,35

UO 13 OSA, omföring av stöd

0,38

UO 15 Rekryteringsbidrag och prioriterat studiebidrag

0,83

0,20

UO 16 Höjning av högsta avgiften inom maxtaxa för barnomsorg

0,24

UO 18 Utfasning lokala investeringsprogram för ek. hållbarhet

0,36

UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör

0,38

1,19

UO 24 Utfasning Östersjösatsning

0,15

Övrigt

1,17

0,08

0,20

Summa finansiering m.m.

7,36

1,07

0,20

Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m.

3,59

13,34

6,26

Reformer inkl. finansiering m.m.

6,57

11,24

2,91

76

4.4

Statsbudgetens utveckling 

20042007

4.4.1

Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo överensstämmer sedan 1997 per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902006

Miljarder kronor

125

75

25

-25

-75

-125

-175

-225

-275

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

Under perioden 19901997 var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. Budgetunderskot- tet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till 250 miljarder kronor. Konsolideringspro- grammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant de följande åren. År 1998 uppvisade statsbudgeten

ett överskott

och

staten amorterade

nära

10 miljarder kronor

på statsskulden. Statsbud-

getens saldo

förbättrades ytterligare 1999

till

82 miljarder kronor, främst till följd av engångs- effekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel. År 2000 uppgick budgetöverskottet till 102 miljarder kronor. Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt för- säljning av aktieinnehav. År 2001 minskade över- skottet till 39 miljarder kronor vilket bland annat var en följd av lägre positiva engångseffekter. År 2002 minskade överskottet ytterligare, till 1,2 miljarder kronor, och föregående år förbyttes överskottet till ett underskott på 46 miljarder kronor. För innevarande år prognostiseras ett underskott på ca 62 miljarder kronor. För 2005 och 2006 beräknas ett underskott på ca 36 PROP. 2003/04:100 respektive 33 miljarder kronor. I beräkningarna antas att inkomster från försäljning av statlig egendom uppgår till 15 miljarder kronor per år 2004 till 2006.

4.4.2

Statsbudgetens utfall 2003

Uppföljningen av budgetåret 2003 sker i reger- ingens skrivelse Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101). Av årsredovisningen framgår sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo 2003 uppgick till -46 miljarder kronor, vilket är 32 miljarder kronor lägre än budgeterat. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett antal faktorer såsom den makro- ekonomiska utvecklingen, beteendeförändringar, engångseffekter samt ekonomiska konsekvenser

av fattade beslut.

Statsbudgetens inkomster

uppgick

till

662 miljarder

kronor

2003,

vilket

är

drygt

39 miljarder

kronor

mindre

än

vad

som

beräknades i den ursprungliga statsbudgeten. Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev ca 15 miljarder kronor lägre än budgeterat. Skatteinkomsterna blev ca 29 miljarder kronor lägre, främst på grund av lägre inkomstskatt från fysiska och juridiska personer än tidigare beräknat. Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall 2003 Miljarder kronor

Stats-

Tilläggs-

Utfall

Differens

budget 1

budget

utfall

stats-

budget

Inkomster

700,9

661,7

39,2

Skatter m.m.

637,1

608,5

28,7

Övriga inkomster

63,8

53,3

10,6

Utgifter m.m.

715,2

7,4

708,1

7,1

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor 2

662,1

4,9

661,3

0,8

Statsskuldsräntor

54,5

12,3

42,2

12,3

Riksgäldskontorets

nettoutlåning m.m. 3

1,4

4,6

6,0

Budgetsaldo

14,3

46,3

32,1

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2002, dvs. exklusive tilläggsbudgetar under 2003.

2

Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar.

3

Inklusive kassamässig korrigering.

Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 708 miljarder kronor 2003, vilket är 7 miljarder kronor mindre än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. Utgifterna för samtliga utgifts- 77 PROP. 2003/04:100 områden, exklusive statsskuldsräntor m.m., blev ca 1 miljard kronor lägre än budgeterat. Det beror bland annat på förskjutningar av avgiften till EU, som minskade utgifterna med samman- lagt ca 6 miljarder kronor 2003, samtidigt som en högre arbetslöshet medförde att utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad blev ca 4 miljarder kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Riksgäldskontorets nettoutlåning m.m. blev 6 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten, vilket förklaras av att den kassa- mässiga korrigeringen blev 5,9 miljarder kronor högre än beräknat. Det beror främst på tidigare- läggningar av EU-avgiften och arealersättningen och beslut om att en del av EU-avgiften för 2003 skulle betalas först 2004.

4.4.3

Statsbudgetens inkomster

Statsbudgetens totala inkomster består av skatter och övriga inkomster. Skatterna utgör drygt 90 procent av statsbudgetens inkomster. De övriga inkomsterna består främst av inkomster av stat- ens verksamhet, inkomster av försåld egendom, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Statsbudgetens totala skatteinkomster är kassamässiga, vilket innebär att de redovisas det år de betalas. I den kassamässiga redovisningen finns därmed inslag av skatteinbetalningar som är hänförliga till tidigare inkomstår. Skatteinkomsterna beräknas öka med ca 87 miljarder kronor under perioden 20032006. Som andel av BNP beräknas statens skatte- inkomster uppgå till ca 25 procent under perioden. Övriga inkomster beräknas öka med ca 15 miljarder kronor under samma period, främst till följd av budgeterade försäljningsinkomster på 15 miljarder kronor per år 20042006.

Jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen för 2004 har statsbudgetens inkomster reviderats ned perioden 20032006. Prognoserna för fysiska personers inkomstskatt och socialav- gifter har reviderats ned på grund av lägre prognostiserad lönesumma. Fysiska personers inkomstskatt har också reviderats ned till följd av att ökningen av skatterna i samband med att det särskilda grundavdraget slopades samtidigt som garantipensionen höjdes överskattades i budget- propositionen. Juridiska personers inkomstskatt har reviderats ned till följd av lägre bolagsvinster än beräknat. Övriga inkomster har reviderats upp 20042006 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen, dels till följd av högre förväntade aktieut- delningar, dels till följd av högre inleveranser av överskott från AB Svenska Spel än tidigare beräknat. Dessutom beräknas bidragen från EU bli högre 2004 och 2005, bland annat till följd av förseningar inom strukturfondsprogrammen. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster presenteras i kapitel 5. Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster 20032006

Miljarder kronor och procent av BNP

Utfall

Prognos

Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Skatteinkomster

608,5

625,7

670,8

695,4

Övriga inkomster

53,3

69,2

69,6

68,1

Totala inkomster

661,7

694,9

740,4

763,6

Procent av BNP

Skatteinkomster

24,9

24,8

25,5

25,4

Övriga inkomster

2,2

2,7

2,6

2,5

Totala inkomster

27,1

27,6

28,2

27,8

Differens mot budgetpropositionen för 2004 i miljarder kronor

Skatteinkomster

9,1

21,1

17,5

16,6

Övriga inkomster

0,0

3,5

3,5

2,3

Totala inkomster

9,1

17,6

14,0

14,2

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

4.4.4

Statsbudgetens utgifter

Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar 12 , myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden).

Statsbudgeten utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med ca 66 miljarder kronor under perioden 20032006. I relation till BNP minskar dessa s.k. primära utgifter med ca 0,6 procentenheter under perioden.

12 Skillnaden mellan förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för posten Minskning av anslagsbehållningar. 78 Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20032006

Miljarder kronor och procent av BNP

2003

2004

2005

2006

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor 1

661,3

690,6

722,4

727,3

Procent av BNP

27,1

27,4

27,5

26,5

Statsskuldsräntor

42,2

52,0

41,4

53,7

Procent av BNP

1,7

2,1

1,6

2,0

Statsbudgetens utgifter

703,5

742,6

763,7

781,0

Procent av BNP

28,8

29,5

29,0

28,5

Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten

157,8

165,3

170,0

179,6

Takbegränsade utgifter 2

819,1

855,9

892,4

907,0

Budgeteringsmarginal

2,9

0,1

1,6

24,0

Utgiftstak

822,0

856,0

894,0

931,0

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit.

2

Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten.

Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas variera kraftigt under perioden 20032006, vilket till större delen beror på kursvinster och kursför- luster vid byten av obligationer samt valutakurs- vinster och valutakursförluster. De underlig- gande ränteutgifterna beräknas emellertid öka under de närmaste åren som en följd av att såväl statsskulden som räntenivåerna väntas stiga. De totala utgifterna för statsbudgetens samt- liga 27 utgiftsområden beräknas öka med knappt 78 miljarder kronor mellan 2003 och 2006. I re- lation till BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 28,8 procent 2003 till 28,5 procent 2006. Takbegränsade utgifter 20032006

De takbegränsade utgifterna består dels av stats- budgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabell 4.12 redovisas de takbegränsade utgifterna för perioden 2003 2006. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca 22 miljarder kronor under perioden 20032006 till följd av ett ökat antal individer med inkomstgrundad pension samt högre inkomstindex och medelersättning. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter (66 miljarder kronor) beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med 88 miljarder kronor 20032006. I relation till BNP beräknas de takbe- gränsade utgifterna minska med 0,5 procent- enheter under perioden. Den årliga ökningen av de takbegränsade utgifterna uppgår till 37 mil- PROP. 2003/04:100 jarder kronor 2004, 36 miljarder kronor 2005 och 15 miljarder kronor 2006. I tabell 4.13 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utvecklingen av de takbegränsade utgifterna under beräknings- perioden. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med mellan 2 och 5 miljarder kronor per år. Övriga makroekonomiska förändringar utgörs av makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön och bruttonational- inkomst. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt knappt 11 miljarder kro- nor per år 20032006 till följd av makroekono- miska förändringar. En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrundade pensionerna följer inkomst- index, som i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Garantipensionerna följer konsumentprisindex genom prisbasbeloppet. Den relativt stora effekten av makro- ekonomiska faktorer på utgifterna 2004 förklaras bland annat av stigande arbetslöshet och fler personer i arbetsmarknadspolitiska program. Såväl den öppna arbetslösheten som antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program antas minska efter 2004 när ekonomin går in i en återhämtningsfas, vilket minskar de beräknade utgifterna 2005 och 2006. Beslutade och aviserade reformer beräknas öka utgifterna med ca 32 miljarder kronor mellan 2003 och 2006. I detta belopp ingår även effekten av ökad bruttoredovisning av stödet till kommu- nerna fr.o.m. 2005. 13

Beslutade och aviserade besparingar samt utfasningar av tidsbegränsade program beräknas bidra till en minskning av utgifterna med ca 9 miljarder kronor under perioden. De enskilda re- formernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. För att förhindra ett överskridande av utgifts- taket för 2003 har en del utgifter tidigarelagts till 2002 medan andra utgifter har skjutits till 2004. Detta medför att utgifterna för 2003 blev lägre än normalt, vilket förklarar en stor del av den totala

13 Redovisningsförändringen innebär att förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi i form av bland annat sysselsättningsstöd fr.o.m. 2005 överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.1.1, 4.3 och 6.3 i budgetpropositionen för 2004). 79 PROP. 2003/04:100 utgiftsökningen mellan 2003 och 2004. Tidigare- läggningar från 2003 till 2002 (främst arealstöd och EU-avgift) och senareläggningar från 2003 till 2004 (bl.a. EU-avgift) förklarar ca 14,5 miljarder kronor av utgiftsökningen 2004 i förhållande till 2003. Tidigareläggningarna till 2002 och senareläggningarna till 2004 medför således en utgiftsminskning på 11 miljarder kro- nor 2003 och en utgiftsökning på 3,5 miljarder kronor 2004. Övriga utgiftsförändringar förklaras till stor del av prognostiserade volymförändringar inom olika transfereringssystem och av olika stor be- räknad förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltningsanslag. En stor del av utgiftsförändringarna till följd av volymer beror på att antalet sjukpenningdagar beräknas minska under perioden samtidigt som antalet pensionärer och personer med sjukersätt- ning beräknas öka. Dessutom beräknas stigande utgifter för tandvård, läkemedel och assistansersättning till följd av ökade volymer. Posten Övrigt i tabell 4.13 är särskilt stor 2005, vilket bland annat förklaras av en högre förbrukning av anslagsbehållningar jämfört med 2004. De aviserade utgiftsbegränsningarna på 4,3 miljarder kronor för 2004 innebär att förbrukningen av anslagsbehållningar beräknas öka med ca 8,5 miljarder kronor mellan 2004 och 2005 (se avsnitt 4.3). Vidare innebär slut- regleringen av omläggningen av kommunkonto- systemet en engångsvis nedjustering av det generella statsbidraget 2004, vilket innebär högre utgifter 2005 jämfört med 2004. Det generella statsbidraget beräknas också bli högre 2005 jämfört med 2004 till följd av slutregleringen av pensionsomläggningen (se avsnitt 7.1.21). Tabell 4.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Miljarder kronor

Förändring

2004

2005

2006

20032006

Utgiftstak

34

38

37

109

Takbegränsade utgifter

37

36

15

88

Förklaras av:

Pris- och löneomräkning

5

2

3

10

Övriga makroekonomiska förändringar

18

6

8

32

Reformer 1

10

17 2

5

32

Besparingar och utfasningar av program

7

1

0

9

Tidigare-/senareläggningar

14

14

Övrigt (volymer, förändring av anslagsbehållningar m.m.)

3

14

2

9

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Skillnaden jämfört med summa utgiftsreformer i tabell 4.9 förklaras av att tabell 4.9 inkluderar lånefinansierade utgifter.

2

Inklusive effekten en redovisningsförändring av stödet till kommunerna fr.o.m. 2005. Redovisningsförändringen innebär att förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi i form av bland annat sysselsättningsstöd fr.o.m. 2005 överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.1.1, 4.3 och 6.3 i budgetpropositionen för 2004).

80

4.4.5

Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden

Statsbudgetens saldo Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgetens saldo mot- svarar statens lånebehov med omvänt tecken. Statsbudgeten visade ett underskott på 46 miljarder kronor 2003. I år beräknas stats- budgetens saldo visa ett underskott på ca 62 miljarder kronor (se vidare avsnitt 4.4.1). Åren 2005 och 2006 beräknas lånebehovet uppgå till ca 36 respektive 33 miljarder kronor. Jämfört med beräkningarna i budgetpropo- sitionen för 2004 har budgetsaldot försämrats med ca 21 miljarder kronor 2004 och med ca 22 miljarder kronor 2005. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även Riksgäldskontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. Riksgäldskontorets nettoutlåning Riksgäldskontorets (RGK) nettoutlåning ut- görs av förändringen av kontorets ut- och in- låning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största del- posterna utgörs av förändringar av myndig- heternas räntekontobehållningar, in- och ut- betalningar av premiepensionsmedel samt Centrala studiestödsnämndens (CSN) netto- upplåning för finansiering av studielån. Sedan 1995 har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. Under perioden 20032006 beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka från 22 till 26 miljarder kronor. Inbetalningarna inklusive ränta överförs till Premiepensionsmyndigheten (PPM) med två års fördröjning. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till drygt 10 miljarder kronor per år under perioden 20042006.

Finansiering av infrastruktursatsningar kommer under 20042006 att innebära en ökad utlåning med ca 6 miljarder kronor 2004, ca 3 miljarder kronor 2005 och ca 5 miljarder kronor 2006 till framför allt Banverket, Botniabanan AB och Vägverket. PROP. 2003/04:100 Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden till statsbudgeten som gjordes 19992001 som en följd av pensionsreformen. Pensionsreformen, som är en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Moderaterna, Folkpartiet, Kristdemokraterna och Centern, har inneburit att statsfinanserna har försvagats med ca 60 miljarder kronor per år. För att delvis motverka denna försvagning överfördes 45 miljarder kronor per år från AP- fonden till statsbudgeten under åren 1999 och 2000. Under 2001 ägde ytterligare en över- föring rum bestående av stats- och bostads- obligationer till ett marknadsvärde av 155 miljarder kronor. Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer påverkar lånebehovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.14 framgår att budgetsaldot för- stärks med ca 4 miljarder kronor 2004 och ca 2 miljarder kronor 2005 till följd av överfö- ringen av bostadsobligationer. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och en slutlig överföring äga rum den 1 januari 2005. År 2002 tidigarelades ca 3,2 miljarder kronor av EU-avgiften från 2003 till 2002, vilket medförde en positiv kassamässig korrigering 2003. År 2003 beslutades att en del av EU-avgiften för 2003 skulle betalas först 2004. Eftersom det fanns medel sedan tidigare på Kommissionens konto i Riksbanken kunde medel betalas ut till EU. Anslagsavräkning skedde först 2004 vilket ledde till en positiv kassamässig korrigering på ca 2,5 miljarder kronor 2003 och en lika stor negativ kassamässig korrigering 2004. 81 PROP. 2003/04:100 Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Inkomster

661,7

694,9

740,4

763,6

Utgifter exkl. statsskuldsräntor 1

661,3

690,6

722,4

727,3

Statsskuldsräntor m.m. 2

42,2

52,0

41,4

53,7

Riksgäldskontorets nettoutlåning

12,1

21,0

14,4

16,0

varav

In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3

2,2

Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta

22,2

21,5

24,5

25,5

Utbetalning av premiepensionsmedel

21,5

22,2

23,0

24,0

CSN, studielån

9,1

10,2

10,4

10,6

Infrastrukturinvesteringar

4,6

5,9

3,2

5,1

Övrigt, netto 4

3,0

4,3

2,3

1,8

Kassamässig korrigering

7,5

6,4

1,9

0,0

varav

Överföring från AP-fonden

13,7

3,9

1,9

0,0

Senareläggning/tidigareläggning av EU-avgift

5,8

2,5

Statsbudgetens saldo

46,3

62,2

35,9

33,4

Skulddispositioner m.m. 5

22,0

4,7

9,1

0,0

Okonsoliderad statsskuld 6

1 228,7

1 286,2

1 331,2

1 364,6

Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper 7

43,0

46,1

47,3

48,3

Statsskuld vid årets slut 8

1 185,7

1 240,1

1 283,9

1 316,3

Procent av BNP

48,6

49,2

48,8

48,0

Statsskuldsförändring 9

20,2

54,4

43,8

32,4

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Inklusive minskning av anslagsbehållningar.

2

Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

3

Normalt görs inga prognoser på 

in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet.

4

Varav individuellt kompetenssparande 

-2,3 miljarder kronor 2003.

5

Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden.

6

I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper.

7

Posten Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper ökade kraftigt 2002 till följd av att vissa myndigheter (Premiepensionsmyndigheten, Insättningsgarantinämnden och Kärnavfallsfonden) givits möjlighet att aktivt placera i statspapper.

8

Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort.

9

Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden.

82 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktio- ner som påverkar statens lånebehov. Till skill- nad från statsbudgetens saldo definieras det finansiella sparandet av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principi- ella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande för- ändring av statens finansiella sparande. Ett ex- empel på en transaktion som påverkar stats- budgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinne- hav. En sådan försäljning förbättrar statsbud- getens saldo, medan statens finansiella spa- rande förblir oförändrat eftersom statens för- mögenhet inte förändras av att en typ av finan- siell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga netto- utlåning som Riksgäldskontoret förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca 10 miljarder kro- nor varje år medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. Ytterligare en faktor som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är skillnader i periodisering av räntor på statsskulden och skatter. Som framgår av tabell 4.15 kan denna skillnad uppgå till stora belopp. PROP. 2003/04:100 Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Statsbudgetens saldo

-46,3

-62,2

-35,9

-33,4

Effekt av överföring från

AP-fonden 1

-13,7

-3,9

-1,9

0,0

CSN studielån

9,1

10,2

10,4

10,6

Amortering gamla studielån

(t.o.m. 1988)

-2,5

-2,4

-2,4

-2,3

Försäljning av aktiebolag m.m.

0,0

-15,0

-15,0

-15,0

Periodiseringseffekter, räntor

2,6

7,4

-7,8

0,4

Periodiseringseffekter skatter

23,1

21,2

3,6

8,7

Arealbidrag

-4,1

0,0

0,0

0,0

Övrigt

-1,7

2,8

1,7

2,0

Finansiellt sparande i staten

-33,6

-41,9

-47,3

-29,0

Procent av BNP

-1,4

-1,7

-1,8

-1,1

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden 2001. Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet under 2003 och 2004, vilket framgår av tabellen. Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande 2004 och 2005 förväntas uppvisa ett underskott på ca 42 respektive 47 miljarder kronor. År 2006 minskar underskottet i sta- tens finansiella sparande till 29 miljarder kro- nor. Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssy- stemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.19). Detta är en konsekvens av att ålderspen- sionsreformen omfördelar det offentliga spa- randet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.16 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot för 2003 visade ett underskott på ca 64 miljarder kronor. För innevarande år beräknas det justerade budgetsaldot försvagas ytterligare för att därefter förbättras fram till 2006. Större engångseffekter under perioden 20042006 som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca 51 miljarder kronor. 83 PROP. 2003/04:100 Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Statsbudgetens saldo

-46,3

-62,2

-35,9

33,4

Större engångseffekter

17,7

18,9

16,9

15,0

Varav

Försäljning av statligt

aktieinnehav

0

15,0

15,0

15,0

Överföring från AP-fonden 1

13,7

3,9

1,9

0

Arealersättning

4,0

Statsbudgetens saldo

justerat för större

engångseffekter

-64,1

-81,1

-52,8

-48,4

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden 2001. Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet under 2003 och 2004, vilket framgår av tabellen. Statsskulden Statsskulden 14 uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom ca en tredjedel av skulden, inklusive skuldskötsel- åtgärder (derivatinstrument och swappar), är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer kan påverka statsskulden utan att påverka lånebehovet. Exempel på sådana är Riksbankens extra- ordinära utdelning 2001 samt överföringen från AP-fonden samma år. Dessa minskade statsskulden med sammanlagt 87 miljarder kronor utan att påverka lånebehovet eftersom överföringarna skedde i form av stats- obligationer som skrevs av direkt mot statsskulden. Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP

Statsskuld

Mdkr

Andel av BNP

procent av BNP

1 600

90

1 400

80

1 200

70

1 000

60

50

800

40

600

30

400

20

200

10

0

0

90

92

94

96

98

00

02

04

06

Som framgår av diagram 4.2 ökade statsskulden kraftigt från 1990 till 1996 då statsskulden steg från ca 600 till drygt 1 400 miljarder kronor eller till drygt 80 procent av BNP. Under perioden 19901997 var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. Från 1990 växte budgetunderskottet kraftigt fram till 1993, då det uppgick till 250 miljarder kronor. Under perioden 19941997 stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på omkring 80 procent. Konsolideringsprogrammet och den eko- nomiska återhämtningen innebar att under- skotten reducerades markant de följande åren. Därefter har även skuldkvoten minskat. Statsskulden uppgick vid utgången av 2003 till 1 186 miljarder kronor eller 49 procent av BNP. Vid utgången av 2004 beräknas stats- skulden till 1 240 miljarder kronor, vilket är en ökning med 54 miljarder kronor jämfört med statsskulden vid utgången av 2003. Ökningen beror på att statens lånebehov beräknas uppgå till 62 miljarder kronor samtidigt som oreali- serade värdeförändringar påverkar statsskulden i motsatt riktning. Statsskulden beräknas öka till ca 1 316 miljarder kronor 2006. Ökningen av stats- skulden mellan 2003 och 2006 på ca 131 mil- jarder kronor beror främst på att stats- budgetens saldo är negativt under beräk- ningsperioden. Som andel av BNP ökar stats- skulden något mellan 2003 och 2004 för att därefter minska något till 48,0 procent 2006 (se tabell 4.14). 14 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. 84

4.5

Kommunsektorns finanser

Under slutet av 1990-talet och början av 2000- talet bidrog sysselsättningstillväxten i ekono- min till att skatteinkomsterna för kommuner och landsting ökade. Samtidigt höjdes statsbi- dragen bland annat till följd av att ett antal reformer genomfördes inom det kommunala området. I takt med den starka inkomst- utvecklingen växte de kommunala verksam- heterna relativt kraftigt. År 2002 ökade konsumtionsvolymen med 2,8 procent. Trots stora inkomstökningar de senaste fyra åren uppvisade sektorn ett resultat före extra- ordinära poster på 7 miljarder kronor 2002. Trenden med snabbt ökande utgifter bröts förra året då konsumtionstillväxten dämpades till 0,6 procent. Den genomsnittliga kommu- nala skattesatsen höjdes med 0,65 procenten- heter under 2003. Trots detta uppvisade sek- torn som helhet fortfarande underskott. För att varaktigt vända underskotten till överskott inleddes under förra året besparings- program i många kommuner och landsting. Besparingarna väntas få fullt genomslag 2004. Fler arbetsdagar i år leder till att den faktiska konsumtionsvolymen beräknas öka med 1,2 procent, men den underliggande ökningen är ca 1 procentenhet lägre. I löpande priser på- verkas de kommunala konsumtionsutgifterna

endast marginellt av kalendereffekter.

I år har kommunalskatten höjts

med

0,34 procentenheter

från 31,17 procent

till

31,51 procent, vilket

motsvarar 4,5 miljarder

kronor i ökade inkomster för kommuner och landsting. I budgetpropositionen för 2003 gjordes en preliminär reglering av det generella statsbi- draget till kommuner och landsting med an- ledning av att garantipensionen blev skatte- pliktig, höjda grundavdrag m.m. Beräkningar visar att ytterligare en del återstår att reglera gentemot kommunsektorn, varför en slutre- glering nu görs. Slutregleringen innebär att de generella statsbidragen minskas med 1,3 miljarder kronor årligen fr.o.m. 2003. Re- gleringen för 2004 uppgår till 2,6 miljarder kronor och avser även 2003. Kommunsektorns finansiella sparande vän- tas stärkas något i år, medan sektorns resultat före extraordinära poster försämras jämfört med 2003. I huvudsak förklaras skillnaden av PROP. 2003/04:100 att ökningen av pensionsskulden påverkar re- sultatet men inte finansiellt sparande. I denna proposition aviseras ett tillskott till kommunsektorn på 4 miljarder kronor från och med 2005 som bland annat avser en satsning på personalförstärkningar inom förskolan. Ytterligare tillskott som aviseras är ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommun- sektorn 2005 på 1,5 miljarder kronor samt en skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler som skall träda i kraft den 1 januari 2005 och gälla i 18 månader. Från och med 2006 tillförs kommunsektorn ytterligare 3 miljarder kronor genom höjda statsbidrag. Tabell 4.17 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Inkomster

546

577

597

626

647

Skatter och statsbidrag

498

527

546

573

591

Procent av BNP

21,2

21,6

21,7

21,8

21,6

Övriga inkomster

48

50

51

53

56

Utgifter

559

581

598

619

643

Konsumtion

471

495

513

532

553

Volymförändring

2,8

0,6

1,2

0,7

0,6

Övriga utgifter

88

86

86

87

90

Finansiellt sparande

13

4

2

7

4

Procent av BNP

0,6

0,2

0,1

0,3

0,1

Resultat före

extraordinära poster

7

1

4

7

3

Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. Beräkningen av utgiftsutvecklingen 2005 och 2006 bygger på beslutade och aviserade för- ändringar av statsbidragen samt oförändrad kommunal utdebitering. Balanskravet antas uppfyllas 2006 av flertalet kommuner och landsting. Mot bakgrund av den spridning i ekonomiskt resultat som kan observeras, be- döms ett resultatmässigt överskott i sektorn som helhet nödvändigt. En konsolidering av de kommunala finanserna innebär att behovet av skattehöjningar eller utgiftsnedskärningar i en kommande lågkonjunktur blir mindre. Utrymmet för utgiftsökningar mellan 2004 och 2006 bedöms uppgå till ca 45 miljarder kronor och verksamhetsvolymen kan sam- mantaget öka med 1,3 procent. Fördelningen av utgiftsökningen mellan 2005 och 2006 är osäker. Det kan inte uteslutas att utgifts- utrymmet fram till 2006 i högre grad tas i 85 PROP. 2003/04:100 anspråk redan 2005 än vad som redovisas i tabell 4.17. I så fall blir utrymmet för utgifts- ökningar under 2006 i motsvarande grad mindre med de förutsättningar som gäller för bedömningen.

4.6

Ålderspensionssystemet

Pensionsreformen bygger på en överenskom- melse mellan Socialdemokraterna, Modera- terna, Folkpartiet, Kristdemokraterna och Centern. En genomförandegrupp bestående av representanter från de fem partierna tillsattes 1994 för att genomföra reformen. Det refor- merade ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Under uppbyggnadsfasen av det reformerade pen- sionssystemet är inkomsterna större än utbe- talda pensioner. Därigenom uppstår ett spa- rande i såväl fördelnings- som i premiereserv- delen av pensionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP-fonderna som en buffert. Vid si- dan av AP-fonderna sker en förmögenhets- uppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som sedan 1995 avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i Riksgäldskontoret (RGK). Under den tillfäl- liga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed stats- skulden. Sedan 2000 överförs medel motsva- rande premiepensionsrätten till Premiepen- sionsmyndigheten (PPM) andra året efter in- komståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Tabell 4.18 Ålderspensionssystemet Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Inkomster

208

217

227

236

Avgifter

166

170

177

183

Premiepensionsmedel

20

22

23

24

Räntor, utdelningar m.m.

22

25

26

29

Utgifter

159

166

171

181

Pensioner

155

163

167

177

Övriga utgifter

3

4

4

4

Finansiellt sparande

49

51

56

55

Procent av BNP

2,0

2,0

2,1

2,0

därav

AP-fonderna 1

27

25

28

26

Premiepensionssystemet

22

26

27

29

Anm.: Utgifterna för ålderspensionssystemet enligt nationalräkenskapernas redovisning avviker något från de utgifter som ingår under utgiftstaket.

1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. EU: s statistikorgan Eurostat har nyligen fattat ett principbeslut att vissa typer av fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Hur detta principbeslut påverkar klassifice- ringen av premiepensionssystemet är föremål för diskussion mellan Eurostat och Statistiska centralbyrån. Eurostat beslutade 1997 att hela det reformerade svenska pensionssystemet skall klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bland annat med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Redovisningen av pensionssystemet och de offentliga finanserna i denna proposi- tion utgår från att detta beslut gäller även fort- sättningsvis. 86 År 2003 uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till 49 miljarder kronor eller 2 procent av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensionssystemet till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgång- arna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkastningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå kring 2 procent av BNP under prognosperio- den och fördelas ungefär lika mellan fördel- nings- och premiepensionssystemet. Jämfört med budgetpropositionen för 2004 beräknas såväl inkomster som utgifter bli lägre. Sparandet har reviderats ned med 0,1 procent av BNP för hela prognosperioden. Den finansiella infasningen av det reforme- rade pensionssystemet har hittills inneburit att 245 miljarder kronor under åren 19992001 överförts från AP-fonderna till staten för amortering av statskulden. Enligt pensions- överenskommelsen skall ett eventuellt slutligt överföringsbelopp från AP-fonderna till staten bestämmas före utgången av 2004.

4.7

Den offentliga sektorns finanser

År 2003 uppgick den offentliga sektorns fi- nansiella sparande till 12 miljarder kronor eller 0,5 procent av BNP. Som andel av BNP upp- gick skatter och avgifter till 50,5 procent och de totala inkomsterna till 56,1 procent medan utgifterna motsvarade 55,6 procent av BNP. I år beräknas sparandet minska till 8 miljarder kronor eller 0,3 procent av BNP. Som andel av BNP minskar inkomsterna me- dan utgifterna är oförändrade. Nästa år beräk- nas sparandet öka till 15 miljarder kronor eller 0,6 procent av BNP till följd av minskade utgifter som andel av BNP. År 2006 fortsätter utgifterna att minska som andel av BNP och sparandet ökar till 30 miljarder kronor eller 1,1 procent av BNP. Det finansiella sparandet fördelas 2004 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten visat ett underskott på 42 miljarder kro- nor medan ålderspensionssystemet visar ett PROP. 2003/04:100 överskott på 51 miljarder kronor. Nästa år motverkas ett ökat underskott i staten av ett ökat överskott i pensionssystemet. Förbätt- ringen av den offentliga sektorns sparande sker genom en ökning av den kommunala sektorns finansiella sparande. Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor

2003

2004

2005

2006

Inkomster

1 369

1 409

1 460

1 519

Procent av BNP

56,1

55,9

55,5

55,4

Skatter och avgifter

1 233

1 267

1 313

1 364

Procent av BNP

50,5

50,3

49,9

49,8

Övriga inkomster

136

142

147

154

Utgifter

1 357

1 401

1 445

1 489

Procent av BNP

55,6

55,6

55,0

54,3

Utgifter exkl. räntor

1 304

1 341

1 380

1 418

Procent av BNP

53,4

53,2

52,5

51,7

Ränteutgifter

53

61

65

71

Procent av BNP

2,2

2,4

2,5

2,6

Finansiellt sparande

12

8

15

30

Procent av BNP

0,5

0,3

0,6

1,1

Strukturellt sparande

27

29

34

43

Procent av BNP

1,1

1,2

1,3

1,6

Staten

34

42

47

29

ÅP-systemet

49

51

56

55

Kommunal sektor

4

2

7

4

Finansiell ställning

Nettoskuld

4

9

15

44

Procent av BNP

0,1

0,3

0,6

1,6

Statsskuld

1 186

1 240

1 284

1 316

Procent av BNP

48,6

49,2

48,8

48,0

Konsoliderad bruttoskuld

1 265

1 312

1 354

1 387

Procent av BNP

51,9

52,1

51,5

50,6

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. Eftersom kapacitetsutnyttjandet i ekonomin under hela perioden bedöms ligga under den långsiktigt hållbara nivån så beräknas det strukturella sparandet vara högre än det redo- visade, se kapitel 4.1.2. Nettoskulden reducerades till nära noll un- der 2003 till följd av värdeökningar på aktier. Det positiva sparandet medför att nettoskul- den vänds till en positiv finansiell ställning i år. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pen- sionssystemet. Underskottet i statens finansi- 87 PROP. 2003/04:100 ella sparande innebär att skuldsidan i den of- fentliga sektorns balansräkning ökar under prognosperioden. Statsskulden och den kon- soliderade bruttoskulden ökar även som andel av BNP tillfälligt 2004 för att sedan minska. Sedan budgetpropositionen för 2004 har re- dovisningsprinciperna för skatter ändrats i nationalräkenskaperna så att skatten redovisas på det år då inkomsten och skattskyldigheten uppstår, se kapitel 5. Den nya redovisningsprincipen underlättar ekonomisk analys eftersom skatteintäkterna knyts till den ekonomiska utvecklingen för det aktuella året. Den nya redovisningsprincipen innebär emellertid att utfallet inte är känt förrän taxe- ringen är klar i december året efter inkomst- året. Därmed bygger nationalräkenskaperna i mars året efter inkomståret delvis på progno- ser, vilket medför att det preliminära utfallet är mer osäkert än med den tidigare redovis- ningsmetoden. Förändringen av redovisningsprincipen har stora konsekvenser för den offentliga sektorns finansiella sparande, som framgår av tabell 4.20. Det största överskottet redovisas nu på högkonjunkturåret 2000 i stället för som i budgetpropositionen för 2004 på 2001. För 2002 medför den nya redovisningsprin- cipen tillsammans med en kraftig nedrevide- ring av skatteintäkterna i nationalräkenska- perna ett underskott i det finansiella sparandet. Det preliminära utfallet 2003 är i linje med prognosen i budgetpropositionen korrigerat för periodiseringsförändringen För prognos- perioden medför den kraftiga nedrevideringen av skatteintäkterna ett lägre finansiellt spa- rande än i budgetpropositionen. Tabell 4.20 Den offentliga sektorns finansiella sparande- revideringar sedan budgetpropositionen för 2004 Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

BP2004

76

103

25

4

11

31

44

Procent av

BNP

3,4

4,6

1,1

0,2

0,4

1,2

1,6

Periodisering

av skatter

26

-46

-17

4

1

4

5

Övriga

förändringar

9

7

-14

3

-5

-20

-19

VP2004

111

65

-6

12

8

15

30

Procent av

BNP

5,1

2,9

-0,3

0,5

0,3

0,6

1,1

Anm.: BP2004=Budgetpropositionen för 2004, VP2004=2004 års ekonomiska vårproposition Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. 88

5 Inkomster PROP. 2003/04:100 5 Inkomster

5.1

Inledning

Åren 20032006 beräknas skatterna i genomsnitt öka med 3,9 procent medan den underliggande ökningen, dvs. justerat för effekter av regeländ- ringar, beräknas uppgå till 3,3 procent. Skatt på arbete och konsumtion ökar med i genomsnitt 3,7 procent per år medan skatt på kapital beräk- nas öka med i genomsnitt 5,5 procent per år. Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, beräknas under perioden minska med 0,2 procentenheter. Redovisningen av skatteintäkterna följer numera nationalräkenskapernas principer, både vad gäller definitionen av skatter och periodise- ringar. För att få jämförbarhet med prognosen som den redovisades i budgetpropositionen har en proformaredovisning gjorts av den i budget- propositionen för 2004 redovisade prognosen. I avsnitt 5.4.1 ges en mer utförlig redovisning av metodförändringen. I denna proposition aviserar regeringen ett antal åtgärder med syfte att stimulera syssel- sättningen. Bland annat föreslås att en skatte- reduktion för reparation och ombyggnad införs för arbeten som görs från och med den 15 april 2004 till och med den 30 juni 2005. Ytterligare två tidsbegränsade skattestimulanser aviseras med ikraftträdande den 1 januari 2005. De föreslagna ändringarna på skatteområdet finns redovisade i avsnitt 5.3.2. Ytterligare åtgärder som påverkar statsbudgetens inkomstsida finns redovisade i avsnitt 4.3. År 2003 beräknas skatterna ha ökat med 5,0 procent, med en underliggande ökning om 3,1 procent. Den stora skillnaden mellan den fak- tiska och underliggande utvecklingen förklaras främst av att det särskilda grundavdraget för pensionärer har slopats och ersatts med en skattepliktig garantipension. Omläggningen beräknas ha ökat skatteintäkterna med 14 miljar- der kronor. Dessa intäkter medför dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens ut- giftssida. Tabell 5.1 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster 20012006

Miljarder kronor och procent

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Totala skatter

1 175

1 178

1 237

1 275

1 320

1 372

varav

Skatt på arbete

757

765

802

827

853

884

Skatt på kapital

119

102

108

114

120

126

Konsumtionsskatter

297

311

325

333

346

361

Övriga skatter

2

0

3

1

1

1

varav

EU-skatter

13

9

9

8

7

8

Off. sektorns skatter

1 162

1 169

1 228

1 267

1 313

1 364

Staten

650

632

665

682

709

737

Kommunsektorn

359

378

403

421

434

451

ÅP-systemet

152

158

160

164

170

176

Faktisk förändring

Belopp, mdkr

-6

3

59

38

45

52

Relativ, procent

-0,5

0,3

5,0

3,0

3,6

3,9

Underliggande förändring

Belopp, mdkr

14

27

38

36

45

52

Relativ, procent

1,2

2,2

3,1

2,8

3,4

3,8

Statsbudgetens ink.

755

730

662

695

740

764

Skatter

685

659

608

626

671

695

Övriga inkomster

71

71

53

69

70

68

Förändring, skatter

Belopp, mdkr

12

-25

-51

17

45

25

Relativ, procent

1,7

-3,7

-7,7

2,8

7,2

3,7

Förändring, övr. inkomster

Belopp, mdkr

-57

1

-18

16

0

-1

Relativ, procent

-44,5

0,8

-25,1

29,9

0,5

-2,1

Skattekvot enl. NR

52,2

50,2

50,9

50,6

50,2

50,0

Exkl. transfereringar

48,3

46,4

46,7

46,4

46,0

45,9

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. 91 PROP. 2003/04:100 En ytterligare förklaring är höjda kommunala utdebiteringar, vilka ökar intäkterna med 8 mil- jarder kronor. Den låga underliggande öknings- takten förklaras av en fortsatt låg ökningstakt av skatt på arbete, främst till följd av en minskning av antalet arbetade timmar. De utbetalda lönerna ökade preliminärt med 2,3 procent, men ut- vecklingen skiljer sig mellan olika sektorer. I den privata sektorn ökade utbetalda löner med 1,3 procent medan de i offentlig sektor ökade med 4,7 procent. Den svaga utvecklingen av i privat sektor förklaras av att antalet arbetade timmar i lönesumman minskade med 1 procent under 2003. År 2004 beräknas skatteintäkterna öka med 3,0 procent, med en underliggande utveckling om 2,8 procent. För skatt på arbete beräknas den underliggande ökningen uppgå till 2,8 procent jämfört med 2,1 procent under 2003. Den enskilt största förklaringen är att timlönen beräknas öka med 3,2 procent. Den snabbare utvecklingen av intäkterna som beräknas ske 2005 och 2006 förklaras till stor del av en starkare arbetsmarknad och därigenom en starkare ökning av antalet arbetade timmar, framför allt inom privat sektor. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas mellan 2003 och 2006 öka med i genomsnitt 4,6 procent per år eller med totalt 87 miljarder kronor. Övriga inkomster på statsbudgeten beräknas öka med 15 miljarder kronor. Uppgången för- klaras av att inkomster av försåld egendom antas öka med 15 miljarder kronor. Sammanlagt beräknas de övriga inkomsterna uppgå till 68 miljarder kronor 2006. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2004 blev skatteintäkterna 10 miljar- der kronor lägre 2002. Större delen av minsk- ningen avser bolagens inkomstskatt. Den lägre bolagsskattebasen påverkar även prognosen över bolagens inkomstskatt 2003 och framåt. I tabell 5.2 framgår förändringarna jämfört med bud- getpropositionen fördelade på skatteslag och sektorer. Skatt på arbete har reviderats ned för samtliga år, främst beroende på att antalet arbetade timmar och timlöneökningen nu beräknas bli lägre. Revideringen av konsum- tionsskatter förklaras främst av lägre moms- intäkter och lägre skatt på energi. Den reviderade prognosen påverkar framför allt statens intäkter. Kommunsektorns skatteintäkter beräknas bli mellan 1,4 och 4,5 miljarder kronor lägre. Den underliggande nedrevideringen är emellertid något högre, eftersom den kommunala utdebite- ringen för 2004 blev högre jämfört med vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. I de separata avsnitten om skatt på arbete m.fl. finns utförligare förklaringar till förändringarna. Tabell 5.2 Totala skatter och statsbudgetens inkomster differenser jämfört med budgetpropositionen för 2004 Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Totala skatter

-9,6

-9,1

-16,7

-23,5

-27,2

varav

Skatt på arbete

-1,3

-3,8

-5,9

-9,7

-10,6

Skatt på kapital

-8,0

-7,2

-7,3

-9,3

-10,8

Konsumtionsskatter

-0,3

-1,5

-3,2

-4,8

-6,0

Övriga skatter

0,0

3,4

-0,3

0,3

0,3

varav

EU-skatter

0,4

1,0

0,5

-0,7

-0,5

Off. sektorns skatter

-9,9

-10,1

-17,2

-22,7

-26,7

Staten

-9,6

-7,7

-15,5

-18,2

-20,3

Kommunsektorn

-0,2

-2,7

-1,4

-3,2

-4,5

ÅP-systemet

-0,1

0,3

-0,4

-1,4

-1,8

Statsbudgetens inkomster

0,0

-9,1

-17,6

-14,0

-14,2

Skatter

0,0

-9,1

-21,1

-17,5

-16,6

Övriga inkomster

0,0

0,0

3,5

3,5

2,3

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

5.2

Skatterna i finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna

Offentliga sektorns skatteintäkter som de redo- visas i avsnitt 5.4 överensstämmer med skatterna som de redovisas i nationalräkenskaperna (NR). Skatterna enligt NR redovisas löpande kvartals- vis i form av preliminärt debiterade skatter och prognoser för bl.a. slutreglering och fastighets- skatter. Vid helårsberäkningarna ersätts prog- noserna av utfall. Skatterna i avsnitt 5.4 redovisas fördelat på skatteslag, exempelvis statlig in- komstskatt, fastighetsskatt osv. NR publicerade hösten 2003 skatterna för inkomståren 19932002 periodiserat. Skillnaden gentemot den tidigare redovisningen består i att slutregleringen, dvs. skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt (både för hushåll och företag), redovisas det år till vilket slutregleringen är hänförlig istället för det år då slutregleringen fastställs. Den tidigare använda metoden innebar att skatteintäkterna avseende ett visst år bestod av preliminärskatter för ett år och slutregleringar avseende ett tidigare år, dvs. i princip samma 92 PROP. 2003/04:100 redovisningsprincip som gäller för vissa in- komsttitlar på statsbudgeten. Övergången till en periodiserad redovisning innebär att både preli- minärskatter och slutreglering redovisas det år då skattskyldigheten uppstår, dvs. intjänandeåret. Metodändringen innebär att det utfall som NR presenterar i mars året efter inkomståret delvis baseras på prognoser, vilket beror på att slut- regleringen blir känd först när den årliga inkomsttaxeringen är avslutad i november året efter inkomståret. I samband med övergången till en periodiserad redovisning har NR även reviderat de tidigare redovisade utfallen. De nya utfallen för åren 20002002 finns redovisade i tabell 5.3 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatter enligt NR Miljarder kronor

2000

2001

2002

NR-utfall enl. tidigare principer

1 138

1 212

1 201

Periodisering

26

-46

-17

Övriga förändringar

9

7

-14

NR-utfall, periodiserat

1 172

1 172

1 169

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Övergången till periodiserad redovisning och övriga revideringar innebär att skatteintäkterna är 34 miljarder kronor högre 2000, 39 miljarder kronor lägre 2001 och 32 miljarder kronor lägre 2002. Den ändrade redovisningen påverkar även det finansiella sparandet dessa år. I tabell 5.4 redovisas utfall och prognoser över skatteintäkterna fördelat på olika sektorer. Sek- torsredovisningen av skatterna i tabell 5.4 skiljer sig åt från den sektorsfördelning som finns redovisad i avsnitt 5.4. Skillnaden förklaras av att i avsnitt 5.4 redovisas avgifterna till premie- pensionssystemet i ålderspensionssystemet, medan NR redovisar dessa avgifter i statlig sektor. När pensionsrätterna fastställs redovisar NR dessa som en transferering från statlig sektor till ålderspensionssystemet. Metodskillnaden på- verkar inte det finansiella sparandet i respektive sektor men däremot skatteandelen. De totala NR-inkomsterna och total skatte- intäkterna inklusive EU-skatter beräknas öka med i genomsnitt 3,9 procent per år. Statens och kommunsektorns intäkter antas öka med 3,8 respektive 4,5 procent i genomsnitt per år medan motsvarande ökning för pensionssystemet antas bli 2,8 procent. Det finansiella sparandet beräk- nas uppgå till 0,3 procent av BNP 2004 och beräknas öka till 1,1 procent av BNP 2006. I avsnitt 5.4 redovisas hur de olika skatteslagen utvecklas. I bilaga 1, Svensk ekonomi, avsnitt 11 finns en utförlig redovisning av det finansiella sparandet. Tabell 5.4 Totala skatter, offentliga sektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande 20012006

Miljarder kronor, procent

Utfall

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Totala skatter

1 183

1 179

1 243

1 275

1 320

1 372

EU-skatter

11

10

9

8

7

8

= Off. sektor skatter

1 172

1 169

1 233

1 267

1 313

1 364

Staten

676

651

685

701

728

758

Kommunsektorn

359

379

405

421

434

451

ÅP-systemet

137

140

142

146

150

156

+ Övriga inkomster

124

131

136

142

147

154

= S:a NR-inkomster

1 296

1 301

1 369

1 409

1 460

1 519

 S:a NR-utgifter

1 231

1 307

1 357

1 401

1 445

1 489

= Finansiellt sparande

65

-6

12

8

15

30

Andel av BNP

2,9

-0,3

0,5

0,3

0,6

1,1

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. För åren 2001 2003 avviker totala skatter enligt NR från totala skatter som de redovisas i avsnitt 5.4. Förklaring till avvikelsen finns redovisad i tabell 5.5. NR kommer under 2004 att göra ytterligare revideringar av utfallen för 20002002. Den kommande revideringen beror på att NR fått tillgång till en mer detaljerad redovisning av preliminärskatter. I den redovisning av skatte- intäkterna som finns i avsnitt 5.4 har denna information beaktats och i tabell 5.5 finns en beräkning av hur den tillkommande infor- mationen beräknas påverka det reviderade utfall som NR kommer att redovisa senare i år. Den kommande revideringen beräknas minska skatte- intäkterna, framförallt 2001 då regeringens bedömning är att de blir 11 miljarder kronor lägre jämfört med det utfall som publicerades i november 2003. Tabell 5.5 Offentliga sektorns skatter enligt NR med ytterligare periodiseringar Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

NR-utfall, periodiserat

1 172

1 172

1 169

1 233

Utfall med ytterligare periodi-

1 169

1 161

1 169

1 228

serade preliminärskatter

Skillnad

-3

-11

0

-5

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

NR-utfallet för 2003 är preliminärt och grundas delvis på prognoser. Utfallet som publicerades i mars 2004 baseras på en prognos för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen. Regeringens bedömning är att utfallet avseende 93 PROP. 2003/04:100 inkomståret 2003 blir 5 miljarder kronor lägre än det preliminära NR-utfallet.

5.3

Förutsättningar för prognosen

ökade med sammanlagt 34 öre jämfört med 2003. Förändringen av konsumentprisindex (KPI) junijuni för 2004 beräknas bli 0,8 procent- enheter lägre jämfört med budgetpropositionen. Även för följande år har prognosen justerats ned. Därmed har bl.a. prisbasbeloppet och skikt-

5.3.1

Makroekonomiska förutsättningar gränserna i den statliga inkomstbeskattningen

Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.6 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen för 2004. Tabell 5.6 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen för 2004 Arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtions- utgifter och KPI juni-juni: årlig procentuell förändring. Kommunal medelutdebitering och statslåneränta: procent. Prisbasbelopp, inkomstbasbelopp och skiktgränser: kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Arbetade timmar i

-0,9

-0,9

-0,4

0,5

0,5

lönesumman

Diff. BP2004

0,0

-0,3

-0,4

-0,2

-0,1

Timlön

4,1

3,4

3,2

3,2

3,5

Diff. BP2004

0,0

-0,1

-0,3

-0,3

0,0

Utbetald lönesumma NR

3,2

2,5

2,9

3,6

4,0

Diff. BP2004

-0,7

0,1

-0,7

-0,6

-0,1

Utbetald lönesumma

3,4

2,3

2,9

3,6

4,0

skatteunderlag

Diff. BP2004

0,0

-0,1

-0,7

-0,6

-0,1

Hushållens konsumtions

3,2

4,5

3,1

3,7

4,0

utgifter i löpande priser

Diff. BP2004

-0,1

0,6

-0,7

-0,3

0,0

Statslåneränta

5,2

4,4

4,5

4,9

5,1

Diff. BP2004

0,0

0,0

-0,5

-0,6

-0,5

KPI junijuni

1,8

1,6

0,4

1,3

1,9

Diff. BP2004

0,0

-0,1

-0,8

-0,9

-0,1

Kommunal medelutdeb.

30,52

31,17

31,51

31,51

31,51

Diff. B2004

0,0

0,0

0,19

0,19

0,19

Ink. basbelopp

38 800

40 900

42 300

42 900

44 600

Diff. BP2004

0

0

-100

-400

-600

Prisbasbelopp

37 900

38 600

39 300

39 400

39 900

Diff. BP2004

0

0

0

-300

-700

Skiktgräns

273 800

284 300

291 800

298 800

308 600

Diff. BP2004

0

0

0

-2 300

-4 900

Övre skiktgräns

414 200

430 000

441 300

452 000

466 800

Diff. BP2004

0

0

0

-3 300

-7 300

I beräkningen till budgetpropositionen antogs att medelutdebiteringen avseende 2004 för kom- muner och landsting skulle öka med 15 öre. De kommunala utdebiteringarna blev emellertid högre, vilket innebar att medelutdebiteringen justerats ned jämfört med budgetpropositionen. Enligt det preliminära utfallet från national- räkenskaperna (NR) ökade lönesumman med 2,5 procent 2003. Sammanställningar från de månatliga skattedeklarationerna indikerar dock att lönesumman ökade med 2,3 procent. Denna ökningstakt stämmer även bättre överens med de bokförda skatterna under 2003. I absoluta tal motsvarar skillnaden mellan lönesumman enligt NR och skatteunderlagets lönesumma ungefär 2 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen antas lönesumman öka långsammare under samtliga prognosår.

5.3.2

Ändrade skatteregler

I detta avsnitt redogörs för de skatteåtgärder som regeringen aviserar i denna proposition. En sammanfattning av periodiserade bruttoeffek- terna ges i tabell 5.7. Tabell 5.7 Periodiserade effekter brutto och indirekta effek- ter för offentlig sektor 20042006

Miljarder kronor

2004

2005

2006

ROT-avdrag bostadshus

-1,40

-1,00

Skattestimulans, källsortering

-0,27

-0,13

Skattestimulans, offentliga lokaler

-1,33

-0,67

Nedsatt elskatt energiintensiv industri

-0,09

-0,18

-0,18

Indirekta effekter

0,02

0,04

0,04

Summa

-1,47

-2,74

-0,94

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

ROT-avdrag

Regeringens bedömning: Ett tillfälligt ROT-av- drag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten införs under perioden den 15 april 2004 till och med den 30 juni 2005. De nya reglerna skall ges retroaktiv tillämpning, vilket innebär att byggnadsarbeten som utförs under den angivna perioden kan ge rätt till skatte- reduktion. 94 Skälen för regeringens bedömning: Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden som i frånvaro av särskilda åtgärder kan förutses under resten av år 2004 och under år 2005 motiverar en sysselsättningsstimulans under denna period. För att tidigarelägga byggande och minska risken för senare överhettning kommer regeringen inom kort återkomma med ett förslag om ett tillfälligt 

ROT-avdrag

 i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten under perioden den 15 april 2004 till och med den 30 juni 2005. Enligt de bedömningar som nu kan göras saknas skäl att låta stimulansen verka efter första halvåret 2005. Detta motiverar att den bortre tidsgränsen sätts till 30 juni 2005. Rätten till 

ROT-avdrag

 bör gälla åtgärder som vidtagits tidigast dagen efter den 14 april 2004, dvs. den dag då förslaget blir offentligt. En senare starttidpunkt skulle kunna verka häm- mande på byggnadsverksamhet fram till denna tidpunkt.

Ett förslag bereds för närvarande i Finans- departementet och en proposition skall över- lämnas till riksdagen så snart som möjligt. Systemet skall i allt väsentligt utformas enligt de regler av motsvarande slag som gällde den 15 april 1996 till den 31 mars 1999 (prop. 1995/96:229, SFS 1996:725). Det innebär att det kommande förslaget skall utformas på följande sätt. Skattereduktionen medges ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt som haft utgifter för byggnadsarbete dvs. för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad av bostadshus. Som byggnadsarbete räknas inte åtgärder som enbart avser service på maskiner och andra inventarier, installationer eller rengöring. Liksom tidigare medges inte skattereduktion för utgifter för material och utrustning och inte heller för värdet av det egna byggnadsarbete som ägaren eller innehavaren lagt ner. En förutsättning är också att den som utför arbetet innehar F-skattsedel. Utgifter för åtgärder där försäkringsersättning lämnats, där annan skattereduktion medgivits eller där bidrag beviljats räknas inte in i underlaget för skatte- reduktion. Skattereduktion kommer att medges för ut- gifter för byggnadsarbete som utförts under tiden från och med den 15 april 2004 till och med den 30 juni 2005 och som är betalda vid tiden för ansökan. Skattereduktionen tillgodo- räknas med 30 procent av utgiften för byggnads- arbetet. Om utgiften understiger 2 000 kronor PROP. 2003/04:100 medges inte någon skattereduktion. Skatte- reduktion kommer att medges med högst 10 500 kronor för småhus som utgör en taxeringsenhet, med högst 5 000 kronor för innehav av en privatbostadsrätt och för hyreshus som utgör en taxeringsenhet med det högsta av 20 000 kronor och ett belopp motsvarande tre gånger fastig- hetsskatten för bostadsdelen för hela kalen- deråret 2004. Ansökan om skattereduktion skall göras hos Skatteverket. Skatteverket uppskattar att administrationen av ROT-avdraget kommer att ge upphov till merkostnader på 35 miljoner kronor. Ikraftträdande Regeringen kommer i den kommande propo- sitionen att föreslå att de nya reglerna skall ges retroaktiv tillämpning och omfatta åtgärder som företas från och med den 15 april 2004.

Offentlig-finansiella konsekvenser Det samlade skattebortfallet bedöms, utifrån erfarenheterna av den tidigare stimulansen, uppgå till 2,4 miljarder kronor. I periodiserade termer beräknas 1,4 miljarder kronor belasta 2004 medan resterande 1,0 miljarder kronor faller på 2005. Skattestimulans för källsortering

Regeringens bedömning: En särskild skatte- stimulans för investeringar i källsorteringslokaler i flerbostadshus bör införas under perioden den 1 januari 2005 till och med den 30 juni 2006. Skälen för regeringens bedömning: I syfte att skapa bättre förutsättningar för sopsortering i hushållssektorn bör inrättande av källsorterings- lokaler i flerbostadshus stimuleras. Ett arbete inleds därför inom regeringskansliet för att ta fram ett förslag till en särskild skattestimulans för investeringar i källsorteringsutrymmen i fler- familjshus. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. För- slaget skall kunna träda i kraft den 1 januari 2005 och gälla fram till och med den 30 juni 2006. Det totala skattebortfallet under perioden beräknas till 400 miljoner kronor.

95 PROP. 2003/04:100 Särskilt skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler Regeringens bedömning: En särskild skatte- stimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler bör införas för perioden den 1 januari 2005 till och med den 30 juni 2006.

Skälen för regeringens bedömning: Med hänvisning till de energi- och miljöpolitiska målen anser regeringen att en särskild skatte- stimulans bör införas för att främja vissa typer av miljöinvesteringar i offentligt ägda lokaler. En departementsskrivelse ska därför skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Stimulansen skall riktas till vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi i offentligt ägda lokaler. Den skall uppgå till 30 procent av de totala kostnaderna upp till ett visst belopp. För installation av solceller skall stimulansen uppgå till 70 procent av den totala kostnaden upp till ett visst belopp. Stimulansen skall kunna tillämpas på åtgärder som utförs under perioden den 1 januari 2005 till och med den 30 juni 2006. Det totala skattebortfallet beräknas till 2 miljarder kronor. Den förhöjda stimulansen för installation av solceller beräknas svara för 100 miljoner kronor av detta belopp.

Ändrade regler för energiskatt på el i vissa industrier

Regeringens bedömning: Reglerna om skattefrihet för el som förbrukas i vissa industriella processer bör anpassas till gällande energiskattedirektiv. Vidare bör regler om nedsättning av elskatt för företag som deltar i program för energi- effektivisering införas. De nya reglerna bör träda i kraft den 1 juli 2004, dvs. samtidigt som nollskattesatsen på el för hela industrin ersätts med en skattesats på 0,5 öre per kWh. Skälen för regeringens bedömning: Efter förslag i budgetpropositionen för 2004 har riksdagen beslutat att nuvarande nollskattesats på el för hela industrin skall ersättas med en skattesats på 0,5 öre per kWh från och med 1 juli 2004. De befintliga avdragsbestämmelserna i

lagen (1994:1776) om skatt på energi innebär att el som förbrukas i vissa industriprocesser blir skattefri. Det gäller t.ex. tillverkning av råaluminium, klor-alkali och klorat. Även el som förbrukas vid tillverkning av mineraloljor undantas. Det nya energiskattedirektivet ger dock möjligheter att undanta ytterligare industriella processer. Regeringen planerar därför att inom kort lägga fram en proposition med förslag till justering av reglerna om skattefrihet för el som förbrukas i vissa in- dustriella processer. Förslaget är utformat i en- lighet med gällande energiskattedirektiv. Avsik- ten är att förändringen skall träda i kraft den 1 juli 2004. Det skattebortfall som följer av dessa justeringar har redan beaktats i beräkningen av den intäktsförstärkning som införandet av en skattesats på 0,5 öre per kWh medför. Det nya energiskattedirektivet ger även möjlighet till nedsättning av elskatten under minimiskattenivån under vissa förutsättningar. Det gäller t.ex. för företag som gör ett åtagande genom avtal om att främja energieffektivisering och minska koldioxidutsläppen. Regeringen bereder nu ett förslag till program för energi- effektivisering för energiintensiva företag, som avses överlämnas till riksdagen under våren 2004 för beslut under hösten 2004. Förslaget ger företag möjlighet att deltaga i femåriga program för energieffektivisering i utbyte mot ned- sättning av energiskatten på el. Förslaget skall träda i kraft den 1 juli 2004. Det beräknas medföra minskade elskatteintäkter med 90 miljoner kronor under 2004. Den periodiserade nettoeffekten beräknas uppgå till 70 miljoner kronor. Den fulla årseffekten uppträder först fr.o.m. 2005 och beräknas då uppgå till 140 miljoner kronor netto.

5.3.3

Sammanfattning av ändrade skatteregler 

19992004

Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För en sammanställning av bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna 19992004, se tabell 5.8. För att kunna följa den underliggande utveck- lingen av de olika skatteslagen redovisas brutto- effekterna av de viktigaste regeländringarna under 19992004.

96 PROP. 2003/04:100 Tabell 5.8 Regeländringar 19992004, bruttoeffekter i förhållande till föregående år Miljarder kronor

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Skatt på arbete

-8,7

-11,4

-15,7

-21,8

19,4

2,0

Kommunal skatt

-0,7

5,9

4,7

3,4

15,1

4,5

Förändrad medelutdebitering

-1,7

1,0

1,7

8,3

4,5

Fast belopp 200 kr

1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

5,0

5,2

5,2

Höjt grundavdrag

-2,0

-1,8

-7,3

Pensionsomläggning 2003

14,1

Övrigt

-0,3

-0,1

-0,2

Statlig skatt

-5,7

-0,8

-2,4

-1,3

0,7

Sänkt skatt från 25 till 20 % på inkomster upp till övre skiktgräns

-4,2

Fast belopp 200 kr

-1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

1,4

1,4

1,3

Skiktgränsjusteringar

-2,2

-3,3

-2,4

0,7

Höjt grundavdrag

-0,4

-0,2

Övrigt

-0,2

-0,1

Allmän pensionsavgift

0,9

0,5

Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp

0,9

Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till 7,00 %

0,5

Skattereduktioner

-3,2

-15,8

-16,9

-22,4

4,3

-2,0

Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare (1 320 kr)

-3,2

-0,3

-1,6

4,3

Skattereduktion för allmän pensionsavgift

-15,8

-16,6

-17,3

Skattereduktion för fackföreningsavgift, ROT (2004)

-3,5

-0,6

Skattereduktion 200 kronan, skatteväxling

-1,4

Socialavgifter

-1,2

-1,1

-1,5

-1,2

Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till 32,82 och till 32,70 %

-1,2

-0,9

-1,2

Nedsättning stödområde A

-0,4

Nedsättning socialavgifter sjöfart

-0,2

-1,1

Skatt på kapital

-4,5

1,4

-7,1

-1,8

-0,4

-1,4

Inkomstskatt företag

-2,5

2,0

-3,1

-0,8

Återföring från periodiseringsfond

2,5

1,5

Återföring från skatteutjämningsreserv upphör

-2,1

Periodiseringsfond från 5 till 6 år (1999), avsättning 20 till 25 % (2001)

-2,5

-2,5

Skattereduktion för reparation och ombyggnad, ROT

-0,8

Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler

-0,5

0,0

Fastighetsskatt

-2,0

-0,6

-3,3

-0,4

-0,3

Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till 0,6 %

-0,2

0,2

Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus

6,5

Hyreshus, bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till 0,5 %

-0,8

-0,4

-4,0

Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till 1,0 %

-5,8

Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande

-0,2

-0,4

-0,3

Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till 0,5 %

-1,2

Övriga skatter på kapital

-0,7

-1,8

-0,3

Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från 15 till 20 %

1,5

Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt

-2,2

-1,8

Slopad arvsskatt mellan makar

-0,3

Skatt på konsumtion och insatsvaror

2,8

2,2

-0,1

2,1

1,2

Skatt på energi

1,7

3,3

1,8

1,7

2,4

Förändrade energiskatter

1,7

2,0

0,9

1,8

1,0

Förändrad koldioxidskatt

1,0

0,9

0,9

0,8

Förändrad skatt på diesel

0,3

0,3

Övriga energiskatteförändringar

-1,0

0,3

Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror

1,1

-1,1

-1,9

0,4

-1,2

Sänkt skatt på vissa byggtjänster

-0,1

-1,2

Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från 12 till 6 %

-1,0

Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från 25 till 6 %

-1,3

Förändrad vägtrafikskatt samt slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m.

-0,1

-0,1

Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter

0,1

Sänkt skatt på vin

-0,6

Avfallsskatt samt naturgrusskatt

1,1

0,1

0,4

Summa

-13,2

-7,2

-20,6

-23,7

21,1

1,8

Summa exkl. pensionsomläggningen

-13,2

-7,2

-20,6

-23,7

7,0

1,8

97 PROP. 2003/04:100 Beloppen visar den årligt tillkommande intäkts- förändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Netto- effekter beaktar även indirekta effekter på offen- tliga utgifter och andra skattebaser via föränd- ringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekt- erna på de kassamässiga inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbörds- förskjutningar och jämkningar då måste beaktas. I budgetpropositionen för 2004 föreslog rege- ringen en skatteväxling med en höjning av ener- giskatten och en motsvarande sänkning av skatt på arbete. Enligt överenskommelse mellan rege- ringen och samarbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen utökas 2005 och 2006 med 4 res- pektive 3 miljarder kronor. Någon överenskom- melse om hur den utökade skatteväxlingen skall utformas finns ännu inte. För 2005 och 2006 har växlingen därför beräkningstekniskt lagts in med samma profil som skatteväxlingen 2004.

5.3.4

Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna

Den osäkerhet som finns i alla prognoser kan specifikt för skatteprognoser hänföras till två faktorer, dels bedömningen av den underliggan- de skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gräns- värden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. För- mögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exempel- vis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatteprog- nosen att påverkas både av noggrannheten i ut- gångsläget och möjligheten att bedöma skatter- nas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av bolagsskatter och av hushållens skatt på kapitalvinster. På längre sikt är det däremot främst prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket för- klaras av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är utvecklingen av antal arbetade timmar och tim- lön en osäkerhetskälla. En ökning av lönesum- man med 1 procent ökar skatteunderlaget med ca 10 miljarder kronor och skatterna på arbete (inkomstskatt och arbetsgivaravgifter) med 78 miljarder kronor. För konsumtionsbaserade skatter gäller som tumregel att om hushållens konsumtionsutgifter förändras med 1 procent leder det till förändrade momsintäkter med ca 1,2 miljarder kronor. Därutöver påverkas skatte- intäkterna av konsumtionens sammansättning eftersom uttaget av indirekta skatter på kon- sumtion skiljer sig åt för olika varugrupper.

5.4

Totala skatter

I tabell 5.9 redovisas de totala skatteintäkterna för perioden 19992006. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. Numera överensstämmer denna redovisning med hur NR redovisar skatterna. De skatter som NR redo- visar i offentlig sektor är något lägre än de totala skatterna. I NR redovisas nämligen inte den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU som transaktioner i den offentliga sektorn utan som en skatt till EU.

5.4.1

Proformajämförelse

I samband med att NR övergick till att redovisa skatterna periodiserat (se avsnitt 5.2) beslutades även att anstånd som medges för omprövningar av slutlig skatt skall påverka redovisningen av skatterna. Anstånd medges i regel för skatter där den skattskyldige och skattemyndigheten har olika uppfattning och där beslutet kommer att avgöras i en rättslig prövning. Ändringen innebär att NR inte kommer att redovisa intäkten förrän den är definitivt fastställd. Beslutet att låta anstånden påverka de totala skatteintäkterna motiverades med att utfallen av omprövningarna är osäkra och om hänsyn inte tas till osäkerheten finns det risk att skatteintäkterna och därmed det finansiella sparandet överskattas. För att få jämförbarhet med prognosen över de periodiserade skatterna som redovisades i budgetpropositionen för 2004 har en proforma- redovisning gjorts av den då redovisade prog- nosen. I tabell 5.10 framgår prognosen till bud- getpropositionen, prognosen till budgetpropo- sitionen proformaredovisad samt den nu aktuella prognosen för åren 20012006.

98 PROP. 2003/04:100 Tabell 5.9 Totala skatteintäkter 19992006

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Inkomstår

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Skatt på arbete

704,1

729,2

756,9

765,2

801,5

827,4

853,2

884,0

Direkta skatter

408,8

414,0

423,4

420,4

449,9

467,0

481,6

498,7

Kommunal skatt

323,2

336,3

359,4

378,5

403,3

421,0

434,5

450,9

Statlig skatt

29,6

33,5

34,6

33,1

32,6

33,6

36,8

38,6

Allmän pensionsavgift

60,0

63,1

65,7

68,1

70,8

72,9

74,9

77,6

Skattereduktioner m.m.

-4,0

-18,9

-36,4

-59,4

-56,9

-60,5

-64,6

-68,3

Artistskatt

0,0

0,0

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Indirekta skatter

295,4

315,1

333,5

344,8

351,6

360,4

371,6

385,2

Arbetsgivaravgifter

273,0

288,8

304,3

314,9

321,9

329,9

340,5

353,2

Egenavgifter

7,4

8,1

8,4

8,9

9,0

9,4

9,8

10,1

Särskild löneskatt

18,5

22,1

25,3

27,6

27,6

28,3

29,0

29,8

Nedsättningar

-6,0

-5,9

-6,2

-8,1

-8,4

-8,7

-9,0

-9,3

Tjänstegruppliv

2,4

2,1

1,7

1,4

1,6

1,5

1,4

1,4

Skatt på kapital

130,0

161,3

119,5

101,8

107,7

113,9

119,8

126,3

Skatt på avkastning och vinster

114,7

145,6

105,0

89,1

95,0

100,6

106,2

112,1

Skatt på kapital, hushåll

25,5

34,4

14,2

6,3

9,1

13,5

14,5

14,4

Skatt på bolagsvinster

53,5

72,5

52,1

43,9

46,8

48,7

51,8

54,6

Avkastningsskatt

10,9

13,3

14,9

13,4

12,6

12,1

13,0

14,9

Fastighetsskatt

23,3

23,3

21,2

23,5

24,5

25,1

25,6

26,1

Kupongskatt m.m.

1,5

2,3

2,6

2,0

1,9

1,2

1,3

2,1

Skatt på egendom

15,2

15,7

14,4

12,7

12,8

13,3

13,7

14,2

Förmögenhetsskatt

8,6

8,2

6,5

3,9

4,4

4,5

4,7

4,9

Arvs- och gåvoskatt

2,1

2,5

2,6

3,0

2,5

2,6

2,5

2,6

Stämpelskatt

4,5

4,9

5,4

5,8

5,9

6,2

6,4

6,7

Skatt på konsumtion och insatsvaror

272,7

284,2

296,8

311,5

325,4

332,6

346,2

360,8

Mervärdesskatt

190,1

198,8

207,3

217,7

228,8

233,4

241,9

251,3

Tobaksskatt

7,4

7,7

8,1

8,4

8,3

8,4

8,6

8,8

Skatt på etylalkohol

4,7

4,9

4,9

5,1

4,7

3,9

3,8

3,9

Skatt på vin m.m.

3,5

3,6

3,7

3,5

3,6

3,8

4,0

4,2

Skatt på öl

2,5

2,4

2,4

2,6

2,6

2,7

2,8

2,8

Energiskatt

37,4

38,3

36,4

37,1

36,4

35,2

37,2

39,2

Koldioxidskatt

12,7

12,0

17,0

19,9

23,8

27,8

30,1

32,3

Övrig skatter på energi och miljö

1,7

3,1

3,5

3,4

3,4

3,4

3,4

3,4

Skatt på vägtrafik

6,4

6,9

7,7

8,2

8,3

8,4

8,5

8,6

Skatt på import

3,5

3,8

3,6

3,5

3,5

3,6

3,8

4,1

Övriga skatter

2,7

2,7

2,2

2,0

2,0

2,0

2,1

2,2

Restförda skatter, nedsättningar m.m.

10,2

6,9

2,1

-0,2

2,8

1,2

1,3

1,1

Restförda skatter

-3,1

-5,0

-5,2

-7,3

-5,9

-6,1

-6,4

-6,6

Övriga skatter

13,3

12,0

7,3

7,0

8,8

7,4

7,6

7,7

Totala skatteintäkter

1 117,1

1 181,6

1 175,3

1 178,2

1 237,5

1 275,2

1 320,5

1 372,1

Kommunalskatt

323,2

336,3

359,4

378,5

403,3

421,0

434,5

450,9

Avgifter till ålderspensionssystemet

110,2

145,2

152,3

158,2

159,8

164,4

169,8

176,2

EU-skatter

12,2

13,1

13,3

9,3

9,3

7,9

7,3

7,7

Statens skatteintäkter

671,5

687,0

650,2

632,2

665,1

681,9

709,0

737,4

99 PROP. 2003/04:100 Samtliga jämförelser mot budgetpropositionen är gjorda mot den proformaredovisade prog- nosen. Tabell 5.10 Skatteintäkter 20012006, skillnader jämfört med BP2004 och BP2004 proformaredovisad Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

2005

2006

BP2004

1 179

1 189

1 248

1 294

1 346

1 402

BP2004 proforma

1 175

1 188

1 247

1 292

1 344

1 399

VP2004

1 175

1 178

1 237

1 277

1 322

1 372

Metodskillnad

-4

-1

-1

-2

-2

-2

Prognosskillnad

0

-10

-9

-17

-24

-27

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

5.4.2

Skatt på arbete

Skatt på arbete utgör 65 procent av de totala skatteintäkterna. Utvecklingen av skatterna beror utöver utvecklingen av underlagen även på förändringar i regelsystemen. Under perioden 20022006 beräknas skatteintäkterna öka med 119 miljarder kronor eller med 16 procent. Den genomsnittliga ökningen uppgår till 3,7 procent per år. Utvecklingen och differenser mot bud- getpropositionen för 2004 redovisas i tabell 5.11. Tabell 5.11 Skatt på arbete 20022006

Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Skatt på arbete

765,2

801,5

827,4

853,2

884,0

Direkta skatter

420,4

449,9

467,0

481,6

498,7

Kommunal skatt

378,5

403,3

421,0

434,5

450,9

Statlig skatt

33,1

32,6

33,6

36,8

38,6

Allmän pens.avg.

68,1

70,8

72,9

74,9

77,6

Skattereduktioner

-59,4

-56,9

-60,5

-64,6

-68,3

Artistskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Indirekta skatter

344,8

351,6

360,4

371,6

385,2

Arb. givaravgifter

314,9

321,9

329,9

340,5

353,2

Egenavgifter

8,9

9,0

9,4

9,8

10,1

Särskild löneskatt

27,6

27,6

28,3

29,0

29,8

Nedsättningar

-8,1

-8,4

-8,7

-9,0

-9,3

Tjänstegruppliv

1,4

1,6

1,5

1,4

1,4

Diff. BP2004

-1,3

-3,8

-5,9

-9,7

-10,6

Direkta skatter

-0,2

-3,7

-3,8

-5,0

-5,0

Indirekta skatter

-1,1

-0,1

-2,0

-4,7

-5,7

Utvecklingstakt

1,1

4,7

3,2

3,1

3,6

Direkta skatter

-0,7

7,0

3,8

3,1

3,6

Indirekta skatter

3,4

2,0

2,5

3,1

3,7

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Jämfört med budgetpropositionen för 2004 har intäkterna reviderats ned med mellan 3,8 och 10,6 miljarder kronor för åren 20032006.

Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete delas upp i direkta och indirekta skatter. Vilka skatter som redo- visas under direkta respektive indirekta skatter framgår av tabell 5.11. Löner och andra ersätt- ningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfererings- inkomster, som sjuk- och föräldraersättning, arbetslöshetsersättning och pensioner endast är underlag för direkt beskattning. För de direkta skatterna kan ytterligare en distinktion göras. Det är endast pensionsgrundande inkomster som utgör skatteunderlag för allmän pensions- avgift, vilket innebär att allmän pensionsavgift inte tas ut på pensioner. Till skillnad vad som är fallet i många andra länder inkomstbeskattas i stort sett de svenska hushållens samtliga ersättningar för arbete. I Sverige tas arbetsgivaravgifter dessutom ut på lön till anställda i statlig och kommunal sektor. Bruttoredovisningen syftar till att skapa neutralitet mellan privat och offentlig produk- tion, samtidigt som den innebär en ökad trans- parans vid jämförelser av utgifter inom olika utgiftsområden. Dessvärre blir det svårare att se hur ekonomin utvecklas genom att endast analysera hur skatterna utvecklas. En ökning av skatteintäkterna från arbete påverkar de offentliga finanserna olika beroende på om sysselsättningen ökar (minskar) i offentlig eller i privat sektor. Vid en analys av hur skatterna utvecklas över tiden är det således viktigt att veta i vilken sektor som skattebasen ökar. Diagram 5.1 Löner i privat och offentlig sektor Procentuell utvecklingstakt

12%

Privat sektor

10%

Offentlig sektor

8%

6%

4%

2%

0%

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

100 I diagram 5.1 visas den årliga utvecklingen av ut- betalda löner i offentlig och privat sektor. Ut- vecklingstakten i den privata sektorn låg mellan 5 och 9 procent per år under perioden 1997 2001 för att 2002 och 2003 minska till mellan 1 och 3 procent. Under motsvarande period har utvecklingstakten för löneutbetalningarna i offentlig sektor visat en uppåtgående trend. Andelen löneersättningar från privat sektor var som högst 2001 då den uppgick till 72 procent. I det preliminära utfallet för 2003 har andelen minskat till 70,8 procent. Allt annat lika innebär en ökning av andelen i privat sektor med en procentenhet att de offentliga finanserna stärks med i storleksordningen 7 miljarder kronor. PROP. 2003/04:100 Diagram 5.3 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning Procentuell utvecklingstakt

60%

50%

Sjukpenning m.m.

A-kassa

40%

30%

20%

10%

0%

-10%

-20%

-30%

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Diagram 5.2 Utveckling av löner och andra ersättningar Procentuell utvecklingstakt

20%

Löner

15%

Pensioner

Övriga transfereringar

10%

5%

0%

-5%

-10%

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Utvecklingen av de direkta skatterna är även beroende av skattepliktiga transfereringar. Diagram 5.2 visar hur löner, sjukpenning, arbets- löshetsersättningar och pensioner utvecklats mellan 1993 och 2003. Mellan 1994 och 2001 var utvecklingstakten högre för löner än för pensioner och övriga transfereringar. De två sista åren beror emellertid detta på den relativt höga ökningstakten för löner i offentlig sektor. Utvecklingen för övriga transfereringar beror framför allt på att sjukpenning ökat. Diagram 5.3 visar samvariationen mellan ut- vecklingstakterna för sjukpenning och arbets- löshetsersättning. Av diagrammet framgår att uppgångar i sjukpenningen i regel motsvaras av nedgångar i arbetslöshetsersättningen och om- vänt. Tidsserien inkluderar även effekter av de regeländringar som skett under perioden. Till de viktigare ändringarna hör sänkt ersättningsnivå och arbetsgivarinträde de fyra första veckorna 1997, återgång till tvåveckorsinträde 1998 samt införandet av treveckorsinträde 2003. Direkta skatter Direkt skatt på arbete utgör 36 procent av offentliga sektorns skatteintäkter. Under prog- nosperioden beräknas de direkta skatterna öka med 78 miljarder kronor eller med 19 procent. Den genomsnittliga utvecklingen är 4,4 procent per år. Tabell 5.12 Skattepliktiga inkomster 20022006

Miljarder kronor och procent

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Totala inkomster

1 405

1 463

1 510

1 557

1 611

Diff. BP2004

2

-5

-7

-14

-21

Andel av totala inkomster

Löneersättningar

67,5

66,3

66,1

66,3

66,6

Pensioner

20,3

21,6

21,9

21,7

21,7

Övriga transfereringar

7,2

7,3

7,2

7,1

6,9

Näringsverksamhet

3,2

3,1

3,2

3,2

3,2

Övrigt

1,8

1,8

1,7

1,7

1,7

I tabell 5.12 redovisas hur skattepliktiga inkom- ster fördelar sig under åren 20022006. An- delarna är relativt stabila under perioden även om viss variation förekommer mellan åren. De ökade utbetalningarna av transfereringar (arbetslöshet, sjukdom, pensioner m.m.) och den minskande sysselsättningen framträder relativt tydligt 2003 då löneandelen sjunker samtidigt som transfereringarna ökar i ungefär samma omfattning. Trots en antagen åter- hämtning av konjunkturen beräknas löneandelen fortfarande vara under 67 procent 2006. Jämfört med budgetpropositionen har intäk- terna från direkt skatt på arbete reviderats ned med mellan 3,7 och 5,0 miljarder kronor under åren 20032006.

101 PROP. 2003/04:100 Kommunal inkomstskatt Mellan 2002 och 2006 beräknas den kommunala skatten öka med 72 miljarder kronor eller med i genomsnitt 4,5 procent per år. I tabell 5.13 redovisas utvecklingen av kom- munernas skatteunderlag för inkomståren 2002 2006. Tabell 5.13 Förändring av kommunernas skatteunderlag 20022006

Procentuell utveckling

2002

2003

2004

2005

2006

Aktuell beräkning

5,3

4,4

3,3

3,5

3,8

BP2004

5,2

5,0

3,5

4,0

4,0

VP2003

4,9

5,6

3,9

4,1

4,1

Ackumulerat

Aktuell beräkning

5,3

9,9

13,5

17,5

21,9

VP2003

5,2

10,5

14,5

19,0

23,8

BP2003

4,9

10,7

15,1

19,8

24,7

Kommunernas skatteunderlag beräknas 2004 öka med 7,8 procent jämfört med 2002. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är utvecklingen något svagare, vilket framför allt förklaras av att utvecklingstakten för utbetalda löner beräknas bli lägre under prognosperioden. Även reviderade transfereringar (inkl. pensioner) har betydelse. Tabell 5.14 visar den underliggande utveck- lingen av kommunskatterna efter korrigering för regeländringar och kommunal utdebitering. Tabell 5.14 Faktisk och underliggande utveckling av kommunal skatt 20022006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Faktisk utveckling

19

25

18

13

16

Regeländringar

3

-7

Pensionsreformen

14

Utdebitering

8

5

Underliggande utveckling

16

10

13

13

16

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Den årliga förändringen under prognosperioden varierar mellan 13 och 25 miljarder kronor. Både de genomförda regeländringarna 2002, ut- debiteringshöjningarna 2003 och 2004 samt pensionsomläggningen 2003 ökar kommunernas skatteintäkter. Bortsett från inkomståret 2003 är den underliggande utvecklingen av kommun- skatterna jämn. Den relativt svaga underliggande utvecklingen 2003 är i stort hänförlig till den svaga arbetsmarknaden detta år. De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på de kommunala skatteintäkterna. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensionsomläggningen inte påverkar kommunernas finanser, då intäktsförändringen regleras via det generella statsbidraget på stats- budgetens utgiftssida. Nivån på intäkterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Inkomståret 2003 var medelutdebiteringen 20,70 procent för kommunerna och 10,47 procent för landstingen, dvs. totalt 31,17 procent. Inkomståret 2004 är medelutdebiteringen 20,80 respektive 10,71 procent. Den kommunala medelutdebiteringen uppgår därmed till 31,51 procent, vilket innebär en ökning med 0,34 procentenheter. I tabell 5.15 redovisas kommunal medelutdebitering för åren 20002004. För åren 2005 och 2006 antas medel- utdebiteringen vara oförändrad. Tabell 5.15 Kommunal medelutdebitering Procent

2000

2001

2002

2003

2004

Kommuner

20,57

20,57

20,53

20,70

20,80

Landsting

9,82

9,97

9,99

10,47

10,71

Total utdebitering

30,38

30,53

30,52

31,17

31,51

Anm.: Uppgifterna avser den viktade genomsnittliga utdebiteringen, exklusive kyrkoavgift och begravningsavgift. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2004 blev skatteintäkterna 0,2 miljarder kronor lägre för inkomståret 2002. För 2003 har prognosen justerats ned med 2,7 mil- jarder kronor, vilket huvudsakligen beror på den samlade effekten av att pensionsomläggningen överskattades i budgetpropositionen, samt att utvecklingen av de beskattningsbara transfere- ringarna underskattades. Prognosjusteringen påverkar även följande år. Inkomståret 2004 har prognosen justerats ned med 1,4 miljard kronor. I budgetpropositionen antogs att medelutdebiteringen skulle öka med 15 öre. Den faktiska höjningen blev emellertid 34 öre, vilket motsvarar 4,5 miljarder kronor. Jämfört med budgetpropositionen har ökningen av lönesumman justerats ned, vilket motverkar höjningen av utdebiteringen. I kombination med effekterna från 2002 förklarar ovanstående ned- justeringen av kommunskatterna. Statlig inkomstskatt Inkomståret 2005 blir det fasta beloppet om 200 kronor åter en statlig inkomstskatt vilket höjer nivån med 1,3 miljarder kronor 2005 och 2006. I övrigt följer prognosen lönesummeförändringen och förändringen av skiktgränserna. 102 Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har prognosen reviderats ned med mellan 0,9 och 1,7 miljarder kronor åren 2003 2006, vilket huvudsakligen förklaras av en ändrad inkomstfördelning 2002. Skattereduktioner Under 20022006 beräknas skattereduktionerna öka med 9 miljarder kronor eller med i genom- snitt 3,6 procent per år. Mellan 2002 och 2003 minskar skattereduktionerna med 2,5 miljarder kronor. Minskningen förklaras bl.a. av att skattereduktionen för låg- och medelinkomst- tagare ersattes med ett högre grundavdrag 2003, vilket innebar att skattereduktionerna minskade med 4,6 miljarder kronor. Skattereduktionen för allmän pensionsavgift (som i huvudsak följer löneutvecklingen) ökade dock med 2 miljarder kronor, vilket därmed hade en motverkande effekt. I tabell 5.16 redovisas skattereduktionerna åren 20022006.

Tabell 5.16 Skattereduktioner 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Låg- och medelinkomst.

4,6

Allm. pensionsavgift

50,9

52,8

54,4

56,0

58,0

Sjöinkomst

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Fackföreningsavgift

3,4

3,5

3,5

3,6

3,6

Fastighetsskatt

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

Förmögenhetsskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

200-kronan

1,4

4,1

6,1

Miljöåtgärder

0,1

0,1

0,1

Bredband

0,0

0,0

0,0

0,0

ROT-avdrag

0,6

0,4

Summa reduktioner

59,4

56,9

60,5

64,6

68,3

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. I denna proposition aviseras införandet av en skattereduktion för byggnadsarbeten. Reduk- tionen skall omfatta arbeten utförda från och med den 15 april 2004 till och med den 30 juni 2005. Reduktionen beräknas uppgå till 0,6 res- pektive 0,4 miljarder kronor för 2004 och 2005. Se avsnitt 5.3.2. Enligt en överenskommelse i budgetpropo- sitionen för 2004 mellan regeringen och sam- arbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen fortsätta 2005 och 2006. Beräkningstekniskt är den sänkta skatten på arbete inlagd som en skattereduktion, vilket förklarar ökningen av reduktionen 2005 och 2006. PROP. 2003/04:100 Indirekta skatter Indirekt skatt på arbete utgör 28 procent av de totala skatterna. Den största delen av de indirekta skatterna är arbetsgivaravgifter, som utgör 92 procent. Övriga intäkter är egenavgifter, särskild löneskatt och premieskatt på grupplivförsäkringar. De indirekta skatterna följer huvudsakligen förändringen av den utbetalda lönesumman. Arbetsgivaravgifter Mellan 2002 och 2006 beräknas arbetsgivar- avgifterna öka med 38 miljarder kronor, eller med i genomsnitt 2,9 procent per år. I budget- propositionen för 2004 föreslog regeringen, som en del av den gröna skatteväxlingen, att den allmänna löneavgiften skulle sänkas med 0,12 procentenheter 2004. Sänkningen innebär att intäkterna beräknas bli 1,2 miljarder kronor lägre. För 2005 och 2006 kom regeringen och samarbetspartierna överens om en fortsatt grön skatteväxling. Beräkningstekniskt har denna växling lagts in med samma profil som växlingen 2004. Eftersom utformningen av skatteväxlingen inte är specificerad har endast nettobeloppen av sänkningen lagts in för 2005 och 2006. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2004 har intäkterna åren 20032006 reviderats ned med mellan 0,4 och 5,4 miljarder kronor. Revideringen förklaras till största delen av den lägre lönesumman.

5.4.3

Skatt på kapital

Skatt på kapital delas in i skatt på avkastning och vinster samt skatt på egendom. Över tiden utvecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt. Skatt på egendom, där skattebasen baseras på värdet av tillgången, utvecklas däremot förhållandevis jämnt. I tabell 5.17 redovisas de beräknade skatte- intäkterna för åren 20022006, samt skillnaden i förhållande till prognosen i budgetpropositionen för 2004. Skatt på kapital beräknas öka med i genomsnitt 6 miljarder kronor per år under 20032006.

Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen blev utfallet 8 miljarder kronor lägre för 2002, främst till följd av det låga utfallet för bolagsvinsterna. 103 PROP. 2003/04:100 Tabell 5.17 Skatt på kapital 20022006

Miljarder kronor och procentuell utveckling

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Skatt på kapital

101,8

107,7

113,9

119,8

126,3

Skatt på avkastning

89,1

95,0

100,6

106,2

112,1

Skatt på kapital,

6,3

9,1

13,5

14,5

14,4

hushåll

Skatt på bolags-

43,9

46,8

48,7

51,8

54,6

vinster

Avkastningsskatt

13,4

12,6

12,1

13,0

14,9

Fastighetsskatt

23,5

24,5

25,1

25,6

26,1

Kupongskatt m.m.

2,0

1,9

1,2

1,3

2,1

Skatt på egendom

12,7

12,8

13,3

13,7

14,2

Förmögenhets-

3,9

4,4

4,5

4,7

4,9

skatt

Arvs- och gåvo-

3,0

2,5

2,6

2,5

2,6

skatt

Stämpelskatt

5,8

5,9

6,2

6,4

6,7

Diff. BP2004

-8,0

-7,3

-7,3

-9,3

-10,8

Skatt på avkastning

-7,9

-7,0

-6,9

-8,9

-10,4

Skatt på egendom

-0,1

-0,3

-0,4

-0,5

-0,4

Utvecklingstakt

-14,8

5,9

5,7

5,2

5,4

Skatt på avkastning

-15,2

6,6

6,0

5,5

5,6

Skatt på egendom

-12,0

0,7

3,7

3,0

3,9

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. År 2003 beräknas skatterna öka med 2,8 miljarder kronor till 9 miljarder kronor, beroende bland annat på förväntat högre kapital- vinster. Utvecklingen bedöms vara fortsatt stark under 2004 för att därefter stabiliseras. En orsak till den förändrade utvecklingstakten är att skatteavdragen för ränteutgifter bedöms öka. Diagram 5.4 Kapitalvinster 19882006

Miljarder kronor

140

Utfall

120

Prognos

100

3% av BNP

80

60

40

20

0

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

2006

Skatt på kapitalvinster utgör en viktig del av kapitalskatt för hushåll. Prognosen avseende kapitalvinster förklaras av en anpassning till en långsiktig nivå om knappt 3 procent av BNP. Kapitalvinsternas utveckling för åren 19882006 redovisas i diagram 5.4. Det låga utfallet för hushållens skatt på kapital under 2002, i förhållande till prognosen i budget- propositionen för 2004, förklaras i huvudsak av låga kapitalvinster och är hänförlig till utveck- lingen på aktiemarknaderna under 2002. Skatt på bolagsvinster År 2002 blev utfallet för bolagens inkomstskatt 44 miljarder kronor, vilket är den lägsta nivån sedan 1997. Prognosen på bolagens inkomst- skatt för 2003 är 47 miljarder kronor, vilket är en uppgång med 6,5 procent. Prognosen återspeglar bland annat den återhämtning som redovisats i boksluten för 2003. För innevarande och kom- mande år bedöms ökningstakten bli i genomsnitt 5,2 procent. Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen för 2002 i förhållande till prognosen i budget- propositionen för 2004 är framförallt den kraf- tiga nedgången av bolagsskatterna med 8 mil- jarder kronor. I budgetpropositionen gjordes bedömningen att bolagsskatten skulle minska med 1,7 miljarder kronor. För att förklara skill- naden mellan utfallet och prognosen är det nöd- vändigt att peka på två orsaker, dels antalet regis- trerade bolag till det preliminära taxeringsutfallet i augusti, dels återbetalningen av preliminärt debiterad F-skatt. Det sena registreringsläget medförde att det preliminära taxeringsutfallet i augusti i praktiken inte gick att använda. Därtill kom de sena återbetalningarna att ge en miss- visande bild av preliminärskatten avseende 2002. Resultat blev att prognosen i budgetpropo- sitionen inte justerades ned i tillräcklig omfatt- ning. Avkastningsskatt Avkastningsskatten bedöms minska under 2003 och 2004 till följd av en kombination av generellt sett lägre värdering av aktier under 2002 och fallande räntor under 2003. Den prognoserade uppgången för 2005 motiveras av en förväntat högre genomsnittlig statslåneränta under 2004 jämfört med 2003 samt en beräknad återhämt- ning på börsen under 2004. Uppgången med 14,2 procent under 2006 förklaras i huvudsak av antagandet om stigande räntor. 104 PROP. 2003/04:100 Jämfört med prognosen till budgetpropositionen för 2004 har prognosen justerats ned för 2005 och 2006 med 1,3 respektive 1,8 miljarder kronor. Den reviderade prognosen förklaras av att den genomsnittliga statslåneräntan bedöms bli lägre framförallt under 2005 men även under 2006. Skatt på egendom Förmögenhetsskatt År 2002 minskade skatteintäkterna till 3,9 miljar- der kronor, dels till följd av att fribeloppen höj- des till 1,5 miljoner kronor för ensamstående och till 2 miljoner kronor för sambeskattade par, dels till följd av lägre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. För inkomståret 2003 prog- noseras förmögenhetsskatten öka till 4,4 miljar- der kronor, vilket är en uppgång med 11 procent. Den starka ökningen förklaras till stor del av högre tillgångspriser på aktier under 2003. För perioden 20042006 bedöms ökningstakten bli i genomsnitt 4 procent. Diagram 5.5 Förmögenhetsskatt 19912002

Miljarder kronor (tv) och antal personer (th)

5.4.4

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Tabell 5.18 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2002 2006 Miljarder kronor och procentuell utveckling

Utfall

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Skatt på konsumtion

311,5

325,4

332,6

346,2

360,8

och insatsvaror

Mervärdesskatt

217,7

228,8

233,4

241,9

251,3

Punktskatter

93,7

96,5

99,2

104,3

109,5

Tobaksskatt

8,4

8,3

8,4

8,6

8,8

Alkoholskatt

11,2

10,9

10,4

10,6

10,9

Energiskatt

37,1

36,4

35,2

37,2

39,2

Koldioxidskatt

19,9

23,8

27,8

30,1

32,3

Skatt på vägtrafik

8,2

8,3

8,4

8,5

8,6

Övriga skatter på

3,4

3,4

3,4

3,4

3,4

energi och miljö

Skatt på import

3,5

3,5

3,6

3,8

4,1

Övriga skatter

2,0

2,0

2,0

2,1

2,2

Diff. BP2004

-0,3

-1,5

-3,2

-4,8

-6,0

Mervärdesskatt

-0,3

-0,1

-0,3

-1,5

-2,6

Punktskatter

0,0

-1,4

-2,9

-3,3

-3,4

Utvecklingstakt

4,9

4,5

2,2

4,1

4,2

Mervärdesskatt

5,0

5,1

2,0

3,6

3,9

Punktskatter

4,7

3,0

2,8

5,2

4,9

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

9

800

Mervärdesskatt

Förmögenhetsskatt

8

700

Personer (tusental)

Intäkterna från mervärdesskatten uppgick

till

7

600

6

500

229 miljarder kronor 2003. Under 2004

för-

väntas en relativt svag utveckling, beroende bl.a.

5

400

på en förmodat låg inflationstakt. För 2005 och

4

3

300

2006 antas en något starkare utveckling av in-

täkterna. I diagram 5.6 åskådliggörs mervärdes-

2

200

skatten uppdelad efter användning 2003.

100

1

0

0

Diagram 5.6 Moms uppdelad efter användning 2003

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Staten

9%

Diagram 5.5 redovisar utfallet för förmögenhets-

skatten åren 19912002. I diagrammet framgår

Kommuner

även hur många personer som för respektive år

14%

betalade förmögenhetsskatt.

Hushåll 77% I diagrammet ingår även moms på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag 105 PROP. 2003/04:100 från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre användningsområdena. Andelarna mellan statens och kommunernas moms i icke skattepliktig verksamhet respektive hushållens moms på privat konsumtion har i det närmaste varit oförändrade de senaste fem åren. Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet men denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, med utgående moms vilken i slutändan träffar hushållens konsumtion. Handel inom EG En avsikt med EG-lagstiftningen är att varor och tjänster som tillhandahålls för konsumtion inom EG skall beskattas inom EG och att sådana varor och tjänster som tillhandahålls för konsumtion utanför EG inte skall beläggas med mervärdes- skatt inom EG men att ingående mervärdesskatt skall vara avdragsgill. Om och var beskattning skall ske avgörs av vilken typ av vara eller tjänst det gäller och av om köparen är en privatperson eller ett företag. Huvudregeln är att en vara eller tjänst anses tillhandahållen i säljarens land och att eventuell beskattning skall ske där. Det finns dock särskilda bestämmelser för en rad varor och tjänster. Handel med land utanför EG Huvudregeln är att privat konsumtion av varor skall beskattas med den skattesats som gäller i Sverige och att tillhandahållande av varor till näringsidkare samt av tjänster anses ske i säljarens land och skall beskattas därefter. Vissa tjänster skall emellertid beskattas i Sverige. Om varan säljs på postorder och skickas från ett land utanför EG till Sverige skall svensk mervärdes- skatt samt eventuell punktskatt och tull betalas när varan tas genom tullen. Detta gäller oavsett om det är en privatperson eller en näringsidkare som köper varan. Som en följd av den internationella handeln deklareras fyra typer av utgående mervärdes- skatt: utgående moms vid försäljning i Sverige, utgående moms på varuförvärv från EG, ut- gående moms på tjänsteförvärv från utlandet, samt tullmoms, vilken främst består av utgående moms på varuförvärv från utlandet. I diagram 5.7 illustreras utvecklingstakten 19992003 för de olika typerna av utgående moms. Diagram 5.7 Dekomponering av utgående moms Procentuell utveckling

50%

Försäljning i Sverige

40%

Varuförvärv från EG

Tjänsteförvärv från utl.

30%

Tullmoms

20%

10%

0%

-10%

1999

2000

2001

2002

2003

Trots att utvecklingstakterna skiljer sig mycket åt mellan de olika typerna kan ett mönster ur- skiljas med en kraftigare konjunkturell variation för utgående mervärdesskatt på import av varor och tjänster. I diagram 5.8 illustreras utveck- lingstakterna 19992003 för den sammanlagda utgående momsen, den ingående momsen samt för nettot av ingående och utgående moms. Diagram 5.8 Utgående, ingående samt nettomoms Procentuell utveckling

12%

10%

Utgående moms

Ingående moms

8%

Nettomoms

6%

4%

2%

0%

-2%

-4%

1999

2000

2001

2002

2003

Utgående och ingående moms varierar på ett lik- artat sätt med konjunkturen. Utvecklingstakten för nettot av utgående och ingående moms är mer svårtolkad. Fram till 2002 är mönstret att likna vid kontracykliskt, men det mönstret fram- träder inte 2003. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2004 beräknas utvecklingstakten för intäkterna under prognosåren bli något lägre. Huvudsakligen beror det på nedreviderade antaganden för konsumtion och investeringar i statlig och kommunal sektor samt på en lägre antagen utvecklingstakt för den privata konsum- tionen. 106 Punktskatter Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbrukningen. De används således för att styra konsumtionen i önskvärd riktning, även om de i många fall har en mer fiskal betydelse. De totala intäkterna från punktskatter uppgick till 97 miljarder kronor 2003. Alkoholskatt Med alkoholskatt avses skatt på sprit, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklass- produkter samt skatt på öl. Intäkterna uppgick till 11 miljarder kronor 2003. Under 2004 förväntas intäkterna minska för att sedan öka något från 2005. I diagram 5.9 redovisas skatteintäkternas fördelning per produktslag. Mot slutet av prognosperioden förväntas intäkterna från skatt på vin överstiga de från skatt på sprit. Diagram 5.9 Skatteintäkter per produktslag 19982006

Miljarder kronor

7

Sprit

6

Vin

Öl

5

4

3

2

1

0

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Intäkterna 2004 förväntas minska främst till följd av att det svenska undantaget för införsel upphörde den 1 januari 2004. För privat konsumtion är införseln i stort sett fri. Utöver detta sänkte Danmark och Finland skatten på sprit, den 1 oktober 2003 respektive den 1 mars 2004, vilket antas påverka införseln ytterligare. Dessutom har i prognosen beaktats att EU från den 1 maj 2004 utvidgas med nya medlemsstater. Det innebär att reglerna för privatinförsel även gäller från dessa länder. Införseln från de baltiska staterna torde därmed öka och således minska den inhemska försäljningen. PROP. 2003/04:100 Diagram 5.10 Privatinförsel av sprit 20002003

Tusen liter 38,5-procentig sprit

2 000

1 500

1 000

500

jan

maj

sep

jan

maj

sep

jan

maj

sep

jan

maj

sep

2000

2001

2002

2003

Källa: SoRAD, Stockholms Universitet. Diagram 5.10 åskådliggör privatinförseln av sprit 20002003. De införda kvantiteterna avser mot- svarande 38,5-procentig sprit. I april 2003 in- träffade ett trendbrott och införseln har sedan dess etablerat sig på en nivå 56 procent högre än genomsnittet för samma period de tidigare tre åren. Totalt uppgick införseln till 19 miljoner liter 2003, vilket innebär en ökning med 42 procent jämfört med 2002. Utfallet för 2003 stämmer väl överens med prognosen som gjordes till budgetpropositionen. Prognosen för 2004 och framåt har dock reviderats ned med 0,4 miljarder kronor till följd av att införselns påverkan på skatteintäkterna förväntas bli större än vad som tidigare antagits. Skatt på energi Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten och energiskatten på el för hushåll och servicesektorn den 1 januari 2004. Även dieselskatten höjdes liksom skatt på elektrisk kraft för industrin. Regeringen och samarbetspartierna har kommit överens om ytterligare skatteväxlingar om 4 respektive 3 miljarder kronor 2005 och 2006. Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energi- skattesatserna. Intäkterna från energiskatt uppgick till 37 miljarder kronor 2003. År 2004 beräknas intäk- terna minska till följd av lägre energiskatt på bränsle. Intäkterna beräknas sedan öka under 2005 och 2006, se tabell 5.19. 107 PROP. 2003/04:100 Tabell 5.19 Skatt på energi 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Energiskatt

37,1

36,4

35,2

37,2

39,2

Elektrisk kraft

14,0

15,7

16,7

18,3

20,0

Bensin

17,2

15,9

14,5

14,5

14,5

Olja och övrigt

6

4,9

4,1

4,4

4,7

Koldioxidskatt

19,9

23,8

27,8

30,1

32,3

Bensin

7,9

9,6

11,4

11,4

11,5

Olja och övrigt

12

14,2

16,4

18,7

20,8

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Utfallet för intäkter från koldioxidskatt 2003 blev 24 miljarder kronor. De beräknas sedan öka med mellan 2,5 och 4 miljarder kronor per år under prognosperioden. Intäkternas fördelning på respektive inkomst- slag redovisas i diagram 5.11. Av diagrammet framgår att koldioxidskatten genom skatte- växlingsåtgärderna fått ökad andel i förhållande till energiskatten. Diagram 5.11 Skatt på energi 19982006

Miljarder kronor

50

45

Energiskatt

Koldioxidskatt

40

35

30

25

20

15

10

5

0

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Jämfört med prognosen till budgetpropositionen för 2004 blev utfallet för energiskatt 0,3 miljar- der kronor lägre för 2003. Det lägre utfallet förklaras av att skatt på elektrisk kraft minskade något. Intäkterna från koldioxidskatt blev 0,2 miljarder kronor lägre än beräkningen i budget- propositionen.

5.4.5

Restförda och övriga skatter

Under restförda och övriga skatter redovisas nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB Svenska Spel samt avgifter till kärnbränslefonden och Insätt- ningsgarantinämnden. I tabell 5.20 specificeras restförda och övriga skatter. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta be- lopp som myndigheten inte kan driva in skrivs så småningom av. I intäktsredovisningen är det de nettorestförda skatterna, dvs. skillnaden mellan de skatter som restförs och de skatter som kronofogdemyndigheten lyckas driva in, som redovisas. Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter inkomståret genom revisioner, omräk- ningar eller överklaganden. Tillsammans med omprövningar redovisas även skattetillägg, förseningsavgift, anstånd m.m. I redovisningen hänförs omprövningar i regel till det år då ändringen görs. Tabell 5.20 Restförda och övriga skatter 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2002

2003

2004

2005

2006

Restförda och övriga

-0,2

2,8

1,2

1,3

1,1

skatter

Restförda skatter

-7,3

-5,9

-6,1

-6,4

-6,6

Hushåll

-2,7

-1,9

-1,9

-2,0

-2,1

Företag

-4,6

-4,1

-4,2

-4,4

-4,5

Övriga skatter

7,0

8,8

7,4

7,6

7,7

AB Svenska Spel

3,3

3,3

3,7

3,7

3,7

Omprövn., skattetill.

1,0

3,2

1,5

1,7

1,8

Fonder m.m.

2,0

1,5

1,5

1,5

1,5

Övrigt

0,8

0,8

0,7

0,8

0,8

Diff. BP 2004

0,0

3,4

-0,3

0,3

0,3

Restförda skatter

0,0

0,0

0,0

0,1

0,1

Övriga skatter

0,0

3,4

-0,4

0,3

0,3

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2004 är det framför allt utfallet 2003 avseende omprövningar som blev högre än beräknat.

5.5

Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning

År 2004 beräknas skatteinkomsterna uppgå till 626 miljarder kronor medan övriga inkomster beräknas till 69 miljarder kronor. Statsbudgetens totala inkomster beräknas under 20042006 öka med i genomsnitt 4,9 procent per år. Under samma period beräknas skatteinkomsterna och övriga inkomster att öka med i genomsnitt 4,6 procent respektive 8,5 procent per år. 108 PROP. 2003/04:100 Tabell 5.21 Statsbudgetens inkomster 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

Budgetår

2002

2003

2004

2005

2006

1000

Skatter

659,4

608,5

625,7

670,8

695,4

1100

Skatt på inkomst

65,1

29,7

38,4

58,9

57,6

varav

1111

Fysiska personers inkomstskatt

-17,2

-38,1

-24,8

-10,7

-14,3

1121

Juridiska personers inkomstskatt

76,5

61,7

58,3

64,8

66,9

Övriga skatter

5,8

6,1

5,0

4,8

4,9

1200

Socialavgifter och löneskatter

249,8

259,0

263,5

271,3

280,9

1300

Skatt på egendom

40,2

36,1

36,2

37,8

38,9

varav

1310

Skatt på fast egendom

23,3

21,2

23,5

24,5

25,1

1320

Förmögenhetsskatt

8,2

6,5

3,9

4,4

4,5

1330

Arvs- och gåvoskatt

3,0

2,5

2,6

2,5

2,6

1341

Stämpelskatt

5,8

6,0

6,2

6,4

6,7

1400

Skatt på varor och tjänster

290,1

298,4

308,9

323,5

337,8

varav

1411

Mervärdesskatt

198,3

205,1

212,7

220,9

230,2

1424

Tobaksskatt

8,4

8,2

8,4

8,6

8,8

1425

Alkoholskatt

11,1

11,0

10,5

10,6

10,9

1428

Energiskatt

56,5

58,1

61,4

67,0

71,2

1460

Skatt på vägtrafik

8,2

8,3

8,4

8,5

8,6

1470

Skatt på import m.m.

3,5

3,5

3,6

3,8

4,1

Övriga skatter

4,2

4,2

3,9

4,1

4,1

1500

Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt

23,7

-1,8

-5,8

-6,8

-8,0

1600

Betalningsdifferenser, skattekonto

-4,2

-4,4

-5,8

-5,1

-5,2

1700

Nedsättningar av skatter

-5,4

-8,6

-9,7

-8,8

-6,6

2000

Inkomster av statens verksamhet

49,1

29,2

31,7

33,0

32,1

varav

2411

Inkomster av statens aktier

4,2

4,5

7,6

7,6

7,6

3000

Inkomster av försåld egendom

0,1

0,0

15,0

15,0

15,0

4000

Återbetalning av lån

2,7

2,5

2,4

2,4

2,3

5000

Kalkylmässiga inkomster

9,9

9,5

8,3

7,0

6,9

6000

Bidrag m.m. från EU

9,3

12,0

11,8

12,1

11,7

Statsbudgetens totala inkomster

730,5

661,7

694,9

740,4

763,6

Tabell 5.22 Skatteintäkter redovisat på statsbudgetens inkomsttitlar 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

Inkomstår

2002

2003

2004

2005

2006

1100

Skatt på inkomst

43,0

50,5

51,9

55,5

59,1

varav

1111

Fysiska personers inkomstskatt

-19,7

-14,9

-13,1

-13,2

-15,2

1121

Juridiska personers inkomstskatt

57,1

59,2

59,9

63,8

69,1

1200

Socialavgifter och löneskatter

254,6

262,6

268,9

277,0

286,9

1300

Skatt på egendom

36,2

37,3

38,3

39,3

40,3

1400

Skatt på varor och tjänster

290,2

300,6

310,0

324,7

339,1

109 PROP. 2003/04:100

5.5.1

1000 Skatter m.m. Under inkomsthuvudgruppen 1500 Utjäm-

Statsbudgetens skatteinkomster baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till olika inkomstår. En analys av hur statsbudgetens skatteinkomster beräknas ut- vecklas under prognosåren bör kopplas ihop med dels utvecklingen av makroekonomin, dels förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten vilka redovisar skatter som fast- ställs vid den årliga inkomsttaxeringen. I tabell 5.21 finns en översiktlig redovisning av statsbudgetens inkomster, utfall för 2002 och 2003 samt prognos för åren 20042006. För att redovisa hur statsbudgetens skatteinkomster ut- vecklas, rensat för periodiseringseffekter, finns i tabell 5.22 vissa inkomsthuvudgrupper redo- visade med avseende på inkomstår. Enligt den periodiserade redovisningen prognoseras, exem- pelvis, 1100 Skatt på inkomst öka med 9 miljarder kronor mellan 2003 och 2006. På statsbudgeten däremot beräknas ökningen till 30 miljarder kronor. Informationsvärdet av de enskilda inkomsthuvudgrupperna 11001400 är därför av begränsat värde när det gäller utvecklingen av skatteunderlaget. I detta avseende hänvisas i stället till redovisningen av de periodiserade skatterna i avsnitt 5.4. För inkomsthuvud- grupperna 15001700 ges däremot en detaljerad redovisning. Statsbudgetens totala inkomster är emellertid av stort informationsvärde för att beräkna statens lånebehov. Inkomster från Fysiska personers inkomstskatt beräknas under åren 20042006 öka med 24 mil- jarder kronor medan skatterna i periodiserade termer beräknas förbli i stort sett oförändrade. Inkomsterna från Juridiska personers inkomst- skatt beräknas under samma period öka med 5 miljarder kronor medan de i periodiserade ter- mer beräknas öka med 10 miljarder kronor. Inkomster från Socialavgifter och löneskatter som 2003 uppgick till 259 miljarder kronor beräknas under åren 20042006 öka med 22 miljarder kronor medan de i periodiserade termer beräknas öka med 24 miljarder kronor. Inkomster från Skatt på egendom beräknas öka med 3 miljarder kronor både på statsbudgeten och enligt den periodiserade redovisningen. Inkomster från Skatt på varor och tjänster som 2003 uppgick till 298 miljarder kronor beräknas öka med 39 miljarder kronor både enligt redo- visningen på statsbudgeten och periodiserat. ningsavgift och kompensation för mervärdes- skatt redovisas inkomsttitlarna 1511 Utjäm- ningsavgift för kommuner och landsting, 1512 Kompensation för mervärdesskatt till kom- muner och landsting samt 1513 Utjämnings- avgift för LSS-kostnader. På inkomsttitel 1512 redovisas från och med 2003 kompensation till kommuner och landsting för ingående mer- värdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Den mervärdesskatt som avses skall vara hänförlig till en kommuns eller ett landstings egen verk- samhet, t.ex. gaturenhållning. Vidare kan mer- värdesskatt hänförlig till myndighetsutövning och till icke skattepliktig verksamhet såsom skola, vård och omsorg komma i fråga. Kom- muner och landsting har även rätt att få ersätt- ning för den dolda mervärdesskatt som ligger i priset vid upphandling av skattefri verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Under vissa förutsättningar skall kommuner betala en utjämningsavgift till staten för kostnader om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessa avgifter redovisas på inkomsttitel 1513. Det är framför allt kom- munernas kompensation för mervärdesskatt som förklarar förändringen över åren. Kompen- sationen beräknas öka med i genomsnitt 8,5 procent per år. Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser. Utvecklingen mellan åren förklaras av hur de skattskyldigas saldo på skattekontot förändras från ett årsskifte till ett annat. Inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter innehåller nedsättningar avseende anställ- ningsstöd, bredbandsinstallation, stöd till sjöfart, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, nedsatt moms för visst bostadsbyggande, stöd för anställning av långtidssjukskrivna samt stöd för offentligt skyddad anställning. Storleken på de olika nedsättningarna framgår av tabell 5.23. En nedsättning av skatten innebär att den skattskyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av den debiterade skatten. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar nationalräkenskaperna nedsättningar antingen som skattereduktioner, vilka minskar skatteintäkterna eller som transfereringar, vilka ökar utgifterna. Samma princip används även i redovisningen av skatterna i avsnitt 5.4. På stats- budgeten redovisas emellertid samtliga nedsätt- 110 ningar på budgetens inkomstsida. Följande ned- sättningar har NR bedömt vara likställda med skattereduktioner: stöd till sjöfart och stöd till visst bostadsbyggande. I denna proposition föreslår regeringen att det särskilda anställningsstödet utökas för 2004 och 2005 samt att det införs skattereduktioner för miljöinvesteringar i offentliga lokaler och lokaler för källsortering. Eftersom någon lagstiftning ännu inte är färdig redovisas det beräknade beloppet under inkomsthuvugruppen Nedsätt- ningar av skatter. Tabell 5.23 Nedsättningar 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

Budgetår

2002

2003

2004

2005

2006

Nedsatta skatter

-1,4

-1,5

-2,2

-2,6

-3,0

Stöd till sjöfart

-1,4

-1,5

-1,6

-1,6

-1,7

Moms bostadsbygg.

0,0

-0,6

-0,9

-1,3

Övriga nedsättningar

-4,0

-7,0

-7,5

-6,2

-3,7

Anställningsstöd

-1,4

-1,4

-1,8

-1,9

-1,6

Långtidssjukskrivna

-0,0

-0,6

Offentligt skyddad

-0,3

-0,8

-0,8

-0,8

anställning

Sysselsättningsstöd

-2,6

-5,1

-4,2

-1,5

Bredband

0,0

-0,2

-0,1

-0,1

-0,1

Offentliga lokaler

-1,3

-0,7

Diff. BP2004

0,2

0,5

-3,5

-0,1

Nedsatta skatter

-0,1

-0,1

-0,1

-0,1

Övriga nedsättningar

0,3

0,6

-3,4

-0,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. De totala nedsättningarna beräknas under 2004 uppgå till 10 miljarder kronor varav 8 miljarder kronor är att likställa med transfereringar och 2,2 miljarder skattenedsättningar. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen för 2004 är det framförallt övriga nedsättningar som har justerats.

5.5.2

Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt

Skatteinkomsterna som de redovisas i stats- budgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. Skillnaden består i att de totala skatte- inkomsterna på statsbudgeten avser betalningar för skatter som är hänförliga till flera olika in- komstår medan den periodiserade redovisningen avser debiterade skatter som är hänförliga till ett specifikt inkomstår. Avvikelsen i redovisningen mellan de två metoderna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, PROP. 2003/04:100 dvs. för de skatter som redovisas under direkta skatter på arbete och under skatt på avkastning och vinster. I statsbudgeten redovisas dessa till stor del på Fysiska personers inkomstskatt samt Juridiska personers inkomstskatt, men även på Socialavgifter och löneskatter samt Skatt på egen- dom. De årligt fastställda skatterna utgör hälften av de totala skatterna. Debiteringarna under ett visst år kan i princip omfatta skatter avseende tre olika inkomstår, vilket försvårar en analys av skatterna som de redovisas på statsbudgeten. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrån utvecklingen av de periodiserade skatterna. För skatter med månatlig uppbörd, vilka utgör den andra hälften av de totala skatterna, är skillnaden mellan en periodiserad redovisning och redovisningen på statsbudgeten till största delen en förskjutning av uppbörden med en månad. Ibland förekommer större av- vikelser. Exempelvis kan felregistreringar av skattedeklarationer med påföljande ompröv- ningar förskjuta den korrekta debiteringen. Fysiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers in- komstskatt för budgetåret 2003 blev -38 miljarder kronor, vilket är 15 miljarder kronor lägre jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten för 2003. Tabell 5.24 visar hur nettot på inkomst- titeln kan räknas ut med information om skatter avseende tre inkomstår. Tabell 5.24 Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor

Inkomstår

Budgetår

2001

2002

2003

2003

Summa inkomster

-0,3

51,1

443,7

494,5

Deb. prel. A-skatt

42,3

425,2

467,5

Deb. prel. F- och SA-skatt

1,9

20,2

22,1

Underuttag

6,9

6,9

Omprövningar

-0,2

-0,8

-1,0

Anstånd

-0,1

-0,9

-1,0

SINK

-0,0

-0,0

Summa utgifter

39,6

0,0

493,0

532,6

Utbetalning till kommuner

8,6

422,7

431,2

Omföringar till andra titlar

31,0

70,3

101,3

Fysiska personers inkomstskatt

-39,9

51,1

-49,3

-38,1

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. SINK betecknar särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. De preliminärskatter som debiterades under budgetåret 2003 avsåg huvudsakligen inkomst- året 2003, med undantag för debiteringarna i 111 PROP. 2003/04:100 januari som avsåg inkomster intjänade under december 2002. Preliminära skatter regleras mot den slutligt debiterade skatten vid tre skilda tillfällen som vardera avser specifika inkomstår. Underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) är den största posten och avsåg inkomståret 2002, men bokfördes året efter i samband med att taxeringen var klar. Omprövningar och anstånd som fastställdes under 2003 avser i praktiken äldre år. Omprövningar och anstånd som fastställs i januari och februari under bud- getåret har i enlighet med nationalräkenskaper- nas redovisningsprinciper bokförts på inkomst- året två år innan budgetåret. Även de belopp som fastställs under mars till december avser äldre inkomstår men har, i avsaknad av infor- mation om till vilket inkomstår de härrör, bok- förts på innevarande inkomstår. Inkomsterna på titeln under 2003 är således i allt väsentligt hän- förliga till inkomståren 2002 och 2003. Kommunskatterna som betalades ut under 2003 består dels av ett preliminärt belopp (som skall slutregleras 2005), dels av en slutreglering som avsåg inkomståret 2001. Till följd av att den preliminära utbetalningen av kommunskatte- medel som gjordes under 2001 var för låg slut- reglerades 9 miljarder kronor under 2003. Den allmänna pensionsavgiften fördes över till AP-fonderna med ett preliminärt belopp under budgetåret. Överföringen under 2003 innehöll även ett slutregleringsbelopp avseende inkomst- året 2001. Utöver den allmänna pensionsavgiften omfördes även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, fysiska personers mervärdesskatt samt egenavgifter. Dessa skatter omförs dock med två års eftersläpning. Av de sammanlagda omföringarna under 2003 om drygt 101 miljarder kronor avser 31 miljarder kronor inkomståret 2001. Av ut- betalningarna från titeln under budgetåret 2003 avser 493 miljarder kronor inkomståret och 40 miljarder kronor avser inkomståret 2001. Juridiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln Juridiska personers in- komstskatt för budgetåret 2003 blev 62 miljarder kronor, vilket är 16 miljarder kronor lägre jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten för 2003. Tabell 5.25 redovisar hur nettot på inkomst- titeln beräknas genom att först summera preli- minärskatter, underuttag, omprövningar och anstånd. Därefter frånräknas omföringar till andra inkomsttitlar. Tabellen visar även hur in- komster och omföringar på statsbudgeten är hänförliga till i princip tre olika inkomstår. Tabell 5.25 Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor

Inkomstår

Budgetår

2001

2002

2003

2003

Summa inkomster

-0,1

10,1

82,3

92,3

Deb. prel. F-skatt

8,6

81,7

90,3

Återbetalad F-skatt

-7,1

-7,1

Underuttag

8,4

8,4

Omprövningar

0,8

0,9

1,7

Anstånd

-0,9

-0,3

-1,2

Avkastningsskatt, IPS

0,2

0,2

Omföringar till andra titlar

29,0

1,7

30,7

Juridiska personers inkomstskatt

-29,1

8,4

82,3

61,7

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Under budgetåret 2003 debiterades preliminär F-skatt avseende i huvudsak inkomståret 2003, men även avseende 2002. Debiteringar avseende inkomståret 2002 skedde till största delen under januari 2003. Perioden januari till augusti under budgetåret 2003 återbetalades redan inbetalda debiteringar av preliminärskatt avseende inkomståret 2002. Storleken på denna typ av återbetalningar varierar mycket mellan åren, men har historiskt uppgått till mellan 2 och 9 procent av den debiterade skatten under föregående inkomstår. Slutregleringen av skatterna för inkomståret 2002 skedde under perioden juli 2003 till och med februari 2004. Det har bland annat medfört att underuttaget som debiterades i november 2003 är hänförligt till inkomståret 2002. Om- prövningar och anstånd som fastställs under januari och februari har i enlighet med national- räkenskapernas principer hänförts till inkomst- året 2001 medan de som fastställs under mars till och med december har hänförts till innevarande inkomstår. Särskild löneskatt, fastighetsskatt och för- mögenhetsskatt som omfördes i juni 2003 till respektive inkomsttitel är hänförliga till in- komståret 2001. Den mervärdesskatt som om- fördes i december 2003 avser inkomståret 2002.

5.5.3

Övriga inkomster

Statsbudgetens övriga inkomster uppgick till 53 miljarder kronor 2003 och beräknas uppgå till 70 miljarder kronor per år 20042006, se tabell 5.26. 112 Den beräknade inkomstökningen mellan utfalls- året 2003 och prognosåren förklaras av budgete- rade försäljningsinkomster om 15 miljarder kronor per år 20042006.

Tabell 5.26 Övriga inkomster 20022006

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

Budgetår

2002

2003

2004

2005

2006

Övriga inkomster

71,1

53,3

69,2

69,6

68,1

Ink. statens verksamhet

49,1

29,2

31,7

33,0

32,1

Ink. försåld egendom

0,1

0,0

15,0

15,0

15,0

Återbetalning av lån

2,7

2,5

2,4

2,4

2,3

Kalkylmässiga ink.

9,9

9,5

8,3

7,0

6,9

Bidrag m.m. från EU

9,3

12,0

11,8

12,1

11,7

Diff. BP2004

0,0

3,5

3,5

2,3

Ink. statens verksamhet

-0,2

2,3

2,2

1,8

Ink. försåld egendom

-0,1

0,0

0,0

0,0

Återbetalning av lån

0,1

0,2

0,2

0,2

Kalkylmässiga ink.

-0,1

0,1

0,0

-0,1

Bidrag m.m. från EU

0,4

0,9

1,1

0,4

2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, Riksbankens inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränte- inkomster. Det relativt höga utfallet 2002 förklaras av Riksbankens extrautdelning på 20 miljarder kronor detta år. För prognosåren 20042006 förväntas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till omkring 30 miljarder kronor per år. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet 2003 0,2 miljarder kronor lägre. Detta beror på att utfallet för inkomsttit- larna Skattetillägg och Ränteinkomster på studi- elån upptagna efter 1988 blev lägre än beräknat. Prognoserna för 20042006 har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, dels till följd av högre förväntade aktieutdelningar, dels till följd av högre inleveranser av överskott från AB Svenska Spel än beräknat. Upprevideringen av prognosen för aktieutdelningar beror främst på att de föreslagna utdelningarna avseende 2003 från bl.a. Vattenfall och TeliaSonera är högre än tidigare beräknat. PROP. 2003/04:100 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. Under perioden 20042006 budgeteras totalt 45 miljarder kronor i försäljningsinkomster, vilket motsvarar 15 miljarder kronor per år. För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna före 1989) och Återbetalning av övriga lån. År 2003 uppgick inkomsterna till 2,5 miljarder kronor varav återbetalningar av studiemedel ut- gjorde den största delen (2,2 miljarder kronor). Under perioden 20042006 beräknas inkoms- terna minska något på grund av att antalet återbetalare minskar, vilket beror på att studielån sedan 1989 finansieras med lån i Rikskontoret. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen beräknas återbetalningarna av studielån öka. 5000 Kalkylmässiga inkomster Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av in- komsterna. År 2003 uppgick inkomsterna till 10 miljarder kronor. År 20042006 beräknas inkomsterna minska, vilket delvis beror på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet fr.o.m. 2003. Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen i stort sett oförändrad. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- 113 PROP. 2003/04:100 ragen avser arealbidrag och bidrag från EG:s socialfond. År 2003 uppgick inkomsterna till 12 miljarder kronor och inkomsterna väntas inte förändras nämnvärt under prognosperioden 20042006.

Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet 0,4 miljarder kronor högre 2003, främst på grund av högre bidrag från EG:s regionalfond än beräknat. Bidragen från EU beräknas bli högre 2004 och 2005, bl.a. till följd av förseningar inom strukturfondsprogrammen. redovisas skattekvoten för 2001 samt förän- dringen av skattekvoten mellan 1990 och 2001 för ett antal OECD-länder. Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skatte- kvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst 0,5 procentenheter av skattekvoten medan de i den tredje gruppen för- klarar mellan tre och sex procentenheter. Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten under perioden har minskat i fem länder medan den i flertalet länder har ökat med mellan två och fem procentenheter.

5.6

Skattekvoten

Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt vedertagna. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelag- stiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot om transfereringen är skattepliktig, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomstavdrag eller en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skatte- mässigt mycket olika bland OECD-länderna. I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. Sverige tillhör den grupp av länder inom OECD som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta några av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghets- system finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsför- säkringar (som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär) medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skatte- medel. Vid en jämförelse av skattekvoter bör det så långt som möjligt korrigeras för detta, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. I tabell 5.27 Tabell 5.27 Skattekvoten 2001, förändring av skattekvoten 19902001 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av OECD-länder

Procent av BNP

Ländergruppering efter

varav skatt

Förändring

transfereringars inverkan på

Redovisad

på transfe-

av skattekvot

skattekvoten i procentenheter

skattekvot

reringar

19902001

0,00,5 procentenheter

Storbritannien

37,3

0,4

0,5

Irland

29,9

0,3

-3,6

Australien

30,1

0,3

0,8

Förenta staterna

28,9

0,4

2,2

Japan

27,3

0,2

-2,7

Korea

27,2

0,0

8,1

0,53,0 procentenheter

Belgien

45,8

1,8

2,6

Österrike

45,4

2,5

5,0

Italien

42,0

2,9

3,1

Norge

43,3

2,6

1,8

Kanada

35,1

1,7

-0,8

Tyskland

36,8

1,3

3,9

3,06,0 procentenheter

Sverige

51,4

4,4

-0,5

Danmark

49,8

5,1

2,7

Finland

46,1

4,4

1,5

Nederländerna

39,5

4,4

-3,5

Uppgift saknas

Frankrike

45,0

2,0

Luxemburg

40,7

-0,1

Grekland

36,9

7,6

Island

36,5

5,0

Spanien

35,2

2,0

Schweiz

30,6

3,7

Portugal

33,5

4,3

Turkiet

36,5

16,5

OECD totalt

36,9

2,1

EU-15

41,0

1,8

Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser inkomståret 1997. Förändringen för Sveriges del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Källa: OECD. I tabell 5.28 redovisas skattekvoten för perioden 20012006, redovisad enligt NR:s principer. Inkomståren 20012003 är beräknade på utfall som NR redovisat medan 20042006 är beräk- 114 PROP. 2003/04:100 nade på aktuell prognos över skatteintäkter. År 2003 steg skattekvoten med 0,7 procentenheter, vilket förklaras av pensionsomläggningen. Då slopades det särskilda grundavdraget samtidigt som garantipensionen höjdes. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären men beräknas ha ökat skatteintäkterna med över 14 miljarder kronor och statsbudgetens utgifter med nästan 15 miljarder kronor. Under prognosåren beräknas den totala skattekvoten minska. Den kommunala skatte- kvoten har ökat under utfallsåren och beräknas även öka 2004, främst till följd av höjningar av kommunernas utdebiteringar. För övriga sek- torer beräknas skattekvoten minska under prog- nosåren. År 2006 beräknas skattekvoten uppgå till 50,0 procent. Den periodiserade skattekvoten är en uppskattning av skattekvoten efter den revidering som NR kommer att göra. Tabell 5.28 Skattekvot 20012006

delade sig regionvis 2002. Redovisningen inne- fattar de skatter och avgifter som betalas av fysiska personer. Avsnitt 5.7.1 förklarar valet av regionindelning, beskriver hur regionindelningen görs samt redovisar de underlag som legat till grund för gjorda beräkningar. Avsnitt 5.7.25.7.4 redovisar sedan inkomster, skatter samt kom- munal utjämning för de olika regionerna. Andra skatter och avgifter, i huvudsak social- avgifter och konsumtionsskatter, påverkar också den regionala fördelningen. Det beror på skilda inkomstnivåer i olika regioner, men även på olika skatte- och avgiftssatser. För en mer detaljerad analys av inkomstspridningen mellan individer i olika kommuner, inkomstutveckling samt tillväxt och välstånd i olika regioner hänvisas till bilaga 3, Fördelningspolitisk redogörelse.

5.7.1

H-regioner

Procent av BNP

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Skattekvot

52,2

50,2

50,9

50,6

50,2

50,0

varav

staten

29,8

27,7

28,1

27,8

27,7

27,6

pensionssystemet

6,0

5,9

5,8

5,8

5,7

5,7

kommunsektorn

15,9

16,1

16,6

16,7

16,5

16,4

EU

0,5

0,4

0,4

0,3

0,3

0,3

Skattekvot exkl.

48,3

46,4

46,7

46,4

46,0

45,9

skatt på transf.

I tabellen redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. att pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet betraktas som skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till ca 46 procent. Skatteuttag och förvärvsinkomster varierar mel- lan olika regioner i Sverige liksom förvärvs- inkomstens sammansättning. Generellt sett är både förvärvsinkomster och skatteuttag högre i storstadsområden. I andra regioner består för- värvsinkomsterna i högre grad av pensioner, sjukpenning och arbetsmarknadsstöd. För att illustrera dessa samband har kommunerna delats in i H-regioner framräknade av SCB. H-regioner är en gruppering av kommuner efter lokalt och regionalt befolkningsunderlag längs skalan storstadglesbygd. Andra vedertagna principer för regionuppdelning i liknande sammanhang är att dela in kommuner i A-regioner, i LA- regioner (lokala arbetsmarknader) eller att helt enkelt rangordna dem efter t.ex. inkomstnivå eller arbetslöshet.

A-regioner definierades på 1960-talet efter näringsgeografiskt sammanhängande enheter. Denna indelning har kvarstått oförändrad och är

5.7

Regional fördelning av skatter av mindre betydelse idag. LA-regioner definieras och skatteunderlag Inkomstnivåer skiljer sig mellan olika regioner i landet. Vissa skatter är konstruerade för att jämna ut inkomstskillnader mellan individer. Dessa kommer följaktligen även att jämna ut inkomstskillnader mellan regioner. Skatter är således nära förknippade med regional för- delning och en stor del av utjämningen mellan regioner sker via skattesystemet. Nedan redo- visas hur inkomstnivåer och skatteuttag för- var femte år utifrån statistik om arbetspendling över kommungränser. LA-regioner är definie- rade både utifrån kriterier om befolkningstäthet och utifrån möjlighet till arbetstillfällen. Jämfört med LA-regioner är H-regioner definierade efter mer objektiva kriterier och är mer stabila över tiden. När inkomstnivåer granskas, är det tyd- ligast att antingen fullt ut rangordna efter dessa faktorer eller att använda en neutral region- indelning som inte inbegriper de granskade faktorerna. I bilaga 3, Fördelningspolitisk redo- 115 PROP. 2003/04:100 görelse, görs en analys av bl.a. skatternas på- verkan på den regionala fördelningen utifrån en rangordning efter medianinkomstnivå i res- pektive kommun. Rangordnas kommuner följer emellertid ett problem avseende vilken faktor rangordningen skall baseras på, om fler faktorer granskas. I dessa sammanhang hanteras ofta olika rang- ordningar för respektive faktor. Valet av H- regionindelning i nedanstående redovisning är gjort för att presentera en intuitiv och oberoende översikt av skatternas påverkan på den regionala fördelningen.

H-regionerna delas in enligt följande kriterier: H1 Stockholm/Södertäljes A-region.

H2 Göteborgs A-region, Malmö/Lund/Trelle- borgs A-region.

H3 Större städer, dvs. kommuner med mer än 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum. H4 Mellanbygden, dvs. kommuner med mellan 27 000 och 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum samt med mer än 300 000 invånare inom 100 kilometers radie från samma punkt. H5 Tätbygden, dvs. kommuner med mellan 27 000 och 90 000 invånare inom 30 kilo- meters radie från kommuncentrum samt med mindre än 300 000 invånare inom 100 kilometers radie från samma punkt. H6 Glesbygden, dvs. kommuner med mindre än 27 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum. Diagram 5.12 åskådliggör hur H-regionerna för- delar sig över landets kommuner. I vissa saman- hang redovisas H2 uppdelad i H8 (Göteborgs A- region) samt H9 (Malmö/Lund/Trelleborgs A- region). Med kommuncentrum avses den folk- rikaste församlingen i kommunen. Tabell 5.29 Folkmängd samt antal invånare med beskattningsbar inkomst i de olika H-regionerna

Miljoner invånare och procent

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Folkmängd

1,8

1,4

3,2

1,5

0,5

0,5

Antal med besk. bar ink.

1,4

1,1

2,5

1,2

0,4

0,4

Andel med besk. bar ink.

78,4

77,3

78,4

79,1

79,9

81,0

Redovisningen är anpassad för att vara förenlig med hur det kommunala utjämningssystemet beräknas. H-regionerna representeras av res- pektive regions genomsnittliga inkomst- och skattenivåer inkomståret 2002. Dessa har räknats fram med hjälp av SCB:s storurval för 2002, taxeringsutfallet för 2003 års taxering och folkmängden den 1 november 2001. I tabell 5.29 redovisas folkmängd samt antal invånare med beskattningsbar inkomst i respektive H-region.

Diagram 5.12 Karta över H-regioner

H-region per kommun Källa: SCB 116 PROP. 2003/04:100 Andelen invånare med beskattningsbar inkomst är förhållandevis låg i storstadsregionerna. En orsak till detta är att en större andel högskole- studerande finns i regionerna H1H3. Om istället antal invånare med beskattningsbar in- komst legat till grund för beräkning av genom- snittliga inkomst- och skattenivåer skulle de redovisade regionala skillnaderna ha varit större.

5.7.2

Inkomster

I tabell 5.30 redovisas genomsnittliga förvärvs- inkomster i respektive H-region, uppdelade på olika inkomstslag. Diagram 5.13 Lön och näringsinkomster samt övriga förvärvsinkomster Tusen kronor per invånare

160

140

Lön och näringsinkomster

Övriga förvärvsinkomster

120

100

80

60

40

20

0

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Tabell 5.30 Förvärvsinkomster indelade i H-regioner

Tusen kronor per invånare

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Lön

137,0

109,8

102,0

91,8

88,9

77,6

Näringsinkomster m m

6,7

5,4

4,3

4,5

4,9

4,4

Sjukpenning

7,2

7,1

7,2

7,4

8,2

8,2

Arbetsmarknadsstöd

2,1

4,1

4,3

4,3

5,3

6,3

Folk- och tilläggspension

29,7

28,9

29,5

31,7

32,6

33,5

Privat pensionsförsäkring

2,0

1,8

1,9

1,8

2,0

1,7

Avdr. privat pensionsförsäkr.

-1,9

-1,5

-1,4

-1,2

-1,3

-1,1

Taxerad förvärvsinkomst

182,9

155,5

147,6

140,1

140,6

130,5

Avdr. allmän pensionsavgift

-2,2

-2,0

-1,9

-1,8

-1,8

-1,7

Grundavdrag

-11,0

-11,9

-12,6

-13,7 -13,4 -14,0

Beskattningsbar förv. ink.

169,7

141,7

133,1

124,6

125,3

114,8

I lön ingår skattepliktiga förmåner och kostnads- ersättningar samt avdrag för dubbel bosättning, resor till och från arbetet, tjänsteresor och övriga kostnader. Lönen skiljer sig relativt mycket mellan de olika regionerna, den genomsnittliga lönen i H1 är t.ex. 77 procent högre än den i H6. Näringsinkomster uppvisar en likartad regional spridning. Under sjukpenning redovisas även andra ersättningar som t.ex. föräldrapenning. Sjukpenning, arbetsmarknadsstöd samt folk- och tilläggspension har en motsatt fördelning med högre inkomstnivåer utanför storstadsområdena och allra högst nivå i glesbygden. Den del av folk- och tilläggspension som betalas ut till personer under 65 år utgör cirka 25 procent i alla H-regioner. Konstruktionen med högre grund- avdrag för lägre inkomstnivåer förklarar den regionala skillnaden avseende grundavdrag. Diagram 5.13 åskådliggör hur skillnaden mellan lön och näringsinkomster och övriga för- värvsinkomster fördelar sig regionvis. Lön och näringsinkomster är högre i storstads- områden medan förvärvsinkomsterna i högre grad består av pensioner, sjukpenning och arbetsmarknadsstöd utanför storstadsområden.

5.7.3

Skatter

I tabell 5.31 redovisas det genomsnittliga skatte- uttaget för respektive H-region.

Tabell 5.31 Skatter indelade i H-regioner

Tusen kronor per invånare

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Kommunal skatt

48,6

43,7

41,4

39,0

40,2

37,2

Statlig inkomstskatt

8,0

4,4

2,8

1,8

1,6

1,1

Egenavgifter

1,0

0,8

0,7

0,7

0,8

0,6

Fastighetsskatt

2,1

1,7

1,3

1,3

1,1

0,9

Förmögenhetsskatt

1,0

0,5

0,3

0,2

0,2

0,1

Nettoskatt på kapitalvinster

1,5

0,6

0,4

0,9

0,2

0,0

Övriga skatter

0,8

0,6

0,6

0,7

0,6

0,7

Allmän pensionsavgift

8,6

7,7

7,6

7,1

7,1

6,5

Skattereduktioner

-7,3

-6,7

-6,6

-6,3

-6,3

-5,9

Summa skatter

64,4

53,3

48,5

45,5

45,5

41,2

Summa statliga skatter

15,7

9,5

7,1

6,5

5,3

4,0

De skilda nivåerna i kommunalskatt beror i huvudsak på inkomstnivåerna i de olika regionerna, men även de högre grundavdragen för lägre inkomstnivåer bidrar. De regionala skillnaderna i uttaget av kommunal skatt hade varit ännu större om skattesatsen varit lika i hela landet. Av skattereduktioner utgör 86 procent reduktion för allmän pensionsavgift, 8 procent reduktion för låg- och medelinkomsttagare samt 6 procent reduktion för fackföreningsavgift. 117 PROP. 2003/04:100 Diagram 5.14 Statlig inkomstskatt samt övriga statliga skatter Tusen kronor per invånare

9

8

Statlig inkomstskatt

7

Övriga statliga skatter

6

5

4

3

2

1

0

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Diagram 5.14 åskådliggör genomsnittligt uttag av statlig inkomstskatt samt övriga statliga skatter i varje H-region. Den statliga inkomst- skatten förklarar i huvudsak den stora skillnaden mellan regionerna i det totala uttaget av statlig skatt, men även fastighets- och förmögen- hetsskatten bidrar till det högre uttaget i stor- stadsregionerna.

5.7.4

Kommunal utjämning

I tabell 5.32 redovisas hur mycket kommunala skatteinkomster samt kommunala bidragsin- komster den genomsnittliga individen i respek- tive H-region ger upphov till. Bidragsin- komsterna är redovisade exklusive det generella statsbidraget om 7 808 kronor per invånare och uppdelade i inkomstutjämning samt övrig ut- jämning (kostnadsutjämning och det ålders- relaterade generella statsbidraget). Tabell 5.32 Kommunala skatte- och bidragsinkomster Tusen kronor per invånare

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Kommunal skatt

48,6

43,7

41,4

39,0

40,2

37,2

Inkomstutjämning

-8,4

0,5

1,9

3,0

3,1

4,0

Skatte- och

40,3

44,2

43,3

42,0

43,2

41,2

utjämningsinkomster

Övrig utjämning

1,7

0,3

-0,5

0,5

2,2

5,6

Totala skatte- och

41,9

44,6

42,8

42,5

45,4

46,8

bidragsinkomster

Den kommunala skatten i sig medför inga direkta konsekvenser för den regionala för- delningen då skatteinkomsterna behålls i de skatteskyldiga individernas kommuner. Det kommunala inkomstutjämningssystemet medför dock en omfördelning mellan kommuner. Kort- fattat syftar systemet till att likställa kom- munernas skatteunderlag i form av beskattnings- bar inkomst per invånare för att en kommuns skatteinkomster ska vara oberoende av inkomst- nivån i kommunen. Den huvudsakliga effekten är en omfördelning i proportion mot den genomsnittliga inkomstnivån i varje kommun. Ytterligare omfördelning från kommuner med hög inkomstnivå till kommuner med låg in- komstnivå sker dock beroende på grundav- dragets konstruktion. Diagram 5.15 Kommunala skatteinkomster före och efter inkomstutjämning Tusen kronor per invånare

49

Kommunala skatteinkomster

47

Skatteinkomster efter inkomstutjämning

45

43

41

39

37

35

H1

H2

H3

H4

H5

H6

Diagram 5.15 åskådliggör inkomstutjämnings- systemets påverkan på den regionala fördel- ningen. Alla H-regioner förutom region H1 är nettomottagare i systemet. Eftersom utjäm- ningssystemet jämnar ut skatteunderlaget snarare än skatteinkomsterna påverkar olika kommunala skattesatser varken inkomstutjäm- ningen eller den regionala fördelningen. Diagram 5.16 Kommunala skatteinkomster före och efter bidragsinkomster Tusen kronor per invånare

49

Kommunala skatteinkomster

47

Skatteinkomster efter bidragsinkomster

45

43

41

39

37

35

H1

H2

H3

H4

H5

H6

118 PROP. 2003/04:100 Diagram 5.16 visar, för respektive H-region, de kommunala skatteinkomsterna före och efter inkomstutjämning, kostnadsutjämning samt det åldersrelaterade generella statsbidraget. Kostnadsutjämningen för skola och omsorg utgör 97 procent av den totala kostnads- utjämningen. Resterande 3 procent utgörs av utjämning för barn födda utanför Norden och EU, näringsliv och sysselsättning, gator och vägar, kollektivtrafik, vatten och avlopp, administration, uppvärmning, byggkostnader, befolkningsunderlag samt kallort. I huvudsak påverkas kostnadsutjämningen av demografiska skillnader mellan regioner.

5.8

Aktuella skatteregler

5.8.1

Skatt på arbete

Inkomstskatt Statlig och kommunal inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst beräknas som taxerad in- komst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöin- komstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Vid en taxerad förvärvsinkomst som under- stiger 59 000 kronor medges ett grundavdrag på 16 700 kronor. För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp med 20 procent för att som högst uppgå till 26 400 kronor vid en inkomst på mellan 106 900 och 122 100 kronor. Därefter trappas grundavdraget ned med 10 procent för att uppgå till 11 600 kronor för inkomster som överstiger 269 200 kronor. En sammanfattning av grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.33. Tabell 5.33 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen Kronor

Taxerad förvärvsinkomst

Grundavdrag

0 16 600

taxerad förvärvsinkomst

16 700

 58 900

16 700

59 000

 106 800

16 800 26 300

106 900

 122 100

26 400

122 200

 269 100

26 300 11 700

269 200

11 600

Kommunal inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbar inkomst. Inkomståret 2004 varierar skattesatsen mellan 28,90 och 34,04 procent beroende på kommuntillhörighet. Den genom- snittliga skattesatsen i riket är 31,51 procent. I likhet med åren 19992003 är för 2004 det fasta beloppet om 200 kronor per skattskyldig en kommunal inkomstskatt. År 2004 kompenseras dock de skatteskyldiga med en skattereduktion om 200 kronor. Statlig inkomstskatt betalas med 20 procent på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med ytterligare 5 procent på den del som överstiger den övre skiktgränsen. Inkomståret 2004 är den nedre skiktgränsen 291 800 kronor och den övre 441 300 kronor. Detta motsvarar inkomsterna 308 800 respektive 458 900 kronor innan grund- avdrag och avdrag för allmän pensionsavgift gjorts (de så kallade brytpunkterna). I tabell 5.34 redovisas den totala inkomst- skatten, inklusive allmän pensionsavgift, för olika årslöner 2004. Skatten är beräknad utifrån en kommunal skattesats om 30 procent. Dessutom anges hur mycket skatten ökar eller minskar då skattesatsen är 1 procentenhet högre alternativt lägre. Hänsyn har tagits till grund- avdrag och allmän pensionsavgift (se avsnittet om arbetsgivaravgifter och allmän pensions- avgift). Tabell 5.34 Inkomstskatt för olika årslöner 2004 vid 30 procent kommunalskatt Kronor och procent

Skatteökning av

Årslön

Skatt

1 procent ökad lön

Marginalskatt

120 000

29 550

430

31

144 000

37 760

480

34

168 000

45 960

540

34

192 000

54 160

630

34

216 000

62 360

760

34

240 000

70 560

880

34

264 000

78 830

870

34

288 000

86 490

840

31

312 000

94 590

1 600

51

336 000

106 790

1 700

51

360 000

118 840

1 800

50

420 000

148 840

2 100

50

480 000

179 895

2 640

55

600 000

245 895

3 300

55

900 000

410 895

4 950

55

119 PROP. 2003/04:100 Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver närings- verksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift under 2004 är 32,70 procent och beräknas på utbetald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till 30,89 procent av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.35 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egenavgift- erna. Tabell 5.35 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. Procent

Avgift

Arbetsgivare

Egenföretagare

Sjukförsäkring

11,08

11,81 1

Efterlevandepension

1,70

1,70

Ålderspension

10,21

10,21

Föräldraförsäkring

2,20

2,20

Arbetsskadeförsäkring

0,68

0,68

Arbetsmarknad

3,70

1,16

Allmän löneavgift

3,13

3,13

Summa avgifter

32,70

30,89

Särskild löneskatt

24,26

24,26

Särskild löneskatt 65 år och äldre

16,16

16,16

1 För 3 och 30 dagars karens gäller 9,25 respektive 7,42 procent. Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet, på pensionsutfästelser samt på arbetsinkomster för personer som är äldre än 65 år. Allmän pensionsavgift betalas på in- komster som ligger till grund för fastställande av pensionsgrundande inkomst. Även sjukpenning och arbetslöshetsersättning ingår i detta underlag. Avgiften fastställs i samband med inkomsttaxeringen och uppgår under 2004 till 7 procent av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 inkomstbasbelopp. För 2004 är inkomstbas- beloppet 42 300 kronor.

5.8.2

Skatt på kapital

Hushållens kapitalinkomster Skatt på kapitalinkomster betalas av fysiska per- soner och dödsbon. Statlig inkomstskatt tas ut med en skattesats om 30 procent på kapitalin- komster. Beskattningen kan delas in i två huvud- grupper: löpande avkastning samt kapitalvinster. Löpande avkastning är bl.a. räntor och utdelnin- gar på aktier, medan kapitalvinst är realiserad värdestegring. Bolagens inkomstskatt Skattskyldiga är bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, sparbanker, medlems- banker och svenska investeringsfonder. Den statliga inkomstskatten uppgår till 28 procent av den beskattningsbara inkomsten. Undantaget är investeringsfonderna där skatten är 30 procent av underlaget. Skattesystemet är utformat så att företagen har tillgång till olika reserveringsmöjligheter. Avsättning till periodiseringsfond ges med 25 procent av överskottet i näringsverksamheten. Senast det sjätte beskattningsåret efter det att avsättningen gjordes måste medlen återföras till beskattning. Därigenom kan företag utjämna beskattningen över tiden. Vid en realränta på 3 procent kan den effektiva skattesatsen beräknas till 26,56 procent. Avkastningsskatt Pensionssparande och sparande i kapitalförsäk- ringar beskattas genom en avkastningsskatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning som utgörs av kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret. För kapital som hör till pensionsförsäkringar tillämpas en skattesats på 15 procent, och för dito till kapitalförsäkringar en skattesats på 27 procent. Fastighetsskatt Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatte- pliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skatt- skyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna 120 för olika slag av fastigheter inkomståret 2004 redovisas i tabell 5.36. Från och med inkomståret 2003 finns en s.k. dämpningsregel för fastighetsskatten. Syftet är att utjämna höjningar av taxeringsvärden i sam- band med de allmänna eller förenklade fastig- hetstaxeringarna. Utformningen medför att en tredjedel av höjningen slår igenom per år under tre på varandra följande år. Tabell 5.36 Skattesatser för olika slag av fastigheter Procent

Slag av fastighet

Skattesats

Småhus

1,0

Hyreshus, bostadsdel

0,5

Hyreshus, lokaler

1,0

Industrienhet

0,5

Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara 75 procent av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. De fem första åren efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighets- skatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts fr.o.m. inkomståret 2001. Den innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsätt- ningar, skall betala maximalt fem procent av inkomsten i fastighetsskatt. Förmögenhetsskatt PROP. 2003/04:100 Tabell 5.37 Förmögenhetsskatt Kronor och procent

Fribelopp

Skattesats

Fysiska personer

Enskild person

1 500 000

1,5

Sambeskattade

2 000 000

1,5

Juridiska personer

Familjestiftelser

900 000

0,15

Övriga skattskyldiga

25 000

0,15

Arvsskatt Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Från och med 2004 är utgår inte arvsskatt på arv mellan makar eller sambor. De nya reglerna gäller vid dödsfall som inträffat efter den 31 december 2003. Arvsskatt utgår på värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en progressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.38 anges arvsskatten för de olika skatteklasserna. Tabell 5.38 Arvsskatt för olika skatteklasser Kronor och procent

Skattepliktig lott, klass I

Arvsskatt

0 300 000

10 %

300 000

 600 000

30 000

+ 20 %

inom skiktet

600 000

90 000

+ 30 %

inom skiktet

Skattepliktig lott, klass II

Arvsskatt

0 70 000

10 %

70 000 140 000

7 000

+ 20 %

inom skiktet

140 000

21 000

+ 30 %

inom skiktet

Skattepliktig lott, klass III

Arvsskatt

0 90 000

10 %

90 000 170 000

9 000

+ 20 %

inom skiktet

170 000

25 000

+ 30 %

inom skiktet

Skattskyldiga till förmögenhetsskatt är bl.a. fysiska personer bosatta i Sverige. Skattskyldig- heten omfattar all skattepliktig förmögenhet i Sverige och i utlandet. Förmögenhetsskatt för juridiska personer betalas dels av svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i för- mögenheten genom sin andel, dels av svenska stiftelser. Fribelopp och skattesatser redovisas i tabell 5.37. Förmögenhetsskatten tas ut på den del av den skattepliktiga förmögenheten som över- stiger fribeloppet. Till klass I hänförs bland andra barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som t.ex. förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. Till klass III hänförs bl.a. förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att ett grundavdrag har gjorts. För arvs- eller testamentslott som beskattas enligt klass I är grundavdraget 70 000 121 PROP. 2003/04:100 kronor. Om den beskattas enligt klass II eller klass III är grundavdraget 21 000 kronor. Gåvoskatt Gåvoskatt utgår på egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller samman- slutningar som har ett visst allmännyttigt ända- mål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Make, sambo är dock ej befriad från gåvoskatt utan ingår istället i skatteklass I. Grundavdraget skiljer sig från arvsskatten och är 10 000 kronor för alla. Stämpelskatt Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteck- ningar. Vid förvärv är skatten 1,5 procent av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undan- tag 3 procent. Vid inteckning är skatten 2 pro- cent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, 1 procent för luftfartyg och näringsverksamhet samt 0,4 procent för skepp.

5.8.3

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat sär- skilt stadgas, skattepliktig.

Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår med 25 procent av beskattningsunderlaget.

Från denna regel gäller följande undantag:

12 procent för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter,

6 procent för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, person- befordran, entréavgifter till konserter, 

cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblio- teks- och museiverksamhet, vissa imma- teriella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försälj- ningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av 20,00 procent för huvudregeln och 10,71 respektive 5,66 procent för de lägre skattesatserna. Tobaksskatt Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i Sverige, som förs in eller tas emot från ett annat EG-land eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt tas ut för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.39 redovisas de skattesatser som gäller för 2004. Tabell 5.39 Skattesatser för olika tobaksslag

Cigaretter

20 öre per styck

värderelaterad skatt

39,2 procent av detaljhandelspriset

miniminivå

90 procent av punktskatt på mest

sålda priskategorin

Cigarrer och cigariller

56 öre styck

Röktobak

630 kronor per kg

Snus

123 kronor per kg

Tuggtobak

201 kronor per kg

Alkoholskatt För öl, vin och andra jästa drycker, mellanklass- produkter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat EG-land eller som importerats från tredje land skall alkoholskatt erläggas. De skattesatser som gäller 2004 redovisas i tabell 5.40. 122 Tabell 5.40 Skattesatser för olika alkoholslag Volymprocent

Öl

Skattesats/liter och volymprocent

Över 2,80

1,47 kronor

Vin

Skattesats/liter

2,25

 4,50

7,58 kronor

4,50

 7,00

11,20 kronor

7,00

 8,50

15,41 kronor

8,50

 15,00

22,08 kronor

15,00 18,00

45,17 kronor

Mellanklassprodukter

Skattesats/liter

1,20

 15,00

27,20 kronor

15,00 22,00

45,17 kronor

Etylalkohol

Skattesats/liter ren alkohol

Över 1,20

501,41 kronor

Energiskatt Energiskatt skall erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, ben- sin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, rå- tallolja, naturgas, metan och gasol samt andra ol- jeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en så- dan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och hög- beskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Tabell 5.41 Några av de vanligaste skattesatserna på energi Kronor/liter, öre/kWh

Bensin

4,79

kronor/liter

Dieselolja, miljöklass 1

3,33

kronor/liter

Eldningsolja

3 330

kronor/m3

Elektrisk kraft

- hushåll i Norrland

18,1

öre/kWh

- hushåll i övriga landet

24,1

öre/kWh

- el-, gas-, värmeförsörjning

21,5

öre/kWh

- industri

0,5

öre/kWh

Anm.: Skattesatsen elektrisk kraft, industri, gäller från den 1 juli 2004. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten med 18 procent till 91 öre per kg och energiskatten på el med 1 öre per kWh PROP. 2003/04:100 för hushåll och servicesektorn den 1 januari 2004. Även dieselskatten höjdes, med 10 öre per liter. Från den 1 juli 2004 höjs skatten på elektrisk kraft för industrin med 0,5 öre per kWh. Samtliga energi- och koldioxidskattesatser har från årsskiftet dessutom höjts med mot- svarande förändringen i konsumentprisindex. Några av de vanligaste skatterna på energi redo- visas i tabell 5.41. Fordonsskatt Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbi- lar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga ter- rängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvag- nar som dras av motorredskap eller av tunga ter- rängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skat- tevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med total- vikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjul- axlar. I tabell 5.42 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.42 Vissa fordonsskattesatser Kronor per år

Skattevikt (tjänstevikt)

Personbilar

För 900 kg

För varje 100 kg

däröver

Dieseldrivna

2245

569

Inte dieseldrivna

585

149

Motorcyklar

För 0-75 kg

För 76 kg och

däröver

110

137

Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommu- ner, nedsatt med 384 kronor per år. 123

6 Utgifter PROP. 2003/04:100 6 Utgifter

6.1

Utgiftsprognos 2004

Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår vid minst två tillfällen redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas den första pro- gnosen för 2004. I avsnitt 6.1.1 redovisas pro- gnosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbud- getens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.5. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter 2004 Miljarder kronor

Differens prognos

Ursprunglig

 urspr.

statsbudget 1

Prognos

statsbudget

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor 2

690,2

690,6

0,4

Statsskuldsräntor

47,7

52,0

4,3

Summa utgifter

737,9

742,6

4,7

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003.

2

Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar.

I budgetpropositionen för 2004 beräknades statsbudgetens utgifter till 737,9 miljarder kronor. I den aktuella prognosen beräknas ut- gifterna till 742,6 miljarder kronor. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. Finansutskottet tog i betänkande avseende tilläggsbudget 2 för budgetåret 2002 (bet. 2002/03:FiU11 rskr. 2002/03:25) upp frågan angående väsentliga avvikelser från anvisade medel för anslaget 92:1 Räntor på statsskulden.

Utskottet förutsatte därvid att regeringen under kommande år överväger om det finns anledning att föreslå riksdagen ändringar av anslaget när utgifterna förväntas avvika väsentligt från anvisade medel. För 2004 uppgår utgiftsramen för utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. till 47,7 mil- jarder kronor, varav anslaget 92:1 Räntor på stats- skulden svarar för 47,5 miljarder kronor. Ut- gifterna beräknas nu bli 52,0 miljarder kronor, vilket är 4,3 miljarder kronor högre än vad som anslogs i budgetpropositionen för 2004. Av- vikelsen beror främst på att introduktionen av en ny obligation med lång löptid, som var planerad till slutet av 2003, genomfördes först i början av 2004. Dessutom leder ytterligare introduktioner av nya obligationer samt valutaförluster till högre ränteutgifter. Introduktionerna sker genom byten där gamla obligationer köps till- baka och nya emmiteras. Det finns en betydande osäkerhet i prognosen eftersom ränte- och valutarörelser även på kort sikt har stor påverkan på räntebetalningarna i utländsk valuta. För anslaget 92:1 Räntor på statsskulden finns ett bemyndigande att överskrida anslaget om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalnings- åtagande. I samband med beredningen av bud- getpropositionen för 2005 kommer det göras en ny bedömning av utgifterna för räntorna på statsskulden för innevarande år. Om utgifterna då förväntas avvika väsentligt från anvisade medel avser regeringen att föreslå riksdagen ändringar av anslaget på tilläggsbudget. 127 PROP. 2003/04:100

6.1.1

Takbegränsade utgifter 2004

Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgifts- taket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för regeringen och riksdagen. Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åt- gärder som den har befogenheter till eller föreslå riksdagen nödvändiga åtgärder. Regeringens bedömning är att utgiftstaket för 2004 riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen avser därför införa begräns- ningsbelopp för vissa anslag (se avsnitt 4.3). Den utgiftsprognos som här redovisas inkluderar effekterna av de föreslagna åtgärderna. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att i tid kunna vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen för 2004 till 855,8 miljarder kronor. Budgeteringsmarginalen uppgick till 0,2 miljarder kronor. I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till 855,9 miljarder kronor. Det innebär att budgete- ringsmarginalen nu beräknas uppgå till 0,1 mil- jarder kronor. Jämfört med 2003 ökar de takbegränsade ut- gifterna med 36,9 miljarder kronor. Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar de underliggande utgifterna med 35,9 miljarder kronor mellan 2003 och 2004, vilket motsvarar en real ökning på 3,6 procent. I relation till bruttonational- produkten (BNP) beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till ca 34 procent. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter 2004 Miljarder kronor

Differens

Urspr.

prognos 

stats-

ursprunglig

budget 1

Prognos

statsbudget

Utgifter exkl.

690,2

690,6

0,4

statsskuldsräntor 2

Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten

165,6

165,3

0,3

Takbegränsade utgifter

855,8

855,9

0,1

Budgeteringsmarginal

0,2

0,1

0,1

Utgiftstak för staten

856,0

856,0

0,0

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003.

2

Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar.

I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på den ursprungliga statsbudgeten, förslag på tilläggs- budget i denna proposition, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. För vissa utgiftsområden avviker ut- giftsprognoserna kraftigt i förhållande till den av riksdagen ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de viktigaste skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgiftsramarna i den ursprungliga statsbudgeten för 2004 (se även diagram 6.1). 128 Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2004 jämfört med anvisade medel på statsbudgeten för 2004 1

Miljarder kronor

6 Försvar samt beredskap mot

1,0

sårbarhet

7 Internationellt bistånd

0,6

10

Ekonomiska trygghet vid

-3,9

sjukdom och handikapp

13

Arbetsmarknad

15

Studiestöd

-1,2

20

Allmän miljö- och naturvård

-0,5

22

Kommunikationer

0,7

23

Jord- och skogsbruk, fiske med

-2,0

anslutande näringar

25

Allmänna bidrag till kommuner

-2,6

27

Avgiften till Europeiska

2,7

gemenskapen

PROP. 2003/04:100 7,1

-6,0

-4,0

-2,0

0,0

2,0

4,0

6,0

8,0

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2003. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Utgifterna för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling beräknas bli högre än anslagna medel i statsbudgeten då an- slagssparande från 2003 förväntas användas i år. Den utgiftsbegränsning som regeringen har för avsikt att införa för anslaget begränsar dock anslagsbelastningen i år.

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

I statsbudgeten finns inga anslagna medel för anslaget 9:1 Samarbete med Central- och Öst- europa men det anslagssparande som finns från 2003 förväntas användas i år, vilket ger högre prognos än anvisade medel . Den utgiftsbegräns- ning som regeringen har för avsikt att införa för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet begränsar dock anslagsbelastningen i år.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Jämfört med beräkningen i budgetpropositio- nen för 2004 har utgifterna för utgiftsområde 10 reviderats ned. För anslaget 19:1 Sjuk-

penning och rehabilitering m.m. beräknas ut- gifterna bli ca 2,2 miljarder kronor lägre i förhållande till beräkningen i budgetpropo- sitionen. Bakom denna förändring ligger en nedreviderad utgiftsberäkning vad gäller sjuk- penning och en uppreviderad utgiftsberäkning vad gäller rehabiliteringspenning. I stats- budgeten antogs att antalet sjukpenningdagar (netto) 2004 skulle understiga 2002 års nivå med ca 15 procent. Nuvarande prognos inne- bär ca 21,5 procents nedgång. I år antas antalet sjukpenningdagar minska med 18 procent jäm- fört med 2003 års nivå.

Utgifter för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspension) bedöms bli 1,4 miljarder kronor lägre 2004 än beräknat i budgetpropositionen. Detta förklaras av ett lägre antagande om genomsnittlig ersättning och färre personer med sjukersättning än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det genomsnittliga antalet personer med aktivi- tets- eller sjukersättning antas dock samman- taget öka med ca 24 000 mellan 2003 och 2004. 129 PROP. 2003/04:100 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli ca 6,3 miljarder kronor högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Den öppna arbetslösheten har reviderats upp med 0,8 procentenheter jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. De arbetsmarknadspolitiska programmen har ut- ökats med 15 000 platser, vilket ökar utgifterna för aktivitetsstöd. Ytterligare en förklaring till utgiftsökningen är att ett flertal helgdagar i slutet av år 2003 bidrog till att utbetalningar försköts till januari 2004. Slutligen har antalet tim- anställda som erhåller ersättning ökat mer än vad som antogs i statsbudgeten, samtidigt som den förväntade minskningen av deltidsarbetslösa har planat ut

.

Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden 

20002006

beräknas bli ca 0,5 miljarder kronor högre än vad som anvisades på statsbudgeten till följd av att anslagsbehållningar från 2003 förväntas ut- nyttjas. Anslagssparandet beror på en för- dröjning av starten för strukturfondspro- grammen. Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli ca 1,1 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta förklaras främst av lägre studerandevolymer, framför allt inom den kommunala vuxenutbildningen, än vad anslaget beräknats för. Utgifterna för anslaget 25:3 Studiemedels- räntor m.m. beräknas bli ca 0,1 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket i huvud- sak beror på färre prognostiserade avskrivningar av lån än i statsbudgeten. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Regeringen har för avsikt att besluta om utgifts- begränsningar för 2004 för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald . Detta medför lägre beräknade utgifter än anvisat i statsbudgeten.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgifterna för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas bli högre än anslagna medel i statsbudgeten då anslagssparande från 2003 förv- äntas användas i år. På grund av senareläggning av utgifter i slutet av 2003 för anslaget 37:7 

IT-infrastruktur:

 Regio-

nala transportnät m.m. beräknas utgifterna bli högre än anslagna medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för utgiftsområdet beräknas bli lägre jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten, regeringen har för avsikt att besluta om utgifts- begränsningar. De anslag som kommer att be- röras finansierar stöd till jordbrukare både vad gäller direktbidrag och ersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegräns- ningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att senareläggas från planerad ut- betalning i slutet av 2004 till början av 2005. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting beräknas bli 2,6 mil- jarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket beror på att en slutreglering med an- ledning av pensionsreformen m.m. sker under 2004. Slutregleringen medför en permanent minskning av anslaget med 1,3 miljarder kronor årligen fr.o.m 2003. Eftersom någon reglering inte skedde 2003 skall regleringen 2004 avse såväl 2003 som 2004. Detta innebär att den totala regleringen för 2004 beräknas bli 2,6 miljarder kronor. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen beräknas bli ca 2,7 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. Regeringen beslöt i december 2003 att betala 2,5 miljarder kronor av avgiften för december månad i januari 2004, vilket ökar utgifterna 2004 jämfört med statsbudgeten. Förändring av anslagsbehållningar I statsbudgeten för 2004 var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte för- delad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Minskningen av anslagsbehållningar uppgick i statsbudgeten för budgetåret 2004 till 0 kronor, vilket innebär att nettot av anslagssparande, utnyttjande av anslagssparande och förbrukning av tidigare anslagsbehållningar beräknades bli noll. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. 130 Statsbudgetens utfall 2003 visar att anslags- behållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till 23,2 miljarder kronor vid årsskiftet 2003/2004. Under 2004 kommer anslagssparan- det från 2003 att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten 2004 eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås öka med 5,1 miljarder kronor till följd av förslag på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan totalt anvisade medel (inklusive förslag på tilläggs- budget) och prognostiserade utgifter beräknas nu till 4,6 miljarder kronor (exklusive stats- skuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehåll- ningarna öka till 27,8 miljarder kronor vid årets slut. Kommande indragningar av anslags- sparande, bl.a. till följd av den s.k. treprocents- regeln, kan dock komma att innebära att anslags- behållningarna blir lägre. Treprocentsregeln innebär att myndigheterna först efter ett särskilt beslut av regeringen får disponera anslags- sparande som överstiger tre procent av före- gående års ramanslag. PROP. 2003/04:100 Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2004 Miljarder kronor Ram- och reservationsanslag (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor)

Ingående reservation och ramöverföringsbelopp 1

23,2

+

Anvisat ursprunglig statsbudget

690,2

+

Förslag till tilläggsbudget i VP2004

5,1

+

Medgivna överskridanden

0,0

Indragningar

0,0

Prognos

690,6

=

Beräknad utgående reservation och ramöverförings-

belopp

27,8

Beräknad förändring av anslagsbehållningar

4,6

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Enligt Årsredovisning för staten (skr. 2003/04:101). 131 PROP. 2003/04:100 Tabell 6.4 Utgifter 2003 och 2004 Miljarder kronor

2003

2004

Urspr.

Differens

Differens

stats-

Tilläggs-

Totalt

prognos urspr.

prognos 

Utgiftsområde

Utfall

budget 1

budget 2

anvisat 3

Prognos

statsbudget

totalt anvisat

1

Rikets styrelse

7,5

7,9

0,0

7,9

7,5

0,4

0,5

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

9,0

9,2

0,0

9,2

9,3

0,1

0,1

3

Skatt, tull och exekution

8,3

8,6

0,0

8,6

8,5

0,0

0,0

4

Rättsväsendet

25,5

26,4

0,2

26,6

26,0

0,4

0,6

5

Internationell samverkan

1,1

1,3

0,0

1,3

1,3

0,0

0,0

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

45,1

44,3

44,3

45,3

1,0

1,0

7

Internationellt bistånd

15,9

19,9

19,9

20,5

0,6

0,6

8

Invandrare och flyktingar

7,7

7,0

0,0

7,0

7,3

0,3

0,3

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

34,1

37,7

0,0

37,7

38,1

0,4

0,4

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

121,5

124,0

0,0

124,0

120,1

3,9

3,9

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

52,0

50,7

50,7

51,1

0,4

0,4

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

52,2

53,9

53,9

54,1

0,3

0,3

13

Arbetsmarknad

64,2

62,0

7,4

69,4

69,1

7,1

0,3

14

Arbetsliv

1,1

1,1

1,1

1,1

0,1

0,1

15

Studiestöd

19,9

21,9

0,0

21,9

20,7

1,2

1,2

16

Utbildning och universitetsforskning

42,0

44,0

0,0

44,0

42,1

1,9

1,9

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

8,4

8,7

0,0

8,7

8,7

0,0

0,0

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

8,8

8,8

0,0

8,8

8,6

0,2

0,2

19

Regional utveckling

3,9

3,1

3,1

3,3

0,2

0,2

20

Allmän miljö- och naturvård

2,8

3,8

0,0

3,8

3,3

0,5

0,5

21

Energi

1,9

1,7

1,7

1,7

0,1

0,1

22

Kommunikationer

24,9

28,5

0,0

28,5

29,2

0,7

0,7

23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

9,6

14,3

0,0

14,3

12,2

2,0

2,0

24

Näringsliv

3,3

3,5

0,0

3,5

3,1

0,4

0,4

25

Allmänna bidrag till kommuner

72,4

73,7

2,6

71,1

71,1

2,6

0,0

26

Statsskuldsräntor m.m.

42,2

47,7

47,7

52,0

4,3

4,3

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

18,3

24,5

24,5

27,2

2,7

2,7

Minskning av anslagsbehållningar

0,0

Summa utgiftsområden

703,5

737,9

5,1

742,9

742,6

4,7

0,4

Summa utgiftsområden exkl. stats-

skuldsräntor

661,3

690,2

5,1

695,3

690,6

0,4

4,6

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten

157,8

165,6

165,3

0,3

Takbegränsade utgifter

819,1

855,8

855,9

0,1

Budgeteringsmarginal

2,9

0,2

0,1

0,1

Utgiftstak för staten

822,0

856,0

856,0

0,0

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

Statsbudgeten enligt riksdagens beslut i december 2003.

2

Förslag till tilläggsbudget i denna proposition.

3

Anvisat på statsbudgeten och förslag till tilläggsbudget i denna proposition.

132

PROP. 2003/04:100

6.2

Beräkning av utgifterna per

Beräkningarna är baserade på nu kända förut-

utgiftsområde för 20052006

sättningar vad avser den ekonomiska utveck-

lingen.

Regeringen presenterade i budgetpropositionen

I beräkningen av utgifterna per utgiftsområde

för 2004 en konsekvensberäkning av utgifts-

har förändrade makroekonomiska förutsätt-

ramarna för 2005 och 2006. I tabell 6.5 presente-

ningar, förändrade volymantaganden inom vissa

ras en beräkning av utgifternas fördelning på

transfereringssystem samt förändrad pris- och

utgiftsområden för 2005 och 2006 samt skillna-

löneomräkning påverkat utgifterna jämfört med

der i förhållande till konsekvensberäkningen i

utgiftsramarna i budgetpropositionen.

budgetpropositionen för 2004. I beräkningen

Förbrukning av anslagsbehållningar för för-

ingår även utgiftseffekten av beslutade och nu

valtnings- och investeringsanslag redovisas inte

föreslagna eller aviserade besparingar och

på respektive utgiftsområde i tabell 6.5 utan

reformer (se avsnitt 4.3).

ingår i beräkningsposten Minskning av anslags-

behållningar.

133 PROP. 2003/04:100 Tabell 6.5 Beräkning av utgifterna per utgiftsområde för 20052006 samt skillnader jämfört med konsekvensberäkningen i budgetpropositionen för 2004 (BP2004) Miljoner kronor

Differens BP2004

Utgiftsområde

2005

2006

2005

2006

1

Rikets styrelse

7 829

8 246

15

28

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

9 299

9 557

145

203

3

Skatt, tull och exekution

8 686

8 809

74

98

4

Rättsväsendet

26 606

27 076

175

227

5

Internationell samverkan

1 261

1 264

7

6

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

44 399

45 317

991

921

7

Internationellt bistånd

21 915

22 869

1 077

1 046

8

Invandrare och flyktingar

6 710

6 342

282

306

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

38 730

40 246

585

433

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

127 001

130 558

2 711

3 974

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

49 623

48 523

231

149

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

55 777

57 454

60

328

13

Arbetsmarknad

66 947

63 226

8 690

6 454

14

Arbetsliv

1 193

1 210

32

33

15

Studiestöd

21 249

22 019

545

1 032

16

Utbildning och universitetsforskning

43 769

42 856

2 119

2 208

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

8 901

9 096

56

25

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

9 109

9 531

32

91

19

Regional utveckling

2 957

2 957

0

0

20

Allmän miljö- och naturvård

4 022

4 342

335

632

21

Energi

455

458

5

11

22

Kommunikationer

31 839

32 359

2 133

2 222

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

14 539

14 877

72

468

24

Näringsliv

3 639

3 662

12

6

25

Allmänna bidrag till kommuner

84 007

88 717

4 575

7 450

26

Statsskuldsräntor m.m.

41 350

53 650

7 420

4 632

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 077

25 179

905

1 368

Minskning av anslagsbehållningar

6 860

591

5 137

1 256

Summa utgiftsområden

763 748

780 992

6 180

1 921

Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor

722 398

727 342

13 600

6 553

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

170 028

179 649

1 344

2 047

Takbegränsade utgifter

892 426

906 991

12 256

4 506

Budgeteringsmarginal

1 574

24 009

Utgiftstak för staten

894 000

931 000

6.2.1

De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budget- propositionen för 2004

Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats för 2005 och 2006 jämfört med beräkningen i budget- propositionen för 2004. Utgifterna per utgifts- område har ändrats till följd av föreslagna bespa- ringar och utgiftsreformer, reviderade makro- ekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.6 har förändringen 134 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade utgifterna för 2005 och 2006 delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen för 2004 Miljarder kronor

2005

2006

Takbegränsade utgifter i

budgetpropositionen för 2004

880,2

902,5

Nya utgiftsreformer

10,5

14,9

Nya utgiftsminskningar

0,5

0,5

Reviderad pris- och löneomräkning

2,5

2,5

Övriga makroekonomiska förändringar

5,7

0,2

Volymförändringar

2,4

2,2

Övrigt

3,6

3,7

Förändrad prognos för

anslagsbehållningar

5,1

1,3

Total utgiftsförändring

12,3

4,5

Takbegränsade utgifter i 2004 års

ekonomiska vårproposition

892,4

907,0

Anm.: På grund av avrundning kan summan av delarna skilja sig från posten Total utgiftsförändring Utgiftsreformer och utgiftsminskningar I jämförelse med budgetpropositionen för 2004 höjs de beräknade utgiftsramarna med drygt 10 miljarder kronor 2005 och med nära 15 mil- jarder kronor 2006 till följd av nu aviserade re- former. I avsnitt 4.3 presenteras budgeteffek- terna av de utgiftsreformer och den finansiering som nu aviseras. Bland annat aviseras att utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas öka med 3 miljarder kronor 2005 och 5 miljarder kronor 2006 i form av höjda allmänna bidrag på statsbudgetens utgiftssida. Beräknade anslags- medel för infrastrukturinvesteringar beräknas öka med 2,5 miljarder kronor för såväl 2005 som 2006. En förkortning av den sjuklöneperiod som arbetsgivarna finansierar från 21 dagar till 14 dagar samt höjd ersättningsnivå inom sjuk- försäkringen beräknas öka utgifterna med ca 2,4 miljarder kronor per år fr.o.m. 2005, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Vidare aviseras att ett riktat statsbidrag till personal- förstärkningar i förskolan om 1 miljard kronor 2005 och 2 miljarder kronor 2006 införs. Dessutom höjs den beräknade biståndsramen med 590 miljoner kronor fr.o.m. 2005. Aviserade satsningar på biologisk mångfald beräknas höja utgifterna med 0,3 miljarder kronor 2005 och med 0,5 miljarder kronor 2006 i förhållande till budgetpropositionen. PROP. 2003/04:100 De sammanlagda utgiftsminskningarna som aviseras i denna proposition beräknas uppgå till 0,5 miljarder kronor per år 2005 och 2006. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen för 2004 gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för 2005. Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning för dessa anslag genomförts för 2005. Den baseras bl.a. på löneutvecklingen för arbetare inom tillverk- ningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn under de senaste tio åren. Till följd av den slutgiltiga pris- och löne- omräkningen minskar utgiftsramarna med 2,5 miljarder kronor 2005 jämfört med beräk- ningen i budgetpropositionen. Skillnaden mellan den slutliga pris- och löneomräkningen och den preliminära omräkningen i budgetpropositionen beror främst på en tidigare felaktig beräkning av arbetskostnadsindex, högre produktivitetsut- veckling, lägre hyreskostnadsindex och lägre allmän prisutveckling. Den största förändringen gäller utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (1 mil- jard kronor). Försvarsanslagen räknas om med ett särskilt försvarsprisindex (FPI). Faktorer som vägs in vid beräkningen av FPI är bland annat dollarutvecklingen och prisutvecklingen för importerat försvarsmaterial. I övrigt berörs främst utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning (0,4 miljarder kronor) och utgiftsområde 22 Kommunikationer (0,4 milj- arder kronor). Övriga makroekonomiska förändringar I jämförelse med budgetpropositionen för 2004 har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Utgiftsberäkningarna påverkas främst av an- taganden om betydligt högre arbetslöshet 2005 och 2006, vilket leder till ökade utgifter för arbetslöshetsersättning. Även antagandet om 135 PROP. 2003/04:100 antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska pro- gram har reviderats upp för 2005. Pris- utvecklingen har reviderats ned för 2004 och 2005. Jämfört med beräkningen i budgetpropo- sitionen beräknas prisbasbeloppet därför bli 300 respektive 700 kronor lägre 2005 respektive 2006. Ett lägre prisbasbelopp medför lägre utgifter på flera stora transfereringsanslag, främst sjukersättning och garantipension till ålderspensionärer. Vidare har inkomstindex revi- derats ned för såväl 2005 som 2006. Det lägre inkomstindexet medför ca 2 miljarder kronor lägre utgifter för ålderspensionssystemet 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Nedreviderade räntenivåer jämfört med be- räkningar i budgetpropositionen medför lägre beräknade utgifter för studiemedelsräntor. De förändrade makroförutsättningarna inne- bär sammantaget att utgifterna beräknas öka med nära 6 miljarder kronor 2005 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Däremot påverkas utgifterna för 2006 sammantaget endast marginellt av dessa förändringar. Volymer Utgifterna för 2005 och 2006 har också för- ändrats jämfört med beräkningen i budget- propositionen för 2004 till följd av nya pro- gnoser för volymer inom vissa regelstyrda system. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas utgifterna för 2005 och 2006 öka med ca 0,5 miljarder kronor per år till följd av minskade avräkningar från biståndsramen, jäm- fört med beräkningen i budgetpropositionen. Avräkningar avser biståndsrelaterade utgifter som finns inom andra utgiftsområden. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har utgifterna för hög- kostnadsskyddet för äldre inom tandvården reviderats ned med ca 0,5 miljarder kronor per år 20052006. Detta är resultatet av att tiden från inkommen förhandsprövning till utgift blivit kortare, vilket leder till högre förväntade utgifter 2004 men lägre förväntade utgifter 2005. Dess- utom antas antalet inkomna ärenden bli färre 2005 och 2006 än i beräkningen i budgetpropo- sitionen. De största volymförändringarna jämfört med antagandena i budgetpropositionen beräknas inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I budgetpropositionen antogs att antalet sjukpenningdagar (netto) år 2004 skulle understiga 2002 års nivå med ca 15 procent. I denna proposition antas att minsk- ningen mellan 2002 och 2004 blir ca 21,5 procent (rensat för effekten av den förlängning av sjuklöneperioden från två till tre veckor som infördes den 1 juli 2003, beräknas minskningen till ca 18,5 procent). Jämfört med budgetpropo- sitionen har även prognosen för antalet sjuk- penningdagar för 20052006 reviderats ned, vilket medför en beräknad utgiftsminskning om drygt 2 miljarder kronor 2005 och drygt 1,5 mil- jarder kronor 2006. Samtidigt har antalet ersätt- ningsdagar inom rehabiliteringspenning revide- rats upp jämfört med beräkningen i budget- propositionen, vilket beräknas öka utgifterna med ca 0,6 miljarder kronor 2005 och 2006. Antalet personer med aktivitets- och sjuk- ersättning (f.d. förtidspensionärer) antas sammantaget bli färre 20052006 än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket beräknas minska utgifterna med nära 1 miljard kronor 2005 och med ca 1,8 miljarder kronor 2006. Trots denna nedrevidering beräknas antalet personer med aktivitets- och sjukersättning öka betydligt under beräkningsperioden. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd antas antalet studenter med studiemedel bli färre samtidigt som antalet studenter med studiehjälp och rekryteringsbidrag antas bli fler än i beräkningen i budgetpropositionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer inom regelstyrda system bidra till att utgifterna minskar med drygt 2 miljarder kronor för såväl 2005 som 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. I tabell 6.7 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redo- visningen begränsas till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. 136 PROP. 2003/04:100 Tabell 6.7 Volymer 20032006

Förändring från budgetpropositionen för 2004 anges inom parentes

Utfall

Prognos

2003

2004

2005

2006

Antal personer med assistansersättning

11 492

12 233

12 977

13 611

(13)

(28)

(12)

(6)

Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner

90,4

74,1

71,8 1

71,8 1

(1,9)

(6,2)

(4,7)

(3,2)

Antal personer med sjukersättning

489 894

510 020

525 911

538 828

(3 606)

(6 215)

(12 557)

(22 381)

Antal personer med aktivitetsersättning

2 352

6 463

8 396

10 207

(1 002)

(3 614)

(5 426)

(7 275)

Antal personer med garantipension

888 676

878 300

855 200

830 400

(7 624)

(5 300)

(6 000)

(6 000)

Antal personer med tilläggspension

1 440 817

1 454 900

1 483 700

1 515 100

(11 417)

(1 400)

(2 000)

(2 700)

Antal personer med inkomstpension

103 969

154 000

253 100

352 300

(42 069)

(4 500)

(4 100)

(3 900)

Antal personer med premiepension

70 935

112 000

207 100

322 800

(31 295)

(8 400)

(14 800)

(7 800)

Antal personer med bostadstillägg för pensionärer

441 047

436 400

432 600

426 600

(2 253)

(2 000)

(3 600)

(5 000)

Antal barnbidrag

1 722 000

1 715 000

1 705 000

1 692 000

(0)

(0)

(0)

(2 000)

Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner

40,1

41,9

42,9

43,5

(0,2)

(0,4)

(0,5)

(0,6)

Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, miljoner

5,7

5,4

5,7

5,6

(0,1)

(0)

(0,1)

(0,1)

Antal personer med studiehjälp

408 722

423 100

437 900

455 000

(5 522)

(5 800)

(5 600)

(5 650)

Antal personer med studiemedel

431 126

428 479

429 076

429 076

(626)

(3 857)

(2 991)

(2 991)

Antal personer med rekryteringsbidrag

21 388

19 500

22 171

22 395

(8 445)

(387)

(2 334)

(2 564)

Antal registrerade asylsökande

41 754

42 947

41 975

39 166

(1 687)

(2 044)

(2 740)

(4 390)

Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 4.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt.

1 Siffran bygger på att arbetsgivare betalar sjuklön t.o.m. dag 21. Nära 3 miljoner sjukpenningdagar (netto) beräknas tillkomma per år vid återgång till en sjuklöneperiod motsvarande 14 dagar. Övriga förändringar Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens ome- delbara kontroll, till exempel genom ändringar i EU:s regelverk. Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. Med anledning av ålderspensionsreformen skall en slutreglering av den beskattade garanti- pensionen m.m. ske under 2004. Slutregleringen medför en permanent minskning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting om 1,3 miljarder kronor från och med 2003. Där- igenom minskar också utgifterna med mot- svarande belopp 2005 och 2006 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2004. Den genomsnittliga ersättningen per dag för sjukpenning och sjukersättning antas bli lägre 2005 och 2006 än vad som antogs i budget- propositionen för 2004. Denna effekt bidrar till att de beräknade utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp revideras ned med ca 0,4 miljarder kronor 20052006.

En ytterligare förändring är att EU-avgiften beräknas bli lägre 20052006 till följd av en ny prognosmetod. Utgångspunkten vid beräk- ningen av EU-avgiften kommer att vara en be- 137 PROP. 2003/04:100 dömning av den faktiska budgetförbrukningen, inte nivån på EU:s fleråriga budgettak. Vidare ökar utgifterna för ålderspensions- systemet till följd av ökade administrations- kostnader med ca 0,2 miljarder kronor 2005 och 2006 i förhållande till beräkningen i budget- propositionen. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga förändringar (se tabell 6.6) att utgifterna minskar med drygt 3,5 miljarder kronor för såväl 2005 som 2006 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Minskning av anslagsbehållningar Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade an- slagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjlig- heter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ram- och reservationsanslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegrän- sade utgifterna genom att den beräknade för- ändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets ut- gifter. Myndigheternas förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i budget- propositionen för 2004 beräknas förbrukningen av anslagsbehållningarna bli ca 5,1 miljarder kronor högre 2005 och ca 1,3 miljarder kronor lägre 2006. Den främsta orsaken till revideringen 2005 är de nu föreslagna utgiftsbegränsningarna på motsvarande 4,3 miljarder kronor 2004, vilket medför en högre förväntad anslagsförbrukning 2005.

6.3

Utgifter 

19972006

För att möjliggöra jämförelser av de tak- begränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgifts- område i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna. Tidsserierna är angivna i 2004 års anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struk- tur för åren 19972006 elimineras de skillnader som beror på att anslag före 2004 kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än under perioden 2004 2006. Av tabell 6.8 och tabell 6.9 framgår hur ut- gifterna fördelas mellan utgiftsområdena för varje år 19972006. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrad makroekonomisk utveck- ling, förändrade volymer inom regelstyrda trans- fereringssystem, engångshändelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är föränd- ringen i kommunmomssystemet, som genom- fördes den 1 januari 2003. Förändringen innebar att de avgifter till kommunkontosystemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, samtidigt som stats- bidragen till kommunerna minskade med mot- svarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Förändringen innebär dock att statsbud- getens utgifter minskade med ca 31 miljarder kronor 2003, i förhållande till 2002. Sådana för- ändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tid redovisas därför i tabell 6.9 även utgifter som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 6.9). Förklaringar till större tekniska för- ändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 6.8. Justering för tekniska förändringar har i tabell 6.9 gjorts för åren innan det att förändringen ägde rum, med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gäller för ikraftträdandeåret. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga, men underlättar jäm- förelser av hur fördelningen av utgifterna för- ändrats över tiden. De tekniska förändringar som främst påverkat jämförbarheten av de takbegränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen. Reformen, som trädde i kraft 1999, innebar be- tydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonden och premiepensions- systemet. Bland annat har garantipensionen blivit fullt beskattad och den statliga ålderspen- sionsavgiften har inkluderats på berörda trans- fereringar. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgiftsområde 10 138 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid PROP. 2003/04:100 ålderdom samt för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Tabell 6.8 Utgifter 19972006, utfall 19972003, prognos 2004, beräknat 20052006

Miljarder kronor. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2004

Utgiftsområde

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1

Rikets styrelse

3,9

4,3

4,5

4,8

5,4

7,3

7,5

7,5

7,8

8,2

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

10,6

10,0

9,1

8,9

9,6

8,8

9,0

9,3

9,3

9,6

3

Skatt, tull och exekution

7,0

7,2

7,3

7,6

7,8

8,0

8,3

8,5

8,7

8,8

4

Rättsväsendet

19,9

20,1

20,9

21,9

22,8

24,1

25,5

26,0

26,6

27,1

5

Internationell samverkan

2,5

2,6

2,9

3,0

3,0

1,1

1,1

1,3

1,3

1,3

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1

40,9

42,4

44,3

46,2

44,9

44,6

45,1

45,3

44,4

45,3

7

Internationellt bistånd

12,1

11,5

12,4

15,3

17,0

15,7

15,9

20,5

21,9

22,9

8

Invandrare och flyktingar

3,6

4,2

4,4

4,5

5,3

6,7

7,7

7,3

6,7

6,3

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

24,2

23,1

24,5

28,6

29,5

31,0

34,1

38,1

38,7

40,2

10

Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 2

35,7

39,7

88,5

97,9

107,3

112,9

121,5

120,1

127,0

130,6

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3

63,1

62,7

34,5

33,5

33,8

33,8

52,0

51,1

49,6

48,5

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn 4

32,6

35,9

41,2

44,6

48,3

50,2

52,2

54,1

55,8

57,5

13

Arbetsmarknad 5

78,2

75,3

75,4

65,6

58,6

61,0

64,2

69,1

66,9

63,2

14

Arbetsliv

4,5

1,6

1,3

1,3

1,0

1,1

1,1

1,1

1,2

1,2

15

Studiestöd 6

16,0

21,9

19,7

19,7

19,1

20,7

19,9

20,7

21,2

22,0

16

Utbildning och universitetsforskning 1

25,1

27,7

29,1

31,4

33,3

40,9

42,0

42,1

43,8

42,9

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

7,2

7,3

7,6

7,6

7,8

8,1

8,4

8,7

8,9

9,1

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

18

byggande

30,8

22,2

17,1

11,7

10,4

8,7

8,8

8,6

9,1

9,5

19

Regional utveckling

2,9

3,4

3,7

3,0

3,2

3,2

3,4

3,3

3,0

3,0

20

Allmän miljö- och naturvård

1,9

1,7

1,9

2,0

2,4

2,9

2,8

3,3

4,0

4,3

21

Energi

0,6

0,9

1,1

1,7

2,0

2,3

1,9

1,7

0,5

0,5

22

Kommunikationer

24,3

27,2

25,4

25,2

24,4

24,5

25,3

29,2

31,8

32,4

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

23

näringar

10,9

11,8

11,9

9,7

16,6

13,9

9,6

12,2

14,5

14,9

24

Näringsliv

3,1

2,8

3,2

3,8

3,3

3,5

3,3

3,1

3,6

3,7

25

Allmänna bidrag till kommuner 7

87,3

96,8

102,5

97,5

100,6

102,3

72,4

71,1

84,0

88,7

26

Statsskuldsräntor m.m. 8

98,4

113,4

89,9

90,2

81,3

67,3

42,2

52,0

41,4

53,7

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

20,2

21,2

20,9

22,3

23,3

20,6

18,3

27,2

25,1

25,2

Minskning av anslagsbehållningar

6,9

0,6

Summa utgiftsområden

667,6

699,1

705,2

709,6

722,0

725,3

703,5

742,6

763,7

781,0

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

569,2

585,7

615,3

619,4

640,8

658,0

661,3

690,6

722,4

727,3

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 9

129,7

132,3

136,2

140,7

145,5

153,6

157,8

165,3

170,0

179,6

Takbegränsade utgifter

698,9

718,0

751,5

760,0

786,3

811,6

819,1

855,9

892,4

907,0

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,4

2,9

0,1

1,6

24,0

Utgiftstak för staten

723,0

720,0

753,0

765,0

791,0

812,0

822,0

856,0

894,0

931,0

1

Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna 2000 inom UO 6 med 1,4 mdkr och inom UO 16 med 1,6 mdkr. Vidare beräknas att 0,1 mdkr 2005 och 2006 överförs per år från UO 25 till UO 16 till följd av avvecklandet av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbygg- nadsutbildningar. År 2006 antas beräknas att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25, vilket är medel för statligt stöd för utbildning för vuxna.

2

1999 ökade utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfts in på statsbudgeten. År 2003 ökar utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas och ersätts av högre förtidspensioner, vilket beräknades till ca 2,9 mdkr.

139 PROP. 2003/04:100

3

1999 minskar utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökar samtidigt med 0,6 mdkr när delpensioner lyfts in på statsbudgeten. År 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna förs över till statsbudgeten från ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr).

4

1999 ökar utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen.

5

1999 ökar utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. Den 1 juli 2003 överfördes stödet till skyddet hos en offentlig arbetsgivare (OSA) från statsbudgetens utgiftssida till inkomstsidan. Årseffekten av detta beräknades till ca 0,8 mdkr, varav hälften i tabell 6.8 lagts in som en teknisk nedjustering 2003, och hälften lagts in som en teknisk nedjustering 2004.

6

1999 ökar utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen.

7

Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med 

4,8 mdkr 2000, 3,0 mdkr 2001, 3,5 mdkr 2002, 36,7 mdkr 2003. För 20042006 beräknas de till sammantaget +0,1 mdkr 2004, +4,2 mdkr 2005 och +1,7 mdkr 2006. Inkomstskattereformerna 20002002 innebär att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, med 5 mdkr 2001 och med 5,2 mdkr 2002. År 2001 höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. ett höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. År 2002 höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. ett höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigt sänkes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. År 2003 sänktes statsbidragen p.g.a. att kommunernas skatteinkomster ökade då den beskattade garanti- pensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras även av att kommunernas inkomster ökade genom att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till ca 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att en skattereduktion för låginkomst- tagare ersattes med avdrag. Under 2003 överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till tidigare år. Statsbidragen justerats även upp med 2,5 mdkr till följd av en grundavdrags- höjning som ingick i den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen för 2003. Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som riksdagen beslutat (bet. 2002/03:FiU3, rskr. 2002/03:87, 2002/03:88). Statsbidraget minskas 2004 med 220 mnkr p.g.a. justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1 367 mnkr, men av dessa avser 220 mnkr en permanent neddragning medan 1 147 mnkr är en en- gångsvis neddragning, vilket i tabell 6.8 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjäm- ningssystem för LSS om 1,6 mdkr infördes 2004 på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på stats- budgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla fr.o.m. 2003 men justeras först 2004, varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen. År 2005 tillförs statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttas till statsbudgetens utgiftssida. Då det tidigare stödet på inkomstsidan motsvarade ca 4,3 mdkr har i tabell 6.8 gjorts en teknisk justering motsvarande +4,3 mdkr. Samtidigt beräknas att 0,1 mdkr 2005 och 2006 per år flyttas från UO 25 till UO 16 till följd av avvecklandet av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. År 2006 beräknas även att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25, vilket är medel för statligt stöd för utbildning av vuxna.

8

Ingår ej i takbegränsade utgifter.

9

1999 ökar utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen. År 2003 minskar utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen förs över till statsbudgetens UO 11.

140 PROP. 2003/04:100 Tabell 6.9 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972006. Utfall 19972003, prognos 2004 och beräknat 20052006

Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2004. Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil.

Utgiftsområden

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1

Rikets styrelse

0,6

0,6

0,6

0,6

0,7

0,9

0,9

0,9

0,9

0,9

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,5

1,4

1,2

1,2

1,2

1,1

1,1

1,1

1,0

1,1

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

4

Rättsväsendet

2,8

2,8

2,8

2,9

2,9

3,0

3,1

3,0

3,0

3,0

5

Internationell samverkan

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1

5,9

5,9

5,9

6,1

5,7

5,5

5,5

5,3

5,0

5,0

7

Internationellt bistånd

1,7

1,6

1,7

2,0

2,2

1,9

1,9

2,4

2,5

2,5

8

Invandrare och flyktingar

0,5

0,6

0,6

0,6

0,7

0,8

0,9

0,9

0,8

0,7

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

3,5

3,2

3,3

3,8

3,8

3,8

4,2

4,4

4,3

4,4

10

Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 2

5,1

5,5

11,8

12,9

13,6

13,9

14,8

14,0

14,2

14,4

10

Justerat för teknisk förändring 2

11,0

11,4

12,1

13,2

14,0

14,3

14,8

14,0

14,2

14,4

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3

9,0

8,7

4,6

4,4

4,3

4,2

6,3

6,0

5,6

5,3

11

Justerat för teknisk förändring 3

7,2

6,9

6,6

6,4

6,3

6,2

6,3

6,0

5,6

5,3

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn 4

4,7

5,0

5,5

5,9

6,1

6,2

6,4

6,3

6,3

6,3

12

Justerat för teknisk förändring 4

5,3

5,6

5,5

5,9

6,1

6,2

6,4

6,3

6,3

6,3

13

Arbetsmarknad 5

11,2

10,5

10,0

8,6

7,5

7,5

7,8

8,1

7,5

7,0

13

Justerat för teknisk förändring 5

11,5

10,8

9,9

8,5

7,4

7,4

7,8

8,1

7,5

7,0

14

Arbetsliv

0,7

0,2

0,2

0,2

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

15

Studiestöd 6

2,3

3,1

2,6

2,6

2,4

2,5

2,4

2,4

2,4

2,4

15

Justerat för teknisk förändring 6

2,4

3,1

2,6

2,6

2,4

2,5

2,4

2,4

2,4

2,4

16

Utbildning och universitetsforskning 1

3,6

3,9

3,9

4,1

4,2

5,0

5,1

4,9

4,9

4,7

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

18

Samhällsplan., bostadsförsörjning och

byggande

4,4

3,1

2,3

1,5

1,3

1,1

1,1

1,0

1,0

1,1

19

Regional utveckling

0,4

0,5

0,5

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,3

0,3

20

Allmän miljö- och naturvård

0,3

0,2

0,3

0,3

0,3

0,4

0,3

0,4

0,5

0,5

21

Energi

0,1

0,1

0,1

0,2

0,2

0,3

0,2

0,2

0,1

0,1

22

Kommunikationer

3,5

3,8

3,4

3,3

3,1

3,0

3,1

3,4

3,6

3,6

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslut.

näringar

1,6

1,6

1,6

1,3

2,1

1,7

1,2

1,4

1,6

1,6

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,4

0,5

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

25

Allmänna bidrag till kommuner 7

12,5

13,5

13,6

12,8

12,8

12,6

8,8

8,3

9,4

9,8

25

Justerat för teknisk förändring 7

7,2

8,2

8,4

8,2

8,6

8,8

9,5

9,0

9,6

9,8

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2,9

3,0

2,8

2,9

3,0

2,5

2,2

3,2

2,8

2,8

Minskning av anslagsbehållningar

0,8

0,1

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

81,4

81,6

81,9

81,5

81,5

81,1

80,7

80,7

80,9

80,2

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 9

18,6

18,4

18,1

18,5

18,5

18,9

19,3

19,3

19,1

19,8

Justerat för teknisk förändring 9

18,3

18,2

17,3

17,7

17,7

18,1

19,3

19,3

19,1

19,8

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

Budgeteringsmarginal

3,4

0,3

0,2

0,7

0,6

0,0

0,4

0,0

0,2

2,6

För fotnoter se tabell 6.8. 141 PROP. 2003/04:100 Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.8 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts under perioden 19972006. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en liten eller ingen förändring över tiden, såvitt avser utgiftsområdets andel av de totala ut- gifterna under utgiftstaket. De största föränd- ringarna berör transfereringsintensiva utgifts- områden. Under perioden minskar utgifts- andelen kraftigt för utgiftsområde 13 Arbets- marknad och utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande, medan utgiftsandelen ökar för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Till de utgiftsområden som ökar mest hör också utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning. Under perioden 19972006 varierar den makroekonomiska utvecklingen. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebär ned- gången i den öppna arbetslösheten från 8,0 pro- cent av arbetskraften 1997 till prognostiserade 4,9 procent 2006 väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program minskar kraftigt under perioden. Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda transfereringssystem. De största volym- förändringarna under perioden 19972006 åter- finns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygg- het vid sjukdom och handikapp. Såväl antalet sjukpenningdagar som antalet personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas öka kraftigt mellan 1997 och 2006, trots en beräknad nedgång i antal sjukpenningdagar mellan 2002 och 2006. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningen av arealersättning senarelagts från 2000 till 2001 och tidigarelagts från 2002 till 2001 och från 2003 till 2002. På motsvarande sätt påverkas utgifts- utvecklingen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen av tidigareläggningen av en del av avgiften till EU från 2003 till 2002 och med anledning av att en del av avgiften för 2003 betalades 2004. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter mellan 1997 och 2006. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Under perioden 19972006 minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbegrän- sade utgifterna med 0,9 procentenheter, vilket främst beror på den försvarsomställning som riksdagen beslutat om. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 12,1 miljarder kronor 1997 till 22,9 miljarder kronor 2006. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 0,8 procent- enheter mellan 1997 och 2006. Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet . Biståndsramen ökar från 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) 1997 till 0,86 procent av BNI samt ytterligare 200 miljoner kronor 2004 och med ytterligare 590 miljoner kronor fr.o.m. 2005. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med 16 miljarder kronor mellan 1997 och 2006. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar ut- gifterna med 0,9 procentenheter under perioden. Detta förklaras av ökade utgifter för statlig assi- stansersättning, tandvårdsförmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. Under perioden be- räknas antalet assistansberättigade stiga med ca 6 000 personer (varav 48 procent kvinnor och 52 procent män) samtidigt som det genoms- nittliga antalet assistanstimmar per person ökar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökade med ca 33 miljarder kronor 

19972003,

 främst till följd av högre sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar steg från 43 miljoner 1997 till 90 miljoner 2003. Även utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar ökade kraftigt mellan 1997 och 2003 och beräknas fortsätta att öka till 2006. Det genomsnittliga antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspensionärer) ökade från ca 418 000 år 1997 till 492 000 år 2003, och beräknas öka till 549 000 år 2006. De

142 beslut som fattats med anledning av de förslag som lades fram i 2003 års ekonomiska vår- proposition och i propositionen Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbets- livet (prop. 2002/03:89) beräknas få en åter- hållande effekt på utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet under de kommande åren. År 2003 minskade antalet sjukpenningdagar (netto) med 4,3 procent jämfört med 2002, vilket var ett trendbrott. Regeringen bedömer att antalet sjuk- penningdagar (netto) 2004 kommer att minska med ca 18 procent jämfört med 2003. Justerat för tekniska förändringar ökar ut- giftsområdets utgifter som andel av de takbe- gränsade utgifterna med 3,4 procentenheter under perioden 19972006.

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Justerat för tekniska förändringar (huvud- sakligen övergången till en beskattad garanti- pension men till viss del även till följd av re- formerade regler av bostadstillägg till pensionä- rer) minskar utgifterna under perioden 1997 2006 med nära 2 procentenheter som andel av de takbegränsade utgifterna. Antalet personer utan tilläggspension minskar gradvis samtidigt som den genomsnittliga tilläggspensionsnivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen under perioden till att de reala pensionerna beräknas stiga. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från stats- budgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barn- bidrag ökade från 14,4 miljarder kronor 1997 till 21,0 miljarder kronor 2003. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäk- ring ökade med nära 7 miljarder kronor under perioden 19972003. Rensat för effekten av införandet av statliga ålderspensionsavgifter för- klaras ökningen främst av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. Under perioden 20022006 beräknas utgifterna öka med ca 6,2 miljarder kronor. Mellan 2000 och 2006 ökar antalet födda barn kontinuerligt enligt Statistiska centralbyråns befolkningspro- gnos. Fler födda barn tillsammans med beslutade och aviserade reformer, löneutvecklingen samt PROP. 2003/04:100 pappornas successivt ökande utnyttjande av föräldraförsäkringen förklarar utgiftsutveck- lingen under perioden 20022006. Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna öka med 1 procentenhet under perioden 19972006.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknad-

sutbildning

minskade

sammantaget

med

15,5 miljarder

kronor

under perioden

1997

2003. Antalet öppet arbetslösa minskade från 342 000 personer 1997 till 217 000 personer 2003 och beräknas bli 220 000 år 2006. Det genom- snittliga antalet deltagare per månad i konjunk- turberoende arbetsmarknadspolitiska program minskade från 191 000 personer 1997 till 92 000 personer 2003 och beräknas minska till 77 000 år 2006. Justerat för tekniska för- ändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna minska med 4,5 pro- centenheter under perioden 19972006.

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna beräknas öka från 25,1 miljarder kronor 1997 till nära 43 miljarder kronor 2006, varför utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna ökar med 1,1 procentenheter. Flera stora reformer har genomförts under perioden. Bland annat infördes maxtaxa inom barnom- sorgen 2002 och en satsning görs på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personalförstärkning i skolan under perioden 20002006. Från och med 2005 aviseras även en riktad satsning på personalförstärkning i förskolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggd universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. beräknas minska från 20,8 miljarder kronor 1997 till 2,1 miljarder kronor 2006, till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 Bostads- bidrag minskade under samma period med 2,6 miljarder kronor till 3,6 miljarder kronor 2006. Detta förklaras främst av regeländringar, minskad arbetslöshet samt ökade reallöner. Som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas 143 PROP. 2003/04:100 utgiftsområdet minska med 3,3 procentenheter mellan 1997 och 2006, vilket innebär en nedgång på 75 procent. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökar utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna med 2,6 procentenheter mellan 1997 och 2006. De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen samt att minska behovet av höjd kommunal- skatt. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under anslaget Räntor på statsskulden har sjunkit från drygt 98 miljarder kronor 1997 till 42 miljarder kronor 2003. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 42 mil- jarder kronor 2003 till nära 54 miljarder kronor 2006 på grund av kursvinter/kursförluster, ökande statsskuld samt antagande om stigande räntenivåer.

6.4

Översyn av den statliga försäkringsmodellen

Regeringens bedömning: Följande justeringar bör göras i den statliga försäkringsmodellen för avtalsförsäkringar. Månatliga definitiva premier bör införas från den 1 januari 2005. En översyn av behovet av en åldersutjämning bör göras när det är möjligt att överblicka hur det nya pen- sionsavtalet PA 03 påverkat premierna. För för- säkringsrörelsen bör beräknas en avkastning enligt Riksgäldskontorets inlåningsräntor för myndigheter avseende placeringar på 10 år. Administrationen av systemet bör förenklas och renodlas. Det bör inte införas någon särskild mekanism för utjämning på myndighetsnivå mellan åren. Sistahandsansvaret för pensions- kostnader mellan affärsverk och andra myn- digheter bör slopas. Bakgrund Det nuvarande systemet för finansiering av de statliga avtalsförsäkringarna infördes den 1 januari 1998, prop. 1996/97:1, volym 1, avsnitt 5.6. Systemet regleras i förordningen (1997:908) om premier för statens avtalsförsäkringar och är uppbyggt med preliminära och slutliga premier. Under den relativt korta tid som systemet varit i bruk har det kritiserats för att det försvårar myn- digheternas planeringsförutsättningar. Främst gäller kritiken att differensen mellan preliminär och slutlig premie stundtals varit omfattande. En annan allvarlig kritik som framförts är att för- säkringsmodellen i sig skulle verka åldersdis- kriminerande. Detta är en kritik som också framförts av Riksdagens revisorer i rapporten Statens avtalsförsäkringar (RR 2001/02:11). I budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1 utgiftsområde 2, avsnitt 6.3) uttalade regeringen att nuvarande modell bör ses över för att förbättra myndigheternas planeringsförutsätt- ningar och för att motverka eventuella sned- vridningar som nuvarande system kan medföra. I februari 2003 tillsatte regeringen en särskild utredare för att genomföra en översyn av systemet. Utredningen överlämnade i september 2003 sitt betänkande Översyn av Försäkrings- modellen för de statliga avtalsförsäkringarna (SOU 2003:85). En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i Finansdepartemen- tet (dnr Fi2003/5167). Systemet för beräkning och betalning av premierna I syfte att stärka myndigheternas planerings- förutsättningar bör systemet med preliminära premier tas bort. För att ge ökad stabilitet och förutsägbarhet samt eliminera osäkerheten över framtida premiekostnader bör istället månatliga definitiva premier införas. Premierna beräknas och bestäms efter aktuella månadsvisa inrappor- terade uppgifter, varefter definitiva beräkningar av premierna kan ske. Någon avstämning mellan preliminära och slutliga premier behövs då inte. Åldersutjämning En översyn av behovet av en åldersutjämning kommer att ske när det kan bedömas hur det nya pensionsavtalet PA 03 påverkat premierna. Riks- dagens revisorer har haft farhågor om att mynd- igheternas vilja att anställa äldre personer och att behålla äldre anställda skulle motverkas, om de skulle betala det verkliga värdet av de äldres tjänstepensioner. Utredningen har därför haft i uppdrag att överväga en utjämning av kost- naderna. Regeringen menar att utredningen visat att PA 03 med sitt inslag av fribrevsteknik och avgiftspremier ger en jämnare premiestruktur än tidigare avtal. Även om det är så kostar äldre 144 arbetstagare betydligt mer i premieavgifter än en yngre. Denna effekt är otillfredsställande då den kan uppfattas som åldersdiskriminerande och därmed stridande mot arbetslinjen. Då PA 03 nyligen har införts finns det anledning att efter en tid åter utvärdera avtalets inverkan på ålders- effekten. För en avvägning mellan principen om den delegerade arbetsgivarpolitiken och arbets- linjen behöver effekten av nuvarande ordning närmare analyseras. Försäkringsrörelsens avkastning För försäkringsrörelsen bör beräknas en fiktiv avkastning enligt Riksgäldskontorets inlånings- räntor för myndigheter avseende långsiktiga placeringar på 10 år. I den nuvarande modellen för beräkning av den fiktiva avkastningen räknas försäkringsrörelsens kapital upp med ett index som, för pensionsrörelsen, bygger på en fiktiv värdepappersportfölj bestående av 60 procent räntebärande värdepapper, 20 procent svenska och 20 procent utländska aktier. Regeringen bedömer att den nuvarande avkastningsmodellen med dess koppling till aktiemarknaden har med- fört så stora variationer i den beräknade avkast- ningen att det inte varit möjligt att upprätthålla en målsättning om stabila premier. Följden har blivit stora fluktuationer på de premier som skall betalas. Ett sätt att komma tillrätta med insta- biliteten i den nuvarande modellen är att knyta avkastningen i systemet till någon mer stabil ränta. En relevant ränta för långsiktigt placerade pensionsmedel kan vara en statsobligation med lång löptid, i detta fall 10 år. En omläggning av beräkningen skulle medföra att avkastningen blev jämnare och mer förutsägbar vilket skulle öka möjligheten för jämna premienivåer med bättre planeringsförutsättningar för myndighe- terna som följd. Visserligen kan det antas att premierna över tiden blir något högre, men mot detta förhållande står de för myndigheterna positiva effekterna att avkastningen kommer att bli stabilare och jämnare över åren. Med en ränta som är långsiktig och stabil kan stabilare premie- rabatter lämnas och premierna blir därmed jäm- nare över åren. Om den avkastning som beräk- nas enligt den nuvarande modellen är högre än statens upplåningskostnad, leder detta till att myndigheterna får premierabatter utan att staten som helhet får någon motsvarande avkastning. PROP. 2003/04:100 Andra åtgärder med anledning av utredningens betänkande Administrationen av det statliga avtalspensions- systemet bör renodlas och organisationen kring detta förenklas. Regeringen bereder organisa- tionsfrågan vidare. Vid en jämförelse av de slutl- iga premierna mellan två år på en och samma myndighet, har i vissa fall betydande variationer konstaterats. Det beror delvis på den s.k. liv- räntetekniken i det tidigare avtalet för den stat- liga sektorn, PA-91 (livräntetekniken innebar att en premieökning för en eventuell löneökning togs ut som en engångspremie, inbetalningen bekostade hela ökningen av pensionsrätten från det att personen började tjäna in pensionsrätt i systemet till det att personen går i pension). Det nya avtalet PA 03, med dess fribrevsteknik (enligt fribrevstekniken betalas premierna löpande framåt i tiden, vilket innebär att premie- ökningen för en eventuell löneökning slås ut över alla år fram till pensionsavgång) och för- slaget om en förändrad beräkning av av- kastningen samt övergången till månadsvisa definitiva premier kommer att stabilisera premie- nivån. Det innebär att någon särskild mekanism för utjämning på myndighetsnivå mellan åren inte behöver införas. Sistahandsansvaret för pensionskostnader mellan affärsverk och myndigheter slopas. Sista- handsansvaret innebär att ett affärsverk betalar hela den statliga tjänstepensionen för den vars sista anställning var hos affärsverket. Detta gäller även om denne tidigare har varit anställd i ett annat affärsverk eller i en annan myndighet. Regeringen bedömer att de förslag som förs fram i betänkandet medför begränsade kostnads- effekter för utveckling av inrapporteringsrutiner och hantering av lönesystem samt oförändrade effekter för statsbudgeten. 145 PROP. 2003/04:100

6.5

Utgiftsområde 

127 samt Ålderspensionssystemtet vid sidan av statsbudgeten Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

7 505

7 936

7 472

7 829

8 246

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demo- krati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, Riks- dagens ledamöter och partier m.m., Riksdagens förvaltningskostnader, Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, Regeringskansliet m.m., Stöd till politiska partier samt Expertgruppen för 

EU-frågor.

För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 7,9 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i bud- getpropositionen för 2004 minskas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 15 miljoner kronor. Det förklaras bl.a. av den av riksdagsstyrelsen föreslagna reformen om ökat antal politiska sekreterare i riksdagen, vilket beräknas öka utgifterna med 88 miljoner kronor. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med ca 25 miljoner kronor till följd av en förstärkning av stödet till politiska partier. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med 134 miljoner kronor. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

8 957

9 200

9 259

9 299

9 557

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ef- fektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 9,2 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 145 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av volymförändringar och nya antaganden om den makroekonomiska ut- vecklingen. Därutöver minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 13 miljoner kronor. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

8 284

8 578

8 536

8 686

8 809

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 8,6 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 74 miljoner kronor. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

25 513

26 632

26 048

26 606

27 076

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 26,4 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 räknas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 upp med ca 177 miljoner kronor mindre till följd av ny pris- och löneomräkning. 146 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

1 115

1 257

1 281

1 261

1 264

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utri- kes- och säkerhetspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 1,3 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 7 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att utgiftsområdet beräknas öka till följd av förstärkta insatser för att motverka trafficking, drog- och vapenhandel och annan internationell brottslighet samt till följd av ökade utgifter för att främja det gränsregionala samarbetet i Norden. Därutöver minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 3 miljoner kronor. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

45 129

44 331

45 343

44 399

45 317

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Total- försvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 44,3 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 991 miljoner kronor. Försvarsbeslutet hösten 2004 kan komma att innebära att de beräknade ramarna justeras i samband med budgetpropositionen för 2005. Med anledning av att viss verksamhet föreslås överföras från utgiftsområde 22 till utgifts- område 6 kommer den beräknade ramen för ut- giftsområdet att öka (se avsnitt 6.6). PROP. 2003/04:100 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

15 912

19 857

20 496

21 915

22 869

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Inter- nationellt utvecklingssamarbete. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 19,9 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med 1 077 miljoner kronor. Det förklaras bl.a. av ökade utgifter för nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen med 484 miljo- ner kronor och av att utgiftsområdet ökas med 590 miljoner kronor till följd av en ökning av biståndsramen. Slutligen ökas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med 3 miljoner kronor. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

7 724

7 045

7 317

6 710

6 342

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Mi- grationspolitik, Integrationspolitik, Storstads- politik och Minoritetspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 7,0 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 282 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av minskade utgifter med 268 mil- joner kronor till följd av minskat antal i kommu- nerna mottagna flyktingar. Därutöver minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 12 miljoner kronor. 147 PROP. 2003/04:100 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

34 068

37 683

38 070

38 730

40 246

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 37,7 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas be- räknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 585 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att utgifterna för hög- kostnadsskyddet för äldre inom tandvården beräknas minska. Detta är ett resultat av att tiden från inkommen förhandsprövning till utgift antas bli kortare, vilket leder till en tidigare- läggning av utgifterna till 2004 och därmed lägre utgifter 2005. Antalet inkomna ärenden antas dessutom bli lägre. Vidare föreslås bilstödet för handikappade till- föras 22 miljoner kronor på tilläggsbudget 2004. Från 2005 beräknas anslaget öka med ytterligare 38 miljoner kronor. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med 21 miljoner kronor. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

121 464

123 964

120 103

127 001

130 558

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersätt- ning vid arbetsoförmåga. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 124,0 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i bud- getpropositionen för 2004 minskas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med 2 711 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att antalet sjukskrivna beräknas minska. I beräkningen ingår åtgärder som innebär att utgifterna ökar med 2 372 miljoner kronor. Dels ingår en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod, dels ingår en återgång till en sjukpenning som motsvarar 80 procent av den sjukpenning- grundande inkomsten. Med anledning av att viss verksamhet föreslås överföras från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp kommer den beräknade ramen för ut- giftsområdet att öka (se avsnitt 6.6). Slutligen minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med 84 miljoner kronor. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

51 954

50 656

51 082

49 623

48 523

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk äldrepolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 50,7 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 231 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av volymförändringar och nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen. Med anledning av att viss verksamhet föreslås överföras från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp kommer den beräknade ramen för utgifts- området att minska (se avsnitt 6.6). Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

52 223

53 852

54 107

55 777

57 454

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Eko- nomisk familjepolitik. 148 För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 53,9 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas be- räknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 60 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av volymförändringar och nya antaganden om den makroekonomiska utveck- lingen. Vidare beräknas utgiftsområdet ökas med 200 miljoner kronor 2006 till följd av för- ändringar av underhållsstödet. Slutligen ökas beräknade anslagsmedel 2006 med 150 miljoner kronor till följd av en förstärkt satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

64 228

69 355

69 095

66 947

63 226

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknad. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 62,0 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 8 690 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av ökade utgifter för arbetslöshetser- sättning till följd av nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen, vilka inkluderar utgifter för införande av friår i hela landet. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med 52 miljoner kronor. Utgiftsområde 14 Arbetsliv

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

1 128

1 135

1 083

1 193

1 210

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. PROP. 2003/04:100 För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 1,1 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet från 2005 med ca 32 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att utgiftsområdet beräknas öka med 50 miljoner kronor till följd av genomförandet av försök med arbetstidsförkortning. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 12 miljoner kronor. Utgiftsområde 15 Studiestöd

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

19 863

21 922

20 741

21 249

22 019

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 21,9 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas be- räknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 545 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen. Vidare minskas beräknade utgifter till följd av minskade studerandevolymer, främst inom vuxenutbildningen, och tidigare överskattningar av avskrivningskostnaderna. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med ca 205 miljoner kronor 2005 till följd av en tids- begränsad utbildningssatsning där sammanlagt 6 000 personer inom verksamhet finansierad av kommuner och landsting bereds möjlighet att studera inom kommunal vuxenutbildning och högskola. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med 450 miljoner kronor från och med 2006 till följd av ett barntillägg för studerande. 149 PROP. 2003/04:100 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

42 046

43 965

42 087

43 769

42 856

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ut- bildningspolitik och Forskningspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt statsbud- geten till ca 44,0 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 2 119 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att det riktade bidraget till personalförstärkning i skola och fritidshem beräknas minska med 3 000 miljoner kronor 2005 och 1 000 miljoner kronor 2006. Vidare ökas beräknade utgifter med 1 000 mil- joner kronor 2005 och 2 000 miljoner kronor 2006 till följd av ett riktat statsbidrag till kommunerna för att anställa 6 000 fler i för- skolan (se avsnitt 4.3). Utgiftsområdet beräknas vidare öka med ca 130 miljoner kronor 2005 till följd av en tids- begränsad utbildningssatsning där sammanlagt 6 000 personer inom verksamhet finansierad av kommuner och landsting bereds möjlighet att studera inom kommunal vuxenutbildning och högskola. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med 125 miljoner kronor 2005 och ytterligare 125 miljoner kronor 2006 till följd av att den interkommunala ersättningen för riksrekryte- rande påbyggnadsutbildningar avvecklas. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 370 miljoner kronor. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

8 352

8 662

8 680

8 901

9 096

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kul- turpolitik, Ungdomspolitik och folkrörelsepoli- tik samt delar av politikområdena Mediepolitik, Finansiella system och tillsyn, Utbildnings- politik och Forskningspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 8,7 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 56 miljoner kronor. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

8 805

8 799

8 624

9 109

9 531

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 8,8 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas be- räknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 32 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen. Vidare ökas utgifterna till följd av volymförändringar. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med 200 miljoner kronor 2006 till följd av för- ändringar av bostadsbidraget. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med 29 miljoner kronor. Utgiftsområde 19 Regional utveckling

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

3 851

3 106

3 284

2 957

2 957

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regio- nal utvecklingspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 3,1 miljarder kronor. 150 I jämförelse med den beräknade ramen i bud- getpropositionen för 2004 är beräknade anslags- medel för utgiftsområdet för 2005 i princip oförändrade. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

2 754

3 771

3 311

4 022

4 342

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 3,8 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 335 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av ökade satsningar på åtgärder för bio- logisk mångfald med 300 miljoner kronor 2005 och 500 miljoner kronor 2006. Vidare ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet till följd av satsningar på stöd till klimatinvesteringar med 50 miljoner kronor 2005 och 150 miljoner kronor 2006. Slutligen minskas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet från 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 15 miljoner kronor. Utgiftsområde 21 Energi

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

1 906

1 663

1 745

455

458

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 1,7 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas be- räknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 5 miljoner kronor. PROP. 2003/04:100 Regeringen avser att återkomma beträffande den fortsatta finansieringen av energipolitiken. Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

24 851

28 535

29 242

31 839

32 359

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Transportpolitik samt IT, elektronisk kommu- nikation och post. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 28,5 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 2 133 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att utgifterna för järnvägsinvesteringar beräknas öka med 2 500 miljoner kronor. Vidare minskas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löne- omräkning med 367 miljoner kronor. Med anledning av att viss verksamhet föreslås överföras från utgiftsområde 22 till utgifts- område 6 kommer den beräknade ramen för utgiftsområdet att minska (avsnitt 6.6). Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

9 615

14 289

12 239

14 539

14 877

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av politik- områdena Forskningspolitik, Utbildningspolitik och Samepolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 14,3 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 72 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av ökade satsningar med 100 miljoner 151 PROP. 2003/04:100 kronor på bl.a. biotopskydd i skogsbruket, fram- tagande av djurskyddsregister och småskalig livs- medelsförädling. Vidare minskas beräknade anslagsmedel till följd av ny pris- och löneomräkning med ca 28 miljoner kronor. Slutligen ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet med 400 miljoner kronor för 2006 till följd av ökade EU-bidrag till jordbruket. Utgiftsområde 24 Näringsliv

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

3 330

3 492

3 108

3 639

3 662

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena När- ingspolitik, Utrikeshandel, export- och inve- steringsfrämjande, Konsumentpolitik samt delar av politikområdet Forskningspolitik. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 3,5 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 12 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av att beräknade utgifter ökas med 34 miljoner kronor till följd av en förlängning dels av satsningen på lokala kooperativa ut- vecklingscentra (LKU), dels av stödet till kvinnors och invandrares företagande. Därutöver minskas beräknade anslagsmedel till följd av en ny pris- och löneomräkning med 22 miljoner kronor. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004 1

2004

2005

2006

72 400

71 106

71 106

84 007

88 717

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet All- männa bidrag till kommuner. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 73,7 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i bud- getpropositionen för 2004 ökas beräknade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 4 575 miljoner kronor. För att mildra omfördelningseffekterna vid införandet av det nya inkomstutjämningssyste- met för kommuner och landsting beräknas utgiftsområdet öka med 1 300 miljoner kronor. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med ytterligare 1 700 miljoner kronor. Regeringen avser att återkomma till hur dessa medel skall användas i budgetpropositionen för 2005. Utgiftsområdet beräknas dessutom öka med 3 000 miljoner kronor fr.o.m. 2005 och med ytterligare 1 000 miljoner kronor fr.o.m. 2006 till följd av att personalförstärkningsmedel in- kluderas i det generella statbidraget. Vidare beräknas utgiftsområdet minska med 125 miljoner kronor 2005 och ytterligare 125 miljoner 2006 till följd av att den inter- kommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar avvecklas. Utgiftsområdet beräknas öka med ytterligare 3 000 miljoner kronor till följd av ökat stats- bidrag till kommuner och landsting. Med anledning av pensionsreformen m.m. har regeringen tidigare aviserat (prop. 2003/04:1) att en slutreglering skall ske under 2004. Slut- regleringen motsvarar en permanent minskning med 1 300 miljoner kronor fr.o.m. 2003. Detta innebär att utgiftsområdet beräknas minska med 2 600 miljoner kronor 2004, vilket avser regleringen för 2003 och 2004. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

42 173

47 684

51 950

41 350

53 650

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området omfattas inte av utgiftstaket för staten. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 47,7 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas be- räknade utgifter för utgiftsområdet för 2005 med 152

PROP. 2003/04:100

ca 7 420 miljoner kronor. Det

förklaras till 6.6

Byte av vissa verksamheters

största delen av valutakursvinster.

utgiftsområdestillhörighet

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

18 322

24 472

27 168

25 077

25 179

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till Euro- peiska gemenskapens budget. För 2004 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca 24,5 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2004 minskas beräk- nade anslagsmedel för utgiftsområdet för 2005 med ca 905 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av nya antaganden om utvecklingen av EU-budgetens utgifter. Beräkningen av resursbehovet kommer att revideras i budgetpropositionen för 2005 på grundval av kommissionens förslag avseende EU-budgeten för 2005. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Miljoner kronor

Utfall

Beräknat

Prognos

Beräknat

2003

2004

2004

2005

2006

157 780

165 619

165 310

170 028

179 649

Området omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension, premiepension samt administrationskostnader. För 2004 uppgår utgifterna enligt budget- propositionen för 2004 till ca 165,6 miljarder kronor. I jämförelse med beräkningen i budget- propositionen för 2004 minskas beräknade utgifter för 2005 med ca 1 344 miljoner kronor. Det förklaras till största delen av sänkt an- tagande om inkomstindex och prisbasbelopp. Vidare ökas de beräknade utgifterna till följd av ökade administrationskostnader med ca 213 miljoner kronor.

Regeringens förslag: 

De ändamål och verksam- heter som finansieras med anslaget 37:6 Gemen- sam radiokommunikation för skydd och säkerhet

överförs till utgiftsområde 6 Försvar samt bered- skap mot sårbarhet. De ändamål och verksam- heter som avser bostadstillägg för pensionärer som betalas till personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning som finansieras med anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer överförs till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen strävar efter att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. Nödvändiga förändringar genomförs stegvis. I syfte att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till riksdagens arbetsformer anser regeringen att de ändamål och verksamheter som finansieras med anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet bör överföras till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och att de ändamål och verksamheter som avser bostads- tillägg för pensionärer som betalas till personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning som finansieras med anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer bör överföras till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp.

Denna indelning bör tillämpas från och med budgetpropositionen för 2005. I de preliminära utgiftsramarna för 20052007 som ingår i denna proposition har de föreslagna förändringarna inte beaktats. Tabell 6.10 Konsekvenser för ramar för berörda utgiftsområden Miljoner kronor

2005

UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

270

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

3 600

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

- 3 600

UO 22

Kommunikationer

-270

Netto

0

153 PROP. 2003/04:100

6.7

Omstrukturering av riktade statsbidrag till generella statsbidrag

Regeringens bedömning: Anslaget 25:10 

Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem 

bör minskas med 3 000 miljoner kronor 2005 och ytterligare 1 000 miljoner kronor 2006. Anslaget 48:1 

Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 

bör ökas med 3 000 miljoner kronor 2005 och ytterligare 1 000 miljoner kronor 2006. De ytterligare medel som tidigare aviserats för personalförstärkningar i skola och fritidshem om sammanlagt 2 000 miljoner kronor bör finnas kvar som ett särskilt statsbidrag i ytterligare två läsår och fördelas med 1 000 miljoner kronor läsåret 2004/2005 och ytterligare 1 000 miljoner kronor läsåret 2005/2006.

Skälen för regeringens bedömning: Det särskilda statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem har uppvisat mycket positiva resultat. Skolverkets uppföljning av läsåret 2002/2003 visar att redan efter andra årets utbetalning har 8 500 fler heltidstjänster till- kommit inom skola och fritidshem jämfört med läsåret 2000/2001 då satsningen startade.

Den riktade satsningen bör fortsätta i ytter- ligare två år. Därmed ges kommunerna förut- sättningar att genomföra personalförstärkningar om ytterligare ca 6 000 personer i förhållande till läsåret 2003/2004. Den femåriga satsningen kan därmed fullföljas så att målet om 15 000 nya tjänster i skola och fritidshem kan nås. Från och med 2006 läggs ytterligare 1 000 mil- joner kronor in i det generella statsbidraget till kommunerna och 2007 läggs den sista miljarden in i det generella statsbidraget till kommunerna. 154

7 Tilläggsbudget PROP. 2003/04:100 7 Tilläggsbudget

7.1

Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 2004

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra an- slag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som nu kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med 5 081 miljoner kronor netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till 7 875 miljoner kronor och de föreslagna minskningarna uppgår till 2 794 miljoner kronor. Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budge- teringsmarginalen till 0,1 miljard kronor för 2004.

7.1.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

45:1 Sametinget 46:1 Allmänna val och demokrati I statsbudgeten för innevarande år finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på 17 665 000 kronor respektive 235 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 46:1 

Allmänna val och demokrati 

minskas med 1 100 000 kronor. Anslaget 45:1 

Sametinget 

minskas med 400 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I propo- sitionen Ändringar i sametingslagen (1992:1433) m.m. (prop. 2003/04:86) förelås Valmyndig- heten få uppgifter i sametingsvalen. Detta innebär ökade utgifter på anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati , vilket bl.a. disponeras av Valmyndigheten. Under förutsättning att riksdagen beslutar i enlighet med propositionen behöver därför anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati ökas med 400 000 kronor. Finansieringen sker genom att anslaget 45:1 Sametinget minskas med motsvarande belopp.

För att finansiera höjningen av det under ut- giftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 1:5 Statistiska centralbyrån bör anslaget för allmänna val och demokrati minskas med 1 500 000 kronor. Sammantaget bör anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati minskas med 1 100 000 kronor. Ränta på kung Karl XIII:s hemgiftskapital

Regeringens förslag: Betalningen av årlig ränta på kung Karl XIII:s hemgiftskapital till Konungens hovförvaltning upphör. Skälen för regeringens förslag: Riksgälds- kontoret betalar årligen 7 500 kronor till Hans Maj:t Konungens hovförvaltning i ränta på kung Karl XIII:s hemgiftskapital. Bakgrunden härtill är följande.

Vid 177879 års riksdag beslöt ständerna att såsom hemgift till hertig Karl (sedermera Karl XIII) till kungens disposition nedsätta ett kapital på 100 000 riksdaler specie och att den årliga räntan skulle överlämnas till hertig Karl. I 157 PROP. 2003/04:100 december 1780 anbefallde kungen Statskontoret att sätta in hemgiften i bank för Riksgälds- direktionens räkning och att Statskontoret skulle betala fem procent årlig ränta på kapitalet till hertig Karl eller hans ombud. Efter Riksgälds- kontoret inrättande 1789 överflyttades både kapitalet och skyldigheten att betala räntan till kontoret. Efter Karl XIII:s död begärde Karl XIV Johan att ständerna fortsättningsvis skulle betala räntan till honom. Bland ständerna fanns olika åsikter angående huruvida rätten till ränta var knuten till Karl XIII personligen eller om den kunde ärvas av Karl XIV Johan. Emellertid beslöt 181718 års ständer att Karl XIV Johan skulle anses ha arvsrätt till räntan varför den i fortsättningen skulle betalas till den nye kungen. Kapitalet på hemgiftsmedlen (numera mot- svarande 150 000 kronor) bokfördes först bland Riksgäldskontorets räntebärande skulder till dess 184041 års ständer beslöt att kapitalet skulle redovisas inom linjen. Riksgäldskontoret redovisar numera åtagandet att betala räntan såsom förfallen ränta på statsskulden. I sammanhanget finns anledning att erinra om förfarandet i fråga om den s.k. Guadeloupe- räntan som Riksgäldskontoret tidigare betalade till kungahuset. Denna ränta, som uppgick till 300 000 kronor per år, betaldes som kompen- sation för att Karl XIII och kronprins Karl Johan använde försäljningslikviden för ön Guadeloupe till att betala Sveriges dåvarande utrikesskuld. Riksdagen beslöt 1983 (prop. 1982/83:100 bilaga 3, FiU 1982/83:29, rskr 1982/83:186) att betalningen av Guadelouperäntan skulle upp- höra. Detta motiverades med att alla betalningar till kungahuset borde samordnas under ett an- slag.

Regeringen anser att på motsvarande sätt Riksgäldskontorets årliga betalning av ränta på kung Karl XIII:s hemgiftskapital skall upphöra och att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slotts- staten skall räknas upp i motsvarande mån.

I ärendet har samråd förevarit med hov- förvaltningen som inte har haft något att invända mot den förordade samordningen. 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 94 574 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 90:1 

Kungliga hov- och slottsstaten 

ökas med 300 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Vid beräk- ningen av medel för kungliga hov- och slottsstaten har inte beaktas att avgifter skall erläggas till Riksrevisionen. Konstitutions- utskottet (bet. 2003/04:KU1) har förutsatt att erforderliga åtgärder vidtas för att rätta till detta förhållande.

Av de skäl som regeringen redovisat i det föregående bör anslaget till hov- och slottsstaten räknas upp med 7 500 kronor för att den årliga betalningen av ränta på kung Karl XIII:s hem- giftskapital skall kunna upphöra. Anslaget bör också tillföras medel motsvarande de avgifter som hov- och slottsstaten beräknas erlägga till Riksrevisionen. Regeringen anser därför att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skall ökas med 300 000 kronor.

Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m. 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader I statsbudgeten för innevarande år finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på 618 265 000 kronor respektive 540 642 000 kro- nor. 158 Riksdagsstyrelsens förslag: Stödet till riksdags- ledamöternas och partigruppens arbete i riks- dagen skall beräknas efter normen att det skall motsvara kostnaden för 225 politiska sekreterare under perioden 1 september 

200430

 juni 2005, 335 politiska sekreterare 1 juli 

200530

 juni 2006 och 349 politiska sekreterare från den 1 juli 2006. Beloppet 46 000 kronor per politisk sekreterare och månad skall ligga till grund för beräkningen.

Anslaget 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m. ökas med 16 000 000 kronor och anslaget 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader ökas med 14 800 000 kronor.

Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: Riks- dagen beslutade 1999 att reformera det offentliga stödet till ledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen. Syftet var att förbättra leda- möternas arbetssituation genom utökad hand- läggarhjälp, s.k. politiska sekreterare. Hittills har stödet utbetalats efter normen en politisk sekreterare per två ledamöter. En utvärdering av reformen gjordes under hösten 2002. Den visade att reformen slagit väl ut. En majoritet av ledamöterna ansåg att de politiska sekreterarna har stor betydelse för deras uppdrag som ledamot och att deras politiska arbete har underlättats.

Flertalet ledamöter ansåg också att stödet borde utökas. Det var en allmän uppfattning att det har stor betydelse för en fungerande demo- krati att riksdagen och dess ledamöter har kvalificerade resurser som stöd i arbetet. Behovet av detta har ökat i takt med att riksdagsarbetet har blivit mer komplext och ställer större krav på ledamöterna. EU-frågorna har vuxit på senare år både till betydelse och omfattning. Riksdagen fokuserar mera på utvärdering av politikens resultat. Mediauppmärksamheten har ökat. Den direkta kommunikationen med allmänheten, företagare och organisationer har ökat kraftigt i och med att Internet numera är så allmänt tillgängligt. E-postkommunikation tar dock mycket tid i anspråk för ledamöterna. Samman- taget leder dessa förändringar till ett större behov av kvalificerat stöd för uppdraget som riksdagsledamot. Stödet till kostnaderna för politiska sekre- terare åt riksdagens ledamöter bör beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person. Beloppet skall motsvara genomsnittlig lön samt PROP. 2003/04:100 lagstadgade och eventuella avtalsbaserade arbets- givaravgifter för de politiska sekreterarna. Härutöver har dock partigrupperna andra personalkostnader som är förenade med deras arbetsgivaransvar, bl.a. kostnader för personal- administration (rekrytering, företagshälsovård m.m.), tjänsteresor och kompetensutveckling. Månadsbeloppets nuvarande nivå, som utgör 36 700 kronor, motsvarar inte samtliga dessa kostnader. Det motsvarar inte heller de löne- kostnader som partigrupperna har för personal på den kompetensnivå som numera erfordras för arbetsuppgifterna. Mot denna bakgrund föreslås att månads- beloppet fr.o.m. den 1 september bestäms till 46 000 kronor per politisk sekreterare. Beloppet, som således motsvarar samtliga de kostnader som nämns ovan, överensstämmer med den kostnadsnivå som råder inom riksdags- förvaltningen för jämförbara personalgrupper. Riksdagsstyrelsen anser att utbyggnaden av reformen med politiska sekreterare skall fort- sätta. Genomförandet bör ske stegvis i takt med att lokalbehovet kan tillgodoses, med början den 1 september 2004, och vara avslutat den 31 de- cember 2006 . Som nämnts tidigare har reformens första etapp utvärderats. På motsvarande sätt bör en utvärdering ske efter genomförandet av den nu aktuella etapp två. Reformen innebär också ökade kostnader för riksdagsförvaltningen i form av ökade lokalkostnader, IT-stöd samt för- brukningsmaterial etc.

Riksdagsstyrelsen föreslår således att bidrags- beloppet per politisk sekreterare höjs och att ut- byggnaden av reformen med politiska sekre- terare skall fortsätta stegvis. För att denna reform skall kunna inledas 2004 behöver anslaget 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m. ökas med 16 000 000 kronor och anslaget 90:3

Riksdagens förvaltningskostnader ökas med 14 800 000 kronor.

Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.7. 90:5 Regeringskansliet m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 460 532 000 kronor. 159 PROP. 2003/04:100 Regeringens förslag: Anslaget 90:5 

Regerings- kansliet m.m. 

minskas med 14 438 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Förändringen av den svenska kronan, framför allt mot US- dollarn, har för utrikesrepresentationen medfört en valutakursvinst om 14 438 000 kronor. Re- geringen anser därför att anslaget 90:5 Regerings- kansliet m.m. bör minskas med detta belopp.

Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier 90:6 Stöd till politiska partier I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 131 200 000 kronor.

Regeringens förslag: Det statliga partistödet skall höjas.

Anslaget 90:6 Stöd till politiska partier ökas med 25 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd som partistöd och som kanslistöd för ett år i taget räknat fr.o.m. den 15 oktober. Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kansli- stödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i riksdagen, lämnas som grundstöd och tilläggsstöd.

Sedan det statliga partistödet infördes 1970 har det skett en reell nivåsänkning med omkring 25 000 000 kronor, motsvarande drygt 15 pro- cent. Denna eftersläpning bör nu korrigeras. Detta bör ske redan innevarande bidragsår. I enlighet med vad som uttalats i regerings- förklaringen 2003 bör en återställning av nivån på partistödet bl.a. syfta till att tillgodose parti- ernas behov att stödja skolningen av nya för- troendevalda inom de politiska ungdoms- förbunden. För att möjliggöra detta bör anslaget 90:6 Stöd till politiska partier ökas med 25 000 000 kronor. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1.

7.1.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

1:5 Statistiska centralbyrån I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 429 501 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 1:5 

Statistiska centralbyrån 

ökas med 1 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Under 2004 genomförs val till Europaparlamentet. För att Statistiska centralbyrån (SCB) skall kunna ta fram statistik och göra analyser i samband med valet samt för att göra den s.k. demokrati- databasen tillgänglig behöver SCB ytterligare medel. Anslaget 1:5 Statistiska centralbyrån bör därför ökas med 1 500 000 kronor.

Finansiering bör ske genom att det under ut- giftsområde 1 Rikets styrelse uppförda anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati minskas med motsvarande belopp. Statens fastighetsverk

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att staten förvärvar fastigheten Blåmannen 21 i Stockholm och att staten får utnyttja en köp- option avseende en ny ambassadbyggnad i Washington. Riksdagen godkänner också en ny investeringsplan för Statens fastighetsverk. Regeringen bemyndigas att 2004 besluta att Statens fastighetsverk i Riksgäldskontoret får ta upp lån inom en ram av högst 7 800 000 000 kronor för investeringar i fastigheter, lokaler och mark. Skälen för regeringens förslag: Finans- utskottet har i betänkandet 2003/04:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning påpekat att regeringen inte kommenterar avvikelser mellan prognos och budget respektive utfall för Statens fastighets- verks (SFV) investeringsplan. Utskottet efter- lyste även en mer detaljerad information om investeringsplanens innehåll. Utskottet förutsatte att regeringen fördjupar presen-

160 tationen av SFV:s investeringar i fastigheter. Mot denna bakgrund vill regeringen anföra följande. De avvikelser som finansutskottet noterat kan hänföras främst till förskjutningar av utgifter för olika objekt mellan åren i investeringsplanen. Anledningen härtill är ofta att uppdragsgivaren får förändrade förutsättningar för sin verk- samhet och vill skynda på eller senarelägga processen. Svårigheter för SFV att bedöma kostnaderna för olika projekt påverkar självfallet också utfallet. Riksdagen har beslutat om en investeringsplan för SFV. På grund av två nya stora projekt behö- ver investeringsplanen nu revideras. Pågående större projekt I budgetpropositionerna för 2003 och 2004 finns större pågående och beslutade projekt som ingår i investeringsplanen redovisade. Därutöver bör nu två projekt nämnas. Projektering pågår av gamla Riksarkivet på Riddarholmen i Stockholm. Ombyggnad i form av totalrenovering i syfte att iordningställa byggnaden i uthyrbart skick beräknas kunna på- börjas under 2004 och avslutas 2007. Universitetsbiblioteket i Uppsala, Carolina Rediviva, byggs om. Arbetet inkluderar bl.a. nytt ventilationssystem, en förbättrad brandsäkerhet, vissa tillgänglighetsåtgärder och en del hyres- gästanpassningar. Arbetet beräknas vara färdigt under 2006. Föreslagna nya projekt Inrikes fastigheter Regeringen anser att fastigheten Blåmannen 21 i Stockholm (gamla Posthuset vid Vasagatan) bör förvärvas. Byggnaden tillhör enligt Riks- antikvarieämbetet det nationella kulturarvet. Avtal har träffats mellan Statens fastighetsverk och Stockholm 1 AB, som ägs av Postens pensionsstiftelse. Avtalet har slutits med förbehåll av riksdagens och regeringens god- kännande. Köpeskillingen är 984 000 000 kronor och lokalarean är ca 30 000 kvadratmeter och lokalen rymmer ca 1 000 arbetsplatser. Syftet med förvärvet är att effektivisera Regeringskansliets lokalförsörjning. Förvärvet innebär att nuvarande lokaler på Vasagatan och Regeringsgatan kan sägas upp. Dessutom skapas utrymme för evakuering av befintliga regerings- byggnader i samband med att dessa renoveras. Om- och tillbyggnader av regeringskvarteren be- räknas pågå under ungefär ett decennium. PROP. 2003/04:100 I fastigheten Blåmannen 21 behövs av säkerhetsskäl omfattande ombyggnader göras till en beräknad kostnad av 150 miljoner kronor under 2004 och 2005. Utrikes fastigheter Sverige saknar i dag en egen ambassadbyggnad i Washington. Sverige saknar dessutom möjlig- heter till utställningar, seminarier och konserter i de lokaler som nu disponeras. Utrikes- departementet har därför gett SFV i uppdrag att söka efter en tomt där en svensk ambassadbyggnad kan uppföras i Washington. En attraktivt belägen tomt i stadsdelen Georgetown vid Potomacfloden har blivit tillgänglig. Byggnaden planeras innehålla fem våningar. De tre nedersta våningarna är avsedda för ambassadkansli och konferenslokaler m.m. De två översta våningarna är avsedda att bli hyreslägenheter. Regeringen har godkänt att SFV tecknar 20- åriga hyresavtal för lokalerna med ett amerikanskt exploateringsföretag. I avtalet anges att SFV har rätt att utnyttja en köpoption med ett fast pris inom nio månader efter det att projektet färdigställts, dvs. 2006. Planering och projektering har fortskridit och den totala investeringen beräknas uppgå till 495 miljoner kronor för åren 20042006. Regeringen gör bedömningen att ett köp av fastigheten är mer förmånligt än att hyra lokalerna. Därför anser regeringen att köpoptionen bör utnyttjas då byggnaden färdigställts. Projektet bör därför läggas in i investeringsplanen. I samband med att en ny ambassadbyggnad i Washington uppförs avser regeringen att sälja fem tomter i direkt anslutning till den svenske ambassadörens residens vid Nebraska Avenue i Washington. Regeringen anser att tomterna inte längre behövs i statens verksamhet och de bör därför säljas. Låneram Regeringen har en låneram i Riksgäldskontoret på högst 7 000 miljoner kronor för investeringar i fastigheter, lokaler och mark. Redovisad plan för investeringar inkluderar två nya stora objekt, varav främst köpet av fastigheten Blåmannen 21 kommer att påverka innevarande års låneram. Därför behöver låneramen 2004 höjas till 7 800 miljoner kronor. 161 PROP. 2003/04:100 Tabell 7.1 Investeringsplan för Statens fastighetsverk 2004- 2006 Miljoner kronor

Utfall

Budget

Beräknat

Beräknat

2003

2004

2005

2006

Pågående projekt,

därav:

519

428

439

383

- Riksarkivet

1

12

39

27

- Carolina Rediviva

5

12

10

-

Nya större projekt

för prövning, därav:

-

1 101

70

458

- Blåmannen 21

-

1 084

50

-

- Ambassad i

Washington

-

17

20

458

Summa investeringar,

därav:

519

1 529

509

841

- Inrikes

487

1 477

462

359

- Utrikes

19

40

40

478

- Mark

13

12

7

4

Finansiering

Lån

519

1 529

509

841

Summa finansiering

519

1 529

509

841

Enligt praxis beslutar regeringen om invest- eringar i form av anskaffning eller ombyggnad av fastigheter, lokaler och mark då kostnaden understiger 30 miljoner kronor per objekt. Större investeringar anmäls först för riksdagen innan regeringen fattar slutligt beslut i respektive ärende. Regeringen bedömer att detta är en lämplig nivå och avser att tillämpa den även i fortsättningen. 90:1 Riksrevisionen (låneram) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 269 067 000 kronor. Riksrevisionens styrelses förslag: Riksdagen be- myndigar Riksrevisionen att för 2004 ta upp lån i Riksgäldskontoret för investeringar i anlägg- ningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst 50 000 000 kronor.

Skälen för Riksrevisionens styrelses förslag: Riksrevisionen har av riksdagen för 2004 be- myndigats att ta upp lån i Riksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst

45 000 000

kronor (prop. 2003/04:1, bet.

2003/04:FiU2, rskr. 2003/04:137).

Under

Riksrevisionens första verksamhets-

period det andra halvåret 2003 uppgick låneramen till 50 000 000 kronor. Utfallet för 2003 visar att av låneramen har 43 800 000 kronor utnyttjats. Från och med 2004 disponerar Riksrevisionen förutom ett förvaltningsanslag på drygt 269 miljoner kronor även ett anslag under ut- giftsområde 7 Internationellt bistånd för Riks- revisionens internationella verksamhet uppgående till 40 miljoner kronor. Motsvarande medel har Sida tidigare disponerat för samma ändamål. De ytterligare investeringskostnader som är förknippade med den internationella verksamheten kommer att ta utrymme i anspråk inom låneramen. Detta förhållande uppmärk- sammades inte då låneramen för innevarande år fastställdes. Såväl finansutskottet som utrikesutskottet behandlar anslagsfrågor för 2004 om Riks- revisionens internationella verksamhet i sina betänkanden 2003/04:FiU2 respektive 2003/04:UU2. I båda dessa betänkanden framhålls betydelsen av att den internationella verksamheten inte får riskera att inskränka möjligheterna att bedriva revision. Den beslutade nivån på låneramen för 2004 om 45 000 000 kronor innebär en risk för att för revisionen behövliga investeringar inte kan genomföras. Enligt styrelsens mening är det av stor vikt för den fortsatta utvecklingen av Riks- revisionens verksamhet att myndigheten kan be- sluta om för verksamheten nödvändiga invester- ingar. Styrelsen vill understryka att en förut- sättning är att investeringsvolymen ryms inom anvisade anslag. Styrelsen kan konstatera att Riksrevisionen fått en minskad låneram jämfört med 2003. Detta motsvaras dock inte av en minskning av behovet av en sådan låneram. Det har tvärtom visat sig att behovet har ökat, bl.a. genom att Riksrevisionen nu ansvarar för att själv finansiera även investeringar för biståndsändamål. Styrelsen delar finansutskottets syn att bistånds- verksamheten inte får medföra inskränkningar i Riksrevisionens huvuduppgift. Det är mot denna bakgrund angeläget att Riksrevisionen ges en utökad låneram om ytterligare 5 000 000 kronor. Av 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för Riksrevisionen framgår att styrelsen beslutar om förslag till anslag på statsbudgeten för Riks- 162 revisionen. Enligt samma bestämmelse skall styrelsen innan beslutet fattas inhämta riksdagsförvaltningens yttrande över förslaget. Riksdagsstyrelsen har inte haft något att erinra mot detta förslag.

7.1.3

Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

3:1 Skatteverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 745 431 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 3:1 

Skatteverket

ökas med 21 608 000 kronor. Skälen för regeringens förslag: Skatteverket lämnar uppbördshjälp enligt lagen (1998:1593) om trossamfund. Verket bör kompenseras för kostnaderna för att administrera uttag av avgifter till registrerade trossamfund. Kostnaderna för uppbördshjälpen kan beräknas till 21 kronor per person. Regeringen har beslutat om uppbörds- hjälp för sju andra trossamfund än Svenska kyrkan. Enligt uppgift uppgår 2004 antalet personer där Skatteverket svarar för uppbörden till 76 550 stycken. Anslaget 3:1 Skatteverket bör därför ökas med 1 608 000 kronor. Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med motsvarande belopp.

För att förbättra kontrollen av F-skatt bör Skatteverket tillföras ytterligare 20 000 000 kronor. Sammantaget bör därmed anslaget 3:1 Skatte- verket ökas med 21 608 000 kronor.

7.1.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

4:6 Kriminalvården I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 761 044 000 kronor. PROP. 2003/04:100 Regeringens förslag: Anslaget 4:6 

Kriminalvården

ökas med 200 000 000 kronor. Skälen för regeringens förslag: Beläggningen inom anstalter och häkten fortsätter att öka. Kriminalvården kan inte möta volymökningarna med de resurser som nu disponeras. För att ge kriminalvården förutsättningar att öka tillgången på platser behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 4:6 Kriminalvården bör därför ökas med 200 000 000 kronor.

7.1.5

Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

5:3 Nordiskt samarbete I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 122 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 5:3 

Nordiskt sam- arbete 

ökas med 2 100 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 5:1 

Bidrag till vissa inter- nationella organisationer 

minskas med 2 100 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: År 2005 är det 100 år sedan unionen mellan Sverige och Norge upplöstes. Under innevarande år genomförs ett antal förberedelser inför 

100-års-

 minnet av unionsupplösningen. Anslaget 5:3 Nordiskt samarbete behöver därför ökas med 2 100 000 kronor. Finansiering bör ske genom att anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer minskas med samma belopp.

7.1.6

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 18 376 147 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 72 500 000 000 kronor. 163 PROP. 2003/04:100

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 6:2 Materiel, an- läggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, an- läggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar med- för utgifter på högst 68 500 000 000 kronor efter 2004. Skälen för regeringens förslag: För att skapa handlingsfrihet inför det kommande försvars- beslutet avseende försvarets inriktning åren 

20052007

 anser regeringen att det är nöd- vändigt att minska de framtida bindningarna som görs i fråga om materielanskaffning. Det är därför motiverat att redan nu sänka bemyndi- ganderamen i avvaktan på beslut om framtida anslagsnivåer.

Av dessa skäl anser regeringen att bemyndi- ganderamen för anslaget 6:2 Materiel, anlägg- ningar samt forskning och teknikutveckling bör sänkas till 68 500 000 000 kronor.

7.1.7

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

12:1 Migrationsverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 616 273 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 12:1 

Migrations- verket 

ökas med 20 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Ärende- balanserna för prövning av asylärenden är alltjämt höga. För att kunna minska ärende- balanserna och handläggningstiderna bedömer regeringen att det är nödvändigt att tillföra Migrationsverket ytterligare resurser. Anslaget 12:1 Migrationsverket bör därför ökas med 20 000 000 kronor.

12:6 Utresor för avvisade och utvisade I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 135 556 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 12:6 

Utresor för av- visade och utvisade 

ökas med 20 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Under an- slaget finansieras kostnader för utresor för av- visade och utvisade. Antalet verkställda utresor har ökat vilket lett till högre utgifter än som tidigare beräknats. Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade behöver därför ökas med 20 000 000 kronor.

7.1.8

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

14:6 Institutet för psykosocial medicin I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 15 031 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 14:6 

Institutet för psykosocial medicin 

ökas med 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Det är ange- läget att stärka skolornas arbete med att främja elevers psykiska hälsa och att därmed minska risken för självmord. Institutet för psykosocial medicin har ett särskilt ansvar inom suicid- forskning och suicidprevention. För att möjlig- göra stärkta självmordspreventiva insatser i skolan bör anslaget 14:6 Institutet för psykosocial medicin ökas med 500 000 kronor.

16:7 Bilstöd till handikappade I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 196 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 16:7 

Bilstöd till handikappade 

ökas med 22 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Bilstödet för handikappade är ett viktigt medel för att uppnå regeringens mål för handikappolitiken. För att förkorta väntetiderna för bidrag anser regeringen att anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade bör ökas med 22 000 000 kronor.

164 Finansiering bör ske genom att anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning minskas. Finansiering sker också genom att de under ut- giftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp uppförda anslagen 19:3

Handikappersättningar och 19:6 Riksförsäkrings- verket minskas.

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 10 061 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Assistansersättning får inte lämnas för längre tid tillbaka än en månad före den månad då ansökan eller anmälan gjorts.

Anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistans- ersättning minskas med 5 000 000 kronor.

Ärendet och dess beredning: I 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning (LASS) anges att assistansersättning inte får lämnas för längre tid än tre månader före den månad då ansökan eller anmälan gjorts till försäkringskassan. Riks- försäkringsverket (RFV) har i sin rapport Över- syn av ersättningen för personlig assistans LASS bl.a. föreslagit en ändring i 5 § LASS som innebär att assistansersättning lämnas tidigast från och med den månad då ansökan eller an- mälan gjorts.

RFV:s rapport har remitterats till berörda myndigheter, kommuner, handikapp- organisationer, brukarkooperativ och service- organisationer. En förteckning över remiss- instanserna samt en remissammanställning med anledning av det aktuella förslaget finns tillgäng- lig i Socialdepartementet (dnr S1999/706/ST).

Flertalet remissinstanser har inte yttrat sig om RFV:s förslag om att assistansersättning lämnas tidigast från och med den månad så ansökan eller anmälan gjorts. Svenska Kommunförbundet anser att detta kan godtas som en rimlig avgränsning.

Försäkringskasseförbundet instämmer i RFV:s förslag. Riksförbundet FUB För Utvecklings- störda Barn, Ungdomar och Vuxna anser att assistansersättning bör kunna ges för tre månader tillbaka från ansökningsmånaden med

PROP. 2003/04:100 hänsyn till kommunernas och försäkrings- kassornas bristande information om rätten till personlig assistans och övriga insatser enligt LSS. Skälen för regeringens förslag: Vid lagens tillkomst var det befogat att ha en regel med innebörden att assistansersättning fick lämnas upp till tre månader före den månad ansökan eller anmälan gjort till försäkringskassan. Initialt kunde det befaras att tillgång till information om rätten till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och assistansersättning enligt LASS skulle kunna vara bristfällig. Dessa lagar har nu gällt sedan den 1 januari 1994 och information om rätten till insatser och assistansersättning anses i dag fungera tillfredsställande. Det finns således inte anledning att på grund av bristande tillgång till information behålla en retroaktivitet om tre månader inom assistansersättningen. Mot denna bakgrund anser regeringen att en månads retro- aktivitet inom assistansersättningen kan anses som rimlig. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2.

Som ett resultat av denna ändring kan anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning minskas med 5 000 000 kronor. Denna minsk- ning bidrar till att finansiera höjningen av anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade .

Överenskommelse mellan staten och Landstinget Västmanland om Salberga sjukhus

Regeringens förslag: 

Regeringen får godkänna en överenskommelse mellan staten och Landstinget Västmanland angående Salberga sjukhus. Enligt överenskommelsen skall landstinget till staten betala 1 000 000 kronor. Därmed sker en slutlig reglering av statens fordran på landstinget i an- ledning av Salberga sjukhus. Det inbetalda belop- pet skall föras till inkomsttitel 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet .

Skälen för regeringens förslag: I samband med mentalsjukvårdsreformen 1966 övertog Västmanlands läns landsting den 1 januari 1967 från staten bl.a. Salberga sjukhus, ett special- sjukhus för vård av psykiskt utvecklingsstörda, som vid denna tidpunkt hade ca 500 vårdplatser. Mot bakgrund av det stora antalet vårdplatser vid sjukhuset förutsattes att sjukhuset även skulle utnyttjas av andra sjukvårdshuvudmän. Enligt ett

165 PROP. 2003/04:100 avtal med staten övertog landstinget sjukhuset under det särskilda villkoret att landstinget, för egen del och för övriga berörda sjukvårds- huvudmän, till staten skulle erlägga ett belopp av 8,50 kronor per vårddag vid sjukhuset, tills dess staten erhållit 31 miljoner kronor. Detta belopp motsvarade restvärdet på byggnader och utrust- ning vid övertagandet. De sjukvårdshuvudmän som nyttjade sjukhuset skulle med denna metod få svara för avskrivningen av restvärdet i den omfattning de hade patienter på sjukhuset. Efter landstingets övertagande av sjukhuset har lagstiftningen angående omsorgen om de psykiskt utvecklingsstörda medfört en successiv övergång från sluten institutionsvård på vårdhem och specialsjukhus till öppna vårdformer, i syfte att ge psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att leva som andra och i gemenskap med andra. För Salberga sjukhus innebar denna utveckling att antalet patienter minskade. Utomlänspatienterna utgjorde i inledningsskedet en stor majoritet av patienterna, ca 90 procent. Med början 1982 flyttades dessa patienter i snabb takt för placering i annan vårdform i hemlandstingen. Efter 2002 bedrivs inte längre någon vård- verksamhet vid sjukhuset som kan ligga till grund för ersättning till staten. Landstinget ser inte heller något behov av att starta någon sådan verksamhet i aktuella lokaler under överskådlig tid. Försök till samordning med Sala kommun har förekommit på olika sätt för att hitta passande verksamheter för området som skulle kunna bära en del av kostnaderna. En försäljning av området har också diskuterats utan resultat med Sala kommun. Av statens ursprungliga fordran på landstinget återstår för närvarande ca 11,5 miljoner kronor. Enligt landstinget har avvecklingskostnaderna för Salberga sjukhus varit betydande. Till detta skall läggas kostnaderna i dag för den tomma fastigheten.

Enligt en preliminär överenskommelse mellan staten och Landstinget Västmanland skall lands- tinget till staten inbetala en miljon kronor. I och med denna inbetalning sker en slutlig reglering av statens fordran på landstinget i anledning av Salberga sjukhus. Detta innebär att staten efter- ger en del av sin fordran, varför det krävs ett be- myndigande från riksdagen för att regeringen slutligt skall kunna godkänna överens- kommelsen. Det inbetalda beloppet skall föras till inkomsttitel 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet .

7.1.9

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag 19:3 Handikappersättningar I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 224 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Handikappersättning utges från och med den månad då rätt till förmånen har inträtt, dock inte för längre tid tillbaka än sex månader före ansökningsmånaden.

Anslaget 19:3 Handikappersättningar minskas med 7 000 000 kronor.

Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom Regeringskansliet och under be- redning av detta ärende har underhandskontakt tagits med Riksförsäkringsverket.

Skälen för regeringens förslag: Sedan 1990 kan handikappersättning utges upp till två år retroaktivt före ansökningsmånaden. Skälen till att retroaktivitetstiden vid denna tidpunkt förlängdes från tre månader till två år var att informationen om handikappersättning inte fungerade tillfredsställande. Förlängning av retroaktiviteten var ett sätt att undvika rättsförluster till följd av för sent inkomna ansökningar. Informationen om rätten till handikappersättning kan i dag anses fungera tillfredsställande. Det finns således inte an- ledning att på grund av bristande tillgång till information behålla två års retroaktivitet inom handikappersättningarna. Mot denna bakgrund anser regeringen att sex månaders retroaktivitet inom handikappersättningarna kan anses som rimlig. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3.

Som ett resultat av denna ändring kan anslaget 19:3 Handikappersättningar minskas med 7 000 000 kronor. Denna minskning bidrar till att finansiera höjningen av det under ut- giftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade . 166 19:6 Riksförsäkringsverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 921 595 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 19:6 

Riks- försäkringsverket 

minskas med 10 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 19:6

Riksförsäkringsverket bör minskas med 10 000 000 kronor. Denna minskning bidrar till att finansiera höjningen av det under ut- giftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade .

7.1.10 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 39 253 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 22:2 

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 

ökas med 7 366 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Antalet öppet arbetslösa beräknas bli högre 2004 än vad re- geringen tidigare antagit. De medel som anvisats räcker inte. Anslaget 22:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd behöver därför ökas med 7 366 000 000 kronor.

22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 59 459 000 kronor. PROP. 2003/04:100 Regeringens förslag: Anslaget 22:8 

Bidrag till administration av grundbeloppet 

ökas med 6 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 22:1 

Arbetsmarknadsverkets förvaltnings- kostnader 

minskas med 6 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för administrationen av utbetalningar av grund- beloppet i arbetslöshetsförsäkringen för personer som inte är anslutna till någon arbets- löshetskassa bekostas från anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet . Arbets- löshetskassan ALFA ansvarar för denna verksamhet. Mot bakgrund av att antalet ersättningstagare ökat genom det försämrade läget på arbetsmarknaden, samt kassans tidigare ekonomiska problem, har resursbehovet ökat. Regeringen anser därför att anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet bör ökas med 6 000 000 kronor.

Finansiering bör ske genom att anslaget 22:1 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader minskas med 6 000 000 kronor.

Höjd ersättning för det särskilda anställningsstödet

Regeringens förslag: Särskilt anställningsstöd lämnas med 85 procent av lönekostnaden, dock högst 1 000 kronor per dag. Höjningen gäller för anvisningar om anställning som görs under peri- oden den 1 juli 200430 juni 2005. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu- varande regler får en person anvisas en anställning med särskilt anställningsstöd om vissa villkor är uppfyllda. Stödet lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto med 85 procent av lönekostnaden, dock högst 750 kronor per dag.

Stödet har visat sig ha stor betydelse för per- soner som varit utan arbete under en lång tid att få fotfäste på arbetsmarknaden. Den högsta ersättning som kan lämnas per dag bör höjas till 1 000 kronor. Syftet härmed är att ytterligare stimulera arbetsgivare att anställa deltagare i aktivitetsgarantin som trots omfattande insatser och lång tid i garantin inte fått arbete. Stödet utgår på så sätt att arbetsgivarens skattekonto krediteras. Höjningen av ersätt- 167 PROP. 2003/04:100 ningen innebär minskade inkomster på stats- budgetens inkomstsida med 400 miljoner kronor 2004 respektive 2005. Höjningen av ersättningen bör träda i kraft den 1 juli 2004 och gälla för an- visningar om anställning som görs därefter till och med 30 juni 2005. 7.1.11 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 23:1 Arbetsmiljöverket (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 639 919 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst 16 602 000 kronor under 2005.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2004 för anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 18 450 000 kronor under 2005. Skälen för regeringens förslag: För att Arbetsmiljöverket skall kunna göra nödvändiga utfästelser avseende partsmedel för de regionala skyddsombudens verksamhet behöver bemyndi- ganderamen öka. Regeringen anser därför att det för anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket behövs ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 18 450 000 kronor under 2005.

7.1.12 Utgiftsområde 15 Studiestöd 25:4 Rekryteringsbidrag I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 394 507 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:4 

Rekryterings- bidrag 

ökas med 56 200 000 kronor.

Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med 58 700 000 kronor. Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska risken för friställning av personal och samtidigt stärka kompetensen inom den av

kommun och landsting finansierade verk- samheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. Under 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom kommunal vuxenutbildning eller högskola. För att täcka kostnaderna för ett anpassat studiestöd för deltagarna i dessa kombinationsutbildningar behöver anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag ökas med 56 200 000 kronor.

Finansiering bör ske genom att anslaget för studiemedel minskas med motsvarande belopp. Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. bör vidare minskas med 2 500 000 kronor för att finansiera ökningarna av de under utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning uppförda an- slagen 25:2 Myndigheten för skolutveckling , 25:76 Högskoleverket och 25:78 Centrala studiestöds- nämnden m.m .

Sammantaget bör alltså anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med 58 700 000 kronor. Regeringen avser att återkomma med förslag till nödvändiga ändringar i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande.

7.1.13

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

25:2 Myndigheten för skolutveckling I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 94 275 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:

2 Myndigheten för skolutveckling 

ökas med 750 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska risken för friställning av personal och samtidigt stärka kompetensen inom den av kommun och landsting finansierade verk- samheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. Under 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom kommunal vuxenutbildning eller högskola.

För att täcka kostnaderna för samordnings- och informationsåtgärder avseende dessa kombi- nationsutbildningar behöver anslaget 25:2 168 Myndigheten för skolutveckling ökas med 750 000 kronor. Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med motsvarande belopp.

25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 197 894 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:3 

Utveckling av skolväsende och barnomsorg 

ökas med 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att ytterligare medel behövs för att för- stärka stödet till skolorna i deras arbete med hållbar utveckling. Härigenom ges förut- sättningar för Myndigheten för skolutveckling att i samverkan med Ungdomens Miljöriksdag (UMR) genomföra skolutvecklingsinsatser inom detta område. UMR är ett projekt vars uppgift är att stödja grundskolornas årskurs 

79

 och gym- nasieskolorna i miljö- och hållbarhetsfrågor. För att möjliggöra detta bör anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg ökas med 500 000 kronor.

25:4 Specialpedagogiska institutet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 332 820 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:4 

Special- pedagogiska institutet 

ökas med 7 500 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 25:7

Särskilda insatser på skolområdet minskas med 7 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen gör bedömningen att verksamheten vid Special- pedagogiska institutets fyra nationella resurs- center bör förstärkas. Som pedagogisk kun- skapsresurs för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder, erbjuder dessa resurscenter specialpedagogisk rådgivning till kommuner och

PROP. 2003/04:100 andra huvudmän. Genom en förstärkning av resurscentren kan stödet till elever med funktionshinder bättre tillgodoses och den kommunala kompetensen i specialpedagogiska frågor höjas. För att göra detta möjligt anser regeringen att anslaget 25:4 Specialpedagogiska institutet bör ökas med 7 500 000 kronor. Finansiering bör ske genom att anslaget 25:7 Särskilda insatser på skolområdet minskas med motsvarande belopp. Regeringen gör bedöm- ningen att en viss omdisponering från regional till central nivå av de totala medel som Specialpedagogiska institutet disponerar bättre kan tillgodose det nationella behovet av råd och stöd i specialpedagogiska frågor. Effekterna av finansieringsåtgärden är att möjligheten för kommuner att påbörja nya projektinsatser av regional art minskar.

25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 778 184 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 1 556 068 000 kronor under 20052008.

Regeringens förslag: 

Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidi- gare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 556 068 000 kronor under 

20052009.

Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har meddelat re- geringen att beslut har fattats om deltids- utbildningar som innebär åtaganden t.o.m. 2009. Dessa åtaganden medför dock ingen förändring av storleken på bemyndiganderamen.

Regeringen konstaterar att Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har träffat avtal om utbildningar som sträcker sig längre än den med- givna bemyndigandeperioden. I den uppkomna situationen anser regeringen att detta ekono- miska åtagande måste hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till riksdagen. Regeringen anser därför att riksdagen nu i efterhand bör be- myndiga regeringen att under 2004 för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad 169 PROP. 2003/04:100

yrkesutbildning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter som uppgår till högst 1 556 068 000 kronor under 20052009.

25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 484 126 000 kronor. Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 25:73 Särskilda ut- gifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om stipendier på Svenska institutets område som medför utgifter på högst 3 000 000 kronor under 2005. Skälen för regeringens förslag: Regeringen konstaterar att Svenska institutet under ett år beviljar stipendier för senare läsår utan att ha något bemyndigade. I den uppkomna situationen anser regeringen att detta ekono- miska åtagande måste hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till riksdagen. Riksdagen bör därför nu i efterhand bemyndiga regeringen att under 2004 för ramanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ingå ekonomiska förpliktelser i form av stipendier på Svenska institutets område som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 000 000 kronor under 2005.

25:76 Högskoleverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 185 151 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:76 

Högskole- verket 

ökas med 750 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska risken för friställning av personal och samtidigt stärka kompetensen inom den av kommun och landsting finansierade verk- samheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. Under

2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom kommunal vuxenutbildning eller högskola. För att täcka kostnaderna för informations- åtgärder m.m. behöver anslaget 25:76 Högskole- verket ökas med 750 000 kronor. Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda ramanslaget 25:2 Studie- medel m.m. minskas med motsvarande belopp. 25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 372 315 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:78 

Centrala studiestödsnämnden m.m. 

ökas med 42 000 000 kronor.

Anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. minskas med 41 000 000 kronor. Skälen för regeringens förslag: I samband med en internrevision 2003 har Centrala studie- stödsnämnden (CSN) uppmärksammat ett underskott avseende den avgiftsfinansierade verksamhet som upphörde 2000 och ett anslagsöverskridande till följd av en felaktig re- dovisning i samband med byte av finansierings- modell samma år. Riksrevisionen har i efterhand invänt mot tidigare års redovisningar. Samman- taget uppvisar CSN 2003 ett ackumulerat under- skott på ca 140 miljoner kronor.

Regeringen bedömer att CSN inte har ut- rymme att finansiera hela underskottet inom ramen för anvisade medel. För att hantera an- slagsöverskridandet bör anslaget 25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m. ökas med 41 000 000 kronor. Regeringen avser vidare att inom den gräns som anges i lagen (1996:1059) om stats- budgeten höja myndighetens anslagskredit med ca 19 miljoner kronor. Resterande underskott på anslaget kommer att regleras under de närmast följande åren.

Finansiering bör ske genom att anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskole- området m.m. minskas med 41 000 000 kronor.

I syfte att minska risken för friställning av personal och samtidigt stärka kompetensen 170

inom den av kommun och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. Under 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom kommunal vuxenutbildning eller högskola. Satsningen på dessa kombina- tionsutbildningar innehåller ett anpassat studiestöd för deltagarna. För systemutveckling och administration av detta stöd behöver anslaget 25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m. ökas med 1 000 000 kronor. Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda ramanslaget 25:2 Studie- medel m.m. minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör därför anslaget 25:78 Centrala studiestödsnämnden m.m. ökas med 42 000 000 kronor.

7.1.14

Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

28:39 Stöd till trossamfund I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 50 750 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 28:39 

Stöd till tros- samfund 

minskas med 1 608 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund bör minskas med 1 608 000 kronor för att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution uppförda anslaget 3:1 Skatteverket. Medel hos AB Svenska Spel

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att re- geringen 2004 på en extra bolagsstämma i AB Svenska Spel verkar för att innestående medel avsedda för konst, teater och andra kulturella ändamål delas ut till regeringen och används för avsedda ändamål.

Bakgrund: Kungl. Maj:t beslutade 1955 att ge dåvarande Svenska penninglotteriet aktiebolag tillstånd att under 1955 anordna ett särskilt pen- PROP. 2003/04:100 ninglotteri till förmån för teater och musik. Be- slutet lade grunden för ett särskilt kulturlotteri som alltsedan dess anordnats av Svenska pen- ninglotteriet aktiebolag och efter samman- slagningen av Svenska penninglotteriet aktie- bolag och Tipstjänst AB, av AB Svenska Spel. Av 4 § AB Svenska Spels bolagsordning fram- går att inte någon del av de vinstmedel som är tillgängliga för utdelning skall delas ut till aktie- ägare. Alla för utdelning tillgängliga vinstmedel skall i stället disponeras på sätt som regeringen föreskriver. Av regeringens beslut om tillstånd till AB Svenska Spel att anordna lotterier (beslut den 23 oktober 2003, dnr Fi2003/3187) framgår att bolagets vinstmedel löpande under räken- skapsåret skall lånas ut till svenska staten (Riks- gäldskontoret). Utdelningsbara vinstmedel skall kvittas mot AB Svenska Spels fordringar på staten (Riksgäldskontoret). Vad som återstår av utdelningsbara vinstmedel efter kvittning av fordringar, lagstadgad fondering, av riksdag och regering beslutade dispositioner skall AB Svenska Spel betala in till staten. Enligt beslutet om tillstånd skall vidare ett visst belopp av det överskott, som uppkommer sedan vinstutdelning och kostnader dragits av från intäkterna från ett av bolaget anordnat traditionellt lotteri tillfalla kulturella ändamål enligt de närmare riktlinjer som regeringen be- stämmer. I bilaga till regeringsbeslutet framgår att 1/26 av bolagets överskott 2003 och 2004 från Nya Penninglotten skall användas för konst, teater och andra kulturella ändamål. Vid de ordinarie bolagsstämmorna i AB Svenska Spel beslutar stämman om hur bolagets vinst skall disponeras. Vid bolagsstämman 2003 beslöt stämman att bolagets vinst skulle dispo- neras i enlighet med det förslag till vinst- disposition som styrelsen lämnat i förvaltnings- berättelsen och som tillstyrkts av bolagets revisorer, med anmärkning att närmare an- visningar för bidraget om ytterligare 100 miljoner kronor till idrottens barn- och ung- domsverksamhet kan komma att beslutas av regeringen. Bolagsstämmans beslut om vinstdispositioner omfattar inte de medel som utgör behållningen från de lotterier som anordnats för kulturella ändamål. Regeringen har, alltsedan mitten av 1950-talet, kontinuerligt genom beslut uppdragit åt AB Svenska Spel, tidigare Svenska penning- lotteriet aktiebolag, att betala ut medel som utgör behållning från de lotterier som anordnats 171 PROP. 2003/04:100 för kulturella ändamål till vissa organisationer och, i några fall, statliga myndigheter som beviljats bidrag. Konstitutionsutskottet har granskat bidrags- utbetalningar via AB Svenska Spel och den 21 oktober 2003 beslutat att genom en skrivelse som sändes till Regeringskansliet begära svar på vissa frågor. Regeringskansliet har som svar på konsti- tutionsutskottets skrivelse angett att den ordning genom vilken medel hos AB Svenska Spel tas i anspråk för utbetalning av bidrag som beviljas av regeringen till förmån för konst och teater m.m. tillkom före den nuvarande reger- ingsformen och att den sedvänja som utbildats för bidragsutbetalningarna kan sägas stämma mindre väl överens med den befogenhets- fördelning som numera föreligger mellan riksdagen och regeringen på finansmaktens område. Enligt promemorian kan även ifrågasättas om bidragsutbetalningarna är i överensstämmelse med de under senare år ut- vecklade principerna om bruttoredovisning och fullständighet. Sedvänjan överensstämmer inte heller med det aktiebolagsrättsliga regelverket. Regeringen kommer att inleda ett arbete i syfte att ändra detta förfarande. Konstitutions- utskottet utgick i sitt ställningstagande från att förhållandena genom de åtgärder regeringen av- ser att vidta skulle bringas till överensstämmelse med de regler som gäller (bet. 2003/04:KU10). Skälen för regeringens förslag: Den del av överskottet från Penninglotten som under årens lopp avsatts till konst, teater och andra kulturella ändamål har hos AB Svenska Spel redovisats som en skuld till Kulturdepartementet. Dessa medel uppgick vid utgången av 2003 till 5 249 848 kro- nor.

Enligt regeringens mening bör dessa medel efter beslut vid en extra bolagsstämma i AB Svenska Spel 2004 delas ut till regeringen och användas för avsedda ändamål. Regeringen bör bemyndigas att verka för att så sker. Som regeringen tidigare anfört framgår det av regeringens beslut i oktober 2003 om tillstånd till AB Svenska Spel att anordna lotterier att 1/26 av bolagets överskott 2003 och 2004 från Nya Penninglotten skall tillfalla konst, teater och andra kulturella ändamål. Regeringen avser att återkommer i denna fråga i budgetpropositionen för 2005.

7.1.15

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

31:9 Statens va-nämnd

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 6 737 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 31:9 

Statens va- nämnd 

ökas med 400 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 31:1 

Boverket 

minskas med 400 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 31:9

Statens 

va-nämnd

behöver ökas med 400 000 kronor för att täcka verksamhetens kostnader. Finansiering bör ske genom att anslaget 31:1 Boverket minskas med motsvarande belopp. 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 000 000 kronor. Regeringens förslag: Av anslaget 31:10 

Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- barhet 

får högst 2 000 000 kronor användas för att finansiera en byggsamordnare med uppdrag att leda och samordna ett program för utveckling och utvärdering av byggsektorn.

Skälen för regeringens förslag: Staten och kommunerna har som stora beställare av olika byggnader och anläggningar, ett intresse av en effektiv och kundanpassad byggsektor. Den pri- vata sidan är också en betydande beställare med samma behov. Detta bekräftas inte minst genom det nästan enhälliga instämmandet från remiss- instanserna till den problembeskrivning som Byggkommissionens betänkande Skärpning Gubbar! (SOU 2002:115) redovisade.

I betänkandet framträder en bild av en branschstruktur med hög koncentration, vertikal integration och starka inslag av korsvis ägande. Svag importkonkurrens och inträdesbarriärer leder till ett svagt konkurrenstryck, vilket i sin 172 tur leder till höga priser, svårigheter att påverka utbudet, låg produktivitet, dålig kvalitet och svagt omvandlingstryck. Det är därför rimligt att staten och kommu- nerna tillsammans med övriga intressenter gör en gemensam insats för att öka kvalitet, kompe- tens, konkurrens och attraktivitet i bygg-, fastighets- och anläggningssektorn. Regeringen gav Boverket i uppdrag (dnr Fi2003/6439) att låta genomföra en förstudie till ett framtids- inriktat projekt inom sektorn. Boverket har därefter redovisat ett program för hur en långsiktig förbättring av sektorns attraktivitet, konkurrenskraft, kompetens och lönsamhet kan byggas upp och genomföras. Rapporten har sammanställts efter samråd med ett stort antal företrädare för olika intressen i de olika delsektorerna. Regeringen finner att det finns goda skäl att under en treårsperiod tillkalla en särskild byggsamordnare för att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- och an- läggningssektorn leda och samordna ett program för utveckling och utvärdering av byggsektorn. En förutsättning för att projektet skall kunna genomföras är att staten och övriga aktörer delar på kostnaderna. Den statliga finansieringen bör ske genom att högst 2 000 000 kronor av anslaget 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet får användas till ändamålet. Omstrukturering av kommunala bostadsföretag

Regeringens förslag: Fusionen mellan de två bola- gen Norecic AB och Bothia Garanti AB genom- förs inte.

Bakgrund: I statsbudgeten för innevarande år föreslogs att regeringen skulle överta aktierna i Norecic AB genom utdelning eller annat för- farande. Samtidigt informerades riksdagen om att regeringen avsåg att efter övertagandet fusionera detta företag och Bothia Garanti AB. Riksdagen har därefter beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:49). Skälen för regeringens förslag: Efter att Vasallen AB:s dotterbolag (Norecic AB) delats ut till regeringen har regeringen i december 2003 tillskjutit aktierna i bolaget som aktieägartill- skott till Bothia Garanti AB. I och med detta har

PROP. 2003/04:100 ett koncernförhållande upprättats i vilket Bothia Garanti AB är moderbolag till Norecic AB. Verksamheten i koncernen kommer huvud- sakligen att bedrivas i moderbolaget Bothia Garanti AB. Det fria egna kapitalet i Norecic AB har genom beslut på bolagsstämman 2004 delats ut till moderbolaget. Regeringen anser mot denna bakgrund att det för närvarande inte finns något behov av att genomföra fusionen mellan de två bolagen. 31:14 Bidrag till installation av hissar (nytt anslag och bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål inte uppfört något anslag eller något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser.

Regeringens förslag: Bidrag kan lämnas till instal- lation av hissar som påbörjas under perioden den 15 april31 december 2004. Stödet skall vara begränsat till sammanlagt högst 30 000 000 kronor. Bidrag skall utgå med en viss andel av godkänd total installations- kostnad. Högsta godkända installationskostnad skall vara 1 000 000 kronor per hiss. Bidrag skall lämnas i samband med underhåll, om-, till- och påbyggnad av flerfamiljshus som är högre än två våningar samt vid påbyggnad av flerfamiljshus som har två våningar. Förutsätt- ningen är dock att de åtgärder som genomförs är berättigade till stöd enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnads- subvention. Regeringen bemyndigas att fatta beslut om bidrag till installation av hissar som medför ut- gifter på högst 29 000 000 kronor efter 2004. Ett nytt ramanslag 31:14 Bidrag till installation av hissar på 1 000 000 kronor anvisas. Ärendet och dess beredning: Boverket har på regeringens uppdrag gjort en översyn av under- hållsbehovet i bostadssektorn. Uppdraget har redovisats i rapporten Bättre koll på underhåll. Rapporten har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i Finansdepartementet (dnr Fi2002/4604).

Enligt artikel 87.3 i EG-fördraget är medlems- staterna skyldiga att underrätta kommissionen om alla planer på att införa eller ändra stöd- åtgärder. Kommissionens övervakning av statligt 173 PROP. 2003/04:100 stöd bygger på ett system med förhands- godkännande. Alla stödåtgärder skall anmälas till kommissionen när de fortfarande är på planeringsstadiet. Förslaget om stöd till installation av hissar kommer att anmälas till kommissionen för förhandsgodkännande enligt artikel 88.3 (se nedan).

Boverkets förslag: Boverkets förslag innebär att ett engångsbidrag skall lämnas till ny- installation av hissar i befintliga flerbostadshus som är högre än två våningar. Bidraget föreslås vara rambegränsat och finnas under 56 år för att få full effekt. Stödet föreslås uppgå till 3050 procent av materialkostnaden. Underlaget för bi- draget skall vara materialkostnaderna i samband med en nyinstallation av hiss. En hissinstallation bedöms kosta från 1 000 000 kronor, varav hälften utgör materialkostnad och hälften kostnad för arbetskraft. Ett villkor för bidraget föreslås vara att det aktuella bostadshuset används till bostäder under minst tio år. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som uttalar sig om förslaget är flertalet positiva. Förslaget stöds bl.a. av flera länsstyrelser och kommuner, Energimyndigheten, De Handi- kappades Riksförbund (DHR) och Lands- organisationen i Sverige (LO) . Energi- myndigheten föreslår dock att det skall ställas krav på energieffektivitet vid nyinstallation. DHR anser att om förslaget skall få önskad effekt måste en hissinstallation också medföra att man vidtar andra tillgänglighetsskapande åtgärder såsom nivåanpassning i och utanför entréerna till de aktuella byggnaderna. Stockholms kommun anser att ett hissbidrag bör ges inom ramen för de generella subventionerna till ombyggnad.

Endast Statskontoret och Fastighetsägarna Sverige avstyrker förslaget. Som skäl för detta anför Statskontoret att hissinstallation är en ny- investering, inte en underhållsåtgärd, som leder till höjda hyror och drabbar hushållens ekonomi negativt. I tillväxtregioner blir lägenheter ut- hyrda utan problem trots avsaknaden av hiss, medan hyran höjs för mycket i icke tillväxtorter om hiss installeras. Fastighetsägarna Sverige menar att rapporten inte innehåller underlag för att bedöma förslagen, vare sig behoven av subventioner eller utformning.

Skälen för regeringens förslag: Under mitten av 

1980-talet

 fanns ett tillfälligt hissbidrag. Syftet med bidraget var att öka tillgängligheten. År

2000 fanns enligt Boverket ca 320 000 hushåll i hisslösa bostadshus med minst tre våningar. Installation av hissar i sådana hus kommer att främja tillgängligheten och möjligheten för äldre och funktionshindrade att bo kvar. Därmed minskar också i viss mån behovet av särskilda boendeformer för dessa grupper. Ett hissbidrag kommer enligt Boverkets bedömning sannolikt att bidra till ökad ombyggnadsverksamhet av äldre bostadshus. Boverket och Socialstyrelsen har också i en gemensam rapport framhållit be- hovet av hissar (Varför kan inte behovet av sär- skilda boendeformer tillgodoses?, S2003/3341/ST). DHR framhåller i sitt yttrande att ökad tillgänglighet leder till att äldre eller rörelsehindrade kan bo kvar längre i sin bostad. Detta leder till minskade kostnader för kom- munerna för bostadsanpassning och hemtjänst och ökad möjlighet för rörelsehindrade att på samma sätt som befolkningen i övrigt själva kunna välja sitt boende. Mot bakgrund av vad som anförts anser re- geringen att det bör införas ett stöd för ny- installation av hissar i befintliga flerbostadshus. Bidraget bör tidsbegränsas till att avse projekt som påbörjas före utgången av 2004. Ett hissbidrag har i sig begränsade effekter på sysselsättningen, särskilt på kort sikt. Ett hiss- bidrag måste främst betraktas som ett bostadspolitiskt styrmedel som syftar till att förbättra tillgängligheten och möjligheten att bo kvar för äldre och funktionshindrade. I kombination med andra ombyggnadsåtgärder kan dock ett hissbidrag bidra till ökad sysselsättning. Hissinstallationer är kostnadskrävande och kravet i byggreglerna om installation vid ombyggnad kan bidra till att begränsa om-, till- och påbyggnads- verksamheten. För att underlätta beslut om sådana åtgärder får stödet inte vara alltför lågt. Utformning av ett nytt hissbidrag Ekonomisk, ekologisk och social hållbarhet in- går i de bostadspolitiska målen. Ett hissbidrag kan med rätt utformning bidra till samtliga håll- barhetsdimensioner: ökningen av boende- kostnaderna efter ombyggnad minskar, möjligheterna för äldre och funktionshindrade att bo kvar ökar, valfriheten förbättras och ökning av energiförbrukningen kan begränsas. För att åtgärderna skall få önskad effekt bör krav ställas på att nödvändiga kompletterande anpassningar av fastigheten görs, så att den 174 verkligen blir tillgänglig för äldre och funktionshindrade. Exempel på sådana åtgärder kan vara att bygga bort nivåskillnader i och utanför entrén. Vidare bör krav ställas på god energi- effektivitet hos sådana hissar som installeras med hjälp av särskilt statligt stöd. Bidrag bör kunna lämnas i samband med underhåll samt om-, till- och påbyggnad av fler- familjshus som är högre än två våningar samt vid påbyggnad av flerfamiljshus som har två våning- ar. Bidrag bör kunna lämnas endast i kombination med andra stödberättigade underhålls-, om- och tillbyggnadsåtgärder som berör huset eller byggnaden, dvs. inte bara ombyggnader eller underhåll av de enskilda lägenheterna. En rimlig nivå på ett statligt bidrag torde ligga någonstans mellan en femtedel och en tredjedel av en total godkänd installationskostnad. Bidrag bör beräknas på hela installationskostnaden till den del denna inte överstiger 1 000 000 kronor. Hänsyn bör härvid dock tas till andra särskilda investeringsstöd som också kommer sökanden till del. Regeringen avser att i en förordning precisera bidragets utformning, särskilt villkoren för att stöd till installation av hissar skall kunna lämnas, liksom storleken på bidraget. Ekonomiska konsekvenser Nyinstallation av en hiss kostar, enligt Boverkets bedömning, minst 1 000 000 kronor. Statens kostnader rambegränsas till 30 000 000 kronor för hissinstallationer som påbörjas under 2004. Då det tar tid att organisera sådana större under- hålls-, ombyggnads- och tillbyggnadsåtgärder som är en förutsättning för hissbidraget är det rimligt att anta att större delen av ansökningarna kommer att avse installationer som färdigställs efter 2004. Budgetbelastningen kommer således huvudsakligen att avse 2005. Regeringen bör bemyndigas att besluta om bidrag till installation av hissar som medför ut- gifter på högst 29 000 000 kronor efter 2004. Utbetalning av bidrag kommer knappast att ske under 2004. Ett nytt ramanslag med ett formellt anslagsbelopp bör dock anvisas för 2004 för att ge bemyndigandet en lämplig anknytning till statsbudgeten. Regeringen avser att återkomma till frågan om ytterligare medel på anslaget i budgetpropositionen för 2005. PROP. 2003/04:100 Förslagets förhållande till EG:s statsstödsregler Den tänkta förordningen om det nya hiss- bidraget avses träda i kraft den 1 juli 2004. Förslaget kommer dock att anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande i enlighet med EG-fördragets artikel 88.3. Ett sådant godkännande måste erhållas innan förordningen kan träda i kraft. Godkännande förutsätts kunna ske i sådan tid att den tänkta förordningen kan träda i kraft vid nämnda tidpunkt. Det går dock inte att med säkerhet ange när ett godkännande kan föreligga. Det finns en risk för att ett godkännande lämnas så sent att förordningen kan träda i kraft först efter den 1 juli 2004. Investeringsstimulans till ombyggnad av vissa utrymmen till bostadslägenheter

Regeringens förslag: Investeringsstimulansen för byggande av mindre hyresbostäder och student- bostäder utvidgas till att omfatta även om- byggnad av vindsutrymmen och lokaler till bostäder i hus som huvudsakligen innefattar bostäder. I de fall ombyggnaden resulterar i nytillskott av vanliga hyreslägenheter skall fastighetsägaren eller tomträttshavaren även kunna beviljas inve- steringsbidrag enligt samma regler som för anordnande av bostäder i övrigt. Samma villkor skall ställas på sådan om- byggnad som för övriga projekt för vilka inve- steringsstimulans och investeringsbidrag med- ges. De föreslagna ändringarna träder i kraft den 1 juli 2004 och gäller för projekt som påbörjas från och med den 1 januari 2004. Ärendet och dess beredning: Inom Regeringskansliet har promemorian Invester- ingsstimulans till ombyggnad av vissa utrymmen till bostadslägenheter upprättats (dnr Fi2004/320). I promemorian föreslås en mindre utvidgning av stimulansen genom att ombyggnad av vindar och lokaler i vad som helt eller huvudsakligen är bostadshus bör omfattas dels av investeringsstimulans enligt förordningen (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder, dels av investeringsbidrag enligt förordningen (2001:531) om statligt

175 PROP. 2003/04:100 investeringsbidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Promemorian har remissbehandlats varefter ett remissmöte har hållits. En sammanställning över de synpunkter som framfördes vid remiss- mötet och de skriftliga remissvar som har lämnats in finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2004/320). Förslaget har anmälts till EG-kommissionen, som bedömt att förändringen faller inom ramen för det god- kännande av förslaget om en invester- ingsstimulans som kommissionen lämnade 2003. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten av remissinstanserna är positiva till eller har inga invändningar mot promemorians förslag. Kammarrätten i Göteborg pekar dock särskilt på behovet av att införa en möjlighet till domstolsprövning av beslut om investerings- stöd. Stockholms Studentkårers Central- organisation (SSCO) anser att man även bör godta att studentbostäder förmedlas av eller i samarbete med studentkårer/nationer eller deras samarbetsorgan, eller av stiftelser eller bolag knutna till dessa. Fastighetsägarna Sverige har påtalat vissa oklarheter i regelverket när det gäller ytberäkningen.

Bakgrund: En investeringsstimulans för att främja byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder infördes 2003 (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215). Investeringsstimulansen är riktad till fastig- hetsägare eller tomträttshavare för anordnande av bostäder som upplåts med hyresrätt i tillväxt- områden med bostadsbrist. Med anordnande avses nybyggnad och ombyggnad av byggnad som tidigare till övervägande del använts för andra ändamål än bostäder. Stimulansen kan även lämnas för anordnande av studentbostäder på eller i anslutning till orter med universitet eller högskola. Bostädernas lägenhetsarea får inte överstiga 70 kvadratmeter och huvudregeln är att bostäderna skall vara avsedda för permanent bruk och självständigt boende som är garanterat genom hyresavtal av normalt slag. Även det befintliga investeringsbidraget för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist gäller numera om- byggnader till bostäder av byggnad som tidigare till övervägande del använts för andra ändamål än bostäder. Investeringsstimulansen kan kombi- neras med reducerat investeringsbidrag. Skälen för regeringens förslag: Under den tid som gått sedan investeringsstimulansen in- fördes har det uppmärksammats att ett antal projekt som enbart eller delvis innefattar om- byggnad av främst vindar till bostäder, i första hand studentlägenheter, inte har kommit till stånd. Det har också påpekats att motsvarande även gäller ombyggnader av enstaka lokaler i vad som helt eller huvudsakligen utgör bostadshus. Dessa projekt omfattas inte av bestämmelserna om investeringsbidraget eller investerings- stimulansen enligt deras nuvarande utformning, vilket sannolikt inneburit att sådana ombyggnader inte har kommit igång.

Mot bakgrund av den bristsituation som i dag finns i många tillväxtregioner, inte minst när det gäller studentbostäder, är det angeläget att denna begränsning i regelverken tas bort. Varje ny bostad innebär ett vikigt tillskott i regioner med bostadsbrist. I den mån sådan ombyggnad resulterar i vanliga hyresbostäder eller studentbostäder anser regeringen att fastighetsägaren eller tomträttshavaren bör kunna beviljas investeringsstimulans respektive invester- ingsbidrag enligt samma regler som gäller för övrigt anordnande av bostäder. Kammarrätten i Göteborgs synpunkt om in- förandet av domstolsprövning togs under övervägande redan då investeringsstimulansen infördes 2003. Regeringen anser att det inte finns anledning att återigen pröva frågan i samband med den begränsade förändring som nu föreslås.

SSCO anser att man för förmedling av studentbostäder även bör godta att dessa förmedlas av eller i samarbete med student- kårer/nationer eller deras samarbetsorgan, eller av stiftelser eller bolag knutna till dessa. Kravet att bostäder som får investeringsstimulans eller investeringsbidrag skall förmedlas via den kommunala bostadsförmedlingen eller i sam- arbete med kommunen har tillkommit för att säkerställa att de på så vis anordnade bostäderna kan komma de hushåll till del som har störst behov. Inget i regelverket hindrar dock att kommu- nerna själva medger att studentlägenheter för- medlas på det sätt som SSCO beskriver. Har en kommun gått med på sådant förfarande när det gäller förmedling av studentlägenheter bör för- 176 ordningens krav på samarbete med kommunen anses uppfyllt. Någon ändring av det slag som föreslås är därför inte nödvändig. Fastighetsägarna Sverige har i sitt yttrande på- talat vissa oklarheter i regelverket när det gäller ytberäkningen. Det är angeläget att eventuella oklarheter i regelverket förtydligas. Regeringen avser att i samband med förordningsarbetet överväga behovet av förtydligande.

Ekonomiska konsekvenser Den samlade belastningen på statsbudgeten beror på storleken på det ökade ombyggandet av lokaler och vindsutrymmen till bostäder till följd de föreslagna förändringarna. En realistisk be- dömning med utgångspunkt i de ombyggnader som skett hittills med statligt stöd är att den samlade budgetbelastningen för perioden fram till och med 2006 bör stanna vid högst 20 miljoner kronor. Intäktsbortfallet bedöms ligga inom ramen för den bedömning som gjordes i propositionen Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder (prop. 2002/03:98). Effekterna för länsstyrelserna, Boverket och Skatteverket bedöms vara begränsade varför ytterligare resurser till dessa myndigheter med anledning av de föreslagna förändringarna inte föreslås.

7.1.16

Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

26:2 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 296 426 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på

högst 180

000 000

kronor

under

2005,

högst

60 000 000

kronor

under

2006

och

högst

40 000 000 kronor under 2007.

PROP. 2003/04:100

Regeringens förslag: 

Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 26:2 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som in- klusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 260 000 000 kronor under 2005, högst 126 000 000 kronor under 2006, högst 70 000 000 kronor under 2007, högst 15 000 000 kronor under 2008 och högst 15 000 000 kronor under 2009.

Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering, upphandling och genom- förande av långsiktiga forskningsprojekt behöver regeringen kunna ingå mer omfattande och mer långsiktiga förpliktelser. Regeringen bör därför bemyndigas att 2004 för anslaget 26:2 Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning ingå ekonomiska för- pliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 260 000 000 kronor under 2005, högst 126 000 000 kronor under 2006, högst 70 000 000 kronor under 2007, högst 15 000 000 kronor under 2008 och högst 15 000 000 kronor under 2009.

34:1 Naturvårdsverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 323 434 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 34:1 

Naturvårds- verket 

ökas med 5 700 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Naturvårds- verket deltar i arbetet med att genomföra EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter (2003/04/EG) i enlighet med riktlinjerna i pro- positionen Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläpps- rätter för växthusgaser (prop. 2003/04:31). Naturvårdsverket behöver ytterligare resurser för att hantera dessa uppgifter. Anslaget 34:1 Naturvårdsverket bör därför ökas med 5 700 000 kronor.

Finansiering bör ske genom att anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med motsvarande belopp.

177 PROP. 2003/04:100 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 441 197 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 120 000 000 kronor under 2005.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångs- ersättning i ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 520 000 000 kronor under 2005. Skälen för regeringens förslag: För att säker- ställa förutsättningarna för fortsatt hög takt i arbetet med skydd av ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden, behöver större åtagan- den om förvärv m.m. kunna göras. Regeringen bör därför bemyndigas att under 2004 för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i ur naturvårds- synpunkt värdefulla naturområden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 520 000 000 kronor under 2005.

34:5 Miljöforskning (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 84 050 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 65 000 000 kronor under perioden 20052007.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 34:5 Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 60 000 000 kronor under 2005, högst 40 000 000 kronor under 2006 och högst 30 000 000 kronor under 2007. Skälen för regeringens förslag: Antalet forskningsprogram som finansieras under an- slaget har ökat. Genomförandeperioder för forskningsprogram är ca 

46

 år varför flerårs- planering krävs. För att forskningsprogrammen skall kunna planeras bättre behöver bemyndi- gandet ökas till 130 000 000 kronor. Regeringen bör därför bemyndigas att under 2004 för anslaget 34:5 Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forsknings- projekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 60 000 000 kronor under 2005, högst 40 000 000 kronor under 2006 och högst 30 000 000 kronor under 2007.

34:7 Internationellt miljösamarbete I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 66 434 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 34:7 

Internationellt miljösamarbete 

ökas med 5 800 000 kronor.

Anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med 11 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:7

Internationellt miljösamarbete behöver ökas med 5 800 000 kronor för att finansiera kostnader för Sveriges deltagande i FN:s miljöprogram UNEP samt medlemsavgift till Internationella Atom- energiorganet IAEA.

För att finansiera denna ökning och ökningen av anslaget 34:1 Naturvårdsverket bör anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med 11 500 000 kronor.

34:13 Stöd till klimatinvesteringar (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 340 000 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 350 000 000 kronor under perioden 20052009.

178

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ingå ekonomiska för- pliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 713 000 000 kronor under perioden 20052009.

Skälen för regeringens förslag: Klimat- investeringsprogrammen är fleråriga och för att beslut om ytterligare projektstöd skall kunna fattas behöver bemyndigandet höjas. Regeringen bör därför under 2004 för anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar få ingå ekonomiska för- pliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 713 000 000 kronor under perioden 

20052009.

7.1.17 Utgiftsområde 21 Energi 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 50 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 35:8 

Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 

får även användas för att förbereda och introducera ett system för handel med utsläppsrätter.

Skälen för regeringens förslag: Ett system för handel med utsläppsrätter skall enligt EG- direktivet 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom ge- menskapen introduceras så att handeln kan in- ledas 1 januari 2005. Systemet skall inledningsvis omfatta vissa energiintensiva industrier samt el- och värmeproduktion. I enlighet med rikt- linjerna i propositionen Riktlinjer för genom- förande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (prop. 2003/04:31) krävs vissa förberedelser vid berörda myndigheter för att introducera ett sådant system. Det europeiska systemet för utsläppshandel innebär att Kyotoprotokollets flexibla mekanismer tillämpas. Utsläppsrätter från de projektbaserade mekanismerna kommer

PROP. 2003/04:100 att erkännas för användning i detta system enligt de närmare bestämmelser som antas av Europa- parlamentet och rådet på förslag från kommissionen. Anslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser bör få användas för att finansiera nödvändiga förberedelser. 7.1.18 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 36:2 Väghållning och statsbidrag (låneram) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 15 564 276 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen får under 2004 besluta om en låneram i Riksgäldskontoret om högst 8 500 000 000 kronor för de prioriterade vägprojekten E6 delen RabbaldshedeHogdal, E20 delen TolleredAlingsås samt genom Alingsås, Rv40 delen BrämhultHester, Rv40 delen HagaLjungarum, Rv45 delen AngeredsbronÄlvängen, Rv44 delen Båberg Väneryr samt Rv49 SkaraVarnhem.

Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag får även användas till bidrag för omprövnings- förrättningar av enskilda vägar.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslöt i februari 2004 om väginvesteringar för planperioden 

2004-2013.

 För att möjliggöra tidiga byggstarter av ett antal prioriterade projekt behöver vissa investeringar finansieras med lån. Dessa vägprojekt är E6 delen 

RabbaldshedeHogdal

 (3 025 miljoner kronor), E20 delen 

TolleredAlingsås

 samt genom Alingsås (690 miljoner kronor), Rv40 delen 

BrämhultHester

 (1 585 miljoner kronor), Rv40 delen 

HagaLjungarum

 (230 miljoner kronor), Rv45 delen 

AngeredsbronÄlvängen

 (2 397 miljoner kronor), Rv44 delen 

BåbergVäneryr

 (310 miljoner kronor) samt Rv49 Skara Varnhem (263 miljoner kronor). Projekten är kostnadsberäknade i 2004 års priser och beloppsfördelningen mellan projekten är ungefärlig.

Regeringen bör under 2004 få besluta om att ta upp lån i Riksgäldskontoret om sammantaget 8 500 000 000 kronor för dessa projekt. De olika lånedelarna skall återbetalas i jämn takt under 25 179 PROP. 2003/04:100 år med start vid tidpunkten när respektive väg- projekt färdigställs.

Vägföreningar som har sina andelstal grunda- de på taxeringsvärden skall omprövas. För att underlätta och påskynda denna process har riks- dagen beslutat (prop. 2000/01:1 utg.omr. 22, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80) att bidrag fick lämnas till omprövningsförrättningar av enskilda vägar under åren 

20012003

 till en sammanlagd kostnad på 25 miljoner kronor. Lantmäteriverket har anmält att omprövningsförrättningarna har försenats och fördyrats och med anledning härav bör bidrag för ändamålet få betalas ut från an- slaget 36:2 Väghållning och statsbidrag även under 2004.

36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter (låneram) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 484 123 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen får under 2004 besluta om en låneram i Riksgäldskontoret om högst 17 000 000 000 kronor för de prioriterade järnvägsprojekten HallsbergDegerön, Mjölby Motala, TrollhättanGöteborg samt järnvägs- projekt i Stockholmsregionen. Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslöt i februari 2004 om järnvägsinvesteringar för planperioden 

20042014.

 För att möjliggöra tidiga byggstarter av ett antal prioriterade pro- jekt behöver vissa investeringar finansieras med lån. Dessa järnvägsprojekt är 

HallsbergDegerön

 (2 068 miljoner kronor), 

MjölbyMotala

 (1 107 miljoner kronor), 

TrollhättanGöteborg

 (5 100 miljoner kronor) samt järnvägsprojekt i Stock- holmsregionen (8 725 miljoner kronor). Pro- jekten är kostnadsberäknade i 2004 års priser och beloppsfördelningen mellan projekten är unge- färlig.

Regeringen bör under 2004 få besluta om att ta upp lån i Riksgäldskontoret för dessa projekt om sammantaget 17 000 000 000 kronor. De olika lånedelarna skall återbetalas i jämn takt under 25 år med start vid tidpunkten när respektive banprojekt färdigställs. 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 793 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 36:12 

Rikstrafiken: Trafikupphandling 

ökas med 5 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 36:1 

Väg- verket: Administration 

minskas med 5 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att utöka möjligheterna att upphandla kollektiv person- trafik bör anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafik- upphandling ökas med 5 000 000 kronor. Finansiering bör ske genom att anslaget 36:1

Vägverket: Administration minskas med motsvarande belopp.

36:16 Järnvägsstyrelsen (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte upp- fört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens

förslag:

Ett nytt ramanslag på

20 000 000

kronor

benämnt 36:16 Järnvägs-

styrelsen förs upp i statsbudgeten. Finansiering sker genom att anslaget 36:3 Banverket: Administration minskas med 5 000 000 kronor och anslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter minskas med 15 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen har nyligen överlämnat propositionen Järn- vägslag (prop. 2003/04:123). Förslaget innebär bl.a. att en sektorsspecifik lag om järnvägar skall ge klarare regler för att bedriva verksamhet inom järnvägssektorn och åstadkomma en tydlig och ändamålsenlig järnvägsstruktur. Regeringens av- sikt är att en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen, skall inrättas för att handlägga uppgifter enligt den nya järnvägslagen.

Den nya myndigheten kommer att ta över de uppgifter som i dag utförs av Järnvägs- inspektionen och Tågtrafikledningen inom Banverket och dessa enheter kommer därmed att upphöra. Till detta kommer ett antal nya uppgifter som rör bl.a. marknadsövervakning och registerföring. Regeringen planerar att 180 inrätta den nya myndigheten den 1 juli 2004 då den nya lagstiftningen beräknas träda i kraft.

Regeringen anser därför att ett anslag för den nya myndigheten bör föras upp. För innevarande år bedöms medelsbehovet vara 20 miljoner kro- nor. Finansiering bör ske genom att anslaget 36:3 Banverket: Administration minskas med 5 000 000 kronor och anslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter minskas med 15 000 000 kronor. Minskningen av anslagen motsvaras till stor del av att uppgifter som utförs av Banverket överförs till den nya myndigheten.

Låneram för fyra SJ-bolag

Regeringens förslag: Regeringen får under 2004 besluta om låneramar i Riksgäldskontoret för Euromaint AB, Green Cargo AB, Jernhusen AB och AB Swedcarrier för 2005 och 2006 som sammanlagt uppgår till högst 2 300 000 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: Huvuddelen av Statens järnvägars verksamhet bolagiserades vid årsskiftet 2000/2001. De nya 

SJ-bolagen

 har sedan 2001 låneramar i Riksgäldskontoret. För SJ AB finns en låneram på 2 000 miljoner kronor för perioden 

20042007.

 För de övriga bolagen, dvs. Euromaint AB, Green Cargo AB, Jernhusen AB och AB Swedcarrier finns en samlad låneram på 6 550 miljoner kronor för 2004. Inriktningen är emellertid att bolagen skall finansiera sig på den öppna kreditmarknaden. Jernhusen AB och Green Cargo AB gör också detta till större delen.

En fortsatt finansiering på den öppna kredit- marknaden förutsätter dock att bolagen ännu några år har kvar en lånemöjlighet i Riksgälds- kontoret som vid behov kan utnyttjas. För att stabilitet skall skapas i finansierings- förutsättningarna behöver redan nu beslut tas om låneramar för 2005 och 2006. Tidsförhållandena gör det inte praktiskt möjligt att behandla denna fråga i budgetpropositionen för 2005. Regeringen anser därför att Euromaint, Green Cargo, Jernhusen och Swedcarrier behöver till- försäkras en samlad låneram på 2 300 miljoner kronor för 2005 och 2006. Det bör ankomma på regeringen att inom denna ram besluta om låne- utrymme för de olika bolagen. PROP. 2003/04:100 Avveckling av VTI Utveckling AB

Regeringens förslag: Regeringen får besluta att VTI Utveckling AB skall avvecklas. Skälen för regeringens förslag: VTI Utveck- ling AB bildades efter ett riksdagsbeslut 1983. Statens väg- och trafikforskningsinstitut (VTI) förvaltar bolagets aktier. Enligt bolagsordningen skall bolaget bedriva försäljning av forsknings- produkter inom väg- och trafikområdet och annan därmed förenlig verksamhet.

Bolagets största verksamhet har varit seminarie- och konferensverksamhet. Den största enskilda transportrelaterade konferensen var det årligen återkommande Transportforum i Linköping. Försäljning av forskningsprodukter inom väg- och trafikområdet har varit av mindre omfattning. Mot bakgrund av det begränsade behov som finns av bolaget bör det avvecklas. Transport- forum och andra konferenser och seminarier arrangeras numera av VTI. Någon försäljnings- verksamhet av forskningsprodukter förekommer inte. Slutreglering av kvarvarande fordringar och skulder i bolaget pågår. Om ett överskott kvarstår när avvecklingen är klar kommer det att föras till inkomsttittel 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet .

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Regeringens förslag: Möjligheten att ge kommu- nerna stöd till telenät genom att deras skattekonto krediteras förlängs med ett år så att perioden omfattar den 1 juli 

200031

 december 2006.

Även möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och data- kommunikation förlängs med ett år. Denna ändring möjliggör att skattereduktion även ges vid debitering av slutlig skatt på grund av 2007 års taxering. 181 PROP. 2003/04:100 Ärendet och dess beredning: Metoden att ge stöd genom kreditering på skattekonto samt genom skattereduktion regleras i lag. Förslagen till lagändring är av så enkel utformning att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats.

Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala tele- nät avsåg stödet först åtgärder som utfördes under perioden den 1 juli 

200031

 december 2004. De närmare villkoren för stödet framgår av förordningen (2000:1469) om stöd till kommu- ner för anläggande av lokala telenät.

Sedan lagen antogs har förutsättningarna för en snabb bredbandsutbyggnad förändrats. Framför allt har marknadsaktörernas intresse minskat väsentligt. Riksdagen beslutade därför att ändra lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för an- läggande av lokala telenät så att stödet förlängdes och kom att avse perioden 1 juli 2000 till 31 de- cember 2005 (prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125). Genom lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation kan fysiska och juridiska personer få skattereduktion för höga anslutningskostnader. Riksdagen har förlängt möjligheten till skattereduktion vid två tillfällen. Senast genom att ändra lagen på så sätt att re- duktionen ges även vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2004 års taxering (prop. 2002/03:1 utg.omr. 22, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). De skäl som anfördes för tidigare förläng- ningar gäller fortfarande och det är regeringens uppfattning att tiden bör utsträckas ytterligare ett år för att ge kommunerna tid att genomföra satsningen på ett optimalt sätt, särskilt i beaktande av den beslutade omdisponeringen om sammanlagt 500 miljoner kronor under 2004 och 2005 (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75). Regeringen bedömer det även som ändamålsenligt att skattereduktionen för höga anslutnings- kostnader för fysiska och juridiska personer löper under samma period. Förlängningarna innebär inte någon förändring av den beräknade ekonomiska ramen. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4 och 3.5.

7.1.19

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning (bemyndigande) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 232 458 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 300 000 000 kronor för 20052007.

Regeringens förslag: 

Regeringen bemyndigas att under 2004 för ramanslaget 26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 220 000 000 kronor under 2005, högst 150 000 000 kronor under 2006, högst 95 000 000 kronor under 2007 och högst 45 000 000 kronor under 2008.

Skälen för regeringens förslag: Den tidigare tidsbegränsade satsningen på forskning om ekologisk produktion gäller fr.o.m. 2004 utan tidsbegränsning. Vidare kommer ett nytt ram- avtal att slutas för den kommande fyraårs- perioden om den samfinansierade forskningen. Detta medför att ett större bemyndigandebelopp behövs och att åtaganden kan göras för något längre tid. Regeringen bör därför ha möjlighet att under 2004 för ramanslaget 26:1 Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning och samfinansierad forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 220 000 000 kronor under 2005, högst 150 000 000 kronor under 2006, högst 95 000 000 kronor under 2007 och högst 45 000 000 kronor under 2008.

45:1 Främjande av rennäringen m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 37 000 000 kronor. 182 Regeringens förslag: Anslaget 45:1 

Främjande av rennäringen m.m. 

ökas med 10 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Från anslaget finansieras bl.a. pristillägg för renkött. Pris- tillägget halverades i slutet av 2003 som följd av den gynnsamma prisutvecklingen under perioden 

1993-2002.

 Priserna sjönk dock av flera skäl drastiskt i november förra året. Pristillägget på renkött bör därför nu åter höjas till tidigare nivå. För att göra det möjligt att höja pristillägget anser regeringen att anslaget 45:1

Främjande av rennäringen m.m. bör ökas med 10 000 000 kronor.

Avgiftsintäkter från pass för sällskapsdjur

Regeringens förslag: Regeringen får besluta om dispositionen av avgiftsintäkterna från pass för sällskapsdjur som Statens jordbruksverk tillhan- dahåller. Skälen för regeringens förslag: Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (EUT L 146, 13.6.2003, s. 1, Celex 32003R0998) skall sällskapsdjur åtföljas av ett pass vid transporter mellan 

EU-länder.

 Av passen skall bl.a. djurens identitet och utförda vaccinationer framgå. Jordbruksverket kommer att tillhandahålla passen, vilka därefter kommer att utfärdas av veterinärer förordnade av Jordbruksverket. Förordningen skall börja tillämpas den 3 juli 2004.

Jordbruksverkets hantering av pass för sällskapsdjur kommer att utgöra en egen och klart avgränsad verksamhet. Kostnader för hanteringen bör helt täckas av avgifterna för passen. Avgifterna utgör offentligrättsliga avgifter. Verksamheten kommer att vara efter- frågestyrd och med en nettoredovisning ges möjlighet att anpassa verksamheten till de skiftande förutsättningarna över tiden. PROP. 2003/04:100 7.1.20 Utgiftsområde 24 Näringsliv 38:8 Patentbesvärsrätten I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 15 249 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 38:8 

Patent- besvärsrätten 

ökas med 1 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 38:3

Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltnings- kostnader minskas med 1 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att Pa- tentbesvärsrätten även i fortsättningen skall kunna bedriva en effektiv verksamhet anser re- geringen att anslaget 38:3 Patentbesvärsrätten be- höver ökas med 1 000 000 kronor. Finansiering bör ske genom att anslaget 38:3 Institutet för till- växtpolitiska studier: Förvaltningskostnader minskas med motsvarande belopp.

40:1 Marknadsdomstolen I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 942 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 40:1 

Marknads- domstolen 

ökas med 1 000 000 kronor. Finan- siering sker genom att anslaget 38:2 

Närings- livsutveckling m.m. 

minskas med 1 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att Marknadsdomstolen skall ha möjlighet att handlägga ett omfattande kartellmål behöver an- slaget 40:1 Marknadsdomstolen ökas med 1 000 000 kronor. Finansiering bör ske genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med motsvarande belopp.

40:3 Allmänna reklamationsnämnden I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 23 127 000 kronor. 183 PROP. 2003/04:100 Regeringens förslag: Anslaget 40:3 

Allmänna reklamationsnämnden 

ökas med 1 100 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att Allmänna reklamationsnämnden skall kunna handlägga nya typer av försäkringsärenden behöver nämnden tillföras ökade resurser. Regeringen anser att anslaget 40:3 Allmänna reklamationsnämnden av detta skäl bör ökas med 1 100 000 kronor.

En förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag Regeringens förslag: Behållningen på det särskilda kontot i Riksgäldskontoret vid utgången av 2003 får användas även under 2004 för kapitaltillskott till SJ AB.

Regeringen får utnyttja kontot under 2004 genom att tillföra det medel för insatser i av staten hel- eller delägda bolag på de villkor som riksdagen tidigare fattat beslut om med följande två tillägg. Kontot skall ha en kredit på högst 2 000 000 000 kronor under 2004. Om krediten utnyttjas skall den ha återbetalts inklusive ränta med extra utdelningar från statligt ägda bolag före utgången av 2004. Den sammanlagda ramen för extra utdelningar som får tillföras kontot höjs därmed till totalt 5 000 000 000 kronor för 2003 och 2004.

Bakgrund: Med anledning av regeringens för- slag i 2003 års ekonomiska vårproposition god- kände riksdagen (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) att, i samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag, högst 3 000 miljoner kronor i form av extra ut- delningar från de statliga bolagen 2003 fick överföras till ett särskilt konto i Riksgälds- kontoret och användas för insatser i av staten hel- eller delägda bolag. Riksdagen ansåg att det fanns goda skäl att skapa en ordning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination. Staten bör kunna agera på samma sätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansiera detta med medel från andra dotter- bolag. Utskottet underströk dock att förslaget bör ges en sådan form att riksdagens inflytande garanteras på ett rimligt sätt och att riksdagen ges möjlighet att utöva finansmakten på ett korrekt sätt. Av detta skäl skall riksdagen besluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Vidare uttalade finansutskottet att underskott ej får uppkomma på kontot, dvs. någon kredit skall inte vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövs och de ej kan finansieras med tillgängliga medel på kontot bör tillskottet i stället tillskjutas genom att anslag anvisas över statsbudgeten. I ärendet uttalade riksdagen, vilket även upprepades vid behandlingen av budget- propositionen för 2004 (bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42) att regeringen skall återkomma med en redovisning av hur kontot finansierats och utnyttjats. Mot bakgrund av detta lämnar regeringen följande redovisning. Finansiering av kapitaltillskott I beslut den 12 november 2003 fastställde re- geringen sitt förslag till vilka statliga bolag som skulle lämna extra utdelningar 2003 och till vilka belopp. Den 31 december 2003 hade 1 300 miljoner kronor satts in på kontot i Riksgälds- kontoret. Dessa medel härrörde från extra ut- delningar från statliga bolag. Därutöver hade Förvaltningsaktiebolaget Stattum tidigare, vid bolagsstämma den 18 juni 2003, beslutat om ut- delning med 1 000 miljoner kronor som till- fördes samma konto. De från de statliga bolagen uttagna beloppen framgår av följande sammanställning.

Bolag

Belopp (mnkr)

Förvaltningsaktiebolaget

Stattum

1 000

Sveaskog AB

600

Vattenfall AB

190

LKAB

120

Systembolaget AB

120

Vin height:1169px" id="img1"/DIVDIV class="dclr"> 8 Kommunal ekonomi PROP. 2003/04:100 8 Kommunal ekonomi

8.1

Inledning

De senaste åren har antalet kommuner och landsting som redovisar underskott ökat. Det är nödvändigt att vända denna negativa utveckling, inte minst mot bakgrund av den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen på längre sikt. I den senaste långtidsutredningen (SOU 2004:19) redogörs för de utmaningar de offentliga välfärdssystemen står inför. Det kommer att vara svårare att öka intäkterna med skattehöjningar, vilket ställer högre krav på att resurserna utnyttjas effektivt. Informationen om hur kommunerna och landstingen utnyttjar sina resurser behöver förbättras. Rådet för kommunala analyser och jämförelser har till uppgift att fortsätta arbetet med att utveckla en kommunal databas som bl.a. skall kunna användas för jämförande studier. I arbetet ingår bl.a. att föreslå, kvalitetssäkra och vidareutveckla nyckeltal avseende ekonomi, volym och kvalitet. Att vända en negativ utveckling handlar i hög grad om att kommuner och landsting själva måste vidta nödvändiga åtgärder. Samverkan mellan kommuner och mellan landsting kan vara ett sätt att klara de utmaningar som sektorn står inför. Det gäller inte minst kommuner och landsting med ett vikande befolkningsunderlag. I budgetpropositionen för 2004 aviserade regeringen en höjning av det generella statsbidraget fr.o.m. 2005 med 4,7 miljarder kronor, vilket motsvarar det tillfälliga syssel- sättningsstödet och tillskottet i form av den s.k. 200-kronan.

Till detta kan läggas den resursförstärkning till kommuner och landsting på ytterligare 4 miljarder kronor fr.o.m. 2005 som regeringen avser att föreslå i budgetpropositionen för 2005. Dessa 4 miljarder kronor är tänkta att användas för följande ändamål: Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning beräknas öka med 1 miljard kronor 2005 och med ytterligare 1 miljard kronor 2006 till följd av en förskolesatsning. För att mildra omfördelnings- effekterna vid införandet av det nya inkomstutjämningssystemet för kommuner och landsting beräknas utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner öka med 1,3 miljarder kronor. Vidare avses 1,7 miljarder kronor tillföras utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen avser att återkomma till hur dessa medel skall användas. För 2005 föreslås ett tillfälligt generellt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Stödet uppgår till ca 1,5 miljarder kronor (se avsnitt 7.1.21). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas 2006 öka med ytterligare 3 miljarder kronor. Regeringen beslutar i samband med att denna ekonomiska vårproposition överlämna en lagrådsremiss med förslag till förändringar i statsbidrags- och utjämningssystemet för kommuner och landsting, baserat på Utjämningskommitténs betänkande Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn (SOU 2003:88). Bland annat avses det generella statsbidraget och den nuvarande inkomst- utjämningen ersättas med ett i huvudsak statligt finansierat inkomstutjämningsbidrag. En proposition planeras att överlämnas till riksdagen i maj 2004. I samband med omläggningen av statsbidrags- och utjämningssystemet avser regeringen att föreslå att medel från ett par specialdestinerade 191 PROP. 2003/04:100 bidrag fr.o.m. 2005, tillsammans med det generella statsbidraget, omvandlas till nämnda inkomstutjämningsbidrag. Från bidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem avses 3 miljarder kronor överföras till systemet 2005 samt ytterligare 1 miljard kronor 2006 (se avsnitt 6.7). Bidraget till ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, som redan ligger på utgiftsområdet, upphör 2005 och 1,25 miljarder kronor avses överföras till inkomstutjämnings- bidraget. Regeringen har också för avsikt att träffa en överenskommelse om fortsättningen av den särskilda satsningen på ökad tillgänglighet inom vården.

8.2

Utvecklingen i den kommunala sektorn

En redogörelse för utvecklingen av den kommunala ekonomin under de närmast föregående åren lämnas nedan. Regeringen återkommer senare i vår med en utförligare redovisning i en särskild skrivelse till riksdagen om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen omfattar även utvecklingen inom olika verksamheter. Enligt preliminära uppgifter försämrades årets resultat för kommunerna från 3 miljarder kronor 2002 till 2,1 miljarder kronor 2003. Landstingens resultat utvecklades i motsatt riktning, från -7,6 miljarder kronor 2002 till -2,4 miljarder kronor 2003. Resultatet före extraordinära poster förbättrades däremot, från

0,6 till 1,5 miljarder kronor.

Andelen

kommuner

som

redovisar

underskott

ökade

från 38

procent

2002

till

40 procent

2003.

Andelen

landsting

som

redovisar underskott minskade under samma period från 75 till 65 procent.

För

kommunerna

ökade

nettokostnaderna

2003

något

mer

än

skatteintäkterna och

generella

statsbidrag. Finansnettot

förbättrades

samtidigt.

Återföringar

av

tidigare

gjorda

nedskrivningar

av

finansiella

tillgångar

förbättrade

samtidigt

resultatet

med

1,1 miljarder kronor 2003.

Även för landstingen har kostnaderna fortsatt att öka. Resultatförbättringen för landstingen beror främst på skattehöjningar. Den genomsnittliga kommunalskatten ökade 2003 med 0,65 procentenheter, varav landstingen svarade för 0,42 procentenheter och kommunerna för 0,23 procentenheter. Tabell 8.1 Resultaträkning 2001-2003

Miljarder kronor

Kommuner

Landsting

2001

2002

2003

2001

2002

2003

Verksamhetens

nettokostnader

279,4

295,3

310,8

131,5

140,7

148,7

Skatteintäkter

243,3

255,9

269,9

118,0

124,6

136,4

Generella

statsbidrag 1

39,4

40,2

39,3

10,5

10,6

10,3

Finansiella

poster

1,3

-0,2

3,1

-0,4

-2,1

-0,5

Resultat före

e.o. poster

4,7

0,6

1,5

-3,4

-7,6

-2,5

Extraordinära

poster

6,3

2,5

0,6

-0,1

0,0

0,1

Årets resultat

11,1

3,0

2,1

-3,5

-7,6

-2,4

1 Redovisas t.o.m. 2002 efter avdrag för avgift till kommunkontosystemet. Källor: Statistiska centralbyrån och Landstingsförbundet.

8.3

Utvecklingen de närmast följande åren

8.3.1

Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn

En beräkning av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i bilaga 1 Svensk ekonomi. En sammanfattning ges nedan. Trots stora inkomstökningar de senaste fyra åren uppvisade sektorn ett resultat före extraordinära poster på 7 miljarder kronor 2002. Trenden med ökande utgifter bröts förra året då konsumtionstillväxten dämpades till 0,6 procent. Den genomsnittliga kommunala skattesatsen höjdes med 0,65 procentenheter under 2003. Trots detta uppvisade sektorn som helhet fortfarande underskott. För att varaktigt vända underskotten till överskott inleddes under förra året besparingsprogram i många kommuner och landsting. Besparingarna väntas få fullt genomslag 2004. Fler arbetsdagar i år leder till att den faktiska konsumtionsvolymen beräknas öka med 1,2 procent, men den underliggande ökningen är ca 1 procentenhet lägre. I löpande priser påverkas de kommunala konsumtions- utgifterna endast marginellt av denna s.k. kalendereffekt. 192 Beräkningen av utgiftsutvecklingen 2005 och 2006 bygger på beslutade och aviserade förändringar av statsbidragen samt oförändrad kommunal utdebitering. En förutsättning för kalkylen är att balanskravet antas uppfyllas 2006 av flertalet kommuner och landsting. Mot bakgrund av den spridning i ekonomiskt resultat som kan observeras, bedöms ett resultatmässigt överskott i sektorn som helhet nödvändigt. En konsolidering av de kommunala finanserna innebär att behovet av skattehöjningar eller utgiftsnedskärningar i en kommande låg- konjunktur blir mindre. Tabell 8.2 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Inkomster

546

577

597

626

647

Skatter och

statsbidrag

498

527

546

573

591

procent av BNP

21,2

21,6

21,7

21,8

21,6

Skattesats, %

30,52

31,17

31,51

31,51

31,51

Övriga inkomster

48

50

51

53

56

Utgifter

559

581

598

619

643

Konsumtion

471

495

513

532

553

Volymförändring

2,8

0,6

1,2

0,7

0,6

Övriga utgifter

88

86

86

87

90

Finansiellt

sparande

13

4

2

7

4

procent av BNP

0,6

0,2

0,1

0,3

0,1

Resultat före

extraordinära

poster 1

7

1

4

7

3

Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. 1 Utfall 2003. År 20042007 prognos enligt resultatnyckeln Mellan 2004 och 2006 beräknas konsumtionsutgifterna öka med 1,3 procent. Fördelningen av utgiftsökningen mellan 2005 och 2006 är emellertid osäker. Det kan inte uteslutas att utgiftsutrymmet fram till 2006 i högre grad tas i anspråk redan 2005 än vad som redovisas i tabell 8.2. I så fall blir utrymmet för utgiftsökningar under 2006 i motsvarande grad mindre med de förutsättningar som gäller för bedömningen. I tabell 8.3 redovisas den beräkning av det kommunala skatteunderlagets utveckling som ovan redovisade kalkyl bygger på. En utförligare redovisning ges i avsnitt 5.4.2. PROP. 2003/04:100 Tabell 8.3 Utvecklingen av skatteunderlaget 2002-2006

Procent

2002

2003

2004

2005

2006

Aktuell beräkning

5,3

4,4

3,3

3,5

3,8

BP2004

5,2

5,0

3,5

4,0

4,0

VP2003

4,9

5,6

3,9

4,1

4,1

8.3.2

Kommunernas och landstingens budgetar och planer

Statistiska centralbyrån har, på uppdrag av Finansdepartementet, samlat in uppgifter om kommunernas och landstingens budgetar för 2004 och planer för 2005-2006.

Skatten höjdes 2004 i 59 kommuner och fyra landsting. Två kommuner sänkte skatten. Den genomsnittliga kommunalskattesatsen ökade med 0,34 procentenheter. Därmed har den genomsnittliga kommunalskattesatsen ökat med nästan 1 procentenhet de senaste två åren, från 30,52 procent 2002 till 31,51 procent i år. En procentenhet motsvarar ca 13 miljarder kronor i skatteintäkter. Skattesatsen varierar 2004 mellan 28,90 och 34,04 procent. Sammantaget räknar kommunerna respektive landstingen i sina budgetar och planer med ett positivt resultat varje år under 2004-2006. Av samtliga landsting och drygt 230 av de kommuner som lämnat uppgifter anger ca 90 procent att årets resultat kommer att vara noll eller positivt 2004-2006. Detta förutsätter att kostnadsökningarna kan hållas tillbaka. För 2004 torde kostnaderna t.o.m. behöva minska i fasta priser för att de budgeterade resultaten skall hållas.

8.3.3

Utvecklingen på längre sikt

Den senaste långtidsutredningens huvudfråga är den framtida finansieringen av de offentliga välfärdssystemen, främst välfärdstjänsterna inom utbildning, vård och omsorg. I huvudbetänkandet (Långtidsutredningen 2003/04, SOU 2004:19) redovisas olika scenarier i syfte att lyfta fram de utmaningar som de skattefinansierade välfärdssystemen står inför på längre sikt. I basscenariot beräknas bruttonational- produkten (BNP) öka med 1,8 procent per år 193 PROP. 2003/04:100 fram till 2020. Hushållens konsumtion beräknas öka med 2,5 procent per år och den offentliga konsumtionen med 0,5 procent per år. Skälet till att den offentliga konsumtionen inte ökar i snabbare takt är att detta skulle kräva gradvis allt högre skattesatser. Kommuner och landsting står för ca 70 procent av den offentliga konsumtionen. Ambitionsnivån för välfärds- systemen antas vara oförändrad. Det är dock sannolikt att hushållens efterfrågan på utbildning, vård och omsorg ökar med stigande inkomster. För att välfärdstjänsterna skall kunna utvecklas i takt med en ökad efterfrågan krävs att resurserna utnyttjas effektivare eller att mer resurser tillförs. Produktivitetsökningar antas stå för hela BNP-tillväxten. Antalet arbetade timmar är i stort sett oförändrat 2020 jämfört med 2003, vilket förutsätter att arbetsutbudet per person i arbetsför ålder upphör att minska och att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda personer minskar. Långtidsutredningen pekar samtidigt på att den historiska utvecklingen går mot ett minskat antal arbetade timmar per person i arbetsför ålder. Ökad tillväxt genom högre produktivitet ger inte mer resurser till den offentliga sektorn i någon större omfattning, givet ett oförändrat skatteuttag. Orsaken är att löneutvecklingen följs åt i olika sektorer, medan produktivitets- utvecklingen är lägre i tjänsteproducerande sektorer jämfört med varuproducerade sektorer. Såväl offentliga som privata tjänster blir därmed över tiden relativt sett dyrare. I långtidsutredningen dras slutsatsen att höjda skatter inte är en långsiktig lösning för att möta en kontinuerligt ökad efterfrågan på offentliga välfärdstjänster. På sikt kan det krävas nya finansieringslösningar. Det finns enligt långtidsutredningen en viss potential till produktivitetsförbättringar även i den offentliga sektorn, men den är inte tillräcklig för att möta en ökad efterfrågan. Ökad tillväxt genom ökad sysselsättning, dvs. fler arbetade timmar, inom näringslivet ger däremot ett större utrymme för ökade resurser till den offentliga sektorn. Åtgärder för att främja ett högt arbetsutbud är därför viktigt. Åtgärder bör vidtas i god tid innan den demografiskt betingade efterfrågan börjar öka i större omfattning fr.o.m. 2015.

8.3.4

Sammanfattande bedömning

En sämre skatteunderlagsutveckling samt reala kostnadsökningar i kommuner och landsting har bidragit till att resultatet försämrats under de senaste åren. Kommunernas och landstingens ekonomi behöver stärkas, inte minst mot bakgrund av utvecklingen på längre sikt. Sedan balanskravet trädde i kraft 2000 har intresset kommit att riktas mot detta, i stället för mot det övergripande och mer långsiktiga kravet på god ekonomisk hushållning. Det är nödvändigt att kommuner och landsting är väl förberedda för att kunna möta de växande behoven av kommunal verksamhet. En ekonomi i balans samt en väl fungerande uppföljning och utvärdering av ekonomi och verksamhet är nödvändiga förutsättningar för att kommuner och landsting skall kunna leva upp till kravet på en god ekonomisk hushållning. Den numera avvecklade Kommundelega- tionen hade i uppdrag att inför regeringens beslut bereda ärenden om ekonomiskt stöd till vissa kommuner och landsting. Regeringen fattade sedan beslut på grundval av delegationens förslag. Kommundelegationen pekade på att det lokala politiska ledarskapet och ledarskapet i förvaltningen är av avgörande betydelse för hur framgångsrikt en kommun eller ett landsting lyckas lösa sina problem, oberoende av om förutsättningarna i övrigt är goda eller dåliga. Att vända en negativ resultatutveckling handlar således i hög grad om att kommuner och landsting själva måste vidta nödvändiga åtgärder. Staten har samtidigt ett övergripande ansvar för hela den offentliga sektorn. Samverkan mellan kommuner och mellan landsting kan också vara ett sätt att klara de utmaningar som sektorn står inför, både på kort och på lång sikt. Sådan samverkan förekommer redan, men det är viktigt att ta till vara möjligheterna att ytterligare bredda och fördjupa samverkan inom olika områden. Det gäller inte minst för kommuner och landsting med ett vikande befolkningsunderlag. Regeringen har för 2002-2004 beviljat sammanlagt 125 miljoner kronor i bidrag till olika samverkansprojekt mellan kommuner och/eller landsting med befolkningsminskning. Det är även viktigt att sprida erfarenheter från samverkan. Kommuner och landsting bör ges möjlighet att så långt som möjligt själva prioritera hur resurserna används, givet att de nationella målen 194 PROP. 2003/04:100 för olika verksamheter inte åsidosätts. Som ett första steg avses, som framgår i avsnitt 8.1, medel från ett par specialdestinerade bidrag inordnas i ett nytt inkomstutjämningsbidrag.

8.4

Beräkning av ramen för allmänna bidrag till kommuner

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar 73,7 miljarder kronor, varav 44,1 miljarder kronor i form av generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Vidare ingår 0,6 miljarder kronor i bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, 26,3 miljarder kronor i statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting, 1,1 miljarder kronor i bidrag till ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården samt 1,6 miljarder kronor i utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Utöver dessa anslag ingår även ett mindre anslag för bidrag till Rådet för kommunal redovisning. Som nämnts i avsnitt 8.1 beslutar regeringen i samband med denna ekonomiska vårproposition att överlämna en lagrådsremiss med förslag till förändringar i bidrags- och utjämningssystemet för kommuner och landsting. I tabell 8.4 sammanfattas utgiftsutvecklingen, inklusive de förändringar som aviseras i denna proposition. Redovisningen baseras på nuvarande anslagsstruktur. Tabell 8.4 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor

2004

2005

2006

Ram enligt budgetpropositionen för

73 706

79 432

81 267

2004

Ekonomiska regleringar

-2 600

-1 425

-1 550

Aviserad ökning i 2004 års

3 000

5 000

ekonomiska vårproposition

Övriga förändringar

3 000

4 000

Summa

71 106

84 007

88 717

I ramen för 2005 ingår den i budget- propositionen för 2004 aviserade höjningen av det generella statsbidraget med 4,7 miljarder kronor. Beloppet motsvarar det tillfälliga kommunala sysselsättningsstödet för 2004 samt de skatteintäkter kommuner och landsting får i form av den s.k. 200-kronan.

För att mildra omfördelningseffekterna för enskilda kommuner och landsting i samband med de förändringar i utjämningssystemet som regeringen avser att föreslå, bör 1,3 miljarder kronor tillföras 2005. Vidare avses 1,7 miljarder kronor 2005 tillföras utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Som tidigare nämnts avser regeringen att återkomma till hur dessa medel skall användas. För 2006 har 1,3 miljarder kronor avsatts till utjämningssystemet. Vidare avses 0,7 miljarder kronor 2006 tillföras utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen avser även att återkomma till hur dessa medel skall användas. Utgiftsområdet beräknas därmed öka med preliminärt 3 miljarder kronor 2005 och 2 miljarder kronor 2006. För 2006 beräknas utgiftsområdet, utöver ovan redovisade höjningar, öka med ytterligare 3 miljarder kronor. Ökningen, jämfört med 2004 års nivå, uppgår därmed till 5 miljarder kronor. Bidraget till ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården, som redan ligger på utgiftsområdet, upphör 2005 och 1,25 miljarder kronor avses inordnas i det aviserade inkomstutjämnings- bidraget (se avsnitt 8.1). Regeringen har också för avsikt att träffa en överenskommelse om fortsättningen av den särskilda satsningen på ökad tillgänglighet inom vården. Dessutom beräknas som nämnts (se avsnitt 6.7) utgiftsområdet, med anledning av införandet av ett nytt utjämningssystem, öka med 3 miljarder kronor 2005. År 2006 beräknas utgiftsområdet öka med ytterligare 1 miljard kronor. Ekonomiska regleringar Regeringen angav i budgetpropositionen för 2004 att den avsåg att återkomma beträffande slutregleringen av effekterna 2003 och framöver med anledning av pensionsreformen m.m. Nya beräkningar av Statistiska centralbyrån visar att ytterligare 1,3 miljarder kronor per år bör regleras fr.o.m. 2003. Regeringen föreslår därför på tilläggsbudget i denna proposition att det generella statsbidraget för 2004 minskas med 2,6 miljarder kronor. Från och med 2005 minskas statsbidragen permanent med 1,3 miljarder kronor till följd av regleringen. Vidare beräknas utgiftsområdet minska med 125 miljoner kronor 2005 och ytterligare 125 miljoner kronor 2006 till följd av avvecklandet av den interkommunala 195 PROP. 2003/04:100 ersättningen för riksrekryterande påbyggnads- utbildningar.

8.5

Övrigt

Som nämnts i avsnitt 8.3.4 har regeringen för 2002-2004 beviljat sammanlagt 125 miljoner kronor i bidrag till olika samverkansprojekt mellan kommuner och/eller landsting med befolkningsminskning. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera effekterna av projekten. Den övergripande frågan är om denna typ av statsbidrag är ett lämpligt sätt att främja samverkan. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast i februari 2005. 196 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 april 2004

Närvarande : Statsrådet Freivalds, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande : Statsråden Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2003/04:100 2004 års ekonomiska vårproposition