Regeringens proposition

1990/91:105

[

om gränsskydd för rågvete m.m.

1990/91:105

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 7 februari 1991.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ändring i bilagan till lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område och i bilagan till lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m. i syfte att möjliggöra uttag av införselavgift vid import av rågvete till Sverige.

1  Förslag till

Prop. 1990/91:105

Lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Bilaga'

10.07    Sorghum ur 10.08    Hirs

11.01    Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg   K ur 11.02    Finmalet mjöl av råg, korn, havre, majs, sorghum och

hirs:

K

av råg

andra slag ur 11.03    Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar

av vete, råg, korn, havre, majs, sorghum och hirs:

av vete och råg

K

andra slag ur 11.04    Vete, råg, korn, havre, majs, sorghum och hirs,

bearbetad på annat sätt (t ex skalad, valsad, bearbetad

till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpäd), groddar av

spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller mal­da:

vete och råg, bearbetad på annat sätt

K

andra slag 11.05    Mjöl och flingor av potatis

Föreslagen lydelse

Bilaga

10.07    Sorghum ur 10.08    Spannmål, annan än bovete, kanariefrö och vildris

11.01    Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg ur 11.02    Finmalet mjöl av annan spannmål än vete. blandsäd av vete och

råg, ris, bovete, kanariefrö och vildris ur 11.03    Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av an­nan spannmål än ris, bovete, kanariefrö och vildris ur 11.04    Spannmål, annan än ris, bovete, kanariefrö och vildris, bearbe­tad på annat sätt (t. ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad); groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda 11.05    Mjöl och flingor av potatis

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 

Senaste lydelse 1989:493.

2 Förslag till

Prop. 1990/91:105

Lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m. m.

Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Bilaga

10.07    Sorghum ur 10.08    Hirs

11.01    Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg ur 11.02    Finmalet mjöl av råg, korn, havre, majs, sorghum och hirs ur 11.03    Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av vete,

råg, korn, havre, majs, sorghum och hirs ur 11.04    Vete, råg, korn, havre, majs, sorghum och hirs, bearbetad på annat sätt (t. ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärl­gryn, klippt eller gröpad), groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda 11.05    Mjöl och flingor av potatis

Föreslagen lydelse

Bilaga

10.07    Sorghum ur 10.08    Spannmål, annan än bovete, kanariefrö och vildris

11.01    Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg ur 11.02    Finmalet mjöl av annan spannmål än vete, blandsäd av vete och

råg, ris, bovete, kanariejrö och vildris ur 11.03    Krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av an­nan spannmål än ris, bovete, kanariefrö och vildris ur 11.04    Spannmål, annan än ris, bovete, kanariefrö och vildris, bearbe­tad på annat sätt (t. ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad); groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda 11.05    Mjöl och flingor av potatis

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

Jordbruksdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 febraari 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson, Hell­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1990/91:105

Proposition om gränsskydd för rågvete m. m.

Mitt förslag: Lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrakets område och lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbraksproduk-ter m. m. skall ändras så att uttag av införselavgift vid import av råg­vete och all annan spannmål (utom ris, bovete, kanariefrö och vildris) samt bearbetade former därav kan ske i enlighet med vad som tillämpas för andra spannmålsslag.

Skälen för mitt förslag: Rägvete är ett relativt nytt spannmålsslag som framtagits genom korsning mellan vete och råg. Det används framför allt för foderändamål och har ungefär samma näringsinnehåll som korn. Rågvete är en höstgröda som hittills odlats i mycket begränsad omfattning i Sverige. Enligt uppgift uppgick emellertid höstsådden år 1990 till ca 11 000 ha, vilket är en betydande ökning jämfört med tidigare år. I vissa andra länder är odlingen mer omfattande. Det är dock svårt att exakt uppskatta odlingens omfattning i världen. Odlingar finns t. ex. i Frankrike, Tyskland och Australien, men det är framför allt i Polen som odlingen av rågvete är mer betydande.

Den internationella handeln med rågvete är ännu begränsad, men de två senaste åren har det till Sverige importerats rågvete, främst från Polen. År 1989 infördes ca 12 500 ton. För år 1990 beräknas importen preliminärt uppgå till ca 15000 ton. Det importerade rågvetet används till foder och kan ersätta annan inhemsk spannmål, t. ex. korn.

Rågvete kan i dag inte beläggas med införselavgift vid import och kan alltså avgiftsfritt importeras till Sverige. Skälet är att rågvete klassificeras enligt tulltaxenr 10.08, som enligt GATT-avtalet är bundet till s. k. nolltull. Inte heller bearbetade produkter som mjöl och gryn av rågvete kan beläg­gas med avgift.

Detta förhållande innebär att rågveteimporten åtnjuter en icke avsedd konkurrensfördel jämfört med annan spannmålsimport som beläggs med införselavgift. Det svenska gränsskyddssystemet föratsätter en likabe­handling av konkurrerande spannmålsslag. Resultatet blir annars, med nuvarande gränsskydd, en oacceptabel konkurrenssnedvridning på den

svenska marknaden. Importen av rågvete konkurrerar ut inhemsk foder-   Prop. 1990/91:105 säd varvid överskottet av svensk spannmål ökar och därmed även kostna­derna för överskottsexporten.

Enligt jordbruksutskottet (1989/90: JoU 18) kan importen av rågvete få negativa effekter för den inhemska spannmålsodlingen. Det är enligt ut­skottet angeläget att åtgärder vidtas snarast möjligt så att rågvete kan inordnas i ett system för gränsskydd. Utskottet utgår från att regeringen utan dröjsmål föranstaltar om lämpliga åtgärder för att täppa till den lucka i gränsskyddet som legat till grand för den snabbt växande importen.

I april 1990 beslutades att en omförhandling enligt artikel XXVIII i GATT- avtalet skulle inledas i syfte att införa ett gränsskydd för rågvete. Sveriges avsikt att införa gränsskydd för rågvete notifierades till samtliga GATT-anslutna länder. Under hösten 1990 inleddes en förhandling med Polen om kompensation för gränsskyddsjusteringen. Sedan EG, som ur-sprangligen gjort ett förbehåll för sin inställning i frågan, dragit tillbaka detta var Polen det enda land som begärde kompensation. Förhandlingen avslutades i december 1990 och förslaget till överenskommelse innebär att Sveriges tullkoncessioner kan dras tillbaka för rågvete och all annan spann­mål (utom ris, bovete, kanariefrö och vildris) och bearbetade former därav. Som kompensation härför skulle Sverige förbinda sig att inte låta den rörliga införselavgiften för nötköttkonserver, med ett köttinnehåll pä 40 60%, överstiga 32% av den vid varje tidpunkt gällande rörliga inför­selavgiften för hela djurkroppar. I dagsläget innebär detta en halvering av införselavgiften för berörda produkter. En förteckning över de tullbind­ningar som utgör resultatet av förhandlingen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

För att rågvete och all annan spannmål (utom ris, bovete, kanariefrö och vildris) och dess bearbetade former skall kunna beläggas med införselav­gift krävs en ändring i bilagan till lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Denna lag upphör att gälla vid utgången av juni 1991 och ersätts dä av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksproduk­ter m. m. Samma ändring behöver alltså göras i den nya lagen. Jag föreslår att dessa lagar ändras så att uttag av införselavgift vid import av bl.a. rågvete kan ske i enlighet med vad som tillämpas för andra spannmålsslag. På detta sätt skapas förutsättningar för en likabehandling av alla konkurre­rande spannmålsslag.

Tidpunkten för lagarnas ikraftträdande kan inte exakt förutses. Orsaken härtill är att förslaget till överenskommelse med Polen träder i kraft först när de båda länderna underrättat varandra om att man vidtagit nödvändi­ga konstitutionella formaliteter. Det bör ankomma på regeringen att be­stämma om när de nya lagarna skall träda i kraft. Ikraftträdandet bör enligt min uppfattning genomföras så snart nämnda förhållanden medger detta.

Upprättade lagförslag

Prop. 1990/91:105

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom jordbruksdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område,

.   .

2.

lagom ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbrukspro­dukter m.m.

De föreslagna ändringarna är av den beskaffenheten att lagrådets höran­de skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslagen har därför inte inhämtats i detta fall.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna förslaget till överenskommelse med Polen beträffande vissa tullkoncessioner i GATT,

2.

anta lagförslagen.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Bilaga   Prop. 1990/91:105

Förslag till

ändringar av svenska tullkoncessioner inom GATT

Bindningar som dras tillbaka'

Tulltaxe-      Vara-

Varube-

Gällande

nummer      nummer    skrivning

bindning

10.08

ur 900

Annan spannmål än vildris

Fri

11.02

ur 900

Av annan spannmål än vete, blandsäd av vete och råg, bovete, kanariefrö och vildris

Fri

11.03

ur 190

Av annan spannmål än bovete, kanariefrö och vildris

Fri

11.03

11.04

11.04

ur 290

ur 190

ur 290

Av annan spannmål än ris, bovete, kanariefrö och vildris

Av annan spannmål än ris, bovete, kanariefrö och vild­ris

Av annan spannmål än ris, bovete, kanariefrö och vild­ris

Fri

Fri

Fri

' Avser endast vissa delar av de svenska tullbindningarna. Bindningarna fbr vildris samt bearbetade produkter av ris. bovete, kanariefrö och vildris berörs inte av det aktuella tillbakadragandet.

Ny bindning som saknas i gällande bindningslista

Tulltaxe-      Vara-

Varabe-

nummer      nummer      skrivning

Gällande avgift

Ny bindning

16.02

ur 500

Konserverade pro-

dukter i lufttät burk, för detaljhandels­bruk innehållande 40 viktprocent eller mer men mindre än 60 viktprocent kött av nötkreatur

Variabel införselav­gift på f. n. I 275 SEK per 100 kg mot­svarande 63,75 pro­cent av den variabla införselavgiften för hela kroppar av nöt­kreatur andra än kalv

Variabel införselavgift som ej överstiger 32 procent av den variab­la införselavgiften på hela kroppar av nöt­kreatur andra än kalv (ur 02.02. 100)

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1991