Regeringens proposition

1995/96:217

Ändringar i lagen om aviseringsregister,

m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 23 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (1995:743) om avise-

ringsregister. Regeringen föreslås få förordna att vissa stora mottagare av

folkbokföringsuppgifter i stället för avisering endast av de uppgifter som

mottagaren enligt lag eller förordning får ha i sitt register skall få

ändringsavisering för samtliga personer i aviseringsregistret, s.k. bruttoa-

visering. Myndigheter föreslås få ha terminalåtkomst till uppgift om namn,

personnummer, adress, folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet m.m. samt

avregistrering från folkbokföringen. Regeringen får föreskriva om

terminalåtkomst till ytterligare uppgifter. Uppgift om folkbokföringsfastighet

och folkbokföringsort m.m. föreslås få bevaras under två år från det att en ny

motsvarande uppgift registrerats för att tillgodose Riksförsäkrings-verkets och

skatteförvaltningens behov av historiska uppgifter. Dessutom föreslås att

utnyttjandet av aviseringsregistret skall vara avgiftsbelagt om inte regeringen

föreskriver annat.

 I propositionen föreslås också att skatteregisterlagen (1980:343) ändras så

att uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration skall få registreras

i det centrala skatteregistret.

 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut........................3

2 Lagtext............................................4

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:743) om

 aviseringsregister.............................4

 2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)7

3 Ärendet och dess beredning........................10

4 Ändringar i lagen om aviseringsregister...........11

 4.1 Bruttoavisering...............................11

 4.2 Terminalåtkomst...............................14

 4.3 Bevarande av uppgift om folkbokföringsort m.m.16

5 Avgifter..........................................19

6 Registrering av ansökan om anstånd i skatteregistret21

7 Ekonomiska konsekvenser...........................22

8 Författningskommentarer...........................23

 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:743) om

 aviseringsregister............................23

 8.2 Förslaget till lag om ändring i skatteregister-

 lagen (1980:343).............................24

Bilaga 1 Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över

 betänkandet Folkbokföringsuppgifterna i samhället

 (SOU 1994:44).......................... 26

Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag.............. 27

Bilaga 3 Lagrådets yttrande....................... 32

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 1996 33

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1.lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister,

 2.lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:743) om

aviseringsregister

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:743) om aviserings-register

 dels att 4, 6 och 8 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 §, samt närmast före 9 §

en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §

 Aviseringsregistret får innehålla uppgifter om personer som är eller har

varit folkbokförda i landet eller som annars tilldelats personnummer. För en

sådan person får de uppgifter anges som registrerats enligt lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister och som avser

 1. personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

-------------------------------------------------------

 4. folkbokföringsfas- 4. folkbokföringsfas-

tighet, folkbokföringsort tighet, lä-

och folkbokföring under genhetsbeteckning, folk-

särskild rubrik, bokföringsort och

 folkbokföring under särskild

 rubrik,

 5. födelsehemort och födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make, föräldrar, barn och vårdnadshavare,-

 9. datum för inflyttning från utlandet,

 10. avregistrering med uppgift om dödsfall, utflyttning till utlandet eller

annan anledning,

 11. medlemskap i icke-territoriell församling.

6 §

-------------------------------------------------------

 Uppgift i Uppgift i

aviseringsregistret som aviseringsregistret som

enligt lag eller förordning enligt lag eller förordning

får registreras även i annat får registreras även i annat

register får lämnas ut till register får lämnas ut till

den registeransvarige i den registeransvarige i

form av utskrift eller på form av utskrift eller på

medium för automatisk medium för automatisk

databehandling. databehandling. Uppgift

 som inte enligt lag eller

 förordning får registreras i

 det andra registret får

 lämnas ut till den

 registeransvarige på medium

 för automatisk

 databehandling om det

 följer av lag eller förord-

 ning eller om regeringen

 har medgett det.

 En myndighet får ha

 terminal-åtkomst till

 aviseringsregistret i fråga

 om uppgift om personnum-

 mer, namn, adress,

 folkbokföringsfastighet,

 lägenhetsbeteckning och

 folkbokföringsort samt

 avregistrering från

 folkbokföringen. Regeringen

 får föreskriva om terminal-

 åtkomst även till annan

 uppgift i registret.

8 §

-------------------------------------------------------

 Uppgift i Uppgift i

aviseringsregistret som aviseringsregistret som

avses i 4 § 1-8 och 11 skall avses i 4 § 1-8 och 11

gallras när en ny, skall gallras när en ny,

motsvarande uppgift motsvarande uppgift

registreras eller när upp- registreras eller när upp-

giften inte längre är giften inte längre är

aktuell. Uppgift om rättat aktuell. Uppgift som avses

personnummer får dock i 4 § 4 och som ersatts av

bevaras under den tid som en ny motsvarande uppgift

behövs för att tillgodose får dock bevaras i två år

ändamålet med registret. efter utgången av det år

 ändringen registrerades.

 Vidare får uppgift om rättat

 personnummer bevaras un-

 der den tid som behövs för

 att tillgodose ändamålet med

 registret.

 Uppgift om datum för inflyttning från utlandet skall gallras fyra år efter

utgången av det år då uppgiften registrerades.

 Har en person avregistrerats från folkbokföringen, skall uppgift som avses i 4

§ 4-9 och 11 gallras vid avregistreringen och övriga uppgifter tio år efter

utgången av det år personen avregistrerades.

 Regeringen får föreskriva undantag från bestämmelsen om gallring i tredje

stycket.

-------------------------------------------------------

 Avgifter

 9 §

 Utnyttjandet av

 aviseringsregistret skall

 vara avgiftsbelagt, om

 inte regeringen föreskriver

 annat. Regeringen eller

 den myndighet som

 regeringen bestämmer fast-

 ställer avgifterna.

-------------------------------------------------------

 Första stycket innebär inte

någon inskränkning i rätten

att ta del av och mot

fastställd avgift få kopia

eller utskrift av allmän

handling enligt

tryckfrihetsförordningen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 4

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1

 dels att 1 a och 10 a §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 7 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen

(1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt-

ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt

eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-kallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5

-------------------------------------------------------

 5. Uppgift om beslut om 5. Uppgift om ansökan om

anstånd med avgivande av anstånd med att lämna

deklaration och med deklaration, uppgift om

betalning av skatt, dock beslut om anstånd med att

ej skälen för besluten, samt lämna deklaration och med

uppgift om att laga förfall att betala skatt, dock ej

föreligger för underlåtenhet skälen för ansökningarna

att fullgöra eller besluten, samt

deklarationsskyldighet. uppgift om att laga förfall

 före-ligger för underlåtenhet

 att full-göra

 deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kon-trolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs

samt uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift,

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:000) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdes-

skattelagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 Senaste lydelse av

 1 a § 1990:1537

 10 a § 1990:1537.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:229.

3 Ärendet och dess beredning

Aviseringsutredningen (Fi 1992:12) lämnade i mars 1994 betänkandet

Folkbokföringsuppgifterna i samhället (SOU 1994:44). I betänkandet föreslogs att

ett nytt register för tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter skulle

inrättas. Registret föreslogs ersätta skattemyndigheternas regionala register

över befolkningen (personbanden), det s.k. riksaviseringsbandet och det statliga

person- och adressregistret (SPAR). Det nya centrala registret skulle enligt

förslaget få utnyttjas av såväl myndigheter som enskilda och få användas för

att utföra aviseringar m.m. samt urvalsdragningar för direktreklamändamål.

Användarna skulle få tillgång till uppgifterna i registret antingen på ADB-

medium eller genom terminalåtkomst. Utnyttjandet av registret föreslogs vara

avgiftsbelagt. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning över remissyttrandena

finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi94/1261).

 Den 8 juni 1995 beslutade riksdagen om att ett nytt register för avisering av

folkbokföringsuppgifter, aviseringsregistret, skall inrättas (prop. 1994/95:201,

bet. 1994/95:SkU26, rskr. 1994/95:372). Aviseringsre-gistret skall ersätta

personbanden och riksaviseringsbandet. Riksskatte-verket skall ha

registeransvaret för det nya aviseringsregistret. Registret skall få användas av

myndigheter för bl.a. aktualisering, kontroll och komplettering av uppgifter i

myndigheternas personregister. Aviseringsre-gistret skall innehålla uppgifter

om en persons identitet, bosättning och familj samt de ytterligare uppgifter som

behövs för att behovet av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter skall

kunna tillgodoses. Vissa uppgifter som är av särskilt känslig natur skall inte

få registreras. I huvudsak skall registret endast innehålla aktuella uppgifter.

Registret beräknas kunna tas i bruk i början av år 1997.

 Regeringen tog i den proposition som låg till grund för riksdagens beslut inte

ställning till alla de förslag Aviseringsutredningen lagt fram, utan förslagen i

propositionen inskränktes till en modernisering och lagreglering av den

nuvarande aviseringsverksamheten. Två av de frågor som inte behandlades var

möjligheten till terminalåtkomst och eventuella avgifter för utnyttjandet av

aviseringsregistret. Regeringen anförde därvid att den avsåg att återkomma till

frågorna i ett senare sammanhang. Remissinstanserna var positiva till

Aviseringsutredningens förslag om terminalåtkomst. Flera remissinstanser var

emellertid negativa till förslaget om avgiftsbeläggning av registret. Regeringen

avser att nu behandla dessa frågor.

 Regeringen gav den 18 maj 1995 Riksrevisionsverket i uppdrag att ta fram

principer för prissättning av informationstjänster. Resultatet har redovisats i

Riksrevisionsverkets rapport (RRV 1995:64) Principer för prissättning av

informationstjänster.

 Regeringen tar i detta sammanhang även upp en framställning från

Riksskatteverket om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister för att

möjliggöra s.k. bruttoavisering. Framställningen har remissbehandlats.

Justitiekanslern, Länsrätten i Södermanlands län, Datainspektionen,

Statskontoret, Riksrevisionsverket, Rikspolisstyrelsen, Kriminalvårds-styrelsen,

Lantmäteriverket, Totalförsvarets pliktverk, Vägverket, Centrala

studiestödsnämnden och Svenska kyrkans centralstyrelse har yttrat sig. En

remissammanställning finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi 95/6176).

 Vidare behandlas framställningar från Riksförsäkringsverket och Svenska

kommunförbundet om ändringar i lagen om aviseringsregister. Framställningarna

har remissbehandlats. Justitiekanslern, Länsrätten i Södermanlands län,

Datainspektionen, Statskontoret, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Socialstyrelsen, Svenska Bankföreningen och Svenska Inkassoföreningen har yttrat

sig. En remissammanställning finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi

95/6584 och Fi 95/6800).

 Slutligen tar regeringen i detta sammanhang även upp en framställning från

Riksskatteverket om ändring i skatteregisterlagen (1980:343). Datainspektionen

har yttrat sig över framställningen (Fi 95/6882).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 9 maj 1996 att inhämta Lagrådets yttrande över det

lagförslag som finns i bilaga 2.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Regeringen har i propositionens

lagförslag följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar

gjorts i lagtexten.

4 Ändringar i lagen om aviseringsregister

4.1 Bruttoavisering

Regeringens förslag: Regeringen skall få förordna att vissa stora mottagare av

folkbokföringsuppgifter i stället för avisering endast av de uppgifter som

mottagaren enligt lag eller förordning får ha i sitt register skall få

ändringsavisering för samtliga personer i aviseringsregistret, s.k.

bruttoavisering.

 Riksskatteverkets förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Datainspektionen och Justitiekanslern avstyrker

framställan och anför bl.a. att förslaget kan innebära en ökad risk för att

uppgifter registreras utan tillstånd. Övriga remissinstanser tillstyrker eller

har inte något att erinra mot förslaget. Statskontoret anser att regeringen bör

få ge tillstånd till bruttoavisering om det finns särskilda skäl. Svenska

kyrkans centralstyrelse anför att för Svenska kyrkans del är en bruttoavisering

nödvändig för att nuvarande registerlösning skall fungera. Vägverket anför att

den tidigare metoden med s.k. vägverksmarkeringar visade sig alltför ojämn och

skapade luckor i registren. Riksrevisionsverket anser att förslagets

kostnadskonsekvenser bör analyseras och att den lösning som är mest

kostnadseffektiv och säker bör väljas.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § lagen (1995:743) om

aviseringsregister får avisering ske endast av uppgifter som mottagaren enligt

lag eller förordning får ha i sitt register. Syftet med bestämmelsen är bl.a.

att den sambearbetning av registren som uppkommer vid inhämtandet inte skall

kräva särskilt tillstånd enligt datalagen.

 Riksskatteverket föreslår i sin framställning att vissa mottagare skall få

ändringsaviseringar för samtliga personer i aviseringsregistret oavsett om

personerna förekommer i mottagarens register eller inte, s.k. brutto-avisering.

Ur detta material söks sedan uppgifter fram rörande personer som finns i

mottagarens register. Uppgifter om övriga personer gallras bort. De myndigheter

som enligt Riksskatteverket är aktuella för brutto-avisering är

Rikspolisstyrelsen, Kriminalvårdsstyrelsen, Lantmäteriverket, Vägverket, Svenska

kyrkans centralstyrelse, Centrala studiestödsnämnden, Totalförsvarets pliktverk

och kronofogdemyndigheterna. Bakgrunden till Riksskatteverkets framställning är

att verket under år 1995 sammanträffat med var och en av de myndigheter som i

det nuvarande aviseringssystemet är stora mottagare av ändrade

folkbokföringsuppgifter. Myndigheterna har vid dessa sammanträffanden redovisat

sina behov och önskemål i fråga om det nya systemet. De nu nämnda myndigheterna

har därvid framfört att de önskar bruttoavisering. Ordningen med bruttoavisering

tillämpas sedan flera år för dessa myndigheter, med undantag av Pliktverket, vid

avisering genom riksaviseringsbandet.

 Datainspektionen och Justitiekanslern avstyrker förslaget. De menar att

bruttoaviseringen innebär stor risk för att uppgifter utöver de nödvändiga

registreras.

 Alternativen till bruttoavisering varierar beroende på kretsen av registrerade

i mottagarens register. För vissa mottagare kan en avgränsning av den

personkrets som aviseringen skall avse ske med hjälp av de allmänna uppgifterna

i aviseringsregistret, t.ex. kommuntillhörighet. För andra mottagare kan en

sådan avgränsning ske endast med hjälp av särskilda markeringar i

aviseringsregistret, t.ex. utvisande de personer som finns i körkortsregistret.

Ett annat alternativ till bruttoaviseringar är att mottagaren tillhandahåller

aviseringsregistret en fil med personnummer för de personer som aviseringen

skall avse.

 Regeringen har i den proposition som låg till grund för riksdagens beslut att

inrätta aviseringsregistret uttalat att det nya aviseringsregistret så långt

möjligt bör utformas så att aviseringsmarkeringar inte blir nödvändiga (se prop.

1994/95:201 s. 30). Detta gäller särskilt markeringar som utvisar att personen

förekommer i t.ex. polisens register eller markeringar som på annat sätt

innehåller känslig information. Uppgifterna skyddas hos skattemyndigheten endast

genom folkbokföringssekretessen. Huvudregeln är då att uppgifterna är

offentliga. Känslig information som t.ex. att en person förekommer i register

hos polisen eller kriminalvården är direkt olämplig att ha i ett stort centralt

register över befolkningen, särskilt som uppgifterna endast skulle ha ett svagt

sekretesskydd. Den nuvarande metoden med aviseringsmarkeringar har heller inte

fungerat tillfredsställande. För bl.a. Vägverket och Lantmäteriverket

föranledde bristerna att de, efter att ha fått tillstånd av Datainspektionen,

övergick till bruttoavisering. Enligt regeringens bedömning är avise-

ringsmarkeringar därför inte något lämpligt alternativ för de aviseringar som nu

är i fråga.

 Ett annat alternativ till bruttoaviseringar är som redan nämnts att mottagaren

tillhandahåller aviseringsregistret en fil med personnummer för de personer som

aviseringen skall avse. Flera mottagare har emellertid integritetskänsliga

register, t.ex. Kriminalvårdsstyrelsen, Pliktverket och polisen. Det är enligt

regeringens mening mindre lämpligt att dagligen sända filer till

Riksskatteverket som innehåller känslig information, t.ex. personnummer på de

personer som är intagna på kriminalvårdsanstalt eller förekommer i polisens

register. Filöverföring är inte heller en lämplig ordning i de fall mottagarens

register har en stor population. En sådan hantering föranleder väsentligt högre

kostnader hos Riksskatteverket för driften av registret. Vägverket och

Rikspolisstyrelsen har vidare förklarat att ett system som innebär att de

dagligen skall skicka filer till Riksskatteverket för uppdatering av

myndighetens register föranleder betydligt högre kostnader även för deras del än

ett system med bruttoavisering.

 Datainspektionen medger i dag bruttoavisering från SPAR till samtliga

mottagare med fler än 2,5 miljoner registerposter. Tillstånden motiveras med att

bruttoavisering framstår som det enda praktiskt genomförbara alternativet om den

registeransvariges register har ansenliga volymer. Tillstånden för

bruttoavisering från SPAR kommer i fortsättningen att begränsas på det sättet

att endast personnumren bruttoaviseras. Den registeransvarige samkör sedan de

aviserade personnumren med sitt eget register och återsänder de träffar han

får till SPAR som i sin tur aviserar de fullständiga uppgifterna beträffande

dessa personer. Denna typ av bruttoavisering förutsätter dock att samtliga

personer som mottagaren önskar avisering om redan finns i mottagarens register.

För flertalet myndigheter är detta inte fallet. Myndigheternas register skall

uppdateras med t.ex. nyfödda barn, personer som uppnått viss ålder och invand-

rade personer. Eftersom myndigheten inte har dessa personer i sina register

kommer de heller aldrig att få träff på dessa personnummer vid matchningen med

sitt register. Den teknik som används vid bruttoavisering från SPAR skulle också

föranleda ökade kostnader för aviseringarna.

 I dag bruttoaviseras ändringar i folkbokföringen till de myndigheter som

aviseras via riksaviseringsbandet. Det har inte framkommit att dessa myndigheter

skulle missbruka nuvarande ordning genom att registrera andra uppgifter än de

får. Att det nuvarande systemet med bruttoavisering från riksaviseringsbandet

skulle innebära risker från integritetssynpunkt i övrigt har heller inte

framkommit.

 Det har först under aviseringsregistrets uppbyggnad visat sig att det i dag

inte finns lämpliga tekniska lösningar som kan utgöra ett alternativ till den

nuvarande bruttoaviseringen vad gäller mottagare som har känsliga register eller

stora populationer i sina register. Kostnaderna blir också betydligt högre för

såväl Riksskatteverket som användarna om ett system med filöverföring används.

Regeringen anser att det från ekonomisk synpunkt inte är rimligt att välja ett

alternativ som innebär att de nu aktuella myndigheterna dagligen skall skicka

filer till Riksskatteverket för uppdatering av myndigheternas register. Inte

heller från integritessynpunkt kan det enligt regeringens mening anses finnas

några tungt vägande skäl mot att tillåta bruttoavisering. Detta gäller särskilt

mot bakgrund av att det nuvarande systemet med bruttoavisering fungerat utan

anmärkning under en lång tid.

 Kan bruttoavisering inte användas och förorsakar andra alternativ mottagaren

stora kostnader kan det få negativa effekter på myndigheternas utnyttjande av

uppgifterna, vilket innebär att myndigheternas ajourhållning av registren

försämras. Inaktuella uppgifter i registren medför en ökad risk för

integritetsintrång för den enskilde. Enligt regeringens bedömning talar därför

övervägande skäl för att - till dess andra alternativ till dagens system

utvecklats - tillåta bruttoavisering till vissa myndigheter.

 En förutsättning för bruttoavisering är givetvis att rutinerna hos mottagande

myndighet är sådana att det inte finns någon risk att personer som inte får

finnas i mottagarens register registreras och att de uppgifter som inte får

registreras omedelbart förstörs.

 Regeringen bör få föreskriva om vilka myndigheter som skall få

bruttoavisering. En bestämmelse om detta föreslås tas in i 6 § lagen om

aviseringsregister.

4.2 Terminalåtkomst

Regeringens förslag: Myndigheter skall få ha terminalåtkomst till uppgift om

personnummer, namn, adress, folkbokföringsfastighet, lägenhetsbeteckning,

folkbokföringsort och avregistrering från folkbokföringen. Regeringen skall få

föreskriva om terminalåtkomst även till annan uppgift i aviseringsregistret.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer i allt väsentligt med

regeringens. Utredningen föreslog dock inte att terminalåtkomst skall finnas

till uppgift om folkbokföringsfastighet, lägenhetsbeteckning och

folkbokföringsort.

 Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot

förslaget. Svea hovrätt ifrågasätter dock om det inte kan vara lämpligare och

mer praktiskt om det ankom på Datainspektionen i stället för regeringen att

föreskriva vilka myndigheter som skall få tillgång till andra uppgifter än

grundläggande sådana i aviseringsregistret.

 Skälen för regeringens förslag: Aviseringsregistret skall enligt nuvarande

regler få användas endast för utlämnande av uppgifter på papper eller ADB-medium

och inte via terminal. I den proposition som låg till grund för lagen om

aviseringsregister tog regeringen inte ställning till frågan om terminalåtkomst

till aviseringsregistret. Regeringen anförde bl.a. att mot bakgrund av de

betydande fördelar terminalåtkomsten medför för användarna borde kostnaderna för

den vidareutveckling av registret som behövs för att ansluta myndigheterna via

terminal till registret betalas av användarna (se prop. 1994/95:201 s. 23).

Flera remissinstanser har emellertid ställt sig negativa till att de skall

betala avgifter för att använda registret. Regeringen tar i det följande

(avsnitt 5) upp frågan om avgifter.

 Terminalåtkomst medför betydande fördelar för användarna. Det finns också ett

stort intresse för terminaltransaktioner för folkbokföringsuppgifter. Ett av

skälen till detta torde vara att direktåtkomst är överlägsen när det gäller att

få tillgång till aktuella uppgifter. Åtkomsten har också den fördelen att den

kan begränsas till uppgifter som är av omedelbart intresse för användaren.

Uppgifter som inhämtas med hjälp av terminal är lättare att hålla aktuella för

den myndighet som behöver uppgifterna än personbevisuppgifter som ofta härrör

från tidpunkten då ett ärende påbörjades hos myndigheten. Vidare är det lättare

att undvika felaktiga personuppgifter om dessa registreras endast på ett ställe.

Det finns alltså starka skäl att tillåta en mer eller mindre allmän terminalåt-

komst till grundläggande folkbokföringsuppgifter.

 Från effektivitetssynpunkt är det en fördel om så många användare som möjligt

får en fullständig terminalåtkomst till aviseringsregistret. En utsträckt

terminalåtkomst skulle medföra att den omfattande hanteringen av personbevis

skulle minska. Även antalet telefonförfrågningar till skattemyndigheterna skulle

minska. Detta skulle i sin tur innebära resursbesparingar, främst inom

skatteförvaltningen men även hos andra myndigheter. Terminalåtkomst skulle också

kunna medföra att varje myndighet alltid kunde använda aktuella uppgifter om

bl.a. namn, personnummer och adress, till fördel för både myndigheten och den

enskilde.

 Att släppa fri åtkomsten till ett centralt personregister med många och delvis

känsliga uppgifter om varje person skulle emellertid kunna anses strida mot den

enskildes rätt till personlig integritet. Det är dock numera tekniskt möjligt

att vid terminalåtkomst avgränsa registeruppgifter för olika användare. Risken

för integritetsintrång avtar självfallet i takt med att åtkomsten till ett

centralt befolkningsregister begränsas för terminalanvändarna. Den begränsning

som ligger närmast till hands är att rättsligt inskränka användarnas åtkomst

till vissa typer av folkbokföringsuppgifter. Med ett sådant arrangemang, som

begränsar en terminalanvändares åtkomstmöjligheter till att gälla t.ex.

uppgifter om namn, personnummer och adress kan riskerna för integritetsintrång

minskas påtagligt.

 Uppgift om namn, personnummer, adress, folkbokföringsfastighet och

folkbokföringsort är av intresse för så gott som samtliga användare av

folkbokföringsuppgifter och bör kunna göras tillgängliga via terminal för

samtliga. Uppgifterna kan inte anses integritetskänsliga och de efterfrågas av

flertalet myndigheter. När uppgift om lägenhetsbeteckning införs i

folkbokföringen finns ett stort intresse av åtkomst via terminal även till den

uppgiften. Det framstår vidare som grundläggande att den som söker efter en

person via terminal kan få besked om att personen i fråga har avlidit eller av

annat skäl, i första hand utvandring, inte längre är aktuell inom

folkbokföringen.

 För att bli en effektiv ersättning för det stora antalet personbevis måste en

terminalåtkomst för myndigheter avse fler uppgifter utöver de grundläggande

uppgifterna om namn, personnummer och adress. I första hand kan uppgifter om

födelseort och familjeförhållanden behöva göras tillgängliga under förutsättning

att respektive myndighet har ett verkligt behov av uppgifterna för sin

verksamhet. Terminalåtkomst till övriga uppgifter (medborgarskap, invand-

ringsland m.m.) bör i huvudsak inte tillåtas. Detta utesluter dock inte att

exempelvis en användare som har ett särskilt behov av t.ex. uppgift om

medborgarskap kan få del av den uppgiften via terminal.

 Enligt regeringens bedömning bör varje myndighets rätt att få terminalåtkomst

till uppgift om namn, personnummer, adress, folkbokföringsfastighet,

lägenhetsbeteckning, folkbokföringsort och avregistrering från folkbokföringen

läggas fast i lag medan det bör överlämnas till regeringen att meddela

föreskrifter om ytterligare åtkomst. En myndighets behov av utökad

terminalåtkomst får kartläggas närmare innan sådana föreskrifter meddelas.

 Bestämmelser om terminalåtkomst föreslås tas in som ett nytt andra stycke i 6

§ lagen om aviseringsregister.

4.3 Bevarande av uppgifter om folkbokföringsort m.m.

Regeringens förslag: Om en uppgift om folkbokföringsfastighet,

lägenhetsbeteckning, folkbokföringsort eller folkbokföring under särskild rubrik

ersatts av en ny motsvarande uppgift, får den gamla uppgiften bevaras under två

år efter utgången av det år då den nya uppgiften registrerades.

 Riksförsäkringsverkets och Svenska kommunförbundets förslag överensstämmer

delvis med regeringens.

 Riksförsäkringsverket har föreslagit att uppgift om tidigare folkbokföringsort

skall få bevaras i registret under sådan tid att rätt folkbokföringsort den 1

november året före kan bestämmas.

 Kommunförbundet har föreslagit att aviseringsregistret skall innehålla

uppgift om föregående och innevarande folkbokföringsort m.m. samt att uppgift om

invandringskommun och invandringsdatum bevaras i fyra år. Vidare föreslår

kommunförbundet att uppgift om andra- och tredjekommun för invandrare skall få

bevaras under två år räknat från invandringsdatum samt att invandringskommun och

andra- och tredjekommun införs som specifika termer i aviseringsregistret.

Dessa termer behövs för kontroll av att kommunernas ersättning från staten för

flyktingmottagande är riktig.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt Riksförsäk-

ringsverkets förslag. Statskontoret anför dock att förslaget strider mot grund-

tanken att aviseringsregistret i princip bara skall omfatta aktuella uppgifter

och anser att det finns andra alternativ för att tillgodose Riks-

försäkringsverkets behov. Riksrevisionsverket anser att beslutsunderlaget bör

kompletteras med dels kostnads-/nyttokalkyler, dels en analys av de konsekvenser

som kan uppstå för andra aktörer och intressen om de framförda kraven

tillgodoses. Riksskatteverket anför att Riksförsäkringsverkets behov av att

erhålla uppgiften om en persons folkbokföringsort den 1 november föregående år

är detsamma som gör sig gällande för beskattningsverksamheten inom

skatteförvaltningen.

 Justitiekanslern, Datainspektionen, Länsrätten i Södermanlands län och

Statskontoret avstyrker kommunförbundets förslag. Datainspektionen och

Justitiekanslern anser att kommunens behov av uppgifter inte är av sådan art att

det finns skäl att utöka registret med historiska uppgifter. Riksrevisionsverket

anser att även detta beslutsunderlag bör kompletteras med dels kostnads-

/nyttokalkyler, dels en analys av de konsekvenser som kan uppstå för andra

aktörer och intressen om de framförda kraven tillgodoses. Övriga remissinstanser

tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän

försäkring skall den försäkrade vara inskriven hos den allmänna

försäkringskassa inom vars verksamhetsområde han var folkbokförd den 1 november

föregående år. I princip är det denna s.k. inskrivningskassa som beslutar om

förmåner till den försäkrade. Vissa slag av ärenden kan dock inskrivningskassan

ge i uppdrag till en annan försäkringskassa att handlägga. För att besluten inte

skall bli ogiltiga är det därför av stor vikt att rätt försäkringskassa fattar

beslut i ärendena.

 I dag får Riksförsäkringsverket folkbokföringsuppgifter genom löpande

aviseringar från det s.k. riksaviseringsbandet. Varje avisering om ändrad

folkbokföringsort innehåller uppgifter om både en persons aktuella

folkbokföringsort och folkbokföringsorten per den 1 november föregående år. Det

nya aviseringsregistret får enligt 8 § lagen (1995:743) om aviseringsregister

endast innehålla uppgift om en persons aktuella folkbokföringsort.

 Det förekommer att skattemyndigheterna ändrar en persons folkbokföring

retroaktivt. Eftersom detta kan påverka personens försäkringskassetillhörighet,

behöver Riksförsäkringsverket även i fortsättningen ha avisering om hans

folkbokföringsort per den 1 november föregående år. Kan Riksförsäkringsverket

inte få denna uppgift kan det medföra att ett stort antal försäkrade kommer att

vara inskrivna hos fel försäkringskassa.

 Motsvarande behov att löpande kunna få uppgift om en persons folkbokföringsort

den 1 november gör sig gällande även för beskattningsverksamheten inom

skatteförvaltningen. Rätt beskattningsort är enligt 66 § kommunalskattelagen

(1928:370) den kommun där den skattskyldige skall vara folkbokförd den 1

november året före året näst före taxeringsåret. En tidigare folkbokföringsort

som ändras kan därför påverka rätt beskattningsort för tidigare inkomstår. Det

är således av stor betydelse inte enbart för försäkringskassan att kunna få

uppgift om rätt hemort den 1 november.

 Det är väsentligt för de förmånsberättigade att rätt försäkringskassa snabbt

kan fatta rättsligt giltiga beslut. Det är på motsvarande sätt av stor betydelse

för de skattskyldiga att bli beskattade i rätt kommun. Såväl

Riksförsäkringsverket som skattemyndigheterna har således ett stort behov av att

uppgift om folkbokföringsort den 1 november året före inskrivningsåret

respektive andra året före taxeringsåret löpande kan fås genom

aviseringsregistret. Några möjligheter för dessa myndigheter att till en rimlig

kostnad själva lagra uppgiften tycks inte finnas. Enligt regeringens mening bör

därför gallringsbestämmelsen i 8 § lagen om aviseringsregister ändras så att det

blir möjligt att spara uppgifter om folkbokföringsort i aviseringsregistret

under den tid som behövs för att Riksförsäkringsverket och skattemyndigheterna

skall kunna få erforderliga uppgifter som grund för de försäkrades

kassatillhörighet respektive de skattskyldigas beskattningsort. För att

tillgodose de behov som finns på såväl socialförsäkrings- som

beskattningsområdet bör uppgift om folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet

m.m., som har ersatts av en ny motsvarande uppgift, bevaras i två år efter

utgången av det år då den nya uppgiften registrerades.

 Kommunernas behov kommer med den föreslagna ändringen att i huvudsak

tillgodoses. Kommunernas behov i övrigt av historiska uppgifter rörande

folkbokföringsort m.m. gäller framför allt interkommunal och inomkommunal

ersättning, bevakning av elevhandlingar inom skolan samt sociala utredningar.

Enligt regeringens bedömning får kommunernas eventuella behov av ytterligare

bevarande av dessa uppgifter tillgodoses på annat sätt än genom att uppgifterna

bevaras i aviseringsregistret.

 När det gäller frågan om att införa särskilda termer som utvisar in-

vandringskommun samt andra- och tredje-kommun för invandrare bedömer regeringen

att kommunernas behov skall kunna tillgodoses redan genom de uppgifter som

kommer att finnas i registret. Enligt förordningen (1990:927) om statlig

ersättning för flyktingmottagande har den kommun där flyktingen enligt

personbanden är folkbokförd rätt till ersättning. Ersättning betalas till den

kommun som först tar emot flyktingen samt till en kommun som flyktingen därefter

under bidragsperioden flyttar till. Även den kommun som flyktingen flyttar från

har rätt till ersättning. Rätten till ersättning är således inte beroende av om

den kommun som flyktingen flyttar till är första, andra eller tredje kommun.

Avgörande är om utlänningen flyttar till en ny kommun inom tjugofyra månader.

Det är enligt regeringens bedömning därför inte nödvändigt att i registret ha

särskilda termer som visar om det är första, andra eller tredje kommun. Av de

uppgifter som föreslås finnas i registret kan utläsas om utlänningen flyttat

från en kommun till en annan och om denna flyttning gjorts inom tjugofyra

månader från invandringen (första folkbokföringsdag).

5 Avgifter

Regeringens förslag: Utnyttjandet av aviseringsregistret skall vara

avgiftsbelagt. Regeringen skall dock få föreskriva att visst utnyttjande skall

vara avgiftsfritt. Avgifterna skall bestämmas av regeringen eller den myndighet

regeringen bestämmer.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer med regeringens.

 Skälen för regeringens förslag: De myndigheter som i dag får uppgifter via

riksaviseringsbandet med stöd av 6 och 8 §§ förordningen (1981:4) om det

statliga person- och adressregistret betalar inga avgifter för detta. Inte

heller för centralt gjorda kategoriuttag till myndigheter tas avgifter ut. För

vissa uttag som görs ur personbanden finns bestämmelser om avgifter i

folkbokföringskungörelsen (1967:495). Regeringen har i beslut den 14 december

1995 medgett att avgifter får tas ut för utlämnande av uppgifter från

personbanden även i vissa andra fall.

 I den proposition som låg till grund för inrättandet av aviseringsregistret

ansåg regeringen, mot bakgrund av att aviseringsregistret skulle kunna användas

endast för utlämnande i form av utskrift eller på ADB-medium men inte via

terminal, att det inte fanns skäl att införa avgifter för aviseringar till

myndigheter. Frågan om i vilken omfattning avgifter bör tas ut för att täcka

kostnaderna för registret skulle emellertid övervägas på nytt när frågan om

terminalåtkomst behandlades (se prop. 1995/96:201 s. 23).

 Fler myndigheter än de som i dag använder det nuvarande systemet har anmält

intresse att vara aviseringsmottagare i det nya systemet. Det kan dessutom antas

att ADB-användningen rent allmänt kommer att utökas de kommande åren och att i

samband därmed även användningen av aviseringsregistret ökar. Mot denna bakgrund

anser Riksskatteverket att det kan uppkomma svårigheter med att klara

finansieringen av aviseringskostnaderna med fasta anslag.

 Bedömningen att Riksskatteverket skulle klara kostnaderna för avise-

ringssystemet inom befintliga ramar gjordes utifrån det förhållandet att

aviseringsverksamheten skulle omfatta i stort sett nuvarande mottagare. Det

förhållandet att fler mottagare vill använda registret ändrar delvis

förutsättningarna för denna ståndpunkt. De mottagare som i dag inte använder

riksaviseringsbandet eller personbanden har fått folkbokföringsuppgifter på

annat sätt och sannolikt betalat för detta. Vissa användare av personbanden har

också med stöd av folkbokföringskungörelsens bestämmelser eller det tidigare

nämnda regeringsbeslutet betalat avgifter för utnyttjandet.

 De nuvarande skiftande ekonomiska villkoren för tillgång till folk-

bokföringsuppgifterna är inte grundade på en sammanhållen avvägning av hur

kostnaderna bör fördelas. Det finns inte anledning att tillämpa olika ekonomiska

villkor för att förse de offentliga organen med folkbok-föringsuppgifter.

Enligt regeringens bedömning talar övervägande skäl för att utnyttjandet av

registret bör vara avgiftsbelagt. En myndighet måste då hela tiden väga behovet

av viss uppgift mot andra behov. Om aviseringen av folkbokföringsuppgifter är en

 fri nyttighet finns inga incitament till prövning av behovet. Regeringen

föreslår mot bakgrund av det anförda att utnyttjande av aviseringsregistret

skall vara avgiftsbelagt.

 Detta innebär att avgifter kommer att tas ut även av de myndigheter som

hittills kostnadsfritt försetts med uppgifter om inte undantag görs. Sådana

undantag, som bör få beslutas av regeringen, kan komma i fråga om det av

särskilda skäl är motiverat beträffande visst uppgiftslämnande för centrala

samhällsfunktioner. I de fall en uppgiftsskyldighet finns enligt lag eller

förordning bör det kunna motivera att uppgiften tillhandahålls avgiftsfritt. I

dessa fall har riksdag eller regering bedömt att det är av stor vikt att

mottagaren får tillgång till folkbokföringsuppgifter. Ett annat skäl kan vara

att uttag av avgifter för uppgiftslämnande i hög grad skulle påverka

myndighetens verksamhet. Den service som mottagarna i sådana fall skall få utan

avgift bör enligt regeringens mening motsvara dagens tillhandahållande.

Avgiftsfrihet skall således inte medges för sådant utlämnande som sker genom

dator-till-datorkoppling eller genom terminalåtkomst.

 Riksrevisionsverket har i en rapport (RRV 1995:64) Principer för prissättning

av informationstjänster lämnat förslag till hur avgifter för uttag av

information ur databaser skall beräknas. Rapporten bereds för närvarande inom

Finansdepartementet. Riksrevisionsverket föreslår att en enhetlig princip för

prissättning av uttag av information ur databaser tillämpas inom den offentliga

sektorn, såvida inte annat har beslutats. Den föreslagna prissättningsprincipen

innebär att avgifterna för uttagen skall beräknas så att samtliga kostnader för

att framställa och distribuera uttagen täcks.

 De principer som redovisats av Riksrevisionsverket bör ligga till grund för

beräkningen av avgifterna för utnyttjandet av aviseringsregistret. Vid

bestämmandet av avgifterna för aviseringsverksamheten bör således

självkostnadsprissättning tillämpas på så sätt att samtliga direkta och

indirekta kostnader för uttagen täcks. Avgifterna skall således täcka

kostnaderna för driften av registret. Däremot skall avgifterna inte täcka

kostnaderna för uppbyggnaden av aviseringsregistret. Avgifterna skall heller

inte täcka någon andel av kostnaderna för den övriga folkbokföringsverksamheten,

dvs. insamlandet av uppgifter m.m. Kostnaderna för folkbokföringsverksamheten

finansieras över anslag på statsbudgeten.

 Kostnaderna för att tillhandahålla uppgifter varierar starkt beroende på i

vilka former och på vilket medium uppgifterna lämnas. Avgifterna bör utformas

med hänsyn till detta.

 Terminalåtkomsten medför betydande fördelar för användarna. En annan metod för

utlämnande som kan användas är direkt kommunikation dator till dator, dvs.

mellan aviseringsregistret och den mottagande myndighetens dator. Tekniken

påminner i stora delar om terminalåtkomst och medför i likhet med

terminalåtkomsten betydande fördelar för mottagaren. Uppgifter kan med den

tekniken vid behov överföras direkt till myndighetens register. Terminalåtkomst

och dator-till-datorkoppling förutsätter emellertid att omfattande

säkerhetsrutiner, exempelvis vad avser behörighet, byggs in i ADB-systemet. En

sådan utveckling är kostsam och bör därför enligt regeringens mening betalas av

användarna. Avgifter för terminalåtkomst och dator-till-datorkoppling skall

således även innefatta kostnaden för uppbyggnaden av funktionen.

 Det bör ankomma på regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,

Riksskatteverket att med utgångspunkt i nu redovisade principer besluta om de

avgifter som skall tas ut. Influtna medel bör få disponeras i Riksskatteverkets

verksamhet. Bestämmelser om avgifter bör tas in i en ny paragraf, 9 §, i lagen

om aviseringsregister.

6 Registrering av ansökan om anstånd i

skatteregistret

Regeringens förslag: Ansökan om anstånd med att lämna deklaration skall få

registreras i det centrala skatteregistret.

 Riksskatteverkets förslag överenstämmer med regeringens.

 Datainspektionen har inget att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Den som i en varaktigt bedriven

näringsverksamhet biträder deklarationsskyldiga med att upprätta själv-

deklaration kan för vissa kategorier deklarationsskyldiga som skall lämna

särskild självdeklaration efter ansökan få tillstånd att enligt tidsplan lämna

deklarationerna under tiden den 1 april - den 15 juni under taxeringsåret, s.k.

byråanstånd (2 kap. 33 § lagen [1990:325] om självdeklaration och

kontrolluppgifter). Till ansökan skall fogas en förteckning över de

deklarationsskyldiga som ansökan gäller. När skattemyndigheten fattat beslut om

anstånd registreras uppgift om anståndet i det centrala skatteregistret.

 Ansökningarna och förteckningarna har hittills lämnats på papper, vilket

medför att skattemyndigheten manuellt får registrera ett stort antal

personnummer resp. organisationsnummer. År 1995 rörde det sig om 673 862 fysiska

och juridiska personer. Skatteförvaltningen planerar dock att fr.o.m. år 1997

tillåta att förteckningarna lämnas med hjälp av automatisk databehandling.

 Enligt 7 § skatteregisterlagen (1980:343) får uppgift om beslut om anstånd med

att lämna deklaration registreras i det centrala skatteregistret. Enligt

regeringens mening bör även uppgift om ansökan om anstånd med att lämna

deklaration få registreras i det centrala skatteregistret. Härigenom underlättas

arbetet för såväl skattemyndigheter som redovisningsbyråer och banker m.fl. I 7

§ skatteregisterlagen bör därför tas in en bestämmelse om att ansökan om anstånd

skall få registreras i

 6

det centrala skatteregistret. I fråga om terminalåtkomst och gallring bör samma

regler som för beslut om anstånd gälla.

7 Ekonomiska konsekvenser

Avisering och annat tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter sker för

närvarande på flera olika sätt. De myndigheter som får folkbokföringsuppgifter

från riksaviseringsbandet betalar som redan nämnts inte några avgifter för

uppdatering och annan avisering. Kostnaderna för lämnandet av dessa uppgifter

bestrids inom anslaget till skatteförvaltningen. Kostnaderna för den nuvarande

aviseringsverksamheten kan beräknas till 10-15 miljoner kr per år.

Driftkostnaderna för aviseringsregistret, förutom kostnader för terminalåtkomst

och dator-till-datorkoppling, har beräknats till cirka 5,5 miljoner kr per år.

Aviseringsregistret beräknas därmed ge en besparing netto på cirka 5-10 miljoner

kr.

 Förslaget om att ta ut avgifter för utnyttjandet av aviseringsregistret

innebär att avgifter kommer att tas ut även av de myndigheter som tidigare fått

uppgifter utan kostnad om inte regeringen föreskriver att aviseringen skall vara

avgiftsfri. I de fall regeringen anser att det av särskilda skäl är motiverat

att inte ta ut avgift kommer förslaget inte att innebära några kostnader vad

gäller sedvanlig avisering för mottagande myndigheter. För de övriga myndigheter

som hittills fått uppgifter utan avgift kommer dock förslaget att innebära ökade

kostnader. De avgifter som kommer att tas ut kommer emellertid att vara så låga

att kostnaderna kan täckas inom myndighetens anslag. Till detta kommer att

aviseringsregistret i sig innebär en sådan förbättring av kvalitén på de

aviserade uppgifterna att detta kan sägas uppväga de ökade kostnaderna.

 För kommunerna torde förslaget om avgifter inte komma att innebära några ökade

kostnader. Kommunerna betalar i dag i flertalet fall för att få

folkbokföringsuppgifter från personbanden. Visst uppgiftslämnande till

kommunerna är dock avgiftsfritt.

 Folkbokföringsuppgifter har inte tidigare kunnat hämtas in genom dator-till-

datorkoppling eller terminalåtkomst till skatteförvaltningens register. Nyttan

av dessa tekniker ligger till stor del hos användarna. Myndigheternas

ärendehantering kan i flertalet fall effektiviseras och förenklas genom att de

får möjlighet att snabbt få del av aktuella folkbokföringsuppgifter. I vissa

fall torde terminalåtkomsten göra myndighetsspecifika personregister obehövliga.

Flertalet myndigheter har också i remissyttranden över Aviseringsutredningens

förslag framhållit fördelarna med terminalåtkomst. Myndigheterna får enligt

regeringens mening bedöma om nyttan av terminalåtkomst eller dator-till-

datorkoppling uppväger kostnaderna för detta. Kostnaderna för användarna bör

mot bakgrund av vad som sagts finansieras inom befintliga anslag för respektive

myndighets verksamhet.

 Terminalåtkomst till aviseringsregistret kommer även att innebära besparingar

för skatteförvaltningen, framför allt genom att efterfrågan på personbevis

kommer att minska.

 7

8 Författningskommentarer

8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister

4 §

Ändringen i punkt 4 föranleds av att när folkbokföring på lägenhet införs kommer

det finnas behov av att också kunna avisera denna uppgift. Folkbokföring på

lägenhet kommer inledningsvis endast att ske i Högalids församling i Stockholms

kommun och i Gävle kommun. I övrigt kommer efter föreskrifter av regeringen

folkbokföring på lägenhet att införas successivt i den takt som

lägenhetsregistret för området blir klart (se prop. 1995/96:90).

6 §

I första stycket har införts en bestämmelse som ger regeringen möjlighet att

förordna om att även andra uppgifter än de som får registreras hos mottagaren

skall få lämnas ut på medium för ADB. Regeringen kan med stöd av denna

bestämmelse förordna om att vissa myndigheter skall få s.k. bruttoavisering,

vilket innebär att mottagaren får ändringsaviseringar för samtliga personer i

aviseringsregistret oavsett om myndigheten själv har personen i sitt register

(se avsnitt 4.1).

 Endast de myndigheter som av särskilda skäl har behov av bruttoavisering avses

få detta. Det är inte något som skall tillämpas i normala fall. De myndigheter

som för närvarande är aktuella för bruttoavisering är Rikspolisstyrelsen,

Kriminalvårdsstyrelsen, Lantmäteriverket, Totalförsvarets pliktverk, Vägverket,

kronofogdemyndigheterna, Centrala studie-stödsnämnden och Svenska kyrkans

centralstyrelse. Dessa myndigheter har register som omfattar stora delar av

befolkningen eller register med känsliga uppgifter. Det är därför inte lämpligt

att det i aviseringsregistret markeras att en person förekommer även i sådant

register.

 I ett nytt andra stycke regleras vilka uppgifter som en myndighet får ha

terminalåtkomst till. Bestämmelsen innebär dock inte att angivna uppgifter

alltid skall lämnas ut. Enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretess i

verksamhet som avser folkbokföring eller annan liknande registrering av

befolkningen, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas

att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs.

Sekretesskyddet gäller såväl för uppgifter av särskilt ömtålig art som för

normalt harmlösa uppgifter vilka på grund av omständigheterna i det enskilda

fallet är skyddsvärda. Ett exempel på den sistnämnda typen av uppgifter kan vara

en persons adress i fall av befarad personförföljelse. I de fall en persons

adress bör hållas hemlig på grund av befarad personförföljelse förs en markering

om särskild sekretessprövning, s.k. spärrmarkering, in i

folkbokföringsregistren. Spärrmarkeringen är endast en administrativ

registreringsåtgärd och fungerar som varningssignal. Hos den myndighet som inte

kan erbjuda

 8

sekretesskydd skall en spärrmarkerad uppgift inte göras tillgänglig via

terminal.

 Regeringen kan med stöd av andra meningen medge terminalåtkomst till

ytterligare uppgifter. Exempelvis ligger det nära till hands att polis-

myndigheten får tillgång till uppgift om födelseort (anges för personer som inte

är födda i landet). Därigenom kan pass för personer som är födda utomlands

utfärdas på samma enkla sätt som i dag görs för personer födda i Sverige. Att

detta inte kan ske har länge varit ett problem som bl.a. påtalats av

Diskrimineringsombudsmannen.

8 §

I första stycket har tagits in ett undantag från bestämmelsen om att en uppgift

alltid skall gallras när en ny motsvarande uppgift registreras. Uppgift om

folkbokföringsfastighet, lägenhetsbeteckning, folkbokföringsort och

folkbokföring under särskild rubrik skall få bevaras i två år från det att

uppgiften ersattes av en ny motsvarande uppgift. Syftet är att tillgodose

Riksförsäkringsverkets och skattemyndigheternas behov av att kunna hämta in

uppgift om var en person var folkbokförd den 1 november året före

inskrivningsåret respektive andra året före taxeringsåret. Detta för att rätt

försäkringskassetillhörighet respektive rätt beskattningsort skall kunna

bestämmas.

9 §

Utnyttjandet av aviseringsregistret skall vara avgiftsbelagt om inte regeringen

föreskriver annat. Detta kan bli aktuellt t.ex. om uppgiftsskyldighet finns

enligt lag eller förordning. Avgiftsfrihet skall dock inte medges för sådant

utlämnande som sker genom dator-till-dator-koppling eller terminalåtkomst.

 I enlighet med Lagrådets förslag har i ett andra stycke tagits in en

bestämmelse om att avgiftsbeläggningen inte innebär någon inskränkning i rätten

att ta del av och mot fastställd avgift få kopia eller utskrift av allmän

handling enligt tryckfrihetsförordningen.

8.2 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

1 a §

Paragrafen infördes, liksom 10 a §, i samband med tillkomsten av lagen

(1990:1536) om folkbokföringsregister. I propositionen som föregick

lagstiftningen uttalades att paragraferna skulle ses som övergångsbestämmelser i

avvaktan på att de tekniska folkbokföringssystemen blivit helt utbyggda bl.a. i

fråga om möjligheten att söka på annan uppgift än personnummer (prop. 1990/91:53

s. 42 f.). Genom bestämmelsen öppnades en möjlighet att använda det centrala

skatteregistret för att identifiera personer i ärenden där exempelvis ett

personnummer angetts felaktigt eller saknades. När nu aviseringsregistret är

färdigt att tas i bruk och möjlighet till terminalåtkomst kommer att finnas bör

skatteregistren inte längre användas för kontroller i folkbokföringsärenden.

7 §

I punkt 5 har tagits in en bestämmelse om att anstånd med att lämna deklaration

skall få registreras i det centrala skatteregistret. På samma sätt som gäller i

fråga om beslut om anstånd får inte skälen för anståndet registreras.

 Paragrafen föreslås också ändrad i prop. 1995/96:229 Skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bostadshus.

10 a §

Se kommentaren till 1 a §.

 9

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet

Folkbokföringsuppgifterna i samhället (SOU 1994:44)

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits av Riksdagens ombudsmän

(JO), Justitiekanslern, Domstolsverket, Riksåklagaren (RÅ), Datainspektionen,

Värnpliktsverket, Socialstyrelsen, Folkhälsoinstitutet, Riksförsäkringsverket,

Riksskatteverket, Riksarkivet , Statens invandrarverk, Statskontoret,

Riksrevisionsverket, Statistiska centralbyrån, Statens person- och

adressregister-nämnd, Rikspolisstyrelsen (RPS), Svea hovrätt, Kammarrätten i

Göteborg, Länsrätten i Södermanlands län, Kriminalvårdsstyrelsen, Statens

räddningsverk, Vägverket, Post- och telestyrelsen, Generaltullstyrelsen,

Centrala studiestödsnämnden, Verket för högskoleservice, Skolverket, Boverket,

Centralnämnden för fastighetsdata, Patent- och registreringsverket, Statens

löne- och pensionsverk, Svenska kyrkans centralstyrelse, Svenska kyrkans

församling och pastoratförbund, Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet,

Svenska Bankföreningen, Sveriges Försäkringsförbund, Sveriges Industriförbund,

Sveriges Köpmannaförbund, Företagarnas riksorganisation, Svenska

Inkassoföreningen, Posten AB, CityMail AB, Svensk Adressändring AB (SvAAB),

Swedma, Svenska Bokförläggareföreningen, Dafa Data AB, Dialogdata

Informationssystem AB.

 I ett gemensamt yttrande med Swedma och Svenska Bokförläggareföreningen har

också Annonsörföreningen, Dagligvaruleverantörers Förbund,

Direkthandelsföretagens Förening, Svenska Postorderföreningen, Sveriges

Marknadsförbund, Sveriges Reklamförbund och Sveriges Telemarketingförening

yttrat sig.

 RÅ har bifogat yttranden som han hämtat in från Åklagarmyndigheterna i

Stockholm, Göteborg och Malmö.

 Riksarkivet har bifogat yttrande som hämtats in från Landsarkivet i Härnösand.

 RPS har bifogat yttranden som styrelsen hämtat in från polismyndigheterna i

Stockholm och Göteborg.

 26

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:743) om

aviseringsregister

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:743) om aviserings-register

 dels att 4, 6 och 8 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §

 Aviseringsregistret får innehålla uppgifter om personer som är eller har

varit folkbokförda i landet eller som annars tilldelats personnummer. För en

sådan person får de uppgifter anges som registrerats enligt lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister och som avser

 1. personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

-------------------------------------------------------

 4. folkbokföringsfas- 4. folkbokföringsfas-

tighet, folkbokföringsort tighet, lä-

och folkbokföring under genhetsbeteckning, folk-

särskild rubrik, bokföringsort och

 folkbokföring under särskild

 rubrik,

 5. födelsehemort och födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make, föräldrar, barn och vårdnadshavare,-

 9. datum för inflyttning från utlandet,

 10. avregistrering med uppgift om dödsfall, utflyttning till utlandet eller

annan anledning,

 11. medlemskap i icke-territoriell församling.

6 §

-------------------------------------------------------

 Uppgift i Uppgift i

aviseringsregistret som aviseringsregistret som

enligt lag eller förordning enligt lag eller förordning

får registreras även i annat får registreras även i annat

register får lämnas ut till register får lämnas ut till

den registeransvarige i den registeransvarige i

form av utskrift eller på form av utskrift eller på

medium för automatisk medium för automatisk

databehandling. databehandling. I övrigt får

 uppgift i registret lämnas

 ut på medium för automatisk

 databehandling endast om

 det följer av lag eller

 förordning eller om

 regeringen har medgett

 det.

-------------------------------------------------------

 En myndighet får ha

terminal-åtkomst till

aviseringsregistret i fråga

om uppgift om personnummer,

namn, adress, folkbok-

föringsfastighet,

lägenhetsbeteckning och

folkbokföringsort samt

avregistrering från

folkbokföringen. Regeringen

får föreskriva om

termialåtkomst även till

annan uppgift i registret.

8 §

-------------------------------------------------------

 Uppgift i Uppgift i

aviseringsregistret som aviseringsregistret som

avses i 4 § 1-8 och 11 skall avses i 4 § 1-8 och 11

gallras när en ny, skall gallras när en ny,

motsvarande uppgift motsvarande uppgift

registreras eller när upp- registreras eller när upp-

giften inte längre är giften inte längre är

aktuell. Uppgift om rättat aktuell. Uppgift som avses

personnummer får dock i 4 § 4 och som ersatts av

bevaras under den tid som en ny motsvarande uppgift

behövs för att tillgodose får dock bevaras i två år

ändamålet med registret. efter utgången av det år

 ändringen registrerades.

 Vidare får uppgift om rättat

 personnummer bevaras un-

 der den tid som behövs för

 att tillgodose ändamålet med

 registret.

 Uppgift om datum för inflyttning från utlandet skall gallras fyra år efter

utgången av det år då uppgiften registrerades.

 Har en person avregistrerats från folkbokföringen, skall uppgift som avses i 4

§ 4-9 och 11 gallras vid avregistreringen och övriga uppgifter tio år efter

utgången av det år personen avregistrerades.

 Regeringen får föreskriva undantag från bestämmelsen om gallring i tredje

stycket.

-------------------------------------------------------

 9 §

 Utnyttjandet av

 aviseringsregistret skall

 vara avgiftsbelagt om inte

 regeringen föreskriver

 annat. Regeringen eller

 myndighet som regeringen

 bestämmer fastställer

 avgifterna.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1

 dels att 1 a och 10 a §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 7 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §2

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen

(1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt-

ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt

eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 27

-------------------------------------------------------

 5. Uppgift om beslut om 5. Uppgift om ansökan om

anstånd med avgivande av anstånd med att lämna

deklaration och med deklaration, uppgift om

betalning av skatt, dock beslut om anstånd med att

ej skälen för besluten, samt lämna deklaration och med

uppgift om att laga förfall att betala skatt, dock ej

föreligger för underlåtenhet skälen för ansökningarna

att fullgöra eller besluten, samt

deklarationsskyldighet. uppgift om att laga förfall

 föreligger för underlåtenhet

 att fullgöra

 deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2--4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

 9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet,

uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts

betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs,

uppgift om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt

7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:000) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 §§ mervärdes-

skattelagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 Senaste lydelse av

 1 a § 1990:1537

 10 a § 1990:1537.

2 Lydelse enligt prop. 1995/96:229.

 28

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-05-17

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i Försäk-

ringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

 Enligt en lagrådsremiss den 9 maj 1996 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister,

2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i lagen om aviseringsregister

I 9 § har tagits in regler om avgiftsbeläggning av utnyttjande av avise-

ringsregistret. Enligt vad som framhålls i författningskommentaren innebär

bestämmelserna inte någon inskränkning i rätten att ta del av och mot fastställd

avgift få kopia eller utskrift av allmän handling enligt

tryckfrihetsförordningen.

 Vad som sålunda framhållits bör enligt Lagrådets uppfattning komma till

uttryck i lagtexten, lämpligen i ett andra stycket i 9 §. Vidare bör paragrafen

förses med rubriken Avgifter .

Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

 29

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden, Hjelm-Wallén,

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1995/96:217 Ändringar i lagen om

aviseringsregister, m.m..

 30