Regeringens proposition 2002/03:56 Redovisning av könsfördelningen i företagsledningar Prop. 2002/03:56 Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Harpsund den 6 mars 2003 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att företagen i sina årsredovisningar skall ange könsfördelningen inom företagets ledning. Genom att detta förhållande synliggörs skapas nya incitament för företagen att vidta åtgärder för att få en jämnare representation av båda könen bland de ledande befattnings- havarna. Det nya redovisningskravet föreslås omfatta företagets styrelseleda- möter, verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. Könsfördelningen inom styrelsen skall redovisas för sig och fördelningen bland övriga ledande befattningshavare, inklusive den verkställande direktören, för sig. Redovisningskravet föreslås omfatta även koncernre- dovisningen. Från kravet undantas företag och koncerner i vilka antalet anställda uppgår till högst tio. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2004. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2002/03:56

1 Lagtext ..............................................................................................

4

1.1

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) ........................................................................

4

1.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

....... 6

1.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag....................................

8

2

Ärendet och dess beredning............................................................

10

3

Bakgrund.........................................................................................

10

4

Överväganden och förslag ..............................................................

12

4.1

Behovet av ett utvidgat redovisningskrav ........................

12

4.2

Vilka funktioner i företaget bör omfattas av

redovisningskravet?..........................................................

16

4.3

Kraven på de redovisningar som företagen själva

publicerar..........................................................................

18

4.4

Redovisningskravets tillämpningsområde........................

18

4.5

Ikraftträdande ...................................................................

19

5

Konsekvenser för företagen............................................................

20

6

Författningskommentar...................................................................

20

6.1

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

(1995:1554) ......................................................................

20

6.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.....

22

6.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag..................................

22

Bilaga 1 Sammanfattning av Justitiedepartementets promemoria

Redovisning av könsfördelning i företagsledningar .............

24

Bilaga 2

Promemorians författningsförslag ........................................

25

Bilaga 3 Remissinstanser som har yttrat sig över promemorians

förslag ...................................................................................

26

Bilaga 4

Lagrådsremissens lagförslag.................................................

27

Bilaga 5

Lagrådets yttrande.................................................................

33

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 2003...........

34

2

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2002/03:56

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2.

lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, och

3.

lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag.

3 1 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext.

1.1

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) dels att 7 kap. 14 § och 8 kap. 15 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 18 b §, samt närmast före 18 b § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. Könsfördelningen bland ledande befattningshavare 18 b § Uppgift skall lämnas om fördelningen mellan kvinnor och män bland styrelseledamöter, verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. Fördelningen bland styrelse- ledamöter och bland övriga befattningshavare skall redovisas var för sig. Uppgifterna skall avse förhållandena på balansdagen. Bestämmelsen i första stycket gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1. 7 kap.

14 § 1

Bestämmelserna om

tilläggs-

Bestämmelserna om

tilläggs-

upplysningar i 5 kap. 27, 1018

upplysningar i 5 kap. 27, 1018

och 

19 25 §§ tillämpas även på

och 18 

b 25 §§ tillämpas även på

koncernredovisningen.

Tilläggs-

koncernredovisningen.

Tilläggs-

upplysningarna skall lämnas på det

upplysningarna skall lämnas på det

sätt som anges i 5 kap. 1 § första

sätt som anges i 5 kap. 1 § första

stycket andra och tredje mening-

stycket andra och tredje mening-

arna och andra stycket.

arna och andra stycket.

1 Senaste lydelse 2002:1062. Prop. 2002/03:56 4

8 kap.

Prop. 2002/03:56

15 § 2

Om ett företag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall

det av publikationen framgå att den inte är fullständig. Det skall också

anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings-

myndigheten.

En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla re-

visorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har upprättats

enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt

1.

10 kap. 28, 30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385),

2.

8 kap. 13 § 

andrafjärde styckena lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

3.

2830

 §§ revisionslagen (1999:1079), och

4.

4 kap. 11 § andra och tredje styckena stiftelselagen (1994:1220). Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande

liksom skälen för det anges. Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig årsre- dovisning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om ofullständigheten består i att upplysningar enligt 5 kap. 18 eller 20 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om fördel- ningen mellan olika länder .

Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig årsre- dovisning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om ofullständigheten består i att

1.

upplysningar enligt 5 kap. 18 eller 20 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om fördelningen mellan olika länder

, eller

2.

uppgift enligt 5 kap. 18 b § inte har lämnats.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare.

2 Senaste lydelse 1999:1112. 5

5 kap.

1 §

1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 

36

 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvis- 1 § andra stycket om hänvis- ningar till noter, ningar till noter,

2 § om värderings- och omräk- 2 § om värderings- och omräk- ningsprinciper, ningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar, 3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxerings- 4 § om uppgifter om taxerings- värden, värden,

5 § om uppskrivningsfond, 5 § om uppskrivningsfond,

8 och 9 §§ om uppgifter om 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra före- dotterföretag och vissa andra före- tag, tag,

12 § om lån till ledande befatt- 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, ningshavare,

13 § om konvertibla lån, 13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital om förändringar i eget kapital m.m., m.m.,

16 § första stycket och 17 § 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om första stycket om upplysningar om skatt, skatt,

18 § om medelantalet anställda 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, under räkenskapsåret,

18 a § om sjukfrånvaro, 18 a § om sjukfrånvaro,

18 b 

§ 

om könsfördelningen bland ledande befattningshavare,

1921

 §§ om löner, andra er- 

1921

 §§ om löner, andra er- sättningar och sociala kostnader, sättningar och sociala kostnader,

22 § om pensioner och liknande 22 § om pensioner och liknande förmåner, förmåner,

23 § om tidigare styrelse och 23 § om tidigare styrelse och

1 

Senaste lydelse 2002:1063.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

Prop. 2002/03:56 6

verkställande direktör,

verkställande direktör,

Prop. 2002/03:56

24 § om suppleanter och vice

24 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

verkställande direktör,

25 § om avtal om avgångsve-

25 § om avtal om avgångsve-

derlag, samt

derlag, samt

26 § om uppgift om moderföre-

26 § om uppgift om moderföre-

tag.

tag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare. 7

1.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

Prop. 2002/03:56

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovis- ning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 1 § 1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvis-

1

§ andra stycket om hänvis-

ningar till noter,

ningar till noter,

2 § om värderings- och omräk-

2

§ om värderings- och omräk-

ningsprinciper,

ningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

3

§ om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxerings-

4

§ om uppgifter om taxerings-

värden,

värden,

5 § om uppskrivningsfond,

5

§ om uppskrivningsfond,

7 § om inköp och försäljning

7

§ om inköp och försäljning

mellan koncernföretag,

mellan koncernföretag,

8 och 9 §§ om uppgifter om

8

och 9 §§ om uppgifter om

dotterföretag och vissa andra före-

dotterföretag och vissa andra före-

tag,

tag,

10 § andra stycket om kort- och

10 § andra stycket om kort- och

långfristiga balansposter,

långfristiga balansposter,

11 § om ställda säkerheter,

11

§ om ställda säkerheter,

12 § om lån till ledande befatt-

12

§ om lån till ledande befatt-

ningshavare,

ningshavare,

13 § om konvertibla lån,

13

§ om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena

14

§ andra och tredje styckena

om förändringar i eget kapital

om förändringar i eget kapital

m.m.,

m.m.,

16 § första stycket och 17 §

16

§ första stycket och 17 §

första stycket om upplysningar om

första stycket om upplysningar om

skatt,

skatt,

18 § om medelantalet anställda

18

§ om medelantalet anställda

under räkenskapsåret,

under räkenskapsåret,

18 a § om sjukfrånvaro,

18 a § om sjukfrånvaro,

18

b § om könsfördelningen

bland ledande befattningshavare,

1 Senaste lydelse 2002:1064.

8

1921 §§ om löner, andra ersätt-

1921 §§ om löner, andra ersätt- Prop. 2002/03:56

ningar och sociala kostnader,

ningar och sociala kostnader,

22 § om pensioner och liknande

22 § om pensioner och liknande

förmåner,

förmåner,

23 § om tidigare styrelse och

23 § om tidigare styrelse och

verkställande direktör,

verkställande direktör,

24 § om suppleanter och vice

24 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

verkställande direktör,

25 § om avtal om avgångs-

25 § om avtal om avgångs-

vederlag, samt

vederlag, samt

26 § om uppgift om moderföre-

26 § om uppgift om moderföre-

tag.

tag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare. 9

2

Ärendet och dess beredning

Prop. 2002/03:56

Frågan om ett lagstadgat krav på redovisning av könsfördelningen i ett företags ledning har tagits upp i flera riksdagsmotioner. Efter att tidigare ha ställt sig avvisande till ett sådant krav uttalade lagutskottet i be- tänkandet 1999/2000:LU10 att tiden var mogen att överväga om ett sådant krav skulle kunna vara till nytta för jämställdhetsarbetet. Utskottet ansåg att regeringen i lämpligt sammanhang borde ta initiativ till sådana överväganden och återkomma till riksdagen. Riksdagen har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet har anfört (se rskr. 1999/2000:144). Mot denna bakgrund remitterade Justitiedepartementet i juni 2002 en promemoria angående redovisning av könsfördelningen i företags- ledningar. En sammanfattning av promemorian bifogas som bilaga 1 . I bilaga 2 finns promemorians lagförslag. I promemorian föreslogs att det sedan tidigare gällande kravet på att företag i årsredovisningen lämnar uppgift om könsfördelningen bland de anställda utvidgas till att omfatta även könsfördelningen inom företagets ledning.

Bilaga 3 innehåller en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju2002/4635/L1). I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i prome- morian. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, Miljöpartiet och Vänsterpartiet. Lagrådet Regeringen beslutade den 6 februari 2003 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4 . Lagrådets yttrande finns i bi- laga 5 . Lagrådets synpunkter har beaktats. 3 Bakgrund Andelen kvinnor i ledande befattningar i näringslivet är låg. Detta fram- går av flera undersökningar som har gjorts på området. Av betänkandet Ledare, makt och kön en rapport om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (SOU 1997:135) framgår att andelen kvinnor bland ordinarie styrelseledamöter i börs- noterade företag år 1996 uppgick till 3,4 procent. Motsvarande siffror för åren 19931995 var 1,4 procent, 2,0 procent och 2,4 procent. Av skri- velsen Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr. 1999/2000:24), som regeringen i oktober 1999 överlämnade till riksdagen, framgår att år 1998 uppgick antalet kvinnor i börsnoterade bolagsstyrelser till 4,5 procent. År 2002 hade andelen stigit till 6,2 procent. I den nämnda skrivelsen anges att regeringen avser att uppmärksamt följa utvecklingen de närmaste åren. Av samma skrivelse framgår att andelen kvinnliga ledamöter i statliga bolagsstyrelser år 1999 uppgick till 28 procent. År 2001 hade denna andel stigit till 37 procent (se skr. 2001/02:120 s. 19). Regeringen 10 har som mål att andelen kvinnor i statliga bolagsstyrelser skall vara minst Prop. 2002/03:56 40 procent år 2003 (skr. 1999/2000:24 s. 13). Frågan om könsfördelningen i företagsledningar uppmärksammades också i rapporten Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap (SOU 1994:3). Utredningen visade att 72 procent av de privata företagens sty- relser vid den tidpunkten bestod av enbart män och att 56 procent av företagen hade ledningsgrupper bestående av enbart män. År 2000 upp- gick andelen kvinnliga chefer i privat sektor till 18 procent. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (se dir. 2002:19) med uppgift att följa upp 1994 års utredning. Utredaren skall kartlägga kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i svenskt näringsliv och mot bakgrund av befintlig forskning på området sammanfatta kunskapsläget angående de hinder och strukturer som styr utvecklingen. Vidare skall utredaren före- slå åtgärder för att öka kvinnors representation på ledande poster i svenskt näringsliv. Arbetet skall vara avslutat i mars 2003. Frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med den ojämna könsfördelningen i företagsledningarna har tidigare över- vägts i olika sammanhang. I regeringens proposition om jämställd- hetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105) förklarade dåvarande arbetsmarknadsministern att hon ansåg att informationen om andelen kvinnor på ledande poster inom näringslivet var bristfällig och att hon därför avsåg att ta initiativ till en kartläggning av andelen kvinnor i beslutande positioner (s. 42). I samma proposition gjordes bedömningen att samtliga företag borde åläggas att årligen redovisa medelantalet anställda kvinnor respektive män. I propositionen Kontobaserat aktie- system (prop. 1988/89:152 s. 89) anförde dåvarande justitieministern att redovisningsskyldigheten av praktiska skäl borde begränsas till företag som var skyldiga att upprätta årsredovisning, dvs. bl.a. samtliga aktie- bolag och ekonomiska föreningar. Riksdagen hade inte någon annan uppfattning (bet. 1988/89:LU5, rskr. 1989/90:22). Den bestämmelse som därefter infördes finns numera i 5 kap. 18 § årsredovisningslagen. Frågan om att utvidga redovisningsskyldigheten till att omfatta krav på redovisning av könsfördelningen på olika beslutsnivåer inom företagen har därefter tagits upp i flera motioner och i skriftliga frågor till justitieministern. I ett yttrande över en sådan motion från den allmänna motionstiden år 1999 (mot. 1999/2000:L214) konstaterade lagutskottet att riksdagen tidigare, i samband med behandlingen av liknande motions- spörsmål, hade ställt sig avvisande till att utvidga den lagstadgade skyl- digheten till att omfatta krav på redovisning av könsfördelningen på olika beslutsnivåer inom företagen (se bl.a. bet. 1997/98:LU26 och 1998/99:LU16). Utskottet ansåg emellertid att tiden var mogen att över- väga om en utvidgning av den gällande skyldigheten att i årsredo- visningen ange könsfördelningen bland de anställda till en redovisning av fördelningen mellan kvinnor och män i styrelser och på andra ledande befattningar i företaget kan vara till nytta för jämställdhetsarbetet. Riksdagen har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet har anfört (se rskr. 1999/2000:144). 11

4

Överväganden och förslag

Prop. 2002/03:56

4.1

Behovet av ett utvidgat redovisningskrav

Regeringens förslag: Det införs en skyldighet för företag att lämna upp-

gift om könsfördelningen inom företagets ledning.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Promemorians förslag har mött blandade reaktio-

ner bland remissinstanserna. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt för-

slaget eller lämnat det utan erinran. Några har avstyrkt förslaget eller

ställt sig negativa till det, däribland Hovrätten för Nedre Norrland, Bok-

föringsnämnden, Svenska Bankföreningen, Företagarnas Riksorgani-

sation, Näringslivets nämnd för regelgranskning, FAR, Svenska Revisor-

samfundet SRS, Försäkringsförbundet, Kommunförbundet och Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund.

Bakgrund: Varken aktiebolagslagen eller annan associationsrättslig

lagstiftning innehåller några regler om könssammansättningen i ett före-

tags ledning. Bestämmelser om ett aktiebolags ledning finns i 8 kap.

aktiebolagslagen (1975:1385). Enligt 1 § skall ett bolag ha en styrelse

med minst tre ledamöter. I ett privat aktiebolag får styrelsen dock bestå

av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant. Enligt 6 §

utses styrelsen av bolagsstämman. I bolagsordningen får det föreskrivas

att en eller flera styrelseledamöter, i publika aktiebolag dock mindre än

hälften av samtliga, skall utses på annat sätt. Styrelsen i ett publikt

aktiebolag skall enligt 23 § utse en verkställande direktör medan detta är

frivilligt i ett privat aktiebolag. Om en verkställande direktör har utsetts,

får styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. Liknande

bestämmelser finns även för bl.a. ekonomiska föreningar.

Av 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078) följer att bl.a. samtliga

aktiebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag i vilka en eller flera

delägare är juridiska personer är skyldiga att avsluta sin redovisning med

en årsredovisning. Undantag görs för vissa mindre företag, bl.a. sådana

som drivs i annan associationsform eller som enskild firma. De närmare

bestämmelserna om årsredovisningens innehåll och form finns i årsredo-

visningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kre-

ditinstitut och värdepappersbolag samt lagen (1995:1560) om årsre-

dovisning i försäkringsföretag. Syftet med bestämmelserna om upp-

rättande och offentliggörande av årsredovisningar är i första hand att

bolagets intressenter av skilda slag skall kunna få upplysningar som är av

betydelse för bedömningen av bolagets ekonomiska förhållanden och ut-

vecklingsmöjligheter (jfr bet. 1995/96:LU4 s. 16 och prop. 1998/99:130

s. 335). Innehållet i årsredovisningen skall också vara sådant att det kan

utgöra grundval för framtida ekonomiska beslut.

Av 5 kap. 18 § årsredovisningslagen framgår att ett företags årsredo-

visning skall innehålla uppgift om medelantalet under räkenskapsåret

anställda personer med uppgift om fördelningen mellan kvinnor och

män. Om företaget har anställda i flera länder, skall medelantalet an-

ställda och fördelningen mellan kvinnor och män i varje land anges.

Bokföringsnämnden har i en rekommendation, BFN R4, behandlat

redovisningskraven enligt bestämmelsen. Det finns inte några särskilda

12

sanktioner kopplade till detta enskilda redovisningskrav. Liksom när det gäller andra krav på uppgiftslämnande kan dock brister föranleda att företagets revisor lämnar en s.k. oren revisionsberättelse. Om ett företag publicerar sin årsredovisning i dess helhet, skall pub- liceringen avse årsredovisningen i den form och med den ordalydelse som har legat till grund för revisionsberättelsen (8 kap. 14 § årsre- dovisningslagen). Publicerar ett företag sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall det av publikationen framgå att den inte är fullständig (15 §). Det skall i ett sådant fall också anges om den fullständiga årsre- dovisningen har getts in till registreringsmyndigheten. En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, normalt inte åtföljas av re- visionsberättelsen. Detta förbud gäller dock inte om ofullständigheten består i att uppgift saknas om könsfördelningen bland de anställda. I EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv 1 finns en bestämmelse (artikel 43.1.9) om att årsredovisningen för aktiebolag och vissa handelsbolag skall innehålla uppgift om medelantalet anställda personer fördelade på kategorier. Något krav på att könsfördelningen skall anges uppställs inte, vare sig när det gäller företagets anställda eller dess ledning. Direktivet är ett minimidirektiv och hindrar inte att medlemsstaterna ställer längre gående krav i nationell rätt. Skälen för regeringens förslag Betydelsen av att synliggöra könsfördelningen Ett av delmålen för regeringens jämställdhetspolitik är en jämn fördel- ning av makt och inflytande mellan kvinnor och män (se t.ex. skr. 1999/2000:12 s. 24). De uppgifter som har redovisats i det föregående visar att det finns stora brister inom näringslivet på detta område. Andelen kvinnor i ledande befattningar och styrelser svarar inte mot uppställa ambitioner och utvecklingen mot en jämnare könsfördelning bland sådana befattningshavare tycks gå långsamt. Det råder alltså inte något tvivel om att det finns ett behov av åtgärder för att främja en jämnare könsfördelning inom företagsledningarna. Regeringen bedriver också sedan flera år ett arbete för att på olika sätt stimulera en sådan utveckling. För en redovisning av några genomförda åtgärder hänvisas till den nyss nämnda skrivelsen (s. 17). Regeringen har också, som redan nämnts, gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till ytter- ligare åtgärder (se dir. 2002:19). Regeringen har i andra sammanhang ansett att synliggörande av köns- fördelningen kan fylla en viktig funktion i jämställdhetsarbetet. Sålunda har regeringen när det gäller könsfördelningen i företag med statligt ägande förordat att könsfördelningen synliggörs genom spridning av statistik (skr. 1999/2000:24 s. 13). Regeringen redovisar följaktligen årli- gen fördelningen mellan kvinnor och män i dessa företags styrelser (se t.ex. skr. 2001/02:120 s. 11). Liknande tankegångar låg bakom införandet av den tidigare berörda bestämmelsen i årsredovisningslagen om redo- visning av medelantalet anställda kvinnor respektive män. Det ansågs att

1 Rådets fjärde direktiv (78/660/EEG) av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag. Prop. 2002/03:56 13 bestämmelsen skulle komma att ge underlag för ett intensifierat opinions- Prop. 2002/03:56 bildande arbete i jämställdhetsfrågor (se prop. 1987/88:105 s. 42). Enligt vår uppfattning kan det antas att uppgifter om könsfördelningen även i det nu aktuella avseendet har betydelse för jämställdhetsarbetet. Genom att dessa uppgifter synliggörs kan medvetenheten om den sneda fördelningen mellan kvinnor och män på beslutande positioner öka, vil- ket i förlängningen kan skapa en opinion för och leda till en jämnare könsfördelning inom företagsledningar. Intresset av att begränsa kraven på information i årsredovisningar Årsredovisningens primära syfte är, som vi redan har varit inne på, att ge företagets externa intressenter möjlighet att bilda sig en uppfattning om företagets utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter i finansiellt hän- seende. Det bör därför undvikas att dessa redovisningar belastas med uppgifter som från detta perspektiv är av mindre betydelse. Flera remiss- instanser, bl.a. Företagarnas riksorganisation och Bokföringsnämnden, har under åberopande av argument av detta slag avstyrkt den i promemo- rian föreslagna regleringen. Vi delar uppfattningen att man rent allmänt bör iaktta restriktivitet när det gäller att införa nya regler om vilka uppgifter som skall lämnas i företagets redovisning. Det finns en risk för att en utvidgning av kraven på årsredovisningens innehåll i ett visst avseende leder till krav på att även andra typer av uppgifter skall tas med i redovisningarna. En sådan utveckling skulle innebära merarbete och olägenheter för företagen. På sikt kan den också leda till att årsredovisningen kommer att tjäna helt andra syften än vad som hittills har varit avsikten samt att regelverket blir svåröverskådligt, särskilt för de mindre och medelstora företagen. Värdet av att viss information tas med i årsredovisningen måste därför alltid vägas mot de kostnader och andra olägenheter som omfattande in- formationskrav innebär för företagen själva (jfr prop. 1997/98:118 s. 17). Såsom konstateras i promemorian rör det sig emellertid här om uppgifter som är lätt tillgängliga för företagen och som enkelt kan sammanställas och kvantifieras. Som vi återkommer till i avsnitt 5.4 föreslår vi dessutom ett särskilt undantag för de mindre företagen. Till saken hör också att det redan i dag finns krav på att uppgifter av detta slag lämnas i årsredovisningen, nämligen när det gäller de anställda i företaget. Den ifrågavarande typen av krav är således inte principiellt något nytt i redo- visningssammanhang. Det är inte heller orimligt att anta att fördelningen mellan män och kvinnor i företagets ledning har betydelse för företagets utvecklings- och framtidsutsikter, varför uppgiften kan vara relevant även ur denna aspekt. Mot denna bakgrund anser vi inte att ett utvidgat redovisningskrav av detta slag inger några särskilda betänkligheter från de ovan nämnda pers- pektiven. Internationell harmonisering på redovisningsområdet Frågor kring företagets redovisning har sedan länge varit föremål för en internationell harmonisering. Sålunda finns det i EG:s fjärde och sjunde 14 bolagsrättsliga direktiv regler om innehållet i företagets årsredovisning respektive koncernredovisning. Ett ytterligare steg i EU:s harmonise- ringsarbete på redovisningsområdet togs i juni 2002 genom att Euro- peiska unionens råd och Europaparlamentet antog en förordning om tillämpning av internationella redovisningsstandarder i börsnoterade företag. Svenska Revisorsamfundet SRS har ifrågasatt det lämpliga att vid sidan om detta harmoniseringsarbete införa specifika svenska krav. Bl.a. Sveriges Redovisningskonsulters förbund SRF har varit inne på samma linje.

Vi delar uppfattningen att förekomsten av nationella särbestämmelser på redovisningsområdet i vissa fall kan leda till olägenheter för företag som verkar i en internationell miljö. Ytterst kan sådana bestämmelser till och med förfela syftena med det internationella harmoniseringsarbetet. Samtidigt anser vi inte att det internationella arbetet bör hindra Sverige från att införa nationella redovisningsbestämmelser på områden där detta är tillåtet och där det bedöms vara befogat. Sålunda har regeringen i ett annat lagstiftningsärende bedömt att harmoniseringsarbetet på redovis- ningsområdet inte utgör något hinder mot att införa en skyldighet att lämna uppgifter om anställdas sjukfrånvaro i årsredovisningen (se prop. 2002/03:6 s. 20). Vi gör samma bedömning när det gäller det redovis- ningskrav som diskuteras här. Vid den bedömningen har vi särskilt be- aktat att det, såsom framgått ovan, rör sig om ett föga betungande redo- visningskrav. Alternativ till ett redovisningskrav Flera remissinstanser har ifrågasatt behovet av det i promemorian före- slagna redovisningskravet och menat att det finns andra sätt att uppnå syftena med regleringen. Hovrätten för Nedre Norrland har ansett att önskemålet att synliggöra fördelningen mellan män och kvinnor i företagsledningar tillgodoses tillräckligt genom de uppgifter om styrelse- ledamöter och verkställande direktörer som finns tillgängliga i offentliga register. Liknande synpunkter har framförts av Svensk Handel, Patent- och registreringsverket och Näringslivets nämnd för regelgranskning .

Svenska Bankföreningen har hänvisat till att många av de börsnoterade bolagen redan i dag lämnar uppgift om vilka personer som har ledande befattningar i bolaget. Försäkringsförbundet har pekat på att årsredo- visningen skall undertecknas av samtliga styrelseledamöter och menat att det med ledning av dessa underskrifter är möjligt att få fram tillräcklig information beträffande könsfördelningen i företagsledningen. Enligt vår uppfattning är det förhållandet att det redan i dag i viss ut- sträckning är möjligt att samla in uppgifter om könsfördelningen i företagsledningar inte något avgörande skäl mot ett sådant redovisnings- krav som diskuteras här. Ett av syftena med ett utvidgat redovisningskrav skulle visserligen vara just att undanröja de svårigheter som i dag anses vara förenade med att samla in underlag för statistik på området. Men kravet skulle tjäna även andra syften, nämligen att synliggöra fördel- ningen av kvinnor och män i företagets ledning för företaget självt och för dess externa intressenter. Tanken är att denna fråga skall lyftas fram i ljuset på ett sätt som inte sker i dag och att det därmed skall skapas nya incitament för företagen att förbättra förhållandena på denna punkt. Vi Prop. 2002/03:56 15 anser att dessa syften bäst tillgodoses genom att uppgifterna tas med i Prop. 2002/03:56 årsredovisningen.

Landstingsförbundet har framhållit jämställdhetslagen med dess krav på jämställdhetsplaner och menat att statsmakterna i stället för att införa nya lagregler bör vidta åtgärder för att säkerställa att denna lag efterlevs bättre än vad som är fallet i dag. Kommunförbundet har framfört liknande synpunkter. Vi delar uppfattningen att jämställdhetslagens regler om jämställdhetsplaner är av central betydelse för jämställdhetsarbetet och att det är av största vikt att dessa bestämmelser följs. För att en jämnare könsfördelning skall kunna uppnås krävs emellertid att åtgärder vidtas på många olika områden. En skärpt tillsyn beträffande jämställdhetslagen bör därför inte ses som något alternativ till ett krav på redovisning av könsfördelningen. Sammanfattande bedömning De överväganden som har gjorts i det föregående leder till slutsatsen att ett krav på redovisning av könsfördelningen i företagsledningar kan antas bidra till att förbättra fördelningen av kvinnor och män på ledande poster inom näringslivet utan att innebära några beaktansvärda kostnader eller andra olägenheter för företagen. Detta gäller i synnerhet om man, vilket vi föreslår (se avsnitt 5.4), undantar de mindre företagen från kravets tillämpningsområde. Sammantaget anser vi att övervägande skäl talar för att införa ett krav på redovisning av könsfördelningen inom företagets ledning. Vi föreslår därför att sådana bestämmelser tas in i årsredovis- ningslagen och de särskilda redovisningslagar som gäller för de finan- siella företagen.

4.2

Vilka funktioner i företaget bör omfattas av redovisningskravet?

Regeringens förslag: Kravet på redovisning av könsfördelningen skall omfatta styrelseledamöter, verkställande direktörer och andra personer i företagets ledning.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inte haft några invändningar mot promemorians förslag. Flera remissinstanser har dock ansett att uttrycket andra personer i företagets ledning är alltför oprecist och menat att detta kan leda till svårigheter att göra rättvisande jämförelser mellan de siffror som olika företag redovisar i detta hänseen- de. Synpunkter av detta slag har framförts av Hovrätten för Nedre Norr- land, Bokföringsnämnden, Svenska Bankföreningen, FAR, Svenska Revisorsamfundet SRS, Arbetslivsinstitutet, Svensk Handel, Uppsala universitet och Göteborgs universitet. Statistiska centralbyrån har på- pekat att insamling av statistik över ledningsfunktioner utöver styrelse- ledamöter och verkställande direktörer kan göras på annat sätt och därför förordat att redovisningskravet begränsas till nämnda funktioner. Även TCO har förordat en sådan avgränsning. 16

Skälen för regeringens förslag: En naturlig utgångspunkt vid av- Prop. 2002/03:56 gränsningen av vilka funktioner i ett företag som skall omfattas av det nya redovisningskravet är de beslutande och verkställande funktioner som enligt lag skall finnas i de flesta större företag, nämligen styrelsen och den verkställande direktören. Regeringens redogörelser för könsför- delningen i statligt ägda företag avser denna krets. För att på ett rättvi- sande sätt synliggöra kvinnors och mäns andel av ledningsfunktionerna i företagen krävs emellertid en vidare avgränsning. Ledningen utgörs ju inte enbart av den formella ledningen. Därutöver finns det ofta i företaget särskilda ledningsgrupper och andra informella beslutsorgan som i prak- tiken har stor inverkan på företagets verksamhet. Såsom det konsta- terades i promemorian kan det på goda grunder hävdas att bilden av könsfördelningen inom ett visst företag blir bättre om uppgiftslämnandet omfattar även den här typen av funktioner. Till saken hör också att det ofta är ur den kretsen som styrelseledamöter rekryteras. Ett steg på vägen för att förbättra jämställdheten i styrelserna är därför att få in fler kvinnor i ledningsgrupper och liknande beslutsorgan. I promemorian föreslogs att uppgift skulle lämnas om könsfördel- ningen bland styrelseledamöter, den verkställande direktören och andra personer i företagets ledning . Detta överensstämmer med vad som i dag föreskrivs i 5 kap. 25 § årsredovisningslagen beträffande redovisning av avtal om avgångsvederlag eller liknande förmåner. Flera remiss- instanser har ansett att denna avgränsning är alltför oprecis och menat att det finns en risk för att redovisningskravet tolkas olika av olika företag, vilket i sin tur skulle leda till bristande jämförbarhet mellan redovis- ningarna. Någon remissinstans har påtalat att det i vissa företag kan vara en grannlaga uppgift att reda ut vilka befattningar som omfattas av upp- giftsskyldigheten för att kunna ange hur stor andel kvinnor respektive män som på balansdagen innehade dessa befattningar. I promemorian gjordes bedömningen att avgränsningsproblemet inte utgjorde något hinder mot att ge redovisningskravet den omfattning som föreslogs i promemorian. Vi gör samma bedömning här. Det torde i de allra flesta fall stå tämligen klart vilka personer som ingår i ett företags ledning. Företagen är också, såsom det konstaterades i promemorian, i andra sammanhang skyldiga att göra bedömningar av detta slag. Vi har redan tidigare nämnt bestämmelsen i 5 kap. 25 § årsredovisningslagen om redovisning av avgångsvederlag och andra förmåner till personer i företagets ledning. Därutöver kan nämnas bestämmelsen i 4 kap. 22 § aktiebolagslagen, enligt vilken emissionsprospekt skall innehålla uppgift om styrelseledamöter, revisorer och ledande befattningshavare . Vi anser mot denna bakgrund att det inte möter några hinder att låta det nu aktuella redovisningskravet omfatta även andra ledande befattnings- havare än styrelseledamöter och den verkställande direktören. Vi åter- kommer i författningskommentaren närmare till vilka funktioner i före- taget som skall anses omfattas av kravet. 17

4.3

Kraven på de redovisningar som företagen själva

Prop. 2002/03:56

publicerar

Regeringens förslag: En årsredovisning som ett företag publicerar i ofullständigt skick skall få åtföljas av revisionsberättelsen om ofull- ständigheten består i att uppgift saknas om könsfördelningen i företagets ledning. I sådant fall skall det emellertid anges i den publicerade års- redovisningen att uppgiften har utelämnats.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag.

Skälen för regeringens förslag: De flesta större företag väljer att pub- licera sina årsredovisningar också vid sidan av de redovisningar som har getts in till registreringsmyndigheten. Som tidigare har framgått inne- håller årsredovisningslagen vissa regler om sådana publikationer. I 8 kap. 14 § föreskrivs sålunda att när en sådan publikation innehåller årsredo- visningen i fullständigt skick skall den avse årsredovisningen i den form och med den ordalydelse som har legat till grund för revisionsberättelsen. Om företaget i stället väljer att publicera årsredovisningen i ofullständigt skick, skall detta enligt 8 kap. 15 § framgå av publikationen. I sådana fall får årsredovisningen inte åtföljas av revisionsberättelsen. Undantag görs dock för bl.a. den situationen då ofullständigheten beror på att uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män bland de anställda har ute- lämnats. Det är naturligt att ett krav på redovisning av könsfördelningen inom företagsledningen utformas enligt samma principer som det i dag gällan- de kravet på redovisning av könsfördelningen bland de anställda. Vi före- slår följaktligen att det ovan berörda undantaget skall gälla även det här föreslagna kravet på redovisning av könsfördelningen i företagets led- ning. För att inte syftet med de nya reglerna skall äventyras bör företagen på samma sätt som när det gäller uppgift om könsfördelningen bland de anställda vara skyldiga att i den publicerade redovisningen ange om uppgiften har utelämnats.

4.4

Redovisningskravets tillämpningsområde

Regeringens förslag: Skyldigheten att lämna uppgift om könsför-

delningen i företagets ledning skall omfatta alla företag som är skyl-

diga att upprätta årsredovisning med undantag av företag, i vilka

antalet anställda under de senaste två räkenskapsåren i medeltal upp-

gått till högst tio.

Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens

förslag. I promemorian föreslogs dock inte något undantag för företag av

en viss storlek.

Remissinstanserna: Verket för Näringslivsutveckling (NUTEK) och

ALMI Företagspartner har ansett att företag med färre än tio anställda

bör undantas från det ifrågavarande redovisningskravet. Övriga remiss-

instanser har inte berört frågan.

18

Skälen för regeringens förslag: Problemen med bristande jämställd- Prop. 2002/03:56 het inom näringslivet förekommer såväl bland större som mindre företag. Goda skäl talar därför för att de åtgärder som vidtas på området skall omfatta alla företag. När det gäller det redovisningskrav som diskuteras här finns det dock, som några remissinstanser har varit inne på, skäl att primärt rikta in sig på de större företagen. Det är främst i sådana företag som ett synliggörande av fördelningen av kvinnor och män i företags- ledningen kan antas ha någon påtaglig effekt på det opinionsbildande arbetet i jämställdhetsfrågor. Ett sådant företags årsredovisning läses ofta av ett stort antal personer och företagets intressenter kan väntas tillmäta uppgiften om könsfördelningen betydelse. I mindre företag, t.ex. ett fa- miljeföretag med några få anställda, är situationen en annan. Där är köns- fördelningen väl känd för företaget självt och de externa intressenternas behov av denna typ av information är i allmänhet begränsat. Ett krav på att även sådana företag skall lämna uppgift om könsfördelningen i företagsledningen skulle kunna uppfattas som onödigt byråkratiskt och därmed leda till ett ifrågasättande av redovisningskravets legitimitet. Här bör också beaktas riksdagens önskemål att redan under innevarande mandatperiod påtagligt minska företagens kostnader för administration av regelverket (se bet. 2002/03:NU1 s. 97 f. och riksdagens skrivelse 2002/03:74). Vi anser att detta önskemål bör tillmötesgås bl.a. genom att regeringen inte föreslår några nya administrativa bördor i de fall då detta kan undvikas. Mot denna bakgrund anser vi att mindre företag bör undantas från be- stämmelsernas tillämpningsområde. Gränsvärdet för undantaget bör lämpligen vara detsamma som när det gäller redovisning av sjukfrånvaro bland de anställda. Således bör företag i vilka antalet anställda under de senaste två räkenskapsåren i medeltal har uppgått till högst tio undantas från redovisningskravet. I övrigt bör samtliga företag som är skyldiga att upprätta årsredovis- ning omfattas av redovisningskravet.

4.5

Ikraftträdande

Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda ikraft den 1 januari

2004 och tillämpas för räkenskapsår som avslutas den 31 december

2003 eller senare.

Promemorians förslag: I promemorian föreslogs att bestämmelserna

skulle träda i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas beträffande årsredo-

visningar för räkenskapsår som avslutas den 31 december 2002 eller

senare.

Remissinstanserna: Svenska Revisorsamfundet SRS och Bokförings-

nämnden har ansett att den i promemorian föreslagna tiden fram till

ikraftträdandet är för kort. Övriga remissinstanser har inte kommenterat

frågan.

Skälen för regeringens förslag: Såsom vi tidigare har konstaterat är

det enkelt för företagen att ta fram de uppgifter som skall redovisas enligt

förslaget. Det kan inte uteslutas att ett visst omställningsarbete ändå kan

krävas. Vidare kan det finnas ett behov av kompletterande normgivning

19

från Bokföringsnämndens sida. Tiden fram till ikraftträdandet bör därför Prop. 2002/03:56 inte vara alltför kort. Mot denna bakgrund föreslår vi att reglerna skall träda i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas beträffande årsredovisningar för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare. 5 Konsekvenser för företagen Företag som är skyldiga att lämna årsredovisning enligt bestämmelserna i årsredovisningslagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag omfattas av förslaget. Företag som har högst tio anställda undantas dock. Även företag som inte är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning faller utanför reglernas tillämpningsområde. Antalet företag som år 2001 lämnade in årsredovisning till Patent- och registreringsverket uppgick till omkring 270 000. Till det kommer sådana företag och andra organisationer som offentliggör sin årsredovisning på annat sätt. Som exempel kan nämnas de omkring 12 000 stiftelser som är skyldiga att ge in årsredovisning till länsstyrelsen samt de föreningar av olika slag som offentliggör sin redovisning genom att hålla den till- gänglig för alla som är intresserade. Genom att företag som har högst tio anställda undantas, kommer omkring 90 procent av de företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning att falla utanför de nya reglernas tillämpningsområde. Det sammanlagda antalet företag som berörs av för- slaget kan uppskattas till ungefär 32 000 (jfr prop. 2002/03:6 s. 31). Dessa har sammanlagt omkring 3 miljoner anställda. Förslaget innebär ett ökat krav på uppgiftslämnande för de företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning. Den ökade tidsåtgången i det år- liga arbetet med upprättande av årsredovisning kommer att vara margi- nell i förhållande till den totala tidsåtgång som årsredovisningslagarnas nuvarande bestämmelser medför. Uppgifterna som skall redovisas finns också lätt tillgängliga i de företag som berörs. Förslagen innebär inte någon ökad tidsåtgång i det löpande bokföringsarbetet. 6 Författningskommentar

6.1

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

5 kap. 18 b § (Jfr promemorians lagförslag.) Paragrafen är ny. Innebörden av paragrafen är att uppgift skall lämnas i årsredovisningen om könsfördelningen bland företagets ledande befatt- ningshavare. Uppgifterna skall lämnas som tilläggsupplysningar. 20 Redovisningskravet omfattar enligt första stycket styrelseledamöter, den verkställande direktören och andra personer i företagets ledning. Könsfördelningen inom styrelsen skall redovisas för sig och fördelningen bland övriga ledande befattningshavare, inklusive den verkställande direktören, för sig. I de fall då den verkställande direktören eller någon annan person i företagets ledning ingår i styrelsen, skall han eller hon räknas med både i uppgiften om könsfördelningen inom styrelsen och i uppgiften om könsfördelningen bland övriga ledande befattningshavare. Med andra personer i företagets ledning avses främst personer som ingår i ledningsgrupper eller liknande organ och chefer som är direkt underställda den verkställande direktören. När det gäller företag som sak- nar styrelseledamöter och verkställande direktör skall motsvarande befattningshavare anses ingå i företagets ledning. Det kan röra sig om t.ex. den som ingår i ett sådant ledningsorgan som rent faktiskt kan finnas i ett handelsbolag eller som har ansvaret för dess löpande förvalt- ning (jfr prop. 1995/96:10 del II s. 223). Det förekommer att företag utser en verkställande direktör utan att någon sådan skyldighet följer av lag. Så kan vara fallet t.ex. i privata aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Redovisningskravet omfattar även en sådan verkställande direktör. Suppleanter till styrelseledamöter och vice verkställande direktörer omfattas inte av redovisningskravet. Om en sådan befattningshavare rent faktiskt innehar en ledande befattning i företaget, skall han eller hon emellertid tas med i redovisningen som en annan person i företagets ledning (jfr ovan). Den närmare avgränsningen av redovisningsskyldigheten får avgöras inom ramen för vad som är god redovisningssed. Uppgifterna skall avse förhållandena på balansdagen, dvs. dagen för räkenskapsårets utgång. Detta innebär att beräkningen kan ha en annan utgångspunkt än när det gäller uppgift om könsfördelningen bland de anställda (se 5 kap. 18 § årsredovisningslagen och Bokföringsnämndens rekommendation BFN R 4). I andra stycket görs ett undantag för sådana mindre företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1, nämligen företag i vilka antalet anställda under de senaste två räkenskapsåren i medeltal har uppgått till högst tio. Undantagsregeln har en motsvarighet i bestämmelserna om redovisning av sjukfrånvaro (se 5 kap. 18 a §). 7 kap. 14 § (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) I paragrafen har, efter Lagrådets påpekande, den nya bestämmelsen i 5 kap. 18 b § lagts till de bestämmelser om tilläggsupplysningar som skall tillämpas även på koncernredovisningen. I en sådan redovisning skall således uppgift lämnas om könsfördelningen bland de ledande be- fattningshavarna såväl i moderföretaget som i de dotterföretag som ingår i koncernen. Även personer som innehar ledande befattningar på kon- cernnivå skall räknas med. Undantagsregeln i 5 kap. 18 b § andra stycket för mindre företag skall, när det gäller koncernredovisningen, tillämpas Prop. 2002/03:56 21 med avseende på antalet anställda i koncernen i dess helhet (se 7 kap. 8 § Prop. 2002/03:56 tredje stycket). Beträffande den närmare innebörden av ändringen hän- visas till kommentaren till 5 kap. 18 b §. 8 kap. 15 § (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) Av paragrafens andra stycke framgår att årsredovisning inte får åt- följas av revisionsberättelsen när redovisningen publiceras i ofullständigt skick. I fjärde stycket görs sedan tidigare vissa undantag från denna hu- vudregel, bl.a. för det fall att ofullständigheten består i att uppgift om könsfördelningen bland de anställda har utelämnats (se punkten 1 ). Ändringen innebär att ett motsvarande undantag görs beträffande uppgift enligt 5 kap. 18 b § om könsfördelningen i företagets ledning (se punkten 2 ). Om uppgiften har utelämnats skall detta framgå av publi- kationen. Detta följer av det oförändrade första stycket. Av 8 kap. 2 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt 8 kap. 2 § i lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag framgår att motsvarande gäller för företag som omfattas av någon av dessa lagar.

6.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

5 kap. 1 § (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i 5 kap. årsredovisningslagen om tilläggsupplysningar. Ändringen innebär att sådana företag som omfattas av lagen om årsre- dovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall lämna uppgift om könsfördelningen bland företagets ledande befattningshavare. Det nya redovisningskravet gäller även koncernredovisningen (se 7 kap. 4 §). Beträffande den närmare innebörden av ändringen hänvisas till kommen- taren till 5 kap. 18 b § årsredovisningslagen.

6.3

Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag

5 kap. 1 § (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i 5 kap. års- redovisningslagen om tilläggsupplysningar. 22 Ändringen innebär att sådana företag som omfattas av lagen om årsre- Prop. 2002/03:56 dovisning i försäkringsföretag skall lämna uppgift om könsfördelningen bland företagets ledande befattningshavare. Det nya redovisningskravet gäller även koncernredovisningen (se 7 kap. 4 §). Beträffande den när- mare innebörden av ändringen hänvisas till kommentaren till 5 kap. 18 b § årsredovisningslagen. 23 Sammanfattning av Justitiedepartementets promemoria Redovisning av könsfördelning i företagsledningar I promemorian behandlas frågan om att införa ett krav på företagen att i årsredovisningen ange fördelningen mellan män och kvinnor i ledande befattningar. Det konstateras att andelen kvinnor i företagsledningar inte svarar mot uppställda ambitioner och att det finns ett behov av åtgärder för att främja en jämnare könsfördelning. I promemorian görs bedömningen att ett synliggörande av förhållandena fyller en viktig funktion i jämställdhetsarbetet och att ett sätt att åstad- komma ett bättre synliggörande är att kräva att uppgift om könsfördel- ningen inom företagsledningen lämnas i årsredovisningen. Ett sådant krav skulle också kunna underlätta sammanställandet av statistik på om- rådet. Vidare konstateras att ett sådant krav inte skulle leda till några beaktansvärda olägenheter eller kostnader för företagen. Det rör sig om lätt tillgängliga uppgifter som enkelt kan sammanställas och kvantifieras. Den slutsats som dras i promemorian är att övervägande skäl talar för att det i dag gällande kravet på redovisning av könsfördelningen bland de anställda utvidgas till att omfatta även könsfördelningen inom företagets ledning. I promemorian lämnas ett förslag till en bestämmelse om detta. Prop. 2002/03:56 Bilaga 1 24

Promemorians författningsförslag

Prop. 2002/03:56

Bilaga 2

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554).

5 kap. 18 §

Uppgift skall lämnas om medelantalet anställda personer med uppgift om

fördelningen mellan kvinnor och män. Om företaget har anställda i flera

länder, skall medelantalet anställda och fördelningen mellan kvinnor och

män i varje land anges.

Uppgift skall även lämnas om fördelningen mellan kvinnor och män på

balansdagen bland styrelseledamöter, den verkställande direktören och

andra personer i företagets ledning.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2003 och tillämpas beträffande års-

redovisningar för räkenskapsår som avslutas den 31 december 2002 eller

senare.

25 Remissinstanser som har yttrat sig över promemorians förslag Remissinstanser som har yttrat sig Hovrätten för Nedre Norrland, Länsrätten i Stockholms län, Länssty- relsen i Skåne län, Länsstyrelsen i Jönköpings län, Länsstyrelsen i Västra Götalands län, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Riksskattever- ket, Ekonomistyrningsverket, Bokföringsnämnden, Juridiska fakultets- nämnden vid Uppsala universitet, Svenska Bankföreningen, Företagarnas Riksorganisation, Föreningen Auktoriserade Revisorer (FAR), Svenska Revisorsamfundet SRS, Näringslivets Nämnd för Regelgranskning, Jämställdhetsombudsmannen, Försäkringsförbundet, Sveriges Redovis- ningskonsulters Förbund SRF, Statistiska Centralbyrån, Patent- och registreringsverket, Nutek, Kooperativa Institutet, TCO, SACO, Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Arbetslivsinstitutet, Jämställd- hetsnämnden, Svensk Handel, Göteborgs universitet, Kommunala Företagens Samorganisation Remissinstanser som inte har yttrat sig Svenskt Näringsliv, Redovisningsrådet, Föreningen Stiftelser i Sam- verkan, LO, Jämställdhetsarbetares förening, Sveriges Aktiesparares Riksförbund, Samverkansforum för kvinnor i Sverige, Sveriges hotell- och restaurangföretagare Prop. 2002/03:56 Bilaga 3 26

Lagrådsremissens lagförslag

Prop. 2002/03:56

Bilaga 4

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) dels att 8 kap. 15 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 18 b §, samt närmast före 18 b § en ny rubrik av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap. Könsfördelningen bland ledande befattningshavare 18 b § Uppgift skall lämnas om fördel- ningen mellan kvinnor och män bland styrelseledamöter, verk- ställande direktör och andra per- soner i företagets ledning. För- delningen bland styrelseledamöter och bland övriga befattnings- havare skall redovisas var för sig. Uppgifterna skall avse förhållan- dena på balansdagen. Bestämmelsen i första stycket gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1. 8 kap. 15 § 1

Om ett företag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall det av publikationen framgå att den inte är fullständig. Det skall också anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings- myndigheten. En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte åt- följas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla re- visorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt

1.

10 kap. 28, 30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975: 1385),

2.

8 kap. 13 § 

andrafjärde styckena lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

1 Senaste lydelse 1999:1112.

27

3. 2830 §§ revisionslagen (1999:1079), och

Prop. 2002/03:56

4. 4 kap. 11 § andra och tredje styckena stiftelselagen

Bilaga 4

(1994:1220).

Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande

liksom skälen för det anges.

Trots

bestämmelserna i

andra

Trots

bestämmelserna i

andra

stycket får en ofullständig årsredo-

stycket får en ofullständig årsredo-

visning

publiceras

tillsammans

visning

publiceras

tillsammans

med

revisionsberättelsen,

om

med

revisionsberättelsen,

om

ofullständigheten består

i

att

ofullständigheten består i att

upplysningar enligt 5 kap. 18 eller

1. upplysningar enligt 5 kap. 18

20 § har lämnats utan uppgift om

eller 20 § har lämnats utan uppgift

fördelningen mellan

kvinnor

och

om fördelningen mellan kvinnor

män eller utan uppgift om fördel-

och män eller utan uppgift om

ningen mellan olika länder.

fördelningen mellan olika länder,

eller

2. uppgift enligt

5 kap.

18 b §

inte har lämnats.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare . 28

5 kap.

1 §

1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 

36

 §§ nedan. Upp- lysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvis- 1 § andra stycket om hänvis- ningar till noter, ningar till noter,

2 § om värderings- och omräk- 2 § om värderings- och omräk- ningsprinciper, ningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar, 3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxe- 4 § om uppgifter om taxe- ringsvärden, ringsvärden,

5 § om uppskrivningsfond, 5 § om uppskrivningsfond,

8 och 9 §§ om uppgifter om 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra före- dotterföretag och vissa andra före- tag, tag,

12 § om lån till ledande befatt- 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, ningshavare,

13 § om konvertibla lån, 13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital om förändringar i eget kapital m.m., m.m.,

16 § första stycket och 17 § 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om första stycket om upplysningar om

skatt, skatt,

18 § om medelantalet anställda 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, under räkenskapsåret,

18 a § om sjukfrånvaro, 18 a § om sjukfrånvaro,

18 b 

§ 

om könsfördelningen bland ledande befattningshavare,

1921

 §§ om löner, andra er- 

1921

 §§ om löner, andra er- sättningar och sociala kostnader, sättningar och sociala kostnader,

22 § om pensioner och liknande 22 § om pensioner och liknande förmåner, förmåner,

23 § om tidigare styrelse och 23 § om tidigare styrelse och

1 

Senaste lydelse 2002:1063.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

Prop. 2002/03:56 Bilaga 4 29 verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsve- derlag, samt 26 § om uppgift om moder- företag.

verkställande direktör,

Prop. 2002/03:56

24 § om suppleanter och vice

Bilaga 4

verkställande direktör,

25 § om avtal om avgångsve-

derlag, samt

26 § om uppgift om moder-

företag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare. 30 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovis- ning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse. Prop. 2002/03:56 Bilaga 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 1 § 1

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvis-

1

§ andra stycket om hänvis-

ningar till noter,

ningar till noter,

2 § om värderings- och omräk-

2

§ om värderings- och omräk-

ningsprinciper,

ningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

3

§ om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxerings-

4

§ om uppgifter om taxerings-

värden,

värden,

5 § om uppskrivningsfond,

5

§ om uppskrivningsfond,

7 § om inköp och försäljning

7

§ om inköp och försäljning

mellan koncernföretag,

mellan koncernföretag,

8 och 9 §§ om uppgifter om

8

och 9 §§ om uppgifter om

dotterföretag och vissa andra före-

dotterföretag och vissa andra före-

tag,

tag,

10 § andra stycket om kort- och

10 § andra stycket om kort- och

långfristiga balansposter,

långfristiga balansposter,

11 § om ställda säkerheter,

11

§ om ställda säkerheter,

12 § om lån till ledande befatt-

12

§ om lån till ledande befatt-

ningshavare,

ningshavare,

13 § om konvertibla lån,

13

§ om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena

14

§ andra och tredje styckena

om förändringar i eget kapital

om förändringar i eget kapital

m.m.,

m.m.,

16 § första stycket och 17 §

16

§ första stycket och 17 §

första stycket om upplysningar om

första stycket om upplysningar om

skatt,

skatt,

18 § om medelantalet anställda

18

§ om medelantalet anställda

under räkenskapsåret,

under räkenskapsåret,

18 a § om sjukfrånvaro,

18 a § om sjukfrånvaro,

18

b § om könsfördelningen

bland ledande befattningshavare,

1 Senaste lydelse 2002:1064.

31

1921 §§ om löner, andra ersätt- ningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångs- vederlag, samt 26 § om uppgift om moder- företag.

1921 §§ om löner, andra ersätt-

Prop. 2002/03:56

ningar och sociala kostnader,

Bilaga 4

22 § om pensioner och liknande

förmåner,

23 § om tidigare styrelse och

verkställande direktör,

24 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

25 § om avtal om avgångs-

vederlag, samt

26 § om uppgift om moder-

företag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2004 och tillämpas för räken- skapsår som avslutas den 31 december 2003 eller senare. 32 Lagrådets yttrande LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2003-02-17

Närvarande: f.d. regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist, regeringsrådet Marianne Eliason, justitierådet Severin Blomstrand. Enligt en lagrådsremiss den 6 februari 2003 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),

2.

lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, och

3.

lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Johan Danelius. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen I lagrådsremissen föreslås att företagen i sina årsredovisningar skall ange könsfördelningen inom företagens ledning. Detta avses regleras i en ny paragraf, 5 kap. 18 b §, i årsredovisningslagen. I författningskommen- taren anges att det nya redovisningskravet skall gälla även koncern- redovisningen varvid hänvisas till 7 kap. 14 § årsredovisningslagen. I denna paragraf anges i gällande lydelse bl.a. att bestämmelserna om tilläggsupplysningar i 5 kap. 27 och 1025 §§ tillämpas även på koncernredovisningen. Enligt den lydelsen kommer således den nya 5 kap. 18 b § att omfattas av bestämmelsen. Emellertid har 7 kap. 14 § ändrats (SFS 2002:1062) på så sätt att lagrumshänvisningen till 5 kap. 1025 §§ i stället avser 5 kap. 1018 och 1925 §§. Ändringen träder i kraft den 1 juli 2003. För att det i detta ärende aktuella förslaget skall komma att omfatta även koncernredovisningar behöver således en följdändring göras i 7 kap. 14 §. Lagrådet utgår ifrån att detta beaktas i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Övriga lagförslag Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Prop. 2002/03:56 Bilaga 5 33

Justitiedepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 2003 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] J. O.,[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2002/03:56 Redovisning av könsfördelningen i företagsledningar Prop. 2002/03:56 34