Regeringens proposition

1996/97:7

Vissa spel- och lotterifrågor

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 19 september 1996

Lena Hjelm-Wallén

 Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa ändringar i lotterilagen (1994:1000). Enligt

förslaget utvidgas lagens tillämpningsområde så att ett vidare område av

spelverksamhet faller in under lotteribegreppet och en vidare krets av

automatspel inryms under automatspelsbegreppet. Vidare föreslås att förbudet om

underårigas spel riktas mot anordnaren och dennes ombud samt att förbudet

utvidgas till att även omfatta vadhållning på hästtävling. Därutöver föreslås

vissa ändringar beträffande anställdas spel på värdeautomat, att en värdegräns

för inväxling av värdebevis och liknande mot kontanter införs samt att den

högsta vinstandelen för egentligt lotteri sänks.

 Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 3

3 Ärendet och dess beredning 10

4 Behovet av ändringar i lotterilagen 10

5 Lotteri 13

6 Automatspelsbegreppet 16

7 Underårigas spel 19

8 Övriga frågor 21

 8.1 Anställdas spel 21

 8.2 Konkurrensen på spelmarknaden 22

9 Kostnadskonsekvenser 23

10 Ikraftträdande 23

11 Författningskommentar 24

Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian (Ds 1996:20)28

Bilaga 2 Promemorians lagförslag 29

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 49

Bilaga 4 Lagrådets yttrande 40

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 19 september 199641

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring

i lotterilagen (1994:1000).

2 Lagtext

2.1 Förslag om lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

 Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000)

 dels att 3, 4, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 32, 35 och 36 §§ skall ha följande

lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 24 a §, närmast efter

rubriken Automatspel.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

3 §

-------------------------------------------------------

 Med lotteri avses i denna Med lotteri avses i

lag en verksamhet där en denna lag en verksamhet där

eller flera deltagare, med en eller flera deltagare,

eller utan insats, kan få en med eller utan insats, kan

vinst till ett högre värde änfå en vinst till ett högre

vad var och en av de övriga värde än vad var och en av

deltagarna kan få genom de övriga deltagarna kan få.

 Till lotteri hänförs

 1. lottning, gissning, 1. lottning, gissning,

vadhållning eller liknande vadhållning och liknande

förfaranden, förfaranden,

 2. marknads- och 2. marknads- och

tivolinöjen, tivolinöjen,

 3. bingospel, 3. bingospel,

automatspel, roulettspel, automatspel, roulettspel,

tärningsspel, kortspel, tärningsspel, kortspel,

kedjebrevsspel och liknande kedjebrevsspel och

spel. liknande spel.

 Vid bedömningen av om en verksamhet är ett lotteri skall hänsyn tas till

verksamhetens allmänna karaktär och inte endast till den större eller mindre

grad av slump som finns i det enskilda fallet.

 Med vinst avses i denna lag även rätt till fortsatt spel.

 4 §

-------------------------------------------------------

 Med egentliga lotterier Med egentligt lotteri

avses i denna lag sådana avses i denna lag ett

lotterier som anges i 3 § sådant lotteri som anges i

första stycket 1 och 2 med 3 § andra stycket 1 och 2

undantag för vadhållning i med undantag för vadhållning

samband med hästtävling och i samband med hästtävling

idrottstävling. och sådan vadhållning i

 samband med idrottstävling

 som bedrivs i mer än en

 kommun.

 Med lottförsäljningsautomat avses en automat som inte är utrustad med en

slumpvalsgenerator eller ett elektroniskt minne och som efter betalning förser

deltagaren med en lottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott.

 6 §

-------------------------------------------------------

 Med automatspel avses i Med automatspel avses i

denna lag spel på följande denna lag spel på mekaniska

mekaniska eller eller elektroniska

elektroniska spelautomater: spelautomater.

 I denna lag avses med

-------------------------------------------------------

 1. varuspelsautomat: en 1. varuspelsautomat: en

spelautomat som betalar ut spelautomat som betalar ut

vinst i form av varor och vinst i form av varor och

där vinstmöjligheterna helt där vinstmöjligheterna helt

eller delvis beror på eller delvis beror på

slumpen, slumpen,

 2. penningautomat: en 2. penningautomat: en

spelautomat som betalar ut spelautomat som betalar ut

vinst i form av pengar och vinst i form av pengar och

där vinstmöjligheterna där vinstmöjligheterna

huvudsakligen beror på huvudsakligen beror på

slumpen, slumpen,

 3. värdeautomat: en 3. värdeautomat: en

spelautomat som betalar ut spelautomat som betalar ut

vinst bara i form av vinst bara i form av

värdebevis, spelpolletter värdebevis, spelpolletter

eller liknande och där eller liknande och där

vinstmöjligheterna vinstmöjligheterna

huvudsakligen beror på huvudsakligen beror på

slumpen, slumpen,

 4. skicklighetsautomat: 4. skicklighetsautomat:

en spelautomat som betalar en spelautomat som betalar

ut vinst i form av pengar ut vinst i form av pengar

och där vinstmöjligheterna och där vinstmöjligheterna

helt eller delvis beror på helt eller delvis beror på

spelarens skicklighet. spelarens skicklighet.

 16 §

 Tillstånd att anordna ett egentligt lotteri får ges, om

 1. en vinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett basbelopp,

 2. värdepappersvinster utgör högst 25 procent av det sammanlagda vinstvärdet i

lotteriet,

-------------------------------------------------------

 3. värdet av vinsterna i 3. värdet av vinsterna i

lotteriet motsvarar minst lotteriet motsvarar minst

35 procent och högst 55 35 procent och högst 50

procent av insatsernas procent av insatsernas

värde, värde,

 4. vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där

lotteriet bedrivs, och

 5. det kan antas att lotteriet kommer att ge sökanden skälig avkastning och

att denna kommer att användas för det aktuella allmännyttiga ändamålet.

 Kravet enligt första stycket 5 på skälig avkastning gäller inte om det finns

särskilda skäl för annat.

 Om lotterna skall säljas i en lottförsäljningsautomat krävs vidare att

 1. en vinstplan är fastställd i förväg,

 2. vinsterna har dragits i förväg inför en av tillståndsmyndigheten godkänd

kontrollant, och att

 3. automaten inte betalar ut någon vinst.

 17 §

 En sådan sammanslutning som avses i 15 § och som är verksam huvudsakligen inom

en enda kommun får efter registrering anordna egentliga lotterier under en

treårsperiod, om

 1. lotterierna bedrivs bara inom den eller de kommuner där sammanslutningen är

verksam,

 2. lotterierna inte bedrivs från en fast försäljningsplats som tillhandahålls

av ett serviceföretag,

 3. insatsernas sammanlagda belopp i de lotterier som anordnas under

treårsperioden uppgår till högst 20 basbelopp,

 4. en vinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett basbelopp,

-------------------------------------------------------

 5. värdet av vinsterna i 5. värdet av vinsterna i

varje lotteri motsvarar varje lotteri motsvarar

minst 35 procent och högst minst 35 procent och högst

55 procent av insatsernas 50 procent av insatsernas

värde, värde,

 6. vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där

lotteriet bedrivs, och

 7. det för lotterierna finns föreståndare som registreringsmyndigheten

godkänt.

 Registreringsmyndigheten får medge undantag från kravet på föreståndare enligt

första stycket 7 om det är uppenbart att någon sådan inte behövs.

 För lotteri som avses i 16 § tredje stycket gäller vidare där angivna

särskilda förutsättningar.

 19 §

 En sådan sammanslutning som avses i 15 § första stycket får anordna egentliga

lotterier utan tillstånd, om

 1. lotteriet anordnas i samband med

 a) en tillställning eller en sammankomst som sammanslutningen anordnar eller

deltar i eller

 b) ett bingospel som sammanslutningen anordnar,

 2. lotteriet bedrivs bara inom det för tillställningen, sammankomsten eller

bingospelet avsedda området,

 3. värdet av varje insats uppgår till högst 1/6 000 basbelopp,

 4. värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/6 basbelopp,

-------------------------------------------------------

 5. det sammanlagda värdet 5. det sammanlagda värdet

av vinsterna motsvarar av vinsterna motsvarar

minst 35 procent och högst minst 35 procent och högst

55 procent av insatsernas 50 procent av insatsernas

värde, om antalet insatser värde, om antalet insatser

och vinster samt värdet av och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan, uppgjord plan,

 6. vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller i den lokal där

lotteriet bedrivs,

 7. lottköparen vid lottköpet får veta var och när vinsterna skall dras och på

vilket sätt resultatet av dragningen görs tillgängligt för allmänheten, om

vinstdragningen inte redan har ägt rum, och

 8. vinsterna dras offentligt före tillställningens, sammankomstens eller

bingospelets slut för dagen, om vinstdragningen inte redan har ägt rum före

lottförsäljningen.

 Försäljning av lotter genom påteckning på lottlistor får, trots vad som sägs i

första stycket 2, påbörjas fyra veckor innan tillställningen eller sammankomsten

äger rum.

 20 §

 Egentliga lotterier får även i andra fall än som anges i 19 § anordnas utan

tillstånd, om

 1. lotteriet anordnas i samband med

 a) en offentlig nöjestillställning,

 b) en offentlig tillställning till förmån för ett allmännyttigt ändamål, eller

 c) en allmän sammankomst för framförande av ett konstnärligt verk till förmån

för ett allmännyttigt ändamål,

 2. lotteriet bedrivs bara inom det för tillställningen eller sammankomsten

avsedda området,

 3. vinsterna utgörs bara av varor eller tjänster,

 4. värdet av varje insats uppgår högst 1/6 000 basbelopp,

 5. värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/60 basbelopp,

 6. vinsterna delas ut i omedelbar anslutning till deltagandet i lotteriet,

-------------------------------------------------------

 7. det sammanlagda värdet

av vinsterna motsvarar

minst 35 procent och högst

55 procent av insatsernas

värde, om antalet insatser

och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan, och

-------------------------------------------------------

7. det sammanlagda värdet av

vinsterna motsvarar minst

35 procent och högst 50

procent av insatsernas

värde, om antalet insatser

och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan, och

 8. vinstandelen anges på lottsedlarna eller anslås i den lokal där lotteriet

bedrivs.

24 a §

-------------------------------------------------------

 Tillstånd till automatspel

 får lämnas bara i fråga om

 varuspelsautomat,

 penningautomat, värde-

 automat och skicklighets-

 automat.

 25 §

 Tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater får lämnas, om

 1. spelet anordnas i samband med

 a) en offentlig nöjestillställning,

-------------------------------------------------------

 b) hotell- och- b) hotell- och

restaurangverksamhet, om restaurangverksamhet, om

det för rörelsen finns det för rörelsen finns

tillstånd till servering av tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller spritdrycker, vin eller

starköl enligt lagen starköl enligt alkohollagen

(1977:293) om handel med (1994:1738) eller om det

drycker eller om det ändå kanändå kan antas att spelet

antas att spelet utan utan olägenhet kan anordnas

olägenhet kan anordnas i i samband med

samband med verksamheten, verksamheten, eller

eller

c) bingospel,

 2. värdet av spelarens insats uppgår till högst 1/6 000 basbelopp,

 3. värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/300 basbelopp,

 4. varje spelautomat förses med tillståndshavarens namn eller något annat

kännetecken,

 5. det kan antas att spelautomaten inte kommer att användas för något annat

ändamål än den enligt ansökan är avsedd för, och

 6. det kan antas att god ordning kommer att råda inom den lokal eller på den

plats där spelet skall bedrivas.

 27 §

 Tillstånd att anordna spel på värdeautomater i andra fall än som avses i 26 §

får ges, om

-------------------------------------------------------

 1. spelet anordnas till

förmån för sådana

sammanslutningar som avses

i 15 §,

 2. spelet anordnas i

samband med hotell- och

restaurangverksamhet, om

det för rörelsen finns

tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller

starköl enligt lagen

(1977:293) om handel med

drycker,

 3. värdet av spelarens

insats uppgår till högst 1/6

500 basbelopp per spel,

 4. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra

gånger insatsen,

 5. högst fem värdeautomater

placeras på varje spelplats,

 6. inga vinster betalas

ut i pengar,

 7. värdet av vinsterna i

spelet motsvarar minst 85

procent av insatsernas

värde,

 8. spelautomaterna kan

kontrolleras genom tele-

och databaserade

kommunikationssystem,

 9. varje spelautomat

förses med tillståndshavarens

namn eller något annat

kännetecken,

 10. det kan antas att

spelautomaten inte kommer

att användas för något annat

ändamål än den enligt ansökan är

avsedd för, och

 11. det kan antas att god

ordning kommer att råda inom

den lokal eller på den plats

där spelet skall bedrivas.

 Tillstånd enligt första

stycket får bara lämnas till

ett folkrörelseägt spelföretag

med statligt inflytande. Om

särskilda skäl föreligger får

tillstånd i stället lämnas

till ett annat folkrörelseägt

spelföretag eller till ett

spelföretag som ägs av

staten.

-------------------------------------------------------

 1. spelet anordnas i

samband med hotell- och

restaurangverksamhet, om

det för rörelsen finns

tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller

starköl enligt alkohollagen

(1994:1738),

 2. värdet av spelarens

insats uppgår till högst 1/6

500 basbelopp per spel,

 3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra

gånger insatsen,

 4. högst fem värdeautomater

placeras på varje spelplats,

 5. högst 100 kronor av

vinstens värde får växlas in

mot kontanter,

 6. värdet av vinsterna i

spelet motsvarar minst 85

procent av insatsernas

värde,

 7. spelautomaterna kan

kontrolleras genom tele-

och databaserade kommunika-

tionssystem,

 8. varje spelautomat

förses med tillståndshavarens

namn eller något annat

kännetecken,

 9. det kan antas att

spelautomaten inte kommer

att användas för något annat

ändamål än den enligt ansökan är

avsedd för, och

 10. det kan antas att god

ordning kommer att råda inom

den lokal eller på den plats

där spelet skall bedrivas.

 Tillstånd enligt första

stycket får bara lämnas till

ett spelföretag som ägs av

staten.

 3

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

32 §

 Tillstånd att anordna roulettspel och tärningsspel får ges, om

 1. spelet anordnas i samband med

 a) en offentlig nöjestillställning inom en nöjespark eller liknande

anläggning,

-------------------------------------------------------

 b) hotell- och b) hotell- och

restaurangverksamhet, om restaurangverksamhet, om

det för rörelsen finns det för rörelsen finns

tillstånd till servering av tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller spritdrycker, vin eller

starköl enligt lagen starköl enligt alkohollagen

(1977:293) om handel med (1994:1738) eller om det

drycker eller om det ändå kanändå kan antas att spelet

antas att spelet utan utan olägenhet kan anordnas

olägenhet kan anordnas i i samband med

samband med verksamheten, verksamheten, eller

eller

 c) trafik på fartyg i internationell trafik,

 2. värdet av spelarens insats på varje särskild vinstmöjlighet uppgår till

högst 1/6 000 basbelopp,

 3. värdet av högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighet uppgår till högst

1/200 basbelopp, och

 4. den som söker tillstånd bedöms vara lämplig att driva

verksamheten.

 35 §

-------------------------------------------------------

 Den som är under 18 år får Den som anordnar

inte delta i automatspel, vadhållning i samband med

roulettspel, tärningsspel hästtävling eller anordnar

eller kortspel. automatspel, roulettspel,

 tärningsspel eller kortspel

 får inte låta någon som är

 under 18 år delta i

 lotteriet. Detsamma gäller

 den som är ombud för den som

 anordnar lotteriet.

 36 §

-------------------------------------------------------

 Anställda eller Anställda eller

funktionärer hos den som funktionärer hos den som

anordnar bingospel eller anordnar bingospel, annat

sådana lotterier som avses i automatspel än spel på

35 § får inte delta i värdeautomat i Sverige,

lotteriet. roulettspel, tärningsspel

 eller kortspel får inte

 delta i lotteriet.

______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Verksamhet som före ikraftträdandet av denna lag inte är att anse som

lotteri men som kommer att kräva tillstånd enligt de nya föreskrifterna får

fortsätta att bedrivas till och med den 31 december 1997 under förutsättning att

den som anordnar verksamheten senast den 2 januari 1997 underrättar

Lotteriinspektionen om verksamhetens art.

3 Ärendet och dess beredning

Lotteriinspektionen har i en skrivelse till regeringen den 18 december 1995

påtalat ett behov av en översyn av lotterilagen (1994:1000) när det gäller

bestämmelserna om automatspel. Chefen för Civildepartementet gav den 6 februari

1996 en utredare i uppdrag att se över vissa av lotterilagens bestämmelser.

Uppdraget redovisades den 12 mars 1996 i promemorian Ändringar i lotterilagen

(Ds 1996:20). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. De lagförslag

som läggs fram i promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats.

En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av

remissyttrandena finns tillgängliga i detta lagstiftningsärende (dnr Fi96/3182).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 22 augusti 1996 att inhämta Lagrådets yttrande över ett

förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000). Det till lagrådet

överlämnade förslaget är likalydande med det lagförslag som finns i

propositionen. Lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran. Lagrådets yttande

finns i bilaga 4.

4 Behovet av ändringar i lotterilagen

-------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: En övergripande översyn av |

| lotterilagen behövs. Vissa ändringar bör dock |

| genomföras redan nu. |

-------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning.

 Remissinstanserna: Nästan alla remissinstanser som har yttrat sig är positiva

till att en mer övergripande översyn genomförs. Göta hovrätt anför att

lotterilagen på sikt bör bli föremål för en ny översyn. Riksåklagaren förordar

en mer övergripande översyn inriktad på att skapa en tydligare lagstiftning

anpassad till spelmarknaden. Lotteriinspektionen anför att lotterilagens hela

konstruktion bör analyseras och att lagen i framtiden bör få karaktär av ramlag.

Folkrörelsernas lotteribyrå anser att en översyn bör göras av bestämmelserna i

lotterilagen bl.a. med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inom spel-

och lotteribranschen och att de föreslagna ändringarna kan avvakta en sådan

översyn.

 Skälen för regeringens förslag: Lotterilagen trädde i kraft den 1 januari

1995. Lagen grundar sig på Lotteriutredningens betänkande Vinna eller försvinna

(SOU 1992:130). Den tekniska utvecklingen och uppfinningsrikedomen inom

spelbranschen har medfört att en ytterligare och mer djupgående översyn av lagen

bör övervägas redan nu. Lagens nuvarande konstruktion innebär en klar risk att

nya spelformer som inte omfattas av lagen kan införas. Det hänger samman med de

avgränsningar som har gjorts av lagens tillämpningsområde, särskilt genom de

definitioner som den ställer upp. Av störst praktisk betydelse är här

definitionerna på begreppen lotteri och automatspel.

Det s.k. Lyckohjulet

Lotteriinspektionen har i ett beslut den 27 februari 1995 med stöd av 52 §

lotterilagen meddelat ett förbud för en arrangör av bingospel i Stockholm att

bedriva fortsatt spel på spelautomater med beteckningen "Lyckohjulet". Spelet

bedrevs i samband med bingospel. Lotteriinspektionen motiverade beslutet med att

den aktuella automattypen närmast var att se som en s.k. värdeautomat enligt 6 §

lotterilagen. För att bedriva spel på en sådan automat krävs dels regeringens

tillstånd, dels att automaten är typgodkänd av Lotteriinspektionen. Enligt

myndigheten var inte dessa krav uppfyllda. Beslutet överklagades till Länsrätten

i Södermanlands län, som i dom den 24 november 1995 biföll överklagandet.

Domstolen grundade sin bedömning på definitionen på automatspel i 6 §

lotterilagen. Där framgår att med automatspel avses spel på varuspelsautomat,

penningautomat, värdeautomat och skicklighetsautomat. Enligt lagtexten har dessa

automater det gemensamt att vinst skall betalas ut av själva automaten. Vinsten

på Lyckohjulet betalas inte ut av automaten utan av funktionärer i bingohallen.

Länsrätten konstaterade därför att Lyckohjulet inte kan anses utgöra en sådan

automat som avses i 6 § lotterilagen. Beslutet överklagades inte.

Utvecklingen inom spel- och lotterimarknaden

Också andra förhållanden gör en översyn angelägen. Den höga detaljrikedomen i

lagen gör att krav på lagändringar kan komma att ställas återkommande.

Utvecklingen inom spel- och lotterimarknaden är mycket expansiv och utbudet av

spel och lotterier ökar och förändras ständigt. Den snabba datatekniska

utvecklingen är en av flera faktorer som starkt bidrar till detta. De nya

spelformer som lanseras bygger ofta på ny teknik och är ofta utformade på ett

sådant sätt att det är lätt att delta i spelen. De kräver ofta inga större

kunskaper utan slumpen styr till stor del utfallet av spelen.

 En annan utveckling är att snabbheten i spelen ökar - dragning och

vinstutbetalning sker i omedelbar eller nära anslutning till varandra.

Tillgängligheten till spelen blir också allt större. Från att till en början ha

varit periodiska spel, t.ex. veckovisa, finns spelformerna nu i princip

tillgängliga varje dag. Marknadsföringen intensifieras allteftersom nya spel

introduceras och konkurrerar med redan befintliga spel. Antalet spelbutiker och

spelhörnor i butiker och köpcentrum ökar.

 On-linespelen tar allt större del av marknaden på bekostnad av traditionella

lotterier.

 Ny teknik utvecklas fortlöpande och det kommer genom fortsatt utbyggnad av

datanät, t.ex. Internet, att bli allt bättre möjligheter att integrera spelen i

sådan teknisk utrustning som TV-apparater och persondatorer. Persondatorer finns

i nästan vart tredje hem och marknadsföringen och försäljningen av dem görs

bl.a. med utgångspunkt i att de går att använda som speldatorer.

Teknikutvecklingen skapar också helt nya möjligheter för ett utbrett

internationellt spel på distans. Här utgörs hörnstenarna av dels utvecklingen av

elektroniska betalströmmar via t.ex. kreditkort och s.k. IC-kort, dels den

ökande användningen av digital telefoni. Den digitala telefontekniken ger en

mycket hög säkerhet som baseras på just aktiva kort. De finansiella systemen och

deras internationalisering ger allt bättre möjligheter att hantera såväl

spelinsatser som vinstutbetalningar oberoende av var spelarna befinner sig. De

internationella näten för data och telefoni knyts allt närmare varandra och man

kan, t.ex. via Internet, förmedla transaktioner över hela världen.

 Utvecklingen inom databranschen fokuserar i allt större utsträckning på spel

och underhållning i olika integrerade miljöer där dataspel, CD-skivor och

satellitöverföringar är ingående komponenter. De enskilda konsumenterna blir i

allt större utsträckning branschens viktigaste målgrupp.

 Spelmarknadens omfattning är okänd i och med det illegala spel som

förekommer, t.ex. på s.k. pokerterminaler, och det är svårt att uppskatta

omfattningen av denna typ av spel. Även illegalt spel söker sig nya vägar med

utnyttjande av elektronik och informationsteknik.

 Spelen kan i framtiden komma att i allt större utsträckning bygga på

lösningar med en teknik i program- och maskinvara som medför ökade möjligheter

till samspel mellan spelet och spelaren. Olika medier och tekniker kommer

sannolikt att vävas samman i allt större omfattning. Spelen kan då administreras

och övervakas tämligen enkelt från centrala datorer där datakommunikation är den

förbindande länken. De centrala datorsystemen har möjlighet att hantera också

vinstvärdering och ekonomisk redovisning, bevakning av vinstutlösen m.m.

 I de moderna spelautomaterna har den nya tekniken fått ett kraftigt

genomslag. Dessa spelautomater är i princip datorer med en teknik som kan mäta

sig med den senaste persondatortekniken. Automaterna är till formatet och

utseendet anpassade till att likna de tidigare s.k. enarmade banditerna, men de

är helt elektroniska med ljudeffekter och pekskärm med mycket god

bildupplösning. Varje spelautomat kan växla mellan ett stort antal olika spel

och automaterna kan kopplas upp mot varandra i nätverk. Detta gör det i sin tur

möjligt att administrera det totala spelet så att bl.a. ackumulerade vinstmedel

kan utdelas. Den nya tekniken för spelautomater innebär att ett fåtal automater

i realiteten kan utgöra ett helt minikasino som innehåller ett varierat utbud av

olika spel.

 Utvecklingen inom spelbranschen medför även att olika konkurrensfrågor blir

aktuella. Framförallt gäller detta den snabba framväxten av spel på nationella

och internationella datanätverk. Även frågan om vilka eventuella begränsningar

som är möjliga att göra i fråga om spel mot bakgrund av Sveriges internationella

åtaganden aktualiseras.

Särskild utredare

Den tekniska utvecklingen liksom uppfinningsrikedomen inom spelbranschen medför

ur framförallt skydds- och konkurrenssynpunkt att det är viktigt att

lotterilagen är så utformad att den inte kan kringgås. De förhållanden som

regeringen har redogjort för nu innebär att en större analys av hela lagens

konstruktion är befogad trots att den varit i kraft så kort tid. Att en sådan

analys behövs har fått ett starkt stöd vid remissbehandlingen av promemorian

Ändringar i lotterilagen (Ds 1996:20). Regeringen har därför för avsikt att

tillkalla en särskild utredare för att göra en övergripande översyn av lagen. I

det sammanhanget kan en del av de frågor som tagits upp i den angivna

promemorian behandlas, bl.a. definitionen av begreppet lottförsäljningsautomat

och frågan om spel på kredit. Redan i dag är det emellertid angeläget att

åtgärda de brister i lagen som påtalats i fråga om definitionerna av lotteri och

automatspel. Det är även angeläget att redan nu se över de regler som rör

underårigas spel. Vi tar upp bl.a. dessa frågor i det följande.

5 Lotteri

-------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Kopplingen mellan den allmänna|

| lotteri- definitionen i lotterilagen och de olika |

| lotterikategorierna tas bort. Vadhållning i |

| samband med idrottstävling skall vara att anse som |

| ett egentligt lotteri under förutsättning att det |

| bedrivs inom en kommun. |

-------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredaren

har dessutom föreslagit att det i 3 § lotterilagen uttryckligen bör framgå att

nummerspel är att anse som en särskild lotterikategori. Vidare har utredaren

föreslagit att begreppet vadhållning definieras och att definitionen på

bingospel förtydligas.

 Remissinstanserna: Merparten av alla remissinstanser som yttrat sig över

förslagen är positiva. Kammarrätten i Göteborg ställer sig tveksam till om

ändringen i 3 § lotterilagen blir så tydlig som avses och föreslår därför att

lagtexten bearbetas ytterligare. Riksskatteverket avstyrker slopandet av

kopplingen mellan första och andra stycket i 3 § lotterilagen eftersom den

föreslagna skrivningen gör lotteribegreppet mycket diffust. Lotteriinspektionen

anför att de luckor som finns i lagen bör täppas till. Inspektionen är vidare

tveksam till att införa begreppet nummerspel eftersom förfarandet i många fall

är att anse som en del av begreppet vadhållning.

Skälen för regeringens förslag:

Begreppet lotteri

Vissa av de problem som har uppkommit sedan 1994 års lotterilag trädde i kraft

hänger samman med den avgränsning av lotteribegreppet som kom att göras i lagen.

 Lotteribegreppet i 1994 års lotterilag avviker i viss mån från det som har

använts i den tidigare lagstiftningen. I lagen kopplas den allmänna definitionen

av lotteri - en verksamhet där en eller flera deltagare, med eller utan insats,

kan få en vinst till ett högre värde än vad var och en av de övriga deltagarna

kan få - ihop med vissa närmare angivna slag av lotterier: lottning, marknads-

och tivolinöjen, bingospel m.m. Kopplingen innebär att resultatet vid en

prövning i ett enskilt fall av om en viss verksamhet är att anse som ett

lotteri, skulle kunna bli att verksamheten är ett lotteri endast om förut-

sättningen enligt den allmänna definitionen är uppfylld och att verksamheten

dessutom kan hänföras till någon av de uppräknade kategorierna av lotteri som

anges i 3 § lotterilagen. Det betyder att en verksamhet som inte kan hänföras

till någon av dessa kategorier definitionsmässigt inte skulle vara att anse som

lotteri. Mot bakgrund av den tekniska utveckling som beskrivits i det föregående

finns det risk för att alla de aktiviteter som annars skulle kunna betecknas som

lotteri inte kommer att omfattas av lagen. Med hänsyn till de problem som är

förknippade med okontrollerat spel är det angeläget att lagens bestämmelser

omfattar ett så stort område av spelverksamhet som möjligt. Lagen bör därför

ändras på denna punkt.

 Det är i första hand två faktorer som motiverar en sådan ändring. Den ena är

behovet av att skydda allmänheten från t.ex. ekonomiskt riskfyllda eller

beroendeskapande spelformer. Den andra är hänsynen till konkurrensneutraliteten.

Det kan knappast godtas från konkurrenssynpunkt att bara den verksamhet som

faller in under definitionerna i

3 § 1-3 lotterilagen är tillståndspliktig och står under tillsyn, medan en annan

som kanske är av likartad karaktär inte alls omfattas av lagen.

 Mot denna bakgrund finns det enligt regeringens mening skäl att utvidga

definitionen av lotteri i lotterilagen. Vi föreslår därför att kopplingen mellan

den allmänna lotteridefinitionen och de olika lotterikategorierna tas bort.

Detta medför att lotteribegreppet vidgas till att avse andra kategorier av

verksamheter än de som anges i 3 § lotterilagen under förutsättning att kraven i

första stycket är uppfyllda.

Vadhållning, bingospel och nummerspel

Regeringen har i det föregående nämnt att en särskild utredare bör tillkallas

för en mer övergripande översyn av lotterilagen. I det sammanhanget kan de olika

lotterikategorierna komma att ses över. Det finns därför inte skäl för att nu

genomföra några ändringar avseende de olika kategorierna vadhållning och

bingospel. Detsamma gäller för nummerspel.

Vadhållning i samband med idrottstävling

Enligt lotterilagen räknas inte vadhållning i samband med hästtävling eller

idrottstävling till vad som kallas egentligt lotteri. Detta innebär att sådan

vadhållning i princip inte är tillåten. Den får äga rum bara efter tillstånd av

regeringen med stöd av 45 § lotterilagen och detta oavsett om vadhållningen

enbart skall bedrivas inom en kommun eller över kommungränser. Detta har medfört

att bl.a. den typ av vadhållning i samband med idrottstävlingar som tidigare

skett lokalt i anslutning till evenemang av olika karaktär inte längre är direkt

tillåten. Enligt vad regeringen erfarit har detta medfört ett inte obetydligt

inkomstbortfall för föreningarna. Regeringen har nyligen beviljat en

ishockeyförening i västra Sverige tillstånd att bedriva vadhållning bl.a. på

matchresultatet i anslutning till evenemanget. Tillståndet är tidsbegränsat i

avvaktan på de överväganden som nu görs i fråga om en generell lösning.

 För det lokala föreningslivet är vadhållning i samband med idrottstävling av

stor betydelse. Denna typ av spel ökar intresset för det lokala evenemanget och

har ett betydande ekonomiskt värde för det lokala föreningslivet. Enligt

regeringens mening bör därför sådan vadhållning kunna bedrivas i anslutning till

ett evenemang med den berörda kommunen som tillståndsmyndighet. Vi föreslår

därför att vadhållning i samband med idrottstävling skall anses som ett

egentligt lotteri under förutsättning att det bedrivs inom en kommun. Om

vadhållning skall bedrivas i mer än en kommun bör det liksom nu fordras särskilt

tillstånd av regeringen. Något skäl att ändra reglerna i fråga om vadhållning i

samband med hästtävling finns inte.

 4

6 Automatspelsbegreppet

-------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Begreppet automatspel ändras så|

| att det får beteckna spel på mekaniska eller |

| elektroniska automater oavsett deras beskaffenhet |

| i övrigt. Därutöver införs ett förbud mot att tillstånd|

| ges till andra automatspel än de som räknas upp i 6 §|

| lotterilagen. Det nuvarande kravet på att tillstånd|

| till spel på värdeautomat endast får ges under |

| förutsättning att spelet bedrivs till förmån för |

| ideell förening slopas. En förutsättning för att |

| tillstånd till spel på värdeautomat skall ges, är att|

| högst 100 kr av vinsten får växlas in mot kontanter.|

-------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredaren

har dessutom föreslagit att definitionerna på varuspelsautomat, penningautomat,

värdeautomat och skicklighetsautomat ändras i utvidgande riktning.

 Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna som har yttrat sig över

förslaget är positiva. Göteborgs kommun avstyrker förslaget till ny definition

av automatspel eftersom ifrågavarande "Lyckohjul" faller under

automatspelslagen. Konkurrensverket anser att lotterier skall definieras efter

funktion och inte teknik. Lotteriinspektionen och AB Tipstjänst anser att det

inte finns skäl till att införa en begränsning mot inväxling av värdebevis mot

kontanter.

Sveriges Hotell- och restaurangföretagare (SHR) instämmer i vad Tipstjänst

anfört. SHR understryker vikten av att regelsystemet blir klart och entydigt.

 Skälen för regeringens förslag: Spel på mekaniska spelautomater har förekommit

under lång tid. Under senare år har de mekaniska spelautomaterna kommit att

kompletteras med - och delvis ersättas av - elektroniska spelautomater.

 Bakgrunden till de frågor som har uppkommit med anledning av det s.k.

Lyckohjulet är lotterilagens lotteri- och automatspelsbegrepp. I samband med

bingospel bedrivs på många ställen i landet spel på Lyckohjul, som

tillståndsfria sidolotterier. Lyckohjulet är en spelautomat som till stor del

påminner om en s.k. enarmad bandit. Den drivs elektroniskt men utan arm. Vinsten

genereras av tre hjul försedda med ett antal symboler. De olika kombinationerna

av symboler ger vinst i enlighet med en vinstplan som sitter på automatens

utsida. Vinsterna kan genom en knapptryckning användas för återspel. Önskar man

utbetalning av vinsten, kan en tillkallad funktionär betala ut den vinstsumma

som visas i en ruta på automaten. Enligt uppgift från Sveriges bingoarrangörers

centralorganisation (Svebico) ligger vinstnivån på drygt 80 procent. Insatserna

kan varieras mellan en krona och fem kronor. Vinsten uppgår på de automater som

har placerats ut till högst 100 gånger insatsen. Det som skiljer Lyckohjulet

från de spelautomater som definieras i 6 § lotterilagen är att denna automat

inte betalar ut vinster automatiskt genom automaten utan kontant av personal i

spellokalen. Utseendemässigt finns ingen avgörande skillnad mellan ett Lyckohjul

och t.ex. en värdeautomat, utom på just den punkten.

 Länsrätten i Södermanlands län har, som redovisats i avsnitt 4, i en dom i

november 1995 upphävt Lotteriinspektionens förbud mot spelen i vissa bingohallar

och slagit fast att spel på Lyckohjul inte kan anses utgöra ett sådant

automatspel som anges i 6 § lotterilagen. För Lyckohjulets användning som

sidolotteri till bingospel krävs därför inget tillstånd.

 Innebörden av den definition som begreppet automatspel har fått synes vara att

spel på en automat som inte svarar mot de kriterier som anges för

varuspelsautomat, penningautomat, värdeautomat eller skicklighetsautomat inte är

att anse som automatspel i lagens mening.

 Frågan är om spel på en apparat av annat slag överhuvudtaget kan anses som

lotteri. För att detta skall vara fallet måste spelet kunna hänföras till någon

av de lotterikategorier som räknas upp vid sidan om "automatspel" i 3 § första

stycket 1-3 lotterilagen. Det är tveksamt om ett automatspel av sådant slag

faller in under punkt 1, dvs. kan ses som lottning, gissning, vadhållning eller

liknande förfaranden. Detsamma gäller i fråga om marknads- och tivolinöjen

enligt punkt 2, åtminstone om apparaten inte kan förknippas speciellt med

verksamhet på marknader och tivolin. I lagens förarbeten nämns ringkastnings-

anordningar, bollkastning, pilkastning och skjutbanor som exempel på marknads-

och tiviolinöjen (prop. 1993/94:182 s. 53).

 Det är uppenbart att spel på denna typ av automat ligger utanför

bingobegreppet. Utredaren ger uttryck för uppfattningen att automaten inte

heller passar in på någon av de övriga lotterikategorier som anges i 3 § första

stycket 3 lotterilagen. Regeringen delar inte utredarens bedömning. 3 § första

stycket 3 lotterilagen måste läsas så att frasen och liknande spel som

avslutar meningen är hänförlig till samtliga kategorier som räknas upp i

punkten, alltså även till automatspel.

 Mot denna bakgrund och för att förhindra att lagen ges den innebörden, bör

begreppet automatspel ändras så att det, liksom före 1994 års lotterilag, får

beteckna spel på mekaniska eller elektroniska automater, oavsett deras

beskaffenhet i övrigt. Det betyder att en sådan företeelse som spel på

Lyckohjulet kommer att höra till automatspel i lotterilagens mening. Automatspel

bör - såsom lagstiftarens mening har varit - tillåtas bara i form av spel på

varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater.

Dessutom bör ett uttryckligt förbud mot andra automatspel än de som anges i 6 §

lotterilagen införas.

 Eftersom regeringen avser att företa en mer övergripande översyn av

lotterilagen kan eventuella ändringar avseende definitionerna på de olika

automatspelen samt övriga frågor kring automatspel avvakta.

Frågor om tillstånd för anordnande av spel på värdeautomat

Beträffande tillstånd till spel på värdeautomat framgår av 27 § första stycket 1

lotterilagen att tillstånd till sådant spel får ges under förutsättning att

spelet anordnas till förmån för ideell förening. Riksdagen har under våren

beslutat om att ett nytt vinstdelningssystem skall införas (prop. 1995/96:169,

bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). I huvudsak innebär det nya systemet att

vinster i det statsägda företaget, efter avdrag för ett grundbelopp som

tillfaller staten, delas mellan staten och föreningslivet. Systemet ersätter

tidigare gällande öronmärkning av överskottet från det värdeautomatspel som AB

Tipstjänst i juni 1995 fick regeringens tillstånd att bedriva. Kulturutskottet

har i sitt yttrande över propositionen (1995/96:KrU8y s. 4) anfört att det

föreslagna vinstdelningssystemet står i mindre god överensstämmelse med 27 §

första stycket 1 lotterilagen. Regeringen, som delar utskottets bedömning,

föreslår därför att bestämmelsen i 27 § första stycket 1 lotterilagen tas bort.

 När förslaget till ny lotterilag behandlades i riksdagen våren 1994, fanns det

även ett förslag om att det dittills statsägda AB Tipstjänst framgent skulle

ägas av folkrörelser men att det skulle finnas ett statligt inflytande över

bolaget (prop. 1993/94:243). Kulturutskottet uttalade i sitt betänkande om

lotterilagen (bet. 1993/94:KrU32 s. 15) att AB Tipstjänst med den i

propositionen föreslagna konstruktionen skulle uppfylla de krav som enligt

huvudregeln borde gälla för att ett spelföretag skulle kunna få tillstånd att

anordna spel på värdeautomater. Några förändringar i ägandet har emellertid inte

gjorts. Reglerna om vem som kan ges tillstånd bör därför ändras så att de bättre

står i överensstämmelse med hur aktuella spelföretag ägs.

Inväxling av värdebevis från värdeautomat mot kontanter

Det har ansetts oklart om lotterilagen medger att värdebevis växlas in mot

kontanter. Av 27 § första stycket 6 framgår att tillstånd till spel på

värdeautomat får ges om inga vinster betalas ut i pengar. Redan av definitionen

av värdeautomat i 6 § framgår att det inte är fråga om att automaten skall

betala ut pengar, utan att automaten betalar ut vinst i form av värdebevis,

spelpolletter eller liknande. Det ligger därför nära till hands att anta att

regleringen i 27 § var avsedd att gälla inväxling av värdebevis. En sådan

tolkning stämmer också överens med vissa uttalanden i förarbetena till

lotterilagen. I prop. 1993/94:182 sägs sålunda (s. 30) att med värdebevis

förstås en handling som har ett ekonomiskt värde men som inte kan lösas in i

pengar, t.ex. presentkort, samt vidare (s. 72) att kontantutbetalning inte får

förekomma när vinsten har registrerats på debiteringskort, s.k. smart cards.

 Det kan konstateras att lagen inte ger klart besked vad som gäller om

möjligheten till inväxling av värdebevis och liknande mot kontanter. Ett

klargörande bör därför göras i lagen.

 Vid värdeautomatspel skall vinsten utgöras av ett värdebevis eller liknande.

En värdeautomat där värdebeviset omedelbart kan växlas in mot kontanter, kanske

t.o.m. i en automat som är integrerad med värdeautomaten, är till sin karaktär

mycket snarlik en penningautomat och kan uppfattas som en sådan av spelaren. Det

finns därför anledning att begränsa möjligheterna till inväxling mot kontanter.

Utgångspunkten bör fortsättningsvis vara att värdebevis inte kan växlas in mot

kontanta medel. Det finns dock anledning att tillåta att mindre belopp betalas

ut i kontanter, bl.a. för att den som anordnar spelet skall kunna lämna tillbaka

växel när den vara som inhandlas för värdebeviset inte helt motsvarar bevisets

värde. Ett fullständigt förbud mot att lämna kontanter kunde också, med tanke på

att automaterna skall vara placerade i restaurangmiljö, i stället leda till ökad

alkoholkonsumtion.

 Med hänvisning till det som anförts nu föreslås att lotterilagen ändras så att

belopp upp till högst 100 kr får växlas in mot kontanter.

7 Underårigas spel

-------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Förbudet för den som är under 18|

| år att delta i vissa lotterier riktas mot |

| anordnaren och dennes ombud. Förbudet utvidgas |

| till att omfatta vadhållning på hästtävlingar. |

-------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. En

skillnad är att utredaren föreslagit att förbudet skall rikta sig även mot den

som förmedlar en lotteritjänst från den som anordnar lotteriet. Vidare har

utredaren föreslagit att förbudet skall omfatta all slags vadhållning och

bingospel samt att förbudet skall straffsanktioneras.

 Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna är positiva och tillstyrker

förslaget. Aktiebolaget Trav och Galopp har inga principiella invändningar mot

lagstiftning om åldersgräns. Riksåklagaren avstyrker föreslagen utvidgning av

det straffbara området och anser att inga bärande skäl för förslaget har anförts

i promemorian. Rikspolisstyrelsen anser att ett avgiftssystem bör övervägas. AB

Tipstjänst anser inte att de statliga spelbolagen skall åläggas lagstadgade

åldersgränser för sina spel utan att det i stället bör vara bolagen som skall

verka för att minderårigas spel förhindras.

 Skälen för regeringens förslag: I 35 § lotterilagen finns en bestämmelse om

underårigas spel. Där föreskrivs att den som är under 18 år inte får delta i

automatspel, roulettspel, tärningsspel eller kortspel. Förbudet för underåriga

att spela på vissa lotterier är inte sanktionerat, dvs. om någon handlar i strid

med det kan personen i fråga inte straffas. Det finns skäl att här uppmärksamma

bestämmelsens innehåll i två avseenden. Det ena gäller vem ett förbud bör rikta

sig till - skall det vara till den underårige eller skall det vara till den som

anordnar ett lotteri? Den andra frågan gäller vilka lotterier som förbudet skall

avse. Det finns skäl att överväga en utvidgning av förbudskretsen.

 Det kan antas att 35 § lotterilagen med nuvarande utformning har en viss

pedagogisk betydelse. Den som anordnar ett lotteri kan ha lättare att avvisa

spelintresserad ungdom om han kan hänvisa till bestämmelsen. Enligt regeringens

mening kan det emellertid vara än mer ändamålsenligt och effektivt om

förbudsregeln riktas mot den som anordnar lotteriet.

 I stor utsträckning företräds anordnare av lotterier av personer som har i

uppdrag att på anordnarens vägnar sälja lotter och ta emot betalning. Detta

gäller särskilt i fråga om rikstäckande lotterier. När ett lotteri som omfattas

av förbudet i 35 § lotterilagen tillhandahålls allmänheten genom ett ombud bör

det ankomma på denne att ansvara för att underåriga inte deltar i lotteriet.

Förbudsregeln bör därför avse också ombud. Att låta förbudet även omfatta

förmedlare av lotteritjänst leder enligt regeringens mening för långt.

 I 52 § lotterilagen föreskrivs i dag att en tillsynsmyndighet får meddela de

förelägganden och förbud som behövs för att lagen och de föreskrifter och

villkor som meddelats med stöd av lagen skall följas. Föreläggandet och förbudet

får förenas med vite. Detta innebär att tillsynsmyndigheten kan förelägga bl.a.

en anordnare av lotteri som bryter mot förbudet i 35 § lotterilagen att upphöra

med detta. Detta torde enligt regeringens mening vara en tillräckligt

verkningsfull sanktion för att uppnå önskat resultat. Någon straffsanktion

behövs därför inte enligt vår mening.

 Hösten 1995 genomförde Lotteriinspektionen ett seminarium som be-handlade

underårigas spel. Flera av deltagarna i seminariet pekade på ökade problem med

sådant spel. Riksförbundet Spelberoende har ur Allmänna arvsfonden fått medel

för ett informationsprojekt till ungdomar om riskerna med spel.

 Flera av spelmarknadens aktörer har själva uppmärksammat frågan och även

vidtagit åtgärder för att begränsa möjligheterna för underåriga att delta i

spel. AB Tipstjänst uppgav vid seminariet att man har beslutat att en 18-

årsgräns skall gälla för deltagande i vissa av bolagets spel. I regeringens

tillstånd till Aktiebolaget Trav och Galopp föreskrivs att personer under 18 år

inte skall erbjudas att ingå vad. Svenska Penninglotteriet AB har tidigare

framhållit att man inte anser spel från underårigas sida på bolagets produkter

vara något problem. Bingohallarnas branschorganisation Svebico har rekommenderat

sina medlemsföretag att iaktta en 18-årsgräns för deltagande i bingo.

 Mycket tyder emellertid på att bolagen, trots sina goda avsikter, inte helt

har lyckats undanhålla underåriga från spel. Frågan om underårigas spel är

allvarlig eftersom särskilt vissa spel kan leda till ett vanemässigt spelande.

En tidig speldebut kan leda till att problemen blir svårare att komma till rätta

med.

 Ett totalförbud skulle med stor sannolikhet leda till att illegalt spel

uppstår. Spelmarknaden måste i olika avseenden - och också här - finna

balanspunkten där risken för missbruk och skada är så låg som möjligt samtidigt

som spelen är tillräckligt attraktiva för att inte ett illegalt spel skall

etableras.

 Det är emellertid angeläget att unga människor förhindras att delta i sådant

spel som lätt kan leda till ett vanemässigt beteende. Enligt de ännu ganska

begränsade forskningsuppgifter som finns är spelens snabbhet och spänningsgrad

av stor betydelse här. Snabba spel innebär att det är en kort tidsrymd mellan

det ögonblick då insatsen görs och det då en vinst kan betalas ut. De spel som

särskilt har nämnts i detta sammanhang är vadhållning och bingo. Rikstäckande

vadhållning i samband med hästtävlingar bedrivs av Aktiebolaget Trav och Galopp

och rikstäckande vadhållning i samband med idrottstävlingar av AB Tipstjänst.

 För att förhindra att spel får fäste bland yngre bör förbudet för deltagande i

vissa lotterier utvidgas. Den förbudsregel som gäller i dag avser lotterier av

fyra slag, nämligen automatspel, roulettspel, tärningspel och kortspel. En

ändamålsenlig avgränsning synes vara att förbudet i fortsättningen även omfattar

vadhållning i samband med hästtävling. Att låta förbudet omfatta all slags

vadhållning och bingospel leder enligt regeringens mening för långt. Det skulle

bl.a. få till följd att enkla spel som t.ex. stryktips inte skulle vara tillåtet

för underåriga. Regeringen överväger i stället att i samband med behandling av

koncessionen för det statliga spelbolaget som villkor för vissa spel ange att de

inte får förmedlas till ungdomar under 18 år. Vi föreslår alltså att förbudet

utvidgas till att omfatta även vadhållning i samband med hästtävling.

8 Övriga frågor

8.1 Anställdas spel

-------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Anställda och funktionärer hos|

| den som anordnar automatspel får delta i spel på |

| värdeautomat i Sverige. |

-------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Dock har

utredaren föreslagit att det generella förbudet för anställda hos den som

anordnar vissa typer av spel skall straffsanktioneras.

 Remissinstanserna: Riksåklagaren och Rikspolisstyrelsen avstyrker att

förbudet straffsanktioneras.

 Skäl för regeringens förslag: Enligt 36 § lotterilagen får anställda och

funktionärer hos den som anordnar bingospel, automatspel, roulettspel,

tärningsspel eller kortspel inte delta i lotteriet. Denna princip infördes genom

1994 års lotterilag. Enligt motiven betingades den av intresset att åstadkomma,

bibehålla och förstärka tilltron till den angivna spel- och lotteriverksamheten.

Den som bryter mot förbudet kan inte drabbas av någon lagstadgad sanktion.

 Det finns inte skäl att göra någon annan bedömning i principfrågan. Anställda

och funktionärer bör inte ha rätt att delta i sådana lotterier där de kan

påverka spelutfallet, antingen på egen hand eller i samverkan med annan. Detta

är fallet med bingospel, de flesta former av automatspel, roulettspel, tärnings-

spel och kortspel.

 Det kan sättas i fråga om detta gäller i fråga om spel på värdeautomater.

Tillstånd till spel på värdeautomater får lämnas i två fall. Det ena gäller när

spelet anordnas på fartyg i internationell trafik. Det andra fallet är när spel

anordnas i en restauranglokal med utskänkningstillstånd. Det är regeringen som

beslutar om tillstånd i sistnämnda fall och det är förutsatt att bara ett

tillstånd skall lämnas. Regeringen har lämnat tillstånd till AB Tipstjänst.

Tillståndet förutsätter bl.a. att värdeautomaterna kan kontrolleras genom tele-

och databaserade kommunikationssystem. Enligt vad som har inhämtats sköts och

kontrolleras värdeautomaterna helt på elektronisk väg. Försök att manipulera

apparaterna, t.ex. mekaniskt, skulle omedelbart registeras och avslöjas. Med

hänvisning till det som har sagts nu föreslås att anställda och funktionärer hos

den som anordnar spel på värdeautomat i Sverige - dvs. i realiteten för

närvarande AB Tipstjänst - får delta i lotteriet.

 Förbudet för anställda och funktionärer att delta i vissa lotterier är inte

straffsanktionerat i lagen. Även om det är angeläget att förbudet upprätthålls i

praktiken anser regeringen att det i dag inte finns tillräckliga skäl för en

utvidgning av det straffbara området i detta hänseende.

8.2 Konkurrensen på spelmarknaden

-------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Vinstandelstaket för egentligt|

| lotteri sänks till 50 procent. |

-------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som yttrat sig över

förslaget är positiva.

 Skälen för regeringens förslag: Den svenska spelmarknaden är i dag utsatt för

hård konkurrens. Marknadsaktörerna kan, mycket grovt, indelas i två grupper: de

statligt ägda eller kontrollerade spelbolagen och folkrörelserna. Lotterilagen

ger folkrörelserna goda möjligheter till intäkter från lotterier och spel.

Samtidigt har situationen på spelmarknaden försämrats. Konkurrensen har hårdnat

och flera folkrörelselotterier har haft problem att uppnå förväntat resultat.

Regeringen har i olika sammanhang uttalat avsikten att vidta åtgärder för att

dämpa konkurrensen på spel- och lotterimarknaden.

 Som ett led i arbetet att minska konkurrenstrycket har riksdagen beslutat att

de statsägda bolagen Svenska Penninglotteriet AB och AB Tipstjänst slås samman

(prop. 1995/96:169 , bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). I den promemoria

som utrbetades inom Finansdepartementet under hösten 1995, De statligt styrda

spelbolagens koncessioner och organisation m.m. (Ds 1995:61), och som låg till

grund för ovannämnda proposition lämnades vidare vissa förslag om ändringar i de

statliga bolagens koncessioner som syftar till att minska konkurrenstrycket.

Dessa förslag bereds inom Fianansdepartementet.

 För att motverka att höjda vinstandelar används som ett konkurrensmedel bör

vinstandelstaket för egentligt lotteri sänkas från nuvarande 55 procent till 50

procent.

 5

9 Kostnadskonsekvenser

Förslaget att vidga lotteri- och automatspelsbegreppen innebär att fler

verksamheter än i dag blir att anse som lotteri. Det betyder att vissa

aktiviteter som i dag kan bedrivas utan tillstånd blir tillståndspliktiga.

Polis- och åklagarmyndigheter samt domstolarna kan därmed komma att drabbas av

kostnader. Dessa kan dock antas vara försumbara. Även kommuner kan komma att

drabbas av kostnader. Även dessa kostander kan antas vara försumbara.

 Kostnader kan även komma att drabba de som bedriver sådan verksamhet som i dag

kan bedrivas utan tillstånd och som blir tillståndspliktig. Även dessa kostnader

kan antas vara försumbara.

 Det föreslagna generella förbudet mot spel på andra spelautomater än

varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater

kommer att medföra att den som redan har investerat i spelautomater av annat

slag riskerar att gå miste om intäkter. Förbudet bör enligt regeringens mening

emellertid ses närmast som ett förtydligande av lagtexten. Enligt uppgifter från

Lotteriinspektionen är inkomsterna från t.ex. Lyckohjulen dessutom sådana att

investeringskostnaden för automaterna kan antas bli täckt på kort tid. Det kan

därför antas att det endast är framtida vinster som investeraren går miste om

när automaterna förbjuds uttryckligen.

10 Ikraftträdande

Det är angeläget att de nya reglerna i lotterilagen kan träda i kraft så snart

som möjligt. Lagen föreslås därför träda i kraft den 1 januari 1997.

 Att lotteribegreppet utvidgas kan innebära att viss verksamhet som bedrivs i

dag utan att det krävs tillstånd blir tillståndspliktig.För att minska den

ekonomiska skada som detta kan medföra för personer som har ägnat sig åt sådan

verksamhet bör dessa få möjlighet att fortsätta med den under en övergångstid på

ett år.

 Till den del automatspel förbjuds, bör dock ingen övergångstid gälla. Såsom

redovisats i avsnitt 6 måste det ansess att sådana automatspel som t.ex.

Lyckohjulet redan tidigare omfattats av lotterilagen genom att det i

3 § första stycket 3 talas om automatspel och likande spel. Lagändringen innebär

på denna punkt i sak ingen förändring utan utgör närmast ett förtydligande av

vad som redan gäller. Det är därför inte rimligt att spel på dessa automater

skall kunna fortgå efter lagändringen.

 6

11 Författningskommentar

11.1 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

3 §

Lotteribegreppet är i dag avgränsat till att gälla de lotterikategorier som

anges i 3 § första stycket 1-3. Det är en konstruktion som bl.a. med hänsyn till

den snabba tekniska utvecklingen skapar en lucka i lagen. Detta har utvecklats i

avsnitt 5. Ändringen innebär att kopplingen till de åsyftade lotterikategorierna

tas bort. Lotteribegreppet vidgas därmed till att avse även andra kategorier.

Detta medför vidare att tredje (tidigare andra) stycket i paragrafen får en mera

självständig ställning vid prövningen av om en viss verksamhet skall anses som

lotteri. Att kopplingen har tagits bort innebär att uppräkningen i andra

stycket är exemplifierande och inte uttömmande.

4 §

I paragrafen anges vad som räknas som ett egentligt lotteri. Den ändring som

gjorts är att undantaget för vadhållning i samband med idrottstävling begränsas

till att gälla vadhållning i sådana sammanhang som bedrivs i mer än en kommun.

 Innebörden är att vadhållning i anslutning till idrottstävling som anordnas i

en kommun blir att hänföra till egentligt lotteri och därmed blir

tillståndsreglerna i 15-21 och 39-41 §§ tillämpliga. Det betyder bl.a. att

prövningen av om tillstånd skall ges till vadhållningen skall göras på den

kommunala nivån om vadhållningen anordnas av en sammanslutning som är verksam

huvudsakligen inom bara en kommun. Om vadhållningen skall bedrivas i två eller

flera kommuner ankommer det dock liksom hittills på regeringen att besluta i

saken.

 Att vadhållning i samband med hästtävling inte är ett egentligt lotteri

innebär att frågan om tillstånd till sådan vadhållning alltid skall prövas av

regeringen. Tillståndet för Aktiebolaget Trav och Galopp att anordna vadhållning

i samband med hästtävlingar bygger således på ett regeringsbeslut.

6 §

Enligt den nuvarande utformningen av 6 § avses med automatspel spel på sådana

mekaniska eller elektroniska spelautomater som kan hänföras till de nämnda fyra

kategorierna av automater. Som utvecklas i den allmänna motiveringen är detta en

avgränsning av begreppet automatspel som, i kombination med definitionen på

lotteri och definitionerna på de fyra olika kategorierna av automater, har

skapat problem vid tillämpningen av lotterilagen (se avsnitt 6). Den nya

definitionen på automatspel innefattar ingen koppling till spel på bara en

varuspelsautomat, en penningautomat, en värdeautomat eller en

skicklighetsautomat. Den innebär att varje spel på en mekanisk eller elektronisk

spelautomat skall anses som automatspel. En annan sak är att tillstånd till

automatspel bara får lämnas i fråga om varuspelsautomater, penningautomater,

värdeautomater och skicklighetsautomater. Detta framgår av 24 a §.

 Automatspel kan också förekomma med stöd av lagen (1982:636) om anordnande av

visst automatspel. Det är då fråga om spel på mekaniska eller elektroniska

spelautomater som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i

förvärvssyfte och som inte ger vinst eller bara ger vinst i form av frispel på

automaten. Av 2 § lotterilagen framgår att sådant automatspel inte omfattas av

lotterilagen.

16 , 17, 19 och 20 §§

Den ändring som har gjorts i 16 § är att det nu - i första stycket 3 - sägs att

vinstandelen i ett egentligt lotteri inte får uppgå till mer än 50 procent av

insatsernas värde. I dag kan motsvarande andel vara 55 procent. Skälet till

ändringen har utvecklats i avsnitt 8.2. Motsvarande ändring har gjorts i 17 och

19 §§ första stycket 5 och i 20 § första stycket 7.

24 §

I 6 § lotterilagen definieras i dag begreppet automatspel som spel på följande

mekaniska eller elektroniska spelautomater, nämligen varuspelsautomat,

penningautomat, värdeautomat och skicklighetsautomat. Syftet med definitionen

har bl.a. varit att förbjuda spel på spelautomater av annat slag. Som har

anförts tidigare

(avsnitt 6) är det tveksamt, om syftet verkligen har uppnåtts med den valda

lagstiftningstekniken.

 I 6 § första stycket har föreslagits en vidare definition på automatspel, där

någon koppling inte längre görs till de nämnda fyra slagen av spelautomater.

Syftet med den nya 24 a § är att få till stånd ett generellt förbud mot

automatspel på andra automater än varuspelsautomater, penningautomater,

värdeautomater och skicklighetsautomater. Vad som kännetecknar de angivna

automaterna framgår av 6 § andra stycket.

 Vad gäller automatspel som inte omfattas av lotterilagen, se kommentaren till

6 §. Den föreslagna 24 a § gäller inte sådant automatspel.

25 §

Den enda ändring som gjorts i 25 och 32 §§ är att hänvisningen till lagen

(1977:293) om handel med drycker i 25 § och 32 § 1 b) har ändrats till

alkohollagen (1994:1738). Motsvarande ändring har gjorts i 27 § .

27 §

Första stycket 1 har upphävts (se avsnitt 6).

 Det har inte varit lagstiftarens mening att värdeautomater skall användas på

ett sådant sätt att dessa och penningautomater kan uppfattas som likvärdiga.

Möjligheten att genast växla in ett värdebevis mot kontanter gör att

gränsdragningen mellan penningautomat och värdeautomat i praktiken blir hårfin.

I syfte att underlätta restaurangpersonalens hantering av vinster, har en

möjlighet att växla in ett värde motsvarande högst 100 kr i kontanter införts.

 Ändringarna i andra stycket utgör en anpassning till hur spelföretagen ägs

idag.

32 §

Se kommentar till 25 §.

35 §

Under rubriken Förbud att delta i vissa lotterier upptar lotterilagen två

paragrafer. I 35 § regleras rätten för den som är under 18 år att delta i olika

lotterier. I 36 § behandlas rätten för anställda och funktionärer hos den som

anordnar vissa slags lotterier att delta i lotteriet.

 Den ändring som föreslås i 35 § innebär att den bestämmelse om förbud att

delta i vissa lotterier som riktar sig till personer under 18 år tas bort. I

stället införs en bestämmelse om förbud för den som anordnar vissa lotterier,

som närmare anges i 35 §, att låta någon som är under 18 år delta i lotteriet.

 Förbudet i paragrafen riktar sig till den som anordnar ett lotteri, vilket är

den som har fått tillstånd till lotteriet. Förbudet riktar sig också till den

som företräder den som anordnar lotterier i egenskap av ombud. Här avses med

ombud en person som har rätt (fullmakt, behörighet) att ingå avtal m.m. för den

som anordnar lotteriet med bindande verkan för denne.

36 §

Enligt 36 § får inte anställda eller funktionärer hos den som anordnar

bingospel, roulettspel, tärningsspel eller kortspel delta i lotteriet. Skill-

naden i förhållande till gällande lydelse är att anställda och funktionärer

föreslås få rätt att i vissa fall delta i spel på värdeautomater, vilket inte är

tillåtet i dag.

 Tillstånd att anordna spel på värdeautomater kan lämnas i två fall. Det

första gäller om spelet anordnas på fartyg i internationell trafik. Det andra

fallet gäller restauranger med utskänkningstillstånd. Ett tillstånd av det

senare slaget har lämnats till AB Tipstjänst. Som har nämnts i avsnitt 8.1 har

detta företag utvecklat värdeautomater med en mycket hög säkerhetsgrad, dvs. de

kan i praktiken inte manipuleras av en anställd hos bolaget, lika lite som av

någon annan. Anställda och funktionärer hos Tipstjänst bör därför ha rätt att

spela på bolagets värdeautomater. Avgränsningen av rätten för anställda eller

funktionärer att spela på värdeautomat "i Sverige" är avsedd att klargöra att en

motsvarande rätt inte gäller för anställda och funktionärer i fråga om spel på

värdeautomat som anordnas på fartyg i internationell trafik.

Ikraftträdande - och övergångsbestämmelser

De nya och ändrade bestämmelserna i lotterilagen skall börja tillämpas den 1

januari 1997 med de undantag som anges i punkten 2.

 De föreslagna ändringarna i främst 3 § innebär att lotteribegreppet vidgas.

Innebörden av punkt 2 är att en verksamhet som i dag inte hänförs till lotteri

men som blir det efter lagändringen får fortsätta under hela år 1997. Bakgrunden

är att den som anordnar verksamheten kan ha gjort investeringar i denna,

vidtagit marknadsföringsåtgärder m.m. För att begränsa den ekonomiska förlusten

bör verksamheten få fortsätta under en rimlig övergångstid. Men detta

förutsätter att Lotteriinspektionen senast den 2 januari 1997 blir underrättad

om verksamhetens art. Valet av senaste tidpunkt för en sådan underrättelse beror

på att den 2 januari 1997 är den första vardag då de nya föreskrifterna är i

kraft och verksamheten således är att anse som lotteri. Underrättelsen har till

syfte att klargöra för Lotteriinspektionen att verksamheten har bedrivits innan

de nya föreskrifterna trädde i kraft. Det är inte meningen att övergångsbe-

stämmelsen skall ge någon utrymme att utan tillstånd sätta i gång till-

ståndspliktig lotteriverksamhet efter de nya och ändrade bestämmelsernas

ikraftträdande. Det bör särskilt framhållas att automatspel inte omfattas av

övergångsbestämmelserna.

 7

Sammanfattning av promemorian

(Ds 1996:20)

I promemorian föreslås vissa förändringar i lotterilagen (1994:1000). Några

gäller vissa definitioner, nämligen på lotteri, automatspel, varuspelsautomat,

penningautomat, värdeautomat och skicklighetsautomat samt på lottförsälj-

ningsautomat. Jag föreslår att beteckningarna ändras så att ett vidare spektrum

av lotteriverksamhet går in under lotteribegreppet och en vidare krets av

automater inryms under de olika automatbegreppen.

 En definition på vadhållning bör också införas i lagen. Dessutom bör

definitionen på s.k. egentliga lotterier ändras så att också vadhållning i

samband med idrottstävling anses som ett sådant lotteri. Å andra sidan bör

begreppet egentligt lotteri ges en snävare innebörd i så måtto att ingen

vadhållningsverksamhet som bedrivs i mer än en kommun skall anses som ett

egentligt lotteri. Det betyder att regeringens tillstånd krävs för sådan vad-

hållning. I lagen bör vidare uttryckligen anges att också nummerspel är att

hänföra till lotteri. Slutligen bör också vissa språkliga preciseringar göras i

definitionen av bingospel.

 Vidare föreslår jag ett uttryckligt förbud mot tillstånd till spel på andra

automater än varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och

skicklighetsautomater. Ett förbud bör också införas mot inväxling av värdebevis

från en värdeautomat i kontanter till mer än 100 kronor. Av lagen bör dessutom

uttryckligen framgå att man inte inom ett egentligt lotteri får sälja lotter i

en lottförsäljningsautomat som är försedd med eller ansluten till en slumpvals-

generator eller ett elektroniskt minne.

 Ett annat förslag gäller underårigas spel. Lotterilagen förbjuder i dag barn

och ungdomar under 18 år att delta i vissa spel. Den regeln bör utvidgas att

gälla också vadhållning och bingo.

 Förbudet i lotterilagen mot underårigas spel riktar sig i dag till de

underåriga själva. Jag föreslår att regeln ändras så att förbudet i stället

riktas mot den som anordnar lotteriet eller den som förträder honom eller

förmedlar en lotteritjänst från honom.

 Den som anordnar ett lotteri får inte lämna kredit för insatser i lotteriet.

Det förbudet bör utvidgas till att gälla också den som företräder honom eller

förmedlar en lotteritjänst från honom.

 Rätten för anställda och funktionärer hos den som anordnar vissa lotterier

att delta i dessa är också begränsad i lotterilagen. Ett förbud gäller bl.a. för

spel på värdeautomater. Jag föreslår att förbudet mot spel på värdeautomater i

Sverige upphävs.

 Inget av de nämnda förbuden är straffsanktionerat i dag. Här föreslår jag en

ändring.

 Slutligen föreslås också att den högsta vinstandelen för egentliga lotterier

sänks från 55 till 50 procent.

 8

Promemorians lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000)

 dels att 3-6, 16, 17, 19, 20, 27, 35-37 och 54 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 4 a, 16 a och

24 a §§, den senaste närmast efter rubriken Automatspel, samt närmast före 16

a § införas en ny rubrik och närmast före 35 § en ändrad och före 36 § en ny

rubrik av följande lydelse.

---------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

-------------------------------------------------------

 Med lotteri avses i denna Med lotteri avses i

lag en verksamhet där en denna lag en verksamhet där

eller flera deltagare, med en eller flera deltagare,

eller utan insats, kan få en med eller utan insats, kan

vinst till ett högre värde änfå en vinst till ett högre

vad var och en av de övriga värde än vad var och en av

deltagarna kan få genom de övriga deltagarna kan få.

 1. lottning, gissning, Till lotteri hänförs

vadhållning eller liknande 1. lottning, gissning,

förfaranden, vadhållning, nummerspel och

 2. marknads- och liknande förfaranden,

tivolinöjen, 2. marknads- och

 3. bingospel, tivolinöjen,

automatspel, roulettspel, 3. bingospel,

tärningsspel, kortspel, ke- automatspel, roulettspel,

djebrevsspel och liknande tärningsspel, kortspel, ke-

spel. djebrevsspel och liknande

 spel.

 Vid bedömningen av om en verksamhet är ett lotteri skall hänsyn tas till

verksamhetens allmänna karaktär och inte endast till den större eller mindre

grad av slump som finns i det enskilda fallet.

 Med vinst avses i denna lag även rätt till fortsatt spel.

 4 §

-------------------------------------------------------

 Med egentliga lotterier Med egentligt lotteri

avses i denna lag sådana avses i denna lag ett

lotterier som anges i 3 § sådant lotteri som anges i

första stycket 1 och 2 med 3 § andra stycket 1 och 2,

undantag för vadhållning i med undantag för vadhållning

samband med hästtävling och i samband med hästtävling.

idrottstävling.

 Med egentligt lotteri

 avses inte heller

 vadhållning som bedrivs i

 mer än en kommun.

-------------------------------------------------------

 Med lottförsäljningsautomat Med

avses en automat som inte är lottförsäljningsautomat

utrustad med en slumpvals- avses en automat som efter

generator eller ett betalning förser deltagaren

elektroniskt minne och som med en lottsedel som

efter betalning förser del- antingen är en vinstlott

tagaren med en lottsedel eller en nitlott.

som antingen är en vinstlott

eller en nitlott.

 4 a §

-------------------------------------------------------

 Med vadhållning avses i

 denna lag ett avtal mellan

 olika personer om att

 satsa pengar, varor,

 tjänster eller andra

 nyttigheter på olika möjliga

 utfall av en viss händelse

 eller på olika antaganden

 om förekomsten av en viss

 företeelse.

 5 §

-------------------------------------------------------

 Med bingospel avses i Med bingospel avses i

denna lag ett lotteri denna lag ett lotteri

 1. som förutsätter att 1. som förutsätter att

deltagaren är närvarande på deltagaren är närvarande på

spelplatsen och där köper en spelplatsen och där köper en

bingobricka, lott (bingobricka) som är

 försedd med eller av

 deltagaren påförs ett antal

 2. där vinstmöjligheterna ärnummer,

beroende av om de nummer 2. där vinstmöjligheterna

som dras sammanfaller med är beroende av om de nummer

numren på bingobrickan, och som dras ur en nummerserie

 sammanfaller med numren på

 bingobrickan enligt en

 3. där deltagaren genast ordning som har bestämts i

gör anspråk på sin vinst. förväg och

 3. där deltagaren genast

 gör anspråk på sin vinst.

 6 §

-------------------------------------------------------

Med automatspel avses i

denna lag spel på följande

mekaniska eller

elektroniska spelautomater:

 1. varuspelsautomat: en

spelautomat som betalar ut

vinst i form av varor och

där vinstmöjligheterna helt

eller delvis beror på

slumpen,

 2. penningautomat: en

spelautomat som betalar ut

vinst i form av pengar och

där vinstmöjligheterna

huvudsakligen beror på

slumpen,

 3. värdeautomat: en

spelautomat som betalar ut

vinst bara i form av

värdebevis, spelpolletter

eller liknande och där

vinstmöjligheterna

huvudsakligen beror på

slumpen,

 4. skicklighetsautomat:

en spelautomat som betalar

ut vinst i form av pengar

och där vinstmöjligheterna

helt eller delvis beror på

spelarens skicklighet.

-------------------------------------------------------

 Med automatspel avses i

denna lag spel på mekaniska

eller elektroniska

spelautomater.

 I denna lag avses med

 1. varuspelsautomat: en

spelautomat där vinsten kan

utgöras av varor och rätt

till fortsatt spel och

vinstmöjligheterna helt

eller delvis beror på

slumpen,

 2. penningautomat: en

spelautomat där vinsten

utgörs av pengar och

vinstmöjligheterna huvudsak-

ligen beror på slumpen,

 3. värdeautomat: en

spelautomat där vinsten

utgörs av värdebevis som kan

växlas in i kontanter till

högst 100 kronor,

spelpolletter eller

liknande och

vinstmöjligheterna

huvudsakligen beror på

slumpen,

 4. skicklighetsautomat:

en spelautomat där vinsten

utgörs av pengar och

vinstmöjligheterna helt

eller delvis beror på

spelarens skicklighet.

 16 §

-------------------------------------------------------

 Tillstånd att anordna ett Tillstånd att anordna ett

egentligt lotteri får ges, egentligt lotteri får ges,

om om

 1. en vinst som utgörs av 1. en vinst som utgörs av

pengar uppgår till högst ett pengar uppgår till högst ett

basbelopp, basbelopp,

 2. värdepappersvinster 2. värdepappersvinster

utgör högst 25 procent av detutgör högst 25 procent av

sammanlagda vinstvärdet i det sammanlagda vinstvärdet

lotteriet, i lotteriet,

 3. värdet av vinsterna i 3. värdet av vinsterna i

lotteriet motsvarar minst lotteriet motsvarar minst

35 procent och högst 55 35 procent och högst 50

procent av insatsernas vär- procent av insatsernas vär-

de, de,

 4. vinstandelen anges på 4. vinstandelen anges på

lottsedlarna, lottlistorna lottsedlarna, lottlistorna

eller på den plats där eller på den plats där

lotteriet bedrivs, och lotteriet bedrivs, och

 5. det kan antas att 5. det kan antas att

lotteriet kommer att ge lotteriet kommer att ge

sökanden skälig avkastning sökanden skälig avkastning

och att denna kommer att och att denna kommer att

användas för det aktuella användas för det aktuella

allmännyttiga ändamålet. allmännyttiga ändamålet.

 Kravet enligt första stycket 5 på skälig avkastning gäller inte om det finns

särskilda skäl för annat.

 9

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 Om lotterna skall säljas i

en lottförsäljningsautomat

krävs vidare att

 1. en vinstplan är

fastställd i förväg,

 2. vinsterna har dragits

i förväg inför en av

tillståndsmyndigheten godkänd

kontrollant, och att

 3. automaten inte

betalar ut någon vinst.

-------------------------------------------------------

 Försäljning av lotter i

 lottförsäljningsautomat

 16 a §

 Lotter får inte säljas i

 en lottförsäljningsautomat

 som är utrustad med eller

 ansluten till en

 slumpvalsgenerator eller

 ett elektroniskt minne.

 Om lotter säljs i en

 lottförsäljningsautomat av

 annat slag krävs att

 1. en vinstplan är

 fastställd i förväg,

 2. vinsterna har

 dragits i förväg inför en

 kontrollant som tillstånds-

 myndigheten har godkänt och

 3. inga vinster ges ut

 från automaten.

17 §

-------------------------------------------------------

 En sådan sammanslutning

som avses i 15 § och som är

verksam huvudsakligen inom

en enda kommun får efter

registrering anordnar

egentliga lotterier under

en treårsperiod, om

 1. lotterierna bedrivs

bara inom den eller de

kommuner där sam-

manslutningen är verksam,

 2. lotterierna inte

bedrivs från en fast

försäljningsplats som

tillhandahålls av ett

serviceföretag,

 3. insatsernas

sammanlagda belopp i de

lotterier som anordnas

under treårsperioden uppgår

till högst 20 basbelopp,

 4. en vinst som utgörs av

pengar uppgår till högst ett

basbelopp,

 5. värdet av vinsten i

varje lotteri motsvarar

minst 35 procent och högst

55 procent av insatsernas

värde,

 6. vinstandelen anges på

lottsedlarna, lottlistorna

eller på den plats där

lotteriet bedrivs, och

 7. det för lotterierna

finns föreståndare som

registreringsmyndigheten

godkänt.

-------------------------------------------------------

 En sådan sammanslutning

som avses i 15 § och som är

verksam huvudsakligen inom

en enda kommun får efter

registrering anordnar

egentliga lotterier under

en treårsperiod, om

 1. lotterierna bedrivs

bara inom den eller de

kommuner där sam-

manslutningen är verksam,

 2. lotterierna inte

bedrivs från en fast

försäljningsplats som

tillhandahålls av ett

serviceföretag,

 3. insatsernas

sammanlagda belopp i de

lotterier som anordnas

under treårsperioden uppgår

till högst 20 basbelopp,

 4. en vinst som utgörs av

pengar uppgår till högst ett

basbelopp,

 5. värdet av vinsten i

varje lotteri motsvarar

minst 35 procent och högst

50 procent av insatsernas

värde,

 6. vinstandelen anges på

lottsedlarna, lottlistorna

eller på den plats där

lotteriet bedrivs, och

 7. det för lotterierna

finns föreståndare som

registreringsmyndigheten

godkänt

 Registreringsmyndigheten får medge undantag från kravet på föreståndare enligt

första stycket 7 om det är uppenbart att någon sådan inte behövs.

 För lotteri som avses i 16 § tredje stycket gäller vidare där angivna särskil-

da förutsättningar.

19 §

-------------------------------------------------------

 En sådan sammanslutning

som avses i 15 § första

stycket får anordna

egentliga lotterier utan

tillstånd, om

 1. lotteriet anordnas i

samband med

 a) en tillställning eller

en sammankomst som

sammanslutningen anordnar

eller deltar i eller

 b) ett bingospel som

sammanslutningen anordnar,

 2. lotteriet bedrivs bara

inom det för tillställningen,

sammankomsten eller

bingospelet avsedda området

 3. värdet av varje insats

uppgår till högst 1/6 000

basbelopp,

 4. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst 1/6

basbelopp,

 5. det sammanlagda värdet

av vinsterna motsvarar

minst 35 procent och högst

55 procent av insatsernas

värde, om antalet insatser

och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan,

 6. vinstandelen anges på

lottsedlarna eller

lottlistorna eller i den

lokal där lotteriet bedrivs,

 7. lottköparen vid

lottköpet får veta var och när

vinsterna skall dras och på

vilket sätt resultatet av

dragningen görs tillgängligt

för allmänheten, om

vinstdragningen inte redan

har ägt rum, och

 8. vinsterna dras

offentligt före

tillställningens,

sammankomstens eller

bingospelets slut för dagen,

om vinstdragningen inte

redan har ägt rum före

lottförsäljningen.

-------------------------------------------------------

 En sådan sammanslutning

som avses i 15 § första

stycket får anordna

egentliga lotterier utan

tillstånd, om

 1. lotteriet anordnas i

samband med

 a) en tillställning eller

en sammankomst som

sammanslutningen anordnar

eller deltar i eller

 b) ett bingospel som

sammanslutningen anordnar,

 2. lotteriet bedrivs bara

inom det för tillställningen,

sammankomsten eller

bingospelet avsedda området,

 3. värdet av varje insats

uppgår till högst 1/6 000

basbelopp,

 4. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst 1/6

basbelopp,

 5. det sammanlagda värdet

av vinsterna motsvarar

minst 35 procent och högst

50 procent av insatsernas

värde, om antalet insatser

och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan,

 6. vinstandelen anges på

lottsedlarna eller

lottlistorna eller i den

lokal där lotteriet bedrivs,

 7. lottköparen vid

lottköpet får veta var och när

vinsterna skall dras och på

vilket sätt resultatet av

dragningen görs tillgängligt

för allmänheten, om

vinstdragningen inte redan

har ägt rum, och

 8. vinsterna dras

offentligt före

tillställningens,

sammankomstens eller

bingospelets slut för dagen,

om vinstdragningen inte

redan har ägt rum före

lottförsäljningen.

 Försäljning av lotter genom påteckning på lottlistor får, trots vad som sägs i

första stycket 2, påbörjas fyra veckor innan tillställningen eller sammankomsten

äger rum.

20 §

-------------------------------------------------------

Egentliga lotterier får även

i andra fall än som anges i

19 § anordnas utan tillstånd,

om

 1. lotteriet anordnas i

samband med

 a) en offentlig

nöjestillställning,

 b) en offentlig

tillställning till förmån för

ett allmännyttigt ändamål,

eller

 c) en allmän sammankomst

för framförande av ett

konstnärligt verk till förmån

för ett allmännyttigt ändamål,

 2. lotteriet bedrivs bara

inom det för tillställningen

eller sammankomsten avsedda

området,

 3. vinsterna utgörs bara

av varor eller tjänster,

 4. värdet av varje insats

uppgår till högst 1/6 000

basbelopp,

 5. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst 1/60

basbelopp,

 6. vinsterna delas ut i

omedelbar anslutning till

deltagandet i lotteriet,

 7. det sammanlagda värdet

av vinsterna motsvarar

minst 35 procent och högst

55 procent av insatsernas

värde, om antalet insater

och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan, och

 8. vinstandelen anges på

lottsedlarna eller anslås i

den lokal där lotteriet

bedrivs.

-------------------------------------------------------

Egentliga lotterier får även

i andra fall än som anges i

19 § anordnas utan tillstånd,

om

 1. lotteriet anordnas i

samband med

 a) en offentlig

nöjestillställning,

 b) en offentlig

tillställning till förmån för

ett allmännyttigt ändamål,

eller

 c) en allmän sammankomst

för framförande av ett

konstnärligt verk till förmån

för ett allmännyttigt ändamål,

 2. lotteriet bedrivs bara

inom det för tillställningen

eller sammankomsten avsedda

området,

 3. vinsterna utgörs bara

av varor eller tjänster,

 4. värdet av varje insats

uppgår till högst 1/6 000

basbelopp,

 5. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst 1/60

basbelopp,

 6. vinsterna delas ut i

omedelbar anslutning till

deltagandet i lotteriet,

 7. det sammanlagda värdet

av vinsterna motsvarar

minst 35 procent och högst

50 procent av insatsernas

värde, om antalet insater

och vinster samt värdet av

dessa är bestämda enligt en

uppgjord plan, och

 8. vinstandelen anges på

lottsedlarna eller anslås i

den lokal där lotteriet

bedrivs.

-------------------------------------------------------

 24 a §

 Tillstånd till

 automatspel får lämnas bara

 i fråga om varuspelsauto-

 mat, penningautomat, värde-

 automat och

 skicklighetsautomat.

27 §

-------------------------------------------------------

 Tillstånd att anordna spel

på värdeautomater i andra

fall än som avses i 26 § får

ges, om

 1. spelet anordnas till

förmån för sådana

sammanslutningar som avses

i 15 §,

 2. spelet anordnas i

samband med hotell- och

restaurangverksamhet, om

det för rörelsen finns till-

stånd till servering av

spritdrycker, vin eller

starköl enligt lagen

(1977:293) om handel med

drycker,

 3. värdet av spelarens

insats uppgår till högst 1/6

500 basbelopp per spel,

 4. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra

gånger insatsen,

 5. högst fem värdeautomater

placeras på varje spelplats,

 6. inga vinster betalas

ut i pengar,

 7. värdet av vinsterna i

spelet motsvarar minst 85 %

av insatsernas värde,

 8. spelautomaterna kan

kontrolleras genom tele-

och databaserade

kommunikationssystem,

 9. varje spelautomat

förses med tillståndshavarens

namn eller något annat

kännetecken,

 10. det kan antas att

spelautomaten inte kommer

att användas för något annat

ändamål än den enligt ansökan är

avsedd för, och

 11. det kan antas att god

ordning kommer att råda inom

den lokal eller på den plats

där spelet skall bedrivas.

-------------------------------------------------------

 Tillstånd att anordna spel

på värdeautomater i andra

fall än som avses i 26 § får

ges, om

 1. spelet anordnas till

förmån för sådana

sammanslutningar som avses

i 15 §,

 2. spelet anordnas i

samband med hotell- och

restaurangverksamhet, om

det för rörelsen finns till-

stånd till servering av

spritdrycker, vin eller

starköl enligt lagen

(1977:293) om handel med

drycker,

 3. värdet av spelarens

insats uppgår till högst 1/6

500 basbelopp per spel,

 4. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra

gånger insatsen,

 5. högst fem värdeautomater

placeras på varje spelplats,

 6. inga vinster betalas

ut i pengar från automaten,

 7. värdet av vinsterna i

spelet motsvarar minst 85 %

av insatsernas värde,

 8. spelautomaterna kan

kontrolleras genom tele-

och databaserade

kommunikationssystem,

 9. varje spelautomat

förses med tillståndshavarens

namn eller något annat

kännetecken,

 10. det kan antas att

spelautomaten inte kommer

att användas för något annat

ändamål än den enligt ansökan är

avsedd för, och

 11. det kan antas att god

ordning kommer att råda inom

den lokal eller på den plats

där spelet skall bedrivas.

 Tillstånd enligt första stycket får bara lämnas till ett folkrörelseägt

spelföretag med statligt inflytande. Om särskilda skäl föreligger får tillstånd

i stället lämnas till ett annat folkrörelseägt spelföretag eller till ett

spelföretag som ägs av staten.

-------------------------------------------------------

 Förbud att delta i vissa Förbud att medge deltagande

lotterier i vissa lotterier

 35 §

-------------------------------------------------------

 Den som är under 18 år får Den som anordnar

inte delta i automatspel, vadhållning, bingospel,

roulettspel, tärningsspel automatspel, roulettspel,

eller kortspel. tärningsspel eller kortspel

 får inte medge någon som är

 under 18 år att delta i

 lotteriet. Detsamma gäller

 den som är ombud för eller

 som förmedlar en

 lotteritjänst från den som

 anordnar lotteriet.

 Förbud att delta i vissa

 lotterier

 36 §

-------------------------------------------------------

 Anställda eller Anställda eller

funktionärer hos den som funktionärer hos den som

anordnar bingospel eller anordnar bingospel, annat

sådana lotterier som avses i automatspel än spel på

35 § får inte delta i värdeautomat i Sverige,

lotteriet. roulettspel, tärningsspel

 eller kortspel får inte

 delta i lotteriet.

 37 §

-------------------------------------------------------

 Det är inte tillåtet för den Det är inte tillåtet för

som anordnar ett lotteri den som anordnar ett

enligt denna lag att lämna lotteri enligt denna lag

kredit för insatser i lotte- att lämna kredit för

riet. insatser i lotteriet.

 Detsamma gäller den som är

 ombud för eller som

 förmedlar en lotteritjänst

 från den som anordnar

 lotteriet.

 54 §

-------------------------------------------------------

 Till böter eller fängelse i Till böter eller fängelse

högst sex månader döms den somi högst sex månader döms den

uppsåtligen eller av grov som uppsåtligen eller av

oaktsamhet grov oaktsamhet

 1. olovligen anordnar 1. olovligen anordnar

lotteri, eller ett lotteri eller främjar

 deltagande i ett inom

 landet anordnat lotteri

 2. olovligen innehar en som inte är tillåtet,

penningautomat, värdeautomat 2. olovligen innehar en

eller skicklighetsautomat. penningautomat,

 värdeautomat eller skick-

 lighetsautomat eller

 3. handlar i strid med

 35-37 §§.

 I ringa fall döms inte till ansvar.

 Är brottet grovt döms till fängelse i högst två år.

Ikraftträdande - och övergångsbestämmelser

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

 2. Övergångsbestämmelserna i samband med lotterilagens ikraftträdande

tillämpas i fråga om tillstånd att anordna spel på spelautomat som har beviljats

dessförinnan.

 3. Verksamhet som i dag inte är att anse som lotteri men som kommer att kräva

tillstånd enligt de nya föreskrifterna får fortsätta att bedrivas till och med

den 31 december 1997 under förutsättning att den som anordnar verksamheten

senast den 2 januari 1997 underrättar Lotteriinspektionen om verksamhetens art

och omfattning.

 4. Spel på spelautomat som inte kräver tillstånd i dag men som kommer att göra

det enligt de nya föreskrifterna får fortsätta att anordnas till och med den 31

december 1997 under förutsättning att den som anordnar spelet senast den 2

januari 1997 underrättar länsstyrelsen i det län där spelet anordnas om spelets

art och omfattning. Om spelet bedrivs i flera län skall i stället

Lotteriinspektionen underrättas.

 Det som sägs om sådant spel på automat som kommer att kräva tillstånd skall

också gälla i fråga om spel på automat som inte kräver tillstånd i dag och som

kommer att vara förbjudet enligt de nya föreskrifterna.

 5. I fråga om brott som har begåtts före ikraftträdandet gäller äldre

föreskrifter.

 10

Förteckning över remissinstanserna

Remissyttranden har avgetts av Göta hovrätt, Kammarrätten i Göteborg,

Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen, Statens kriminaltekniska laboratorium,

Datainspektionen, Socialstyrelsen, Folkhälsoinstitutet, Finansinspektionen,

Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Konkurrensverket, Konsumentverket,

Lotteriinspektionen, Ungdomsstyrelsen, Länsstyrelsen i Stockholms län,

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län, Eskilstuna kommun, Malmö kommun,

Göteborgs kommun, Hedemora kommun, Sundsvalls kommun, AB Tipstjänst, AB Trav och

Galopp, Cancerfonden, Centerns Lotteribyrå, Cherryföretagen AB, Folkrörelsernas

lotteribyrå, Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor,

Handikappförbundens Samarbetsorgan, Kooperativa förbundet, Lottillverkarnas

branschorganisation, Svenska Penninglotteriet AB, Riksförbundet Hem och Skola,

Svenska Kommunförbundet, Sveriges Automatägares Riksförbund, Svenska

Bingoarrangörers centralorganisation, Sveriges Hotell- och Restaurangförbund,

Sveriges Köpmannaförbund, Sveriges Riksidrottsförbund och Tobaks- och

Servicehandelns riksförbund.

 Statskontoret har förklarat sig avstå från att avge yttrande över

promemorian.

 Luleå kommun, Armatic Holding KB, Barnens Rätt i Samhället, De

Handikappades Riksförbund, Folkparkerna i Sverige, IOGT-NTO lotteribyrå,
[REDACTED_EFTERNAMN] Casino AB, Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer, Riksförbundet

Spelberoende, Svenska Tivoliägarnas Riksförbund, Sveriges Television AB och

Telia AB har avstått från att yttra sig.

 Utöver från remissinstanserna har synpunkter på promemorian inkommit från

Regni Service AB, First Telecom Europe AB, Interaktiva Lotterier i Skandinavien

AB, Svenska allmännyttiga lotterier AB, Stefan Holfve, Tottes Föreningsservice

och Crystal Leisure LTD.

 11

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-09-11

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i

Försäkringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 22 augusti 1996 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

lotterilagen (1994:1000).

Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Ann-Jeanette
[REDACTED_EFTERNAMN] och hovrättsassessorn Gun Lombach.

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

 12

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 september 1996

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Johnasson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

_________________

 Regeringen beslutar proposition 1996/97:7 Vissa spel- och lotterifrågor.

 13