Regeringens proposition

1995/96:69

Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 5 oktober 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anna Hedborg

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I enlighet med riksdagens tidigare i år fattade principbeslut om en enhetlig

ersättningsnivå på 75 % av förmånsgrundande inkomst läggs i propositionen fram

förslag till lagändringar inom sjukpenning- och sjuklönesystemen samt inom

föräldraförsäkringen och beträffande vissa andra ersättningar på

socialförsäkringsområdet. Enligt riksdagens beslut skall karensdagen bibehållas

inom sjukpenning- och sjuklönesystemen. Inom föräldraförsäkringen skall

föräldrapenning utges med 85 % av den sjukpenninggrundande inkomsten under

totalt 60 dagar, de s.k. pappa- och mammamånaderna. De övriga ersättningar som

berörs av den ändrade ersättningsnivån är tillfällig föräldrapenning,

havandeskapspenning, rehabiliteringspenning, särskild sjukpenning enligt lagen

(1977:265) om statligt personskadeskydd och närståendepenning. Någon förhöjd

ersättning skall inte utges fr.o.m. den 15:e dagen med tillfällig föräldrapen-

ning.

 Regeringen föreslår vidare att de s.k. minskningsreglerna, som reducerar

sjukpenningen om arbetsgivaren betalar sjukersättning som överstiger vissa

nivåer, skall finnas kvar i avvaktan på förslag från Sjuk- och arbets-

skadekommittén. För arbetstagare med risk för särskilt omfattande sjukfrånvaro

föreslås att sjukpenningen respektive sjuklönen skall utgöra 75 % av den

förmånsgrundande inkomsten redan från och med den första dagen i en sjukperiod.

 Vid beräkning av om rätt till sjuklön föreligger skall, när fråga är om

sammanräkning av flera anställningar hos samma arbetsgivare, samtliga

anställningar medräknas så länge inte tiden mellan respektive anställning

överstiger fjorton dagar. För försäkringarna mot sjuklöne- och semester-

lönekostnader föreslås ett tillägg så att, utöver socialavgifter och särskild

löneskatt, även allmän löneavgift skall uteslutas vid beräkningen av en

arbetsgivares sammanlagda lönekostnader.

 Med anledning av de nya reglerna för folkpension för gifta som träder i kraft

den 1 januari 1996 föreslås vissa följdändringar i lagen (1962:381) om allmän

försäkring. Det föreslås även ändringar i reglerna för bostadstillägg till

pensionärer. Dels föreslås att personkretsen för bostadstillägg utvidgas vad

gäller personer med utländsk pension, dels föreslås förändrad inkomstberäkning

för pensionärer med utländsk pension.

 I propositionen lämnas också en redovisning som riksdagen begärt angående

kvinnors sjukskrivning under senare delen av graviditeten och sambandet med

havandeskapspenningen.

 I enlighet med riksdagens principbeslut om att flerbarnstilläggen på sikt bör

avskaffas föreslås att inga nya flerbarnstillägg beviljas efter utgången av år

1995. Förslag läggs också fram om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barn-

bidrag med innebörden att det förlängda barnbidraget, i likhet med vad som

tidigare beslutats för det allmänna barnbidraget, sänks till 640 kronor per

månad. Vidare föreslås att försöksverksamheten med kommunal tillståndsprövning

för att bedriva enskild förskole- eller fritidsverksamhet enligt socialtjänst-

lagen (1980:620) förlängs att gälla t.o.m. utgången av år 1997. Det föreslås

även att samordningsregeln mellan tillfällig föräldrapenning och vårdbidrag

utsträcks till att gälla samtliga berörda åldersgrupper.

 I propositionen föreslås vidare att den schabloniserade ersättningen till

sjukvårdshuvudmännen för sjukresor skall utges från det nya generella

statsbidraget till landstingen. Inom tandvårdsområdet föreslås att vissa för-

söksverksamheter med alternativa ersättningssystem förlängs längst till utgången

av år 1996 och inom läkemedelsområdet föreslås ett klarläggande angående enskil-

das avgift för inköp av prisnedsatta läkemedel.

 I propositionen läggs också fram förslag om ändringar i reglementet för

Riksförsäkringsverkets fonder. Det föreslås att placeringsreglerna moderniseras

mot bakgrund av utvecklingen på penningmarknaden.

 I enlighet med riksdagens tidigare beslut om avgiftsväxling mellan sjuk-

försäkringsavgiften och arbetsmarknadsavgiften enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter under åren 1995 - 1998 för att förstärka finansieringen av

arbetslöshetsersättningarna m.m., föreslås en växling mellan dessa två avgifter

med 1,10 procentenheter. En växling föreslås också mellan

sjukförsäkringsavgiften och lönegarantiavgiften omfattande 0,05 procentenheter,

för att finansiera de ökade kostnaderna inom lönegarantisystemet som följer av

att arbetsgivaravgifter fortsättningsvis skall betalas på lön utbetald enligt

reglerna om statlig lönegaranti. Inom avgiftsområdet föreslås vidare att den

kostnadsbesparing som uppkommer för arbetsgivarna med anledning av sänkta

ersättningsnivåer inom sjuklönesystemet neutraliseras genom att

sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare höjs med 0,20 procentenheter. Samtidigt

föreslås i enlighet med tidigare ställningstagande från riksdagen att den

allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift höjs med 1 procentenhet.

Slutligen föreslås också vissa klarlägganden vad avser skyldigheten att betala

sociala avgifter för vissa socialförsäkringsförmåner m.m.

 Samtliga ändringar föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut........................7

2 Lagtext............................................8

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

 allmän försäkring..............................8

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:839) om

 ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring19

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om

 sjuklön.......................................21

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om

 statligt personskadeskydd.....................23

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om

 ersättning och ledighet för närståendevård....24

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:225) om

 ersättning till smittbärare...................25

 2.7 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)26

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:16) om för-

 säkring mot vissa semesterlönekostnader.......28

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om

 bostadstillägg till pensionärer...............29

 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om

 allmänna barnbidrag...........................33

 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:378) om för-

 längt barnbidrag..............................34

 2.12 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1987:442)

 om försöksverksamhet med kommunal tillståndspröv-

 ning för vissa hem för vård eller boende enligt

 socialtjänstlagen (1980:620)..................35

 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om

 arbetsskadeförsäkring.........................36

 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:419) om rese-

 kostnadsersättning vid sjukresor..............37

 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:844) om

 ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning

 vid sjukresor.................................38

 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:49) om be-

 gränsning av läkemedelskostnader, m.m.........40

 2.17 Förslag till lag om ändring i reglementet (1961:265)

 angående förvaltningen av Riksförsäkringsverkets fonder41

 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om

 socialavgifter................................45

 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om

 allmänna egenavgifter.........................48

3 Ärendet och dess beredning........................49

4 En enhetlig ersättningsnivå inom sjukförsäkringen, m.m.52

 4.1 Sjuk- och rehabiliteringsersättning...........52

 4.2 Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havande-

 skapspenning..................................55

 4.3 Vissa övriga ersättningsslag..................57

 4.4 Försäkringen mot kostnader för sjuklön samt försäkringen

 mot vissa semesterlönekostnader...............58

 4.5 Sjuklön vid upprepade korttidsanställningar hos samma

 arbetsgivare..................................59

5 Pensionsfrågor....................................59

 5.1 Vissa följdändringar med anledning av sänkt folkpension

 för gifta.....................................59

 5.2 Ändring i lagen om bostadstillägg till pensionärer60

 5.2.1 Utökad personkrets för rätt till bostadstillägg till

 pensionärer............................60

 5.2.2 Inkomst av utländsk pension vid beräkning av

 bostadstillägg.........................62

6 Gravida kvinnors sjukskrivning....................63

7 Barnbidrag, m.m...................................66

 7.1 Allmänna barnbidrag...........................66

 7.2 Förlängt barnbidrag...........................67

 7.3 Försöksverksamhet med viss kommunal tillståndsprövning 67

8 Tillfällig föräldrapenning när tillsynsbehovet även grundat rätt

 till vårdbidrag...................................67

9 Ersättning från den allmänna sjukförsäkringen för sjukresor68

10 Försöksverksamheter med alternativa ersättningssystem

 inom vuxentandvård................................69

11 Prisnedsättningen av läkemedel....................71

12 Ändringar i reglementet angående förvaltningen av Riksför-

 säkringsverkets fonder............................71

 12.1 Inledning...................................71

 12.2 Ändrade placeringsregler för fonderna.......72

 12.3 Årsredovisning..............................74

 12.4 Övriga av Riksförsäkringsverket förvaltade fonder74

13 Vissa avgiftsfrågor...............................75

 13.1 Ändring av socialavgifter och höjning av den all-

 männa sjukförsäkringsavgiften.................75

 13.2 Klarläggande vad avser skyldighet att betala arbets-

 givaravgifter.................................76

14 Ikraftträdande, kostnader och administration......77

15 Författningskommentar.............................77

 15.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

 allmän försäkring...........................77

 15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:839) om

 ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring79

 15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om

 sjuklön.....................................79

 15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:265) om

 statligt personskadeskydd...................80

 15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om

 ersättning och ledighet för närståendevård..80

 15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om

 ersättning till smittbärare.................80

 15.7 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)80

 15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:16) om för-

 säkring mot vissa semesterlönekostnader.....80

 15.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

 bostadstillägg till pensionärer.............81

 15.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om

 allmänna barnbidrag.........................82

 15.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:378) om för-

 längt barnbidrag............................83

 15.12 Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1987:442)

 om försöksverksamhet med kommunal tillståndspröv-

 ning för vissa hem för vård eller boende enligt

 socialtjänstlagen (1980:620)................83

 15.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om

 arbetsskadeförsäkring.......................83

 15.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:419) om rese-

 kostnadsersättning vid sjukresor............83

 15.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:844) om

 ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning

 vid sjukresor...............................83

 15.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) om be-

 gränsning av läkemedelskostnader, m.m.......84

 15.17 Förslaget till lag om ändring i reglementet (1961:265)

 angående förvaltningen av Riksförsäkringsverkets fonder84

 15.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om

 socialavgifter..............................85

 15.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om

 allmänna egenavgifter.......................85

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 oktober 199586

Rättsdatablad........................................87

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till

 - lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 - lag om ändring i lagen (1995:839) om ändring i lagen (1962:381) om

 allmän försäkring,

 - lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön,

 - lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd,

 - lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

 närståendevård,

 - lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare,

 - lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

 - lag om ändring i lagen (1993:16) om försäkring mot vissa se-

 mesterlönekostnader,

 - lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer,

 - lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

 - lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,

 - lag om fortsatt giltighet av lagen (1987:442) om försöksverksamhet med

 kommunal tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt

 socialtjänstlagen (1980:620),

 - lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,

 - lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid

 sjukresor,

 - lag om ändring i lagen (1995:844) om ändring i lagen (1991:419) om

 reskostnadsersättning vid sjukresor,

 - lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,

 m.m.,

 - lag om ändring i reglementet (1961:265) angående förvaltningen av

 Riksförsäkringsverkets fonder,

 - lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,

 - lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter,

 2. godkänner vad regeringen föreslagit om förlängt tandvårdsförsök (avsnitt

 10).

 7

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1

 dels att 3 kap. 4 c och 4 d §§ samt 5 kap. 14 § skall upphöra att gälla,

dels att 2 kap. 1 §, 3 kap. 4, 4 a, 4 b, 7 b, 9 a, 10 a och 16 §§, 4 kap. 6, 11

och 14 §§, 16 kap. 5 §, 22 kap. 8 § samt punkt 3 av övergångsbestämmelserna till

lagen (1994:1568) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 11 b §, av följande

lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

1 §2

-------------------------------------------------------

 Bestämmelser om Bestämmelser om

skyldighet att erbjuda skyldighet att erbjuda

hälso- och sjukvård samt att hälso- och sjukvård finns i

ersätta kostnader för resor hälso- och sjukvårdslagen

i samband med vård finns i (1982:763). För hälso- och

hälso- och sjukvårdslagen sjukvård och för tandvård

(1982:763) och i lagen samt för vissa resor i

(1991:419) om resekost- samband med vård lämnas

nadsersättning vid sjuk- ersättning enligt bestäm-

resor. För hälso- och melserna i detta kapitel.

sjukvård och för tandvård,

liksom för kostnadsansvaret

för resor i samband med

vården, lämnas ersättning

enligt bestämmelserna i I grunderna för ersättning

detta kapitel. enligt 3 § kan regeringen

 I grunderna för ersättning dels bestämma den högsta

enligt 3 § kan regeringen patientavgift och det

dels bestämma den högsta högsta arvode som får tas ut

patientavgift och det av en vårdgivare som är

högsta arvode som får tas ut ansluten till försäkringen,

av en vårdgivare som är dels meddela närmare

ansluten till försäkringen, föreskrifter för verksamhet-

dels meddela närmare ens bedrivande hos

föreskrifter för verksamhet- vårdgivaren och om

ens bedrivande hos skyldighet för denne att

vårdgivaren och om lämna uppgifter om verksam-

skyldighet för denne att

lämna uppgifter om verksam- heten.

heten. I grunderna för

ersättning enligt 6 § kan

regeringen bestämma den

högsta resekostnad som den

försäkrade skall svara för

samt det lägsta belopp, som

skall beräknas för kostnad

för resa med bil som inte

går i allmän trafik.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1994:746.

 3 kap.

 4 §3

-------------------------------------------------------

 För dagar i en sjukperiod För dagar i en sjukperiod

gäller, om inte annat följer gäller, om inte annat följer

av 10 - 10 b §§ av 10 - 10 b §§,

 1. att sjukpenning inte 1. att sjukpenning inte

utges för den första dagen, utges för den första dagen,

 2. att hel sjukpenning och

för de två följande dagarna 2. att hel sjukpenning

utgör för dag 65 procent av för de därpå följande dagarna

den fastställda sjukpen- utgör för dag 75 procent av

ninggrundande inkomsten, den fastställda

delad med 365, sjukpenninggrundande

 inkomsten, delad med 365.

 3. att hel sjukpenning Sjukpenningen avrundas

för tid därefter till och till närmaste hela krontal.

med den trehund-

rasextiofemte dagen utgör

för dag 80 procent av den

fastställda sjukpenning-

grundande inkomsten, delad

med 365, och

 4. att hel sjukpenning

för tid därefter utgör för dag

70 procent av den

sjukpenninggrundande in-

komsten, delad med 365.

Sjukpenningen avrundas

till närmaste hela krontal.

 Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av

sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller

rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §. Uppkommer för den försäkrade rätt

till sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod

enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, skall sjukperioden enligt denna lag anses

omfatta också sjuklöneperioden.

 Om en sjukperiod börjar inom fem dagar från det en tidigare sjukperiod

avslutats skall bestämmelserna i första stycket samt 4 a och 10 a §§ tillämpas

som om den senare sjukperioden utgör en fortsättning på den tidigare

sjukperioden.

-------------------------------------------------------

 Om den försäkrade gått Om den försäkrade gått

miste om sjukpenning till miste om sjukpenning till

följd av bestämmelserna i följd av bestämmelserna i

första stycket 1 eller första stycket 1 eller

10 a § första stycket 1 för 10 a § första stycket 1 för

sammanlagt tio dagar under sammanlagt tio dagar under

de senaste tolv månaderna de senaste tolv månaderna

utges sjukpenning för dag utges sjukpenning för dag

som avses i första stycket som avses i första stycket

1 med 65 procent av den 1 med 75 procent av den

sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande

inkomsten, delad med 365. inkomsten, delad med 365.

4 a §4

-------------------------------------------------------

 Om den försäkrade av Om den försäkrade av

arbetsgivaren erhåller arbetsgivaren erhåller

skattepliktiga förmåner i skattepliktiga förmåner i

form av lön, bil, bostad form av lön, bil, bostad

3 Senaste lydelse

1995:508.

4 Senaste lydelse eller helt fri kost under

1995:508. sjukdom för samma tid som

eller helt fri kost under sjukpenningen avser, skall

sjukdom för samma tid som sjukpenning som utges till

sjukpenningen avser, skall och med den nittionde

sjukpenning som utges till dagen i sjukperioden

och med den nittionde minskas med det belopp som

dagen i sjukperioden förmånerna under sjukdom

minskas med det belopp som överstiger 10 procent av

förmånerna under sjukdom vad den försäkrade skulle ha

överstiger 10 procent av fått i motsvarande förmåner

vad den försäkrade skulle ha om han varit i arbete och

fått i motsvarande förmåner sjukpenning som utges för

om han varit i arbete och tid därefter minskas med

sjukpenning som utges för förmånerna under sjukdom.

tid därefter minskas med Till den del förmånerna

förmånerna under sjukdom. under sjukdom utges i

Till den del förmånerna förhållande till förmåner i

under sjukdom utges i arbete som för år räknat

förhållande till förmåner i överstiger den högsta

arbete som för år räknat sjukpenninggrundande

överstiger den högsta inkomst som kan beräknas

sjukpenninggrundande enligt 2 § skall minskning

inkomst som kan beräknas dock endast ske med belopp

enligt 2 § skall minskning som överstiger 85 procent

dock endast ske med belopp av förmånerna i arbete när

som överstiger 75 procent sjukpenning utges från och

av förmånerna i arbete när med den andra till och med

sjukpenning utges med den den nittionde dagen och 75

procentandel som anges i procent av förmånerna i

4 § första stycket 2, 90 arbete för tid därefter.

procent av förmånerna i

arbete när sjukpenning

utges från och med den

fjärde till och med den

nittionde dagen med den

procentandel som anges i

4 § första stycket 3, 80

procent av förmånerna i

arbete när sjukpenning

utges från och med den

nittioförsta till och med

den trehundrasextiofemte

dagen med den procentandel

som anges i 4 § första

stycket 3 och 70 procent

av förmånerna i arbete för

tid därefter när sjukpenning

utges med den procentandel

som anges i 4 § första

stycket 4.

 Vid tillämpning av bestämmelserna i första stycket skall ersättning som utges

på grund av förmån av fri gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som

fastställs i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer anses

som lön under sjukdom från arbetsgivare.

 Det belopp varmed minskning skall göras avrundas till närmast lägre hela

krontal. Avräkning skall i första hand göras vid utbetalning av sjukpenning som

avser samma tid som de förmåner under sjukdom som föranlett minskningen men får

också göras vid närmast följande utbetalning av sjukpenning.

4 b §5

-------------------------------------------------------

 Den allmänna Den allmänna

försäkringskassan kan efter försäkringskassan kan efter

skriftlig ansökan av den skriftlig ansökan av den

5 Senaste lydelse

1992:1702. försäkrade besluta att hel

försäkrade besluta att hel sjukpenning för dag skall

sjukpenning för dag skall utges med 75 procent av

utges med 80 procent av den försäkrades sjuk-

den försäkrades sjuk- penninggrundande inkomst

penninggrundande inkomst delad med 365 eller, vid

delad med 365 eller, vid sjukpenningberäkning enligt

sjukpenningberäkning enligt 10 a §, med motsvarande

10 a §, med motsvarande arbetstidsfaktor, även för

arbetstidsfaktor, även för dag som avses i 4 § första

dag som avses i 4 § första stycket 1 och 10 a § första

stycket 1 och 2 och 10 a § stycket 1. Ett sådant

första stycket 1 och 2. Ett beslut får meddelas endast

sådant beslut får meddelas om den försäkrade lider av

endast om den försäkrade sjukdom som kan antas

lider av sjukdom som kan medföra ett större antal

antas medföra ett större sjukperioder med rätt till

antal sjukperioder med rätt sjukpenning under en tolv-

till sjukpenning under en

tolvmånadersperiod. månadersperiod.

 Ett beslut enligt första stycket gäller från och med den kalendermånad då

ansökan gjordes hos försäkringskassan, om inte annat sägs i beslutet. Beslutet

skall gälla för viss tid som anges i beslutet eller, om det finns särskilda

skäl, tills vidare. Beslutet skall upphävas om villkoret enligt första stycket

andra meningen inte längre är uppfyllt.

 En försäkrad som har gjort ansökan enligt första stycket är skyldig att

genomgå undersökning av läkare eller tandläkare och att ge in utlåtande över

undersökningen, om försäkringskassan finner att det behövs för ärendets

bedömning. För den försäkrades utgifter för undersökningen och för utlåtande

över undersökningen lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen förordnar.

7 b §6

 Sjukpenning enligt 7 § utges även när den försäkrade genomgår en medicinsk

behandling eller medicinsk rehabilitering som syftar till att förebygga sjukdom

eller att förkorta sjukdomstid eller att helt eller delvis förebygga eller häva

nedsättning av arbetsförmågan. Som villkor gäller att behandlingen eller

rehabiliteringen har ordinerats av läkare och ingår i en av försäkringskassan

godkänd plan.

 Arbetsförmågan skall anses nedsatt i den mån den försäkrade på grund av

behandlingen eller rehabiliteringen är förhindrad att förvärvsarbeta.

-------------------------------------------------------

 Sjukpenning enligt denna Sjukpenning enligt denna

paragraf utges med 80 paragraf utges med 75

procent av den försäkrades procent av den försäkrades

sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande

inkomst delad med 365 inkomst delad med 365

eller, vid eller, vid

sjukpenningberäkning enligt sjukpenningberäkning enligt

10 a §, med motsvarande 10 a §, med motsvarande

arbetstidsfaktor även för arbetstidsfaktor även för

dag som avses i 4 § första dag som avses i 4 § första

stycket 1 och 2 och 10 a § stycket 1 och 10 a § första

första stycket 1 och 2. stycket 1.

9 a §7 En kvinna som önskar erhålla havandeskapspenning skall göra ansökan

därom. Den allmänna försäkringskassan får påfordra att kvinnan till stöd

6 Senaste lydelse 1992:1702.

7 Senaste lydelse 1992:1702.

för sin rätt till havandeskapspenning inger utlåtande av sin arbetsgivare samt

läkarutlåtande.

 I beslutet om havandeskapspenning skall anges under vilken tid ersättning kan

utges.

-------------------------------------------------------

 Vad i lag eller annan Vad i lag eller annan

författning föreskrivs om författning föreskrivs om

sjukpenning gäller i fråga sjukpenning gäller i fråga

om havandeskapspenning med om havandeskapspenning med

undantag av bestämmelserna undantag av bestämmelserna

om ersättning för om ersättning för

merutgifter i 7 a § och om merutgifter i 7 a § och om

karenstid i 11 §. Vidare karenstid i 11 §. Vidare

skall skall

havandeskapspenningen, med havandeskapspenningen, med

avvikelse från vad som an- avvikelse från vad som an-

ges i 4 § första stycket och ges i 4 § första stycket och

10 a §, utges med 65 10 a §, utges med 75

procent även för den första procent även för den första

dagen. Havandeskapspenning dagen. Havandeskapspenning

utges inte i den mån utges inte i den mån

kvinnan för samma tid uppbär kvinnan för samma tid uppbär

sjukpenning eller sjuklön sjukpenning eller sjuklön

eller annan ersättning eller annan ersättning

enligt lagen (1991:1047) enligt lagen (1991:1047)

om sjuklön. om sjuklön.

10 a §8

-------------------------------------------------------

 Om den försäkrades Om den försäkrades

sjukpenning i fall som sjukpenning i fall som

avses i 10 § svarar mot avses i 10 § svarar mot

sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande

inkomst av enbart inkomst av enbart

anställning, gäller för dagaranställning, gäller för dagar

i sjukperioden som den i sjukperioden som den

försäkrade skulle ha utfört försäkrade skulle ha utfört

förvärvsarbete om han inte förvärvsarbete om han inte

hade varit sjuk hade varit sjuk

 1. att sjukpenning inte 1. att sjukpenning inte

utges för den första dagen, utges för den första dagen,

 2. att hel sjukpenning och

för de två följande dagarna 2. att hel sjukpenning

utgör 65 procent av den för de därpå följande dagarna

sjukpenninggrundande in- utgör 75 procent av den

komsten och beräknas enligt sjukpenninggrundande

andra och tredje styckena, inkomsten och beräknas

och enligt andra och tredje

 3. att hel sjukpenning styckena.

för tid därefter utgör 80

procent av den

sjukpenninggrundande

inkomsten och beräknas

enligt andra och tredje

styckena.

 Skall sjukpenning utges för endast en dag skall till grund för beräkningen

läggas det tal som erhålls när angiven procentandel av den sjukpenninggrundande

inkomsten delas med årsarbetstiden. Talet avrundas till närmaste hela krontal.

Det multipliceras därefter med antalet timmar av ordinarie arbetstid eller

däremot svarande normal arbetstid. Produkten utgör hel sjukpenning för dagen.

 Skall sjukpenning utges för mer än en dag med samma procentandel skall, vid

beräkning av sjukpenning för dessa dagar, det tal som erhållits enligt andra

stycket andra meningen multipliceras med det sammanlagda

8 Senaste lydelse 1992:1702.

antalet timmar av ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid

som belöper på dagarna. Det tal som därvid erhålls delas med antalet dagar med

sjukpenning. Kvoten utgör beloppet av hel sjukpenning för dag. Skall sjukpenning

utges efter olika grader av nedsatt arbetsförmåga sammanläggs dock de timmar som

avser samma grad för sig. Sjukpenning beräknas för varje sådan period för sig.

 Om antalet timmar eller det sammanlagda antalet timmar enligt andra och tredje

styckena inte uppgår till ett helt timtal skall avrundning ske till närmaste

hela timtal, varvid halv timme avrundas uppåt. Sjukpenning avrundas till

närmaste hela krontal.

-------------------------------------------------------

 Om den försäkrade gått Om den försäkrade gått miste

miste om sjukpenning till om sjukpenning till följd

följd av bestämmelserna i av bestämmelserna i första

första stycket 1 eller 4 § stycket 1 eller 4 § första

första stycket 1 för sam- stycket 1 för sammanlagt

manlagt tio dagar under de tio dagar under de senaste

senaste tolv månaderna, tolv månaderna, utges

utges sjukpenning för dag sjukpenning för dag som

som avses i första stycket avses i första stycket 1

1 med 65 procent av den med 75 procent av den

sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande

inkomsten och beräknas inkomsten och beräknas

enligt andra och tredje enligt andra och tredje

styckena.

 styckena.

 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksförsäkringsverket får

meddela föreskrifter om schablonberäkning av ordinarie arbetstid och däremot

svarande normal arbetstid.

16 §9

 Om en arbetstagare har rätt till lön under sjukdom enligt statliga, kommunala

eller landstingskommunala bestämmelser, kan regeringen föreskriva undantag helt

eller delvis från bestämmelserna om rätt till sjukpenning.

 I den mån sådant undantag inte har föreskrivits får arbetsgivaren i den

ordning regeringen bestämmer uppbära arbetstagarens sjukpenning till den del den

inte överstiger den utbetalda lönen.

 En överenskommelse, som innebär att en arbetsgivare som har utgivit lön till

en arbetstagare under sjukdom har rätt att uppbära dennes sjukpenning, är

bindande för försäkringskassan om den har form av kollektivavtal och på

arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en organisation som är att anse

som huvudorganisation. Ett sådant kollektivavtal får en arbetsgivare som är

bunden av avtalet efter överenskommelse åberopa även i fråga om arbetstagare som

inte omfattas av avtalet men sysselsätts i arbete som avses i det. Regeringen

får meddela föreskrifter om sjukpenningberäkning och handläggning av sjukfall

för arbetstagare hos staten som omfattas av sådant avtal.

 Regeringen får även meddela föreskrifter om sjukpenningberäkning för

arbetstagare med statligt reglerad anställning som är anställda hos en annan

arbetsgivare än staten och som omfattas av sådant kollektivavtal som anges i

tredje stycket.

 Har en försäkrad drabbats av sjukdom utom riket och därvid erhållit underhåll

genom utrikesförvaltningens försorg får förvaltningen i den ordning regeringen

bestämmer från försäkringskassan erhålla den för-

9 Senaste lydelse 1995:508.

säkrades sjukpenning, i den mån den inte överstiger vad som har utgivits i

underhåll.

-------------------------------------------------------

 Sjukpenning som betalas Sjukpenning som betalas

ut enligt denna paragraf ut enligt denna paragraf

till en arbetsgivare skall till en arbetsgivare skall

minskas med skattepliktiga minskas med skattepliktiga

förmåner i form av lön, bil, förmåner i form av lön, bil,

bostad och helt fri kost bostad och helt fri kost

under sjukdom som under sjukdom som

arbetsgivaren utger till arbetsgivaren utger till

arbetstagaren för samma tid arbetstagaren för samma tid

som sjukpenningen avser, som sjukpenningen avser,

dock endast med den del av dock endast med den del av

förmånerna under sjukdom som förmånerna under sjukdom som

överstiger motsvarande överstiger 85 procent av

förmåner i arbetet med 75 motsvarande förmåner i

procent när sjukpenning arbete när sjukpenning

utges med den procentandel utges från och med den

som anges i 4 § första andra till och med den

stycket 2, med 90 procent nittionde dagen och 75

när sjukpenning utges från procent av förmånerna i

och med den fjärde till och arbete för tid därefter.

med den nittionde dagen i Härvid har bestämmelserna i

sjukperioden med den 4 a § andra och tredje

procentandel som anges i styckena motsvarande

4 § första stycket 3, med 80

procent när sjukpenning tillämpning.

utges från och med den

nittioförsta till och med

den trehundrasextiofemte

dagen i sjukperioden med

den procentandel som anges

i 4 § första stycket 3 och

med 70 procent för tid

därefter när sjukpenning

utges med den procentandel

som anges i 4 § första

stycket 4. Härvid har

bestämmelserna i 4 a § andra

och tredje styckena mot-

svarande tillämpning.

4 kap.

6 §10 Hel föräldrapenning utgör lägst 60 kronor om dagen (garantinivå).

 Föräldrapenning för de första 180 dagarna utges med belopp motsvarande

förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst

240 dagar i följd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har

varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om

försäkringskassan känt till samtliga förhållanden.

 Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för 180 dagar med

belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och 90

dagar med belopp enligt garantinivån.

 Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för 90 dagar

med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket,

och 90 dagar med belopp enligt garantinivån.

-------------------------------------------------------

 När föräldrapenning enligt När föräldrapenning enligt

andra - fjärde styckena andra - fjärde styckena

skall utges med skall utges med

10 Senaste lydelse

1994:1568. belopp motsvarande

belopp motsvarande förälderns sjukpenning,

förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske

skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag

enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärde - sjunde

av 5 § fjärde - sjunde styckena samt 10 a och

styckena samt 10 a och 10 b §§. Därvid skall dock

10 b §§. Därvid skall dock föräldrapenning för dag

föräldrapenning för dag beräknas efter 85 procent

beräknas efter 90 procent av den fastställda

av den fastställda sjukpenninggrundande

sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365,

inkomsten, delad med 365, a) för föräldrar som

 a) för föräldrar som gemensamt har vårdnaden om

gemensamt har vårdnaden om ett barn eller, vid

ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, för

flerbarnsbörd, barnen, för de första 30 dagarna för

de första 30 dagarna för vardera föräldern,

vardera föräldern, b) för en förälder som

 b) för en förälder som ensam har vårdnaden om ett

ensam har vårdnaden om ett barn eller, vid

barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, för

flerbarnsbörd, barnen, för de första 60 dagarna, eller

de första 60 dagarna, eller c) om den andra föräldern

 c) om den andra föräldern på grund av sjukdom eller

på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar

handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda ett barn

förmåga att vårda ett barn eller, vid flerbarnsbörd,

eller, vid flerbarnsbörd, barnen, för de första 60

barnen, för de första 60 dagarna. Föräldrapenning för

dagarna. Föräldrapenning för tid därutöver skall för dag

tid därutöver skall för dag beräknas efter 75 procent

beräknas efter 80 procent av den fastställda sjukpen-

av den fastställda sjukpen- ninggrundande inkomsten,

ninggrundande inkomsten, delad med 365.

delad med 365.

 Utan hinder av vad som föreskrivs i andra - fjärde styckena skall, om

förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje

stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller två år beräknas lägst på

grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde

eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter

föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan

gravid på nytt innan barnet uppnått ett år och nio månaders ålder, skall

föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma

gäller vid adoption av barn som sker inom två år och sex månader efter det att

det föregående barnet fötts eller adopterats.

11 §11 Tillfällig föräldrapenning kan utges för vård av ett barn som fyllt tolv

men inte sexton år i de fall barnet på grund av sjukdom, psykisk utveck-

lingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller

vård.

 Tillfällig föräldrapenning kan även utges för vård av ett barn som fyllt

sexton men inte tjugoett år om barnet omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd

och service till vissa funktionshindrade. Om barnet efter att ha fyllt tjugoett

år går i sådan skola som avses i 5 kap. 28 § eller 6 kap. 7 § skollagen

(1985:1100) kan tillfällig föräldrapenning utges till utgången av vårterminen

det kalenderår då barnet fyller 23 år.

11 Senaste lydelse 1993:743.

-------------------------------------------------------

 Tillfällig föräldrapenning Tillfällig föräldrapenning

enligt första stycket utges enligt första stycket utges

om föräldern behöver avstå frånom föräldern behöver avstå från

förvärvsarbete av skäl som förvärvsarbete av skäl som

anges i 10 § första stycket anges i 10 § första stycket

eller 10 a §. För tid under eller 10 a §. För tid under

vilken annars föräldrapen- vilken annars föräldrapen-

ning skulle ha uppburits ning skulle ha uppburits

utges dock inte tillfällig utges dock inte tillfällig

föräldrapenning annat än om föräldrapenning annat än om

barnet vårdas på sjukhus. Förbarnet vårdas på sjukhus.

vård- eller tillsynsbehov Tillfällig föräldrapenning

som grundat rätt till vård- enligt andra stycket utges

bidrag enligt 9 kap. 4 § om föräldern behöver avstå från

utges inte heller till- förvärvsarbete av skäl som

fällig föräldrapenning. anges i 10 § första stycket

Tillfällig föräldrapenning

enligt andra stycket utges 1.

om föräldern behöver avstå från

förvärvsarbete av skäl som

anges i 10 § första stycket

1.

 Den allmänna försäkringskassan får i förväg pröva om förutsättningarna enligt

första eller andra stycket föreligger. Ett sådant beslut är bindande för den tid

som anges i beslutet men kan omprövas om de förhållanden som har lagts till

grund för beslutet ändras.

11 b §

-------------------------------------------------------

 För vård- eller

 tillsynsbehov som grundat

 rätt till vårdbidrag enligt

 9 kap. 4 § utges inte till-

 fällig föräldrapenning.

14 §12 Hel tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som avstår från

förvärvsarbete. Halv eller fjärdedels tillfällig föräldrapenning utges till en

förälder som arbetar högst hälften respektive högst tre fjärdedelar av den tid

han skulle ha arbetat om han inte vårdat barnet. Bestämmelserna i 7 § andra

stycket gäller i tillämpliga delar även i fråga om tillfällig föräldrapenning.

-------------------------------------------------------

 Om inte annat följer av Om inte annat följer av

tredje eller fjärde stycket tredje eller fjärde stycket

eller 14 a § skall till eller 14 a § skall till

grund för beräkningen av grund för beräkningen av

beloppet för hel tillfällig beloppet för hel tillfällig

föräldrapenning för dag läggasföräldrapenning för dag läggas

det tal som erhålls när 80 det tal som erhålls när 75

eller, efter det att procent av den sjuk-

förmånen utgetts för 14 dagarpenninggrundande inkomsten

för samma barn under ett år, av anställning delas med

90 procent av den årsarbetstiden. Vid

sjukpenninggrundande beräkningen tillämpas 3 kap.

inkomsten av anställning 10 a § andra - fjärde styck-

delas med årsarbetstiden. ena på motsvarande sätt för

Vid beräkningen tillämpas den tid som förmånen avser.

3 kap. 10 a § andra - fjärde

styckena på motsvarande sätt

för den tid som förmånen

avser.

12 Senaste lydelse Skall tillfällig

1992:1702. föräldrapenning utges på

 Skall tillfällig grundval av inkomst av

föräldrapenning utges på annat förvärvsarbete beräknas

grundval av inkomst av hel förmån för dag efter 75

annat förvärvsarbete beräknasprocent av den fastställda

hel förmån för dag efter 80 sjukpenninggrundande

eller, efter det att inkomsten, delad med 365.

förmånen utgetts för 14 dagarBeloppet avrundas till när-

för samma barn under ett år, maste hela krontal.

90 procent av den

fastställda sjuk-

penninggrundande inkom-

sten, delad med 365.

Beloppet avrundas till

närmaste hela krontal.

 Skall tillfällig föräldrapenning utges på grundval av sjukpenninggrundande

inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete beräknas den del av

förmånen som svarar mot inkomst av anställning enligt andra stycket medan den

del av förmånen som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt

tredje stycket.

16 kap.

5 §13 Ålderspension utgår från och med den månad varunder den försäkrade fyller

sextiofem år eller, om han önskar att pensionen skall börja utgå tidigare eller

senare, från och med den månad som angives i pensionsansökningen.

 Förtidspension, handikappersättning och vårdbidrag utgår från och med den

månad då rätt till förmånen inträtt. I fall som avses i 1 § andra stycket utgår

dock förtidspension från och med månaden näst efter den då beslutet om pension

meddelats.

 Efterlevandepension utgår från och med den månad då den försäkrade avlidit

eller, om han vid sin död uppbar ålderspension eller förtidspension, från och

med månaden näst efter den då dödsfallet inträffat.

 Inträder rätt till ålderspension eller efterlevandepension vid annan tidpunkt

än som åsyftas i första och tredje styckena, utgår pensionen från och med den

månad då rätten inträtt.

 Pension får inte utgå för längre tid tillbaka än tre månader eller, i fråga om

barnpension eller handikappersättning, två år före ansökningsmånaden.

-------------------------------------------------------

 Vid utbetalning av

folkpension för förfluten

tid till försäkrad, vars

make uppbär folkpension,

skall pensionen så minskas,

att det sammanlagda

beloppet för båda makarna

motsvarar vad som skall

utgå enligt 6 kap. 2 § eller

7 kap. 4 §.

 Det belopp som först förfaller till betalning efter beslut om barnpension

enligt 14 kap. 2 § skall minskas med vad som utbetalats i omställningspenion

enligt 14 kap. 4 § eller särskild efterlevandepension enligt 14 kap. 5 § för den

tid som barnpensionsbeloppet avser utöver vad som skulle ha utgetts om beslutet

om barnpension förelegat vid utbetalningen av omställningspensionen eller den

särskilda efterlevandepensionen.

13 Senaste lydelse 1988:1537.

22 kap.

 8 §14

-------------------------------------------------------

 Hel Hel

rehabiliteringspenning rehabiliteringspenning

utgör för dag 95 procent av utgör för dag 75 procent av

den fastställda den fastställda

sjukpenninggrundande in- sjukpenninggrundande in-

komsten, delad med 365. komsten, delad med 365.

Rehabiliteringspenningen Rehabiliteringspenningen

avrundas till närmaste hela avrundas till närmaste hela

krontal. krontal.

-------------------------------------------------------

 3. I fråga om 3. I fråga om

föräldrapenning för vård av föräldrapenning för vård av

barn som är fött före lagens barn som är fött före lagens

ikraftträdande gäller fort- ikraftträdande gäller fort-

farande äldre föreskrifter i farande äldre föreskrifter i

4 kap. 3 § tredje och sjätte 4 kap. 3 § tredje och sjätte

styckena samt 6 § femte styckena. 4 kap. 3 § femte

stycket, såvitt gäller stycket tillämpas inte i

4 kap. 6 § femte stycket fråga om föräldrapenning för

dock endast intill utgången vård av barn som är fött före

av år 1996. 4 kap. 3 § femte lagens ikraftträdande.

stycket tillämpas inte i

fråga om föräldrapenning för

vård av barn som är fött före

lagens ikraftträdande.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Äldre bestämmelser i 2 kap. 1 § gäller fortfarande för resor som påbörjats

före ikraftträdandet.

14 Senaste lydelse 1992:1702.

 8

2.2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1995:839) om ändring i lagen (1962:381) om allmän

försäkring

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 i

dess lydelse enligt lagen (1995:839) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

 2 kap.

 6 §

-------------------------------------------------------

 Ersättning lämnas för För s j u k r e s o r och

r e s e k o s t n a d e r s j u k-

i samband med öppen hälso- t r a n s p o r t e r läm-

och sjukvård, utom sådan som nas ersättning enligt

ges av en specialist i grunder som fastställs av

allmänmedicin inom primär- regeringen.

vården, om vården anordnas

av staten, ett landsting

eller en kommun som inte

tillhör ett landsting,

eller i samband med

sjukhusvård enligt 4 §.

Ersättning lämnas också för

resekostnader i samband

med

 1. tillhandahållande av

hjälpmedel åt handikappad,

 2. tandvård som avses i

3 §,

 3. besök med anledning av

sjukdom hos läkare inom

studerandeorganisa-

tionernas hälsovård, för

vilken statsbidrag betalas

ut av högskolestyrelse,

 4. konvalescentvård som

lämnas i konvalescenthem

som har tagits upp på

förteckning som fastställs

av regeringen eller den

myndighet som regeringen

bestämmer,

 5. besök för sjukvårdande

behandling som ges i

omedelbart samband med

insats enligt lagen

(1993:387) om stöd och

service till vissa funk-

tionshindrade,

 6. besök för sjukvårdande

behandling som ges med stöd

av bestämmelserna om den

kommunala hälso- och

sjukvården i hälso- och

sjukvårdslagen (1982:763),

 7. besök för läkarvård eller

annan sjukvårdande

behandling som ges med stöd

av lagen (1991:1136) om

försöksverksamhet med

kommunal primärvård.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

 Ersättning för

resekostnader enligt första

stycket och för sjuk-

transporter utges enligt

grunder som regeringen

fastställer.

 19

2.3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön

 Härigenom föreskrivs att 3, 6, 15, 17 och 23 §§ lagen (1991:1047) om sjuklön

skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 § Arbetstagarens rätt till sjuklön gäller från och

med den första dagen av anställningstiden. Är den avtalade anställningstiden

kortare än en månad inträder dock rätten till sjuklön endast om arbetstagaren

tillträtt anställningen och därefter varit anställd fjorton kalenderdagar i

följd. Dag då arbetstagaren varit frånvarande utan giltigt skäl medräknas inte.

-------------------------------------------------------

 Om en arbetstagare Vid beräkning av

anställs på nytt av samma kvalifikationstiden enligt

arbetsgivare inom fjorton första stycket skall

kalenderdagar från det att tidigare anställningar hos

den föregående anställningen samma arbetsgivare

upphörde, skall denna medräknas, om tiden mellan

oavsett avbrottet medräknas anställningarna inte över-

vid beräkning av stiger fjorton

kvalifikationstiden i kalenderdagar.

första stycket andra

meningen.

 6 §1

-------------------------------------------------------

 För dagar i en För dagar i en

sjuklöneperiod enligt 7 § sjuklöneperiod enligt 7 §

som arbetstagaren gått som arbetstagaren gått

miste om lön och andra an- miste om lön och andra an-

ställningsförmåner till följdställningsförmåner till följd

av nedsättningen i av nedsättningen i

arbetsförmågan gäller arbetsförmågan gäller

 1. att sjuklön inte utges 1. att sjuklön inte utges

för den första dagen för för den första dagen för

vilken sjuklön kan utges vilken sjuklön kan utges

enligt 8 § första stycket, enligt 8 § första stycket,

 2. att sjuklönen för de tvåoch

följande dagarna utgör 75 2. att sjuklönen för de

procent av därpå följande dagarna utgör

anställningsförmånerna, och 75 procent av

 3. att sjuklönen för tid

därefter utgör 90 procent av anställningsförmånerna.

anställningsförmånerna.

 Vid tillämpning av bestämmelserna i första stycket skall ersättning som utges

till arbetstagaren på grund av förmån av fri gruppsjukförsäkring, som åtnjuts

enligt grunder som fastställs i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens

huvudorganisationer, anses som sjuklön från arbetsgivaren. Om arbetstagaren har

mer än en anställning får varje arbetsgivare i skälig omfattning tillgodoräkna

sig sådan ersättning som sjuklön.

 Om arbetstagaren under de senaste tolv månaderna till följd av bestämmelserna

i första stycket 1 gått miste om sjuklön från arbetsgivaren för sammanlagt tio

dagar, utgör sjuklönen för dag som avses i denna punkt 75 procent av den lön och

andra anställningsförmåner som arbetstagaren gått miste om till följd av

nedsättningen i arbetsförmågan.

1 Senaste lydelse 1992:1701.

-------------------------------------------------------

 Om avvikelse från vad som Om avvikelse från vad som

följer av första stycket 1 följer av första stycket 1

och 2 föreskrivs i 15 §. föreskrivs i 15 §.

15 §2

-------------------------------------------------------

 Om ett beslut enligt 13 § Om ett beslut enligt 13 §

gäller för arbetsgivaren, gäller för arbetsgivaren

utgör arbetstagarens utges sjuklön till

sjuklön, med avvikelse från arbetstagaren även för dag

vad som föreskrivs i 6 § för-som avses i 6 § 1.

sta stycket 1 och 2, 90

procent av den lön och

andra anställningsförmåner

som arbetstagaren gått

miste om till följd av

nedsättningen i ar-

betsförmågan under sjuk-

löneperioden enligt 7 §.

 Föreskriften i 6 § andra stycket skall tillämpas även i fråga om sjuklön

enligt denna paragraf.

17 §3

-------------------------------------------------------

 En arbetsgivare vars En arbetsgivare vars

sammanlagda lönekostnader sammanlagda lönekostnader

under ett kalenderår inte under ett kalenderår inte

beräknas överstiga 90 gånger beräknas överstiga 90 gånger

det för året gällande basbe- det för året gällande basbe-

loppet enligt 1 kap. 6 § loppet enligt 1 kap. 6 §

lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om allmän

försäkring kan försäkra sig försäkring kan försäkra sig

hos den allmänna hos den allmänna

försäkringskassan för kost- försäkringskassan för kost-

nader för sjuklön enligt nader för sjuklön enligt

denna lag. Vid beräkningen denna lag. Vid beräkningen

av de sammanlagda av de sammanlagda lönekost-

lönekostnaderna bortses från naderna bortses från avgif-

avgifter enligt lagen ter enligt lagen

(1981:691) om (1981:691) om social-

socialavgifter och skatt avgifter och lagen

enligt lagen (1990:659) om (1994:1920) om allmän

särskild löneskatt på vissa löneavgift samt från skatt

förvärvsinkomster. enligt lagen (1990:659) om

 särskild löneskatt på vissa

 förvärvsinkomster.

 Regeringen föreskriver närmare villkor för försäkringen.

23 §

-------------------------------------------------------

 Ersättning enligt 20 § Ersättning enligt 20 §

lämnas med skäligt belopp, lämnas med skäligt belopp,

dock med högst ett belopp dock med högst ett belopp

som för dag utgör en som för dag utgör en

trehundrasextiofemtedel av trehundrasextiofemtedel av

90 procent av en 75 procent av en

sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande

inkomst som uppgår till sju inkomst som uppgår till sju

och en halv gånger bas- och en halv gånger bas-

beloppet. beloppet.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

2 Senaste lydelse 1992:1701.

3 Senaste lydelse 1992:1701.

 20

2.4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd

 Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd

skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

13 §1

 Den som avses i 1 § första stycket 1 har rätt till särskild sjukpenning, om

han under grundutbildning som är längre än 60 dagar har ådragit sig sjukdom som

efter skyddstidens slut sätter ned hans förmåga att skaffa sig inkomst genom

arbete med minst en fjärdedel. Detta gäller även vid sjukdom som har ådragits

under utryckningsmånaden eller månaden efter denna.

 Särskild sjukpenning beräknas på ersättningsunderlag som sägs i 4 kap. 10 §

andra stycket lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring.

-------------------------------------------------------

 Hel särskild sjukpenning Hel särskild sjukpenning

utgör för dag 80 procent av utgör för dag 75 procent av

ersättningsunderlaget, ersättningsunderlaget,

delat med 365. delat med 365.

 Om den som har rätt till särskild sjukpenning samtidigt har rätt till annan

ersättning enligt denna lag, sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring

eller sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring, utges den

särskilda sjukpenningen endast i den mån den är högre. För den period

sjukpenning har beräknats med tillämpning av 3 kap. 10 - 10 b §§ lagen om allmän

försäkring utges den särskilda sjukpenningen endast i den mån den är högre för

sådan period.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Senaste lydelse 1994:2073.

 21

2.5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och

ledighet för närståendevård

 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för

närståendevård skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5 §1

-------------------------------------------------------

 Ersättning utges med Ersättning utges med

belopp motsvarande belopp motsvarande

vårdarens sjukpenning vårdarens sjukpenning

enligt lagen (1962:381) om enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring med de av- allmän försäkring med de

vikelser som följer av 8 avvikelser som följer av 8

och 9 §§ nedan. Vid och 9 §§. Vid tillämpning av

tillämpning av 3 kap. 4 § 3 kap. 4 § första stycket

första stycket och 10 a § och 10 a § första stycket

första stycket nämnda lag nämnda lag skall dock gälla

skall dock gälla att att närståendepenning utges

närståendepenningen utges även för den första dagen i

med 80 procent även för de ersättningsperioden.

tre första dagarna i

ersättningsperioden.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Senaste lydelse 1992:1705.

 22

2.6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare

skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 §1

-------------------------------------------------------

 Smittbärarpenning utges Smittbärarpenning utges

med ett belopp som med ett belopp som

motsvarar smittbärarens motsvarar smittbärarens

sjukpenning och sjukpen- sjukpenning och sjukpen-

ningtillägg enligt lagen ningtillägg enligt lagen

(1962:381) om allmän (1962:381) om allmän

försäkring, dock att försäkring, dock att

smittbärarpenning med smittbärarpenning med

avvikelse från vad som avvikelse från vad som

anges i 3 kap. 4 § första anges i 3 kap. 4 § första

stycket 1 och 2 och 10 a § stycket 1 och 2 och 10 a §

första stycket 1 och 2 första stycket 1 och 2

utges med 80 procent även utges med 80 procent.

för de tre första dagarna i

ersättningsperioden. Om smittbäraren inte är

 Om smittbäraren inte är sjukpenningförsäkrad enligt

sjukpenningförsäkrad enligt lagen om allmän försäkring

lagen om allmän försäkring och inte heller skulle ha

och inte heller skulle ha varit det om försäk-

varit det om försäk- ringskassan känt till

ringskassan känt till samtliga förhållanden,

samtliga förhållanden, bestäms smittbärarpenningen

bestäms smittbärarpenningen till det belopp sjukpen-

till det belopp sjukpen- ningen skulle ha utgjort

ningen skulle ha utgjort om den hade beräknats

om den hade beräknats enligt föreskrifterna i den

enligt föreskrifterna i den lagen, dock att smitt-

lagen, dock att smitt- bärarpenningen, med

bärarpenningen, med avvikelse från vad som

avvikelse från vad som anges i 3 kap. 4 § första

anges i 3 kap. 4 § första stycket 1 och 2, utges med

stycket 1 och 2, utges med 80 procent.

80 procent även för de tre Smittbärarpenning enligt

första dagarna. detta stycke beräknas

Smittbärarpenning enligt alltid utan hänsyn till

detta stycke beräknas föreskrifterna i 3 kap.

alltid utan hänsyn till 10 - 10 b §§ nämnda lag. Som

föreskrifterna i 3 kap. inkomst av anställning får i

10 - 10 b §§ nämnda lag. Som fall som avses nu räknas

inkomst av anställning får i även ersättning för eget ar-

fall som avses nu räknas bete från en arbetsgivare

även ersättning för eget som är bosatt utomlands

arbete från en arbetsgivare eller som är en utländsk

som är bosatt utomlands juridisk person, när

eller som är en utländsk arbetet har utförts i ar-

juridisk person, när betsgivarens verksamhet

arbetet har utförts i ar- utomlands.

betsgivarens verksamhet

utomlands.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Senaste lydelse 1992:1706.

 23

2.7 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 4 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272)1 skall ha

följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 § 2 mom.2 För inkomst som avses i första, andra och femte styckena i punkt 12

av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370), med undantag för

vårdbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skall avdrag för preli-

minär A-skatt göras med ledning av särskilda skattetabeller. Detta gäller också

i fråga om skatteavdrag från dagpenning från arbetslöshetskassa och kontant

arbetsmarknadsstöd.

-------------------------------------------------------

 De särskilda tabellerna De särskilda tabellerna

för beräkning av för beräkning av

skatteavdrag på ersättning skatteavdrag på ersättning

som avses i första stycket som avses i första stycket

första meningen skall för första meningen skall för

olika sjukpenninggrundande olika sjukpenninggrundande

inkomster enligt 3 kap. inkomster enligt 3 kap.

lagen om allmän försäkring lagen om allmän försäkring

ange den preliminära skatt ange den preliminära skatt

som skall tas ut på en viss som skall tas ut på en viss

ersättning uttryckt i ersättning uttryckt i

procent av ersättningen. I procent av ersättningen. I

tabellerna skall det tabellerna skall det

finnas särskilda kolumner finnas särskilda kolumner

med procentsatser dels för med procentsatser dels för

ersättningar som grundas på ersättningar som grundas på

hela den sjuk- hela den sjukpen-

penninggrundande ninggrundande inkomsten,

inkomsten, dels för dels för ersättningar som

ersättningar som grundas på grundas på 75, 80, 85 eller

70, 80, 90 eller 95 90 procent av den sjukpen-

procent av den ninggrundande inkomsten.

sjukpenninggrundande Ersättning som en allmän för-

inkomsten. Ersättning som säkringskassa lämnar enligt

en allmän försäkringskassa 20 § lagen (1991:1047) om

lämnar enligt 20 § lagen sjuklön skall anses grundad

(1991:1047) om sjuklön på 75 procent av den

skall anses grundad på 90 sjukpenninggrundande in-

procent av den komsten.

sjukpenninggrundande in- De procenttal efter

komsten. vilka skatteavdrag skall

 De procenttal efter göras skall grundas på

vilka skatteavdrag skall skattesatsen för en årlig

göras skall grundas på inkomst motsvarande den

skattesatsen för en årlig skattskyldiges

inkomst motsvarande den sjukpenninggrundande

skattskyldiges inkomst eller, om ersätt-

sjukpenninggrundande ningen grundas på 75, 80,

inkomst eller, om ersätt- 85 eller 90 procent av den

ningen grundas på 70, 80, sjukpenninggrundande in-

90 eller 95 procent av den komsten, den andel av den

sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande in-

inkomsten, den andel av komsten som ersättningen

den sjukpenninggrundande beräknas på.

inkomsten som ersättningen

beräknas på.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:1978.

 Om någon sjukpenninggrundande inkomst inte har fastställts för den

skattskyldige, skall det underlag som utgör grund för ersättningen anses som

sjukpenninggrundande inkomst när skatteavdraget bestäms.

 Avdrag för preliminär A-skatt på föräldrapenning görs endast om den

sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till lägst 6 000 kronor.

 Skattetabellen för skatteavdrag från dagpenning från arbetslöshetskassa skall

grundas på för landet genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt under

beskattningsåret. Skattesatsen bestäms med tillämpning av avrundning enligt 5 §.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 24

2.8 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1993:16) om försäkring mot vissa

semesterlönekostnader

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1993:16) om försäkring mot vissa

semesterlönekostnader skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

-------------------------------------------------------

 En arbetsgivare kan En arbetsgivare kan

försäkra sig hos den allmännaförsäkra sig hos den allmänna

försäkringskassan för försäkringskassan för

kostnader för den del av en kostnader för den del av en

arbetstagares semesterlön arbetstagares semesterlön

som grundar sig på frånvaro som grundar sig på frånvaro

enligt 17 § semesterlagen enligt 17 § semesterlagen

(1977:480) om de (1977:480) om de

sammanlagda lönekostnaderna sammanlagda lönekostnaderna

under ett kalenderår inte under ett kalenderår inte

beräknas överstiga 90 gånger beräknas överstiga 90 gånger

det för året gällande bas- det för året gällande bas-

beloppet enligt 1 kap. 6 § beloppet enligt 1 kap. 6 §

lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om allmän

försäkring. Vid beräkningen försäkring. Vid beräkningen

bortses från avgifter bortses från avgifter

enligt lagen (1981:691) om enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter samt skatt socialavgifter och lagen

enligt lagen (1990:659) om (1994:1920) om allmän löne-

särskild löneskatt på vissa avgift samt från skatt

förvärvsinkomster. enligt lagen (1990:659) om

 särskild löneskatt på vissa

 förvärvsinkomster.

 Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter rörande villkoren för

försäkringen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 25

2.9 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer

 dels att 1, 5, 9 och 15 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydel-

se.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §

 Bostadstillägg enligt denna lag lämnas till den som är bosatt i Sverige samt

uppbär

 1. ålderspension, förtidspension, omställningspension, eller särskild

efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

-------------------------------------------------------

 2. hustrutillägg enligt 2. hustrutillägg enligt

lagen (1994:309) om lagen (1994:309) om

hustrutillägg i vissa fall hustrutillägg i vissa fall

då make uppbär folkpension, då make uppbär folkpension,

eller 3. änkepension med stöd av

 3. änkepension med stöd av övergångsbestämmelserna till

övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring

lagen (1988:881) om ändring i lagen om allmän försäkring,

i lagen om allmän försäkring.eller

 4. pension enligt

 lagstiftningen i en stat

 som ingår i Europeiska

 unionen eller Europeiska

 ekonomiska

 samarbetsområdet.

 Bostadstillägg lämnas inte till pensionär som enbart uppbär ålderspension för

tid före den månad han fyller 65 år.

 Särskilt bostadstillägg kan lämnas enligt 7 § till pensionär som uppbär

bostadstillägg enligt denna lag.

5 §1 Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens

årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som

någon kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

 Som årsinkomst räknas inte

 1. allmänt barnbidrag,

 2. folkpension,

-------------------------------------------------------

 3. tilläggspension enligt 3. tilläggspension enligt

lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om allmän

försäkring eller pension försäkring till den del

enligt utländsk lag- pensionen föranlett

stiftning till den del minskning av

pensionen föranlett pensionstillskott enligt

minskning av pensions- 3 § lagen (1969:205) om

tillskott enligt 3 § lagen pensionstillskott eller av

(1969:205) om barntillägg enligt 9 kap.

pensionstillskott eller 1 § sista stycket lagen

av barntillägg enligt 9 om allmän försäkring i

kap.

1 Senaste lydelse

1995:512. detta lagrums lydelse vid

1 § sista stycket lagen om utgången av år 1989,

allmän försäkring i detta

lagrums lydelse vid

utgången av år 1989,

 4. livränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring i vad den

enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på grund av

släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att utge,

 5. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

 6. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen,

 7. utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,

 8. socialbidrag,

 9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

 10. familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492),

 11. inkomst av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 §

kommunalskattelagen (1928:370),

 12. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för ersättning

till neurosedynskadade.

 Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara en

kostnadsersättning.

 Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33 § 1 mom.

kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av tjänst i den mån

sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för underhållsbidrag till före detta

make i den utsträckning som anges i 46 § samma lag.

 För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäkningen

bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

 a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte däremot

svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med beaktande

av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring och

 b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av

regeringen.

 Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem procent av förmögenhetsvärdet

för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkastning skall dock denna höjas

med tio procent av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är

gift sextiotusen kronor, och för annan sjuttiofemtusen kronor. Vid beräkning av

förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som

avses i 5 § kommunalskattelagen inte beaktas.

 I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften

av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde stycket skall i

sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda

förmögenhet.

 Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal

kronor.

 5 a §

-------------------------------------------------------

 Pension enligt utländsk

 lagstiftning skall räknas

 som årsinkomst enligt 5 §

 första stycket endast till

 de delar som anges i andra

 stycket.

 För den som uppbär folk-

 eller tilläggspension skall

 den utländska pensionen

 räknas som årsinkomst till

 den del pensionen tillsam-

 mans med de belopp som av-

 ses i 5 § andra stycket 2

 och 3, överstiger vad sum-

 man av sistnämnda belopp

 skulle ha varit om de be-

 räknats efter oavkortade

 pensionsförmåner. För annan

 pensionär skall den ut-

 ländska pensionen räknas som

 årsinkomst till den del

 pensionen överstiger ett

 belopp som motsvarar oav-

 kortad folkpension.

9 § Bostadstillägg skall omprövas när något förhållande som bestämmer

tilläggets storlek har ändrats.

-------------------------------------------------------

 Bostadstillägg får räknas Bostadstillägg får räknas

om utan föregående om utan föregående

underrättelse i de fall den underrättelse i de fall den

del av årsinkomsten ändras del av årsinkomsten ändras

som utgörs av folkpension, som utgörs av folkpension,

pensionstillskott, pensionstillskott,

tilläggspension eller en tilläggspension, pension

därmed jämförlig utländsk enligt utländsk lagstift-

ersättning, avtalspension ning, avtalspension eller

eller motsvarande motsvarande ersättning som

ersättning som följer av följer av kollektivavtal,

kollektivavtal, delpension delpension eller

eller arbetsskadeersättning arbetsskadeersättning eller

eller motsvarande motsvarande ersättning.

ersättning.

 Bostadstillägg får även räknas om utan föregående underrättelse när hyra för

hyreslägenhet eller avgift för bostadsrättslägenhet ändras, om den

bidragsberättigade har medgett det.

 En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden efter den

månad varunder anledning till ändring uppkommit. En ändring av bostadstillägget

skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden har

uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden.

-------------------------------------------------------

 Vid utbetalning av

 bostadstillägg för förfluten

 tid till pensionär, vars

 make uppburit bostads-

 tillägg för samma tid, skall

 bostadstillägget minskas på

 sådant sätt att det

 sammanlagda beloppet under

 denna tid motsvarar de bo-

 stadstillägg som skulle ha

 lämnats om beslut om båda

 ersättningarna förelegat

 samtidigt.

15 §

-------------------------------------------------------

 Följande bestämmelser i Följande bestämmelser i

lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om allmän

försäkring försäkring

skall tillämpas på skall tillämpas på

bostadstillägg enligt denna bostadstillägg enligt denna

lag: lag:

 16 kap. 5 § sjätte stycket

om minskning av förmån vid

retroaktiv utbetalning,

 16 kap. 12 § om 16 kap. 12 § om

utbetalning till annan, utbetalning till annan,

 17 kap. 1 § om 17 kap. 1 § om

sammanträffande av förmåner, sammanträffande av förmåner,

 18 kap. 2 § om tillsyn, 18 kap. 2 § om tillsyn,

 20 kap. 2 a § om 20 kap. 2 a § om

provisoriskt beslut, provisoriskt beslut,

 20 kap. 5 § om 20 kap. 5 § om

preskription av bidrag, preskription av bidrag,

 20 kap. 6 § om förbud mot 20 kap. 6 § om förbud mot

utmätning och om överlåtelse utmätning och om överlåtelse

av ersättning, av ersättning,

 20 kap. 9 § om 20 kap. 9 § om

uppgiftsskyldighet för uppgiftsskyldighet för

statliga och kommunala statliga och kommunala

myndigheter, arbetsgivare myndigheter, arbetsgivare

m.fl. m.fl.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari l996. De nya bestämmelserna i 1, 5 och

5 a §§ samt 9 § andra stycket skall tillämpas såvitt gäller bostadstillägg som

avser tid från och med ikraftträdandet.

 26

2.10 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag1

 dels att 2 a, 2 b och 4 a §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 3 § skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 §2 Avlider barn, för vilket allmänt barnbidrag utgår, eller inträffar annars

före utgången av det kvartal då barnet fyller 16 år omständighet, på grund varav

sådant bidrag inte längre skall utgå för barnet, skall bidraget dras in från och

med månaden efter den då dödsfallet inträffade eller förändringen ägde rum.

-------------------------------------------------------

 Utgår allmänt barnbidrag Utges allmänt barnbidrag

och sker ändring i och sker ändring i

förhållande som är avgörande förhållande som är avgörande

för rätten att uppbära bi- för rätten att uppbära bi-

draget skall, med undantag draget skall ändringen ha

för fall som avses i 7 §, verkan från och med månaden

ändringen ha verkan från och efter den då ändringen ägde

med månaden efter den då rum.

ändringen ägde rum.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Bestämmelserna i 2 a, 2 b och 4 a §§ skall fortfarande tillämpas om rätt

att uppbära flerbarnstillägg för ett barn föreligger vid upphörandet av bestäm-

melserna och rätten, i enlighet med dessa bestämmelser,

 a) utan avbrott fortsätter att föreligga, eller

 b) övergår från den ena föräldern till den andra på grund av att den först-

nämnda avlidit.

1 Lagen omtryckt 1973:449.

 Senaste lydelse av

 2 a § 1994:1958

 2 b § 1986:379

 4 a § 1983:336.

2 Senaste lydelse 1986:382.

 27

2.11 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha

följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §1

-------------------------------------------------------

 En elev i grundskolan En elev i grundskolan

har rätt till förlängt har rätt till förlängt

barnbidrag av allmänna barnbidrag av allmänna

medel med 750 kronor i må- medel med 640 kronor i må-

naden från och med naden från och med

kvartalet efter det under kvartalet efter det under

vilket eleven fyllt 16 år. vilket eleven fyllt 16 år.

Detsamma gäller elever som Detsamma gäller elever som

deltar i motsvarande deltar i motsvarande

utbildning i sameskolan, utbildning i sameskolan,

en riksinternatskola eller en riksinternatskola eller

en sådan fristående skola en sådan fristående skola

som avses i 9 kap. 1 eller som avses i 9 kap. 1 eller

2 § skollagen (1985:1100). 2 § skollagen (1985:1100).

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Senaste lydelse 1990:492.

 28

2.12 Förslag till

Lag om fortsatt giltighet av lagen (1987:442) om

försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning för

vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen

(1980:620)

 Härigenom föreskrivs att lagen (1987:442) om försöksverksamhet med kommunal

tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen

(1980:620), som gäller till utgången av år 19951, skall fortsätta att gälla till

utgången av år 1997.

1 Lagens giltighetstid senast förlängd 1993:1645.

 29

2.13 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 10 § lagen (1976:380) om arbetsskadeför-

säkring1 skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

3 kap.

10 § I kostnad för vård m.m. enligt 3 § räknas in nödvändiga utgifter för

resor.

-------------------------------------------------------

 Är den skadade inte Är den skadade inte

sjukförsäkrad enligt lagen sjukförsäkrad enligt lagen

(1962:381) om allmän (1962:381) om allmän

försäkring har han rätt till försäkring har han rätt till

ersättning från ersättning från

arbetsskadeförsäkringen för arbetsskadeförsäkringen för

resekostnader i samband resekostnader i samband

med konvalescentvård i en- med konvalescentvård i en-

lighet med vad som skulle lighet med vad som skulle

ha utgetts om 2 kap. 6 § ha utgetts om den lagen

lagen om allmän försäkring hade varit tilllämplig på

hade varit tillämplig på honom.

honom.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Lagen omtryckt 1993:357.

 30

2.14 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1991:419) om

resekostnadsersättning vid sjukresor

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid

sjukresor skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §

-------------------------------------------------------

 Resekostnadsersättning Resekostnadsersättning

enligt 1 § beräknas enligt enligt 1 § beräknas enligt

de grunder som de grunder som

sjukvårdshuvudmannen bestäm- sjukvårdshuvudmannen bestäm-

mer, dock med den begräns- mer.

ning som kan ha

föreskrivits med stöd av

2 kap. 1 § andra stycket

lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996. Äldre bestämmelser gäller

fortfarande för resor som har påbörjats före ikraftträdandet.

 31

2.15 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1995:844) om ändring i lagen

(1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid

sjukresor i dess lydelse enligt lagen (1995:844) om ändring i nämnda lag skall

ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 § Landsting och kommuner som inte tillhör något

landsting (sjukvårdshuvudmän) skall, i fråga om personer som omfattas av

sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lämna ersättning

för resekostnader

-------------------------------------------------------

 1. enligt 2 kap. 6 § 1. i samband med öppen

nämnda lag, hälso- och sjukvård som

 anordnas av staten, ett

 landsting eller en kommun

 som inte ingår i ett

 landsting eller i samband

 med sjukhusvård enligt 2

 kap. 4 § lagen om allmän

 försäkring,

 2. i samband med rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss

födelsekontrollerande verksamhet m. m.,

-------------------------------------------------------

 3. vid resor till och 3. vid resor till och

från sjukhus eller läkare från sjukhus eller läkare

som föranleds av en un- som föranleds av en un-

dersökning enligt dersökning enligt

förordningen (1975:1157) om förordningen (1975:1157) om

ersättning för vissa ersättning för vissa

läkarutlåtanden m. m. läkarutlåtanden m. m.,

 4. i samband med

 tillhandahållande av

 hjälpmedel åt handikappad,

 5. i samband med tandvård

 som avses i 2 kap. 3 §

 lagen om allmän försäkring,

 6. vid besök som med

 anledning av sjukdom görs

 hos läkare inom studerande-

 organisationernas hälsovård,

 för vilken statsbidrag be-

 talas ut av hög-

 skolestyrelse,

 7. i samband med

 konvalescentvård som ges i

 konvalescenthem som har

 tagits upp på förteckning

 som fastställs av rege-

 ringen eller den myndighet

 som regeringen bestämmer,

 8. vid besök för

 sjukvårdande behandling som

 ges i omedelbart samband

 med insats enligt lagen

 (1993:387) om stöd och

 service till vissa

 funktionshindrade,

 9. vid besök för

 sjukvårdande behandling som

 ges med stöd av bestämmel-

 serna om den kommunala

 hälso- och sjukvården i

 hälso- och sjukvårdslagen

 (1982:763),

 10. vid besök för läkarvård

 eller annan sjukvårdande

 behandling som ges med stöd

 av lagen (1991:1136) om

 försöksverksamhet med

 kommunal primärvård.

 I fråga om resekostnader enligt första stycket 2 skall ersättning lämnas även

när rådgivningen bedrivs av organisationer med Socialstyrelsens tillstånd.

-------------------------------------------------------

 För resekostnader som För resekostnader som

avses i 2 kap. 6 § första avses i första stycket 1

stycket första meningen behöver ersättning lämnas

lagen om allmän försäkring endast om vården eller

behöver ersättning lämnas behandlingen getts med

endast om vården eller anledning av sjukdom eller

behandlingen getts med

anledning av sjukdom eller förlossning.

förlossning.

 Sjukvårdshuvudmännen skall också lämna ersättning för resekostnader vid vård

enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och vid sjukgymnastik enligt

lagen (1993:1652) om sjukgymnastikersättning.

 32

2.16 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av

läkemedelskostnader, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1981:49) om begränsning av läke-

medelskostnader, m.m. skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §1

-------------------------------------------------------

 I andra fall än som avses I andra fall än som avses

i 2 § skall det fastställda i 2 § skall det fastställda

priset för samtidigt på priset för samtidigt på

grund av sjukdom förskrivna grund av sjukdom förskrivna

och inköpta läkemedel sättas och inköpta läkemedel sättas

ned med hela det belopp ned med hela det belopp

som överstiger 160 kronor som överstiger 160 kronor

för ett läkemedel och med för ett läkemedel och med

hela det belopp som hela det belopp som

överstiger 60 kronor för överstiger 60 kronor för

varje ytterligare varje ytterligare

läkemedel. Nedsättningen med läkemedel. Nedsättningen med

hela det belopp som hela det belopp som

överstiger 160 kronor skall överstiger 160 kronor skall

göras på det läkemedel som göras på det läkemedel som

har högst pris. Nedsättning har högst pris. Nedsättning

skall göras endast till den skall göras endast till den

del det sammanlagda priset del det sammanlagda priset

för läkemedlen överstiger 160för läkemedlen överstiger 160

kronor med tillägg av 60 kronor med tillägg av det

kronor för varje läkemedel fastställda priset, dock

utöver det första. Om en högst 60 kronor, för varje

förskrivning är avsedd att läkemedel utöver det första.

expedieras mer än en gång, Om en förskrivning är avsedd

gäller nedsättningen att expedieras mer än en

köpesumman vid varje avsett gång, gäller nedsättningen

expeditionstillfälle. Vid köpesumman vid varje avsett

beräkning av expeditionstillfälle. Vid

prisnedsättningen beaktas beräkning av prisned-

inte den avgift som kan ha sättningen beaktas inte den

uttagits för expedition av avgift som kan ha uttagits

telefonförskrivna läkemedel. för expedition av

 telefonförskrivna läkemedel.

 Bestämmelserna i första stycket tillämpas även när skyddsläkemedel i annat

fall än som avses i 2 § andra stycket förskrivs till havande eller ammande

kvinna eller till barn.

 Med det fastställda priset enligt första stycket avses ett pris som har

fastställts av Riksförsäkringsverket. Om ett pris inte har fastställts på ett

läkemedel i denna ordning omfattas läkemedlet inte av prisnedsättning.

 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter

 1. om vilka receptfria läkemedel som omfattas av prisnedsättningen, och

 2. om undantag från prisnedsättningen för ett visst receptbelagt läkemedel

eller en viss grupp av sådana läkemedel.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Senaste lydelse 1995:847.

 33

2.17 Förslag till

Lag om ändring i reglementet (1961:265) angående

förvaltningen av Riksförsäkringsverkets fonder

 Härigenom föreskrivs i fråga om reglementet (1961:265) angående förvaltningen

av Riksförsäkringsverkets fonder

 dels att 12 § skall upphöra att gälla,

 dels att 1 och 8 - 10 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i reglementet skall införas en ny paragraf, 11 §, av följande

lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §1

-------------------------------------------------------

 Arbetsskadefonden, Fonder som står under

särskilda yrkesskadefonden, Riksförsäkringsverkets

fonden för frivillig förvaltning skall för

yrkesskadeförsäkring, del- verkets räkning förvaltas av

pensionsfonden samt fonden fullmäktige för förvaltningen

för den frivilliga av Riksförsäkringsverkets

pensionsförsäkringen skall påfonder (fondfullmäktige), i

sätt nedan föreskrivs för- enlighet med bestämmelserna

valtas av fondfullmäktige. i detta reglemente. Om det

 för någon sådan fond finns

 särskilda föreskrifter om

 förvaltningen som avviker

 från reglementets

 bestämmelser gäller dock de

 föreskrifterna.

8 §

-------------------------------------------------------

 Under fondfullmäktiges Fondfullmäktige skall

förvaltning stående fond förvalta fondernas medel på

skall förvaltas på sådant sättsådant sätt att medlen blir

att den blir till största till största möjliga nytta

möjliga gagn för den för- för de försäkringar för vilkas

säkring, för vars räkning räkning fonderna

fonden tillkommit. tillkommit. Fondmedlen

 skall placeras så att

 kraven på långsiktigt hög av-

 kastning,

 tillfredsställande betal-

 ningsberedskap och

 riskspridning samt

 betryggande säkerhet till-

 godoses.

9 §2

-------------------------------------------------------

 Fondfullmäktige får Fondfullmäktige får

placera fondmedel placera fondmedel

 1. i obligationer 1. i skuldförbindelser

utfärdade av staten, kommun med låg kreditrisk, och

eller därmed jämförlig

samfällighet, Sveriges all-

männa hypoteksbank,

Konungariket Sveriges

statshypotekskassa,

Svenska bostadskre-

ditkassan, Svenska

skeppshypotekskassan eller

Skeppsfartens sekundärlåne-

kassa eller av kreditmark-

nadsbolag; 2. i andra

 skuldförbindelser utfärdade

1 Senaste lydelse av svenska aktiebolag

1982:1093. eller ekonomiska

2 Senaste lydelse föreningar, till belopp som

1992:1622. för varje fond motsvarar

 2. i obligationer högst fem procent av det

garanterade av staten, totala marknadsvärdet av

kommun eller därmed jämförligfondens tillgångar.

samfällighet;

 3. i obligationer och

andra för den allmänna

rörelsen avsedda

förskrivningar som offent-

ligen utbjudits av svenskt

bankaktiebolag eller

Nordiska investe-

ringsbanken;

 4. i andra

skuldförbindelser utfärdade

av staten, kommun eller

därmed jämförlig samfällighet,

Riksbanken,

bankaktiebolag, sparbank,

central föreningsbank eller

annan kreditinrättning, som

regeringen godkänner, eller

av bolag, förening eller

stiftelse, i vilken sta-

ten, kommun eller därmed

jämförlig samfällighet äger

ett bestämmande inflytande,

såvida staten, kommun eller

därmed jämförlig samfällighet

iklätt sig borgen för

förbindelserna;

 5. i skuldförbindelser,

för vilka fond äger säkerhet

genom inteckning i fast

egendom eller tomträtt inom

två tredjedelar av senast

fastställda taxeringsvärde;

dock skall åbyggnad, för att

inteckning i fastigheten

eller tomträtten må

godkännas, vara

brandförsäkrad i

försäkringsbolag, som avses

i lagen om

försäkringsrörelse, eller i

utländsk försäkringsanstalt

med rätt att driva

försäkringsrörelse här i

riket; samt

 6. i sådana andra

värdehandlingar, vilka

regeringen i särskilt fall

efter framställning av

fondfullmäktige prövar

erbjuda fullgod säkerhet.

 Fondmedel tillhörande

arbetsskadefonden må därjämte

placeras

 7. i skuldförbindelser

utfärdade av företag, som Fondmedel får inte

har till syfte att placeras i

befordra folkhälsan eller skuldförbindelser utställda

att medverka till att i utländsk valuta, i

förhindra nedsättning av konvertibla skuldebrev

arbetsförmågan eller till eller i skuldebrev förenade

att förbättra sådan förmåga ochmed optionsrätt till

som enligt fondfullmäktiges nyteckning.

prövning anses erbjuda Fondfullmäktige får handla

godtagbar säkerhet; samt med optioner och terminer

 8. med regeringens eller andra likartade

medgivande i fastigheter, finansiella instrument för

som förvärvas för så- att effektivisera

dant ändamål, som under 7 förvaltningen av fondernas

omförmäles. tillgångar eller för att

 Placeras medel ur skydda fondernas tillgångar

arbetsskadefonden i mot kursförluster eller

skuldförbindelse utfärdad av andra risker.

företag som avses i andra Om det behövs för en

stycket 7 må utlåningen ske tillfredsställande

mot lägre ränta än som eljestbetalningsberedskap eller

skulle ha kunnat betingas. för att tillgodose kravet på

 ändamålsenlig förvaltning får

 fondmedlen placeras hos

 Riksbanken, annan bank

 eller postgirot.

10 §

-------------------------------------------------------

 Till skyddande av Om det är uppenbart att

fordran må fondfullmäktige å en fond annars skulle lida

offenlig auktion eller en avsevärd förlust får

fondbörs inköpa egendom, som fondfullmäktige skydda en

är för fordringen utmätt fordran genom att på

eller pantsatt, så ock såsom offenlig auktion eller på

betalning för fordran en börs, en auktoriserad

övertaga för fordringen marknadsplats eller någon

pantsatt eller annan annan reglerad marknad

egendom, såvida det är köpa in egendom som är utmätt

uppenbart att fond eljest eller pantsatt för

skulle lida avsevärd fordringen eller överta

förlust. Egendom som sålunda egendom som betalning för

förvärvats skall åter fordringen. Egendom som

avyttras, så snart lämpligen förvärvats på detta sätt skall

kan ske och senast då avyttras så snart det är

avyttring kan äga rum utan lämpligt och senast då det

förlust. kan ske utan förlust.

 Fondfullmäktige får anta

 ackord vid

 betalningsinställelse eller

 konkurs.

11 §

-------------------------------------------------------

 För varje räkenskapsår

 skall fondfullmäktige

 upprätta en årsredovisning.

 Den skall innefatta

 förvaltningsberättelse,

 resultaträkning och

 balansräkning. De externa

 revisorer som granskar

 Riksförsäkringsverkets

 årsredovisning skall även

 granska fondfullmäktiges

 särskilda årsredovisning.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996. I fråga om placeringar av

fondmedel som har gjorts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.

 34

2.18 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 och 4 §§ och 3 kap. 1 § lagen (1981:691) om

socialavgifter1 skall ha föjande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 kap.

1 §2

-------------------------------------------------------

 En arbetsgivare skall på En arbetsgivare skall på

det avgiftsunderlag som det avgiftsunderlag som

anges i 3 - 5 §§ för varje åranges i 3 - 5 §§ för varje år

betala betala

 1. sjukförsäkringsavgift 1. sjukförsäkringsavgift

med 6,23 procent, med 5,28 procent,

 2. folkpensionsavgift 2. folkpensionsavgift

med 5,86 procent, med 5,86 procent,

 3. tilläggspensionsavgift 3. tilläggspensionsavgift

med 13,00 procent, med 13,00 procent,

 4. delpensionsavgift med 4. delpensionsavgift med

0,20 procent, 0,20 procent,

 5. arbetsskadeavgift med 5. arbetsskadeavgift med

1,38 procent, 1,38 procent,

 6. arbetsmarknadsavgift 6. arbetsmarknadsavgift

med 4,32 procent, med 5,42 procent,

 7. arbetarskyddsavgift 7. arbetarskyddsavgift

med 0,17 procent, med 0,17 procent,

 8. lönegarantiavgift med 8. lönegarantiavgift med

0,20 procent. 0,25 procent.

 Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock beträffande

ersättning som avses i 11 kap. 2 § första stycket m och femte stycket lagen

(1962:381) om allmän försäkring betala endast tilläggspensionsavgift.

4 §3 Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från

 1. ersättning till en och samme arbetstagare om den under året inte uppgått

till 1 000 kronor,

 2. ersättning till arbetstagare som vid årets ingång fyllt 65 år,

 3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av barn

eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningen motsvarar

sjukpenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning som arbetsgivare får

uppbära enligt 3 kap. 16 §, 4 kap. 18 § eller 22 kap. 12 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring,

 4. ersättning för vilken skall betalas särskild inkomstskatt enligt lagen

(1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.,

 5. ersättning som en arbetsgivare utgett till barn för arbete som utförts i

hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte får göras vid

inkomsttaxeringen,

1 Lagen omtryckt 1989:633.

2 Senaste lydelse 1995:899.

3 Senaste lydelse 1994:1732.

 6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader i arbetet som ar-

betstagare haft att täcka med ersättningen,

 8. ersättning för arbete som har utförts utomlands, till den del denna inte

räknas som lön enligt 11 kap. 2 § första stycket lagen om allmän försäkring,

 9. ersättning för skiljemannauppdrag i fall där parterna i skiljeförfarandet

är av utländsk nationalitet,

 10. ersättning som på grund av bestämmelserna i 5 § lagen (1984:947) om

beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige inte utgör

skattepliktig intäkt,

 11. ersättning som avses i 3 kap. 2 a § lagen om allmän försäkring,

 12. intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen

(1928:370),

 13. sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 2 - 6 lagen (1990:659) om

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt,

 14. ersättning till en och samme idrottsutövare från en sådan ideell förening

som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som har till

huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från

föreningen under året inte uppgått till ett halvt basbelopp enligt lagen om

allmän försäkring,

 15. före utgången av år 1992 utbetalade ersättningar från en vinstan-

delsstiftelse, som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring,

till den del de inte utgör ersättning för arbete för stiftelsens räkning,

 16. sådan ersättning från en vinstandelsstiftelse från vilken enligt de fyra

sista meningarna i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring skall

bortses vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst,

 17. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av juni 1993 om

ersättningen avser tid därefter och utgår på grund av ansvarighetsförsäkring

vilken åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan

arbetsmarknadens huvudorganisationer,

-------------------------------------------------------

 18. ersättning för 18. ersättning för

arbetsskada som inträffat arbetsskada som inträffat

före utgången av år 1992 om före utgången av år 1992 om

skadan anmälts till allmän skadan anmälts till allmän

försäkringskassa efter ut- försäkringskassa efter ut-

gången av juni 1993 och gången av juni 1993 och

ersättningen utgår på grund ersättningen utgår på grund

av sådan ansvarig- av sådan ansvarig-

hetsförsäkring som anges i hetsförsäkring som anges i

17. 17,

 19. ersättning enligt

 11 kap. 2 § första stycket

 a - l, n, p och r lagen om

 allmän försäkring.

 Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig endast om kostnaderna kan

beräknas uppgå till minst 10 procent av arbetstagarens ersättning från

arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer får fastställa schablon för beräkning av arbetstagares kostnader i

viss verksamhet. Schablonen skall avse bestämda yrkesgrupper och grundas på de

genomsnittliga kostnaderna inom respektive grupp.

 Bestämmelserna i första stycket 17 och 18 gäller endast ersättning som inte

avser de första 180 dagarna efter skadetillfället och som för en och samme

arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger sju och en halv gånger

basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring.

 I fråga om inkomst från fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag skall

föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen

(1928:370) tillämpas vid bestämmande av avgiftsunderlaget.

3 kap.

1 §4

-------------------------------------------------------

 1 § En försäkrad som avses 1 § En försäkrad som avses

i 1 kap. 2 § skall på det i 1 kap. 2 § skall på det

avgiftsunderlag som anges avgiftsunderlag som anges

i 3 - 5 §§ för varje år betalai 3 - 5 §§ för varje år betala

 1. sjukförsäkringsavgift 1. sjukförsäkringsavgift

med 6,92 procent, med 5,82 procent,

 2. folkpensionsavgift 2. folkpensionsavgift

med 6,03 procent, med 6,03 procent,

 3. tilläggspensionsavgift 3. tilläggspensionsavgift

med 13,00 procent, med 13,00 procent,

 4. delpensionsavgift med 4. delpensionsavgift med

0,20 procent, 0,20 procent,

 5. arbetsskadeavgift med 5. arbetsskadeavgift med

1,40 procent, 1,40 procent,

 6. arbetsmarknadsavgift 6. arbetsmarknadsavgift

med 2,20 procent. med 3,30 procent.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas i fråga om

arbetsgivaravgifter på avgiftspliktig ersättning som betalas ut från och med

samma dag och i fråga om egenavgifter på avgifter som beräknas på grundval av

1997 års taxering.

4 Senaste lydelse 1995:514.

 35

2.19 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna

egenavgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter skall

ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 §1

-------------------------------------------------------

 Den som uppbär sådan Den som uppbär sådan

inkomst som avses i 3 § inkomst som avses i 3 §

skall på avgiftsunderlaget skall på avgiftsunderlaget

för varje år betala allmänna för varje år betala allmänna

egenavgifter i form av egenavgifter i form av

 1. pensionsavgift med 1 1. pensionsavgift med 1

procent, procent,

 2. sjukförsäkringsavgift 2. sjukförsäkringsavgift

med 2,95 procent. med 3,95 procent.

 Avgifterna avrundas var för sig till närmast hela hundratal kronor. Avgift som

slutar på 50 kronor avrundas till närmast lägre hundratal kronor.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996. De nya bestämmelserna tillämpas

på skattepliktig ersättning som uppbärs från och med den dagen. Omfattar

beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av år 1995 skall därvid, om

den skattskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst

anses hänförlig till tiden efter utgången av år 1995 som svarar mot förhållandet

mellan den del av beskattningsåret som infaller under denna tid och hela

beskattningsåret.

1 Senaste lydelse 1994:1956.

 36

3 Ärendet och dess beredning

I detta lagstiftningsärende tar regeringen upp skilda frågor på socialför-

säkringens område, samt enstaka andra frågor på det sociala området.

 I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) föreslog regeringen att en enhetlig

ersättningsnivå om 75 % av förmånsgrundande inkomst skulle införas i

sjukersättningssystemen och i föräldraförsäkringen fr.o.m. den 1 januari 1997.

Samtidigt som förslaget ingick i besparingsprogrammet, var det ett

ställningstagande för att en allmän ohälsoförsäkring också i fortsättningen

skall stå för merparten av försäkringsskyddet vid inkomstbortfall orsakat av

sjukdom och skada. Som ett led i strävandena att skapa en både rättvis och

effektiv försäkring föreslog regeringen i budgetpropositionen att den enhetliga

ersättningen skulle utges från den första dagen, dvs. att karensdagen skulle

avskaffas. Det ingick också i regeringens förslag att den mer precisa

utformningen av försäkringsskyddet vid ohälsa skulle utredas vidare av Sjuk- och

arbetsskadeberedningen (S 1993:07).

 Med hänsyn till fortsatt osäkerhet i det ekonomiska och statsfinansiella läget

ansåg emellertid regeringen i 1995 års kompletteringsproposition (1994/95:150)

det motiverat att precisera ett mer långtgående förslag. I syfte att minska

kostnaderna för försäkringarna och samtidigt ge ett försvarligt skydd mot

inkomstbortfall föreslog regeringen därför att det redan fr.o.m. den 1 januari

1996 borde införas en enhetlig ersättningsnivå om 75 % av den förmånsgrundande

inkomsten i sjuk- och föräldraförsäkringarna. Vidare föreslogs att denna nivå

också borde införas i sjuklönesystemet. Med anledning av det ansträngda

budgetläget gjorde regeringen även den bedömningen att karensdagen skulle bibe-

hållas i sjukförsäkringen och sjuklönesystemet. Riksdagen beslutade i enlighet

med kompletteringspropositionen (bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). I nya

direktiv (S 1995:54) fick Sjuk- och arbetsskadeberedningen den 20 april 1995 i

uppdrag att bl.a. lämna förslag till ersättningsregler i den allmänna

ohälsoförsäkringen respektive sjuklönelagen med utgångspunkt från att

ersättningsnivån vid kort eller medellång frånvaro skall uppgå till 75 % av

förmånsgrundande inkomst och att det skall finnas en karensdag i försäkringen.

Beredningen har därefter ändrat sin beteckning till Sjuk- och

arbetsskadekommittén.

 I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) aviserade regeringen förslag till

ändring av reglerna för folkpension för gifta. Förslagen härom överlämnades till

riksdagen i februari 1995 (prop. 1994/95:147). Socialförsäkringsutskottet har i

samband med behandlingen av förslagen uppmärksammat att vissa ändringar er-

fordras till följd av detta (bet. 1994/95:SfU10). Regeringen lägger här fram

förslag till nödvändiga följdändringar.

 Riksförsäkringsverket har i en skrivelse till regeringen uppmärksammat vissa

konsekvenser för rätten till bostadstillägg med anledning bl.a. av ikraft-

trädandet av den nya nordiska konventionen om social trygghet fr.o.m. den 1

januari 1994. Detta motiverar ändringar i reglerna för bostadstillägg till

pensionärer. Det föreslås att personkretsen för bostadstillägg utvidgas och att

inkomstberäkningen förändras för pensionärer med utländsk pension.

 Socialförsäkringsutskottet uttalade i ett av riksdagen godkänt betänkande att

det var angeläget att utreda frågan om i vilken omfattning de olika förmånerna

vid graviditet utnyttjades, samt att det förelåg ett behov av ett fördjupat

underlag för att få sjukskrivningsorsakerna under senare delen av graviditeten

m.m. belysta (bet. 1992/93:SfU2, rskr. 1992/93:10). Regeringen har med anledning

av detta gett Riksförsäkringsverket ett uppdrag med denna innebörd.

Riksförsäkringsverket redovisade till regeringen i februari 1995 med anledning

av uppdraget en rapport "Gravida kvinnors sjukskrivning samt uttag av havande-

skapspenning, sjukpenning och föräldrapenning under de sista sextio dagarna av

graviditeten" (RFV ANSER 1995:5). I denna proposition redovisas samman-

fattningsvis innehållet i rapporten från Riksförsäkringsverket samt regeringens

bedömning.

 Inom barnbidragsområdet föreslås, i enlighet med riksdagens uttalande, att

flerbarnstilläggen på sikt avskaffas genom att inga nya flerbarnstillägg

beviljas efter utgången av år 1995. Samtidigt föreslås att nivån på det förläng-

da barnbidraget anpassas till den redan beslutade sänkningen av det allmänna

barnbidraget (bet. 1994/95:SoU15, rskr. 1994/95:294).

 Med anledning av att betänkandet från Socialtjänstkommittén (SOU 1994:139) Ny

socialtjänstlag efter remissbehandling för närvarande bereds inom

regeringskansliet, föreslås att lagen (1987:442) om försöksverksamhet med

kommunal tillståndsgivning för vissa hem för vård eller boende enligt

socialtjänstlagen förlängs att gälla t.o.m. utgången av år 1997. Förslaget

innebär att försöksverksamheten med kommunal tillståndsprövning för att bedriva

enskild förskole- eller fritidsverksamhet förlängs.

 Samordningsregler mellan tillfällig föräldrapenning och vårdbidrag gäller i

dag bara barn som har fyllt tolv år. Riksförsäkringsverket har i en rapport till

regeringen, "Översyn av reglerna för vårdbidrag samt tillfällig föräldrapenning.

Redovisning av stödformer från 16 år." (RFV ANSER 1995:11), föreslagit att

ändringar bör göras för att klarlägga att dubbla ersättningar inte kan utges för

samma vårdbehov för barn som är yngre än tolv år. I denna proposition föreslås

ändringar i reglerna med denna innebörd.

 I kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150) föreslogs att ett generellt

statsbidrag till landsting och kommuner skulle införas fr.o.m. år 1996.

Samtidigt skulle det statliga utjämningsbidraget till kommuner och

skatteutjämningsbidraget till landsting avskaffas. Därvid föreslogs även att den

schabloniserade ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för

sjukresor skulle avskaffas och att medlen i stället skulle tillföras genom

nämnda nya statsbidrag. Riksdagen godkände förslaget och beslutade att anslaget

B 2 skulle reduceras i motsvarande mån (bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448).

Mot denna bakgrund läggs i denna proposition fram förslag om erforderliga

lagändringar.

 I budgetpropositionen (prop. 1995/96:100) redovisade regeringen sin avsikt att

fullfölja arbetet med att reformera ersättningssystemet för vuxentandvården. En

proposition härom kommer senare i höst att föreläggas riksdagen med inriktning

att en reformerad tandvårdsförsäkring skall kunna träda i kraft tidigast den 1

juli 1996. Som ett led i arbetet med denna reformering har det - efter

riksdagens medgivande - sedan hösten 1991 bedrivits försöksverksamheter i syfte

att pröva alternativa ersättningssystem vid tre folktandvårdskliniker med fast

försäkringsersättning. Försöksperioden löper ut vid utgången av detta år. Med

hänsyn till tidpunkten för reformens ikraftträdande och det angelägna i att för-

söksperioden från utvärderingssynpunkt blir så lång som möjligt föreslås att

försöksverksamheterna får bedrivas längst till utgången av år 1996.

 Kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150) innehöll också för-slag om en

höjning av den enskildes avgift för inköp av prisnedsatta läkemedel till högst

160 kronor och till 60 kronor för varje ytterligare samtidigt inköpt sådant

läkemedel. Tolkningen av utfärdade lagbestämmelser har i vissa fall medfört att

enskilda vid samtidigt inköp av två eller flera läkemedel fått en kostnad för

det tillkommande läkemedlet/läkemedlen som överstigit apotekets faktiska

försäljningspris på läkemedlet. Regeringen föreslår därför för att undanröja

den effekt som uppstått vid tillämpningen en ändring i lagen (1981:49) om

begränsning av läkemedelskostnader m.m.

 Riksförsäkringsverket, som är central förvaltningsmyndighet inom social-

försäkringen, förvaltar vissa fonder. Det föreslås att placeringsreglerna för

fondmedlen moderniseras med anledning av utvecklingen på penningmarknaden.

Vidare föreslås regler om krav på särskild årsredovisning för fondförvaltningen.

Till grund för de föreslagna ändringarna ligger en skrivelse den 27 augusti 1992

från Riksförsäkringsverket. Synpunkter på skrivelsen har inhämtats från

Riksrevisionsverket och Finansinspektionen.

 Riksdagen beslutade i samband med behandlingen av regeringens proposition

1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. att en avgiftsväxling mellan

sjukförsäkringsavgiften och arbetsmarknadsavgiften avseende uttaget av

arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, SAL, skulle

genomföras med början av år 1995 fram till och med år 1998 (bet. 1994/95:FiU1,

rskr. 1994/95:145). Som skäl för växlingen anfördes att ökade inbetalningar till

arbetsmarknadsfonden var nödvändiga för att täcka det stora underskott som

uppstått i samband med den höga arbetslösheten. Sjukförsäkringsavgiften för

arbetsgivare sänktes därvid från 8,43 % till 6,23 % och arbetsmarknadsavgiften

för arbetsgivare höjdes i motsvarande grad från 2,12 % till 4,32 %. Det samlade

uttaget av arbetsgivaravgifterna påverkades därför inte av denna avgiftsväxling.

Samtidigt beslutade riksdagen att den allmänna egenavgiften till

sjukförsäkringen successivt skulle höjas med 1 procentenhet per år fram till

1998 med början år 1996. Regeringen anförde i detta sammanhang att motsvarande

avgiftsväxling av socialavgifterna skulle genomföras för dem som betalar

egenavgift för inkomst av annat förvärvsarbete. Egenavgift i form av arbetsmark-

nadsavgift enligt SAL infördes först fr.o.m. den 1 juli 1995 (prop. 1994/95:197,

bet. 1994/95:SfU:17, rskr. 1994/95:145). Från denna tidpunkt genomfördes en

motsvarande avgiftsväxling mellan sjukförsäkringsavgiften och arbets-

marknadsavgiften för dem som betalar egenavgift enligt SAL för inkomster av

annat förvärvsarbete.

 Riksdagen beslutade i samband med behandlingen av regeringens kom-

pletteringsproposition att den kostnadsbesparing som uppkommer för arbetsgivarna

med anledning av sänkningen av ersättningen till 75 % av den förmånsgrundande

inkomsten under fjärde till fjortonde dagen i en sjuklöneperiod skall neutra-

liseras (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Regeringen

lägger i denna proposition fram förslag med denna innebörd.

 Den 1 juli 1995 infördes nya regler när det gäller statliga arbetsgivares

skyldighet att betala arbetsgivaravgifter. Fr.o.m. denna tidpunkt är skatte-

myndigheterna handläggare av de arbetsgivaravgifter staten skall betala. På

grund härav har vissa oklarheter uppstått vad gäller omfattningen av statens

skyldighet att betala arbetsgivaravgifter. Regeringen föreslår ett klarläggande

vad gäller denna skyldighet. Det nu föreslagna klarläggandet har beretts i

samråd med Riksskatteverket.

Lagrådet

 Lagförslagen avseende lagen (1981:691) om socialavgifter och lagen (1994:1744)

om allmänna egenavgifter får anses vara av sådan enkel beskaffenhet att

Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte

inhämtats.

4 En enhetlig ersättningsnivå inom sjukförsäkringen,

m.m.

4.1 Sjuk- och rehabiliteringsersättning

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Lagen (1962:381) om allmän |

|försäkring och lagen (1991:1047) om sjuklön ändras med|

|anledning av riksdagens tidigare i år fattade |

|principbeslut om att ersättningsnivån för sjuk- och |

|rehabiliteringspenning och sjuklön skall vara 75 % av|

|den förmånsgrundande inkomsten. |

| För arbetstagare med risk för särskilt omfattande |

|sjukfrånvaro föreslås att sjukpenningen respektive |

|sjuklönen skall utgöra 75 % av förmånsgrundande inkomst|

|redan från den första dagen i en sjukperiod. |

| De särskilda minskningsregler som finns inom |

|sjukpenningförsäkringen bibehålls. Skälen för regeringens|

|förslag: För sjukpenningförsäkringen gäller sedan den 1|

|april 1993 att den första dagen i en sjukperiod är |

|karensdag och att kompensationsgraden är 65 % för de |

|därpå följande två dagarna med sjukpenning i varje period|

|och 80 % för tid därefter t.o.m. den 365:e dagen. Sedan|

|den 1 juli 1993 utgör ersättningen efter den tre- |

|hundrasextiofemte dagen 70 %. Den som genomgår |

|medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering |

|kan efter ansökan beviljas sjukpenning motsvarande 80|

|% av den sjukpenninggrundande inkomsten i stället för|

|70 %. |

| Rehabiliteringspenning kan betalas ut under tid som|

|en försäkrad deltar i arbetslivsinriktad |

|rehabiliteringsåtgärd. Sedan den 1 april 1993 är kom-|

|pensationsnivån för rehabiliteringspenningen 95 % av |

|den sjukpenninggrundande inkomsten. |

| För arbetstagare som har rätt till sjuklön från sin|

|arbetsgivare under de första 14 dagarna av ett |

|sjukdomsfall gäller sedan den 1 april 1993 att den |

|första dagen är karensdag. För de därpå följande två dagarna|

|skall sjuklönen vara 75 % och därefter 90 % av den |

|förmånsgrundande inkomsten de återstående dagarna av |

|sjuklöneperioden. |

| Enligt lagen om sjuklön (SjLL) och lagen om allmän |

|försäkring (AFL) är antalet karensdagar begränsat till|

|högst tio under en tolvmånadersperiod, s.k. allmänt |

|högriskskydd. Det allmänna högriskskyddet gäller för |

|sjuklön från varje arbetsgivare för sig eller för sjuk-|

|penning från försäkringskassan. Någon sammanläggning av|

|karensdagar enligt SjLL och AFL sker inte. Syftet med|

|det allmänna högriskskyddet i samband med sjukersättning|

|är att skydda individen från ett alltför omfattande |

|inkomstbortfall till följd av karensdagsregeln. |

| En återinsjuknanderegel finns i SjLL och AFL för den|

|som insjuknar på nytt inom fem kalenderdagar. I sådana|

|fall räknas den nya sjukperioden som en fortsättning på|

|den tidigare sjukperioden vad avser karensdag, ersätt-|

|ningsnivåer och sjukperiodens eller sjuklöneperiodens|

|längd. |

| För den som under de närmast föregående 450 dagarna|

|haft sjukperioder som omfattat sammanlagt minst 365 |

|dagar skall kompensationsnivån vara 70 % av den |

|sjukpenninggrundande inkomsten. Vid denna beräkning |

|beaktas inte dagar före ett uppehåll mellan |

|sjukperioder på mer än 30 dagar. Sammanläggning av sjuk-|

|perioder skall göras till dess 30 dagar förflutit sedan|

|en sjukperiod avslutats utan att en ny sjukperiod på-|

|börjats. |

| Enligt SjLL kan en arbetstagare som är inskriven hos|

|försäkringskassan ansöka hos kassan om att få sjuklön med|

|90 % av lönen redan från den första dagen i varje sjuk-|

|löneperiod och att arbetsgivaren skall få sina |

|kostnader för sjuklön inklusive sociala avgifter |

|ersatta av försäkringskassan, s.k. särskilt högriskskydd.|

|Ett sådant beslut kan fattas endast om arbetstagaren |

|lider av sjukdom som kan antas medföra ett större antal|

|sjukperioder med rätt till sjuklön under en tolv- |

|månadersperiod. En försäkrad kan enligt AFL även ansöka|

|hos försäkringskassan om att få sjukpenning med 80 % av|

|den sjukpenninggrundande inkomsten redan från den |

|första ersättningsdagen i varje sjukperiod. |

| För att motverka att vissa arbetstagare via avtal |

|tillförsäkras en högre kompensationsnivå vid sjukdom än|

|andra grupper i samhället finns det särskilda regler i|

|AFL om minskning av sjukpenning i vissa fall. Det |

|gäller i de fall den försäkrade under sjukdom får lön från|

|arbetsgivaren, eller ersättning från avtalsförsäkring,|

|som överstiger en viss nivå. |

| Syftet med minskningsreglerna är att kompensationen|

|för försäkrade vid sjukfrånvaro inte skall bli högre än|

|75 % av förvärvsinkomsten för de första två |

|ersättningsdagarna som följer efter karensdagen i en |

|sjukperiod. För tid därefter och t.o.m. den nittionde|

|dagen är den högsta kompensationsnivån 90 %. Fr.o.m. den|

|nittioförsta dagen och t.o.m. den trehundrasextiofemte|

|dagen är den högsta kompensationen 80 % och därefter 70|

|%. Efter ansökan kan i vissa fall 80 % utges i stället|

|för 70 %. |

| I enlighet med riksdagens tidigare i år fattade |

|principbeslut, om en enhetlig ersättningsnivå, läggs i|

|denna proposition fram förslag angående de lagändringar|

|som krävs. Utöver lagförslag om den sänkta ersättningsnivån|

|till 75 % av förmånsgrundande inkomst föreslår regeringen|

|att de särskilda minskningsreglerna bibehålls. Detta |

|innebär att den helt övervägande delen av landets |

|arbetstagare kommer att erhålla 85 % av den sjukpen- |

|ninggrundande inkomsten fr.o.m. den femtonde dagen |

|och t.o.m. den nittionde dagen i varje sjukdomsfall. |

|I avvaktan på Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag|

|förutsätter regeringen att det avtalsvägen inte upp- |

|kommer några principiella avvikelser från den nya |

|ersättningsnivån i sjuklöneperioden. |

| Vidare innebär riksdagens beslut att de särskilda |

|regler som gäller i samband med att ersättning skall |

|utges med 70 % av den sjukpenninggrundande inkomsten |

|upphör att gälla samt att det högsta belopp som kan |

|utges i s.k. sjuklönegaranti ändras från 90 % till 75 %|

|av den sjukpenninggrundande inkomsten. |

| För arbetstagare med risk för särskilt omfattande |

|sjukfrånvaro föreslår regeringen att sjukpenning |

|respektive sjuklön skall utges med 75 % av den |

|förmånsgrundande inkomsten redan från den första dagen i|

|en sjukperiod respektive sjuklöneperiod. |

| Med anledning av de ändrade ersättningsnivåerna föreslås|

|ändring av de särskilda tabellerna för beräkning av |

|skatteavdrag på vissa ersättningar i uppbördslagen |

|(1953:272). |

| Av riksdagens beslut framgår vidare att den kost- |

|nadsbesparing som uppkommer för arbetsgivarna med an-|

|ledning av sänkningen av sjuklönen från 90 % till 75 %|

|av den förmånsgrundande inkomsten under fjärde till 14:e|

|dagen i en sjuklöneperiod skall neutraliseras. För att|

|denna kostnadsneutralitet skall uppnås behöver en höj-|

|ning av sjukförsäkringsavgiften enligt lagen (1981:691)|

|om socialavgifter göras. Regeringens förslag i denna |

|del redovisas under avsnitt 13.1. |

| |

| |

 49

-------------------------------------------------------

|4.2 Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och |

|havandeskapspenning |

| |

|

 |

 Skälen för regeringens förslag: Föräldraförsäkringen, som regleras i 4 kap.

AFL, består av två huvudförmåner, föräldrapenning och tillfällig

föräldrapenning. Havandeskapspenningen regleras i 3 kap. 9 § AFL.

 Föräldrapenning med anledning av barns födelse eller ett adoptivbarns ankomst

utges under högst 450 dagar sammanlagt för föräldrarna. Om föräldrarna gemensamt

har vårdnaden om barnet, har vardera föräldern rätt till föräldrapenning under

minst 225 dagar, för barn födda före den 1 januari 1995 minst 90 av de 450

dagarna. En förälder har dock rätt att avstå från att uppbära föräldrapenning

till förmån för den andre föräldern. För barn födda efter den 1 januari 1995

gäller att överlåtelse kan ske med undantag för föräldrapenning motsvarande

förälderns sjukpenning såvitt avser en tid om 30 dagar för varje barn, s.k.

pappa- och mammamånad.

 För 360 av de 450 dagarna betalas föräldrapenning med belopp motsvarande

förälderns sjukpenning, dock lägst 60 kr per dag, (garantinivån). Ersättningen

avseende barn födda efter den 1 januari 1995 är för närvarande 80 % av den

sjukpenninggrundande inkomsten för 300 av dagarna och de resterande dagarna er-

sätts med 90 % av den sjukpenning grundande inkomsten. För barn födda före 1

januari 1995 är ersättningen för närvarande 90 % av den sjukpenninggrundande

inkomsten för 360 av dagarna.

 För återstående 90 dagar utges föräldrapenning med belopp enligt garantinivån.

 För att åstadkomma nödvändiga besparingar, för att sanera statens finanser,

och för att åstadkomma en enhetlig ersättningsnivå har riksdagen tidigare

beslutat att ersättningsnivån inom föräldrapenningen skall sänkas till 75 % av

den sjukpenning grundande inkomsten avseende de dagar med föräldrapenning som

ersätts med sjukpenningbelopp och som inte ingår i den s.k. pappa- eller mamma-

månaden. För pappa- och mammamånaden skall förhöjd ersättning utges motsvarande

85 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. De nya ersättningsnivåerna avses om-

fatta all föräldrapenning som avser tid fr.o.m. den 1 januari 1996.

 Tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som behöver avstå från

förvärvsarbete för att vårda barn under tolv år till följd av sjukdom eller

smitta hos barnet eller hos barnets ordinarie vårdare eller vid besök i sam-

hällets förebyggande barnhälsovård. Tillfällig föräldrapenning utges vidare i

samband med vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder

besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna.

 Tillfällig föräldrapenning kan också utges för vård av barn som har fyllt 12

men inte 16 år i de fall barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning

eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård.

 Tillfällig föräldrapenning utges under högst 60 dagar per barn och år. När de

60 dagarna är uttagna kan ersättning betalas ut under ytterligare högst 60 dagar

per barn och år. De ytterligare 60 dagarna kan inte utges vid ordinarie vårdares

sjukdom eller smitta. Under år 1993 utgavs tillfällig föräldrapenning för vård

av barn för drygt 50 % av de förmånsberättigade barnen. Antalet ersatta dagar

med tillfällig föräldrapenning för vård av barn under år 1993 var 5,5 miljoner

dagar och det genomsnittliga antalet uttagna dagar för dessa barn var 8,0.

 Tillfällig föräldrapenning utges även till fader som avstår från förvärvs-

arbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, hjälpa

till i hemmet eller vårda annat barn. Sådana s.k. pappadagar utges med högst tio

dagar per barn och utges inte för tid efter 60:e dagen efter barnets hemkomst.

Under år 1993 tog 79 % av de nyblivna papporna ut sådan tillfällig

föräldrapenning.

 Föräldrar med barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till

vissa funktionshindrade kan få ersättning för 10 kontaktdagar per barn och år.

Dagarna kan tas ut från barnets födelse till dess barnet fyller 16 år. Dessa

kontaktdagar kan bl.a. användas vid föräldrautbildning, invänjning i skola,

daghem eller vid besök i skola eller daghem.

 För att åstadkomma ytterligare besparingar, för att sanera statens finanser,

har riksdagen beslutat införa en enhetlig ersättningsnivå inom den tillfälliga

föräldrapenningen med 75 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. Ersättningen

skall också i fortsättningen utges från första dagen dock skall den förhöjda

ersättningen från 15:e dagen i den tillfälliga föräldrapenningen för vård av

barn slopas.

 Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrar, som under graviditetens

senare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta sitt vanliga arbete och

inte kan omplaceras. Denna utges tidigast fr.o.m. den sextionde dagen före den

beräknade förlossningen och längst t.o.m den elfte dagen före denna tidpunkt.

Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbete därför att arbetsmiljön kan medföra

risk för fosterskador utges ersättning fr.o.m. dagen för avstängningen.

 Ersättningen vid havandeskapspenning är för närvarande 65 % av den

sjukpenninggrundande inkomsten för de tre första dagarna och 80 % av den

sjukpenninggrundande inkomsten för tiden därefter. Även för havandeskapspenning

avses ersättningsnivån vara enhetlig genom att ersättningen för samtliga dagar

skall utges med 75 % av den sjukpenninggrundande inkomsten.

4.3 Vissa övriga ersättningsslag

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Lagen (1988:1465) om ersättning |

|och ledighet för närståendevård och lagen (1977:265) om|

|statligt personskadeskydd ändras i enlighet med riks-|

|dagens tidigare i år fattade principbeslut om att |

|ersättningsnivån för bl.a. närståendepenning skall vara 75|

|% av den sjukpenninggrundande inkomsten. |

| Smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om |

|ersättning till smittbärare skall vara 80 % av den |

|förmånsgrundande inkomsten. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Ersättning i form av närståendepenning utges

till närstående som avstår från förvärvsarbete för att vårda en svårt sjuk per-

son. Ersättningen kan fr.o.m. år 1992 utges även vid vård på

sjukvårdsinrättning. Närståendepenning utges för närvarande med 80 % av den

sjukpenninggrundande inkomsten för samtliga dagar i ersättningsperioden. Rätten

till ledighet är knuten till ersättningsrätten. Fr.o.m. den 1 juli 1994 utökades

antalet ersättningsdagar från 30 till högst 60 dagar för varje person som

vårdas. Fr.o.m. den 1 juni 1993 kan närståendepenning även utges med högst 240

dagar för vård av en person som blivit HIV-smittad vid användning av

blodprodukter inom den svenska hälso- och sjukvården.

 Det statliga personskadeskyddet omfattar den som tjänstgör inom totalförsvaret

eller medverkar i räddningstjänst samt den som är häktad eller intagen på

kriminalvårdsanstalt, annan anstalt eller på speciella hem.

 I enlighet med riksdagens tidigare i år fattade principbeslut om att ersätt-

ningsnivån för bl.a. närståendepenning skall vara 75 % av den sjukpenning-

grundande inkomsten bör regler härom införas i lagen om ersättning och ledighet

för närståendevård samt i lagen om statligt personskadeskydd.

 Med en smittbärare avses enligt lagen om ersättning till smittbärare den som

har eller kan antas ha en smittsam sjukdom utan att ha förlorat sin

arbetsförmåga till följd av sjukdomen. Smittsamma sjukdomar indelas enligt

smittskyddslagen (1988:1472) i samhällsfarliga sjukdomar och övriga smittsamma

sjukdomar. Rätt till smittbärarpenning föreligger för den som måste avstå från

förvärvsarbete på grund av beslut enligt smittskyddslagen eller livsmedelslagen

(1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag. Rätt

till smittbärarpenning föreligger även när någon självmant genomgår en läkarun-

dersökning eller en hälsokontroll som syftar till att utröna om han är smittad

av en samhällsfarlig sjukdom, en smitta, ett sår eller en annan skada som kan

göra livsmedel som han hanterar otjänligt till människoföda. Under budgetåret

1994/95 uppgick kostnaden för smittbärarpenning till ca 5 mkr. Med hänsyn till

smittbärarpenningens särskilda syfte föreslås att denna ersättning även

fortsättningsvis skall motsvara 80 % av den förmånsgrundande inkomsten.

4.4 Försäkringen mot kostnader för sjuklön samt

försäkringen mot vissa semesterlönekostnader

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Vid beräkningen av de sammanlagda|

|lönekostnaderna enligt lagen om sjuklön och lagen |

|(1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader|

|skall bortses från avgiften enligt lagen (1994:1920) |

|om allmän löneavgift. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Lagen om sjuklön infördes den 1 januari 1992

och enligt 17 § denna lag kan arbetsgivare vars sammanlagda beräknade

lönekostnader för ett kalenderår inte överstiger 90 basbelopp försäkra sig hos

försäkringskassan mot kostnaden för sjuklön.

 Lagen om försäkring mot vissa semesterlönekostnader infördes den 1 juli 1993

och enligt 1 § denna lag kan en arbetsgivare vars sammanlagda beräknade

lönekostnader för ett kalenderår inte överstiger 90 basbelopp försäkra sig hos

försäkringskassan mot vissa semesterlönekostnader.

 Vid beräkningen av de sammanlagda lönekostnaderna enligt 17 § lagen om sjuklön

och 1 § lagen om försäkring mot vissa semesterlönekostnader skall bortses från

avgifter enligt lagen om socialavgifter och skatt enligt lagen (1990:659) om

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster.

 Riksförsäkringsverket har i rapporten "Försäkring mot kostnader för sjuklön &

Försäkring mot vissa semesterlönekostnader" (RFV ANSER 1995:9) redovisat en

uppföljning av försäkringskassornas handläggning av ärenden om försäkring mot

kostnader för sjuklön och försäkring mot vissa semesterlönekostnader.

 Riksförsäkringsverket föreslår i rapporten att den fr.o.m den 1 januari 1995

införda avgiften enligt lagen om allmän löneavgift i likhet med avgifter enligt

lagen om socialavgifter och skatt enligt lagen om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster inte skall inräknas i det löneunderlag som ligger till grund

för den försäkringsavgift som arbetsgivarna skall erlägga för försäkringarna.

 I likhet med vad Riksförsäkringsverket anfört föreslår regeringen att den

allmänna löneavgiften inte skall ingå i beräkningen av de sammanlagda lönekost-

naderna enligt 17 § lagen om sjuklön och 1 § lagen om försäkring mot vissa

semesterlönekostnader.

 50

4.5 Sjuklön vid upprepade korttidsanställningar hos samma

arbetsgivare

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Vid beräkning av om rätt till |

|sjuklön föreligger enligt lagen om sjuklön skall, när|

|fråga är om sammanräkning av flera anställningar hos |

|samma arbetsgivare, en arbetstagares samtliga anställ-|

|ningar medräknas så länge inte tiden mellan respektive|

|anställning överstiger fjorton dagar. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln för rätt till sjuklön enligt lagen

om sjuklön är att arbetstagaren har anställts tills vidare eller har ett

tidsbegränsat anställningsavtal som avser en månad eller längre. Enligt 3 §

första stycket lagen om sjuklön inträder rätten till sjuklön, om den avtalade

anställningstiden är kortare än en månad, endast om arbetstagaren tillträtt

anställningen och därefter varit anställd fjorton kalenderdagar i följd. Enligt

andra stycket i nämnda lagrum gäller att om en arbetstagare anställs på nytt av

samma arbetsgivare inom fjorton kalenderdagar från det att den föregående

anställningen upphörde, skall denna oavsett avbrottet medräknas vid beräkning av

kvalifikationstiden i första stycket.

 Riksförsäkringsverket har i rapporten "Effekter och resultat av sjuklönerefor-

men, karensdagen och sänkta kompensationsnivåer inom sjukpenningförsäkringen"

(RFV ANSER 1995:14) föreslagit ändring i sjuklönelagen när det gäller samman-

räkning av korta anställningsperioder. Riksförsäkringsverket föreslår i sin

rapport att samtliga anställningsperioder medräknas om tiden mellan anställning-

arna inte överstiger fjorton dagar.

 I likhet med vad Riksförsäkringsverket anfört föreslår regeringen att vid be-

räkning av om rätt till sjuklön föreligger skall, när fråga är om sammanräkning

av flera anställningar hos samma arbetsgivare, samtliga anställningar medräknas

så länge inte tiden mellan respektive anställning överstiger fjorton dagar.

5 Pensionsfrågor

5.1 Vissa följdändringar med anledning av sänkt folkpension

för gifta

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: I samband med att reglerna för |

|folkpension för gifta ändras den 1 januari 1996 skall|

|vissa följdändringar ske avseende retroaktiv |

|utbetalning av folkpension resp. bostadstillägg till |

|pensionärer. Skälen för regeringens förslag: I |

|budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bil. 6) |

|aviserade regeringen förslag till ändring i 6 kap. 2 §|

|och 7 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring |

|avseende folkpension för gifta. Regeringen återkom med|

|lagförslag härom i prop. 1994/95:147 Rätten till |

|förtidspension och sjukpenning samt folkpension för |

|gifta. Förslaget innebär att folkpensionens storlek |

|skall vara oberoende av om maken uppbär pension eller|

|inte. Detta medför att folkpensionen sänks för de |

|pensionärer vars make inte uppbär pension. Riksdagen |

|har ställt sig bakom förslaget (bet. 1994/95:SfU10, |

|rskr. 1994/95:343). Ändringarna träder i kraft den 1 |

|januari 1996. |

| Ändringarna i bestämmelserna om folkpension för gifta|

|föranleder vissa följdändringar. Bestämmelserna i lagen|

|om allmän försäkring gällande garantiregel för makar samt|

|gällande retroaktiv utbetalning av folkpension blir i|

|och med ändringarna av bestämmelserna om folkpension för|

|gifta inte längre adekvata efter den 1 januari 1996. |

|Dessa regler bör därför upphävas. På grund härav bör en be-|

|stämmelse om minskning av förmån vid retroaktiv |

|utbetalning av bostadstillägg införas i lagen |

|(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. |

| |

| |

|5.2 Ändring i lagen om bostadstillägg till pensionärer|

| |

| |

|I samband med ikraftträdandet av den nya nordiska |

|konventionen om social trygghet fr.o.m. den 1 januari|

|1994, har Riksförsäkringsverket i skrivelse till |

|regeringen uppmärksammat vissa konsekvenser för rätten|

|till bostadstillägg. Med anledning av detta föreslår |

|regeringen två ändringar som rör personer med utländsk|

| |

| |

|pension. |

| |

| |

|5.2.1 Utökad personkrets för rätt till bostadstillägg|

| |

| |

|till pensionärer |

| |

|

 Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 27 i den nya nordiska

konventionen skall grundpension till en nordisk medborgare som intill

konventionens ikraftträdande har utgetts enligt bestämmelserna i den gamla

konventionen eller enligt nationell lagstiftning räknas om. Avsikten med

omräkningen är att rätten till och storleken av de löpande pensionerna skall

bedömas med tillämpning av reglerna i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om

tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare

eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (EGT, specialutgåva 1994,

område 5, volym 3, sid 13). Reglerna innebär att pensionären skall ha rätt till

pension från vart och ett av de länder där han eller hon har förvärvsarbetat

eller varit bosatt i förhållande till intjänad tid.

 Vid ett antal svenska omräkningsfall enligt den nya nordiska konventionen har

det visat sig att pensionstagare som tidigare uppburit pension från Sverige och

annat nordiskt land inte längre har rätt till pension från Sverige.

Pensionstagaren kan t.ex. ha flyttat till Sverige efter det att pensionsfallet

har inträffat. Enligt de nuvarande reglerna om bostadstillägg till pensionärer

innebär detta att de inte längre är berättigade till bostadstillägg. Detsamma

gäller vid nybeviljande om vederbörande inte får pension enligt lagen om allmän

försäkring.

 Enligt 1 § lagen om bostadstillägg till pensionärer kan bostadstillägg lämnas

till den som uppbär ålderspension, förtidspension, omställningspension eller

särskild efterlevandepension enligt lagen om allmän försäkring. En pensionär som

har en utländsk pension och som omfattas av förordning nr 1408/71 är också

berättigad till bostadstillägg. Enligt denna förordnings artikel 10 a föreligger

nämligen rätt till bostadstillägg för den som i stället för svensk pension har

pension från ett annat medlemsland i den Europeiska unionen. Genom EES-avtalet

gäller motsvarande för den som uppbär pension från de EFTA-länder som ingår i

det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

 För personer som inte omfattas av förordningen men som ändå har pension från

något av dessa länder finns däremot ingen rätt till bostadstillägg vare sig

enligt lagen om bostadstillägg eller förordning nr 1408/71. Det handlar om en

mycket liten grupp personer från främst de nordiska länderna som har pension

trots att de aldrig förvärvsarbetat. Det kan också röra personer som inte är

medborgare i en medlemstat i unionen men som har pension från ett sådant land.

 Regeringen anser att det är rimligt att även dessa personer skall vara

berättigade till bostadstillägg och föreslår därför en ändring i lagen om bo-

stadstillägg till pensionärer. Regeringen föreslår att personkretsen utökas till

att omfatta alla pensionärer som är bosatta i Sverige och som uppbär pension

enligt lagstiftning i en stat som ingår i Europeiska unionen eller i Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet. Det kan framhållas att för pensionärer från andra

medlemsländer i unionen gäller inte någon ovillkorlig rätt till bosättning i en

annan medlemsstat. För rätt till bosättning i en annan medlemsstat krävs att de

skall ha sin försörjning tryggad i sådan omfattning att de inte ligger

värdlandets välfärdssystem till last. För svenskt vidkommande innebär detta att

de skall ha egna medel som motsvarar hel oavkortad folkpension inklusive mot-

svarande pensionstillskott för en svensk pensionär i motsvarande ålder samt

täckta bostadskostnader.

 De föreslagna ändringarna innebär att de pensionärer som före omräkning enligt

den nya nordiska konventionen uppbar bostadstillägg återfår detsamma. Därutöver

kan ytterligare personer tillkomma. Det torde emellertid inte bli fråga om någon

stor kostnadsökning. Tillsammans med förslaget i avsnitt 5.2.2 nedan, bedöms

förändringarna vara kostnadsneutrala.

5.2.2 Inkomst av utländsk pension vid beräkning av bostadstillägg

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadstillägg |

|skall viss del av utländsk pension räknas in i |

|årsinkomsten. I de fall den svenska folkpensionen är |

|avkortad skall som årsinkomst dock inte räknas den del|

|av utländsk pension som tillsammans med utbetald |

|folkpension uppgår till vad pensionstagaren skulle ha|

|haft om folkpensionen vore oavkortad. För en pensionär|

|som inte uppbär folk- eller tilläggspension undantas |

|från inkomstberäkningen ett belopp som motsvarar |

|oavkortad folkpension. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Enligt reglerna för bostadstillägg skall inte

folkpension räknas som inkomst. Som folkpension räknas även folkpensionsförmåner

såsom pensionstillskott. Även grundpension från de nordiska länderna räknas som

folkpension, dvs. en pension som inte är intjänad genom förvärvsarbete, och

påverkar därmed inte bostadstilläggets storlek.

 I den nya nordiska konventionen om social trygghet finns inte längre någon

samordningsbestämmelse mellan nordiska grundpensioner. Detta innebär att en

pensionär kan uppbära folkpension eller grundpension från två nordiska länder

och därmed få en sammanlagd folkpension (grundpension) som totalt överstiger vad

en pensionär maximalt kan få från ett land.

 En princip vid inkomstberäkningen för bostadstillägg är att ett belopp

motsvarande ett folkpensionsbelopp inklusive ett pensionstillskott är fribelopp

som inte skall räknas som inkomst. Till följd av den nya nordiska konventionen

kan en pensionär uppbära folkpension (grundpension) från mer än ett land. En

sådan pensionär kan därför ha en högre pension och ett högre fribelopp än vad en

pensionär med endast svensk folkpension kan ha.

 Det får anses rimligt att grundpension - folkpension och pensionstillskott -

på samma sätt som nu gäller inte skall reducera bostadstillägget. Allmän pension

därutöver bör emellertid enligt regeringens mening reducera bostadstillägget.

Reglerna för bostadstillägg bör därför ändras så att all pension utöver ett för

den försäkrade beräknat belopp av folkpension och pensionstillskott skall räknas

som inkomst och därmed reducera bostadstillägget. Med pensionstillskott menas

här beloppet före samordning med ATP och utländsk pension.

 Förslaget innebär att svensk folkpension inklusive pensionstillskott alltid

räknas som fribelopp som inte skall räknas in i årsinkomsten. Om den svenska

folkpensionen är oavkortad, dvs. inte är avkortad med trettionde- eller

fyrtiondedelar enligt 5 kap. lagen om allmän försäkring, kan ytterligare pension

inte räknas in i fribeloppet. All utländsk pension skall således i sådana fall

räknas som inkomst vid beräkning av bostadstillägg.

 En pensionär som får sin svenska folkpension beräknad efter trettionde- eller

fyrtiondedelar får förbehålla sig ett belopp som motsvarar vad denne pensionär

skulle ha fått i fribelopp om pensionen vore oavkortad. För en pensionär som

t.ex. har folkpension med 20 trettiondedelar blir fribeloppet således lika med

den svenska folkpensionen, inklusive ev. tilläggspension som reducerat pen-

sionstillskottet, plus utländsk pension motsvarande maximalt 10 trettiondelar

svensk pension. För en pensionär som saknar rätt till folk- eller tilläggs-

pension motsvaras fribeloppet av oavkortad folkpension inklusive pen-

siontillskott till en ålderspensionär.

 All pension enligt utländsk lagstiftning påverkar således den årsinkomst som

ligger till grund för bostadstillägget. För att rätt bostadstillägg skall kunna

utges fordras uppgift om såväl inkomstbaserad som bosättningsbaserad utländsk

pension. Enligt nuvarande regler får bostadstillägget räknas om när en med til-

läggspension jämförlig utländsk ersättning betalas ut. Av administrativa skäl

bör detta ändras så att omräkning får ske vid ändring av all form av utländsk

pension.

 Förslaget innebär att flertalet pensionärer med folkpension (grundpension)

från mer än ett nordiskt land får lägre bostadstillägg medan pensionärer som i

dag har en avkortad svensk pension och en utländsk arbetsrelaterad pension får

ett högre fribelopp och därmed högre bostadstillägg. Flertalet av de berörda får

dock minskat bostadstillägg varför förändringen totalt ger minskade kostnader.

Effekten på statsbudgeten är på grund av antalet berörda begränsad. Tillsammans

med förslaget under avsnitt 5.2.1 ovan bedöms förändringarna vara kostnads-

neutrala.

6 Gravida kvinnors sjukskrivning

-------------------------------------------------------

|Regeringens bedömning: Reglerna om olika |

|socialförsäkringsersättningar som kan utges till kvinnor|

|under senare delen av graviditeten bör för närvarande|

|inte ändras. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen har uttalat att det är angeläget

att utreda frågan om i vilken omfattning de olika förmånerna vid graviditet

utnyttjas. Enligt socialförsäkringsutskottet föreligger också behov av ett

fördjupat underlag för att få sjukskrivningsorsakerna under senare delen av

graviditeten och sambandet med havandeskapspenningen belysta. Utskottet har

anfört bl.a. att det får ankomma på regeringen att ta ställning till om

underlaget bör föranleda några åtgärder. Riksdagen har som sin mening gett

regeringen till känna vad utskottet anfört (bet. 1992/93:SfU2, rskr.

1992/93:10).

 Genom beslut den 8 september 1994 uppdrog regeringen åt Riksförsäkringsverket

att utreda frågan om i vilken omfattning de olika socialförsäkringsförmånerna

används under senare delen av graviditeten. I uppdraget ingick att verket, inom

givna utgiftsramar, fritt kunde lämna förslag till eventuella förändringar av

förmånssystemet inom socialförsäkringen som berör gravida kvinnor. Uppdraget

redovisas i rapporten "Gravida kvinnors sjukskrivning samt uttag av

havandeskapspenning, sjukpenning och föräldrapenning under de sista sextio

dagarna av graviditeten" (RFV ANSER 1995:5).

 Uppföljningen från Riksförsäkringsverket omfattar alla mödrar till barn födda

år 1992. När det gäller ersättning under de sista sextio dagarna av graviditeten

har jämförelse gjorts med en tidigare undersökning som har redovisats i

rapporten "Undersökning av havandeskapsärendena" (RFV ANSER 1988:4). Denna

undersökning avsåg mödrar till barn födda år 1987.

 Havandeskapspenning får enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän

försäkring utges till gravid kvinna om havandeskapet satt ned hennes förmåga att

utföra uppgifterna i hennes förvärvsarbete med minst en fjärdedel.

Havandeskapspenning kan även beviljas en gravid kvinna med ett arbete som hon

enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) inte får utföra under graviditeten på grund

av risk för fosterskador. I båda dessa fall får kvinnan havandeskapspenning

endast om hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande eller mindre

riskfyllt arbete. När det gäller havandeskapspenning på grund av

arbetsmiljörisker kan ersättning betalas ut under hela graviditeten.

 En gravid kvinna har vidare rätt att vara ledig från sitt arbete och uppbära

föräldrapenning fr.o.m. den sextionde dagen före beräknad nedkomst. Sjukpenning

eller sjuklön utges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med

minst en fjärdedel.

 Uppföljningen från Riksförsäkringsverket visar att färre kvinnor varit

sjukskrivna under graviditetens sista sextio dagar år 1992 jämfört med tidigare

undersökning och att fler kvinnor tagit ut föräldrapenning före barnets födelse.

 Av de kvinnor som födde barn år 1992 hade 72 % ersättning med sjukpenning

och/eller sjuklön under någon del av graviditetstiden. Kvinnorna hade i

genomsnitt 2,3 sjukfall under graviditeten. Den yngsta kvinnogruppen hade högst

antal sjukfall medan sjukfallens längd ökade med stigande ålder. Medeltalet av

ersatta dagar med sjukpenning/sjuklön var 29 dagar. De flesta har fått hel

ersättning utbetald. Mer än en tredjedel av sjukfallen hade

sjukskrivningsorsaker som bedömdes ha någon koppling till graviditeten. Den

vanligast förekommande graviditetsrelaterade diagnosen var

ryggsjukdomar/ryggbesvär. Andra graviditetsrelaterade diagnoser var bl.a.

onormal trötthet, upprepade missfall, illamående, skelett- och ledsjukdomar i

rygg/bäcken eller nedre extremiteter, blödning i tidig graviditet och högt

blodtryck.

 När det gäller uttag av ersättning under de sista sextio dagarna av gravi-

diteten har andelen kvinnor som ansökt om havandeskapspenning år 1992 ökat något

jämfört med undersökningen av mödrar till barn födda år 1987. År 1992 var det 27

% av de blivande mödrarna som ansökte om havandeskapspenning, år 1987 var

motsvarande 25 %. Fler har fått avslag på sin ansökan.

Det är vanligt att kvinnor som fått avslag på ansökan om havandeskapspenning i

stället uppbär sjukpenning. Längden på perioderna med havandeskapspenning har

minskat med fem dagar. Uppföjningen visade att kvinnor som arbetar inom

hälsovården och äldreomsorgen utgjorde mer än hälften av de kvinnor som bevil-

jats havandeskapspenning.

 Totalt hade år 1992 ca 76 % av kvinnorna haft ersättning i form av sjukpenning

och/eller sjuklön, föräldrapenning eller havandeskapspenning under någon del av

de sista sextio dagarna av graviditeten. Det är en mindre andel än enligt

undersökningen år 1987 då 81 % av kvinnorna hade uppburit någon av de nämnda er-

sättningarna. En större andel kvinnor hade tagit ut enbart föräldrapenning och

föräldrapenning i kombination med sjukpenning/sjuklön i jämförelse med tidigare.

 Av uppföljningen från Riksförsäkringsverket framgår det tydligt att många

gravida kvinnor anser sig ha svårigheter att fortsätta arbetet under den senare

delen av graviditeten. Verket anför att kvinnornas behov av ledighet inte kan

ifrågasättas men däremot tendensen att betrakta mer eller mindre normala besvär

under graviditeten som sjukdom. Riksförsäkringsverket erinrar att vid den förra

undersökningen avseende mödrar till barn födda år 1987 framfördes önskemål från

många försäkringskassor att låta havandeskapspenningen upphöra som självständig

förmån och i stället utöka föräldrapenningen med 30 dagar som endast skulle få

tas ut före förlossningen. Detta beräknades innebära en kostnadsökning för

försäkringen med drygt 340 mkr. Om en sådan förändring skulle göras i dag

beräknas kostnadsökningen för försäkringen enligt Riksförsäkringsverket till

drygt 700 mkr. under förutsättning att rätten till havandeskapspenning och sjuk-

penning helt upphör under de 30 sista dagarna av graviditeten.

 Även om det finns en tendens till en mer restriktiv sjukskrivningspolicy och

ett minskat uttag av sjukpenning kan ett annat alternativ enligt

Riksförsäkringsverket vara att tillskapa en generell möjlighet till ledighet med

ersättning. Om rätten till sjukpenning och havandeskapspenning t.ex. skulle

upphöra under de sista 60 dagarna före beräknad förlossning skulle föräldrapen-

ningen kunna utökas med högst 20 dagar utan kostnadsökning för försäkringen.

 En annan möjlighet är enligt Riksförsäkringsverket att tillskapa en generell

möjlighet till ledighet med ersättning genom att förlägga 60 dagar av det nu-

varande totala antalet föräldrapenningdagar till tiden före förlossningen. Da-

garna skulle inte kunna sparas för att tas ut efter det att barnet är fött.

Riksförsäkringsverket vill i sin uppföljning inte förorda något av de här nämnda

alternativen.

 Under senare år har många försäkringskassor tagit upp frågan om gravida

kvinnors sjukskrivning med mödrahälsovårdsöverläkare och gemensamt kommit fram

till ändrad sjukskrivningspolicy för att minska de gravida kvinnornas

sjukskrivning. Dessa försäkringskassor anser, enligt Riksförsäkringsverket, att

det är samarbetet med en mer restriktiv sjukskrivningspolicy som alla

försäkringskassor bör arbeta vidare med. Det tidigare önskemålet om att

havandeskapspenningen skulle upphöra och att speciella föräldrapenningdagar

skulle införas anses inte längre lika aktuellt.

 Mot bakgrund av uppföljningen som genomförts av Riksförsäkringsverket föreslår

regeringen för närvarande inga förändringar av socialförsäkringsersättningarna

som utgår till kvinnor under graviditetens senare del. Regeringen anser det dock

vara angeläget att det samarbete som pågår mellan försäkringskassor och

mödrahälsovård fortsätter och utvidgas till alla försäkringskassor så att de

olika försäkringsersättningarna används i enlighet med deras syfte. Vidare anser

regeringen att bedömningen av kvinnans möjligheter till att fortsätta sitt

förvärvsarbete under hela graviditeten bör vara vägledande. När sjukskrivning är

befogad bör även möjligheterna till partiell sjukskrivning prövas. Utgångs-

punkten bör vara att i möjligaste mån begränsa sjukskrivningarna vad gäller

såväl omfattning som tid.

7 Barnbidrag, m.m.

7.1 Allmänna barnbidrag

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Flerbarnstilläggen avskaffas på |

|sikt genom att inga nya flerbarnstillägg beviljas |

|efter utgången av år 1995. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Vid behandlingen av anslaget till allmänna

barnbidrag för budgetåret 1995/1996 uttalade socialutskottet (bet.

1994/95:SoU15) att riksdagen tidigare beslutat om en begränsad sänkning av

flerbarnstilläggen. Utskottet var inte berett att föreslå någon ytterligare

sänkning då det skulle slå hårt mot de större familjer som idag erhåller

flerbarnstillägg. Dessa familjer bör få behålla stödet på nuvarande nivå.

Utskottet ansåg dock att systemet med flerbarnstilläg på sikt bör upphöra genom

en successiv utfasning så att flerbarnstillägg inte lämnas för nytillkommande

barn fr.o.m. den 1 januari 1996. Riksdagen beslutade ge regeringen till känna

vad utskottet uttalat (rskr. 1994/95:294).

 Regeringen föreslår i enlighet med utskottets uttalande att flerbarnstilläggen

på sikt avskaffas genom att inga nya flerbarnstillägg beviljas efter utgången av

år 1995. Detta skall gälla inte enbart när ytterligare barn föds i en familj

utan också i andra situationer, t.ex. när två personer som vardera har barn

gifter sig eller får ett gemensamt barn. De familjer som före den 1 januari 1996

beviljats flerbarnstillägg får behålla detta tills rätten till stödet upphör

enligt gällande regler. Då upphör det för gott, dvs. även om det enligt nu

gällande bestämmelser bara skulle ha blivit fråga om ett kortare avbrott i

rätten till flerbarnstillägg. En särskild fråga som då uppkommer är om en familj

som redan har flerbarnstillägg skall få ett högre stöd när ytterligare barn föds

i familjen. Regeringen föreslår - i konsekvens med att en tvåbarnsfamilj inte

kommer att få flerbarnstilllägg för ett tredje barn - att nytillkommande barn i

större familjer inte berättigar till ytterligare flerbarnstillägg.

 Vidare föreslås en redaktionell ändring av 3 § genom att formuleringen "med

undantag för fall som avses i 7 §" stryks, eftersom formuleringen, efter en

tidigare ändring av 7 §, inte längre fyller någon funktion.

7.2 Förlängt barnbidrag

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Förlängt barnbidrag lämnas med 640|

|kronor per barn och månad. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat (bet. 1994/95:SoU15,

rskr. 1994/95:294) att det allmänna barnbidraget skall sänkas från 750 kronor

till 640 kronor per barn och månad fr.o.m. år 1996. Beslutet innebar dock inte

att motsvarande sänkning genomfördes beträffande det förlängda barnbidrag som

lämnas till elever i bl.a. grundskolan efter det att eleven fyllt 16 år. Enligt

regeringens mening bör samma regler gälla för det förlängda barnbidraget som för

de allmänna barnbidragen.

7.3 Försöksverksamhet med viss kommunal

tillståndsprövning

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Lagen (1987:442) om |

|försöksverksamhet med kommunal tillståndsprövning för|

|vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen|

|(1980:620) förlängs att gälla t.o.m. utgången av år 1997.|

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Enligt socialtjänstlagen skall en enskild

person eller sammanslutning som vill inrätta ett hem för vård eller boende för

att bedriva enskild förskole- eller fritidsverksamhet söka tillstånd hos

länsstyrelsen. Kommunen kan enligt lagen om försöksverksamhet med kommunal till-

ståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen

(1980:620) genom en anmälan till länsstyrelsen överta denna tillståndsprövning.

 Socialtjänstkommittén har i betänkandet Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139)

föreslagit att länsstyrelsens beslut om tillstånd skall krävas för yrkesmässigt

bedriven privat verksamhet i form av bl.a. hem för vård eller boende.

Betänkandet har remissbehandlats och är för närvarande föremål för beredning

inom regeringskansliet. I avvaktan på ett slutligt ställningstagande till

kommitténs förslag föreslås att försöksverksamheten förlängs till utgången av år

1997.

8 Tillfällig föräldrapenning när tillsynsbehovet även

grundat rätt till vårdbidrag

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning för barn|

|under tolv år skall inte utges för sådant vård- och |

|tillsynsbehov som grundat rätt till vårdbidrag. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: I 4 kap. 11 § lagen (1962:381) om allmän

försäkring (AFL), som reglerar rätten till tillfällig föräldrapenning för vård

av barn som fyllt 12 men inte 16 år, anges att för vård- eller tillsynsbehov som

grundat rätten till vårdbidrag enligt 9 kap. 4 § AFL utges inte tillfällig

föräldrapenning. Motsvarande begränsning av rätten till tillfällig

föräldrapenning finns inte uttryckligen föreskriven när det gäller barn som är

yngre än tolv år och för vilka vårdbidrag utges.

 Riksförsäkringsverket har i en rapport till regeringen, "Översyn av reglering

för vårdbidrag samt tillfällig föräldrapenning" (RFV ANSER 1995:11), redovisat

ett rättsfall angående tillämpningen av rätten till tillfällig föräldrapenning

för ett barn som inte fyllt tolv år där tillsynsbehovet även grundat rätt till

vårdbidrag. Kammarrätten har i målet tolkat rätten till tillfällig

föräldrapenning lika som för dem som är äldre än tolv år. Vidare har

Riksförsäkringsverket anfört att tillämpningen av rätten till tillfällig för-

äldrapenning i dessa situationer inte sker likformigt över hela landet då

uttalat lagstöd saknas. Riksförsäkringsverket har framfört att ändringar bör

göras i 4 kap. 11 och 17 §§ AFL för att klarlägga att inte dubbla ersättningar

kan utges för samma vårdbehov och att samma regler skall gälla oavsett barnets

ålder.

 Regeringen delar Riksförsäkringsverkets bedömning om att det bör klarläggas

att tillfällig föräldrapenning för barn under tolv år inte skall utges om vård-

och tillsynsbehovet grundat rätt till vårdbidrag. Regeringen anser dock att det

är lämpligare att i 4 kap. införa en ny paragraf, 11 b §, i direkt anslutning

till 10, 10 a och 11 §§, eftersom det är fråga om att i sak pröva om det är

samma vård- och tillsynsbehov som ligger till grund för ersättningsanspråken

eller inte.

9 Ersättning från den allmänna sjukförsäkringen

för sjukresor

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Ersättningen från sjukförsäkringen|

|till sjukvårdshuvudmännen för sjukresor enligt 2 kap.|

|lagen (1962:381) om allmän försäkring avskaffas fr.o.m|

|den 1 januari 1996. Ersättningen skall i stället lämnas|

|genom det fr.o.m. nämnda tidpunkt införda nya generella|

|statsbidraget till landstingen. |

| Sjukvårdshuvudmännens kostnader för sjukresor som |

|omfattas av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om |

|tillämpningen av systemen för social trygghet när |

|anställda egenföretagare eller deras familjemedlemmar|

|flyttar inom gemenskapen eller en överenskommelse om |

|social trygghet eller sjukvårdsförmåner mellan Sverige|

|och annan stat skall dock fortfarande ersättas genom |

|sjukförsäkringen. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: I kompletteringspropositionen (prop.

1994/95:150) föreslog regeringen bl.a. att det fr.o.m. år 1996 skulle införas

ett generellt statsbidrag till landsting och kommuner samtidigt som det statliga

utjämningsbidraget till kommuner och skatteutjämningsbidraget till landsting

skulle avskaffas. Därvid föreslogs även att den del av ersättningarna till sjuk-

vårdshuvudmännen m.m. som avser ersättning för sjukresor skulle avskaffas

fr.o.m. år 1996 samt att motsvarande medel skulle tillföras det föreslagna gene-

rella bidraget till landsting. Riksdagen godkände regeringens förslag och

beslutade att reducera förslagsanslaget B 2 Sjukvårdsförmåner m.m. med ett

belopp som motsvarade storleken på 1994 års sjukreseersättning (bet.

1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448).

 För sjukresor som omfattas dels av rådets förordning nr 1408/71 om

tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare

eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, dels av en

överenskommelse om social trygghet eller sjukvårdsförmåner mellan Sverige och en

annan stat, skall dock sjukförsäkringen även fortsättningsvis svara för

ersättningen till sjukvårdshuvudmännen. Skälen härför är dels att dessa

kostnader bedöms kunna variera kraftigt mellan åren och sjukvårdshuvudmännen,

dels att vissa av dessa kostnader kan återkrävas från behöriga EU/EES-länder

enligt gällande regler. Det bör också nämnas att riksdagen tidigare ställt sig

bakom regeringens förslag om att försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket

som administrerar övriga socialförsäkringsförmåner vilka skall utges på grundval

av reglerna i förordning nr 1408/71 genom sjukförsäkringen även skall svara för

kostnaderna för samtliga utbetalningar av vårdförmånerna på hälso- och

sjukvårdsområdet som skall utges enligt nämnda förordning (prop. 1994/95:88,

bet. 1994/95:SfU8, rskr. 1994/95:119).

10 Försöksverksamheter med alternativa

ersättningssystem inom vuxentandvård

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Tidsperioden för |

|försöksverksamheterna med alternativa ersättningssystem|

|inom vuxentandvård i Kristianstads och Göteborgs och |

|Bohus läns landsting samt i Göteborgs kommun förlängs|

|längst till utgången av år 1996. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Som ett led i arbetet med att reformera

ersättningssystemet för vuxentandvård påbörjades - efter riksdagens medgivande -

hösten 1991 försöksverksamheter i syfte att pröva alternativa system för fast

försäkringsersättning för tandvård. I förordningen (1991:1234) om

försöksverksamhet inom tandvården har föreskrifter utfärdats för sådana

verksamheter inom Kristianstads och Göteborgs och Bohus läns landsting samt

Göteborgs kommun. I förordningen angavs ursprungligen i enlighet med riksdagens

godkännande av riktlinjer för dessa verksamheter att försöksverksamheterna får

pågå under längst tre år räknat från den 1 oktober 1991, dvs. till utgången av

september 1994. Regeringen föreslog under hösten 1993 riksdagen en förlängning

av försöksperioden till utgången av år 1995 och motiverade detta med att det var

angeläget att försöksverksamheterna kunde bedrivas fullt ut och utan avbrott

fram tills dess ett förändrat ersättningssystem träder i kraft samt betonade det

väsentliga i att projekten får bästa möjliga förutsättningar för en tillför-

litlig utvärdering. Riksdagen hade inget att erinra mot detta.

 I början av år 1994 förelade regeringen riksdagen förslag om förändrat

ersättningssystem för vuxentandvård. Avsikten var att ett sådant skulle träda i

kraft den 1 oktober 1994. Riksdagen godtog dock inte förslaget, utan ansåg att

regeringen borde återkomma till riksdagen med ett helt nytt förslag avseende

ersättning för vuxentandvård där de synpunkter som socialförsäkringsutskottet

anfört beaktades.

 I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) har regeringen redovisat sin avsikt

att fullfölja arbetet med att reformera ersättningssystemet för vuxentandvård

med beaktande av vad riksdagen anfört. Det inom Socialdepartementet pågående

utrednings- och beredningsarbetet syftar till att ett nytt förslag, efter

lagrådsgranskning, skall kunna föreläggas riksdagen senare i höst. Inriktningen

är att det reformerade ersättningssystemet skall kunna träda i kraft tidigast

den 1 juli 1996.

 Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att de inledda försöks-

verksamheterna kan bedrivas fullt ut fram till dess det förändrade ersätt-

ningssystemet för vuxentandvård träder i kraft, dock längst till utgången av år

1996. Patienterna kan då successivt fasas in i det reformerade systemet. Genom

att sträcka ut tiden för försöksverksamheterna med ett år, dvs. längst till

utgången av år 1996, uppnås den fördelen att antalet patienter som omfattats av

en försöksverksamhet under en längre tid blir fler. Det innebär dock inte att

det är fråga om att nyrekrytera några patienter till försöksverksamheterna i

Göteborgs- och Bohus län och i Göteborgs kommun.

 Försöksverksamheten i Kristianstads läns landsting fortsätter som tidigare med

den ändringen att ersättningen från försäkringen per färdigbehandlad patient

reduceras från 800 till 320 kronor. Orsaken härtill är att de beräknade verkliga

kostnaderna för försäkringen har minskat påtagligt vid försökskliniken i

Bromölla som ett viktigt resultat av det alternativa ersättningssystemet. Även

patienterna har fått i genomsnitt lägre kostnader trots successivt försämrade

ersättningsnivåer.

 Genom denna något utsträckta försöksperiod skapas förutsättningar inte bara

för en ännu bättre underbyggd utvärdering, utan det blir - som tidigare

framhållits - även möjligt att i förekommande fall avsluta deltagandet för pa-

tienterna i försöksverksamheten under år 1996 och successivt föra in dessa

patienter i det reformerade ersättningssystemet.

 Regeringen kommer att redovisa de hittillsvarande erfarenheterna av dessa

försöksverksamheter i samband med att en proposition om reformerad tandvårds-

försäkring föreläggs riksdagen senare i höst.

11 Prisnedsättningen av läkemedel

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Vid samtidigt inköp av flera |

|prisnedsatta läkemedel skall den enskildes avgift för|

|varje läkemedel motsvara det faktiska försäljningspriset|

|på läkemedlet med den begränsningen att avgiften för det|

|första läkemedlet skall vara högst 160 kronor och för|

|varje ytterligare läkemedel högst 60 kronor. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i komplette-

ringspropositionen (prop. 1994/95:150) för budgetåret 1995/96 en höjning av den

enskildes avgift vid inköp av prisnedsatta läkemedel till högst 160 kronor och

till 60 kronor för varje ytterligare samtidigt inköpt sådant läkemedel. Därvid

förordade regeringen att läkemedelsavgiften höjs från den i budgetpropositionen

föreslagna nivån, dvs. högst 135 kronor och högst 35 kronor för varje

ytterligare samtidigt inköpt läkemedel, med ytterligare 25 kronor till högst 160

resp. 60 kronor fr.o.m. den 1 juli 1995. Riksdagen beslutade enligt regeringens

förslag (bet.1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448.)

 Tillämpningen av de gällande reglerna har medfört att den enskilde vid inköp

av två läkemedel betalar 220 kronor (160+60) vid tre läkemedel 280 kronor

(160+60+60) etc. Detta skapade inga problem så länge beloppet avseende

tillkommande läkemedel var lägre än priset på praktiskt taget samtliga

förekommande läkemedel. Höjningen av tilläggsbeloppet till 60 kronor har dock

fått till följd att åtskilliga läkemedel har priser som understiger

tilläggsbeloppet, varför den enskilde får betala mer för ett tillkommande

läkemedel än priset. Den enskilde kan dock genom att dela upp sina läke-

medelsinköp på flera inköpstillfällen kringgå avgiftsreglerna.

 Regeringen har förståelse för de kritiska synpunkter som framförts mot

avgiftsreglernas tillämpning. För att undanröja den effekt som uppstått vid

tillämpningen av lagbestämmelserna föreslås att en ändring görs i lagen (1981:4-

9) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. som innebär att avgiften för ett

läkemedel aldrig får vara högre än det faktiska försäljningspriset oavsett om

ett eller flera läkemedel samtidigt inköps av en enskild. Det innebär att

avgiften vid köp av ett läkemedel skall vara högst 160 kronor och högst 60

kronor för varje ytterligare samtidigt inköpt läkemedel.

12 Ändringar i reglementet angående förvaltningen

av Riksförsäkringsverkets fonder

12.1 Inledning

Riksförsäkringsverket, som är central förvaltningsmyndighet inom social-

försäkringen, förvaltar vissa fonder. Enligt reglementet (1961:265) angående

förvaltningen av Riksförsäkringsverkets fonder förvaltar verket

arbetsskadefonden, den särskilda yrkesskadefonden, fonden för frivillig yr-

kesskadeförsäkring, delpensionsfonden samt fonden för den frivilliga

pensionsförsäkringen. Fonderna är uppbyggda av intäkter från avgifter. Det sam-

manlagda marknadsvärdet uppgår för närvarande till ca 6 miljarder kronor. Den

genomsnittliga avkastningen inklusive marknadsvärdesförändringen beräknad i

genomsnitt för budgetåren 1991/92 - 1993/94 utgjorde 11,24 %.

Riksförsäkringsverket förvaltar även ett antal mindre fonder, bl.a.

donationsfonder, vilka inte omfattas av nuvarande bestämmelserna i reglementet.

 Enligt 4 § reglementet förvaltas de fonder som omfattas av reglementet av ett

särskilt organ, fondfullmäktige. Riksförsäkringsverkets generaldirektör är ord-

förande i fullmäktige och överdirektören är vice ordförande. Därutöver förordnar

regeringen fem ledamöter, varav minst tre skall ha erfarenheter från det

finansiella området. Det praktiska arbetet handhas av Riksförsäkringsverkets

ekonomienhet. I 9 § reglementet finns regler för hur fondmedel får placeras. I

huvudsak får placering endast ske i stats- och bostadsobligationer samt stats-

skuldväxlar och certifikat.

 Riksförsäkringsverket har i en framställning den 27 augusti 1992 föreslagit

modernisering av placeringsreglerna jämte vissa andra förändringar. Riksrevi-

sionsverket och Finansinspektionen har lämnat remissynpunkter.

12.2 Ändrade placeringsregler för fonderna

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Fondmedlen skall placeras så att|

|krav på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande|

|betalningsberedskap och riskspridning samt betryggan-|

|de säkerhet tillgodoses. Placeringsreglerna skall i |

|stort sett omfatta räntebärande värdepapper på marknaden|

|i svensk valuta. Undantag skall bl.a. avse |

|konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med op-|

|tionsrätt till nyteckning. Fondfullmäktige skall ha möj-|

|lighet att handla med optioner och terminer eller |

|andra likartade finansiella instrument under förutsätt-|

|ning att det är fråga om att effektivisera förvaltningen|

|av fondernas tillgångar eller skydda tillgångarna mot|

|risker. Det skall vidare i reglementet anges att |

|fondmedel får placeras hos Riksbanken, annan bank |

|eller postgirot. Fullmäktige skall ha rätt att anta |

|ackord vid betalningsinställelse eller konkurs. |

-------------------------------------------------------

 Riksförsäkringsverkets förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens.

Riksförsäkringsverket anser dock att placeringsreglerna även skall omfatta vär-

depapper i utländsk valuta.

 Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks i stort sett. Enligt Riksre-

visionsverket är det angeläget att reglementet för Riksförsäkringsverkets

fondförvaltning omarbetas. Riksrevisionsverket är dock tveksamt såvitt avser

möjlighet till placering i värdepapper utställda i utländsk valuta. Vidare

föreslår Riksrevisionsverket att särskilda avkastningsmål skall anges. Finansin-

spektionen har endast anfört vissa synpunkter av redaktionell art.

 Skälen för regeringens förslag: Det är av vikt att fondmedlen kan förvaltas

effektivt. Enligt 8 § reglementet skall fond förvaltas på sådant sätt att den

blir till största möjliga nytta för den försäkring för vars räkning fonden

tillkommit. Riksförsäkringsverket har föreslagit att det i anslutning härtill

skall anges att fondmedel skall placeras så att krav på god avkastning, till-

fredsställande betalningsberedskap och betryggande säkerhet tillgodoses.

Motsvarande bestämmelser gäller för Allmänna pensionsfonden. Regeringen delar

Riksförsäkringsverkets uppfattning och föreslår att rambestämmelsen i 8 §

utformas i enlighet härmed. I övrigt bör det ankomma på fondfullmäktige att

lägga fast övergripande riktlinjer, fastställa avkastningsmål m.m.

 De nu gällande reglerna för fondernas placeringar är som såväl Riks-

försäkringsverket som Riksrevisionsverket påpekat i behov av modernisering.

Placeringsreglerna bör anpassas till den utveckling som skett under senare tid

på penningmarknaden. Det har tillkommit nya placeringsformer samtidigt som andra

former upphört. Detta har medfört problem beträffande vilka

placeringsmöjligheter bestämmelserna kan anses omfatta. Reglerna medger i

huvudsak endast placering av fondernas kapital i stats- och bostadsobligationer

samt statsskuldväxlar och certifikat. Regeringens förslag har utformats med

hänsyn till förändringarna på marknaden och innebär i princip motsvarande regler

som gäller för Allmänna pensionsfonden, första - tredje fondstyrelserna. Place-

ringsreglerna föreslås vara mer generella och i stort sett omfatta räntebärande

värdepapper i svensk valuta. Fondmedel bör få placeras i skuldförbindelser med

låg kreditrisk samt därutöver i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska

aktiebolag eller ekonomiska föreningar till belopp som för varje fond motsvarar

högst fem procent av det totala marknadsvärdet av fondens tillgångar. Med

uttrycket låg kreditrisk avses att risken för förlust till följd av låntagarens

oförmåga att betala ränta eller amortering på sina lån är liten. Regeringen

finner inte skäl föreslå placering i värdepapper utställda i utländsk valuta.

Fondmedel bör inte heller få placeras i konvertibla skuldebrev eller skuldebrev

förenade med optionsrätt till nyteckning. Fondfullmäktige bör ha möjlighet att

handla med optioner och terminer eller andra likartade finansiella instrument

under förutsättning att det är fråga om att effektivisera förvaltningen av

fondernas tillgångar eller skydda tillgångarna mot kursförluster eller andra

risker. Det bör vidare i reglementet anges att fondmedel kan placeras hos Riks-

banken, annan bank eller postgirot om det behövs för en tillfredsställande

betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig för-

valtning. Det bör också anges att fondfullmäktige skall ha rätt att anta ackord

vid betalningsinställelse eller konkurs.

 Den möjlighet som för närvarande finns att placera arbetsskadefondens medel i

skuldförbindelser utfärdade av företag som har till syfte att befordra

folkhälsan eller att medverka till att förhindra nedsättning av arbetsförmågan

är inte längre aktuell då efterfrågan härav saknas. Bestämmelsen bör därför

enligt regeringens mening utgå.

12.3 Årsredovisning

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Fondfullmäktige skall upprätta |

|särskild årsredovisning över fondförvaltningen. |

|Årsredovisningen skall granskas av Riks- |

|revisionsverket. Fondernas tillgångar skall även |

|redovisas i årsredovisningen för |

|socialförsäkringsadministrationen. |

-------------------------------------------------------

 Riksförsäkringsverkets förslag överensstämmer i princip med regeringens.

 Remissinstanserna: Riksrevisionsverket anför att de tillgångar som redovisas i

fondförvaltningens årsredovisning även bör ingå i den för Riksförsäkringsverket

och försäkringskassorna gemensamma årsredovisningen för socialförsäk-

ringsadministrationen. Vidare bör av reglementet framgå att den för

fondförvaltningen särskilda årsredovisningen skall granskas av Riksrevi-

sionsverket.

 Skälen för regeringens förslag: Reglementet bör enligt regeringens bedömning

omfatta krav på särskild årsredovisning för fondförvaltningen som skall omfatta

förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkning. Detta överenstämmer

med den praxis som för närvarande tilllämpas. Såsom Riksrevisionsverket anfört

bör fondernas tillgångar även redovisas i den för Riksförsäkringsverket och

försäkringskassorna gemensamma årsredovisningen. Även detta tillämpas för

närvarande. Riksrevisionsverket är ansvarig revisionsmyndighet för den samlade

årsredovisningen och bör även ansvara för den särskilda årsredovisning som

upprättas för fondförvaltningen.

12.4 Övriga av Riksförsäkringsverket förvaltade fonder

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Samtliga fonder som förvaltas av|

|Riksförsäkringsverket bör omfattas av bestämmelserna i|

|reglementet. I den mån särskilda regler gäller för någon|

|fond skall dock dessa tillämpas. |

-------------------------------------------------------

 Riksförsäkringsverkets förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte särskilt uttalat sig i frågan.

 Skälen för regeringens förslag: Riksförsäkringsverket förvaltar ett antal

mindre fonder, bl.a. donationsfonder, som inte omfattas av några särskilda

förvaltningsbestämmelser. I enlighet med Riksförsäkringsverkets förslag bör

bl.a. av praktiska skäl reglementet göras tillämpligt även på dessa fonder. I

den mån det för någon fond finns särskilda bestämmelser bör dock dessa gälla.

 51

13 Vissa avgiftsfrågor

13.1 Ändring av socialavgifter och höjning av den allmänna

sjukförsäkringsavgiften

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: En ändring i uttaget av |

|socialavgifter enligt lagen (1981:691) om |

|socialavgifter görs den 1 januari 1996 på så sätt att|

|arbetsmarknadsavgiften för arbetsgivare och för dem som|

|har inkomster av annat förvärvsarbete höjs med 1,10 pro-|

|centenheter. Samtidigt sänks sjukförsäkringsavgiften för|

|arbetsgivare med 0,85 procentenheter och för dem som |

|har inkomster av annat förvärvsarbete med 1,10 pro- |

|centenheter. Den allmänna sjukförsäkringsavgiften, en-|

|ligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, höjs|

|med 1,00 procentenhet och skall fr.o.m. den 1 januari|

|1996 uppgå till 3,95 %. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadsavgiften fördes t.o.m.

budgetåret 1994/95 till den s.k. arbetsmarknadsfonden för finansiering av

arbetslöshetsersättning, kontant arbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag.

Då utbetalningarna ur fonden varit större än intäkterna har ett ackumulerat

underskott uppstått. Vid utgången av budgetåret 1994/95 uppgick underskottet

till 86 691 mkr. För att täcka det stora underskottet beslutade riksdagen i

samband med behandlingen av proposition 1994/95:25 om Vissa ekonomisk-politiska

åtgärder, m.m. att arbetsmarknadsavgiften enligt lagen om socialavgifter (SAL)

fr.o.m. den 1 januari 1995 skulle höjas från 2,12 % till 4,32 % (bet.

1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:141). Utrymme för detta skapades genom att en

avgiftsväxling genomfördes mellan sjukförsäkringsavgiften och arbetsmark-

nadsavgiften enligt SAL. Uttaget av den allmänna egenavgiften i form av sjukför-

säkringsavgift höjdes samtidigt med 1 procentenhet. Riksdagens beslut innebar

att motsvarande växling mellan dessa avgifter enligt SAL och höjning av de

allmänna egenavgifterna i form av sjukförsäkringsavgift skulle ske även åren

1996 t.o.m. 1998.

 Fr.o.m. innevarande budgetår har i enlighet med principerna om bruttobudgete-

ring arbetsmarknadsfonden avskaffats och de kostnader som arbetsmarknadsavgiften

skall täcka finansieras istället under tionde huvudtiteln förslagsanslag A 5.

Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. Dessa kostnader överstiger vad som

inflyter i arbetsmarknadsavgifter och behovet av en höjd arbetsmarknadsavgift

kvarstår således.

 Som en konsekvens av att arbetsmarknadsavgiften höjs har riksdagen tidigare

beslutat att avgiften till sjukförsäkringen enligt SAL samtidigt skall sänkas i

motsvarande grad. Riksdagen har dock efter detta beslutat att genomföra en

generell sänkning av förmånsnivåerna till 75 % av den förmånsgrundande inkomsten

för bl.a. sjukpenning, sjuklön och föräldrapenning. Detta innebär att

arbetsgivarnas kostnader för sjuklön för de anställda under de första 14 dagarna

av en sjukperiod minskar. För att kostnadsneutralitet inom sjuklönesystemet

skall uppnås bör därför en höjning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen

göras med 0,20 procentenheter. Inom avgiftsområdet bör också med hänsyn till att

den statliga lönegarantiersättningen inte är undantagen från sociala avgifter

(se avsnitt 13.2) en växling mellan sjukförsäkringsavgiften och lönegaranti-

avgiften genomföras för att finansiera de ökade kostnaderna inom lönegaranti-

systemet som följer av att arbetsgivaravgifter fortsättningsvis skall betalas på

lön utbetald enligt reglerna om lönegaranti. Sjukförsäkringsavgiften för

arbetsgivare enligt SAL bör sänkas med 0,05 procentenheter och

lönegarantiavgiften för arbetsgivare bör höjas med 0,05 procentenheter.

 Därmed föreslås att avgiften till sjukförsäkringen enligt SAL sänks för

arbetsgivare med 0,85 procentenheter och för dem som har inkomster av annat

förvärvsarbete med 1,10 procentenheter. Arbetsmarknadsavgiften höjs för båda

dessa kategorier med 1,10 procentenheter. I enlighet med tidigare

ställningstagande från riksdagen, höjs också den allmänna sjuk-

försäkringsavgiften med 1 procentenhet.

 Den som betalar egenavgifter har en möjlighet att sänka sjukförsäkrings-

avgiften med 1,12 respektive 2,12 procentenheter om denne väljer att ha tre

dagars respektive 30 dagars karenstid. Denna möjlighet bör alltjämt kvarstå.

13.2 Klarläggande vad avser skyldighet att betala

arbetsgivaravgifter

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Ett uttryckligt undantag införs i|

|lagen om socialavgifter vad avser skyldigheten att |

|betala arbetsgivaravgift för vissa sociala förmåner. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Den 1 juli 1995 infördes enhetliga regler för

uppbörd av arbetsgivaravgifter (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr.

1994/95:448). Reglerna innebär att statliga arbetsgivare inte längre ska betala

lönekostnadspålägg utan de skall i stället betala och redovisa lagstadgade

arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster enligt samma regler som gäller för arbetsmarknaden i övrigt.

Detta medförde bl.a. en skyldighet för staten att betala arbetsskadeavgift. I

samband med det nya uppbördsförfarandet av de statliga arbetsgivaravgifterna har

oklarhet uppkommit när det gäller frågan om vilka sociala förmåner och ersätt-

ningar som skall beläggas med arbetsgivaravgifter.

 För att klargöra att vissa sociala förmåner och ersättningar som är att hän-

föra till inkomst av anställning alltjämt inte skall ligga till grund för beräk-

ning av arbetsgivaravgifter föreslås nu att ett uttryckligt undantag härom in-

förs i lagen om socialavgifter. De ersättningar som avses är

- sjukpenning, rehabiliteringspenning, föräldrapenning och närståendepenning

 m.m.

- vårdbidrag

- dagpenning från arbetslöshetskassa

- kontant arbetsmarknadsstöd

- utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilite-

 ring i form av dagpenning

- vissa former av studiestöd

- delpension

- dagpenning till totalförsvarspliktiga m.fl.

- utbildningsbidrag till doktorander

- vissa livräntor

- statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de väljer

 att starta egen rörelse

 Ersättning som utbetalas enligt lönegarantilagen (1992:497) skall i enlighet

med det nu föreslagna klarläggandet därför fr.o.m. den 1 januari 1996 ligga till

grund för beräkning av arbetsgivaravgifter.

14 Ikraftträdande, kostnader och administration

De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1996.

 Regeringen beräknar i likhet med socialutskottet att avskaffandet av

flerbarnstilläggen medför en besparing på 76 mkr för budgetåret 1995/96. År 1998

beräknas besparingen uppgå till 228 mkr. När utfasningen av flerbarnstilläggen

är fullt genomförd beräknas besparingen till närmare 1 miljard kr.

 Förslagen inom pensionsområdet bedöms totalt vara kostnadsneutrala. Förslaget

avseende tillfällig föräldrapenning bör däremot innebära en viss besparing för

försäkringen och även för administrationen. Besparingens storlek är dock för

närvarande svår att uppskatta. Regeringen avser att följa utvecklingen på

området.

 Effekter av införandet av en enhetlig ersättningsnivå för sjukpenning,

föräldrapenning m.m. bör medföra ytterligare besparingar för administrationen. I

fråga om besparingarna på administrationen sammantaget avser regeringen att

återkomma i samband med budgetbehandlingen inför budgetåret 1997 av

socialförsäkringsadministrationens totala resursbehov.

15 Författningskommentar

15.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring

2 kap.

1 §

Ändringen är en följd av förslaget i avsnitt 9 om att ersättningen från

sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för sjukresor avskaffas utom

så vitt gäller vissa sjukresor m.m. i internationella förhållanden. De be-

gränsningsregler avseende bl.a. högsta resekostnad som kan komma att anses

behövliga kan i stället meddelas inom ramen för statsbidragsföreskrifterna.

(Jfr. kommentaren till förslaget till lag om ändring i lagen [1995:839] om

ändring i lagen om allmän försäkring).

3 kap.

4 - 4 b, 7 b, 9 a, 10 a och 16 §§

I paragraferna har gjorts de ändringar som föranleds av införandet av en

enhetlig ersättningsnivå om 75 %. Minskningsreglerna i 4 a och 16 §§ har

anpassats så, att minskning sker vid samma kriterier som hittills men räknat

från den nya ersättningsnivån 75 %.

4 kap.

6 §

I femte stycket sänks ersättningsnivån för föräldrapenning under sådan tid som

avses i punkterna a - c från 90 till 85 % av den sjukpenninggrundande inkomsten.

Föräldrapenning för tid därutöver sänks från 80 till 75 % av den

sjukpenninggrundande inkomsten.

11 §

Meningen som föreskriver att tillfällig föräldrapenning inte utges för vård-

eller tillsynsbehov som grundat rätt till vårdbidrag stryks. I stället införs en

mer generell regel i en ny paragraf, 11 b §.

11 b §

I denna nya paragraf föreskrivs att tillfällig föräldrapenning inte utges för

vård- och tillsynsbehov som grundat rätt till vårdbidrag. Det innebär att

tillfällig föräldrapenning kan utges samtidigt med vårdbidrag endast om det är

fråga om ett tillkommande sjukdomstillstånd eller en situation som inte ryms i

underlaget för vårdbidraget. I dag finns en sådan bestämmelse i 11 § som bara

gäller barn som fyllt 12 år. Den föreslagna nya paragrafen gäller för samtliga

situationer då tillfällig föräldrapenning kan komma i fråga.

14 §

I andra och tredje styckena har ersättningsnivån för tillfällig föräldrapenning

sänkts från 80 till 75 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. Samtidigt har

den förhöjda ersättningsnivån efter det att förmånen utgetts för 14 dagar för

samma barn slopats.

16 kap.

5 §

Förslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 5.1.

22 kap.

8 §

I paragrafen har gjorts den ändring som föranleds av införandet av en enhetlig

ersättningsnivå om 75 %.

Övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1568) om ändring i lagen

(1962:381) om allmän försäkring

Övergångsbestämmelsen i punkt 3 (SFS 1994:1568) avseende den sänkta

ersättningsnivå för föräldrapenning som trädde i kraft den 1 januari 1995

slopas. Den sänkning som nu föreslås skall avse samtliga barn, dvs. även de som

är födda före ikraftträdandet.

15.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:839) om

ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

2 kap.

6 §

Ersättning från den allmänna sjukförsäkringen för sjukresor skall lämnas endast

för sjukvårdshuvudmännens kostnader för sjukresor och andra sjuktransporter som

omfattas av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för

social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar

flyttar inom gemenskapen eller av en överenskommelse om social trygghet eller

sjukvårdsförmåner mellan Sverige och annan stat (jfr. avsnitt 9). Bestämmelser

om bl.a. sådan ersättning finns i förordningen (1994:2053) om vissa ersättningar

i internationella förhållanden till landsting och kommuner från sjukförsäkringen

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om

sjuklön

3 §

Lydelsen av kompletteringsregeln i andra stycket har jämkats så att den täcker

fler än en tidigare anställning hos samma arbetsgivare, så länge som tiden

mellan anställningsperioderna inte överstiger 14 kalenderdagar.

6 §

Ändringen avser ersättningsnivån och att avvikelse till följd av beslut enligt

13 § numera kan gälla endast första stycket 1 (karensdagsregeln).

15 §

Ändringen avser att avvikelsen från bestämmelserna i 6 § till följd av ett

beslut enligt 13 § numera kan gälla endast det förhållandet att sjukpenning

skall utges även för den första dagen.

17 §

Ändringen har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.4.

23 §

Den övre gränsen för den ersättning som kan lämnas enligt 20 § ändras vad avser

procentsatsen, som skall överensstämma med den enhetliga ersättningsnivån 75 %.

15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:265) om

statligt personskadeskydd

13 §

Procentsatsen för särskild sjukpenning anpassas till den enhetliga ersätt-

ningsnivån 75 %.

15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om

ersättning och ledighet för närståendevård

5 §

Ändringen avser den nya enhetliga ersättningsnivån 75 %. Liksom tidigare utges

närståendepenning även för den första dagen.

15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om

ersättning till smittbärare

4 §

Lydelsen har jämkats för att passa den nya situationen att avvikelsen från

sjukpenningbestämmelserna i lagen om allmän försäkring i fråga om

ersättningsnivån inte längre gäller bara de tre första dagarna, utan hela

ersättningsperioden.

15.7 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen

(1953:272)

4 § 2 mom.

Bestämmelserna om särskilda skattetabeller för ersättningar enligt bl.a. lagen

om allmän försäkring, och om skatteavdrag för dessa ersättningar, anpassas till

de numera aktuella ersättningsnivåerna.

15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:16) om

försäkring mot vissa semesterlönekostnader

1 §

Ändringen har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.4.

 78

15.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:308) om

bostadstillägg till pensionärer

1 §

Genom en ny fjärde punkt i första stycket får även en i Sverige bosatt pensionär

som saknar rätt till någon av de förmåner som anges i punkterna 1 - 3 rätt till

bostadstillägg om han eller hon uppbär pension enligt lagstiftningen i en stat

som ingår i Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Bestämmelsen tar sikte på personer som aldrig har förvärvsarbetat. De omfattas

inte av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för

social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar

flyttar inom gemenskapen. De kan därför med stöd av förordningens bestämmelser

inte få rätt till svenska förmåner vid en bosättning här i landet. Med den nya

ändringen får även dessa personer rätt till bostadstillägg. Sådant tillägg

lämnas dock inte till en sådan pensionär som enbart uppbär utländsk ålders-

pension såvitt avser tid före den månad han eller hon fyller 65 år. Detta följer

av bestämmelsen i andra stycket.

5 §

Ändringen i punkt 3 är föranledd av bestämmelserna i den nya 5 a §.

5 a §

I paragrafen, som är ny, har tagits in bestämmelser som rör beräkningen av

årsinkomst för den som uppbär pension enligt utländsk lagstiftning. I första

stycket anges att sådan pension skall räknas som årsinkomst endast till den del

pensionen överstiger ett visst belopp. Detta belopp är olika beroende på om

pensionären uppbär svensk folk- eller tilläggspension eller inte. Detta följer

av andra stycket.

 Om pensionären uppbär svensk folk- eller tilläggspension skall vid beräkning

av årsinkomsten så mycket av den utländska pensionen räknas som årsinkomst som

den överstiger ett belopp motsvarande summan av den folkpension pensionären

skulle ha uppburit om folkpensionen inte beräknats efter trettionde- eller

fyrtiondedelar och det belopp som skulle ha följt av 5 § andra stycket 3 om

tilläggspensionen beräknats till fulla antalet trettiondedelar. Gränsen under

vilken båda de belopp som direkt följer av 5 § andra stycket 2 och 3 och den del

av den utländska pensionen som skall få undantas vid inkomstberäkningen skall

rymmas, skall alltså beräknas som summan av de belopp som skulle ha följt av 5 §

andra stycket 2 och 3 om de svenska pensionsförmånerna utgått med oavkortade

belopp. Beräkningen av gränsen påverkas dock av om de svenska pensionsförmånerna

utgår med del av hela förmåner, om de börjat betalas ut före eller efter 65 års

ålder samt om pensionären är gift eller ogift. Till viss del påverkas gränsen

även av om pensionären inte på föreskrivet sätt fullgjort sin avgiftsskyldighet.

 För den som inte uppbär svensk folk- eller tilläggspension är beräkningen av

det belopp den utländska pensionen skall överstiga för att räknas som årsinkomst

enklare. För en sådan pensionär skall den utländska pensionen räknas som

årsinkomst enligt denna lag, till den del den utländska pensionen överstiger ett

belopp som motsvarar oavkortad folkpension inklusive pensionstillskott. Den del

av den utländska pensionen som uppgår till ett belopp motsvarande oavkortad

folkpension och pensionstillskott skall alltså undantas vid beräkningen. Någon

hänsyn skall inte tas till om den utländska pensionen utges med viss andel av

hel förmån eller om den börjat betalas ut före eller efter en viss ålder.

Däremot skall hänsyn tas till om pensionären är gift eller ogift. Gränsen skall

alltså motsvara vad som skulle ha utgetts som hel oavkortad folkpension

inklusive motsvarande pensionstillskott till en gift respektive ogift pensionär

som tagit ut pensionen från och med den månad han eller hon fyller 65 år.

9 §

Ändringen i andra stycket innebär huvudsakligen en anpassning av bestämmelserna

om omräkning till följd av de nya bestämmelserna i 5 a §.

 Det nya femte stycket är föranlett av att hänvisningen i 15 § till 16 kap. 5

§ sjätte stycket lagen om allmän försäkring upphävs. På grund härav behövs en

bestämmelse om minskning av bostadstillägg vid retroaktiv utbetalning.

15 §

Ändringen är en följd av att 16 kap. 5 § sjätte stycket lagen om allmän

försäkring upphävs.

15.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om

allmänna barnbidrag

Bestämmelserna om flerbarnstillägg i 2 a, 2 b och 4 a §§ föreslås upphävda från

och med den 1 januari 1996.

3 §

Ändringen är enbart redaktionell. Undantaget för "fall som avses i 7 §" fyller

inte längre någon funktion efter en ändring i 7 § som gjordes år 1994.

Övergångsbestämmelserna

Punkt 2 i övergångsbestämmerna innebär att den som uppbär flerbarnstillägg för

ett barn vid ikraftträdandet får behålla det, men bara till dess rätten av någon

anledning upphör. Det betyder att rätt till flerbarnstillägg inte kan uppstå

igen t.ex. efter en längre utlandsvistelse. Det betyder också att när antalet

barn i ett hushåll blir större exempelvis på grund av att två ensamstående

föräldrar flyttar samman med sina respektive barn, eller att ett nytt barn föds,

kan flerbarnstillägg inte börja utges för dessa barn. Det betyder också att man

inte kan byta betalningsmottagare för flerbarnstillägget. Ett undantag från det

sistnämnda föreskrivs dock. Det är den ömmande situationen att den förälder som

utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg sker till avlider och att

utbetalningen därför måste övergå till den andra föräldern.

15.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:378) om

förlängt barnbidrag

1 §

Sänkningen av det belopp som bidraget utges med är i överensstämmelse med vad

som kommer att gälla från och med den 1 januari 1996 i fråga om barnbidrag

enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag.

15.12 Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen

(1987:442) om försöksverksamhet med kommunal

tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende

enligt socialtjänstlagen (1980:620)

Förslaget innebär endast att försöksperioden förlängs till utgången av år 1996.

15.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring

3 kap.

10 §

Ändringen är en konsekvens av ändringarna i 2 kap. lagen om allmän försäkring.

15.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:419) om

resekostnadsersättning vid sjukresor

2 §

I paragrafen har hänvisningen till 2 kap. 1 § lagen om allmän försäkring tagits

bort. Som angivits i kommentaren till den bestämmelsen kan eventuella

begränsningar i stället föreskrivas som villkor för att få del av det

statsbidrag som skall ersätta sjukreseersättningen från den allmänna

försäkringen.

15.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:844) om

ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid

sjukresor

1 §

I paragrafens första stycke har hänvisningen till 2 kap. 6 § lagen om allmän

försäkring ersatts av en uppräkning av det som nämnda bestämmelse omfattade före

de nu föreslagna ändringarna. Detta innebär att sjukvårdshuvudmännens ansvar för

att lämna ersättning för resekostnader är oförändrat.

 Ändringen i tredje stycket är endast en redaktionell konsekvens av vad som

nyss angivits.

15.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) om

begränsning av läkemedelskostnader, m. m.

3 §

Sedan 3 § lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m. m. den 1

juli 1995 ändrats så att den enskildes avgifter vid inköp av prisnedsatta

läkemedel höjts har lagrummet kommit att tillämpas på det sätt att den enskilde

i vissa fall fått betala mer än vad som utgör det för läkemedlet fastställda

priset. Den föreslagna ändringen innebär att det i lagen anges att den enskilde

för alla prisnedsatta läkemedel utöver det första skall betala läkemedlets

fastställda pris om detta understiger 60 kronor.

15.17 Förslaget till lag om ändring i reglementet (1961:265)

angående förvaltningen av Riksförsäkringsverkets fonder

1 §

Genom ändringen blir reglementets bestämmelser tillämpliga på alla fonder hos

Riksförsäkringsverket, i den mån inte särskilda föreskrifter beträffande någon

fond säger annat. Sådana särskilda föreskrifter skall, oavsett vilken form de

har, gälla före reglementets bestämmelser. De kan finnas i lag eller förordning

eller annat beslut av riksdagen eller regeringen (Kungl. Maj:t), men också, för

vissa fonder, i donationsbrev eller liknande handling.

8 §

I målparagrafen preciseras vilka huvudkrav som skall iakttas i fondför-

valtningen. Dessa överensstämmer med vad som numera är föreskrivet för första

till tredje fondstyrelserna i 11 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden.

9 §

De hittillsvarande detaljerade placeringsbestämmelserna ersätts med enklare och

mer generella bestämmelser, även här efter förebild i reglementet för Allmänna

pensionsfonden. En skillnad mot pensionsfondens placeringsregler är dock att

placeringar inte får göras i utländsk valuta. Med uttrycket låg kreditrisk i

punkten 1 i första stycket avses, liksom i placeringsbestämmelserna för

pensionsfonden, att risken för förlust till följd av låntagarens oförmåga att

betala ränta eller amortering på sina lån är liten (jämför prop. 1992/93:206 s.

60). Exempel på placeringar med låg kreditrisk är obligationer eller andra

skuldförbindelser som har givits ut eller garanterats av staten, kommuner eller

därmed jämförbara samfälligheter. Även andra placeringar i skuldförbindelser

utgivna av emittenter som finns upptagna i första stycket i dess hittillsvarande

lydelse kan vid en prövning i det enskilda fallet befinnas innebära en låg

kreditrisk. För en sådan prövning går det att få vägledning från den kredit-

värdering ("rating") som regelbundet utförs av exempelvis internationella

kreditvärderingsinstitut.

10 §

Ändringen avser en anpassning till det förhållandet att Stockholms fondbörs inte

längre har ensamrätt att bedriva börsverksamhet. Även denna ändring har sin

förebild i reglementet för Allmänna pensionsfonden.

11 §

Paragrafen kommenteras i den allmänna motiveringen, avsnitt 12.3.

15.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om

socialavgifter

Förslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 13.1 och avsnitt

13.2.

15.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1744) om

allmänna egenavgifter

2 §

Förslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 13.1.

 79

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5 oktober 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Hedborg

Regeringen beslutar proposition 1995/96:69 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m.

 80

Rättsdatablad

-------------------------------------------------------

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp- bakomliggande

 häver eller upp- EG-

 repar ett regler

 normgiv-

 ningsbemyndigande

-------------------------------------------------------

Lag om ändring i 2 kap. 1 §

lagen (1962:381) 3 kap. 4 b §, 10 a

om allmän försäkring§, 16 §

Lag om ändring i

lagen (1995:839) 2 kap. 6 §

om ändring i lagen

(1962:381) om

allmän försäkring

Lag om ändring i

lagen (1991:1047) 17 §

om sjuklön

Lag om ändring i

lagen (1993:16) 1 §

om försäkring mot

vissa

semsterlöneskost-

nader 3 §

Lag om ändring i

lagen (1981:49)

om begränsning av

läke-

medelskostnader, 2 kap. 4 §

m.m.

Lag om ändring i

lagen (1981:691)

om socialavgifter

 81