Regeringens proposition

 1992/93:152

 om ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag

 Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag

 som tagits upp i bifogade utdrag ur

 regeringsprotokollet den 21 december 1992 för de

 åtgärder och de ändamål som framgår av

 föredragandens hemställan.

 På regeringens vägnar

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Börje[REDACTED_EFTERNAMN]

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 I propositionen föreslås att AMU-gruppen ombildas

 till aktiebolag. Bolagiseringen bör genomföras den

 1 juli 1993 i form av en koncern med ett moderbolag

 och ett antal dotterbolag. Staten föreslås bli den

 ende ägaren i aktiebolagen, direkt genom ägarskap i

 moderbolaget och indirekt genom moderbolagets

 innehav av samtliga aktier i dotterbolagen.

 Styrelsen i moderbolaget utses av regeringen.

 Koncernens uppgift skall främst vara att erbjuda

 arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet i hela

 landet. Bolagen bildas genom att till AMU-gruppens

 verksamhet hörande tillgångar tillförs bolagen och

 genom att bolagen övertar de skulder och övriga

 förpliktelser som åvilar myndigheten. I

 propositionen redovisas översiktligt regeringens

 överväganden beträffande koncernens

 kapitalstruktur.

 Propositionens lagförslag

 Förslag till Lag om ändring i lagen (1987:519) om

 Riksrevisionsverkets granskning av statliga

 aktiebolag och stiftelser

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1987:519) om

 Riksrevisionsverkets granskning av statliga

 aktiebolag och stiftelser skall ha följande

 lydelse.

 1 §[1]

 Riksrevisionsverket får granska den verksamhet som

 bedrivs i följande aktiebolag och stiftelser.

 Aktiebolag Aktiebolag

 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _

 V.T.I. Utveckling V.T.I. Utveckling

 Aktiebolag, Aktiebolag,

 Värdepapperscentralen Värdepapperscentralen

 VPC Aktiebolag. VPC Aktiebolag,

 AMU-Gruppen AB och de

 dotterbolag som ingår i

 AMU-gruppen.

 ___________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 **FOOTNOTES**

 [1] Senaste lydelse 1992:611.

 Arbetsmarknadsdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den

 17 december 1992

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

 statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

 Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],

 Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

 Proposition om ombildning av AMU-gruppen till

 aktiebolag

 1 Inledning

 Riksdagen uttalade våren 1992 att AMU-gruppen bör

 ombildas till aktiebolag (bet. 1991/92:AU11,

 rskr. 1991/92:252), och att regeringen snarast bör

 återkomma med förslag till riksdagen i frågan.

 Genom regeringsbeslut den 25 juni 1992

 bemyndigades chefen för Arbetsmarknadsdepartementet

 att tillkalla en kommitté med uppgift att lämna

 förslag till organisation i bolagsform samt

 förbereda och, sedan riksdagen fattat beslut i

 frågan, vidta de åtgärder som behövs för ombildning

 av AMU-gruppen till aktiebolag. En kommitté med tre

 ledamöter tillkallades den 6 juli 1992. Kommittén

 har den 11 november 1992 avlämnat betänkandet Ett

 hav av möjligheter (SOU 1992:123) som bl.a.

 innehåller förslag till AMU-gruppens organisation i

 aktiebolagsform. För att inhämta synpunkter på

 betänkandet har Arbetsmarknadsdepartementet

 anordnat en s.k. hearing. Ett antal inbjudna

 myndigheter och organisationer har i samband med

 hearingen erbjudits tillfälle att framföra sina

 synpunkter på betänkandet i de delar och de förslag

 som berör ombildningen av AMU-gruppen till aktiebo-

 lag. Av inbjudna myndigheter och organisationer

 deltog följande vid hearingen: Statens arbets-

 givarverk, Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS),

 AMU-styrelsen, Landsorganisationen i Sverige (LO),

 Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) och

 Sveriges Akademikers Centralorganisation (SACO).

 Dessutom deltog Statsanställdas Förbund och

 Lärarnas riksförbund samt en personalföreträdare i

 AMU-styrelsens styrelse.

 2 Bakgrund

 2.1 Nuvarande organisation

 AMU-gruppen utgörs av en central myndighet,

 AMU-styrelsen, och 23 länsmyndigheter. För Kristi-

 anstads och Malmöhus län finns en gemensam myn-

 dighet.

 AMU-gruppens främsta uppgift är att anordna ar-

 betsmarknadsutbildning på uppdrag av Arbetsmark-

 nadsverket. Därutöver får gruppen anordna utbild-

 ning för andra uppdragsgivare, t.ex. företag och

 kommuner. Myndigheterna inom gruppen får också

 sälja andra tjänster och produkter som följer av

 utbildningsverksamheten. AMU-gruppens verksamhet

 skall finansieras genom intäkter och varje

 AMU-myndighet har ansvar för det ekonomiska

 resultatet av sin verksamhet. Full kostnadstäckning

 skall uppnås, inkl. statens

 avkastningskrav. För AMU-gruppens verksamhet gäller

 förordningen (1988:1076) med instruktion för

 AMU-gruppen.

 Före år 1986 anordnades arbetsmarknadsutbildningen

 under dubbelt huvudmannaskap från AMS och

 Skolöverstyrelsen. Den 1 januari 1986 bildades

 AMU-gruppen som en fristående organisation. Detta

 innebar också att Arbetsmarknadsverkets roll

 förändrades. Verkets ansvar är nu att upphandla

 arbetsmarknadsutbildning från den

 utbildningsanordnare som, i varje enskilt fall,

 bäst motsvarar kraven.

 2.2 Nuvarande verksamhet

 AMU-styrelsen har lämnat en årsredovisning för

 budgetåret 1991/92. Årsredovisningen omfattar ett

 årsbokslut och en resultatredovisning. Enligt Riks-

 revisionsverkets bedömning är årsredovisningen

 rättvisande. Jag återkommer i mina överväganden och

 förslag till frågan om AMU-gruppens överskott.

 AMU-gruppens balans- och resultaträkningar för

 budgetåret 1991/92 bifogas som bilaga 1.

 AMU-gruppens försäljning av arbetsmark-

 nadsutbildning uppgick under budgetåret 1991/92

 till 1 450 000 kursdeltagarveckor, vilket är en

 ökning med 40 % jämfört med föregående budgetår.

 AMU-gruppens andel av Arbetsmarknadsverkets köp har

 under samma period minskat från 64 till 49 %.

 AMU-gruppens försäljning av utbildning i företag

 ökade under budgetåret 1991/92 med 60 %, beräknat

 på intäkterna. Detta förklaras främst av

 försäljningen till försäkringskassorna av ut-

 bildning i rehabiliterande syfte.

 AMU-gruppens rörelseintäkter för budgetåret

 1991/92 uppgick till 4 410 miljoner kronor, varav

 arbetsmarknadsutbildningen svarade för 3 753 miljo-

 ner kronor eller 85 %. Utbildning i företag svarade

 för 387 miljoner kronor, eller 9 % av rörelseintäk-

 terna. För budgetåret 1990/91 redovisades totala

 rörelseintäkter på 3 075 miljoner kronor.

 Motsvarande intäkter för budgetåren 1986/87 -

 1989/90 uppgick till mellan ca 2 100 och ca 2 500

 miljoner kronor. De senaste åren har således skett

 en väsentlig ökning av AMU-gruppens verksamhet.

 Detta har till stor del genomförts med

 tidsbegränsade anställningar av ytterligare

 personal. Antalet anställda, omräknat till

 heltidsanställda, uppgick den 30 juni 1992 till ca

 6 700, varav 2 000 personer med tidsbegränsad

 anställning.

 AMU-gruppen redovisar samlade tillgångar per den

 30 juni 1992 till ett värde av 1 445 miljoner

 kronor.

 Inför perioden 1991/92 - 1993/94 lades bl.a.

 följande mål fast av riksdagen. AMU-gruppen skall

 genomföra utvecklingsarbete för att ytterligare

 höja kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen.

 Myndigheten skall vidareutveckla uppföljningen,

 liksom vidta åtgärder för utvärdering, av

 kvaliteten. Vidare skall AMU-gruppen vidta åtgärder

 för att ytterligare förbättra effektiviteten och

 flexibiliteten i verksamheten vad avser anpassning

 av insatser och resurser till en förändrad utbild-

 ningsvolym. AMU-styrelsen har i sin

 resultatredovisning för budgetåret 1991/92 berört

 målsättningarna avseende kvaliteten.

 Mätningar av kvaliteten i arbetsmarknadsutbild-

 ningen har genomförts med hjälp av enkäter där

 kursdeltagarna fått ange sin bedömning av

 kvaliteten på en poängskala från 1 till 100. Det

 genomsnittliga resultatet uppgick till 75 poäng.

 Svarsfrekvensen var 64 %.

 Av dem som under budgetåret avslutade arbets-

 marknadsutbildning anordnad av AMU-gruppen

 fullföljde 85 % utbildningen, medan 12 % avbröt

 utbildningen av annan orsak än att de erhållit

 arbete. Härvid redovisas väsentliga skillnader

 mellan länen.

 3 Överväganden och förslag

 3.1 En ny organisation

 Mitt förslag: AMU-gruppen upphör som myndighet och

 verksamheten överförs till aktiebolagsform den

 1 juli 1993. En koncern skall därvid bildas.

 Koncernen skall bestå av ett moderbolag,

 AMU-gruppen AB, och ett antal dotterbolag. Samtliga

 aktier i moderbolaget skall ägas av svenska staten.

 Moderbolaget skall äga samtliga aktier i dotterbo-

 lagen. I moderbolaget skall styrelseledamöterna,

 inkl. styrelseordföranden, utses av regeringen. I

 dotterbolagen skall samtliga styrelseledamöter

 utses av moderbolaget. Koncernens främsta uppgift

 skall vara att erbjuda arbetsmarknadsutbildning av

 hög kvalitet i hela landet.

 Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med

 mitt.

 Yttranden över betänkandet: AMU-styrelsen och LO

 tillstyrker, och TCO accepterar, förslaget.

 AMU-styrelsen, LO och TCO betonar att koncernen

 även på längre sikt bör ägas av staten. Vidare bör

 koncernen ha en arbetsmarknadspolitisk uppgift. LO

 anser att bolagiseringen ställer ökade och

 tydligare krav på aktörerna. Arbetsmarknadsverket

 och AMU-gruppen måste bli mer kompetenta i sin roll

 som upphandlare resp. leverantör av utbildning.

 SACO anser att ett beslut om ombildning till bolag

 innebär ett vägval, om inte marknadsstyrning av

 verksamheten eftersträvas bör inte heller en

 bolagisering genomföras. AMS uttrycker oro över

 vilka konsekvenser bolagiseringen kommer att ha för

 förutsättningarna för en fungerande arbetsmark-

 nadsutbildning. AMS anser att konkurrenssituationen

 för närvarande inte är tillfredsställande och att

 det därför på kort sikt vore olyckligt om principen

 om lägsta möjliga pris överges. Kommittén har inte

 tillräckligt analyserat marknaden vad avser

 utbildningsanordnarna. Vidare har kommittén enligt

 AMS mening överskattat möjligheterna till en snabb

 volymökning av försäljningen till företag. Under

 förutsättning av att bolagiseringen genomförs

 tillstyrker AMS dock den föreslagna kon-

 cernstrukturen. Personalföreträdaren i

 AMU-styrelsens styrelsen påpekar att det finns en

 oro bland personalen för vilka effekter

 bolagiseringen, och en ökad marknadsinriktning till

 följd av detta, kan komma att ha för arbetsmark-

 nadsutbildningen.

 Skälen för mitt förslag: AMU-styrelsen föreslog i

 anslagsframställningen för budgetåret 1992/93 att

 AMU-gruppen ombildas till aktiebolag.

 Erfarenheterna av de gångna åren som uppdrags-

 myndighet visar enligt AMU-styrelsen att myndig-

 hetsformen inte är lämplig. Argument för en över-

 gång till bolagsformen är bl.a. att AMU-gruppens

 verksamhet är affärsmässig och konkurrensutsatt.

 AMU-styrelsen har i skrivelse den 28 oktober 1991

 lämnat förslag till organisation i bolagsform och

 till bolagsordning.

 Som jag inledningsvis har nämnt uttalade riksdagen

 våren 1992 att AMU-gruppen bör ombildas till

 aktiebolag (bet. 1991/92:AU11, rskr. 1991/92:252),

 och att regeringen snarast bör återkomma med

 förslag i frågan.

 Enligt min mening innebär en bolagisering av

 verksamheten vid AMU-gruppen möjligheter och

 stimulans till ökad effektivitet och produktivitet.

 Aktiebolagsformen är den effektivaste

 organisationen för konkurrensutsatt verksamhet. En

 överföring av verksamheten till aktiebolag innebär

 att affärsmässigheten i relationen mellan

 Arbetsmarknadsverket och AMU-gruppen förstärks.

 Vidare läggs grunden för konkurrensneutralitet

 mellan AMU-gruppen och andra utbildningsanordnare.

 Riksrevisionsverket (RRV) har på regeringens

 uppdrag gjort en översyn av konkurrensutsatt

 affärsverksamhet hos förvaltningsmyndigheterna och

 bl.a. föreslagit vilka principer som bör gälla för

 bedömningar av när en affärsverksamhet bör bedrivas

 i bolagsform. Enligt förslaget bör bolagisering

 prövas för uppdragsverksamhet av tillräcklig

 omfattning som med framgång verkar i en fungerande

 konkurrens. En förutsättning är att

 affärsmöjligheterna är goda och att det inte finns

 lämplighetsskäl som talar emot bolagisering. RRV

 bedömer att AMU-gruppen uppfyller de angivna

 kriterierna för bolagisering.

 Jag anser att en sammanhållen organisation, som

 kan erbjuda arbetsmarknadsutbildning i hela landet,

 tills vidare är nödvändig för att klara kraven på

 bredd och flexibilitet i

 arbetsmarknadsutbildningen. Jag föreslår därför att

 en koncern bildas. Koncernen utgörs av ett

 moderbolag, AMU-gruppen AB, och ett antal

 dotterbolag. Samtliga aktier i moderbolaget bör

 ägas av svenska staten. Moderbolaget bör äga

 samtliga aktier i dotterbolagen. Vid

 bolagsbildningen bör en utgångspunkt vara nuvarande

 länsorganisation. Om behov föreligger bör dock

 förändringar kunna göras redan vid bildandet av

 bolagen.

 Styrelsen för moderbolaget bör utses av

 regeringen. Att utse styrelser för dotterbolagen

 blir moderbolagets uppgift. Att de anställda får

 styrelserepresentation i bolagen följer av lagen

 (1987:1245) om styrelserepresentation för de

 privatanställda.

 I likhet med kommittén anser jag att bolagens

 främsta uppgift skall vara att erbjuda

 arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet i hela

 landet. Koncernen bör dessutom kunna erbjuda

 konkurrenskraftig företagsutbildning. Jag vill i

 detta sammanhang ta upp frågan om bolagens roll på

 marknaden. Koncernens ansvar att tillhandahålla

 arbetsmarknadsutbildning i hela landet är som jag

 tidigare nämnt en förutsättning för att klara

 kraven på arbetsmarknadsutbildningen. I övrigt bör

 koncernen så långt möjligt verka under samma

 villkor som andra icke-statligt ägda

 utbildningsföretag. Att ytterligare reglera

 verksamheten i bolagen, t.ex. vad avser

 prissättningen inom arbetsmarknadsutbildningen,

 skulle enligt min mening strida mot syftet med en

 övergång från myndighetsformen till

 aktiebolagsformen. Liksom kommittén anser jag att

 en förutsättning för bolagisering är att bolagen

 verkar på marknadens villkor. Statens inflytande

 utövas i rollen som ägare och i rollen som

 beställare av arbetsmarknadsutbildning.

 Staten bör som ägare av bolagen utöva en aktiv

 ägarroll och ansvara för att företaget fortsätter

 att utvecklas. En bolagisering ställer självfallet

 stora krav på Arbetsmarknadsverkets roll som

 upphandlare av arbetsmarknadsutbildning. Verket

 måste enligt min mening i sin upphandling agera

 professionellt och affärsmässigt och därigenom

 aktivt bidra till att en väl fungerande marknad,

 med fler aktörer än i dag, utvecklas. Detta

 förutsätter att AMS förstärker sin

 upphandlingskompetens. Jag har erfarit att ett

 sådant utvecklingsarbete pågår. På detta sätt kan

 också bättre än i dag säkerställas att en väl

 fungerande arbetsmarknadsutbildning kan erhållas

 till priser satta på marknaden.

 Jag vill här nämna RRV:s granskning av den

 särskilt anordnade utbildningen,

 "Effektivitetsproblem i

 arbetsmarknadsutbildningen", F 1992:15.

 Granskningen visar på att åtgärder kan och måste

 vidtas för att förstärka upphandlingskompetensen

 inom Arbetsmarknadsverket i syfte att uppnå en

 bättre hushållning av de resurser som satsas på ut-

 bildning. Enligt RRV:s iakttagelser föreligger

 brister bl.a. vad avser affärsmässigheten vid

 länsarbetsnämnderna då man ofta underlåtit att ta

 in anbud från fler än en utbildningsanordnare.

 Jag bedömer mot bakgrund av det nämnda att

 koncernen under ett antal år kommer att vara ett

 helägt statligt bolag. På längre sikt bör prövas om

 bolaget skall privatiseras. En eventuell förändring

 i detta avseende bör emellertid underställas

 riksdagens prövning.

 3.2 Genomförande av bolagsbildningen

 Mitt förslag: Bolagen bildas genom att till

 AMU-gruppens verksamhet hörande tillgångar och

 skulder övertas av de nybildade bolagen. I fråga om

 tillgångarna övertas dessa till bokfört värde per

 den 30 juni 1993 och tillförs de nybildade bolagen

 genom kvittning. Bolagen övertar AMU-gruppens

 pensionsskuld. Regeringen bör inhämta riksdagens

 bemyndigande att besluta om de åtgärder som är

 nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen.

 Kommitténs förslag: Överensstämmer inte med mitt.

 Kommittén diskuterar två modeller för överförande

 av tillgångar och skulder från staten till de

 nybildade bolagen, dels kontantemission, dels

 apportemission. Den förstnämnda metoden

 rekommenderas. Dessutom föreslår kommittén att

 koncernen erhåller ett villkorat

 aktieägartillskott. Vidare föreslås att

 pensionsskulden avseende enbart pensionsrätt som

 har intjänats under anställningstiden i AMU-gruppen

 överförs till bolagen.

 Yttranden över betänkandet: AMU-styrelsen anser

 att föreslaget eget kapital om 215 miljoner kronor

 är för litet. Vidare avstyrker AMU-styrelsen

 förslaget om ett villkorat aktieägartillskott. SACO

 anser att pensionsskulden som överförs till bolagen

 skall avse statens samtliga pensionsförpliktelser

 för de anställda.

 Skälen för mitt förslag: Koncernen bildas genom

 att till AMU-gruppens verksamhet hörande tillgångar

 och skulder övertas av de nybildade bolagen. I

 fråga om tillgångarna övertas dessa till bokfört

 värde per den 30 juni 1993 och tillförs de

 nybildade bolagen genom kvittning. Det är en

 uppgift för regeringen att fastställa

 aktiekapitalets storlek och kapitalstrukturen i

 övrigt när verksamheten övergår i aktiebolagsform.

 Jag anser att en utgångspunkt vid bolagsbildningen

 bör vara att koncernen får en finansiell ställning

 som innebär att verksamheten kan bedrivas utan

 ytterligare kapitaltillskott från statens sida. I

 likhet med kommittén anser jag att koncernen måste

 kunna bära den omstrukturering som kan bli

 nödvändig till följd av en eventuellt vikande

 efterfrågan, sin konsolidering och affärsmässiga

 utveckling. Kostnaderna för avvecklingen av

 AMU-gruppen som myndighet kommer att belasta

 koncernen.

 Under de förutsättningar som jag nämner i det

 följande beräknar jag att det sammanlagda

 aktiekapitalet och koncernens rörelsekapital kommer

 att täckas av nettotillgångarna i AMU-gruppens

 balansräkning per den 30 juni 1993.

 Ett mål avseende soliditeten i koncernen bör vara

 att den genomsnittligt inte skall understiga 20 %.

 Aktiekapitalet i koncernen bör vid bolagsstarten

 uppgå till ca 100 miljoner kronor. Koncernens

 verksamhet skall ge marknadsmässig avkastning på

 insatt kapital.

 AMU-gruppen redovisar för budgetåret 1991/92,

 efter statens avkastningskrav, ett överskott på

 424,7 miljoner kronor. Överskottet motsvarar ca

 10 % av omsättningen. Jag avser att återkomma till

 regeringen med förslag till disposition av

 AMU-gruppens överskott i samband med att regeringen

 tar ställning till frågan om koncernens kapital-

 struktur.

 I det statliga pensionssystemet har arbetgivaren

 staten betalningsansvaret för pensioner till aktiva

 pensionstagare. Detta innebär att pensionsut-

 fästelser inte skuldförs eller periodiseras i

 myndigheternas balansräkningar och att

 pensionskostnader belastar statens budget först i

 samband med pensionsutbetalningen. I den privata

 sektorn däremot görs normalt, i takt med att

 pensionsskulden uppstår, löpande avsättningar av de

 medel som krävs för framtida pensionsutbetalningar.

 AMU-gruppens pensionsskuld för anställda per den 1

 januari 1993 bör överföras på koncernen.

 Pensionskulden skall redovisas som en långfristig

 skuld i koncernens balansräkning. Pensionsskulden

 har beräknats till ca 400 miljoner kronor för

 anställda per den 31 december 1992.

 En överföring av pensionsskulden medför att

 löneskatt skall betalas för överförd pensionsskuld

 i stället för att utfalla i takt med att pension-

 sutbetalningarna görs. Denna skatt beräknas till ca

 80 miljoner kronor och skall i enlighet med

 beslutade riktlinjer i 1992 års kompletteringspro-

 position (prop. 1991/92:150 bil. 1, bet.

 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:252) erläggas av

 bolaget.

 Bildandet av bolaget föranleder stämpelskatt.

 Denna skall erläggas av bolaget.

 Överlåtelsen kommer att regleras i ett avtal

 mellan staten och moderbolaget inom koncernen. I

 avtalet anges vilka tillgångar, skulder och andra

 förpliktelser samt rättigheter som överförs till

 koncernen. Avtalet avses att tecknas före

 halvårsskiftet 1993.

 RRV bör granska den verksamhet som bedrivs i

 bolagen. Detta föranleder en ändring i lagen

 (1987:519) om Riksrevisionsverkets granskning av

 statliga aktiebolag och stiftelser.

 3.3 Personalfrågor

 Min bedömning: Tjänsterna inom AMU-gruppen AB bör i

 första hand tillsättas med personal från

 myndigheten. Målsättningen bör vara att flertalet

 av de anställda i myndigheten skall erbjudas an-

 ställning i koncernen.

 Kommitténs bedömning: Överensstämmer med min.

 Yttrande över betänkandet: Personalföreträdaren i

 AMU-styrelsens styrelse anser att det finns en

 osäkerhet om situationen hos personalen, bl.a. mot

 bakgrund av planerade neddragningar inom myn-

 digheten under innevarande budgetår och antaget

 behov av omstrukteringar under koncernens första

 verksamhetsår.

 Skälen för min bedömning: Tjänsterna inom

 koncernen bör i första hand tillsättas med personal

 från myndigheten och målsättningen bör därvid vara

 att flertalet av de anställda i AMU-gruppen skall

 erbjudas fast eller tillfällig anställning i

 koncernen, beroende av nuvarande anställningsform.

 Jag utgår från att bolaget kommer att agera utifrån

 denna målsättning. Samtidigt vill jag understryka

 att det är koncernen som har att avgöra

 dimensioneringen av bolagen med utgångspunkt från

 efterfrågan.

 De anställda vid AMU-gruppen omfattas av de

 kollektivavtal som gäller på den statliga

 arbetsmarknaden. Den som eventuellt inte erbjuds

 anställning i det nya bolaget kommer således att

 omfattas av det statliga trygghetssystemet.

 Trygghetssystemet gör det möjligt att lösa

 trygghetsfrågorna i samband med omställningar inom

 statsförvaltningen.

 Vilka kollektivavtal som skall gälla inom

 bolagskoncernen beror på vilken

 arbetsgivarorganisation man väljer att ansluta sig

 till. Det ankommer på parterna på arbetsmarknaden

 att avgöra vilka arbetsgivar- resp.

 arbetstagarorganisationer som koncernen och

 personalen bör tillhöra och därmed vilket avtal som

 kommer att gälla för arbetstagarna.

 3.4 Tystnadsplikt

 Min bedömning: Ombildningen av AMU-gruppen till

 aktiebolag föranleder inte behov av någon

 ytterligare lagreglerad tystnadsplikt i fråga om

 skyddet för enskilds personliga förhållanden.

 Kommitténs bedömning: Överensstämmer med min.

 Yttrande över betänkandet: AMU-styrelsen anser att

 behov inte finns av någon särskild lagreglerad

 tystnadsplikt i berört hänseende.

 Skälen för min bedömning: Sekretesslagen gäller

 hos myndigheter men inte hos enskilda. När

 AMU-gruppens verksamhet övergår i bolagsform

 uppkommer därför frågan om det behövs någon ny

 tystnadspliktslagstiftning som skall gälla hos

 bolagen och som syftar till att erbjuda ett skydd

 motsvarande det som finns främst i 14 kap. 9 och

 10 §§ sekretesslagen. Mot bakgrund av att varken

 kommittén eller någon av dem som beretts tillfälle

 att lämna synpunkter på betänkandet har förespråkat

 en sådan lösning avser jag inte att förslå någon ny

 lagstiftning i detta ämne. Jag vill emellertid

 erinra om att den tystnadsplikt som finns enligt

 lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjuk-

 vårdspersonal m.fl., och som innebär att den som

 tillhör eller har tillhört hälso- och

 sjukvårdspersonalen bl.a. inte obehörigen får röja

 vad han i sin verksamhet har erfarit om en enskilds

 hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden,

 kommer att gälla när AMU-gruppen övergår i bolags-

 form. Enligt 14 kap. 9 § sekretesslagen gäller

 vidare att en myndighet - i förevarande sammanhang

 t.ex. länsarbetsnämnden - kan uppställa förbehåll

 som inskränker enskilds rätt att lämna uppgifter

 vidare eller utnyttja den, om myndigheten finner

 att sådan risk för skada, men eller annan olägenhet

 som enligt bestämmelserna om sekretess utgör hinder

 att lämna uppgift till enskild kan undanröjas genom

 ett sådant förbehåll.

 3.5 Roll i totalförsvaret

 Mitt förslag: Koncernen skall inom totalförsvaret

 ha uppgifter som motsvarar AMU-gruppens. Detta bör

 tas in i avtalet mellan staten och AMU-gruppen AB.

 Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt.

 Skälen för mitt förslag: AMU-gruppen ingår som en

 del av totalförsvarets civila del inom funktionen

 Arbetskraft, för vilken AMS är ansvarig myndighet.

 AMU-gruppen har i dag en viktig roll inom funktio-

 nen, och bör därför som aktiebolag ha motsvarande

 roll. Koncernen bör således ha ansvaret för egen

 beredskapsplanläggning, beredskapsuppgifter och

 kunna delta i funktionens övningar. Detta bör

 regleras i avtalet mellan staten och koncernen.

 3.6 Förarprov m.m.

 Min bedömning: De föreskrifter m.m. som gäller i

 fråga om förarutbildning som bedrivs yrkesmässigt

 bör gälla även för de nybildade bolagen.

 Kommittén: Kommittén har inte tagit ställning i

 denna fråga.

 Yttrande över betänkandet: AMU-styrelsen har

 yttrat sig i enlighet med min bedömning.

 Skälen för min bedömning: Enligt

 Trafiksäkerhetsverkets förskrifter (TSVFS 1987:2)

 gäller för yrkesförarutbildning vid AMU-myndighet -

 under vissa angivna förutsättningar - de

 bestämmelser om förarprov m.m. som enligt

 körkortsförordningen (1977:722) gäller för förarut-

 bildning m.m. i gymnasieskola. Innebörden härav är

 främst att förarprov inte behöver avläggas inför

 särskilt förordnad tjänsteman hos

 Trafiksäkerhetsverket, utan i stället kan avläggas

 inför lärare i förarutbildning hos AMU-myndighet.

 När verksamheten hos AMU-gruppen nu övergår till

 aktiebolag är det enligt min uppfattning

 följdriktigt att de bestämmelser om förarprov m.m.

 som gäller för andra enskilda som yrkesmässigt

 bedriver förarutbildning också bör gälla för de

 nybildade bolagen.

 3.7 Arkivfrågor

 AMU-myndigheternas handlingar omfattas av

 offentlighetsprincipen. De handlingar som inkommer

 eller upprättas när verksamhet bedrivs i bolagsform

 omfattas däremot inte av denna princip. Enligt

 arkivlagen (1990:782) skall en myndighets arkiv,

 sedan myndigheten upphört och dess verksamhet inte

 har förts över till annan statlig myndighet, inom

 tre månader överlämnas till arkivmyndighet. När

 verksamhet som tidigare bedrivits i en statlig

 myndighet överförts till ett aktiebolag kan

 arkivmyndigheten, enligt vad jag har erfarit, låna

 ut de delar av arkivet som det nya bolaget behöver

 ha tillgång till. Det ankommer på Riksarkivet att

 utforma föreskrifter och villkor för lån och

 deposition av arkivhandlingar hos bolagen. Enligt

 vad jag har erfarit pågår ett samråd mellan

 AMU-styrelsen och Riksarkivet avseende arkivfrågor

 i samband med bolagiseringen.

 Jag har i denna fråga samrått med chefen för

 Kulturdepartementet.

 4 Överläggning enligt MBA-R

 Överläggning enligt 2 § om medbestämmande vid

 beredningen av regeringsärenden har ägt rum den

 00 december 1992. Till protokollet i detta ärende

 bör som bilaga fogas protokollet över överläggning-

 en.

 5 Upprättat lagförslag

 I enlighet med vad jag har nu har anfört har inom

 Arbetsmarknadsdepartementet upprättats förslag till

 lag om ändring i lagen (1987: 519) om

 Riksrevisionsverkets granskning av statliga

 aktiebolag och stiftelser. Lagförslaget har

 upprättats i samråd med chefen för Finans-

 departementet.

 6 Hemställan

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att

 dels

 1. anta lagförslaget,

 dels

 2. godkänna mitt förslag till ombildning av

 AMU-gruppen till aktiebolag och att AMU-gruppen

 därmed upphör som myndighet (avsnitt 3.1),

 3. godkänna vad jag anfört om ägarförhållandena

 inom aktiebolagen (avsnitt 3.1),

 4. godkänna att till AMU-gruppen hörande

 tillgångar och skuldertillskjuts de nybildade

 aktiebolagen (avsnitt 3.2),

 5. bemyndiga regeringen att besluta om de

 åtgärder som är nödvändiga för att genomföra

 bolagsbildningen (avsnitt 3.2),

 6. godkänna vad jag anfört om aktiebolagens

 uppgift

 (avsnitt 3.1).

 Vidare hemställer jag att regeringen bereder

 riksdagen tillfälle att

 7. ta del av vad jag i övrigt har anfört.

 7 Beslut

 Regeringen ansluter sig till föredragandens

 överväganden och beslutar att genom proposition

 förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört

 för de åtgärder och ändamål som föredraganden har

 anfört om.

 AMU-gruppens balansräkning

 _______________________________________________________

 Miljoner kronor 1992-06-30

 _______________________________________________________

 TILLGÅNGAR

 Omsättningstillgångar

 Kassa och bank 676,0

 Kundfordringar 244,2

 Periodavgränsningsposter 62,7

 Övriga fordringar 38,0

 Förskott till leverantörer 1,3

 Övriga förskott 0,2

 Varulager och förråd 49,4

 Anläggningstillgångar

 Långfristiga fordringar 5,0

 Maskiner och inventarier 367,9

 _______________________________________________________

 SUMMA TILLGÅNGAR 1 444,7

 _______________________________________________________

 SKULDER OCH VERKSKAPITAL

 Kortfristiga skulder

 Leverantörskulder 245,3

 Personalens källskatt 55,1

 Skatteskulder 12,7

 Periodavgränsningsposter 186,3

 Övriga skulder 20,6

 Förskott från kunder 39,5

 Långfristiga skulder 5,0

 Verkskapital

 Statskapital 272,0

 Övriga avsättningar1 45,2

 Balanserat överskott 138,3

 Årets resultat 424,6

 _______________________________________________________

 SUMMA SKULDER OCH VERKSKAPITAL 1 444,7

 _______________________________________________________

 1 Varav statens avkastningskrav 42,0 miljoner

 kronor

 AMU-gruppens resultaträkning för budgetåret 1991/92

 _______________________________________________________

 Miljoner kronor

 _______________________________________________________

 INTÄKTER

 Arbetsmarknadsutbildning 3 752,9

 Övrig utbildning 386,8

 Konsultuppdrag 34,5

 Övrigt 236,0

 _______________________________________________________

 SUMMA RÖRELSEINTÄKTER 4 410,2

 _______________________________________________________

 KOSTNADER

 Arbetsmarknadsutbildning 3 504,9

 Övrig utbildning 310,1

 Konsultuppdrag 34,3

 Övrigt 243,1

 Internt AMU-gruppen -47,8

 Ej fördelade kostnader -0,2

_______________________________________________________SUMMA

 RÖRELSEKOSTNADER 4 044,5

 _______________________________________________________

 RÖRELSERESULTAT 365,7

 _______________________________________________________

 Finansposter 65,4

 _______________________________________________________

 Extraordinära kostnader och -42,9

 intäkter

 _______________________________________________________

 Återföring av meravskrivningar1 36,4

 _______________________________________________________

 ÅRETS RESULTAT 424,7

 _______________________________________________________

 1Meravskrivningar ingår i rörelsekostnaderna

 Innehållsförteckning

 Propositionens huvudsakliga innehåll.............1

 Propositionens lagförslag........................2

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den

 21 december 1992.................................3

 1 Inledning.....................................3

 2 Bakgrund......................................3

 2.1 Nuvarande organisation....................3

 2.2 Nuvarande verksamhet......................4

 3 Överväganden och förslag......................5

 3.1 En ny organisation........................5

 3.2 Överföring av tillgångar och skulder......7

 3.3 Personalfrågor............................9

 3.4 Tystnadsplikt............................10

 3.5 Roll i totalförsvaret....................10

 3.6 Förarprov m.m............................11

 3.7 Arkivfrågor..............................11

 4 Upprättat lagförslag.........................11

 5 Hemställan...................................12

 6 Beslut.......................................12

 Bilaga AMU-gruppens balnasräkning och resultat-

 räkning.........................................13