Regeringens proposition

1999/2000:123

Lämplighetsprövning av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Prop.

1999/2000:123

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 25 maj 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen en ny lag om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg samt

ändringar i skollagen (1985:1100) och i lagen (1998:620) om

belastningsregister.

Propositionen innehåller förslag för att öka skyddet för barn mot att

personer som dömts för vissa brott anställs i förskoleverksamhet, skola

och skolbarnsomsorg.

Propositionen innehåller följande förslag och bedömningar.

- Registerkontroll skall göras av personal som erbjuds anställning

inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Med skola

avses förskoleklassen, grundskolan samt motsvarande skolformer.

- Den som inte har lämnat registerutdrag får inte anställas.

Arbetsgivaren avgör själv om en person med anteckning i ett

registerutdrag skall anställas.

- Någon skillnad skall inte göras mellan verksamheter som drivs i

offentlig regi och sådana som drivs av enskilda.

- Registerkontrollen skall ske genom att den arbetssökande själv

inhämtar registerutdrag ur belastningsregistret. Endast den sökande

som erbjuds anställning skall lämna registerutdrag till arbetsgivaren.

- Uppgifter om brott i registerutdraget bör begränsas till att omfatta

sexualbrott samt mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt

rån och barnpornografibrott.

De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2001.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Lagtext 5

2.1 Förslag till lag om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg 5

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om

belastningsregister 7

2.3 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 8

3 Ärendet och dess beredning 11

4 Allmänna utgångspunkter och överväganden 11

4.1 Barns grundläggande rättigheter 11

4.2 Förskoleverksamhetens, skolans och skolbarnsomsorgens

uppdrag 12

5 Gällande rätt 13

6 Lämplighetsprövning av personal 13

6.1 Anställning av personal 15

6.2 Arbetsledningens ansvar 16

6.3 Organisation av verksamheten 16

7 Registerkontroll 17

7.1 Registerkontroll av arbetssökande 17

7.2 Verksamheter som skall omfattas 21

8 Registerutdrag 25

8.1 Den arbetssökande skall själv inhämta registerutdrag 25

8.2 Vilka brott registerkontrollen skall omfatta 27

8.3 Sekretess och tystnadsplikt 29

9 Genomförande av förslaget 29

10 Ekonomiska konsekvenser 31

11 Författningskommentar 32

11.1 Förslaget till lag om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg 32

11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:620) om

belastningsregister 33

11.3 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 34

Sammanfattning av betänkandet (SOU 1998:69) Lämplighetsprövning av

personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg 35

Lagförslag i betänkandet (SOU 1998:69) Lämplighetsprövning av

personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg 39

Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av

remissyttrandena över betänkandet (SOU 1998:69)

Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg 57

Lagrådsremissens lagförslag 64

Lagrådets yttrande 73

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 maj 2000 78

Rättsdatablad 79

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola

och skolbarnsomsorg,

2. lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister och

3. lag om ändring i skollagen (1985:1100).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Härigenom föreskrivs följande.

1 § Den som erbjuds en anställning inom förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg som anordnas av det allmänna eller inom

förskoleklassen, grundskolan, den obligatoriska särskolan, specialskolan

eller sameskolan skall till den som erbjuder anställningen lämna ett

utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om

belastningsregister. Utdraget skall vara högst ett år gammalt. Regeringen

meddelar föreskrifter om innehållet i sådant utdrag.

Den som inte har lämnat registerutdrag enligt första stycket får inte

anställas.

Första och andra styckena gäller även anställningar vid en

riksinternatskola med en kommun som huvudman som enligt 10 kap.

skollagen (1985:1100) anordnar utbildning som motsvarar grundskolan.

2 § Den som erbjuds en anställning av en enskild fysisk eller juridisk

person, som bedriver sådan verksamhet som avses i 2 a kap. 13 §,

2 b kap. 6 § samt 9 kap. 2 och 5 §§ skollagen (1985:1100) eller som har

ingått ett avtal om sådan verksamhet som avses i 2 a kap. 5 § andra

stycket och 2 b kap. 2 § tredje stycket samma lag, skall lämna ett sådant

registerutdrag som avses i 1 § första stycket denna lag till den som

erbjudit anställningen.

Den som inte har lämnat registerutdrag enligt första stycket får inte

anställas.

Första och andra styckena gäller även anställningar hos den som efter

regeringens medgivande enligt lagen (1993:802) om entreprenad-

förhållanden inom skolan får bedriva undervisning för skolpliktiga barn

samt anställningar inom verksamhet som bedrivs av en enskild

huvudman för en riksinternatskola som enligt 10 kap. skollagen

(1985:1100) anordnar utbildning som motsvarar grundskolan.

3 § Trots bestämmelserna i 1 och 2 §§ får den som inom ett år erbjuds

en förnyad anställning hos samma arbetsgivare anställas utan att han eller

hon lämnat ett registerutdrag enligt 1 § första stycket.

4 § På begäran av den som lämnat ett registerutdrag skall det återlämnas i

original.

5 § Bestämmelser om tillsyn och återkallande av tillstånd eller

godkännande finns i skollagen (1985:1100).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om

belastningsregister

Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 §

En enskild har rätt att på begäran skriftligen få ta del av samtliga

uppgifter ur registret om sig själv. Sådana uppgifter skall på begäran

lämnas ut utan avgift en gång per kalenderår.

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv för att

kunna ta till vara sin rätt i ett

främmande land eller få tillstånd

att resa in, bosätta sig eller arbeta

där, har rätt att få ett utdrag vars

innehåll är begränsat enligt före-

skrifter som regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer

meddelar.

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv för att

kunna ta till vara sin rätt i ett

främmande land eller få tillstånd

att resa in, bosätta sig eller arbeta

där, har rätt att få ett utdrag vars

innehåll är begränsat enligt före-

skrifter som regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer

meddelar. Detsamma gäller när en

enskild behöver ett registerutdrag

om sig själv enligt bestämmelser i

lagen (2000:000) om register-

kontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg.

En begäran om uppgifter ur registret skall vara skriftlig och

undertecknad av den sökande själv.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 2 a kap. 16 §, 2 b kap. 8 och 9 §§ och 9 kap.

11 och 12 §§ skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 a kap.

16 §

Om det föreligger något missförhållande i sådan verksamhet som avses

i 13 §, skall kommunen förelägga den som ansvarar för verksamheten att

avhjälpa missförhållandet.

Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte

följs, får kommunen återkalla tillståndet.

Ett tillstånd skall återkallas om

huvudmannen inte iakttar sina

skyldigheter enligt lagen

(2000:000) om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg och

bristerna inte avhjälps efter på-

pekande för den som ansvarar för

verksamheten.

2 b kap.

8 §

Utbildning som avses i 6 § står under tillsyn av den kommun där

utbildningen bedrivs om inte annat följer av andra stycket. Kommunen

har rätt att inspektera utbildningen och får hämta in de upplysningar och

ta del av de handlingar som behövs för tillsynen.

Utbildning som bedrivs av fristående skolor står under tillsyn av

Statens skolverk. Skolorna är skyldiga att delta i den uppföljning och ut-

värdering av skolväsendet som genomförs av Skolverket.

Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i

skolans verksamhet, om skolan får bidrag enligt 10 a §. Skolan är också

skyldig att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta i den

uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende.

Den kommunala tillsynen och

den tillsyn som utövas av Statens

skolverk skall också omfatta

kontroll av att huvudmannen

iakttar sina skyldigheter enligt

lagen (2000:000) om register-

kontroll av personal inom försko-

leverksamhet, skola och skol-

barnsomsorg.

9 §

Om en utbildning som avses i 6 § inte längre uppfyller kraven för

godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för

huvudmannen skall kommunen eller, när det gäller utbildning som

bedrivs av en fristående skola, Statens skolverk återkalla godkännandet.

Ett godkännande skall

återkallas om huvudmannen inte

iakttar sina skyldigheter enligt

lagen (2000:000) om

registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg och bristerna

inte avhjälps efter påpekande för

huvudmannen.

9 kap.

11 §

Fristående skolor som avses i 1

och 5 §§ skall i fråga om sin

utbildning för skolpliktiga elever

stå under tillsyn av Statens

skolverk och vara skyldiga att delta

i den uppföljning och utvärdering

av skolväsendet som genomförs av

Skolverket.

Fristående skolor som avses i 1

och 5 §§ skall i fråga om sin

utbildning för skolpliktiga elever

stå under tillsyn av Statens

skolverk och vara skyldiga att delta

i den uppföljning och utvärdering

av skolväsendet som genomförs av

Skolverket. Skolverkets tillsyn skall

också omfatta kontroll av att

huvudmannen iakttar sina skyldig-

heter enligt lagen (2000:000) om

registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg.

I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 6 eller 6 a § skall den

kommun där skolan är belägen ha rätt till insyn i verksamheten. Sådana

skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta

i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget

skolväsende.

Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i

riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller

den myndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga

att informera eleverna och deras vårdnadshavare om elevens resultat vid

sådana prov.

12 §

Om en fristående skola som

avses i 1 och 5 §§ inte längre

uppfyller kraven för godkännande

och bristerna inte avhjälps efter

påpekande för huvudmannen, skall

godkännandet återkallas. Detsam-

ma gäller om en fristående skola

trots påpekande inte iakttar sin

skyldighet enligt 11 § att delta i

den uppföljning och utvärdering

som genomförs av Statens skolverk

samt riksomfattande prov.

Detsamma gäller också om skolan

åsidosätter sin skyldighet att lämna

information om proven.

Om en fristående skola som

avses i 1 och 5 §§ inte längre

uppfyller kraven för godkännande

och bristerna inte avhjälps efter

påpekande för huvudmannen, skall

godkännandet återkallas. Detsam-

ma gäller om en fristående skola

trots påpekande inte iakttar sin

skyldighet enligt 11 § att delta i

den uppföljning och utvärdering

som genomförs av Statens skolverk

samt riksomfattande prov.

Detsamma gäller också om skolan

åsidosätter sin skyldighet att lämna

information om proven. Ett

godkännande skall också återkallas

om huvudmannen inte iakttar sina

skyldigheter enligt lagen

(2000:000) om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg och

bristerna inte avhjälps efter

påpekande för huvudmannen.

Om verksamheten vid en fristående skola som har rätt till bidrag enligt

6 eller 6 a § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga

negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen,

skall rätten till bidrag återkallas. Rätten till bidrag skall också återkallas,

om

1. skolan tar ut avgifter i strid med 7 §, eller

2. skolan, om den har rätt till bidrag enligt 6 §, inte erbjuder

kostnadsfria skolmåltider.

Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar om godkännande

eller om rätt till bidrag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

3 Ärendet och dess beredning

Den 27 april 1997 bemyndigade regeringen det statsråd som har till

uppgift att föredra ärenden om det offentliga skolväsendet,

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, att tillkalla en särskild

utredare med uppdrag (dir. 1997:69) att analysera om arbetsgivare bör

ges ökade möjligheter eller skyldighet att kontrollera och pröva

lämpligheten hos en person som skall anställas eller som redan är

anställd inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsomsorg. Syftet

med en sådan lämplighetsprövning skulle vara att stärka barns och

ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp. Utredningen antog

namnet Lämplighetsprövningsutredningen (U 1997:08). Utredningen

hade föranletts av händelser där barn utsatts för sexuella övergrepp av

personal anställd i verksamhet där barnen vistats.

Den särskilda utredaren lämnade den 26 maj 1998 sitt betänkande

Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg (SOU 1998:69), som i sammanfattning finns i bilaga 1.

De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2.

Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remiss-

yttrandena finns i bilaga 3.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 27 april 2000 att inhämta Lagrådets yttrande

över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bi-

laga 5. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag.

Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets

synpunkter behandlas i avsnitt 7.1, 7.2, 8.3 och i författningskommenta-

ren.

4 Allmänna utgångspunkter och överväganden

4.1 Barns grundläggande rättigheter

Barns grundläggande rättigheter regleras dels i vår egen lagstiftning, dels

i internationella konventioner och överenskommelser.

FN:s konvention om barnets rättigheter, allmänt kallad barn-

konventionen, utgår från principen om barnets bästa, principen om rätt

till liv och utveckling, principen om rätten att framföra sina åsikter och få

dem respekterade samt principen om icke diskriminering. En annan

bärande tanke i konventionen är barnets rätt till skydd mot övergrepp och

utnyttjande av varje slag. Enligt artikel 34 i konventionen skall staterna

skydda barnet mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella

övergrepp.

Europeiska unionens råd förklarade den 12 december 1996 (12173/96)

bl.a. följande: "Alla barn har rätt till en trygg och kärleksfull barndom

som ger dem full möjlighet att utvecklas. Den senaste tidens tragiska

händelser med fysiska, psykiska och sexuella övergrepp mot barn står

emellertid i skarp kontrast med denna rätt." Rådet anser att åtgärder

måste vidtagas på ett antal områden på nationell, europeisk och

internationell nivå för att på ett effektivt sätt skydda barn mot sexuella

övergrepp.

I skollagen (1985:1100) anges att alla barn och ungdomar, oberoende

av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden,

skall ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn

och ungdom. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter

samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till

ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I skollagen anges

vidare att alla som verkar i skolan aktivt skall motverka alla former av

kränkande behandling såsom bl.a. mobbning.

Vidare anges de utbildningskrav som skall ställas på de personer som

skall bedriva undervisning i det offentliga skolväsendet. Lärare,

förskollärare eller fritidspedagog skall ha utbildning med huvudsaklig

inriktning på den undervisning anställningen avser. Kommuner och

landsting skall se till att de som undervisar har nödvändiga insikter i de

föreskrifter som gäller för det offentliga skolväsendet, särskilt de

föreskrifter som anger målen för utbildningen.

Enligt skollagen skall personalen i förskoleverksamheten och

skolbarnsomsorgen ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov

av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses.

4.2 Förskoleverksamhetens, skolans och

skolbarnsomsorgens uppdrag

Samhällets grundläggande värden är utgångspunkt för verksamheten i

förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen. Verksamheten

måste bedrivas under sådana former att barnen kan verka och utvecklas i

en trygg miljö. Barnens föräldrar måste kunna utgå från att barnen

bemöts på ett respektfullt sätt av personalen.

Utbildningsväsendet måste sträva efter att tillhandahålla en trygg

miljö, där unga människor är skyddade och kan växa upp till harmoniska

människor som kan spela en aktiv roll i samhällsutvecklingen. Skolplikt

gäller för alla barn i landet. Därutöver gäller att så gott som samtliga

sexåringar omfattas av förskoleklass eller skola och ett stort antal av dem

går också i fritidshem. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är

verksamheter som, även om de inte är obligatoriska, erbjuds och utnyttjas

av en stor andel av alla barn. Självfallet skall dessa miljöer vara trygga,

och ingen skall behöva riskera att bli utsatt för övergrepp eller

trakasserier.

5 Gällande rätt

Den arbetsrättsliga lagstiftning som finns i dag ger, tillsammans med

rådande kollektivavtal, arbetsgivarna möjlighet att agera mot en anställd

som visar sig vara olämplig att arbeta med barn. Frågan är emellertid om

barn och ungdomar därmed har ett tillräckligt effektivt skydd mot att

utsättas för övergrepp av personer som arbetar med barn eller som

arbetar i miljöer där barn vistas.

Riksdagen har fattat beslut om att det förut gällande person- och

belastningsregistret skall ersättas med två nya register,

belastningsregistret och misstankeregistret. De nya registren regleras dels

i lagen (1998:620) om belastningsregister, dels i lagen (1998:621) om

misstankeregister. Belastningsregistret skall, som framgår av namnet,

innehålla belastningsuppgifter. Misstankeregistret skall innehålla bl.a.

uppgift om brottsmisstankar beträffande den som fyllt 15 år och som är

skäligen misstänkt för brott enligt brottsbalken eller för annat brott för

vilket svårare straff än böter är föreskrivet. Den nya

registerlagstiftningen trädde i kraft den 1 januari 2000.

Tidigare gällde absolut sekretess för uppgifter i polisregister. Uppgifter

ur registren kunde lämnas ut endast i fall då det var särskilt föreskrivet att

så fick ske. För belastningsregistrets del finns den absoluta sekretessen

kvar, utom i förhållande till den registrerade själv. En enskild person har

rätt att få ut de uppgifter som finns registrerade om honom eller henne.

Beträffande misstankeregistret gäller inte någon absolut sekretess. Av 9

kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) följer att sekretess gäller för uppgift

om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i sådant register om

det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon

honom närstående lider skada eller men. En enskild har i princip rätt att

få ut uppgifter om sig själv ur misstankeregistret med stöd av 14 kap. 4 §

sekretesslagen.

De nya registerlagarna innehåller inte några särskilda bestämmelser

om utlämnande av uppgifter för användning vid lämplighetsprövning av

personal inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsomsorg.

Regeringen har dock genom förordning gett bl.a. myndighet som beslutar

om anställning av personal inom verksamhet som avser vård av barn och

ungdom t.ex. Statens institutionsstyrelse rätt att få utdrag ur

belastnings- och misstankeregistren.

6 Lämplighetsprövning av personal

Sverige har en lagstiftning som ger ett gott skydd för medborgarna i olika

situationer. Förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg har hög

kvalitet och omfattar en stor del av alla barn och ungdomar i landet.

Utvärderingar från Statens skolverk visar att både elever och föräldrar

har stort förtroende för skolan som institution och den verksamhet som

bedrivs där. Skolan är emellertid inte någon isolerad företeelse från

samhället i övrigt. Social oro återspeglas i skolan och mobbning och

andra trakasserier förekommer. Vuxna bör då stå för skydd och trygghet.

Tyvärr inträffar det dock att anställda i förskola, skola och

skolbarnsomsorgen utsätter barn för sexuella övergrepp.

Det finns i dag ingen samlad bild av förekomsten av sexuella

övergrepp på barn av personal inom dessa verksamheter. Det är dock väl

dokumenterat att sexuella övergrepp får mycket allvarliga konsekvenser

för det enskilda barnet.

Det finns ingen anledning att överdriva förekomsten av övergrepp från

personal. Det finns tvärtom anledning att tro att förekomsten är mycket

begränsad. Vetskapen om att sexuella övergrepp överhuvudtaget

förekommer föranleder emellertid regeringen att föreslå åtgärder för att

så långt det är möjligt minska risken för att sådana övergrepp sker. Om

det är möjligt att förhindra att personer som har dömts för sexualbrott,

grova våldsbrott och vissa andra brott arbetar med barn eller ungdomar,

stärks barns och ungdomars skydd mot övergrepp. En registerkontroll ger

arbetsgivare tillgång till uppgifter huruvida en arbetssökande eller

anställd inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg har dömts

för sådana brott.

Avgörande för frågan om registerkontroll skall införas är avvägningen

mellan å ena sidan intresset att minska riskerna för övergrepp och å andra

sidan skyddet för den personliga integriteten. Den personliga integriteten

handlar bl.a. om en önskan eller ett krav att kunna kontrollera uppgifter

om sig själv och utomståendes möjligheter att ta del av personliga

uppgifter. Personlig integritet innefattar såväl en rätt till en privat sfär

skyddad för utomståendes insyn som en rätt att bestämma över kunskap

om sig själv.

Ett kontrollförfarande i sig kan anses som ett intrång i den personliga

integriteten, oavsett om personerna förekommer i registret eller inte.

Kränkningen kan utgöras av ett intrång i den sektor som enligt vars och

ens berättigade anspråk skall vara skyddad mot insyn. Utlämnande av en

upplysning om att en viss person inte antecknats för något brottsligt kan

emellertid enligt regeringens mening knappast anses som någon

nämnvärd integritetskränkning. Men en registeruppgift kan också

innehålla uppgifter om att en person begått ett brott. De flesta vill inte att

en sådan uppgift skall spridas om dem och den är således att betrakta

som integritetskänslig. Vissa brott är dock av ett sådant slag att det starkt

bör övervägas om personer som dömts för dessa brott bör arbeta med

barn och ungdom.

Den personliga integriteten i arbetslivet och frågan om kontroll och

registrering av arbetstagarna är för närvarande föremål för utredning.

Regeringen tillkallade den 23 september 1999 en särskild utredare (Dir.

1999:73) för att se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att

stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet. I

utredningen skall skyddet för arbetssökande särskilt belysas. Utredaren

skall redovisa resultatet av sitt uppdrag senast den 1 april 2001.

Regeringen bedömer att lämplighetskontroll genom registerutdrag bör

införas utan dröjsmål avseende personer som anställs i förskole-

verksamheten, förskoleklassen, skolverksamhet för skolpliktiga barn

samt skolbarnsomsorgen. Regeringen lägger därför i det följande förslag

om registerkontroll av personal i nämnda verksamheter, hur register-

kontrollen skall ske och vilka uppgifter som kontrollen skall avse.

Skälen för en kontroll väger enligt regeringens bedömning så tungt att

det måste accepteras att skyddet för den personliga integriteten får

vidkännas en viss inskränkning. Här måste särskilt framhållas Sveriges

åtagande enligt barnkonventionen att vidta alla lämpliga åtgärder för att

förhindra att barn förmås eller tvingas att delta i olagliga sexuella

handlingar. Utifrån barnkonventionens perspektiv är skyddet för barnet

det övergripande intresset och den vuxnes integritet får stå tillbaka för

detta.

Registerkontroll avhåller sannolikt personer som dömts för

ifrågavarande brott att söka anställning inom eller utbildning för de

aktuella verksamheterna. Det kan också bidra till ökad medvetenhet inom

verksamheterna om dessa brott och hur allvarligt myndigheterna ser på

sådana händelser. Staten markerar därigenom att personer som begått de

brott, som det här är fråga om, inte utan särskild prövning bör arbeta med

barn och unga.

Regeringen är väl medveten om att de förslag som lämnas i denna

proposition inte är avgörande för att barn och unga i förskolan, skola och

skolbarnsomsorgen skall få en trygg, stimulerande och utvecklande

miljö. Förslagen är inte heller ett absolut skydd mot att direkt olämpliga

personer anställs i dessa verksamheter. Självfallet krävs även andra

åtgärder för att uppnå detta. Men förslagen ökar möjligheterna att uppnå

en god miljö och att rätt personer anställs i verksamheterna.

Skolan behöver ständigt föra en dialog kring hur man kan förebygga

alla former av kränkning, diskriminering och förhindra att barn far illa på

olika sätt. Det handlar om såväl relationer mellan barnen som relationer

mellan barnen och vuxna. Det handlar även om att hävda barns rätt i ett

vidare samhällsperspektiv. I denna strävan är hela den pedagogiska

verksamhetens innehåll viktig att se på ur ett värdegrundsperspektiv.

Skolan måste vara noggrann och omsorgsfull i rekryteringen av de

personer som skall arbeta inom förskoleverksamheten, skolan och

skolbarnsomsorgen. En registerkontroll är endast en del av den

lämplighetsprövning som skall förhindra att personer som kan komma att

begå övergrepp anställs inom de aktuella verksamheterna.

Registerkontrollen bör ses som ett komplement till

anställningsförfarandet i övrigt och bör vara det sista momentet i ett

anställningsförfarande.

6.1 Anställning av personal

För att rekrytera personer med rätt utbildning och engagemang och

undvika att en direkt olämplig person anställs i verksamheten måste ett

grundligt rekryteringsförfarande ske. Anställningsintervjuer och

kontroller med referenspersoner är naturligtvis viktiga instrument.

Genom noggrannhet i dessa delar kan en arbetsgivare rekrytera personer

som är lämpliga för den anställning som avses och i möjligaste mån

undvika att anställa personer som kan utgöra en risk för barnens säkerhet.

Anställningsintervjuer, noggrann genomgång av meritförteckning och

ingående referenstagning bör vara självklara moment i allt

anställningsförfarande. Det förhållandet att en registerkontroll genomförs

får inte leda till att noggrannheten i övrigt blir mindre.

6.2 Arbetsledningens ansvar

Av läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och

fritidshemmet (Lpo 94) framgår att rektor har ett särskilt ansvar för att

upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram

för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling,

såsom mobbning och rasistiska beteenden bland elever och anställda. I

läroplanen för förskolan (Lpfö 98) står att var och en som verkar inom

förskolan skall främja aktningen för varje människas egenvärde och

respekten för vår gemensamma miljö. Omsorg och hänsyn till andra

människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras

rättigheter skall lyftas fram och synliggöras i verksamheten.

Den grundläggande inställningen i hela samhället är att människor som

väljer att arbeta med barn och ungdomar har goda avsikter och ett

professionellt förhållningssätt. Arbetsledningen har ansvar för att

organisera arbetet så att målen nås och att kvaliteten är hög och för att

förebygga att trakasserier och övergrepp sker i verksamheten. När en

person har anställts är det viktigt att vederbörande introduceras i arbetet

på ett genomtänkt sätt. Arbetsledningen måste hela tiden följa

verksamheten och varje anställds relationer till de barn och ungdomar

som finns där. En sådan uppföljning är också ett led i ett kontinuerligt

arbete med att utveckla och förbättra verksamheten. Vikten av ett

nyanserat förhållningssätt i diskussionen om risker för anställdas

övergrepp mot barn måste betonas. Det är allvarligt om det uppstår en

överdriven föreställning om förekomsten av övergrepp.

Enligt vad regeringen erfarit har flera kommuner tagit fram riktlinjer

för hur man skall agera på en arbetsplats om någon anställd misstänks för

övergrepp. Regeringen ser positivt på att sådana riktlinjer finns.

Riktlinjerna kan t.ex. ange hur man skall agera arbetsrättsligt mot den

misstänkte, vem som ansvarar för att polisanmälan görs och när anmälan

skall göras, erinra om anmälningsskyldigheten enligt 71 §

socialtjänstlagen (1980:620) och ange vilka rutiner som gäller för

anmälan till socialnämnden, som har ansvaret för att utreda behovet av

skydd och hjälp hos den som utsatts. Om det finns riktlinjer är det

sannolikt lättare för såväl arbetsledning som andra anställda att agera när

något inträffar som ger anledning till detta.

6.3 Organisation av verksamheten

Såväl av hänsyn till de anställda som till barnen är det viktigt att arbetet

organiseras på sådant sätt att det så långt möjligt inte finns utrymme för

övergrepp eller misstankar om övergrepp. Det är visserligen varken

möjligt eller önskvärt att planera en verksamhet helt utifrån

föreställningen att en anställd skulle begå övergrepp eller uppträda

olämpligt på något annat sätt. Det är dock något som bör beaktas när man

tar ställning till hur arbetet skall läggas upp.

Arbetsgivaren har ansvar för att det kan bedrivas ett ändamålsenligt

pedagogiskt arbete utan risk för övergrepp mot barn. En ny eller oerfaren

arbetstagare bör introduceras i arbetet av en erfaren kollega. Arbetslag

med flera vuxna som arbetar med barnen har betydelse för att erbjuda en

verksamhet som är pedagogiskt stimulerande och utvecklande. Om en

vikarie med kort varsel måste sättas in i verksamheten på grund av

sjukdomsfall måste rutiner finnas för hur vederbörande skall tas emot

och introduceras i verksamheten. Beredskap måste finnas så att personal

från någon annan del av förskoleverksamheten, skolan eller

skolbarnsomsorgen tillfälligt disponeras om för att åstadkomma bästa

möjliga lösning.

7 Registerkontroll

7.1 Registerkontroll av arbetssökande

Regeringens förslag: Registerkontroll skall införas för alla typer av

anställningar inom förskoleverksamheten, förskoleklassen,

skolverksamhet för skolpliktiga barn samt skolbarnsomsorgen.

Kontrollen skall enbart omfatta den som erbjuds anställning. Även

korttidsanställd personal skall omfattas av registerkontroll. Den som

erbjuds en anställning skall vara skyldig att lämna ett registerutdrag.

Den som inte lämnar ett registerutdrag får inte anställas. Dock får den

som inom ett år erbjuds en förnyad anställning hos samma

arbetsgivare anställas utan att lämna ett registerutdrag.

Regeringens bedömning: Redan anställda bör inte omfattas av

registerkontroll. Det bör inte vara förbjudet att anställa personer som

har registeranteckningar om de aktuella brottstyperna. Arbetsgivaren

bör alltid ha frihet att göra sin egen bedömning av eventuella

registeranteckningar.

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag. Utredaren föreslår att den som under ett års tid sammantaget

anställs för kortare tid än 30 dagar av praktiska skäl skall undantas från

regler om registerkontroll.

Remissinstanserna: Remissinstanserna är överlag positiva till en

registerkontroll, som ett komplement till anställningsförfarandet, för alla

typer av arbeten i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.

Rikspolisstyrelsen, Brottsförebyggande rådet och Kriminal-

vårdsstyrelsen är negativa till förslaget. Rikspolisstyrelsen anser att det

finns en risk att kontroll i registren tillmäts för stor betydelse vid

lämplighetsprövning. Brottsförebyggande rådets bedömning är att

utredaren överskattat värdet av register över misstänkta eller lagförda

personer. Enligt Socialstyrelsen är skyddet för barnen så viktigt att det

finns anledning att stödja utredarens förslag. Däremot menar även

Socialstyrelsen att effekten av förslaget är begränsad.

SACO, Socialstyrelsen, Arbetsgivarverket, Jämställdhetsombudsman-

nen m.fl. anser att även korttidsvikarier skall kontrolleras. Svenska

Kommunförbundet anser att det inte bör vara obligatoriskt för arbets-

givaren att begära registerutdrag.

Få remissinstanser har yttrat sig över förslaget om att

anställningsförbud inte skall införas. Barnombudsmannen är kritisk och

anser att ett sådant förbud bör övervägas när en person gjort sig skyldig

till sexualbrott mot barn. Statens skolverk anser att det finns en risk med

att anställningsförbud inte införs. Även Socialstyrelsen anser det

motsägelsefullt att arbetsgivaren i det enskilda fallet skall pröva hur

svårartat brottet varit. Riksförbundet Hem och Skola anser i likhet med

utredaren att arbetsgivaren skall ha frihet att göra en egen bedömning av

lämpligheten att anställa en person med registeranteckning för ifråga-

varande brott.

När det gäller redan anställda anser flertalet remissinstanser, som yttrat

sig över detta förslag, att även dessa bör omfattas av registerkontroll.

Rikspolisstyrelsen, Kammarrätten i Göteborg, Brottsförebyggande rådet,

Socialstyrelsen och Högskoleverket anser att frågan om kontroll av redan

anställda bör övervägas vidare. Statens institutionsstyrelse och TCO

anser att redan anställda inte skall kontrolleras.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Registerkontrollen

skall bidra till att skydda barn som vistas i de aktuella verksamheterna

mot övergrepp av vuxna. Registerkontrollerna skall därför omfatta alla

som söker arbeten inom förskoleverksamheten, förskoleklassen,

skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen. Det skall

gälla personal som har direkt kontakt med barn och ungdomar såsom

rektorer, lärare, förskollärare, fritidspedagoger, syokonsulenter och andra

yrkeskategorier i direkt arbete med barn och ungdom, men också övrig

personal som arbetar i verksamheterna, t.ex. administrativ personal,

skolvaktmästare och kökspersonal. Generellt sett finns det inte någon

personalkategori inom verksamheterna som aldrig kommer i kontakt med

barn och ungdomar. Om inte alla som skall nyanställas kontrolleras upp-

kommer gränsdragningsfrågor.

Den som inte har lämnat ett registerutdrag skall inte få anställas.

Arbetsgivaren blir alltså skyldig att genomföra registerkontroll av den

som erbjuds anställning. Arbetsgivaren skall i regel inte göra någon be-

dömning av om registerkontroll skall göras eller inte. Om arbetsgivaren

själv får avgöra om registerkontroll skall göras kan det uppstå en risk för

bristande objektivitet och trovärdighet för systemet.

Varje medlem av en kommun eller ett landsting har enligt 10 kap. 1 §

kommunallagen (1991:900) rätt att få lagligheten av kommunens eller

landstingets beslut prövad genom att överklaga dem hos länsrätten. I 2 §

samma kapitel anges att bl.a. beslut av fullmäktige och nämnder får

överklagas. Ett överklagat beslut skall upphävas, bl.a. om beslutet strider

mot lag eller annan författning. Ett beslut om att anställa en person som

inte har lämnat ett registerutdrag kan komma att upphävas enligt nämnda

bestämmelser. Om anställningsavtalet också kommer att anses som

ogiltigt i civilrättslig mening kan fråga om skadeståndsskyldighet för

arbetsgivaren gentemot den enskilde arbetstagaren uppkomma.

Regeringen anser i likhet med flera av remissinstanserna att även

korttidsanställd personal skall omfattas av registerkontroll. Regeringen

utgår från att det ligger i arbetsgivarens intresse att även en korttids-

anställd arbetstagare lämnar ett registerutdrag.

Den som inom ett år från det då den förra anställningen upphörde

erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare får dock anställas

utan att han eller hon har lämnat ett registerutdrag. Skäl för att göra

undantag från huvudregeln om att den som inte lämnat registerutdrag inte

heller får anställas kan t. ex. vara att arbetsgivaren har god kännedom om

den arbetssökande genom att han eller hon varit tidsbegränsat anställd

vid fler tillfällen och under en längre tid. Det kan också vara så att det

endast har gått en kort tid sedan det första anställningstillfället då ett

registerutdrag lämnades. Alla som anställs skall, oavsett om det är fråga

om tillsvidareanställning eller visstidsanställning, lämna ett register-

utdrag vid den första anställningen.

Regeringen föreslog i lagrådsremissen att ett registerutdrag som

lämnats till en arbetsgivare skall förstöras eller lämnas tillbaka så snart

det kan ske och allra längst efter sex månader. Lagrådet har ifrågasatt om

en sådan regel är förenlig med det krav som följer av tryckfri-

hetsförordningens (1949:105) regler om att allmänna handlingar skall

kunna tillhandahållas den som vill ta del av dem. Lagrådet har ansett att

det knappast kan godtas att en myndighet skall få göra sig av med

handlingar som är så viktiga att kontroll av deras innehåll skall göras

enligt en särskild lag. Enligt Lagrådet kan det också vara angeläget att ha

kvar ett registerutdrag för att efter en anställning kunna kontrollera att

handläggningen varit korrekt samt att utdragets innehåll inte varit

förvanskat.

Regeringen, som i och för sig har förståelse för Lagrådets tveksamhet

på den här punkten, konstaterar att det i 12 och 15 §§ arkivlagen

(1990:782) föreskrivs bl.a. att statliga och kommunala myndigheter får

återlämna allmänna handlingar endast med stöd av lag och såvitt gäller

statliga myndigheter även med stöd av föreskrift som meddelas av

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Vid

arkivlagens tillkomst diskuterades hur bl.a. dessa bestämmelser förhåller

sig till tryckfrihetsförordningens regler om rätten att ta del av allmänna

handlingar. Regeringen ansåg dock inte att det behövdes någon ändring i

tryckfrihetsordningen för att införa bestämmelserna (jfr prop. 1989/90:72

s. 41 f.).

Regeringen vill i detta ärende peka på framför allt vikten av att den nu

föreslagna regleringen om registerkontroll inte leder till att utdrag

inhämtas i större utsträckning än vad som är absolut nödvändigt. Om en

arbetssökande återfått utdraget kan det, inom given tidsram, användas i

samband med en ny ansökan om anställning.

Mot den nu angivna bakgrunden föreslår regeringen att registerutdrag

på begäran av den som lämnat det skall återlämnas i original. Med en

sådan ordning bör givetvis arbetsgivaren behålla en kopia av utdraget. Ett

sådant förfarande möjliggör för allmänheten att ta del av utdraget enligt

reglerna i tryckfrihetsförordningen och det gör det också möjligt att efter

en anställning kunna kontrollera att handläggningen varit korrekt samt att

utdragets innehåll inte varit förvanskat.

Registerkontrollen skall enbart omfatta den som erbjuds anställning,

inte alla som sökt anställningen. För en sådan ordning talar dels

integritetsskäl, dels en önskan att begränsa antalet registerutdrag.

Registerkontrollen blir då det sista ledet i anställningsförfarandet.

Erbjudandet om anställning lämnas med förbehåll för vad som kan

framkomma vid registerkontrollen.

Regeringen anser i likhet med utredaren att anställningsförbud inte

skall införas. Det är arbetsgivaren som har ansvar för verksamheterna

och att rekrytera personal till dessa. Arbetsgivaren bör själv få avgöra om

en person med registeranteckning ändå kan anställas. Det kan förutsättas

att personer som har registeranteckningar om sådana brott som framgår

av de utdrag som skall lämnas till arbetsgivaren med liten sannolikhet

kommer att söka arbeten, som innebär att utdrag måste företes.

Regeringen förutsätter att arbetsgivare kommer att vara mycket försiktiga

när det gäller att anställa personer som företer registerutdrag med

registeranteckning och att rekrytering generellt sker med stor

medvetenhet och noggrannhet.

Av hänsyn främst till den personliga integriteten bör redan anställda

inte omfattas av någon registerkontroll. Redan anställda har inte, som en

arbetssökande, någon möjlighet att avstå från att kontrolleras. Enligt

regeringens mening är det därför ett alltför stort intrång i den personliga

integriteten att kontrollera personer som redan är anställda.

Registerkontrollen är en del av lämplighetsprövningen som äger rum i

samband med rekrytering av personal.

Europakonventionen

Enligt artikel 8 punkt 1 i konventionen (d. 4 nov. 1950) angående skydd

för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

Europakonventionen, har envar rätt till skydd för sitt privat- och

familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Undantag tillåts enligt punkt 2

i artikeln om vissa villkor är uppfyllda.

Som villkor för att ingrepp skall tillåtas gäller att ett ingrepp måste ha

stöd i lag och tjäna vissa uppräknade syften, däribland förebyggande av

brott eller skyddande av andra personers fri- och rättigheter. Ingreppet

måste vara nödvändigt i ett demokratiskt samhälle för att uppnå syftet.

Enligt regeringens bedömning strider inte förslagen i denna

proposition mot artikel 8 punkt 1 i Europakonventionen. Villkoren för

undantag enligt punkt 2 i artikeln måste anses uppfyllda, dvs. ingrepp

kommer att ske genom tillämpning av den föreslagna lagen om

registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg. Syftet är skyddandet av barns rättigheter att inte

utsättas för övergrepp och samtidigt förebyggande av brott. Det har

bedömts som ett angeläget samhälleligt behov att vidta den föreslagna

ordningen.

7.2 Verksamheter som skall omfattas

Regeringens förslag: Registerkontrollen skall omfatta

förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, förskoleklassen,

grundskolan, den obligatoriska särskolan, specialskolan, sameskolan,

fristående skolor för skolpliktiga elever samt verksamhet i

riksinternatskola som anordnar utbildning som motsvarar

grundskolan. Ingen skillnad skall göras mellan offentligt bedriven

verksamhet och verksamhet som bedrivs av enskilda. Om en enskild

arbetsgivare anställer någon i strid mot bestämmelserna i lagen om

registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg skall tillståndet eller godkännandet kunna återkallas.

Statens skolverks tillsyn över sådana fristående skolor som avses i 9

kap. 1 och 5 §§ skollagen (1985:1100) skall även omfatta att

registerkontroll utförs. Detsamma gäller tillsyn över utbildning som

motsvarar förskoleklassen.

Regeringens bedömning: Något krav på registerkontroll av

företrädare för huvudmännen bör inte ställas som villkor för tillstånd

respektive godkännande att driva enskild verksamhet. Detsamma bör

gälla även om huvudmannen är en fysisk person.

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag. Utredarens förslag omfattar även gymnasieskolan samt att

enskilda fysiska personer och företrädare för juridiska personer skall

omfattas av registerkontroll i samband med ansökan om tillstånd

respektive godkännande att driva enskild verksamhet.

Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget

instämmer i utredarens förslag. TCO tillstyrker utredarens förslag om

registerkontroll i samband med att en person erbjuds anställning inom

förskola, skola eller skolbarnsomsorg i offentlig eller enskild regi, så gör

även t.ex. Göteborgs kommun och Malmö kommun. Svenska

Kommunförbundet har inget att invända mot förslagen gällande

verksamhet i offentlig regi och enskild verksamhet. Barnombudsmannen

anser i likhet med utredningen att det inte finns någon anledning att skilja

på verksamhet bedriven av det allmänna eller av enskilda, då barnens

skyddsbehov är lika stora oavsett vem som är huvudman för

verksamheten. SACO anser att sanktionerna för enskilt bedriven

verksamhet och verksamhet med offentlig huvudman bör vara lika

eftersom det är olyckligt att enskilt bedriven verksamhet skulle drabbas

av hårdare sanktioner. Statens institut för handikappfrågor i skolan

tillstyrker förslaget att såväl allmänna som enskilda verksamheter bör

omfattas av registerkontroll.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Registerkontroller

skall införas inom förskoleverksamheten, förskoleklassen, grundskolan,

fristående skolor för skolpliktiga barn, riksinternatskolorna som anordnar

utbildning som motsvarar grundskolan samt inom skolbarnsomsorgen.

Ju yngre ett barn är, desto mindre möjligheter har det att själv försvara

sig mot övergrepp. Behovet av skydd mot övergrepp gör sig därför

särskilt gällande beträffande små barn. Barn i förskoleåldern är helt

beroende av vuxnas omsorg. Även barn i grundskolans lägre årskurser

liksom barn i skolbarnsomsorgen är starkt beroende av de vuxna i sin

omgivning. Det finns alltså skäl för att låta prövningen innefatta en

registerkontroll för att på så sätt stärka skyddet för barn inom dessa

verksamheter.

När det gäller ungdomar inom gymnasieskolan kan hävdas att

skyddsbehovet inte gör sig lika starkt gällande. Dessa ungdomar antas ha

större möjligheter att freda sig själva än de mindre barnen. Mot detta kan

anföras att en elev ofta befinner sig i en viss beroendeställning gentemot

en vuxen person, vilket kan utnyttjas av olämplig personal. På grund av

skolplikten och elevernas ålder gör sig dock argument om en trygg och

säker miljö starkast gällande i den obligatoriska skolan.

Ingen skillnad skall göras mellan offentligt bedriven verksamhet och

verksamhet som drivs av enskilda. De enskilda rättssubjekten skall

begära registerutdrag av dem de avser att anställa. Den som erbjuds en

anställning av en arbetsgivare som bedriver verksamheten på entreprenad

skall också omfattas av reglerna om registerkontroll. Mot bakgrund av de

synpunkter Lagrådet lämnat kan anföras att ett avtal om att någon annan

skall utföra kommunens uppgifter beträffande förskoleverksamhet,

skolbarnsomsorg och förskoleklassen bör träffas under förutsättning att

entreprenören förbinder sig att följa bestämmelserna om registerkontroll i

lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola

och skolbarnsomsorg. Kommunen har en möjlighet att i avtal av nu

nämnt slag ta in föreskrifter om sanktioner, t.ex. vite, vid brott mot

viktiga avtalsbestämmelser.

Bestämmelserna om registerkontroll skall gälla även för den som efter

regeringens medgivande enligt lagen (1993:802) om

entreprenadförhållanden inom skolan får bedriva undervisning för

skolpliktiga barn.

Många remissinstanser har ifrågasatt avgränsningen till de här aktuella

verksamheterna. Från vissa håll anförs att ytterligare verksamheter bör

omfattas av registerkontroll. Barnombudsmannen tillstyrker att

registerkontroll införs, men anser att ytterligare verksamheter bör

omfattas av kontrollen. Justitieombudsmannen anser att frågan om

lämplighetsprövning bör ses över i ett större perspektiv och omfatta alla

verksamheter som rör särskilt utsatta grupper. Från andra håll framförs

farhågor att införande av registerkontroll på skolans område kommer att

innebära att arbetsgivare även på andra områden börjar begära in utdrag

från arbetssökande utan uttryckligt stöd i lag.

Regeringen anser att en sådan smittoeffekt skulle skada de

arbetssökandes personliga integritet. Regeringens förslag om

registerkontroll avser till alldeles övervägande del obligatoriska

verksamheter med ansvar för små barn och unga människor med svagt

eget skydd eller verksamheter som, utan att vara obligatoriska, utnyttjas

av den absoluta merparten av alla barn. Det är därför enligt regeringens

mening särskilt angeläget att just dessa verksamheter omfattas av

registerkontroll. Regeringen avser, i likhet med vad som anfördes av det

föredragande statsrådet i prop. 1987/88:122 s. 20, att följa utvecklingen

noga och vid tecken på missbruk av utdragen ta upp frågan på nytt. Det

är med andra ord inte meningen att arbetsgivarna skall få den

uppfattningen att de med stöd av detta förslag skall kunna begära in

utdrag även på andra områden.

När det gäller registerkontroll av företrädare för enskilda juridiska

personer och fysiska personer i samband med ansökan om tillstånd

respektive godkännande att driva enskild verksamhet gör regeringen

följande bedömning.

Av 2 a kap. 14 § skollagen (1985:1100) framgår att tillstånd för en

enskild att yrkesmässigt bedriva en förskola eller ett fritidshem beviljas

endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. I

detta stadgande ligger (jämför prop. 1996/97:124 s. 146, 147 och 186) att

den som förestår verksamheten skall ha en vitsordad lämplighet samt att i

lämplighetsprövningen även bör ingå en s.k. vandelsprövning av

personerna bakom det enskilda rättssubjektets ansökan om tillstånd.

Redan enligt gällande bestämmelser görs alltså en prövning av

lämpligheten hos personer som önskar driva enskilda förskolor och

fritidshem samt att även de som företräder de juridiska personerna är

lämpliga.

En fristående skola skall enligt 9 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

godkännas bl.a. om skolan svarar mot de allmänna mål och den

värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet.

Det innebär bl.a. att skolans verksamhet skall utformas i

överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar samt att

var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje

människas egenvärde. Särskilt skall den som verkar inom skolan främja

jämställdhet mellan könen samt motverka alla former av kränkande

behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden (jfr 1 kap. 2 §

skollagen). Samma krav beträffande värdegrund och mål gäller således

för fristående skolor som för skolor med offentligrättslig huvudman. Vid

bedömningen av om en fristående skola kan förväntas präglas av ett

synsätt som står i överensstämmelse med de krav som ställs när det gäller

värdegrund tar Statens skolverk hänsyn till alla uppgifter som verket kan

få och som har betydelse för bedömningen (jämför prop. 1995/96:200 s.

32 f.). I vissa fall kan det vara av betydelse för bedömningen att

kontrollera om huvudmannen har anknytning till exempelvis någon

rasistisk eller någon annan antidemokratisk organisation. Trots att

huvudmannen förklarat att utbildningen vid skolan skall präglas av den

värdegrund som krävs kan sådana uppgifter komma fram som leder till

att skolan inte kan godkännas. Sådana uppgifter kan också komma fram

vid ett senare tillfälle som gör att godkännandet kan återkallas.

Kontrollen av huvudmannens lämplighet att driva en fristående skola

är alltså stark. Som nämnts omfattar kontrollen också att den som verkar

inom skolan skall motverka alla former av kränkande behandling.

Kränkande behandling omfattar även trakasserier och övergrepp av

sexuell natur. Om uppgifter av sådan art framkommer beträffande den

som skall verka inom verksamheten kan alltså redan enligt gällande

bestämmelser en ansökan om godkännande avslås.

Mot den angivna bakgrunden finner regeringen inte tillräckliga skäl att

nu föreslå att det införs ett krav på registerkontroll av företrädare för de

huvudmän som skall bedriva verksamheten. Det bör också anmärkas att

den av utredaren föreslagna lösningen skulle medföra att endast de som

vid själva ansökningstillfället företräder huvudmannen skulle

kontrolleras.

En aspekt som måste beaktas i detta sammanhang är möjligheterna att

vidta åtgärder mot en arbetsgivare som brister i skyldigheten att

kontrollera att registerutdrag lämnas vid anställning. När det gäller

verksamhet i offentlig regi är utgångspunkten att arbetsgivaren följer de

föreskrifter som gäller för verksamhetens bedrivande. Det får anses vara

ett tjänsteåliggande för den som ansvarar för rekryteringen att fullgöra

kontrollskyldigheten.

Beträffande enskilt bedriven verksamhet skall kommunerna respektive

Statens skolverk inom ramen för tillsynsverksamheten granska att

arbetsgivarna verkligen genomför registerkontroller. För arbetsgivare

som inte uppfyller skyldigheten att utföra registerkontroll kan tillståndet

eller godkännandet återkallas. Detta bör emellertid bara komma ifråga i

sådana fall när huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt lagen

om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg och bristen inte avhjälps efter påpekande. Någon

särskild sanktionsmöjlighet föreslås inte beträffande riksinternatskolorna.

Av 42 § förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor framgår att om

en skolhuvudman för en riksinternatskola inte fullgör sina skyldigheter

enligt lag eller andra författningar i fråga om skolan, får regeringen efter

anmälan av Statens skolverk besluta att en del av statsbidraget enligt

nämnda förordning skall hållas inne i avvaktan på att rättelse sker. Om

rättelse ändå inte sker, får regeringen förordna att det innehållna beloppet

skall dras av från statsbidraget. Om en huvudman för en riksinternatskola

underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt den nu föreslagna lagen

kan alltså den beskrivna sanktionsmöjligheten komma att användas.

När det gäller personer som nyligen flyttat till Sverige är det önskvärt

att de omfattas av samma regler om registerkontroll som andra och att

registerutdrag lämnas från det eller de länder där personen tidigare varit

bosatt. Möjligheten att erhålla registerutdrag varierar emellertid mellan

olika länder. Ett registerutdrag måste kunna erhållas utan dröjsmål för att

anställningsförfarandet skall kunna fullföljas. Enligt regeringens mening

kan det för närvarande inte ställas krav på registerutdrag från annat land

än Sverige. Denna omständighet aktualiserar i än högre grad vad som

tidigare anförts om noggrannhet i anställningsförfarandet i övrigt.

Utredaren anser att det kan finnas skäl att överväga någon form av

lämplighetsprövning vid antagning till utbildningar som leder fram till

yrken inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.

Lärarutbildningskommittén (U 1997:07, dir. 1997:54, tilläggsdir.

1998:47) har haft i uppdrag att bl.a. se över frågor om rekrytering till

lärarutbildning. Kommittén har den 15 juni 1999 överlämnat sitt

betänkande Leda och lära en lärarutbildning för samverkan och

utveckling (SOU 1999:63). Lärarutbildningskommittén har behandlat

frågan om lämplighetsprövning i form av registerkontroll vid antagning

till utbildning. Regeringen avser att återkomma i frågan i proposition

med förslag till ny lärarutbildning.

8 Registerutdrag

8.1 Den arbetssökande skall själv inhämta registerutdrag

Regeringens förslag: Den arbetssökande skall själv inhämta

registerutdrag ur belastningsregistret.

Utredarens förslag: Utredaren föreslår att den arbetssökande skall

inhämta registerutdrag från både belastningsregistret och

misstankeregistret.

Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna instämmer i

förslaget att den arbetssökande själv skall inhämta registerutdrag ur

belastningsregistret. Justitieombudsmannen anser att det inte kan anses

särskilt integritetskränkande att den arbetssökande själv inhämtar

registerutdrag. Enligt Göta hovrätts mening framstår den modell som

utredningen valt som den för den enskilde presumtive arbetstagaren

lämpligaste och den som bäst tillgodoser skyddet för den personliga

integriteten. Arbetsgivarverket tillstyrker förslaget om att en

arbetssökande själv skall inhämta registerutdrag och överlämna till den

presumtive arbetsgivaren. Statens skolverk instämmer i förslaget.

Riksförbundet Hem och skola anser att förslaget minimerar problemet

med integritetsintrång. Rikspolisstyrelsen, Brottförebyggande rådet och

Statens institutionsstyrelse anser däremot att det finns flera skäl som talar

emot att den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag, bl.a. risken för

att registerutdragens äkthet skulle kunna ifrågasättas.

Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening är en

ordning där den arbetssökande själv inhämtar registerutdrag den bästa

metoden. Integritetskränkningen blir minst när den arbetssökande har

kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut till den presumtiva

arbetsgivaren. Det är enbart den som erbjuds anställning som behöver

inhämta ett registerutdrag. Registerutdrag skall begäras från

belastningsregistret. Ett registerutdrag bör inte vara äldre än ett år.

Det är svårt att finna en modell för registerkontroll som inte berör

integriteten eller är förenad med olägenheter av praktisk art. Den av

regeringen föreslagna modellen rör ett stort område på arbetsmarknaden.

Därför finns det skäl att gå ifrån den modell som gäller på vissa

begränsade arbetsmarknadssektorer i dag, nämligen att arbetsgivaren

inhämtar registerutdrag. I det decentraliserade system som gäller på

skolområdet finns det ett mycket stort antal arbetsgivare och ett ännu

större antal personer som efter delegation fattar beslut om anställning av

personal. Av integritetsskäl är det inte möjligt att låta alla dessa

arbetsgivarrepresentanter begära registerutdrag med risk för spridning av

uppgifter till andra än den som skall ta emot uppgiften. Särskilda regler

om behörighet att begära utdrag skulle behöva införas. Omfattningen av

antalet anställda inom området medför vidare att det kommer att vara

svårt att veta vilka personer som skulle vara behöriga att begära

registerutdrag angående andra personer. Det är knappast möjligt att hålla

behörighetslistor eller motsvarande aktuella.

Ett system med registerkontroll måste vara trovärdigt, praktiskt möjligt

att använda och ta största möjliga hänsyn till integritetsaspekterna. Enligt

regeringens mening är modellen att den arbetssökande själv inhämtar

registerutdrag att föredra framför att arbetsgivaren inhämtar utdraget.

Valet av modell är gjort med hänsyn till de förhållanden som gäller inom

berörda verksamhetsområden och behöver inte nödvändigtvis passa

andra sektorer i samhället.

Regeringen har vid beredningen av förslaget övervägt olika

möjligheter att erhålla registerutdrag. Regeringen har också haft särskilt

samråd med Rikspolisstyrelsen i denna fråga. Andra förslag såsom att

arbetsgivaren inhämtar registerutdrag genom Rikspolisstyrelsen eller

genom Statens skolverk har övervägts. Vid en samlad bedömning, där

skälen vägts för och emot olika möjliga tekniska lösningar för att

inhämta registerutdrag, har regeringen stannat för att den av utredaren

föreslagna metoden är den mest rimliga. En nackdel med att låta de

arbetssökande själva inhämta och uppvisa utdrag är dock risken för

förfalskning av utdragen. Det är därför viktigt att dessa ges en sådan

utformning att den risken minimeras. Regeringen har för avsikt att noga

följa utvecklingen av hur den föreslagna modellen kommer att fungera i

verksamheterna.

Uppgifter ur misstankeregistret bör enligt regeringens mening inte

inhämtas. Ett system med registerkontroll måste utformas så att

integritetsintrånget blir så begränsat som möjligt. Eftersom slutlig

ställning inte tagits till om ett brott begåtts eller inte vid uppgift i

misstankeregister, bör en sådan uppgift inte omfattas av registerutdrag

som skall lämnas till en kommande arbetsgivare. Regeringen utgår från

Rikspolisstyrelsens bedömning att misstankar som lett till åtal kommer

att finnas i registret under förhållandevis kort tid. De brottsmisstankar

som här är av intresse avser brott av allvarlig art och av en svårighetsgrad

som ofta innebär att den misstänkte är häktad för brottet. Det handlar om

få personer, och även om kontroll i misstankeregistret inte kommer till

stånd, bör risken för att någon kommer att erbjudas anställning efter ett

ingående och seriöst anställningsförfarande vara liten vid en tidpunkt då

personen i fråga är föremål för åtal.

Registerutdraget bör erhållas utan dröjsmål och utan kostnad för den

arbetssökande. Rikspolisstyrelsen bör ansvara för utformningen och den

praktiska hanteringen av registerutdragen.

8.2 Vilka brott registerkontrollen skall omfatta

Regeringens förslag: Enskilda skall ha rätt att få ut ett utdrag om sig

själva som är begränsat enligt föreskrifter som meddelas av

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Regeringens bedömning: Registerutdragen bör innehålla uppgifter

om alla sexualbrott enligt 6 kap. BrB och andra brott som innefattar

allvarliga kränkningar av andra människor såsom mord, dråp, grov

misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott.

Uppgifter som är mer än tio år gamla bör inte tas med i

registerunderlaget.

Utredarens förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak

med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna delar i huvudsak utredarens

förslag om vilka brottstyper som bör omfattas av registerutdragen. Flera

remissinstanser anser att ytterligare brottstyper som visar på en total brist

på medkänsla med barn och ungdom bör omfattas av

registerskyldigheten. Så anser t.ex. Justitieombudsmannen att även

narkotikabrott bör omfattas. Högskolan i Dalarna anser att rasistisk

motiverad misshandel och hets mot folkgrupp bör ingå i de aktuella

brottstyperna. Även Riksförbundet Hem och Skola anser att hets mot

folkgrupp skall framgå av registerutdragen. Göteborgs kommun anser att

registeruppgifterna bör omfatta även narkotikabrott och misshandelsbrott

riktat mot barn. Diskrimineringsombudsmannen ifrågasätter varför inte

så allvarliga brott som kvinnofridsbrott och rån skall ingå i underlaget för

lämplighetsprövning. Länsstyrelsen i Stockholms län, Stockholms

kommun, Göteborgs kommun, Svenska Kommunförbundet och Barnens

Rätt i Samhället anser att misshandelsbrott bör framgå av

registerutdragen.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: En enskild har enligt

bestämmelserna i 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister rätt att på

begäran skriftligen få ta del av samtliga uppgifter ur registret om sig

själv. Ett sådant utdrag är inte begränsat till att avse vissa typer av brott

och det kan därför innehålla uppgifter om brott som saknar betydelse för

bedömningen av en persons lämplighet för arbete med barn och

ungdomar. Ett sådant utdrag är inte avsett att användas vid

lämplighetsprövning.

Regeringen föreslår ett tillägg i 9 § lagen (1998:620) om

belastningsregister med den innebörden att enskilda skall ha rätt att få ett

utdrag om sig själva som är begränsat enligt föreskrifter som regeringen

eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar, om den enskilde

behöver ett utdrag enligt bestämmelser i lagen om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Ett

registerutdrag som är avsett för användning enligt nämnda lag om

registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg bör endast innehålla sådana uppgifter som kan vara av

betydelse vid en lämplighetsprövning med syfte att förebygga övergrepp

mot barn och ungdomar.

I detta sammanhang är det främst uppgifter om sexualbrott som är av

intresse. Detta gäller inte bara uppgifter om sexualbrott mot barn utan om

alla sådana brott. Varje sexualbrott innebär att förövaren visar brist på

hänsyn och likgiltighet för andra människor och deras integritet. När det

gäller skydd mot andra övergrepp än sexuella är det främst uppgifter om

våldsbrott som kan vara av betydelse.

Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer att meddela föreskrifter om vilka brott som skall tas med på

ett registerutdrag med begränsat innehåll. Enligt regeringens bedömning

bör uppgifter om alla sexualbrott ingå i registerutdraget. Detta gäller

även uppgift om att någon dömts till ansvar för försök, förberedelse,

medverkan eller stämpling till sådant brott. Av uppenbara skäl bör även

uppgift om domar avseende barnpornografibrott tas med.

Härefter är frågan om vilka brott i övrigt som bör framgå av utdragen.

Personer som gjort sig skyldiga till mord, dråp, grov misshandel, grovt

rån och människorov kan sägas ha visat stor likgiltighet för andras liv,

hälsa och integritet. Uppgifter om att en person har begått dessa typer av

brott har betydelse för att skydda barn och ungdomar även för andra

övergrepp än sexuella. Om uppgifter om dessa brott tas med i

registerutdragen stärks enligt regeringens mening barns och ungdomars

skydd mot övergrepp. Uppgifter om dessa brott bör därför framgå av

registerutdragen. Andra brottstyper än de här nämnda bör däremot inte

omfattas av registerutdragen.

Uppgifter i belastningsregistret gallras när förutsättningar för

registrering inte längre föreligger, t.ex. om den registrerade frikänns efter

överklagande eller ett strafföreläggande undanröjs. Uppgifter gallras i

regel efter tio år. Uppgifter om fängelse gallras tio år efter frigivningen

och uppgifter om överlämnade till rättspsykiatrisk vård tio år efter

utskrivningen. Uppgifter om böter gallras fem år efter domen eller

beslutet. Om det före utgången av de angivna tiderna görs en ny

anteckning beträffande samma person skall ingen av anteckningarna

gallras så länge någon av dem skall finnas kvar. Detta gäller dock inte

om den nya anteckningen avser brott som endast medfört penningböter.

En konsekvens av reglerna om gallring är att den tid en viss typ av

uppgift finns med i belastningsregistret kan variera. Uppgiften finns med

längre än annars om en person döms upprepade gånger för brott.

Beträffande den som t.ex. döms för sexualbrott och efter avtjänat

fängelsestraff döms för något helt annat brott kommer

registeranteckningen om sexualbrottet att finnas kvar längre än tio år

efter frigivningen. Regeringen avser att meddela föreskrifter om att de

uppgifter som skall tas med i ett registerutdrag inte får vara äldre än ett

visst antal år.

8.3 Sekretess och tystnadsplikt

Regeringens bedömning: I likhet med vad som gäller i fråga om

sekretess i ärenden om anställning inom andra områden bör inte

sekretess gälla för uppgifter i registerutdrag.

Utredarens förslag: Utredaren föreslår att sekretess skall gälla för

uppgifter i registerutdrag.

Remissinstanserna: Instämmer i utredarens förslag.

Skälen för regeringens bedömning: Lagrådet har anfört att förslaget i

lagrådsremissen om att sekretess skall råda för uppgifter i registerutdrag

bör övervägas ytterligare. Av 7 kap. 11 § framgår att sekretess normalt

inte gäller i ärenden om anställning. Det har varit en viktig princip att det

skall vara offentlighet i sådana ärenden (se prop. 1979/80:2 del A s. 200

f. samt prop. 1986/87:3 s. 8). I den mån utdrag ur belastningsregistret

förekommer i andra anställningsärenden torde sekretesskydd regel-

mässigt saknas för uppgifterna.

Vidare kan anmärkas att sekretessen inte kommer att gälla innehållet i

registerutdrag som är blanka , dvs. saknar belastningsuppgifter. Sådana

utdrag skall lämnas ut, eftersom det torde stå klart att den enskilde eller

någon honom närstående inte lider men om uppgiften om avsaknad av

belastningsuppgift röjs. Det betyder att, om någon begär att få ta del av

ett registerutdrag och nekas detta, kan sökanden dra slutsatsen att det

finns någon belastningsuppgift av det slag som utdraget är avsett att

innehålla. Den i lagrådsremissen föreslagna sekretessregeln skulle därför

kunna få till följd att spekulationer uppkommer om vilket eller vilka brott

en viss person kan ha gjort sig skyldig till i stället för att verka som

skydd för känsliga uppgifter.

Med anledning av lagrådets synpunkter föreslår regeringen inte någon

reglering av sekretessen för uppgifter som förekommer i registerutdrag i

det allmännas verksamhet.

Regeringen föreslår inte heller någon regel om tystnadsplikt för upp-

gifter i registerutdrag som förekommer i enskild verksamhet.

9 Genomförande av förslaget

Regeringens förslag:. Bestämmelserna om registerkontroll skall tas

in i en särskild lag om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Vissa ändringar görs

i lagen (1998:620) om belastningsregister och i skollagen

(1985:1100).

Utredarens förslag: Utredaren föreslår att bestämmelser om

registerkontroll införs i skollagen (1985:1100) och att 1 kap. 2 § 2

skollagen skall ändras till formuleringen aktivt motverka sexuella

övergrepp och alla andra former av kränkande behandling såsom

mobbning och rasistiska beteenden .

Remissinstanserna: Justitieombudsmannen och Brottsförebyggande

rådet är kritiska till utredarens förslag till lagteknisk lösning.

Justitieombudsmannen anser att bestämmelserna inte skall in i skollagen

utan samordnas i särskild lagstiftning. Göta hovrätt, Kammarrätten i

Göteborg, Datainspektionen och Arbetsdomstolen har inget att invända

mot den lagtekniska lösningen. Barnombudsmannen tillstyrker

genomförandet av förslaget men anser inte att det skall göras tillägg i 1

kap. 2 § skollagen med innebörd att sexuella övergrepp skall motverkas.

Barnombudsmannen hyser farhågor om att fler tillägg urholkar

portalparagrafen. Socialstyrelsen anser att sexuella övergrepp givits

alltför dominerande ställning i förslaget till ändring av den s.k.

portalparagrafen. Även Högskolan Dalarna förordar en annan lydelse.

Svenska Kommunförbundet anser att en eventuell precisering av

skollagen bör avvakta den kommande skollagsöversynen.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utredarens förslag

att de materiella reglerna om registerkontroll skall tas in i skollagen

innebär enligt regeringens mening ett relativt svåröverblickbart

regelsystem. Regeringen anser därför att bestämmelserna om

registerkontroll skall tas in i en särskild lag om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.

I 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100), den s.k. portalparagrafen, anges de

grundläggande villkoren för lika tillgång till likvärdig utbildning för barn

och ungdomar i landet. Utbildningens mål anges likaså. I paragrafen

anges att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med

grundläggande demokratiska värderingar. I paragrafens punkt 2 sägs att

den som verkar i skolan särskilt skall aktivt motverka alla former av

kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden.

När det gäller 1 kap. 2 § 2 skollagen anser regeringen i likhet med t.ex.

Barnombudsmannen och Hem och Skola att det kan bli risk för

överdriven fokusering på sexuella övergrepp som kränkande behandling,

samt att portalparagrafen skulle riskeras att urholkas, om den av

utredaren föreslagna formuleringen skulle införas. Den alltigenom

övergripande och avgörande grunden för innehållet i paragrafen är att all

personal i skolan har ett särskilt ansvar att motverka kränkande

behandling. Kränkande behandling omfattar självfallet även trakasserier

och övergrepp av sexuell natur. Regeringen är för närvarande inte beredd

att föreslå ytterligare ändringar i skollagens s.k. portalparagraf.

Lagen om belastningsregistret ändras så att enskild har rätt att få

registerutdrag om sig själv enligt den förslagna lagen om registerkontroll

av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.

Bestämmelser om återkallande av tillstånd eller godkännande samt om

tillsyn, som föranleds av den föreslagna lagen om registerkontroll, tas in i

skollagen.

De nya bestämmelserna bör träda i kraft den 1 januari 2001.

10 Ekonomiska konsekvenser

Regeringens förslag: Förslaget om registerkontroll medför ökade

kostnader för Rikspolisstyrelsen. Detta föreslås finansieras genom att

2,25 miljoner kronor överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utöver detta

föreslås att 500 000 kronor överförs engångsvis år 2001.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att förslaget om

registerkontroll medför ett merarbete för Rikspolisstyrelsen och kommer

att innebära vissa ökade kostnader. Regeringen föreslår att 2,25 miljoner

kronor överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk-

ning till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Därtill kommer en engångsanvis-

ning på 500 000 kronor för systemutveckling för år 2001.

11 Författningskommentar

11.1 Förslaget till lag om registerkontroll av personal

inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg

1 §

Första stycket anger inom vilka offentligt bedrivna verksamheter den

som erbjuds en anställning skall lämna ett registerutdrag ur det

belastningsregister som förs enligt lagen (1998:620) om

belastningsregister. Genom att endast den som erbjuds en anställning

skall lämna registerutdrag markeras att inte alla sökande måste lämna

registerutdrag utan endast den som arbetsgivare under urvalsprocessen

kommit fram till är den lämpligaste. Erbjudandet lämnas under

förutsättning att den arbetssökande företer ett registerutdrag som

huvudmannen finner vara tillfredsställande. Utdraget får vara högst ett år

gammalt. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer

meddelar föreskrifter om innehållet i ett sådant utdrag med stöd av

bemyndigandet i 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister.

Av andra stycket framgår att den som inte har lämnat ett sådant

registerutdrag som avses i första stycket inte får anställas. Arbetsgivaren

åläggs alltså en skyldighet att genomföra registerkontroll av den som

erbjuds anställning.

Tredje stycket innebär att verksamhet vid en riksinternatskola med en

kommun som huvudman som anordnar utbildning som motsvarar

grundskolan omfattas av reglerna i denna lag.

2 §

Första stycket visar att den som erbjuds en anställning inom vissa

angivna enskilt bedrivna verksamheter skall, på samma sätt som framgår

av 1 § första stycket, lämna ett registerutdrag.

Av andra stycket framgår att även för enskilt bedriven verksamhet

gäller att den som inte har lämnat ett registerutdrag inte får anställas.

Tredje stycket innebär att reglerna om registerkontroll som anges i

första och andra styckena även kommer att gälla anställningar hos

utbildningsanordnare som efter regeringens medgivande enligt 2 § lagen

(1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan med stöd av

entreprenadavtal bedriver undervisning för skolpliktiga barn samt

anställningar inom en riksinternatskola med enskild huvudman som

anordnar utbildning som motsvarar grundskolan.

3 §

I paragrafen, som har utformats enligt Lagrådets förslag (se 4 § i

Lagrådets yttrande), anges som undantag från bestämmelserna i 1 och

2 §§ att den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare

får anställas utan att han eller hon lämnar ett registerutdrag. Undantaget

gäller under förutsättning att erbjudandet sker inom ett år från det att den

förra anställningen upphörde. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.1.

4 §

Paragrafen innebär att ett registerutdrag skall återlämnas i original på

begäran av den som lämnat det. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.1.

5 §

Paragrafen har utformats efter Lagrådets förslag (se 7 § i Lagrådets

yttrande) och utgör en hänvisning till att bestämmelser om tillsyn och

återkallande av tillstånd och godkännande beträffande enskild

verksamhet finns i skollagen (1985:1100). Tillsynen av enskild

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg regleras i 2 a kap. 15 §

skollagen. Tillsynen av verksamhet som motsvarar förskoleklassen

regleras i 2 b kap. 8 § skollagen. Bestämmelser om tillsyn av fristående

skolor som anordnar utbildning för skolpliktiga elever finns i 9 kap. 11 §

skollagen. Bestämmelser om återkallande av tillstånd eller godkännande

beträffande nämnda verksamheter finns i 2 a kap. 16 §, 2 b kap. 9 §

respektive 9 kap. 12 §.

Av 2 a kap. 19 §, 2 b kap. 12 § och 9 kap. 17 § skollagen (1985:1100)

följer att kommunens respektive Statens skolverks beslut om återkallande

av tillstånd eller godkännande får överklagas till allmän förvalt-

ningsdomstol.

11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:620) om

belastningsregister

9 §

I paragrafen, som utformats efter Lagrådets förslag, regleras enskildas

rätt att få tillgång till registeruppgifter om sig själva. Utdrag med

begränsat innehåll skall lämnas för vissa angivna ändamål. Regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om

utdragens innehåll i dessa fall.

Ett tillägg har gjorts till andra stycket där det föreskrivs att begränsade

utdrag också skall lämnas när en enskild behöver utdrag för användning

enligt lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg. Även i dessa fall ankommer det på

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva

hur utdragen skall begränsas. Regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer kan också meddela föreskrifter om att de uppgifter

som skall tas med i de aktuella registerutdragen inte får vara äldre är ett

visst antal år.

11.3 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

2 a kap.

16 §

Tredje stycket är nytt och innebär att ett tillstånd skall återkallas om

huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt lagen om

registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg när det gäller anställning av personal och bristerna inte

avhjälps efter påpekande för huvudmannen.

2 b kap.

8 §

I paragrafen anges bl.a. att en godkänd enskilt bedriven utbildning

motsvarande förskoleklassen står under tillsyn av den kommun där

utbildningen bedrivs eller, om det är fråga om utbildning som bedrivs av

en fristående skola, av Statens skolverk. Det nya fjärde stycket visar att

den aktuella tillsynen skall omfatta kontroll av att huvudmannen iakttar

sina skyldigheter enligt lagen om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg.

9 §

Det nya andra stycket motsvarar det som anges under 2 a kap. 16 §.

9 kap.

11 §

Det nya andra stycket motsvarar det som föreslås i 2 b kap. 8 § fjärde

stycket.

12 §

Ändringen i första stycket motsvarar det som föreslås i 2 a kap. 16 §.

Sammanfattning av betänkandet (SOU 1998:69)

Lämplighetsprövning av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Utredningen har haft i uppdrag att överväga om arbetsgivare bör ges

ökade möjligheter eller skyldighet att kontrollera och pröva lämpligheten

hos arbetssökande eller redan anställda inom förskoleverksamhet, skola

eller skolbarnsomsorg. Syftet med lämplighetsprövningen skall vara att

stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp.

Utredningsuppdraget har till övervägande del kommit att handla om

frågor om registerkontroll, men även vikten av olika moment i

anställningsförfarandet har framhållits.

Med lämplighetsprövning avses hela den delen av rekryteringsarbetet

som syftar till att anställa lämplig personal. En registerkontroll är inte

detsamma som en lämplighetsprövning, men den kan utgöra en del av

prövningen. När ett anställningsförfarande avslutats är också

lämplighetsprövningen i egentlig mening avslutad. Frågan om

personalens lämplighet måste emellertid följas upp också därefter.

Det register som för närvarande finns och som kan användas för

registerkontroller är person- och belastningsregistret. Detta register skall

emellertid, enligt propositionen "Polisens register" (prop. 1997/98:97)

som under våren lämnats till riksdagen, ersättas av två nya register,

belastningsregistret och misstankeregistret. Förslagen i betänkandet tar

sikte på de nya registren.

Utredningens bedömning är att registerkontroller kan bidra till en

förbättrad lämplighetsprövning av arbetssökande inom förskole-

verksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Om registeruppgifter inhämtas

om vissa typer av brott kan barns och ungdomars skydd mot övergrepp

stärkas. Det intresse som väger emot införandet av registerkontroller är

skyddet för den personliga integriteten. Utredningen anser att intresset att

skydda barn och ungdomar mot övergrepp är så starkt att den personliga

integriteten måste vika. I betänkandet föreslås att det skall införas regler

om registerkontroll av arbetssökande. Reglerna bör emellertid utformas

på sådant sätt att integritetsintrånget blir så litet som möjligt utan att

effektiviteten i kontrollen går förlorad.

Med utgångspunkt i barns och ungdomars behov av skydd finns det

inte anledning att göra någon skillnad mellan verksamheter som drivs i

offentlig regi och sådana som drivs av enskilda. I betänkandet föreslås att

registerkontroller av arbetssökande skall äga rum inom både offentligt

och enskilt bedrivna verksamheter. I princip alla personalkategorier inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg kommer i kontakt med

barn eller ungdomar. Registerkontroll bör därför utföras beträffande

arbetssökande inom alla yrkeskategorier.

Registerkontroll skall emellertid endast utföras beträffande dem som

erbjuds anställning. Alla som söker ett arbete skall alltså inte

kontrolleras. Registerkontrollen skall utgöra det sista momentet i

anställningsförfarandet. Meningen är att en av eventuellt flera

arbetssökande skall erbjudas anställning med förbehåll för att

registerkontrollen inte ger anledning till en annan bedömning. Därefter

skall den arbetssökande inhämta registerutdrag och lämna dem till

arbetsgivaren.

Likaväl som arbetssökande kontrolleras bör kontroll äga rum av

fysiska personer som söker tillstånd att själva bedriva en förskola, ett

fritidshem, verksamhet som motsvarar förskoleklassen eller en fristående

skola. Också företrädare för juridiska personer som söker tillstånd bör

kontrolleras. I betänkandet föreslås att de nämnda kategorierna av

personer skall omfattas av regler om registerkontroll.

En kommun kan träffa entreprenadavtal med enskilda fysiska eller

juridiska personer om utförande av kommunens uppgifter inom

förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen eller förskoleklassen.

Kommuner och landsting kan också träffa entreprenadavtal om utförande

av viss undervisning inom främst gymnasieskolan. På samma sätt som

vid tillståndsgivning för bedrivande av enskild verksamhet skall kontroll

äga rum innan ett entreprenadavtal ingås. I dessa fall föreslås vissa

undantag.

Även den som erbjuds anställning hos någon som enligt ett

entreprenadavtal bedriver någon aktuell verksamhet bör, med vissa

undantag, omfattas av regler om registerkontroll.

Personer som anställs för endast en kortare tid skall vara undantagna

från registerkontrollen. I betänkandet föreslås att den som anställs

sammantaget högst en månad under ett års tid inte skall kontrolleras.

I betänkandet föreslås inte några regler om registerkontroll av personer

som redan är anställda av huvudmannen för någon aktuell verksamhet.

Enligt utredningens mening skulle en kontroll av anställda innebära ett

större integritetsintrång än kontroll i de andra fallen.

I betänkandet föreslås att registerkontrollen genomförs på så sätt att

den som erbjuds anställning själv inhämtar ett registerutdrag som han

lämnar till arbetsgivaren. Därigenom får den som kontrolleras fullständig

insyn i uppgiftslämnandet. Han eller hon behöver aldrig känna någon

osäkerhet om vilka uppgifter arbetsgivaren får tillgång till. Metoden

underlättar också Rikspolisstyrelsens (RPS) arbete. När någon begär att

få registeruppgifter om någon annan än sig själv måste RPS vanligtvis

kontrollera att den som begär uppgifterna också har rätt att få dem.

Någon sådan kontroll behövs inte med den föreslagna metoden för

registerkontroll.

Beträffande övriga kategorier av personer som skall omfattas av

kontrollregler skall kontrollen gå till på samma sätt. De som söker

tillstånd eller motsvarande för en verksamhet skall lämna utdragen till

den myndighet som beslutar om tillstånd. När ett entreprenadavtal ingås

lämnas utdragen till kommunen eller landstinget.

Två andra metoder för registerkontroll behandlas i betänkandet. Den

ena innebär att arbetsgivaren ges rätt att hos RPS inhämta registerutdrag

beträffande arbetssökande. I de flesta andra fall där registerkontroll för

närvarande förekommer tillämpas denna metod. Ett andra sätt att

genomföra kontrollen är att låta arbetsgivaren vända sig till en central

myndighet, närmast Statens skolverk, som inhämtar registeruppgifterna

från RPS och vidarebefordrar dem till arbetsgivaren. På så sätt kan det

förhindras att ett stort antal små arbetsgivare får direkt tillgång till

integritetskänsliga registeruppgifter. Skolverket skulle också kunna ha

till uppgift att vidarebefordra endast sådana uppgifter som bedömdes som

relevanta för lämplighetsprövningen eller att utfärda ett lämplighetsintyg.

Utredningens slutsats är att den föreslagna metoden tar avgjort störst

hänsyn till skyddet för den personliga integriteten. Den framstår också

som den praktiskt mest lätthanterliga.

Enligt utredningens förslag skall fullständiga utdrag varken inhämtas

från belastnings- eller misstankeregistren. Utdragen skall i stället endast

innehålla uppgifter om sådana brottstyper som är relevanta för en

lämplighetsprövning i syfte att förebygga övergrepp. Enligt utredningens

mening bör uppgifter lämnas om sexualbrott och andra brott som innebär

allvarliga kränkningar av andra människor. Förutom sexualbrott bör det

alltså övervägas att låta utdragen omfatta mord, dråp, grov misshandel,

människorov, grovt rån och barnpornografibrott.

Uppgifter om misstankar skall lämnas endast i fall åtal väckts med

anledning av misstankarna.

När det gäller verksamhet som bedrivs i offentlig regi föreslår

utredningen inte några särskilda sanktioner för upprätthållande av

arbetsgivarnas skyldighet att kontrollera registerutdrag. Det får anses

vara ett tjänsteåliggande för den som ansvarar för rekryteringen att

fullgöra kontrollskyldigheten. Beträffande verksamhet som bedrivs av

enskilda skall den statliga respektive kommunala tillsynen innefatta en

granskning av att skyldigheten uppfylls. Allvarliga brister i detta

avseende föreslås kunna medföra att tillståndet eller motsvarande för

verksamheten återkallas. En kommun eller ett landsting som lagt ut

verksamhet på entreprenad bör i entreprenadavtalet tillförsäkra sig

möjlighet att kontrollera att registerkontroller utförs.

I betänkandet föreslås inte att det skall vara förbjudet att anställa den

som begått något sådant brott som omfattas av registerkontrollen.

Arbetsgivaren skall i stället själv få göra en bedömning av eventuella

uppgifter om brottslighet.

I betänkandet föreslås att det i offentligt bedriven verksamhet skall

gälla sekretess för uppgifter i de registerutdrag som lämnas. I enskilt

bedriven verksamhet skall tystnadsplikt gälla.

Registerkontroll är bara en del av den lämplighetsprövning som alltid

bör äga rum innan någon anställs. Andra moment i

anställningsförfarandet är minst lika viktiga för att, så långt det är

möjligt, försäkra sig om att personen är pålitlig och lämplig.

Det är av stor vikt att anställningsförfarandet är noggrant och

omsorgsfullt. I princip bör inte någon anställas utan att först ha

intervjuats vid ett personligt sammanträffande. Arbetssökande bör alltid

uppmanas att lämna en meritförteckning och att ange referenser.

Arbetsgivarens samtal med referenspersonerna bör vara utförliga. Enligt

utredningens mening skulle det vara av stort värde med riktlinjer för

anställningsförfarandet. Sådana skulle kunna utarbetas av

arbetsgivarorganisationerna i samarbete med de fackliga

organisationerna.

Arbetsledningen har ett ansvar för att förebygga övergrepp. I rimlig

utsträckning skall man när man organiserar arbetet beakta att det kan

förekomma att anställda begår övergrepp mot barn eller ungdomar. Om

arbetet präglas av öppenhet och insyn minskar troligen risken för

övergrepp. Det är också viktigt att det finns tydliga rutiner för hur

personalen skall agera vid misstankar om att någon anställd begått

övergrepp mot barn eller ungdomar. På så sätt ökar möjligheterna att på

ett tidigt stadium upptäcka övergrepp. Därmed kan fortsatta övergrepp

förhindras. Även obefogade misstankar kan snabbt redas ut.

Ett medvetet arbete med att stärka barns och ungdomars självkänsla

kan också vara ett led i förebyggandet av övergrepp.

Utredningen anser också att det bör vidare övervägas att införa

lämplighetsprövningar i samband med högskoleutbildningar som leder

till yrken inom de aktuella verksamheterna.

Anställningsförfarandet skall givetvis syfta till att anställa den person

som på alla sätt är bäst lämpad för det aktuella arbetet. Också åtgärder

inom ramen för det dagliga arbetet måste ha ett vidare syfte än att

förebygga övergrepp. Förebyggandet av övergrepp bör vara en del av ett

ständigt fortgående arbete med att förbättra verksamheten.

Lagförslag i betänkandet (SOU 1998:69)

Lämplighetsprövning av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

1 Förslag till ändring i skollagen (1985:1100)

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. Allmänna föreskrifter

2 §

Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvist

samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning

i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall

inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet.

Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i

samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till

ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen

skall hänsyn tas till elever med särskilda behov.

Verksamheten i skolan skall

utformas i överensstämmelse med

grundläggande demokratiska vär-

deringar. Var och en som verkar

inom skolan skall främja aktning

för varje människas egenvärde och

respekt för vår gemensamma

miljö. Särskilt skall den som

verkar inom skolan

1. främja jämställdhet mellan

könen samt

2. aktivt motverka alla former

av kränkande behandling såsom

mobbning och rasistiska beteen-

den.

Verksamheten i skolan skall

utformas i överensstämmelse med

grundläggande demokratiska vär-

deringar. Var och en som verkar

inom skolan skall främja aktning

för varje människas egenvärde och

respekt för vår gemensamma

miljö. Särskilt skall den som

verkar inom skolan

1. främja jämställdhet mellan

könen samt

2. aktivt motverka sexuella

övergrepp och alla andra former

av kränkande behandling såsom

mobbning och rasistiska beteen-

den.

Registerkontroll av arbetssökande

m.fl. inom det offentliga

skolväsendet för barn och

ungdom

18 §

En huvudman inom det

offentliga skolväsendet för barn

och ungdom skall se till att den

som erbjuds en anställning inom

skolan lämnar ett utdrag ur

belastningsregistret och ett utdrag

ur misstankeregistret till huvud-

mannen. Utdragen skall vara sär-

skilt utformade för detta ändamål

enligt 9 § lagen (1998:000) om

belastningsregister och 8 a §

lagen (1998:000) om

misstankeregister samt föreskrifter

som meddelats med stöd av dessa

bestämmelser.

Den som inte lämnar register-

utdrag enligt första stycket får inte

anställas.

Första och andra stycket gäller

inte beträffande den som under ett

års tid sammantaget anställs för

kortare tid än 30 dagar.

19 §

Innan en kommun eller ett

landsting med en fysisk person

träffar ett sådant avtal som avses i

1 och 2 §§ lagen (1993:802) om

entreprenadförhållanden inom

skolan, skall kommunen eller

landstinget se till att den fysiska

personen lämnar sådana register-

utdrag som avses i 18 § till

kommunen eller landstinget. Innan

ett sådant avtal träffas med en

enskild juridisk person skall

kommunen se till att samtliga som

ensamma eller gemensamt med

andra har rätt att företräda den

juridiska personen lämnar sådana

registerutdrag till kommunen.

Första stycket gäller endast när

avtal träffas med en enskild fysisk

eller juridisk person vars verk-

samhet huvudsakligen är inriktad

på undervisning.

20 §

En enskild fysisk eller juridisk

person som har träffat ett sådant

avtal som avses i 1 och 2 §§ lagen

(1993:802) om entreprenadför-

hållanden inom skolan skall se till

att den som under en löpande

avtalsperiod erbjuds en

anställning som innefattar

pedagogiska uppgifter lämnar

sådana registerutdrag som avses i

18 §. Registerutdragen skall

lämnas till den enskilda fysiska

eller juridiska personen.

Första stycket gäller endast en

enskild fysisk eller juridisk person

vars verksamhet huvudsakligen är

inriktad på undervisning.

Vad som sägs i 18 § andra och

tredje stycket gäller också för de

enskilda fysiska och juridiska

personer som avses i första

stycket.

21 §

Den som tagit emot registerut-

drag enligt 18, 19 eller 20 § skall

förstöra utdragen senast sedan ett

år förflutit från det att utdragen

tagits emot.

2 a kap. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg

14 §

Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 13 § får beviljas

endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet.

Innan en fysisk person beviljas

tillstånd skall han eller hon lämna

sådana registerutdrag som avses i

1 kap. 18 § till kommunen. Innan

en juridisk person beviljas

tillstånd skall samtliga som

ensamma eller gemensamt med

andra har rätt att företräda den

juridiska personen lämna sådana

registerutdrag till kommunen.

Tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet

i verksamheten.

Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall

nytt tillstånd sökas.

14 a §

En kommun som bedriver

förskoleverksamhet eller skol-

barnsomsorg skall se till att den

som erbjuds en anställning inom

verksamheten lämnar sådana

registerutdrag som avses i 1 kap.

18 § till kommunen. Detsamma

gäller en enskild fysisk eller

juridisk person som driver en

förskola eller ett fritidshem.

Utdragen skall dock lämnas till

den enskilda fysiska eller juridiska

personen.

Den som inte lämnar register-

utdrag enligt första stycket får inte

anställas.

Första och andra stycket gäller

inte beträffande den som under ett

års tid sammantaget anställs för

kortare tid än 30 dagar och inte

heller inom verksamhet som be-

drivs enligt 4 §.

14 b §

Innan en kommun träffar ett

sådant avtal som avses i 5 § andra

stycket med en fysisk person, skall

kommunen se till att den fysiska

personen lämnar sådana register-

utdrag som avses i 1 kap. 18 § till

kommunen. Innan ett sådant avtal

träffas med en enskild juridisk

person skall kommunen se till att

samtliga som ensamma eller ge-

mensamt med andra har rätt att

företräda den juridiska personen

lämnar sådana registerutdrag till

kommunen.

14 c §

En enskild fysisk eller juridisk

person som har träffat ett sådant

avtal som avses i 5 § andra stycket

skall se till att den som under en

löpande avtalsperiod erbjuds en

anställning inom förskoleverksam-

heten eller skolbarnsomsorgen

lämnar sådana registerutdrag som

avses i 1 kap. 18 §. Registerut-

dragen skall lämnas till den

enskilda fysiska eller juridiska

personen.

Vad som sägs i 14 a § andra och

tredje stycket gäller också för de

enskilda fysiska och juridiska per-

soner som avses i första stycket.

16 §

Om det föreligger något missförhållande i sådan verksamhet som avses

i 13 §, skall kommunen förelägga den som ansvarar för verksamheten att

avhjälpa missförhållandet.

Om missförhållandet är

allvarligt och kommunens

föreläggande inte följs, får

kommunen återkalla tillståndet.

Om missförhållandet är

allvarligt och kommunens

föreläggande inte följs, får

kommunen återkalla tillståndet.

Tillståndet får också återkallas om

den som bedriver verksamheten

inte tillsett att registerutdrag

lämnats enligt 14 a § och

underlåtelsen är allvarlig.

18 §

Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven enskild

förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg får inte obehörigen röja vad

han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden.

Vad som sägs i första stycket

gäller också för uppgifter i ett

registerutdrag som lämnats enligt

14 a §.

18 a §

Den fysiska person som tagit

emot registerutdrag enligt 14 c §

får inte obehörigen röja uppgifter

i utdragen. Detsamma gäller den

som är eller har varit verksam hos

en enskild fysisk eller juridisk

person som tagit emot register-

utdrag.

18 b §

Den som tagit emot register-

utdrag enligt 14, 14 a, 14 b eller

14 c § skall förstöra utdragen

senast sedan ett år förflutit från

det att utdragen tagits emot.

2 b kap. Förskoleklassen

7 §

Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 6 § får beviljas

endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet.

Innan en fysisk person beviljas

tillstånd skall han eller hon lämna

sådana registerutdrag som avses i

1 kap. 18 § till kommunen. Innan

en juridisk person beviljas

tillstånd skall samtliga som

ensamma eller gemensamt med

andra har rätt att företräda den

juridiska personen lämna sådana

registerutdrag till kommunen.

Tillståndet får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och

säkerhet i verksamheten.

Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall

nytt tillstånd sökas.

7 a §

En enskild fysisk eller juridisk

person som driver verksamhet som

motsvarar förskoleklassen skall se

till att den som erbjuds en anställ-

ning inom verksamheten lämnar

sådana registerutdrag som avses i

1 kap. 18 §. Utdragen skall lämnas

till den som bedriver verksamhe-

ten.

Den som inte lämnar register-

utdrag enligt första stycket får inte

anställas.

Första och andra stycket gäller

inte den som under ett års tid

sammantaget anställs för kortare

tid än 30 dagar och inte heller

inom verksamhet som bedrivs en-

ligt 4 §.

7 b §

Innan en kommun träffar ett

sådant avtal som avses i 2 § tredje

stycket med en fysisk person, skall

kommunen se till att den fysiska

personen lämnar sådana register-

utdrag som avses i 1 kap. 18 § till

kommunen. Innan ett sådant avtal

träffas med en enskild juridisk

person skall kommunen se till att

samtliga som ensamma eller ge-

mensamt med andra har rätt att

företräda den juridiska personen

lämnar sådana registerutdrag till

kommunen.

7 c §

En enskild fysisk eller juridisk

person som har träffat ett sådant

avtal som avses i 2 § tredje stycket

skall se till att den som under en

löpande avtalsperiod erbjuds en

anställning inom förskoleklassen

lämnar sådana registerutdrag som

avses i 1 kap. 18 §. Registerutdra-

gen skall lämnas till den enskilda

fysiska eller juridiska personen.

Vad som sägs i 7 a § andra och

tredje stycket gäller också för de

enskilda fysiska och juridiska per-

soner som avses i första stycket.

9 §

Om det föreligger något missförhållande i sådan verksamhet som avses

i 6 §, skall kommunen förelägga den som ansvarar för verksamheten att

avhjälpa missförhållandet.

Om missförhållandet är

allvarligt och kommunens

föreläggande inte följs, får

kommunen återkalla tillståndet.

Om missförhållandet är

allvarligt och kommunens

föreläggande inte följs, får

kommunen återkalla tillståndet.

Tillståndet får också återkallas om

den som bedriver verksamheten

inte tillsett att registerutdrag

lämnats enligt 7 a § och

underlåtelsen är allvarlig.

11 §

Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven

verksamhet som motsvarar förskoleklassen får inte obehörigen röja vad

han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden.

Vad som sägs i första stycket

gäller också för uppgifter i ett

registerutdrag som lämnats enligt

7 a §.

11 a §

Den fysiska person som tagit

emot registerutdrag enligt 7 c får

inte obehörigen röja uppgifter i

utdragen. Detsamma gäller den

som är eller har varit verksam hos

en enskild fysisk eller juridisk

person som tagit emot register-

utdrag.

11 b §

Den som tagit emot register-

utdrag enligt 7, 7 a, 7 b eller 7 c §

skall förstöra utdragen senast

sedan ett år förflutit från det att

utdragen tagits emot.

9 kap. Fristående skolor

2 §

En fristående skola, vars utbildning ger kunskaper och färdigheter som

till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som

grundskolan, särskolan respektive specialskolan skall förmedla, skall

godkännas, om

1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den

värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet,

2. skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till

utbildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med

undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande

organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan,

3. skolan har minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett

lägre elevantal,

4. skolan, om den motsvarar särskolan eller specialskolan, bereder

eleverna de omsorger som behövs, och

5. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i

fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och

ledningen av sådana skolor.

En fristående skola som drivs av

en fysisk person får inte

godkännas innan den som driver

skolan lämnat sådana

registerutdrag som avses i 1 kap.

18 § till Statens skolverk. En

fristående skola som drivs av en

juridisk person får inte godkännas

innan samtliga som ensamma eller

gemensamt med andra har rätt att

företräda den juridiska personen

lämnat sådana registerutdrag till

Skolverket.

En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad

som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning.

Ett godkännande kan avse vissa årskurser.

8 §

Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och

färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och

färdigheter som gymnasieskolan skall förmedla på nationella eller

specialutformade program, skall Statens skolverk förklara skolan

berättigad till bidrag som avses i 8 a § i fråga om utbildningen.

Förklaring får dock lämnas endast om

1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den

värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet,

2. skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till motsvarande

utbildning i gymnasieskolan enligt denna lag, med undantag för sådana

ungdomar vilkas mottagande skulle medföra att betydande

organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, och

3. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i

fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och

ledningen av sådana skolor.

En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om

utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för

skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande

kommuner.

En förklaring enligt första

stycket får inte lämnas beträffande

en skola som drivs av en fysisk

person innan den som driver

skolan lämnat sådana register-

utdrag som avses i 1 kap. 18 § till

Statens skolverk. En förklaring får

inte lämnas beträffande en skola

som drivs av en juridisk person

innan samtliga som ensamma eller

gemensamt med andra har rätt att

företräda den juridiska personen

lämnat sådana registerutdrag till

Skolverket.

En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad

som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning.

8 b §

Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och

färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och

färdigheter som gymnasiesärskolan skall förmedla, skall Statens skolverk

förklara skolan berättigad till bidrag som avses i 8 c § i fråga om

utbildningen. Förklaring får dock lämnas endast om

1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den

värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet,

2. skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i

gymnasiesärskolan, med undantag för sådana ungdomar vilkas

mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller

ekonomiska svårigheter uppstår för skolan, och

3. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i

fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och

ledningen av sådana skolor.

En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om

utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för

skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande

kommuner.

En förklaring enligt första

stycket får inte lämnas beträffande

en skola som drivs av en fysisk

person innan den som driver

skolan lämnat sådana register-

utdrag som avses i 1 kap. 18 § till

Statens skolverk. En förklaring får

inte lämnas beträffande en skola

som drivs av en juridisk person

innan samtliga som ensamma eller

gemensamt med andra har rätt att

företräda den juridiska personen

lämnat sådana registerutdrag till

Skolverket.

En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad

som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning.

Registerkontroll av arbetssökande

m.fl. inom fristående skolor

10 a §

Huvudmannen för en fristående

skola som avses i detta kapitel

skall se till att den som erbjuds en

anställning inom skolan lämnar

sådana registerutdrag som avses i

1 kap. 18 § till honom.

Den som inte lämnar registerut-

drag enligt första stycket får inte

anställas inom skolan.

Första och andra stycket gäller

inte beträffande den som under ett

års tid sammantaget anställs för

kortare tid än 30 dagar.

11 §

Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning

för skolpliktiga elever stå under tillsyn av Statens skolverk och vara skyl-

diga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som

genomförs av Skolverket.

Skolverkets tillsyn skall också

omfatta kontroll av att register-

utdrag lämnats enligt 10 a §.

I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 6 eller 6 a § skall den

kommun där skolan är belägen ha rätt till insyn i verksamheten. Sådana

skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta

i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skol-

väsende.

Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i riksom-

fattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att in-

formera eleverna och deras vårdnadshavare om elevens resultat vid

sådana prov.

12 §

Om en fristående skola som av-

ses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyl-

ler kraven för godkännande och

bristerna inte avhjälps efter påpe-

kande för huvudmannen, skall

godkännandet återkallas. Detsam-

ma gäller om en fristående skola

trots påpekande inte iakttar sin

skyldighet enligt 11 § att delta i

den uppföljning och utvärdering

som genomförs av Statens

skolverk samt riksomfattande

prov. Detsamma gäller också om

skolan åsidosätter sin skyldighet

att lämna information om proven.

Om en fristående skola som av-

ses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyl-

ler kraven för godkännande och

bristerna inte avhjälps efter påpe-

kande för huvudmannen, skall

godkännandet återkallas. Detsam-

ma gäller om en fristående skola

trots påpekande inte iakttar sin

skyldighet enligt 11 § att delta i

den uppföljning och utvärdering

som genomförs av Statens

skolverk samt riksomfattande

prov. Detsamma gäller också om

skolan åsidosätter sin skyldighet

att lämna information om proven.

Godkännandet får också

återkallas om huvudmannen inte

tillsett att registerutdrag lämnats

enligt 10 a § och underlåtelsen är

allvarlig.

Om verksamheten vid en fristående skola som har rätt till bidrag enligt

6 eller 6 a § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga nega-

tiva följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen, skall

rätten till bidrag återkallas. Rätten till bidrag skall också återkallas, om

1. skolan tar ut avgifter i strid med 7 §, eller

2. skolan, om den har rätt till bidrag enligt 6 §, inte erbjuder kostnads-

fria skolmåltider.

Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar om godkännande

eller om rätt till bidrag.

13 §

Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8 eller 8 b §

skall, i fråga om den utbildningen, stå under tillsyn av Statens skolverk

och vara skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skol-

väsendet som genomförs av Skolverket.

Skolverkets tillsyn skall också

omfatta kontroll av att registerut-

drag lämnats enligt 10 a §.

I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 8 eller 8 b § skall, i

fråga om den utbildningen, den kommun där skolan är belägen ha rätt till

insyn i skolans verksamhet. Sådana skolor är skyldiga att i den utsträck-

ning som kommunen bestämmer delta i den uppföljning och utvärdering

som kommunen gör av sitt eget skolväsende.

Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i riksom-

fattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer.

14 §

Om en fristående skola som har

rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §

inte längre uppfyller kraven för att

få bidrag och bristerna inte av-

hjälps efter påpekande för huvud-

mannen, skall förklaringen om rätt

till bidrag återkallas. Detsamma

gäller om en fristående skola trots

påpekande inte iakttar sin skyldig-

het enligt 13 § att delta i den upp-

följning och utvärdering som ge-

nomförs av Statens skolverk.

Om en fristående skola som har

rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §

inte längre uppfyller kraven för att

få bidrag och bristerna inte av-

hjälps efter påpekande för huvud-

mannen, skall förklaringen om rätt

till bidrag återkallas. Detsamma

gäller om en fristående skola trots

påpekande inte iakttar sin skyldig-

het enligt 13 § att delta i den upp-

följning och utvärdering som ge-

nomförs av Statens skolverk. För-

klaringen om rätt till bidrag får

också återkallas om huvudmannen

inte tillsett att registerutdrag läm-

nats enligt 10 a § och underlåtel-

sen är allvarlig.

Om verksamheten vid en fristående skola som har rätt till bidrag enligt

8 eller 8 b § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga

negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen

eller i närliggande kommuner, skall Statens skolverk återkalla rätten till

bidrag.

16 a §

Ingen som är eller har varit

verksam i en fristående skola som

avses i detta kapitel får obehörigen

röja

1. vad han eller hon i den elev-

vårdande verksamheten har fått

veta om någons personliga förhål-

landen,

2. uppgifter i ett ärende om

tillrättaförande av en elev eller om

skiljande av en elev från vidare

studier.

Ingen som är eller har varit

verksam i en fristående skola som

avses i detta kapitel får obehörigen

röja

1. vad han eller hon i den elev-

vårdande verksamheten har fått

veta om någons personliga förhål-

landen,

2. uppgifter i ett ärende om

tillrättaförande av en elev eller om

skiljande av en elev från vidare

studier eller

3. uppgifter i ett registerutdrag

som lämnats enligt 10 a §.

16 b §

Den som tagit emot registerut-

drag enligt 2, 8, 8 b eller 10 a §

skall förstöra utdragen senast

sedan ett år förflutit från det att

utdragen tagits emot.

10 kap. Särskilda utbildningsformer

1 d §

Huvudmannen för en riksinter-

natskola skall se till att den som

erbjuds en anställning inom skolan

lämnar sådana registerutdrag som

avses i 1 kap. 18 § till honom.

Den som inte lämnar registerut-

drag enligt första stycket får inte

anställas inom skolan.

Första och andra stycket gäller

inte beträffande den som under ett

års tid sammantaget anställs för

kortare tid än 30 dagar.

1 e §

Ingen som är eller har varit

verksam i en fristående skola som

har getts ställning av riksinternat-

skola får obehörigen röja

uppgifter i ett registerutdrag som

lämnats enligt 1 d §.

1 f §

Den som tagit emot registerut-

drag enligt 1 d § skall förstöra ut-

dragen senast sedan ett år förflutit

från det att utdragen tagits emot.

2 Förslag till ändring i förslaget till lag om

belastningsregister

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Ändamål

2 §

Belastningsregistret skall föras för att ge information om sådana

belastningsuppgifter som behövs i verksamhet hos

1. polis- och tullmyndigheter för att förebygga, upptäcka och utreda

brott,

2. åklagarmyndigheter för beslut om förundersökning och åtal samt

för utfärdande av strafföreläggande,

3. allmänna domstolar för straffmätning och val av påföljd och

4. polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplig-

hetsprövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i

författning.

Registret får användas också för

att till enskild lämna uppgift som

är av särskild betydelse i dennes

verksamhet.

Registret får användas också för

att till enskild lämna uppgifter som

är av särskild betydelse i dennes

verksamhet eller som denne

behöver enligt bestämmelser i

skollagen (1985:1100).

Rätt att få uppgifter från registret

Enskilda

9 §

En enskild har rätt att på begäran skriftligen få ta del av samtliga

uppgifter ur registret om sig själv. Sådana uppgifter skall på begäran

lämnas ut utan avgift en gång per kalenderår.

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv för att

kunna ta tillvara sin rätt i ett

främmande land eller få tillstånd

att resa in, bosätta sig eller arbeta

där, har rätt att få ett utdrag vars

innehåll är begränsat enligt före-

skrifter som regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer

meddelar.

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv för att

kunna ta tillvara sin rätt i ett

främmande land eller få tillstånd

att resa in, bosätta sig eller arbeta

där, har rätt att få ett utdrag vars

innehåll är begränsat enligt före-

skrifter som regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer

meddelar. Detsamma gäller när en

enskild behöver ett registerutdrag

om sig själv enligt bestämmelser i

skollagen (1985:1100).

Ett registerutdrag som är avsett

för användning enligt skollagen

(1985:1100) får endast innehålla

sådana uppgifter om brott som kan

vara av betydelse vid en lämplig-

hetsprövning med syfte att före-

bygga övergrepp mot barn och

ungdomar.

En begäran om uppgifter ur registret skall vara skriftlig och

undertecknad av den sökande själv.

3 Förslag till ändring i förslaget till lag om

misstankeregister

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Ändamål

2 §

Misstankeregistret skall föras för att underlätta tillgången till sådana

uppgifter om skälig misstanke om brott som behövs i verksamhet hos

1. polis- och tullmyndigheter för att samordna förundersökningar mot

en person och för att förebygga, upptäcka och utreda brott,

2. åklagarmyndigheter för beslut om förundersökning och åtal och

3. polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplighets-

prövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i

författning.

Registret får användas också för

att till enskild lämna uppgift som

är av särskild betydelse i dennes

verksamhet.

Registret får användas också för

att till enskild lämna uppgifter som

är av särskild betydelse i dennes

verksamhet eller som denne

behöver enligt bestämmelser i

skollagen (1985:1100).

Rätt att få uppgifter ur registret

Enskilda

8 a §

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv enligt

bestämmelser i skollagen

(1985:1100), har rätt att få ett

utdrag vars innehåll är begränsat

enligt föreskrifter som regeringen

eller den myndighet regeringen

bestämmer meddelar.

Ett registerutdrag som är avsett

för användning enligt skollagen

(1985:1100) får endast innehålla

uppgifter om misstankar om brott

som kan vara av betydelse för en

lämplighetsprövning med syfte att

förebygga övergrepp mot barn och

ungdomar. Sådana uppgifter får

tas med endast om åtal väckts i

anledning av misstankarna.

4 Förslag till ändring i sekretesslagen (1980:100)

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

9 a §

Sekretess gäller i förskole-

verksamheten,

skolbarnsomsorgen,

förskoleklassen, grundskolan,

gymnasieskolan, särskolan, spe-

cialskolan och sameskolan samt i

en kommunal riksinternatskola för

uppgift om enskilds personliga för-

hållanden i registerutdrag som

lämnats enligt 1 kap. 18 §, 2 a kap.

14 a § eller 10 kap. 1 d §

skollagen (1985:1100), om det inte

står klart att uppgiften kan röjas

utan att den enskilde eller någon

honom eller henne närstående

lider men.

Sekretess gäller hos en kommun

och hos Statens skolverk för upp-

gift om enskilds personliga förhål-

landen i registerutdrag som läm-

nats enligt 1 kap. 19 §, 2 a kap. 14

eller 14 b §, 2 b kap. 7 eller 7 b §

eller 9 kap. 2, 8 eller 8 b § skol-

lagen (1985:1100), om det inte

står klart att uppgiften kan röjas

utan att den enskilde eller någon

honom eller henne närstående

lider men.

I fråga om uppgift i allmän

handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

5 Förslag till ändring i lagen (1993:802) om

entreprenadförhållanden inom skolan

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

Den som är eller har varit verksam inom enskild verksamhet som

bedrivs med stöd av 1 eller 2 § får inte obehörigen röja vad han i den

elevvårdande verksamheten har fått veta om någons personliga

förhållanden. Han får inte heller obehörigen röja uppgift i ärende om

tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare

studier.

Vad som sägs i första stycket

gäller också för uppgifter i ett

registerutdrag som lämnats enligt

1 kap. 20 § skollagen (1985:1100).

Förteckning över remissinstanserna samt en

sammanställning av remissyttrandena över

betänkandet (SOU 1998:69) Lämplighetsprövning av

personal inom förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg

Remissinstanser

Remissyttranden har inkommit från Justitieombudsmannen (JO), Göta

hovrätt, Kammarrätten i Göteborg, Rikspolisstyrelsen (RPS),

Kriminalvårdsstyrelsen, Brottsförebyggande rådet (BRÅ),

Datainspektionen, Socialstyrelsen, Statens institutionsstyrelse (SiS),

Handikappombudsmannen, Barnombudsmannen (BO), Statskontoret,

Riksrevisionsverket (RRV), Arbetsgivarverket, Skiljenämnden för

arbetsmiljöfrågor, Statens skolverk, Statens institut för handikappfrågor i

skolan (SIH), Högskoleverket (HSV), Stockholms universitet,

Lärarhögskolan i Stockholm, Högskolan i Dalarna, Umeå universitet,

Arbetarskyddsstyrelsen, Yrkesinspektionen, Arbetsdomstolen,

Jämställdhetsombudsmannen (JämO), Diskrimineringsombudsmannen

(DO), Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Gävleborgs län,

Landstinget i Skaraborgs län, Landstinget i Västmanlands län, Alvesta

kommun, Bollnäs kommun, Borlänge kommun, Borås kommun, Gävle

kommun, Gällivare kommun, Göteborgs stad, Hallstahammars kommun,

Helsingborgs stad, Höörs kommun, Karlstads kommun, Katrineholms

kommun, Laholms kommun, Linköpings kommun, Malmö stad, Nacka

kommun, Nybro kommun, Nordanstigs kommun, Salems kommun,

Sollefteå kommun, Sollentuna kommun, Stockholms stad, Piteå

kommun, Åre kommun, Älvsbyns kommun, Östhammars kommun,

Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Friskolornas

riksförbund, Tjänstemännens Centralorganisation (TCO),

Landsorganisationen (LO), Sveriges Akademikers Centralorganisation

(SACO), Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), Handikappförbundens

samarbetsorgan, Elevorganisationen i Sverige, Riksförbundet Hem och

Skola, Pysslingen Förskolor AB, Svenska Montessoriförbundet,

Waldorfskolefederationen, Riksförbundet BRIS, Rädda Barnens

riksförbund. Dessutom har yttranden inkommit från Lärarnas riksförbund

(LR), Riksförbundet för sexuellt likaberättigande (RFSL), Riksförbundet

för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB), Högskolans

avskiljandenämnd, Ecpat Sverige barnets rätt mot kommersiell sexuell

exploatering.

Allmänna synpunkter

En övervägande del av remissinstanserna är positiva till utredningens

grundansats och till betänkandet som helhet. Flera remissinstanser har

dock valt att inte närmare kommentera de olika förslagen, alternativt valt

att kommentera endast de delar av betänkandet som de har helt eller

delvis annan uppfattning om. En vanlig åsikt är att det har varit svårt att

ta ställning till vissa förslag, då de föreslagna åtgärderna har en

begränsad räckvidd för att förebygga sexuella och andra övergrepp mot

barn och ungdomar samt att effektiviteten av bestämmelserna måste

vägas mot det integritetsintrång som kan bli följden av att bestämmelser

av detta slag införs.

Samtliga kommuner tillstyrker i huvudsak förslaget om

registerkontroll. Flera anser dock att även korttidsanställda bör

kontrolleras alternativt att frågan bör utredas ytterligare. Några

remissinstanser anser att frågan om lämplighetsprövning vid antagning

till utbildning måste utredas ytterligare. Kammarrätten i Göteborg anser

att även andra åtgärder som är mindre ingripande än registerkontroll bör

övervägas. BRIS anser att utredningens uppdrag och förslag är för snäva.

Umeå universitet anser att registerkontroll bör ske på fler områden än

enbart inom förskola, skola och skolbarnsomsorg och att fler

personalkategorier bör omfattas. Umeå universitet anser att utredningens

begränsning till sexuella övergrepp är olycklig och det finns behov av

forskning kring hur barn- och ungdomar upplever trakasserier och

bemötande i skolan.

Registerkontroll för alla typer av arbeten i förskola, grund- och

gymnasieskola, både offentlig och enskild verksamhet, som ett komplement

till anställningsförfarandet

Remissinstanserna är överlag positiva till en registerkontroll, som ett

komplement till anställningsförfarandet, för alla typer av arbeten i

förskola, grund- och gymnasieskola. JO anser att det är naturligt att ställa

sig positiv till åtgärder som syftar till att stärka barns och ungdomars

skydd mot övergrepp. Däremot menar JO att det framstår som tveksamt

om en registerkontroll i praktiken skulle bli så verkningsfull att en sådan

kontroll bör ingå som ett obligatoriskt moment vid prövningen. JO anser

det saknas analys av om de fall som förekommit hade kunnat undvikas

genom registerkontroll och menar därför att frågan om

lämplighetskontroll av personal bör ses över i ett större perspektiv och

omfatta alla verksamheter som rör särskilt utsatta grupper. Göta hovrätt

har ingen erinran mot förslaget då den modell utredningen valt framstår

som den lämpligaste för den enskilde presumtive arbetstagaren och

således den som bäst tillgodoser skyddet för den personliga integriteten.

Enligt Kammarrätten i Göteborg får det föreslagna systemet med

registerkontroll av arbetssökande anses ligga inom ramen för vad som

kan accepteras som inskränkning i skyddet för den personliga

integriteten. Kammarrätten anser att även andra åtgärder som är mindre

ingripande än registerkontroll bör övervägas.

RPS ställer sig tveksam till utredningens förslag att införa kontroll i

polisregistren av arbetssökande inom dessa områden och ifrågasätter om

den förväntade effekten kommer att uppnås. Enligt RPS finns det en risk

att kontroll i registren tillmäts för stor betydelse vid lämplighetsprövning.

RPS anser vidare att en utgångspunkt vid bedömningen av om

myndigheter och enskilda skall få utökad tillgång till uppgifter i

polisregister eller om kretsen av uppgiftsberättigade skall vidgas bör vara

att uppgifter i registren inte bör lämnas ut annat än i sådana fall där

registerinformationen är absolut nödvändig för prövningen.

Kriminalvårdsstyrelsen menar att ett registerutdrag kring brottslighet

som ligger tio år och mer tillbaka i tiden är ett extra straff för den

enskilde och därför är ett kraftfullt ingrepp. Det anses dock svårt att se

kopplingen till åtgärdens målsättning och den bredd av brott som anges

som viktiga. BRÅ:s bedömning är att utredningen överskattat värdet av

register över misstänkta eller lagförda personer och avstyrker därför

förslaget. I stället bör andra effektivare åtgärder kunna vidtas för att

förhindra övergrepp mot barn och ungdomar. Datainspektionen har inget

att erinra mot att det införs bestämmelser om registerkontroll. Enligt

Socialstyrelsen är skyddet för barnen så viktigt att det finns anledning att

stödja utredningens förslag. Däremot menar även Socialstyrelsen att

effekten av förslaget är begränsad.

Arbetsgivarverket, Skolverket och TCO instämmer i betänkandets

förslag att registerkontroller skall införas. TCO vill dock betona att detta

förslag måste införas på ett sådant sätt att den arbetssökandes personliga

integritet skyddas i möjligaste mån. Svenska Kommunförbundet anser det

positivt att kommunen ges en möjlighet att begära in registerutdrag vid

anställning av personal i de berörda verksamheterna men anser inte att

det skall vara obligatoriskt i alla anställningsärenden. De anser vidare att

alla som anställs i verksamheter som har kontakt med barn och ungdom

bör omfattas på samma sätt som föreslås för kommunal verksamhet. LO

anser att utredningen överbetonat värdet av registerkontroll i samband

med lämplighetsprövning vid nyanställning för anställda som rör sig i

skolmiljö, att registerkontroll har givits en alltför dominerande plats i

utredningen och att andra metoder för lämplighetsprövning fått en

undanskymd plats och behöver utvecklas innan LO kan ta ställning till

dem. Flertalet av landets kommuner stödjer utredningens förslag.

Svenska Kommunförbundet har inget att invända mot förslagen gällande

verksamhet i offentlig regi och enskild verksamhet. TCO tillstyrker

utredningens förslag om registerkontroll i samband med att en person

erbjuds anställning inom förskola, skola eller skolbarnsomsorg i offentlig

eller enskild regi, så gör även t.ex. Göteborgs stad och Malmö stad.

SACO anser att sanktionerna för enskilt bedriven verksamhet och

verksamhet med offentlig huvudman bör vara lika eftersom det ät

olyckligt att enskilt bedriven verksamhet skulle drabbas av hårdare

sanktioner. BO anser i likhet med utredningen att det inte finns någon

anledning att skilja på verksamhet bedriven av det allmänna eller av

enskilda, då barnens skyddsbehov är lika stora oavsett vem som är

huvudman för verksamheten. SIH tillstyrker förslaget att såväl allmänna

som enskilda verksamheter bör omfattas av registerkontroll.

Invandrare bör omfattas av samma regler om kontroll

Hälften av remissinstanserna som valt att yttra sig över förslaget, att

invandrare bör omfattas av samma regler om kontroll, är positiva. RPS

finner att utredningens förslag medför att bedömningsunderlaget för

personer som nyligen flyttat till Sverige blir sämre och dessutom är det

svårare att ta in och bedöma värdet av referenser från personer som

tidigare bott utomlands. Utredningens förslag anses då kunna leda till

diskriminering eftersom det kan få till följd att denna kategori av

personer får väsentligt svårare att konkurrera med sina medsökande.

Kommunförbundet ifrågasätter begränsningarna som gäller personer

inom EU som nyligen flyttat till Sverige och anser att man bör verka för

att få samma regler om registerutdrag inom hela EU. Nacka kommun

anser att personer som nyligen flyttat till Sverige, och som inte är

politiska flyktingar, skall omfattas av samma regler om kontroll som

andra. BO anser att det inte bör uppställas krav på registerutdrag på

personer som nyligen flyttat till Sverige. DO anser att om krav på

registerkontroll införs finns en risk att de personer som nyligen flyttat till

Sverige sorteras bort "för säkerhets skull" om de inte kan visa upp ett

registerutdrag som täcker en tid som arbetsgivaren finner tillräckligt

lång. DO anser att det är viktigt att etnisk diskriminering kan undvikas.

Lämplighetsprövning vid antagning till utbildning

Flera remissinstanser är positiva till en lämplighetsprövning vid

antagning till utbildning. Några remissinstanser anser dock att

institutioner som utbildar de som skall arbeta med barn och ungdom

inom aktuella verksamheter måste ges ett särskilt ansvar i detta

sammanhang. Andra remissinstanser anser att frågan bör utredas innan

det går att ta ställning till förslaget. BRÅ tillstyrker förslaget om allmän

lämplighetsprövning vid antagning till aktuella utbildningar och

förespråkar upprättande av handlingsplaner för snabb handläggning om

misstanke om övergrepp skulle bli aktuell. LR anser att

Lärarutbildningskommittén bör få i uppdrag att komma med förslag

rörande lämplighetsprövning vid antagning till lärarutbildning. LO menar

att med en aktiv studievägledning till rätt yrkesval, uppföljning under

utbildningen och med attraktiva alternativa utvägar kan gallring ske på

ett tidigt stadium under utbildningen utan att det upplevs som

integritetsintrång. BO anser att de som antas till utbildningar som leder

till yrken inom aktuella verksamheter bör omfattas av registerkontrollen.

HSV och Stockholm stad anser att frågan om lämplighetsprövning vid

antagning till utbildning måste utredas innan ställningstagande.

Redan anställda

Frågan om kontroll av redan anställda bör övervägas ytterligare anser

Kammarrätten i Göteborg, HSV och BO och ytterligare analys av möjliga

åtgärder bör göras innan de kan tillstyrka utredningens förslag. BRÅ

anser att det inte överensstämmer med likställighetsprincipen att endast

kontrollera nyanställda. Förslaget om att kontrollera redan anställda

avfärdas för lätt anser Socialstyrelsen. TCO menar att med den

föreslagna metoden kommer man inte åt redan anställda och dem som

debuterar i brottslighet under sin anställning. TCO menar att dess

problem behöver åtgärdas vid sidan om registerkontroll. BRIS anser att

redan anställda skall omfattas av registerkontroll, då det ur ett

barnperspektiv inte spelar någon roll om en förövare redan innehar en

tjänst eller ej.

Korttidsanställda

Flertalet remissinstanser anser att även korttidsanställda bör bli föremål

för registerkontroll. Sveriges Psykologförbund anser att personer som

anställs för en kortare tid, högst en månad under ett år, är minst lika

viktiga att inbegripa i kontrollen som de som söker mera långvarig

anställning om barnens säkerhet skall sättas i första rummet.

Socialstyrelsen anser att det saknas argument för utredningens förslag att

personer med kortare anställningstid undantas från regeln om

registerkontroll. Högskolan i Dalarna, Umeå universitet, JämO,

Arbetsgivarverket och SACO anser att fortsatt utredning krävs kring

frågan om korttidsvikarier skall kunna undantagas från kravet på

registerutdrag. Arbetsgivarverket anser att det bör prövas om en

utvidgning av möjligheten till registerkontroll också avseende kortare

anställningar bör göras och att det eventuellt skall vara frivilligt för

arbetsgivaren att kräva registerutdrag. Flera kommuner anser att

korttidsanställda bör kontrolleras alternativt att frågan bör utredas

ytterligare. Svenska Kommunförbundet ifrågasätter begränsningen att

bl.a. korttidsvikarier och lärarkandidater undantagits från

registerutdragskravet. Umeå universitet menar att det är ologiskt att

enbart införa registerkontroll vid nyanställning och göra undantag för

korta vikariat.

Arbetssökande inhämtar själv registerutdragen, som endast bör innehålla

nödvändiga uppgifter

Flertalet remissinstanser är positiva till utredningens förslag att

arbetssökande själv skall inhämta registerutdrag och att det minskar ett

eventuellt integritetsintrång. Skolverket, Arbetsgivarverket och Umeå

universitet tillstyrker förslaget om att arbetssökande själv skall inhämta

registerutdrag och överlämna till den presumtive arbetsgivaren.

Riksförbundet Hem och Skola anser att förslaget minimerar problemet

med integritetsintrång. JO anser att det inte är kränkande att

arbetssökanden själv inhämtar registerutdrag. SiS är kritisk till att

arbetssökande själv skall inhämta registerutdrag på grund av risk för

förfalskningar. RPS anser att flera skäl talar emot en sådan ordning och

förordar i stället den metod för kontroll som redovisas i betänkandet, dvs.

att en central myndighet inhämtar registeruppgifterna och

vidarebefordrar relevant information till en arbetsgivare.

Domstolarna ej skyldiga att expediera domar till arbetsgivaren

Flertalet remissinstanser har valt att inte kommentera utredningens

förslag att domstolarna ej skall vara skyldiga att expediera domar till

arbetsgivaren. Kammarrätten i Göteborg anser att förslaget att expediera

domar till arbetsgivaren avfärdas alltför lätt. BO tillstyrker förslaget att ej

ge domstolarna en skyldighet att expediera domar till arbetsgivaren. HSV

anser att domstolarna skall vara skyldiga att expediera domar beträffande

anställda i förskola, skola och skolbarnsomsorg till arbetsgivaren. RPS

anser att om en kontroll skall bli effektiv krävs det att den genomförs

fortlöpande och att den omständigheten att rutinen fungerar mindre bra

inom andra områden inte bör vara skäl till att avstå från den.

Registerkontroll av den som enligt entreprenadavtal bedriver verksamhet

samt av fysiska och juridiska personer

Flertalet remissinstanser är positiva till registerkontroll av den som enligt

entreprenad bedriver verksamhet samt registerkontroll av fysiska och

juridiska personer. BRÅ menar att den föreslagna regleringen kan få

egendomliga konsekvenser om inte entreprenadverksamhet omfattas av

registerkontrollen. Svenska Kommunförbundet har inget att invända mot

förslaget angående kontroll av införande av registerkontroll i

entreprenadavtal. Kommunförbundet anser att alla som anställs i

verksamheter som har kontakt med barn och ungdom bör omfattas på

samma sätt som föreslås för kommunal verksamhet. Stockholms stad

instämmer i förslaget men vill undanta korttidsanställda och redan

anställda inom sådan verksamhet. LR tillstyrker förslaget gällande

entreprenadavtal.

Kommunens skyldighet

Svenska Kommunförbundet avvisar förslaget att det skall vara

obligatoriskt för kommunen att vid varje anställningstillfälle kräva

registerutdrag och menar att varje kommun själv är kompetent att

bedöma i vilka situationer som registerutdrag bör begäras. TCO anser att

tillsyn av kommuner som inte fullgör registerkontrollskyldigheten är

viktig, då det finns en risk att kommunen tillämpar skyldigheten

selektivt.

Ändring av sekretesslagen och tystnadsplikt vid enskilt bedriven verksamhet

Kommunförbundet har inget att invända mot att sekretess skall gälla för

uppgifter i registerutdrag i offentligt bedriven verksamhet och att

tystnadsplikt skall gälla i enskild verksamhet. LR tillstyrker förslaget att

sekretess skall gälla för uppgifter i registerutdrag för den offentliga

verksamheten och att tystnadsplikt skall gälla i enskild verksamhet. LO

menar att p.g.a. omfattningen av registerkontrollen kan man inte tala om

sekretess, eftersom möjligheten att kontrollera att erhållna

registeruppgifter inte hanteras på ett olämpligt sätt är obefintlig. Rädda

Barnen anser att bestämmelser om skyldighet att göra polisanmälan eller

eventuellt ändringar i sekretesslagen eller socialtjänstlagen bör utredas

ytterligare.

Ändring i skollagen

Svenska Kommunförbundet anser att förslag om ändring av skollagen bör

invänta den kommande skollagsöversynen, då andra åtgärder än en

förstärkning av lagstiftningen i 1 kap. 2 § skollagen ger bättre effekter.

Det kan t.ex. röra sig om åtgärder som att frågor rörande övergrepp på

barn ingår som ett naturligt inslag i grundutbildningarna i de aktuella

verksamheterna. TCO ser utredningens förslag till tillägg i skollagen som

ett steg i rätt riktning i arbetet mot sexuella trakasserier. JO godtar i

princip utredningens förslag, men är kritisk till den lagtekniska lösningen

att föra in bestämmelserna om registerutdrag i skollagen och menar att

bestämmelser som rör krav på registerutdrag ur belastnings- och

misstankeregistren i stället bör samordnas i en särskild lagstiftning och

omfatta samtliga de personalkategorier som i något avseende berörs

härav. Socialstyrelsen anser att sexuella övergrepp givits en alltför

dominerande ställning i förslaget till ändring i 1 kap. 2 § tredje stycket i

skollagen. Umeå universitet föreslår följande omformulering av 1 kap.

2 § skollagen: "Aktivt motverka sexuella övergrepp och alla andra

former av kränkande behandling såsom användande av våld, mobbning,

rasistiska och sexistiska beteenden". BO anser att det ännu tydligare i

lagtexten, 1 kap. 18 § skollagen, bör framgå en skyldighet för

arbetsgivaren att kontrollera den arbetssökande. BRÅ menar att den

föreslagna regleringen innebär att ett yrkesförbud införs för personer som

är misstänkta respektive fällts till ansvar för vissa brott och att det hade

varit tydligare om en generell lämplighetsregel kopplad till en

vandelsprövning hade föreslagits.

Lämna uppgift om brottsmisstankar som lett till åtal

JO anser att bestämmelser som rör krav på registerutdrag ur belastnings-

och misstankeregistren i stället bör samordnas i en särskild lagstiftning.

BRÅ:s bedömning är att utredningen överskattat värdet av register över

misstänkta eller lagförda personer som en källa för att finna presumtiva

förövare och anser att det är tveksamt att basera en bedömning av en

persons lämplighet för en befattning på grundval av misstanke om brott.

BRÅ tillstyrker däremot upprättande av handlingsplaner för snabb

handläggning om misstanke om övergrepp skulle bli aktuell.

Socialstyrelsen avstyrker förslaget att förekomst i misstankeregistret

skall omfattas i lämplighetsprövningen. BO tillstyrker att arbetssökande

skall lämna registerutdrag om uppgifter om brottsmisstankar som lett till

att åtal väckts. Umeå universitet anser att arbetsgivaren bör vara skyldig

att polisanmäla misstanke om brott. DO avstyrker förslaget att uppgifter

ur misstankeregistret skall inhämtas. Från rättssäkerhetspunkt ställer sig

TCO frågande till förslaget om att även de som är åtalade men inte

dömda ska återfinnas i registren, eftersom det strider mot principen att

man är oskyldig tills dess att man är dömd. LR tillstyrker förslaget att

från misstankeregistret inhämta uppgifter om åtal väckts med anledning

av misstanke om sådana brottstyper som är relevanta för en

lämplighetsprövning.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Härigenom föreskrivs följande.

Verksamheter som anordnas av det allmänna

1 § Den som erbjuds en anställning inom förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg som anordnas av det allmänna eller inom

förskoleklassen, grundskolan, den obligatoriska särskolan, specialskolan

och sameskolan skall lämna ett utdrag ur det register som förs enligt

lagen (1998:620) om belastningsregister till den som erbjudit

anställningen. Utdraget skall vara högst ett år gammalt och utformat

enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § lagen om

belastningsregister.

Den som inte har lämnat registerutdrag enligt första stycket får inte

anställas.

Första och andra styckena gäller även anställningar vid en

riksinternatskola med en kommun som huvudman som enligt 10 kap.

skollagen (1985:1100) anordnar utbildning som motsvarar grundskolan.

Enskild verksamhet som bedrivs efter tillstånd, godkännande eller

på entreprenad

2 § Den som erbjuds en anställning av en enskild fysisk eller juridisk

person som bedriver sådan verksamhet som avses i 2 a kap. 13 §, 2 b kap.

6 § samt 9 kap. 2 och 5 §§ skollagen (1985:1100) eller träffar ett avtal

om sådan verksamhet som avses i 2 a kap. 5 § andra stycket och 2 b kap.

2 § tredje stycket samma lag skall lämna ett sådant registerutdrag som

avses i 1 § första stycket till den som erbjudit anställningen. Den som

inte har lämnat registerutdrag får inte anställas.

Första stycket gäller även för den som efter regeringens medgivande

enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan får

bedriva undervisning för skolpliktiga barn.

3 § Bestämmelserna i 2 § gäller även inom verksamhet som bedrivs av

en enskild huvudman för en riksinternatskola som enligt 10 kap.

skollagen (1985:1100) anordnar utbildning som motsvarar grundskolan.

Gemensamma bestämmelser

4 § Trots bestämmelserna i 1-3 §§ får den som erbjuds en förnyad

anställning hos samma arbetsgivare inom verksamhet som avses i denna

lag anställas utan att lämna ett registerutdrag enligt 1 § första stycket.

5 § Den som har tagit emot ett registerutdrag enligt denna lag skall

förstöra utdraget så snart det tjänat sitt ändamål och senast sex månader

efter mottagandet. Om den som lämnat registerutdrag begär det skall

utdraget återlämnas till honom eller henne så snart det är möjligt.

Tystnadsplikt

6 § Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven

verksamhet som omfattas av denna lag får inte obehörigen röja uppgifter

i ett sådant registerutdrag som avses i 1 § första stycket.

Återkallande

7 § Ett tillstånd eller ett godkännande som givits enligt 2 a kap. 13 §,

2 b kap. 6 § eller 9 kap. 2 och 5 §§ skollagen (1985:1100) skall återkallas

om huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt denna lag när det

gäller anställning av personal och bristerna inte avhjälps efter påpekande

för huvudmannen.

Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar om tillstånd eller

godkännande.

Beslut om återkallande av tillstånd eller godkännande beträffande

sådan verksamhet som avses i 2 a kap. 13 § och 2 b kap. 6 § skollagen

och domstols motsvarande beslut gäller omedelbart.

Överklagande

8 § Kommunens respektive Statens skolverks beslut om återkallande

enligt 7 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om

belastningsregister

Härigenom föreskrivs att 2 och 9 §§ lagen (1998:620) om

belastningsregister skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Belastningsregistret skall föras för att ge information om sådana

belastningsuppgifter som behövs i verksamhet hos

1. polis-, skatte- och tullmyndigheter för att förebygga, upptäcka och

utreda brott,

2. åklagarmyndigheter för beslut om förundersökning och åtal samt

för utfärdande av strafföreläggande,

3. allmänna domstolar för straffmätning och val av påföljd och

4. polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplighets-

prövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i

författning.

Registret får användas också för

att till enskild lämna uppgifter som

är av särskild betydelse i dennes

verksamhet.

Registret får användas också för

att till enskild lämna uppgifter som

är av särskild betydelse i dennes

verksamhet eller som denne

behöver enligt bestämmelserna i

lagen (2000:000) om register-

kontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg.

9 §

En enskild har rätt att på begäran skriftligen få ta del av samtliga

uppgifter ur registret om sig själv. Sådana uppgifter skall på begäran

lämnas ut utan avgift en gång per kalenderår.

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv för att

kunna ta till vara sin rätt i ett

främmande land eller få tillstånd

att resa in, bosätta sig eller arbeta

där, har rätt att få ett utdrag vars

innehåll är begränsat enligt

föreskrifter som regeringen eller

den myndighet regeringen bestäm-

mer meddelar.

En enskild som behöver ett

registerutdrag om sig själv för att

kunna ta till vara sin rätt i ett

främmande land eller få tillstånd

att resa in, bosätta sig eller arbeta

där, har rätt att få ett utdrag vars

innehåll är begränsat enligt

föreskrifter som regeringen eller

den myndighet regeringen bestäm-

mer meddelar. Detsamma gäller

när en enskild behöver ett

registerutdrag om sig själv enligt

bestämmelser i lagen (2000:000)

om registerkontroll av personal

inom förskoleverksamhet, skola

och skolbarnsomsorg.

Ett registerutdrag som är avsett

för användning enligt lagen

(2000:000) om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg får

endast innehålla sådana uppgifter

om brott som kan vara av

betydelse vid en lämplighetspröv-

ning med syfte att förebygga över-

grepp mot barn.

En begäran om uppgifter ur registret skall vara skriftlig och

undertecknad av den sökande själv.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 2 a kap. 5 §, 2 b kap. 2 och 8 §§ och 9 kap.

11 § skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 a kap.

5 §

Kommunens uppgifter inom förskoleverksamheten och skolbarns-

omsorgen fullgörs av den eller de nämnder som kommunfullmäktige

bestämmer.

Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens

uppgifter inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Genom ett

sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun.

Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får inte med stöd av denna

bestämmelse lämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en

stiftelse eller en enskild individ.

Ett sådant avtal som avses i

andra stycket får träffas endast om

den som skall utföra kommunens

uppgifter förbinder sig att följa

bestämmelserna om register-

kontroll i lagen (2000:000) om

registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg.

2 b kap.

2 §

För barn som är bosatta i Sverige skall den kommun där barnet stadig-

varande vistas anvisa plats i förskoleklassen från och med det år då

barnet fyller sex år till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt.

Förskoleklassen skall omfatta minst 525 timmar om året.

Barn får tas emot i förskoleklassen före höstterminen det år då barnet

fyller sex år.

Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens

uppgifter beträffande förskoleklassen. Genom ett sådant avtal får en

kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som

innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestäm-

melse överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse

eller en enskild individ.

Ett sådant avtal som avses i

tredje stycket får träffas endast om

den som skall utföra kommunens

uppgifter förbinder sig att följa

bestämmelserna om register-

kontroll i lagen (2000:000) om

registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

skolbarnsomsorg.

8 §2

Utbildning som avses i 6 § står under tillsyn av den kommun där

utbildningen bedrivs om inte annat följer av andra stycket. Kommunen

har rätt att inspektera utbildningen och får hämta in de upplysningar och

ta del av de handlingar som behövs för tillsynen.

Utbildning som bedrivs av fristående skolor står under tillsyn av

Statens skolverk. Skolorna är skyldiga att delta i den uppföljning och

utvärdering av skolväsendet som genomförs av Skolverket.

Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i

skolans verksamhet, om skolan får bidrag enligt 10 a §. Skolan är också

skyldig att i den utsträckning som kommunen bestämmer delta i den

uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende.

Den kommunala tillsynen och

den tillsyn som utövas av Statens

skolverk skall också omfatta

kontroll av att huvudmannen iakt-

tar sina skyldigheter enligt lagen

(2000:000) om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg.

9 kap.

11 §

Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning

för skolpliktiga elever stå under tillsyn av Statens skolverk och vara

skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som

genomförs av Skolverket.

Statens skolverks tillsyn skall

också omfatta kontroll av att

huvudmannen iakttar sina skyldig-

heter enligt lagen (2000:000) om

registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och

barnomsorg.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)

dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 42 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

42 §

Sekretess gäller i förskoleverk-

samheten, skolbarnsomsorgen,

förskoleklassen, grundskolan, den

obligatoriska särskolan, special-

skolan, sameskolan och i en

kommunal riksinternatskola, för

uppgift om enskilds personliga

förhållanden i ett registerutdrag

som lämnats enligt lagen

(2000:000) om registerkontroll av

personal inom förskoleverksamhet,

skola och skolbarnsomsorg, om

det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att den enskilde eller

någon honom eller henne när-

stående lider men.

I fråga om uppgift i allmän

handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

Nuvarande lydelse

16 kap.

1 §2

Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa

fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8

samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket

samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av

uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt

7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap.

1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i

övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - - - - - - -

3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - - - - - - -

7 kap. 41 §

8 kap. 3 §, 4 § andra stycket

första meningen, 5 § första

stycket 2 eller 6 § första stycket 2

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - - - - - - -

12. förordnande med stöd av 7 § lagen (1999:988) om förhör m.m.

hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas

författningsskyddande verksamhet

Föreslagen lydelse

Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa

fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8

samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket

samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av

uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt

7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap.

1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i

övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - - - - - - -

3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - - - - - - -

7 kap. 41 §

7 kap. 42 §

8 kap. 3 §, 4 § andra stycket

första meningen, 5 § första

stycket 2 eller 6 § första stycket 2

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - - - - - - -

12. förordnande med stöd av 7 § lagen (1999:988) om förhör m.m.

hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas

författningsskyddande verksamhet

13. 6 § lagen (2000:000) om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2000-05-18

Närvarande: f.d. justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Susanne

Billum, justitierådet Göran Regner.

Enligt en lagrådsremiss den 27 april 2000 (Utbildningsdepartementet)

har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola

 och skolbarnsomsorg,

2. lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister,

3. lag om ändring i skollagen (1985:1100), och

4. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessor

Magnus Åhammar.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om registerkontroll av personal inom

förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Syftet med den nya lagen, att öka skyddet för barn mot att personer som

dömts för vissa brott anställs i den verksamhet som lagen omfattar, är

utan tvekan angeläget. Den valda lösningen att tillgodose detta syfte

genom en lag om registerkontroll är emellertid inte helt oproblematisk.

Registerkontrollen blir omfattande på grund av att antalet nyanställningar

inom verksamheterna är betydande varje år, samtidigt som bara ett

förhållandevis litet antal arbetssökande kan förväntas vara belastade på

sådant sätt att det anges i deras registerutdrag. Värdet av

registerkontrollen torde närmast vara att avhålla personer som är dömda

för viss brottslighet att söka anställning.

Lagrådet kan inte underlåta att anmärka att den nya lagstiftningen

innebär att vissa arbetsgivare kan ställa krav på att arbetssökande

uppvisar "straffrihetsintyg", något som man hittills har varit tveksam till

(jfr prop. 1987/88:122 s. 17 f. och prop. 1997/98:97 s. 84 ff.). Att hävda

att motsvarande registerkontroll av andra arbetsgivare skall kräva lagstöd

synes vara att gå för långt (se avsnitt 7.2 i remissen).

Lagrådet vill också peka på vissa problem som gäller offentlighet och

sekretess för registerutdragen och som inte har analyserats tillräckligt i

remissen (se vad som sägs nedan angående 5 och 6 §§ i den nya lagen

samt ändringarna i sekretesslagen).

1 §

I paragrafen finns bestämmelser om att den som erbjuds anställning inom

förskoleverksamhet m.m. som anordnas av det allmänna skall lämna

utdrag ur belastningsregistret. Den som inte lämnat sådant registerutdrag

får inte anställas.

Den föreslagna regleringen aktualiserar frågan om möjligheterna att

angripa ett beslut om anställning i strid med de föreslagna

bestämmelserna genom laglighetsprövning enligt kommunallagen. Vad

gäller utomstående kommunmedlemmar synes något direkt hinder inte

finnas däremot om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda [jfr lagen

1987:439] om inskränkning i rätten att överklaga samt 10 kap. 1 3 §§

kommunallagen). Om anställning skett utan att registerutdrag lämnats

synes beslutet i sådant fall kunna anses som stridande mot lag eller annan

författning (10 kap. 8 § första stycket 4 kommunallagen). Skulle ett

anställningsbeslut upphävas på sådan grund uppkommer frågan om

eventuell skadeståndsskyldighet för kommunen gentemot den enskilde

arbetstagaren. Dessa frågor har inte belysts i remissen. Enligt Lagrådets

mening bör en närmare analys göras i det fortsatta lagstiftningsarbetet.

4 §

Enligt paragrafen får den som erbjuds förnyad anställning hos samma

arbetsgivare anställas utan att lämna ett sådant registerutdrag som annars

krävs för anställning inom verksamheter som omfattas av den nya lagen.

Avsikten är att en arbetssökande som arbetsgivaren har god kännedom

om eller som nyligen har lämnat ett registerutdrag skall undantas från

huvudregeln om att ett sådant utdrag skall lämnas (se avsnitt 7.1 i

remissen). Undantagsregeln i 4 § gäller dock även dem som för länge

sedan har varit anställda hos arbetsgivaren. För att undantagsregeln inte

skall bli alltför vid bör den enligt Lagrådets mening förses med en

tidsgräns, t.ex. ett år (jfr kravet i 1 § på registerutdrags ålder), inom

vilken undantaget gäller.

5 §

Paragrafen innebär att ett registerutdrag som lämnats till en arbetsgivare

skall förstöras eller lämnas tillbaka så snart det kan ske och allra längst

efter sex månader. Det måste sättas ifråga om en sådan regel är förenlig

med det krav som följer av 2 kap. tryckfrihetsförordningens regler om att

allmänna handlingar skall kunna tillhandahållas den som vill ta del av

dem (jfr 3 § tredje stycket och 10 § arkivlagen [1990:782] samt prop.

1989/90:72 s. 41 f.). Visserligen får allmänna handlingar gallras men att

en myndighet skall få göra sig av med handlingar som är så viktiga att

kontroll av deras innehåll skall göras enligt en särskild lag kan knappast

godtas. Det kan också vara angeläget att ha kvar ett registerutdrag för att

efter en anställning kunna kontrollera att handläggningen varit korrekt

samt att utdragets innehåll inte varit förvanskat.

6 §

Lagrådet, som anmärker att tystnadsplikten enligt 19 § lagen om

belastningsregister inte omfattar innehållet i ett registerutdrag som enligt

den nya lagen lämnats till en arbetsgivare, hänvisar till det som Lagrådet

anför beträffande förslaget till en ny 7 kap. 42 § sekretesslagen. Hur man

ser på den paragrafen har betydelse också för förevarande

tystnadspliktsbestämmelse.

7 och 8 §§

I 7 § har tagits in en bestämmelse av innebörd att ett tillstånd eller

godkännande som getts enligt vissa bestämmelser i skollagen skall

återkallas om huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt

förevarande lag. Möjligheten att överklaga ett återkallelsebeslut föreslås

reglerad i 8 §.

Bestämmelser om återkallelse av tillstånd som beslutats med stöd av

bestämmelser i skollagen bör enligt Lagrådets mening återfinnas i den

lagen och inte i förevarande lagförslag. Detsamma gäller regler om

överklagande av beslut om återkallelse. Bestämmelserna om återkallelse

och överklagande bör lämpligen tas in i skollagen i anslutning till sådana

bestämmelser om återkallelse och överklagande som redan finns i

skollagen. Från informationssynpunkt kan det emellertid vara av värde

att registerkontrollagen innehåller en hänvisning till att bestämmelser om

tillsyn och återkallande finns i skollagen.

Mot bakgrund av det anförda föreslår Lagrådet att 8 § får utgå ur

lagförslaget och att 7 § ges följande lydelse.

"Bestämmelser om tillsyn och återkallande av tillstånd eller

godkännande finns i skollagen (1985:1100)."

Förslaget till lag om ändring i lagen om belastningsregister

2 §

I paragrafen anges ändamålet med belastningsregistret, att ge information

om sådana belastningsuppgifter som behövs i verksamhet hos

myndigheter och enskilda. Som ett sådant ändamål anses inte att ge en

enskild uppgifter ur registret om honom själv, något som regleras i 9 §.

Som det föreslagna systemet med registerkontroll inom

förskoleverksamhet m.m. är utformat är det inte arbetsgivaren utan den

enskilde arbetssökande som skall kunna få ett utdrag från

Rikspolisstyrelsen, som för belastningsregistret. Det är i så fall fråga om

ett utlämnande enligt 9 § av registeruppgifter, varför en hänvisning i 2 §

till den nya lagen om registerkontroll ter sig obehövlig och närmast

ologisk. Enligt Lagrådets mening bör därför 2 § inte ändras.

9 §

I det föreslagna, nya tredje stycket är intagen en bestämmelse om vad ett

utdrag för registerkontroll enligt den nya lagen får innehålla. Eftersom

regeringen enligt andra stycket skall meddela föreskrifter om

begränsningar i registerutdragens innehåll synes det inte nödvändigt att

ha särskilda lagbestämmelser om sådana begränsningar, som kan anses

följa av syftet med utdragen. Dessutom är det inget som hindrar att den

enskilde får ett fullständigt utdrag enligt huvudregeln i paragrafens första

stycke. Lagrådet förordar att det nya tredje stycket utgår.

Förslaget till lag om ändring i skollagen

2 a kap. 5 §

I remissen föreslås tillägg av ett nytt tredje stycke, enligt vilket avtal om

att någon annan skall utföra kommunens uppgifter inom

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen får träffas endast om den

som skall utföra kommunens uppgifter förbinder sig att följa

bestämmelserna i den föreslagna lagen om registerkontroll av personal

inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Enligt Lagrådets

mening kan ifrågasättas värdet av den föreslagna bestämmelsen. Avtal av

nu nämnt slag måste uppenbarligen innehålla många viktiga åtaganden av

den som skall fullgöra kommunens uppgifter. Det åvilar kommunen att

se till att ett sådant avtal innehåller de bestämmelser som i dessa

avseenden är nödvändiga. Som "sanktion" för den nya lagen om

registerkontroll synes den nu föreslagna bestämmelsen verkningslös.

Enligt Lagrådets mening bör den utgå. Däremot kan finnas skäl att i det

fortsatta lagstiftningsarbetet belysa kommunens möjligheter att i avtal av

nu nämnt slag ta in föreskrifter om sanktioner, t.ex. vite, vid brott mot

viktiga avtalsbestämmelser, såsom angående registerkontroll av

förevarande slag.

2 b kap. 2 §

I remissen föreslås tillägg av ett nytt fjärde stycke av motsvarande

innehåll som det som behandlats under 2 a kap. 5 §. Lagrådet hänvisar

till vad som där anförts.

9 kap. 11 §

I paragrafen har i ett nytt andra stycke tagits in bestämmelser angående

Statens skolverks tillsyn. Vid utformningen av paragrafen har i

lagförslaget de nuvarande andra och tredje styckena fallit bort.

Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen

7 kap. 42 §

Enligt gällande lydelse av 7 kap. 17 § sekretesslagen gäller sekretess för

uppgifter som har tillförts belastningsregistret. Den bestämmelsen synes

omfatta också sådana uppgifter i utdrag ur registret som förekommer hos

andra myndigheter än Rikspolisstyrelsen, som för registret (se Regner-

Eliason-Heuman, Sekretesslagen, s. 7:85). I så fall är den nya 7 kap. 42 §

obehövlig. I prop. 1999/2000:67 föreslås emellertid ändrad lydelse av

7 kap. 17 § så att paragrafen omfattar uppgifter i verksamhet som avser

förande av eller uttag ur belastningsregistret. Sekretessens räckvidd

begränsas då och inbegriper inte uppgifter i registerutdrag i t.ex. ett

anställningsärende hos en kommunal myndighet (jfr a. prop. s. 26). Den

nya 7 kap. 42 § är därför inte obehövlig, om propositionens lagförslag

antas.

I den nya paragrafen föreskrivs om sekretess i vissa

anställningsärenden hos kommunala myndigheter. Paragrafen kan ses

som ett komplement till 7 kap. 11 § sekretesslagen, där regler nu finns

om sekretess i myndigheternas personaladministrativa verksamhet. Av

den paragrafen framgår att sekretess normalt inte gäller i ärenden om

anställning. Det har varit en viktig princip att det skall vara offentlighet i

sådana ärenden (se prop. 1979/80:2 del A s. 200 ff. samt prop. 1986/87:3

s. 8). Frågan om undantag från denna princip bör därför prövas noga. Det

kan då konstateras att i den mån utdrag ur belastningsregistret efter

ändring av 7 kap. 17 § förekommer i anställningsärenden (jfr 2 § första

stycket 4 lagen om belastningsregister jämte 10 § första stycket 4 och 14

samt 11 § första stycket 4 och 5 förordningen [1999:1134] om

belastningsregister) sekretesskydd regelmässigt torde saknas för

uppgifterna. Frågan kan därför ställas om det är mer angeläget med

sekretess i den nu aktuella typen av anställningsärenden än i andra där

registerutdrag förekommer.

Vidare kan anmärkas att sekretessen inte kommer att gälla innehållet i

registerutdrag som är "blanka", dvs. saknar belastningsuppgift. Sådana

utdrag skall lämnas ut, eftersom det torde stå klart att den enskilde eller

någon honom närstående inte lider men om uppgiften om avsaknad av

belastningsuppgift röjs. Det betyder att, om någon begär att få ta del av

ett registerutdrag och nekas detta, sökanden kan dra slutsatsen att det

finns någon belastningsuppgift av det slag som utdraget är avsett att

innehålla. Den arbetssökande blir då nästan lika illa ställd som om

utdraget hade lämnats ut, ja eventuellt sämre ställd eftersom det lätt kan

uppkomma misstanke om att han eller hon är dömd för ett sexualbrott

mot ett barn, trots att belastningsuppgiften avser något annat brott.

Med hänsyn till det anförda anser Lagrådet att det lämpliga i den nya

7 kap. 42 § bör övervägas ytterligare.

16 kap. 1 §

När det är fråga om att göra undantag från den s.k. meddelarfriheten bör

som grundprincip gälla att stor återhållsamhet alltid iakttas (se prop.

1979/80:2 del A s. 111). Beträffande t.ex. 7 kap. 17 § sekretesslagen och

19 § lagen om belastningsregister har det inte gjorts något undantag från

meddelarfriheten. I fråga om 7 kap. 11 § sekretesslagen undantas bara

uppgifter i myndigheternas personalsociala verksamhet. Det synes

inkonsekvent att göra de nya undantagen angående den föreslagna 7 kap.

42 § sekretesslagen och 6 § i den nya lagen om registerkontroll.

Dessutom kan det ligga ett värde i att meddelarfrihet kan utnyttjas om en

arbetsgivare i strid med den nya lagstiftningens syfte medvetet anställer

någon som är dömd för övergrepp mot barn. Lagrådet avstyrker därför

den föreslagna ändringen i 16 kap. 1 §.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 maj 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av

personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som

inför, ändrar, upp-

häver eller upprepar

ett normgivnings-

bemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-

regler

Lag om ändring i lagen

(1998:620) om

belastningsregister

9 §

 Lagen omtryckt 1997:1212.

 Senaste lydelse 1999:321.

 Senaste lydelse 1999:321.

 Senaste lydelse 1999:91.

 Lagen omtryckt 1997:1212.

2 Senast lydelse 1999:321.

 Lagen omtryckt 1992:1474.

2 Lydelse enligt prop. 1999/2000:64.

Prop. 1999/2000:123

4

1

52

7

Prop. 1999/2000:123

Prop. 1999/2000:123

Bilaga 1

Prop. 1999/2000:123

Bilaga 2

Prop. 1999/2000:123

Bilaga 3

Prop. 1999/2000:123

Bilaga 4

Prop. 1999/2000:123

Bilaga 5

79

79

Prop. 1999/2000:123