Regeringens skrivelse

1997/98:53

1997 års redogörelse för tillämpningen av lagen

(1991:572) om särskild utlänningskontroll

Skr.

1997/98:53

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 18 december 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Laila Freivalds

 (Justitiedepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av lagen

(1991:572) om särskild utlänningskontroll under tiden den 1 juli 1996 -

den 30 juni 1997.

1 Inledning

I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild

utlänningskontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur

regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om

tvångsåtgärder - liksom under tidigare år - bör ske genom att regeringen

årligen lämnar en skrivelse därom till riksdagen (prop. 1990/91:118 s. 72,

bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen

lämnades i regeringens skrivelse 1996/97:68 (bet. 1996/97:JuU13, rskr.

1996/97:175).

 Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden den 1 juli

1996 - den 30 juni 1997. Rikspolisstyrelsen har som underlag för

redogörelsen i en skrivelse till regeringen den 26 november 1997

redogjort för dess tillämpning av lagen om särskild utlänningskontroll

under den aktuella perioden.

2 Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll

Särskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i

svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till

förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna

syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att

komma in i eller stanna kvar i vårt land och att skapa utrymme för

kontroll i de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en fristad

i landet.

 Bestämmelserna har ändrats vid flera tillfällen. Sedan den 1 juli 1991

återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.

 Vid den nya lagens tillkomst konstaterades att särskilda bestämmelser

alltjämt behövs som ger utrymme för att ur landet avlägsna sådana

utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för

terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30).

 Enligt lagen skall en utlänning kunna utvisas om det av hänsyn till

rikets säkerhet eller vad som är känt om hans tidigare verksamhet och

övriga omständigheter kan befaras att han kommer att begå eller

medverka till en brottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvång för

politiska syften. Bestämmelserna i utlänningslagen (1989:529) om

avvisning och utvisning skall dock tillämpas i första hand.

 Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att

lagen skall kunna tillämpas. Utvisning kan tillämpas även vid brottslig

gärning i en främmande stat. Detta gäller dock inte en gärning som har

övervägande karaktär av politiskt brott. Den tidigare möjligheten att

föreskriva om s.k. kommunarrest samt om byte av bostad och arbete har

avskaffats. Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas på grund av att

utlänningen t.ex. riskerar dödsstraff eller tortyr i det land till vilket han

skall utvisas, skall regeringen förordna om inhibition av verkställigheten.

Regeringen kan i sådant fall meddela bestämmelser om skyldighet för

utlänningen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet, s.k.

anmälningsplikt. Regeringen får även förordna att vissa särskilda

bestämmelser rörande tvångsåtgärder i spaningssyfte, t.ex. husrannsakan

och hemlig teleavlyssning, får tillämpas. Ett beslut om anmälningsplikt

eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa

tvångsmedelsbestämmelserna är giltigt i högst tre år. Efter

giltighetstidens utgång skall frågan prövas av allmän domstol.

3 Den parlamentariska kontrollen

Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick

vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid vilket innebar en

kontrollmöjlighet över regeringens och myndigheternas handlande. När

terroristbestämmelserna permanentades år 1975 bestämdes att regeringen

varje år skulle lämna en skrivelse till riksdagen med redovisning av

terroristbestämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En

motsvarande redovisningsskyldighet gäller såvitt avser bestämmelserna i

rättegångsbalken om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning

samt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med

införandet av lagen om särskild utlänningskontroll ansågs, som nämnts

ovan, att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar

terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i

fortsättningen bör ske genom att regeringen årligen lämnar en skrivelse

härom till riksdagen.

Som framgår av betänkandet 1996/97:JuU13 har regeringen den 30

januari 1997 fattat beslut om direktiv för en parlamentarisk kommitté

med uppgift att utreda frågan om en ny instans- och processordning vid

tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (dir.

1997:20). Samtidigt skall en i första hand språklig och redaktionell

översyn av utlänningslagen göras. I kommitténs uppdrag ingår att utreda

om det mot bakgrund av Sveriges internationella förpliktelser finns

behov av att ändra den gällande ordningen med regeringen som första

och sista instans i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll.

Kommittén är oförhindrad att föreslå att någon annan instans än

regeringen skall fatta beslut eller att en ordning införs som innebär att

regeringens beslut kan bli föremål för prövning i någon form. Kommittén

skall särskilt beakta att de ofta känsliga säkerhets- och utrikespolitiska

överväganden som kan bli aktuella i dessa ärenden tillgodoses i

beslutsfattandet. Kommitténs arbete i denna del skall vara slutfört den 30

april 1998.

4 Redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild

utlänningskontroll

Rikspolisstyrelsen har i en skrivelse till regeringen den 26 november

1997 meddelat att lagen om särskild utlänningskontroll inte tillämpats

vid något tillfälle under tiden den 1 juli 1996-den 30 juni 1997.

 Ett av regeringen i oktober 1995 fattat beslut om utvisning av en algerisk

medborgare har ännu inte verkställts. Rikspolisstyrelsen anmälde i

december 1996 med stöd av 10 § andra stycket lagen om särskild

utlänningskontroll att man inte fann skäl för omprövning av regeringens

beslut. Regeringen beslutade i februari 1997 att inte vidta någon åtgärd

med anledning av anmälan.

 Som en jämförelse redovisas antalet fall där lagen tidigare har tillämpats.

 - 1991/1992 - lagen tillämpades vid tre tillfällen

 - 1992/1993 - lagen tillämpades vid tre tillfällen

 - 1993/1994 - lagen tillämpades inte vid något tillfälle

 - 1994/1995 - lagen tillämpades vid fem tillfällen

 - 1995/1996 - lagen tillämpades vid fyra tillfällen

5 Den internationella terrorismens utveckling

Från Utrikesdepartementet har följande inhämtats om den internationella

terrorismens utveckling under den aktuella perioden.

 Sverige har under perioden varit förskonat från terroristdåd.

 I Europa i övrigt är bilden splittrad. I Spanien har terroristattentat

förorsakade av baskisk nationalism och separatism fortsatt, medan en ny

vapenvila samt förhandlingar gett anledning till förhoppningar om att

konflikten i Nordirland kan vara på väg in i en icke-militant fas.

 I Europas närhet har terrorn i Algeriet eskalerat till en nära ofattbar nivå

av grymhet. Den islamska militanta extremismen i landet har tagit på sig

ansvaret för flera av dessa dåd, som i stigande utsträckning drabbat

kvinnor och barn på ett sätt som upprört det internationella samfundet. I

Turkiet har kampen mellan militären och den kurdiska PKK-gerillan

fortsatt med oförminskad styrka. I Mellanöstern har motståndet mot

fredsprocessen krävt nya offer för det politiskt motiverade våldet utfört

av militanta extremister. Även i Egypten har oskyldiga åter fått sätta livet

till för det våld som den radikala islamska extremistiska oppositionen

utövat i sina angrepp på regimen och bl.a. på symboler för västerländskt

inflytande såsom turistnäringen.

 Även i övriga delar av världen har terroristdåd fortsatt t.ex. i Colombia,

Peru och Sri Lanka.

 Mot bakgrund av utvecklingen och terrorismens globala karaktär är

internationellt samarbete mot terrorismen av största betydelse. I FN har

en konvention för undertryckande av terroristbombningar nyligen

antagits. Inom Europeiska unionen har dess högsta organ, Europeiska

rådet, utan förbehåll fördömt alla terroristattentat och fortsatt att noga

uppmärksamma det hot som terrorismen utgör både inom och utanför

unionen. Sverige fortsätter att aktivt medverka i det arbete som inom EU

bedrivs på detta område såväl inom ramen för samarbetet inom utrikes-

och säkerhetspolitiken som inom samarbetet på de rättsliga och polisiära

områdena.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 december 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds, Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

__________________

Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:53 1997 års redogörelse för

tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.

Skr. 1997/98:53

6

1