Sammanfattning av betänkandet Tredimensionell fastighetsindelning (SOU 1996:87) Prop. 2002/03:116 Bilaga 1 Fastighetsindelningen är enligt svensk rätt tvådimensionell. Enskilda fastigheter avgränsas mot varandra genom vertikala gränser i markplanet. Fast egendom under markytan och i luftrummet ovanför denna ingår således alltid i den fastighet till vilken markytan hör. Vi föreslår en tredimensionell fastighetsindelning. Fastigheter skall kunna avgränsas mot varandra också genom horisontella gränser över eller under markytan. En tunnel eller ett bergrum, en brokonstruktion eller någon annan överbyggnad eller ett våningsplan i en byggnad skall därmed kunna bilda en självständig fastighet eller ingå i en annan fastighet än den till vilken den över eller underliggande marken hör. En fastighet som uppkommit genom tredimensionell fastighetsbildning och som saknar eget markområde skall kallas anläggningsfastighet . För en fastighet som omfattar mark enligt den traditionella fastighetsindelningen använder vi i betänkandet benämningen markfastighet . Till en markfastighet kan höra ett tredimensionellt avgränsat utrymme som är beläget utanför fastighetens markområde. De särbestämmelser som föreslås för anläggningsfastigheter skall gälla också för ett sådant utrymme. Vi föreslår dock endast ett fåtal särbestämmelser för anläggningsfastigheter. I allt väsentligt skall för sådana gälla samma bestämmelser i jordabalken, fastighetsbildningslagen och annan fastighetsrättslig lagstiftning som för traditionellt bildade markfastigheter. En anläggningsfastighet kan således med tillämpning av gällande regelsystem uppkomma genom en avstyckning som innebär att ett tredimensionellt avgränsat utrymme avskiljs från en markfastighet. Ett sådant utrymme kan också avskiljas för att genom fastighetsreglering eller sammanläggning tillföras en annan fastighet antingen en markfastighet eller en anläggningsfastighet. Vid klyvning av en samägd markfastighet kan anläggningsfastigheter bildas av en eller flera klyvningslotter. En anläggningsfastighet redovisas i fastighetsregister. Den skall lagfaras och kan intecknas såsom traditionellt bildade fastigheter. Allmänna regler om överlåtelse samt upplåtelse av nyttjanderätt och servitut äger tillämpning. En anläggningsfastighet kan vara härskande eller tjänande i ett servitutsförhållande och delaktig i en gemensamhetsanläggning. En anläggningsfastighet är enligt den föreslagna definitionen ett utrymme som upptas av eller är avsett att upptas av en byggnad eller någon annan anläggning. Härav följer att anläggningsfastigheten avgränsas av byggnadens eller anläggningens utsida, alternativt med gränser inom byggnadskonstruktionen. Anläggningsfastigheten innefattar såldes aldrig luftrum och i princip inte heller jordlager utanför den byggnad eller anläggning som är föremål för fastighetsbildning. Bestämmelserna om utstakning och utmärkning av gränser som tillkommer vid fastighetsbildning skall inte gälla i fråga om en anläggningsfastighets gränser. Dessa skall beskrivas i karta eller handlingar. De skall definieras (lägesbestämmas) i förhållande till byggnadskonstruktionen. En tredimensionell fastighetsbildning skall företrädesvis avse befintlig bebyggelse. Det utrymme som är avsett att bilda särskild fastighet eller att 155 överföras till en annan fastighet skall enligt huvudregeln inte avskiljas från markfastigheten förrän byggnaden eller anläggningen blivit uppförd och har tagits i anspråk för sitt ändamål. Om det finns särskilda skäl, får dock en planerad bebyggelse läggas till grund för en tredimensionell fastighetsbildning. Härmed avses framför allt den situationen att finansieringen av en nybyggnad kan underlättas genom att den på förhand delas upp i flera var för sig belåningsbara enheter. För detta undantagsfall föreslår vi en skärpning av det för fastighetsbildning i allmänhet gällande aktualitetskravet. Eftersom det är angeläget att byggprojektet är konkret och nära förestående, föreskrivs som villkor för fastighetsbildningen att bygglov skall ha beviljats. Vårt lagförslag innehåller inga närmare anvisningar om i vilka sammanhang och för vilka ändamål anläggningsfastigheter skall få bildas. De situationer i vilka en tredimensionell fastighetsbildning kan vara ändamålsenlig är alltför skiftande för att beskrivas och i ett framtidsperspektiv dessutom svåra att förutse. Allmänna regler om villkoren för fastighetsbildning skall således gälla. Dock kompletteras det allmänna lämplighetsvillkoret med vissa särvillkor. Ett har redan nämnts. Bygglov skall ha beviljats innan tredimensionell fastighetsbildning för planerad bebyggelse får äga rum. Ett annat särvillkor är att tredimensionell fastighetsbildning inte får ske om syftet bättre kan tillgodoses genom fastighetsbildning på annat sätt. Härigenom markeras ett visst företräde för sådana servitutslösningar som idag tillämpas vid tredimensionellt fastighetsutnyttjande. Slutligen föreslår vi mot bakgrund av vad som anförts i tilläggsdirektiven ett förbud mot att inrätta ägarlägenheter för bostadsändamål. Det skall uppmärksammas att detta förbud inte hindrar att en byggnad som används för såväl bostadsändamål som annat ändamål "skiktas" i flera fastigheter, under förutsättning att flera bostadslägenheter därvid bildar en sammanhållen ägarenhet. Tredimensionell fastighetsbildning skall på samma sätt som annan fastighetsbildning ske under beaktande av gällande planbestämmelser. Vi förutsätter därvid att detaljplaner eller fastighetsplaner vid behov kan ges en tredimensionell utformning. En horisontell avgränsning av fastigheter inom samma markområde ställer i allmänhet stora krav på fastighetssamverkan . Särskilt gäller detta när fastigheterna är belägna inom samma byggnad. Vi föreskriver därför att frågor om fastighetssamverkan skall på ett ändamålsenligt sätt lösas genom förrättningsbeslut i anslutning till att anläggningsfastigheten bildas. Vi har funnit att de instrument för samverkan mellan traditionellt indelade markfastigheter som i dag är tillgängliga främst servitut och gemensamhetsanläggning med fördel kan tillämpas också vid en tredimensionell fastighetsindelning. Några ytterligare regler behövs inte. Detsamma gäller i fråga om lagstiftningen om förvaltning av samfälligheter. Där föreslår vi dock att de regler om underhålls och förnyelsefonder som i vissa fall gäller i fråga om förvaltningen av en gemensamhetsanläggning som är av kommunalteknisk natur skall tillämpas också när en anläggningsfastighet deltar i gemensamhetsanläggningen. Den fastighetssamverkan som kan komma i fråga kan som nyss omtalats åstadkommas genom att servitut bildas. När ett servitut skall avse egendom som utgör fastighetstillbehör till den tjänande fastigheten medger Prop. 2002/03:116 Bilaga 1 156 dagens lagstiftning inte att äganderätten till egendomen överförs på den härskande fastigheten. Detta är ibland otillfredsställande. Vi föreslår att lantmäterimyndigheten med stöd av överenskommelse mellan de berörda fastighetsägarna skall kunna besluta om en äganderättsövergång i anslutning till att servitutet bildas eller vid en särskild förrättning. På motsvarande sätt skall kunna beslutas att fastighetstillbehör som omfattas av gemensamhetsanläggning skall vara samfällda för de fastigheter som deltar i gemensamhetsanläggningen. En tredimensionell fastighetsindelning ställer krav också på en mera utförlig grannelagsrättslig reglering än den som nu finns i 3 kap. jordabalken. Vi föreslår att befintliga bestämmelser om skyddsåtgärder till förmån för angränsande mark och om skadestånd vid grävningsarbeten och liknande skall gälla också vid byggnadsarbeten. Härjämte föreslår vi en skyldighet för den som äger del i en byggnad eller annan anläggning som är uppdelad mellan flera fastigheter att underhålla sin fastighet på ett sådant sätt att risk för skada på andra fastigheter inom anläggningen inte uppkommer. Domstol kan förelägga en fastighetsägare att fullgöra sin underhållsskyldighet i berört hänseende ( åtgärdsföreläggande ). En tredimensionell fastighetsindelning, vilken enligt vårt förslag alltid skall vara knuten till en byggnad eller annan anläggning, bör inte kvarstå när anläggningen har förstörts eller annars upphört att vara tjänlig för sitt ändamål Vi har förutsatt att den ändring i fastighetsindelningen som är betingad av att anläggningen upphört att existera som regel kan åstadkommas under frivillig medverkan av samtliga berörda fastighetsägare. För den händelse sådan medverkan inte kommer till stånd föreslår vi en rätt för ägaren av en del av anläggningen till inlösen av övriga delar. Efter förebild i 8 kap. 4 § fastighetsbildningslagen skall inlösenrätten i första hand tillkomma den ägare som har störst del i anläggningen. Skulle det osannolika inträffa att ingen delägare har intresse av inlösen, får det ankomma på lantmäterimyndigheten att efter anmälan av byggnadsnämnden ex officio förordna om överföring av berörda anläggningsfastigheter till markfastigheten. Den föreslagna regeln om inlösen efter anmälan av byggnadsnämnden - gäller också det fallet att en planerad byggnad eller anläggning som uppdelats genom tredimensionell fastighetsbildning inte uppförs och det meddelade bygglovet upphört att gälla. Den av oss föreslagna lagstiftningen kan tidigast träda i kraft den 1 juli 1997. Prop. 2002/03:116 Bilaga 1 157 Lagförslagen i betänkandet Tredimensionell fastighetsindelning (SOU 1996:87) Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken

dels att 1 kap. 1 och 3 §§, 2 kap. 7 §, 3 kap. 3 § samt 4 kap. 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 7 § och 3 kap. 6 §, av följande lydelse,

dels att nuvarande 3 kap. 5 § skall betecknas 3 kap. 4 § och nuvarande 3 kap. 7 § skall betecknas 3 kap. 8 §,

dels att nya 3 kap. 4, 5, 7 och 8 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

kap.

1 § Fast egendom är jord. Denna är indelad i fastigheter. Om fastighetsbildning finns särskilda bestämmelser. I den omfattning som bestämts genom fastighetsbildning kan indelningen i fastigheter avse också utrymmen som upptas av eller är avsedda att upptas av en byggnad eller någon annan anläggning. Sämjedelning är utan verkan. 3 § Gräns som blivit lagligen bestämd har den sträckning som utmärkts på marken i laga ordning. Kan utmärkningen ej längre fastställas med säkerhet, har gränsen den sträckning som med ledning av förrättningskarta jämte handlingar, innehav och andra omständigheter kan antagas ha varit åsyftad. Om gränsens sträckning ej utmärkts på marken i laga ordning, har gränsen den sträckning som framgår av karta och handlingar. Gräns på marken som blivit lagligen bestämd har den sträckning som utmärkts i laga ordning. Kan utmärkningen inte längre fastställas med säkerhet, har gränsen den sträckning som med ledning av förrättningskarta tillsammans med handlingar, innehav och andra omständigheter kan antas ha varit avsedd. Om gränsens sträckning inte utmärkts på marken i laga ordning, har gränsen den sträckning som framgår av karta och handlingar. Gräns som angetts i förhållande till en byggnad eller någon annan anläggning har den sträckning som med ledning av anläggningens konstruktion, förrättnings- Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 158

Om verkan av vissa överlåtelser från staten, 

av beslut enligt 7 kap. 1 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988) och 16 § första stycket anläggningslagen (1973:1149), 

av exekutiv försäljning av föremål som hör till fastighet 

samt 

av ianspråktagande av sådant föremål genom expropriation finns särskilda bestämmelser.

karta tillsammans med handlingar, innehav och andra omständigheter kan antas ha varit avsedd. 7 § Ägaren av en sådan fastighet eller fastighetsdel som avses i 1 kap. 3 § andra stycket fastighetsbildningslagen (1970:988) har rätt att använda luftrum som tillhör en angränsande fastighet om användningen inte är till skada eller olägenhet för dess ägare. 2 kap. 7 § 1

Överlåtelse av föremål som hör till fastighet gäller ej mot tredje man, förrän föremålet skiljes från fastigheten på sådant sätt att det ej längre kan anses höra till denna. Om verkan av vissa överlåtelser från staten, av exekutiv försäljning av föremål som hör till fastighet och av ianspråktagande av sådant föremål genom expropriation finns särskilda bestämmelser. 3 kap. 3 § 2

Den som ämnar utföra eller låta

Den som avser att utföra eller

utföra grävning eller liknande ar-

låta utföra byggnadsarbete , gräv-

bete på sin mark skall vidta varje

ning eller liknande arbete på sin

skyddsåtgärd som kan anses nöd-

fastighet skall vidta varje skydds-

vändig för att förebygga skada på

åtgärd som kan anses nödvändig

angränsande mark . Bestämmelser

för att förebygga skada på an-

om ersättning för skador till följd

gränsande fastighet . Bestämmel-

av grävning eller liknande arbete

ser om ersättning för skador till

finns i miljöskadelagen (1986:225).

följd av byggnadsarbete, grävning

eller liknande arbete finns i miljö-

skadelagen (1986:225). Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än den skada som åtgärden avser att förebygga, får åtgärden underlåtas. Skadan skall dock ersättas enligt bestämmelserna i miljöskadelagen. Om det begärs, skall

1 Senaste lydelse 1992:1460

2 Senaste lydelse 1992:1209 Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 159

säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos

Prop. 2002/03:116

länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar.

Bilaga 2

Är byggnad eller annan an-

Om en byggnad eller någon

läggning som hör till angränsande

annan anläggning som hör till en

mark, till följd av vårdslöshet vid

angränsande fastighet, till följd av

uppförandet eller brist i under-

vårdslöshet vid

uppförandet

eller

hållet, av sådan beskaffenhet att

brist i underhållet,

är

av

sådan

särskild skyddsåtgärd är nöd-

beskaffenhet

att

en

särskild

vändig för att förebygga skada

skyddsåtgärd är nödvändig för att

med anledning av arbete som inte

förebygga skada med anledning av

sträcks nedanför vanligt källar-

arbete som avses i första stycket

djup, skall åtgärden bekostas av

och som inte är särskilt ingripande

den angränsande markens ägare.

eller av annan anledning medför

Om anläggningen hör till en

särskild risk, skall åtgärden be-

tomträtt, skall åtgärden i stället

kostas av den angränsande fastig-

bekostas av tomträttshavaren.

hetens ägare.

Om

anläggningen

hör till en tomträtt skall åtgärden i

stället bekostas av tomträttsha-

varen.

5 § 3

Åtgärder för att förebygga skada till följd av grävning eller liknande arbete får vidtas på annans mark, om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Skada och intrång skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar

4 § Åtgärder för att förebygga skada till följd av byggnadsarbete , grävning eller liknande arbete får vidtas på annans fastighet, om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Den som skall utföra arbete på sin del av en byggnad eller någon annan anläggning som är uppdelad mellan flera fastigheter, skall ges tillträde till en annan del av anläggningen, om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller synnerlig olägenhet och angelägenheten av tillträdet uppväger den skada som detta medför. Skada och intrång som uppkommer till följd av åtgärd som avses i första eller andra stycket

3 Senaste lydelse 1992:1209.

160 skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar. 5 § Om det till följd av brist i underhållet av eller skada på en del av en byggnad eller någon annan anläggning som är uppdelad mellan flera fastigheter, finns risk för att betydande skada skall uppkomma på någon annan del av anläggningen, får domstol förelägga ägaren att åtgärda bristen. Förvaltas den bristfälliga delen av anläggningen av en samfällighetsförening skall föreläggandet riktas mot föreningen. Ett föreläggande skall dock inte meddelas om anläggningen är så bristfällig att den inte lämpligen bör återställas i brukbart skick. Fråga om föreläggande enligt första stycket prövas på ansökan av ägaren till den del av anläggningen som är utsatt för risken att skadas. I föreläggandet, som får förenas med vite, skall det bestämmas inom vilken tid den eller de åtgärder som avses med föreläggandet skall ha vidtagits. Om det finns särskilda skäl, får tiden förlängas. Om föreläggandet inte följs, får domstolen meddela ett nytt föreläggande, eller tillåta sökanden att åtgärda bristen. Meddelas sådant tillstånd skall domstolen även fastställa den beräknade kostnaden för åtgärden. Sökanden är berättigad till ersättning av fastighetsägaren med fastställt belopp 6 § Om det i ett sådant fall som avses i 5 § första stycket föreligger fara i dröjsmål och det kan antas Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 161 7 § 4

Har byggnad eller annan anläggning uppförts så att den skjuter in på angränsande mark , och skulle anläggningens borttagande eller förändring medföra betydande kostnad eller olägenhet för anläggningens ägare, är denne ej skyldig att avträda den mark som sålunda tagits i anspråk förrän anläggningen avlägsnas eller blir obrukbar. Vad som sagts nu gäller dock ej , om den som uppförde anläggningen inkräktade på den angränsande marken med avsikt eller av grov vårdslöshet och, när anläggningen överlåtits till annan, denne ägde kännedom därom vid sitt förvärv. Den angränsande markens ägare är berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom. Om marken före intrånget har upplåtits med tomträtt,

4 Senaste lydelse 1992:1209. att ett föreläggande för fastighetsägaren att åtgärda bristen skulle bli utan verkan, får domstolen i stället för att meddela ett sådant föreläggande tillåta sökanden att företa de åtgärder som är oundgängligen nödvändiga. Sådant tillstånd får inte meddelas utan att motparten beretts tillfälle att yttra sig. Föreligger synnerliga skäl får domstolen dock meddela tillståndet att gälla till dess annat förordnats. Sökanden är berättigad till ersättning av fastighetsägaren med skäligt belopp. 7 § En fastighetsägare som underlåter att vårda sin del av en byggnad eller någon annan anläggning skall ersätta skada som till följd av underlåtenheten uppkommer på någon annan del av anläggningen. 8 § Har byggnad eller annan anläggning uppförts så att den skjuter in på en angränsande fastighet , och skulle anläggningens borttagande eller förändring medföra betydande kostnad eller olägenhet för anläggningens ägare, är denne inte skyldig att avträda det utrymme som tagits i anspråk förrän anläggningen avlägsnas eller blir obrukbar. Vad som sagts nu gäller dock inte , om den som uppförde anläggningen inkräktade på den angränsande fastigheten med avsikt eller av grov vårdslöshet och, när anläggningen överlåtits till annan, denne ägde kännedom därom vid sitt förvärv. Den angränsande fastighetens ägare är berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom. Om fastigheten före intrånget har upplåtits med Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 162

är tomträttshavaren berättigad till

tomträtt,

är

tomträttshavaren be-

Prop. 2002/03:116

ersättning för det intrång som

rättigad

till

ersättning för det in-

Bilaga 2

anläggningen medför för honom.

trång som

anläggningen medför

för honom.

4

kap.

7 § Köp, som innebär att visst område av fastighet kommer i särskild ägares hand, är giltigt endast om fastighetsbildning sker i överensstämmelse med köpet genom förrättning, som är sökt senast sex månader efter den dag då köpehandlingen upprättades och, om förrättningen ej är avslutad vid utgången av nämnda tid, skall verkställas på grundval av köpet. Köp som innebär att en viss del av en fastighet kommer i särskild ägares hand, är giltigt endast om fastighetsbildning sker i överensstämmelse med köpet genom förrättning som är sökt senast sex månader efter den dag då köpehandlingen upprättades och, om förrättningen inte är avslutad vid utgången av nämnda tid, skall verkställas på grundval av köpet. Gäller köpet ett utrymme som är avsett att upptas av en byggnad eller någon annan anläggning räknas den i första stycket angivna tiden från den dag då anläggningen uppfördes. Köpet är dock inte giltigt om förrättningen sökts senare än två år efter den dag då köpehandlingen upprättades. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. 163 Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988)

dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 4 kap. 27 § samt 7 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 3 kap. 1 a § samt 8 kap. 5 och 6 §§, av följande lydelse,

dels att nuvarande 8 kap. 7 § skall betecknas 8 kap. 8 §, dels att nya 8 kap. 7 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

kap.

3 § Samfällighet enligt denna lag är mark som hör till flera fastigheter gemensamt. En anläggningsfastighet är en fastighet som upptas av eller är avsedd att upptas av en byggnad eller någon annan anläggning och som inte omfattar ett markområde. Bestämmelser om anläggningsfastighet tillämpas också på en sådan del av en fastighet som är belägen utanför dess markområde. 4 § Vad som i denna lag sägs om mark eller område gäller i tilllämpliga delar även beträffande fiske som ej ingår i äganderätten till vattenområdet och ej utgör servitut.

Bestämmelser i denna lag om mark, ägovidd eller område tillämpas även på utrymmen som kan bli föremål för fastighetsbildning. Detsamma gäller för fiske som inte ingår i äganderätten till vattenområdet och inte utgör servitut. 3 kap. 1a § När en anläggningsfastighet nybildas eller ombildas skall den nya fastigheten genom servitut eller på annat sätt tillförsäkras tillfart och i övrigt sådan rätt som utgör förutsättning för dess ändamålsenliga användning och dess bestånd som en särskild fastighet. Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 164

Fastighetsbildning

enligt

första

Prop. 2002/03:116

stycket skall avse befintlig be-

Bilaga 2

byggelse och får inte ske om syftet

bättre

kan

tillgodoses

genom

fastighetsbildning

på

annat

sätt.

Om det finns särskilda skäl får

dock fastighetsbildning för plane-

rad bebyggelse ske under förutsät-

tning att bygglov meddelats när

sådant behövs och fastigheten kan

antas få varaktig användning för

sitt ändamål inom en nära framtid.

Fastighetsbildning

enligt

första

stycket får inte ske om syftet är att

skapa en fastighet för bostads-

ändamål av en enskild lägenhet.

4 kap.

27 §

Gräns som tillkommer

genom

Gräns på marken som till-

fastighetsbildningen skall utstakas

kommer

genom

fastighetsbild-

och utmärkas i behövlig omfatt-

ningen skall utstakas och utmärkas

ning.

Sträckningen

av

utstakad

i behövlig omfattning. Sträck-

gräns

skall överensstämma

med

ningen av utstakad gräns skall

fastighetsbildningsbeslutet.

Ut-

överensstämma

med

fastighets-

stakning som endast i mindre mån

bildningsbeslutet. Utstakning som

avviker från beslutet får dock

endast i mindre mån avviker från

läggas till grund för utmärkningen,

beslutet får dock läggas till grund

om rättelse av utstakningen skulle

för utmärkningen, om rättelse av

medföra kostnad som icke står i

utstakningen

skulle

medföra

skäligt förhållande till den be-

kostnad som inte står i skäligt

tydelse det kan ha för sakägare att

förhållande till den betydelse det

fastighetsbildningen

genomföres i

kan ha för sakägare att fastighets-

full överensstämmelse med be-

bildningen

genomföres

i

full

slutet.

överensstämmelse med beslutet.

En

anläggningsfastighets

grän-

ser skall anges i förhållande till

anläggningen

och

beskrivas i

karta eller handlingar.

Om det är lämpligt, får utmärkning av gräns verkställas efter förrättningens avslutande. Angående sådan åtgärd skall sakägarna underrättas i god tid. Underrättelsen lämnas genom skriftligt meddelande eller i sådan särskild ordning som beslutats enligt 20 § andra stycket. 165 7 kap 1 § 1

Servitut som bildas genom fastighetsreglering skall vara av väsentlig betydelse för fastighets ändamålsenliga användning. Vid detta bedömande skall hänsyn ej tagas till rättighet som är grundad på frivillig upplåtelse. Utan stöd av överenskommelse mellan ägaren av den härskande fastigheten och ägaren av den tjänande fastigheten får servitutet ej innefatta skyldighet för den senare att underhålla väg, byggnad eller annan anläggning som avses med servitutet. Servitut får ej bildas för viss tid eller göras beroende av villkor. Dock får bestämmas att servitut skall gälla endast så länge ändamålet ej tillgodosetts på annat sätt som särskilt anges. Med stöd av överenskommelse mellan ägaren av den härskande fastigheten och ägaren av den tjänande fastigheten får beslutas att egendom som kan utgöra fastighetstillbehör och som är avsedd för stadigvarande bruk vid utövande av servitutet, skall höra till den härskande fastigheten. Ett sådant beslut får meddelas när servitutet bildas eller vid en ny förrättning. För bildande av servitut varom bestämmelser har meddelats i en fastighetsplan gäller inte första stycket och 5 kap. 8 §.

8

kap.

5 § Om en byggnad eller någon annan anläggning som hör till en anläggningsfastighet förstörs och anläggningen inte lämpligen bör återställas i brukbart skick, skall anläggningsfastigheten ombildas för ny bebyggelse eller sammanföras med en fastighet som omfattar det markområde inom vilket anläggningsfastigheten är belägen. En ägare till en fastighet som upptogs av en del av en sådan anläggning som avses i första stycket, får utan hinder av de inskränkningar som framgår av 5 kap. 7 § och av 13 §§ i detta kapitel, lösa utrymmen som upptogs av andra delar av

1 Senaste lydelse 1987:124 Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 166 anläggningen. Om inlösen begärs av en del av en fastighet, och en återstående del lider synnerligt men av detta, får inlösen endast ske om även den del som lider synnerligt men inlöses. Om flera fastighetsägare begär inlösen, har den företräde vars del av anläggningen hade det största värdet. Om flera delar av anläggningen hade lika värde, har den företräde som först begärt inlösen. 6 § Om mer än två år förflutit sedan en anläggning förstörts utan att fastighetsindelningen ändrats på sätt som sägs i 5 § första stycket, skall en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § anmäla förhållandet till lantmäterimyndigheten. Detsamma gäller om en anläggningsfastighet nybildats eller ombildats för planerad bebyggelse och erforderligt bygglov upphört att gälla till följd av bestämmelsen i 8 kap. 33 § plan och bygglagen (1987:10). 7 § Efter anmälan enligt 6 § får lantmäterimyndigheten besluta att de anläggningsfastigheter som berörs av anmälan skall avstås genom inlösen för att överföras till en fastighet som omfattar det markområde inom vilket anläggningsfastigheten är belägen. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 167

Förslag till lag om ändring i anläggningslagen

Prop. 2002/03:116

Bilaga 2

Härigenom föreskrivs i fråga om anläggningslagen (1973:1149) att 14

16, 24 och 26 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

14 §

Gemensamhetsanläggning

och

Gemensamhetsanläggning

och

rätt till utrymme är samfällda för

rätt till utrymme är samfällda för

de fastigheter som deltager i an-

de fastigheter som deltager i

läggningen. Inlöst mark är sam-

anläggningen. Inlöst utrymme är

fälld för de fastigheter för vilka

samfällt för de fastigheter för vilka

inlösen skett.

inlösen skett.

För anläggningens utförande och drift utgör de deltagande

fastigheterna en särskild samfällighet.

15 §

Grunderna för

fördelning av

Grunderna

för

fördelning

av

kostnaderna

för

gemensamhets-

kostnaderna

för

gemensamhets-

anläggnings

utförande fastställes

anläggnings

utförande fastställs

vid förrättningen.

För

varje

vid förrättningen. För varje fastig-

fastighet anges

andelstal,

som

het anges andelstal, som bestäms

bestämmes efter vad som är skäligt

efter vad som är skäligt med

med hänsyn främst till den nytta

hänsyn främst till den nytta

fastigheten

har

av

anläggningen.

fastigheten har

av

anläggningen.

Inlöses mark för endast vissa av

Inlöses utrymme för endast vissa

deltagarna

i

anläggningen,

av deltagarna

i

anläggningen,

fastställes

grunderna

för

fastställs grunderna för fördelning

fördelning

av

kostnaderna

för

av kostnaderna för inlösen särskilt. inlösen särskilt. Andelstal fastställes även i fråga om kostnaderna för anläggningens drift. Sådant andelstal bestämmes efter vad som är skäligt med hänsyn främst till den omfattning i vilken fastigheten beräknas använda anläggningen. Om det är lämpligt, kan föreskrivas att kostnaderna i första hand skall fördelas genom att avgifter uttages för anläggningens utnyttjande. Grunderna för beräkningen av sådana avgifter fastställes vid förrättningen. 16 § Med stöd av överenskommelse mellan ägarna till de fastigheter som deltar i gemensamhetsanläggningen och ägaren till den fastighet på vilken gemensamhetsanläggningen inrättats får beslutas att egendom som utgör fastighetstillbehör och omfattas av gemensamhetsanläggningen skall vara samfälld för de deltagande fastigheterna. Ett sådant beslut får 168 meddelas när gemensamhetsan- Prop. 2002/03:116 läggningen inrättas eller vid en ny Bilaga 2 förrättning. Avsteg får göras från

1.

5 §, om ägarna av de fastigheter som skall deltaga i anläggningen medger det,

2.

8 § såvitt den innebär skydd för enskilt intresse, 12 § första stycket eller 13 §, om de fastighetsägare och andra sakägare vilkas rätt beröres medger det,

3.

15 §, om det medges av fastighetsägare som ålägges större bidragsskyldighet än som i annat fall skolat gälla och avvikelsen från bestämmelsen inte sker i otillbörligt syfte.

Svarar fastighet för fordran, får avsteg från 13 eller 15 § med stöd av ägarens samtycke ske endast om även fordringens innehavare medger det. Besväras fastigheten av gemensam inteckning, fordras dessutom de medgivanden från fastighetsägare och fordringshavare som i 22 kap. 11 § jordabalken föreskrives för relaxation. Medgivande av rättsägare behövs ej, om anläggningens inrättande är väsentligen utan betydelse för honom. Om hinder icke möter mot anläggningen, skall fastighetsbildningsmyndigheten meddela anläggningsbeslut. I anläggningsbeslut anges

1.

anläggningens ändamål, läge, storlek och huvudsakliga beskaffenhet i övrigt,

2.

de fastigheter som skall 

deltaga i anläggningen,

3.

utrymme som 

upplåtes för anläggningen,

4.

fastighet eller del därav som inlöses,

5.

tiden för anläggningens bestånd, om sådan anses böra bestämmas,

6.

den tid inom vilken anläggningen skall vara utförd,

7.

behövliga föreskrifter i fråga om anläggningens utförande.

Svarar fastighet för fordran, får beslut enligt första stycket meddelas eller avsteg från 13 eller 15 § med stöd av ägarens samtycke ske endast om även fordringens innehavare medger det. Besväras fastigheten av gemensam inteckning, fordras dessutom de medgivanden från fastighetsägare och fordringshavare som i 22 kap. 11 § jordabalken föreskrives för relaxation. Medgivande av rättsägare behövs ej, om anläggningens inrättande är väsentligen utan betydelse för honom. 24 § Om hinder inte möter mot anläggningen, skall lantmäterimyndigheten meddela anläggningsbeslut. I anläggningsbeslut anges

1.

anläggningens ändamål, läge, storlek och huvudsakliga beskaffenhet i övrigt,

2.

de fastigheter som skall 

delta i anläggningen,

3.

utrymme som 

upplåts för anläggningen,

4.

fastighet eller del därav som inlöses,

5.

fastighetstillbehör som skall vara samfällda för de deltagande fastigheterna

,

6.

tiden för anläggningens bestånd, om sådan anses böra bestämmas,

7.

den tid inom vilken

anläggningen skall vara utförd,

169

8 . behövliga föreskrifter i fråga om anläggningens utförande. I anläggningsbeslutet får också anges de i anläggningen deltagande fastigheternas andelstal i fråga om kostnaderna för anläggningens utförande och drift. Prövas anläggningsfråga gemensamt med fastighetsbildningsåtgärd vid en förrättning, får anläggningsbeslutet upptagas i fastighetsbildningsbeslutet. 26 § Tillträde av utrymme som tagits i anspråk eller av mark som inlösts sker vid den tidpunkt som fastighetsbildningsmyndigheten bestämmer. Innan tillträde sker, skall anläggningsbeslutet ha vunnit laga kraft och ersättning enligt 13 § ha betalats. Tillträde av utrymme som tagits i anspråk eller inlösts sker vid den tidpunkt som lantmäterimyndigheten bestämmer. Innan tillträde sker, skall anläggningsbeslutet ha vunnit laga kraft och ersättning enligt 13 § ha betalats. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 170

Om en samfällighetsförening förvaltar gemensamhetsanläggning som är av kommunalteknisk natur eller annars av större värde och som är inrättad för småhusfastigheter eller för sådana fastigheter jämte hyresfastigheter eller bostadsrättsfastigheter 

eller i vilken en anläggningsfastighet deltar

, skall samfällighetsföreningen avsätta medel till en fond för att säkerställa underhåll och förnyelse av gemensamhetsanläggningen. Föreningens styrelse skall i sådant fall också upprätta en underhålls och förnyelseplan som skall innehålla de upplysningar som är av betydelse för att fondavsättningarnas storlek skall kunna bedömas.

Förslag till lag om ändring i lagen om förvaltning av samfälligheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter att 19 § skall ha följande lydelse. Prop. 2002/03:116 Bilaga 2

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 19 § 1

Föreningen skall vid förvaltningen tillgodose medlemmarnas gemensamma bästa. Varje medlems enskilda intressen skall även beaktas i skälig omfattning. Om en samfällighetsförening förvaltar gemensamhetsanläggning som är av kommunalteknisk natur eller annars av större värde och som är inrättad för småhusfastigheter eller för sådana fastigheter jämte hyresfastigheter eller bostadsrättsfastigheter, skall samfällighetsföreningen avsätta medel till en fond för att säkerställa underhåll och förnyelse av gemensamhetsanläggningen. Föreningens styrelse skall i sådant fall också upprätta en underhålls och förnyelseplan som skall innehålla de upplysningar som är av betydelse för att fondavsättningarnas storlek skall kunna bedömas. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1 Senaste lydelse 1989:727. 171 Förslag till lag om ändring i miljöskadelagen Härigenom föreskrivs i fråga om miljöskadelagen (1986:225) att 5 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §

I andra fall än som anges i 3

I andra fall än som anges i 3

eller 4 § utges skadestånd för

eller 4 § utges skadestånd för

skador som orsakas av grävning

skador

som

orsakas

av

eller liknande arbete, om den som

byggnadsarbete,

grävning

eller

utför eller låter utföra arbetet har

liknande arbete, om den som utför

försummat att vidta sådana

eller låter utföra arbetet har för-

skyddsåtgärder som anges i 3 kap.

summat att vidta sådana skydds-

3 § jordabalken eller i annat

åtgärder som anges i 3 kap. 3 §

hänseende har brustit i omsorg vid

jordabalken eller i annat hän-

arbetets utförande.

seende har brustit i omsorg vid

arbetets utförande.

Om arbetet är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk, skall den skada som orsakas av arbetet ersättas även om den som utför eller låter utföra arbetet inte har varit försumlig. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997. Prop. 2002/03:116 Bilaga 2 172

Förslag till lag om ändring i plan och bygglagen

Prop. 2002/03:116

Härigenom föreskrivs i fråga om plan och bygglagen (1987:10) att

Bilaga 2

1 kap. 1 § och 8 kap. 16 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 1 § 1

Denna lag innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att med beaktande av den enskilda människans frihet främja en samhällsutveckling med jämika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Bestämmelser i denna lag om mark tillämpas också på annat utrymme som kan bli föremål för fastighetsbildning. 8 kap. Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen

1.

omfattas av rivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser,

2.

behövs för bostadsförsörjningen eller

3.

bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska, mil jömässiga eller konstnärliga värde.

16 § Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen

1.

omfattas av rivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser,

2.

behövs för en fastighets ändamålsenliga användning och dess bestånd som en särskild fastighet

,

3.

behövs för bostadsförsörjningen eller

4.

bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska, mil jömässiga eller konstnärliga värde.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

1 Senaste lydelse 1993:419. 173 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Tredimensionell fastighetsindelning (SOU 1996:87) Remissyttranden över betänkandet Tredimensionell fastighetsindelning (SOU 1996:87) har avgetts av Svea hovrätt, Malmö tingsrätt, Umeå tingsrätt, Kammarrätten i Sundsvall, Domstolsverket, Kammarkollegiet, Fortifikationsverket, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län, Kungl. Tekniska Högskolan, Juridiska fakulteten vid Lunds universitet, Banverket, Vägverket, Boverket, Lantmäteriverket, Stockholms kommun, Göteborgs kommun, Sundsvalls kommun, Svenska Kommunförbundet, Sveriges Advokatsamfund, Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Bankföreningen, Byggentreprenörerna, HSB Riksförbund ek. för., Riksbyggen, Securum AB, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag, Sveriges Bostadsrättsföreningars Centralorganisation, Sveriges Fastighetsägareförbund, Sveriges Lantmätareförening och Villaägarnas Riksförbund. Göteborgs kommun har bifogat ett yttrande från Förvaltnings AB Framtiden. Yttranden har inkommit även från Statens järnvägar och Bofrämjandet. Stockholms Kooperativa Bostadsförening och Hyresgästernas Riksförbund har avstått från att yttra sig. Prop.2002/03:116 Bilaga 3 174 Förteckning över deltagarna vid Justitiedepartementets hearing den 16 maj 2000 Prop.2002/03:116 Bilaga 4 Vid Justitiedepartementets hearing om tredimensionell fastighetsindelning den 16 maj 2000 deltog representanter från Domstolsverket, Länsstyrelsen i Stockholms län, Kungl. Tekniska Högskolan, Lantmäteriverket, Statens järnvägar, Vägverket, Stockholms kommun, Lantmäterimyndigheten i Stockholms kommun, Lantmäterimyndigheten i Göteborgs kommun, Svenska Kommunförbundet, Svenska Bankföreningen, HSB Riksförbund, Institutet för Fastighetsrättslig Forskning, JM AB, Riksbyggen, Sveriges Bostadsrättsföreningars Centralorganisation, Sveriges Byggindustrier och Sveriges Fastighetsägareförbund. 175 Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss Prop.2002/03:116 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken 1

dels att nuvarande 3 kap. 5 § och 3 kap. 7 § skall betecknas 3 kap. 4 § och 3 kap. 10 §,

dels att 2 kap. 1 och 2 §§, 3 kap. 3 §, nya 3 kap. 4 och 10 §§, 4 kap. 7 och 9 §§, 6 kap. 16 §, 7 kap. 9 §, 8 kap. 4 §, 10 kap. 5 §, 11 kap. 5 §, 12 kap. 18 a och 18 d §§, 13 kap. 11 § samt 14 kap. 13 § skall ha följande lydelse,

dels att det i balken skall införas sex nya paragrafer, 1 kap. 1 a § och 3 kap. 59 §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 1 kap. 1 a § I denna balk betyder

1.

anläggningsfastighet : en fastighet som avgränsas i både horisontalplanet och vertikalplanet,

2.

anläggningsutrymme : ett utrymme som är fogat till en annan fastighet än en anläggningsfastighet och som avgränsas i både horisontalplanet och vertikalplanet. 2 kap. 1 § 2

Till fastighet hör

Till en fastighet hör

byggnad , ledning , stängsel och

byggnader , ledningar , stängsel

annan anläggning som anbragts i

och andra anläggningar som har

eller ovan jord för stadigvarande

anbragts inom fastigheten för

bruk,

stadigvarande bruk,

på rot stående träd och andra

på rot stående träd och andra

växter,

växter,

naturlig gödsel.

naturlig gödsel.

Till fastighet hör även sådan

Till en fastighet hör även en

byggnad

eller annan

anläggning

sådan byggnad eller annan an-

som är uppförd utanför fastigheten,

läggning som är uppförd utanför

om den är avsedd för stadigvarande

fastigheten, om den är avsedd för

bruk vid

utövning av

servitut till

stadigvarande bruk vid utövandet av

1 Balken omtryckt 1971:1209.

2 Senaste lydelse 1973:1145.

176 förmån för fastigheten och icke hör till den fastighet där den finns. Detsamma gäller i fråga om ledning för vilken beviljats ledningsrätt om vid förrättning enligt ledningsrättslagen (1973:1114) förordnats att rätten skall höra till fastigheten.

ett servitut till förmån för fastigheten och inte hör till den fastighet där den finns. Detsamma gäller i fråga om en ledning för vilken ledningsrätt har beviljats, om det vid en förrättning enligt ledningsrättslagen (1973:1114) har förordnats att rätten skall höra till fastigheten. 2 § Till byggnad hör fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna, såsom fast avbalkning, hiss, ledstång, ledning för vatten, värme, ljus eller annat med kranar, kontakter och annan sådan utrustning, värmepanna, element till värmeledning, kamin, kakelugn, innanfönster, markis, brandredskap, civilförsvarsmateriel och nyckel. I enlighet med vad som sägs i första stycket hör därjämte i regel till byggnad, såvitt angår

1.

bostad: badkar och annan sanitetsanläggning, spis, värmeskåp och kylskåp samt maskin för tvätt eller mangling,

2.

butikslokal: hylla, disk och skyltfönsteranordning,

3.

samlingslokal: estrad och sittplatsanordning,

4.

ekonomibyggnad till jordbruk: anordning för utfodring av djur och anläggning för maskinmjölkning,

5.

fabrikslokal: kylsystem och fläktmaskineri.

Reservdel och dubblett till föremål som avses i första eller andra stycket hör ej till byggnaden. Om olika delar av en byggnad hör till skilda fastigheter, hör föremål som avses i första eller andra stycket till den del av byggnaden där det är beläget. 3 kap. 3 § 3

Den som ämnar utföra eller låta

Den som avser att utföra eller

utföra grävning eller liknande

låta utföra grävning eller liknande

arbete på sin mark skall vidta varje

arbete på sin fastighet skall vidta

skyddsåtgärd som kan anses nöd-

varje skyddsåtgärd som kan anses

vändig för att förebygga skada på

nödvändig för att förebygga skada

angränsande mark . Bestämmelser

på angränsande fastighet . Bestäm-

om ersättning för skador till följd

melser om ersättning för skador

av grävning eller liknande arbete

till följd av grävning eller liknande

finns i 32 kap. miljöbalken.

arbete finns i 32 kap. miljöbalken. Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än den skada som åtgärden avser att förebygga, får åtgärden underlåtas. Skadan skall dock

3 Senaste lydelse 1998:861. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 177

ersättas enligt bestämmelserna i 32 kap. miljöbalken. Om det begärs,

Prop.2002/03:116

skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos

Bilaga 5

länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar.

Är byggnad eller annan anlägg-

Om en byggnad eller någon

ning som hör till angränsande

annan anläggning som hör till en

mark , till följd av vårdslöshet vid

angränsande fastighet , till följd av

uppförandet eller brist i under-

vårdslöshet vid uppförandet eller

hållet, av sådan beskaffenhet att

brist i underhållet, är av sådan

särskild skyddsåtgärd är nödvän-

beskaffenhet att särskild skydds-

dig för att förebygga skada med

åtgärd är nödvändig för att före-

anledning av arbete som inte

bygga skada med anledning av

sträcks nedanför vanligt källar-

arbete som inte sträcks nedanför

djup, skall åtgärden bekostas av

vanligt källardjup, skall åtgärden

den angränsande markens ägare.

bekostas av den angränsande fas-

Om anläggningen hör till en

tighetens ägare. Om anläggningen

tomträtt, skall åtgärden i stället

hör till en tomträtt, skall åtgärden i

bekostas av tomträttshavaren.

stället bekostas av tomträtts-

havaren.

5 § 4

Åtgärder för att förebygga skada till följd av grävning eller liknande arbete får vidtas på annans mark , om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Skada och intrång skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar. 4 § 5

Åtgärder för att förebygga skada till följd av grävning eller liknande arbete får vidtas på annans fastighet , om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Skada och intrång skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar. 5 § Bestämmelserna i 69 §§ tilllämpas i fråga om byggnader och andra anläggningar som uppfyller följande villkor:

1.

olika delar av anläggningen hör till skilda fastigheter, och

2.

minst en del av anläggningen hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme.

Om en anläggning eller en del av denna hör till en tomträtt,

4

Senaste lydelse 1992:1209.

5

Tidigare 3 kap. 4 § upphävd genom 1986:226.

178

gäller vad som sägs om fastig-

Prop.2002/03:116

heten i stället tomträtten.

Bilaga 5 6 § 6

Bestämmelserna om grävning eller liknande arbete i 3 § första och andra styckena och 4 § tillämpas också vid byggnadsarbete på en del av en sådan anläggning som avses i 5 §, om arbetet medför risk för skada på någon annans del av anläggningen. Skyddsåtgärder på någon annans del av anläggningen skall dock bekostas av den anläggningsdelens ägare, om

1.

risken för skada på anläggningsdelen beror på att denna är vårdslöst uppförd eller bristfälligt underhållen, och

2.

arbetet inte är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk.

I fall som avses i andra stycket är ägaren av den anläggningsdel som riskerar att skadas inte berättigad till ersättning enligt 4 §. Bestämmelser om ersättning för skador till följd av byggnadsarbete på en del av en sådan anläggning som avses i 5 § finns i 32 kap. miljöbalken. 7 § Den som äger en del av en sådan anläggning som avses i 5 § har rätt att för utförande av byggnadsarbete på sin del av anläggningen få tillträde till andra delar av anläggningen, om behovet av tillträde klart överväger den skada och olägenhet som tillträdet medför. Skada och intrång till följd av tillträdet skall ersättas. Om det begärs, skall säkerhet för ersättningen ställas hos länsstyrelsen

6 Tidigare 3 kap. 6 § upphävd genom 1986:226.

179 innan arbetet börjar. Därvid tillämpas 2 kap. utsökningsbalken. 8 § Om en del av en sådan anläggning som avses i 5 § är så vårdslöst uppförd eller bristfälligt underhållen att det finns risk för att en inte obetydlig skada drabbar någon annans del av anläggningen, är ägaren till den bristfälliga delen av anläggningen skyldig att åtgärda bristen. Ägaren av den del av anläggningen som riskerar att skadas har rätt till skälig ersättning för kostnader som har uppkommit för att undanröja risken för skada. Första och andra styckena gäller inte om anläggningen redan när risken uppkom var skadad eller försliten i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål .

9 § I mål som avser skyldighet att åtgärda en sådan brist som avses i 8 § första stycket får domstolen för tiden till dess frågan har avgjorts genom dom eller beslut som har vunnit laga kraft förplikta ägaren till den bristfälliga delen av anläggningen att vidta de åtgärder som är oundgängligen nödvändiga för att undvika skador på någon annans del av anläggningen. Ett beslut enligt första stycket får meddelas endast om käranden yrkar det och han eller hon gör sannolikt

1.

att svaranden är skyldig att vidta skadeförebyggande åtgärder enligt 8 §, och

2.

att saken inte tål uppskov. Vid prövningen av en fråga som

avses i första stycket tillämpas 15 kap. 5 § tredje stycket, 6, 8 och 10 §§ rättegångsbalken. Ett beslut enligt denna paragraf får verkställas på samma sätt som Prop.2002/03:116 Bilaga 5 180 7 § 7

Har byggnad eller annan anläggning uppförts så att den skjuter in på angränsande mark , och skulle anläggningens borttagande eller förändring medföra betydande kostnad eller olägenhet för anläggningens ägare , är denne ej skyldig att avträda den mark som sålunda tagits i anspråk, förrän anläggningen avlägsnas eller blir obrukbar. Vad som sagts nu gäller dock ej , om den som uppförde anläggningen inkräktade på den angränsande marken med avsikt eller av grov vårdslöshet och, när anläggningen överlåtits till annan, denne ägde kännedom därom vid sitt förvärv. Den angränsande markens ägare är berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom. Om marken före intrånget har upplåtits med tomträtt, är tomträttshavaren berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom. en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får överklagas särskilt. 10 § Har en byggnad eller annan anläggning uppförts så att den skjuter in på en angränsande fastighet och skulle det medföra betydande kostnad eller olägenhet för anläggningens ägare att ta bort eller förändra anläggningen , är denne inte skyldig att avträda den mark eller det utrymme som har tagits i anspråk, förrän anläggningen avlägsnas eller blir obrukbar. Detta gäller dock inte , om den som uppförde anläggningen inkräktade på den angränsande fastigheten med avsikt eller av grov vårdslöshet och, när anläggningen har överlåtits till annan, denne ägde kännedom om detta vid sitt förvärv. Den angränsande fastighetens ägare är berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom eller henne . Om fastigheten före intrånget har upplåtits med tomträtt, är tomträttshavaren berättigad till ersättning för det intrång som anläggningen medför för honom eller henne .

4

kap.

7 §

Köp , som innebär att visst område av fastighet kommer i särskild ägares hand, är giltigt endast om fastighetsbildning sker i överensstämmelse med köpet genom förrättning, som är sökt senast sex månader efter den dag då köpehandlingen upprättades och, om förrättningen ej är avslutad vid utgången av nämnda tid, skall verkställas på grundval av köpet.

Ett köp , som innebär att en viss del av en fastighet kommer i särskild ägares hand, är giltigt endast om fastighetsbildning sker i överensstämmelse med köpet genom förrättning, som är sökt senast sex månader efter den dag då köpehandlingen upprättades och, om förrättningen inte är avslutad vid utgången av nämnda tid, skall verkställas på grundval av köpet.

7 Senaste lydelse 1992:1209. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 181

Avstyckas 

en 

samfällighet eller viss 

mark eller visst utrymme 

av 

en 

samfällighet, svarar den avstyckade fastigheten 

inte 

för inteckning i stamfastighet.

9 §

I fråga om köp av mark som är

Vad som sägs i 7 § gäller också

samfälld för flera fastigheter eller

vid köp av samfälld mark, samfällt

av fastighets andel i sådan mark

utrymme eller en fastighets andel i

äger 7 § motsvarande tillämpning.

sådan mark eller sådant utrymme. 6 kap. 16 § Sammanlägges fastighet eller del av fastighet med annan fastighet eller fastighetsdel, omfattar inteckning som besvärar någon av de i sammanläggningen ingående fastigheterna eller fastighetsdelarna hela den nybildade fastigheten. Avstyckas samfällighet eller viss ägovidd av samfällighet, svarar den avstyckade fastigheten icke för inteckning i stamfastighet.

7

kap.

9 §

Avtal som innebär att i detta kapitel avsedd rättighet skall gälla i andel i fastighet eller i fastighets andel i mark, som är samfälld för flera fastigheter , har ej verkan som upplåtelse av nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraft.

Ett avtal som innebär att en i detta kapitel avsedd rättighet skall gälla i en andel i fastighet eller i en fastighets andel i samfälld mark eller samfällt utrymme har inte verkan som upplåtelse av nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraft. 29 § 8

Om fastighet som besväras av nyttjanderätt eller servitut undergår fastighetsreglering, får rättigheten därefter utövas på område, som genom regleringen överföres till fastigheten. Detta gäller dock icke, om rättighetens utövning genom upplåtelseavtalet är begränsad till viss del av fastigheten eller om utövning av rättigheten på det överförda området eljest måste anses strida mot upplåtelsen eller är oförenlig med sådant förordnande som avses i tredje stycket. Föreskrift om rätt för lantmäterimyndigheten att bestämma nytt område för utövning av nyttjanderätt

finns i fastighetsbildningslagen (1970:988).

Nyttjanderätt, servitut och rätt

Nyttjanderätt,

servitut och rätt

till elektrisk kraft gäller ej vidare i

till elektrisk kraft gäller inte vidare

mark eller byggnad som genom

i mark, utrymme eller byggnad

fastighetsreglering frångår fastig-

som genom

fastighetsreglering

het vari rättigheten upplåtits. Det

frångår den fastighet som rättig-

åligger den som tillträder sådan

heten har upplåtits i . Det åligger

byggnad att inom en månad från

den som tillträder en sådan

tillträdet uppsäga hyresavtal som

byggnad att inom en månad från

8 Senaste lydelse 1995:1397. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 182 gällde mot avträdaren. I annat fall gäller avtalet mot honom . Att lantmäterimyndigheten kan förordna att en rättighet skall fortsätta att gälla i mark eller byggnad som genom fastighetsreglering frångår den fastighet vari rättigheten upplåtits föreskrivs i 5 kap. 33 a § och 7 kap. 13 § fastighetsbildningslagen. En sådan rättighet skall vid tillämpningen av 22 § äga företräde framför en rättighet som enligt första stycket skulle få utövas i marken eller byggnaden.

tillträdet säga upp hyresavtal som

Prop.2002/03:116

gällde mot avträdaren. I annat fall

Bilaga 5

gäller avtalet mot tillträdaren .

Att lantmäterimyndigheten kan

förordna att en rättighet skall fort-

sätta att gälla i mark, utrymme

eller byggnad som genom fastig-

hetsreglering frångår den fastighet

som rättigheten har upplåtits i

föreskrivs

i

5 kap. 33 a § och

7 kap. 13

§

fastighetsbildnings-

lagen. En sådan rättighet skall vid tillämpningen av 22 § ha företräde framför en rättighet som enligt första stycket skulle få utövas i marken, utrymmet eller byggnaden. 8 kap. 4 § 9

Uppsäges arrendeavtal med anledning av att arrenderätten är förverkad, upphör avtalet att gälla på den fardag som inträffar närmast efter uppsägningen, om ej rätten finner skäligt ålägga arrendatorn att avflytta

tidigare eller annat följer av 25 §.

Om ett arrendeavtal sägs upp av

Om arendeavtal

uppsäges

av

annan orsak som ger jordägare

annan orsak som ger jordägare

eller arrendator rätt att frånträda

eller arrendator rätt att frånträda

avtalet, upphör avtalet att gälla på

avtalet, upphör avtalet att gälla på

den fardag som inträffar närmast

den fardag som inträffar närmast

efter sex månader från uppsäg-

efter sex månader från uppsäg-

ningen. Frånträder arrendatorn av-

ningen. Frånträder arrendatorn av-

talet med stöd av 7 kap. 30 § andra

talet med stöd av 7 kap. 30 § andra

stycket, skall avtalet, om arrenda-

stycket, skall avtalet, om arren-

torn begär det i uppsägningen, i

datorn begär det i uppsägningen, i

stället upphöra att gälla den dag då

stället upphöra att gälla den dag då

arrendatorn till följd av fastig-

arrendatorn till följd av fastighets-

hetsregleringen är

skyldig

att

regleringen är skyldig att avträda

avträda mark. Sker uppsägningen

mark eller utrymme . Sker uppsäg-

innan arrendatorn tillträtt arrende-

ningen innan arrendatorn har

stället, upphör avtalet genast att

tillträtt arrendestället, upphör av-

gälla.

talet genast att gälla.

Fardag är den 14 mars.

9 Senaste lydelse 1989:722.

183

10 kap.

Prop.2002/03:116

5 § 10

Bilaga 5

Om jordägaren har sagt upp arrendeavtalet, har arrendatorn rätt till

förlängning av detta, utom när

1.

arrenderätten är förverkad eller förhållande som avses i 8 kap. 14 § föreligger,

2.

arrendatorn i annat fall åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att avtalet skäligen icke bör förlängas,

3.

byggnad på arrendestället uppförts utan bygglov i fall då sådant erfordrats eller i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser eller därmed jämförligt beslut av myndighet angående markens bebyggande eller användning,

4. i annat fall byggnad på

4. i annat fall byggnad på

arrendestället inte står i överens-

arrendestället inte står i överens-

stämmelse med en detaljplan eller

stämmelse med en detaljplan eller

områdesbestämmelser

och

jord-

områdesbestämmelser

och

jord-

ägaren gör sannolikt, att han skall

ägaren gör sannolikt, att han skall

använda marken i enlighet med

använda arrendestället i enlighet

planen eller bestämmelserna.

med planen eller bestämmelserna.

5. jordägaren gör sannolikt, att

5. jordägaren gör sannolikt, att

marken

skall användas

för

arrendestället skall användas för

bebyggelse av annat slag än det

bebyggelse av annat slag än det

som avses med upplåtelsen eller

som avses med upplåtelsen eller

för jordbruk, industri eller annan

för jordbruk, industri eller annan

ekonomisk verksamhet, samt int-

ekonomisk verksamhet, samt jord-

resset för honom att kunna förfoga

ägarens intresse att kunna förfoga

över marken för sådant ändamål

över arrendestället

för

sådant

påtagligt

överväger

arrendatorns

ändamål påtagligt överväger arren-

intresse av fortsatt arrende,

datorns intresse av fortsatt arrende, 6. jordägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa arrendeförhållandet. Om jordägarens intresse blir tillgodosett genom att arrendatorn avträder endast en del av arrendestället och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avser arrendestället i övrigt, har arrendatorn utan hinder av första stycket rätt till sådan förlängning. 11 kap. 5 § 11

Har jordägaren uppsagt arrendeavtalet och vägrar han att förlänga arrendeförhållandet eller kommer förlängning i annat fall ej till stånd på den grund att jordägaren för förlängning kräver arrendeavgift som ej är skälig eller uppställer annat villkor som strider mot god sed i arrendeförhållanden eller eljest är obilligt, skall han i skälig omfattning ersätta arrendatorn dennes förlust på grund av arrendeförhållandets upphörande, om ej 1. arrendatorn åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att det icke skäligen kan fordras att jordägaren förlänger arrendeförhållandet,

10

Senaste lydelse 1987:132.

11

Senaste lydelse 1973:187.

184

2. jordägaren gör sannolikt, att

2. jordägaren gör

sannolikt,

att

Prop.2002/03:116

marken skall användas för annat

arrendestället skall

användas

för

Bilaga 5

ändamål än det med upplåtelsen

annat ändamål än det med upp-

avsedda, och intresset för honom

låtelsen avsedda, och jordägarens

att kunna förfoga över marken för

intresse att kunna förfoga över

sådant ändamål påtagligt över-

arrendestället för sådant ändamål

väger

arrendatorns intresse av

påtagligt

överväger

arrendatorns

fortsatt arrende, eller

intresse av fortsatt arrende, eller

3. jordägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa

arrendeförhållandet.

Första stycket äger motsvarande tillämpning, om arrendatorn har

uppsagt avtalet enligt 3 § och i uppsägningen begärt förlängning av

avtalet på ändrade villkor.

Förlust för arrendatorn som har samband med att denne bekostat upp-

förande av byggnad eller utförande av annat arbete på arrendestället skall

beaktas vid ersättningens bestämmande endast om åtgärden vidtagits i

enlighet med arrendeavtalet.

12 kap.

18 a § 12

Om en bostadslägenhet, som hyrs ut av fastighetsägaren till en hyres-

gäst för annat än fritidsändamål och som inte utgör del av hyresvärdens

egen bostad, inte har lägsta godtagbara standard enligt sjätte och sjunde

styckena, får hyresnämnden på hyresgästens ansökan förelägga

hyresvärden att vidta åtgärd som behövs för att lägenheten skall uppnå

sådan standard (upprustningsföreläggande).

I föreläggandet skall bestämmas inom vilken tid den åtgärd som avses

med föreläggandet skall ha vidtagits. Vite får sättas ut i föreläggandet.

Tiden i föreläggandet får förlängas, om det finns särskilda skäl för det

och ansökan om förlängd tid görs före utgången av den tidsfrist som

gäller.

Föreläggande får meddelas endast om åtgärden med hänsyn till kostna-

den för denna kan beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte. Om den

begärda åtgärden innebär att ingrepp måste göras i andra lägenheter i

huset, får ett föreläggande meddelas endast om hyresgästerna i dessa

lägenheter samtycker till åtgärden.

Bestämmelserna i 16 § fjärdesjätte styckena tillämpas också i fråga

om upprustningsförelägganden.

Med

fastighetsägare jämställs

Med

fastighetsägare jämställs

innehavare av tomträtt och ägare

innehavare av tomträtt och ägare

av byggnad som tillhör annan än

av byggnad som tillhör annan än

ägaren av marken .

fastighet s ägaren.

En bostadslägenhet skall anses ha lägsta godtagbara standard, om den är försedd med anordning inom lägenheten för

1.

kontinuerlig uppvärmning,

2.

kontinuerlig tillgång till varmt och kallt vatten för hushåll och hygien,

3.

avlopp för spillvatten,

12 Senaste lydelse 1997:62.

185

4. personlig hygien, omfattande toalett och tvättställ samt badkar eller

Prop.2002/03:116

dusch,

Bilaga 5

5.

försörjning med elektrisk ström för normal hushållsförbrukning,

6.

matlagning, omfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrymmen och avställningsytor.

Utöver vad som anges i sjätte stycket krävs det för att lägsta godtagbara standard skall uppnås

1.

att det finns tillgång både till förrådsutrymmen inom fastigheten och till anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inom rimligt avstånd från den, och

2.

att huset inte har sådana brister i fråga om hållfasthet, brandsäkerhet eller sanitära förhållanden som inte skäligen kan godtas.

18 d § 13

En fastighetsägare får endast under de förutsättningar som anges i andra stycket

1.

utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller

2.

utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten.

För att sådana åtgärder skall få vidtas krävs det att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i mer än hälften av de berörda bostadslägenheterna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Godkännande eller tillstånd behövs inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än markägaren . Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som tidigare varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än fastighetsägaren . Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som tidigare varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. 13 kap. 11 § Överenskommelse om ändring av avgälden för den kommande tidsperioden får ej träffas senare än ett år före utgången av den löpande perioden.

Väcker fastighetsägaren eller

Väcker fastighetsägaren eller

13 Senaste lydelse 2002:29.

186

tomträttshavaren under näst sista

tomträttshavaren

under

näst sista

året av den löpande perioden talan

året av den löpande perioden talan

om omprövning av avgälden, skall

om omprövning av avgälden, skall

rätten på grundval av det värde

rätten på grundval av det värde

marken äger vid tiden för

marken eller utrymmet har vid

omprövningen bestämma avgälden

tiden för omprövningen bestämma

för den kommande perioden. Vid

avgälden för

den

kommande

bedömande av markvärdet skall

perioden. När värdet bedöms , skall

hänsyn tagas till ändamålet med

hänsyn tas till ändamålet med

upplåtelsen och de närmare före-

upplåtelsen och de närmare före-

skrifter som skall tillämpas i fråga

skrifter som skall tillämpas i fråga

om fastighetens användning och

om fastighetens

användning och

bebyggelse.

bebyggelse.

Har avgälden för den kommande perioden ej bestämts enligt första eller andra stycket, skall den utgå med samma belopp som förut. 14 kap. 13 §

Bortför den härskande fastighetens ägare byggnad eller annan anläggning som är avsedd för servitutet och som tillhör honom men finns på den tjänande fastigheten, åligger det honom att återställa marken i tjänligt skick. Upphör servitutet, är han skyldig att föra bort sådan anläggning inom ett år därefter. Sker det ej , tillfaller anläggningen den tjänande fastighetens ägare utan lösen.

Om den härskande fastighetens ägare bortför byggnad eller annan anläggning som är avsedd för servitutet och som tillhör honom men finns på den tjänande fastigheten, åligger det honom att återställa marken eller utrymmet i tjänligt skick. Upphör servitutet, är han skyldig att föra bort en sådan anläggning inom ett år därefter. Gör han inte det , tillfaller anläggningen den tjänande fastighetens ägare utan lösen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 187

Förslag till lag om ändring i miljöbalken

Prop.2002/03:116

Härigenom föreskrivs att det i miljöbalken skall införas en ny paragraf,

Bilaga 5

32 kap. 5 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

32 kap. 5 a § Bestämmelserna i 5 § gäller också i fråga om skador som orsakas av åtgärder inom ramen för sådant byggnadsarbete som avses i 3 kap. 6 § jordabalken. Därvid skall vad som sägs i 5 § andra stycket gälla endast om den åtgärd som orsakar skadan är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. 188 Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988) 1

dels att nuvarande 8 kap. 7 § skall betecknas 8 kap. 10 §,

dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 5 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 7, 11, 14, 25 och 27 §§, 5 kap. 13, 7, 8 a, 8 b, 10, 10 b, 17, 23, 30 b, 31 och 32 33 a §§, 6 kap. 2 a, 5 och 6 §§, 7 kap. 12 §, 10 kap. 1, 2 och 5 §§, 11 kap. 4 och 6 §§, 12 kap. 6 §, 13 kap. 1 och 3 §§, 15 kap. 1 och 2 §§, 16 kap. 14 § samt 17 kap. 3 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 1 kap. 1 a §, 3 kap. 1 a § och 8 kap. 59 §§, av följande lydelse. Prop.2002/03:116 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 1 kap. 1 a § I denna lag betyder 1. anläggningsfastighet : en fastighet som avgränsas i både horisontalplanet och vertikalplanet, 2. anläggningsutrymme : ett utrymme som är fogat till en annan fastighet än en anläggningsfastighet och som avgränsas i både horisontalplanet och vertikalplanet.

Samfällighet enligt denna lag är mark som hör till flera fastigheter gemensamt. Vad som i denna lag sägs om mark eller område gäller i tillämpliga delar även beträffande fiske som ej ingår i äganderätten till vattenområdet och ej utgör servitut. 3 §

En samfällighet enligt denna lag är mark eller utrymme som hör till flera fastigheter gemensamt. 4 § Vad som sägs i denna lag om mark, utrymme eller område gäller i tillämpliga delar även beträffande fiske som inte ingår i äganderätten till vattenområdet och inte utgör servitut.

2

kap.

5 §

Är servitut eller annan särskild rättighet som hör till fastighet av

Om ett servitut eller någon annan särskild rättighet som hör

1 Lagen omtryckt 1992:1212.

189 betydelse för fastigheten endast om viss mark hör till denna, följer rättigheten marken vid ändring i fastighetsindelningen. Vad som nu sagts gäller icke , om annat bestämmes vid fastighetsbildningen.

till en fastighet är av betydelse för

Prop.2002/03:116

fastigheten endast om viss mark

Bilaga 5

eller visst utrymme hör till denna,

följer rättigheten marken eller

utrymmet vid ändring i fastighets-

indelningen. Vad som nu har sagts

gäller dock inte , om annat bestäms

vid fastighetsbildningen.

3

kap.

1 § Fastighetsbildning skall ske så, att varje fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyn till belägenhet, omfång och övriga förutsättningar varaktigt lämpad för sitt ändamål. Härvid skall särskilt beaktas att fastigheten får en lämplig utformning och tillgång till behövliga vägar utanför sitt område. Om fastigheten skall användas för bebyggelse skall den vidare kunna få godtagbara anordningar för vatten och avlopp. Fastighetsbildning får inte äga rum, om den fastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål, inte kan antas få varaktig användning för sitt ändamål inom överskådlig tid. Fastighetsbildning får inte heller äga rum, om ändamålet med hänsyn till sin art och övriga omständigheter bör tillgodoses på något annat sätt än genom fastighetsbildning. För fastighetsbildning som medför att en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme nybildas eller ombildas gäller därutöver vad som föreskrivs i 1 a §. 1 a § Fastighetsbildning som medför att en anläggningsfastighet nybildas eller ombildas får ske endast om

1.

anläggningsfastigheten rymmer eller är avsedd att rymma en byggnad eller annan anläggning eller en del av en sådan,

2.

anläggningsfastigheten tillförsäkras de rättigheter som behövs för att den skall kunna användas på ett ändamålsenligt sätt,

3.

det står klart att ändamålet med fastighetsbildningen inte bör tillgodoses genom någon annan åtgärd, och

4.

om syftet med fastighetsbild-

ningen är att bilda en anlägg-

190

ningsfastighet för bostadsändamål, denna är ägnad att omfatta minst fem bostadslägenheter. I fråga om fastighetsbildning för en anläggning som ännu inte har uppförts gäller dessutom att fastighetsbildning enligt första stycket får ske endast om

1.

det är nödvändigt för att trygga finansieringen eller uppförandet av anläggningen,

2.

nödvändigt bygglov har meddelats för anläggningen, och

3.

fastigheten kan antas få användning för sitt ändamål inom en nära framtid.

Första och andra styckena tillämpas också vid fastighetsbildning som innebär att ett anläggningsutrymme nybildas eller ombildas. 4 kap. 7 § 2

Förrättning skall handläggas av lantmäterimyndigheten i den ort där marken är belägen . Ligger marken under flera lantmäterimyndigheter, handlägges förrättningen av endera myndigheten.

En förrättning skall handläggas av lantmäterimyndigheten i den ort där de berörda fastigheterna är belägna . Ligger fastigheterna under flera lantmäterimyndigheter, skall förrättningen handläggas av endera myndigheten. 11 § 3

I den utsträckning som är påkallad med hänsyn till fastighetsbildningens art och förhållandena i övrigt skall lantmäterimyndigheten utreda vilka som i egenskap av ägare till fastighet eller på annan grund är sakägare. Den som har lagfart på fastigheten anses som ägare, om det ej visas att fastigheten tillhör annan. Ägaren till en fastighet som berörs av förrättningen skall på begäran av lantmäterimyndigheten uppge för honom kända innehavare av servitut, nyttjanderätt och rätt till elektrisk kraft. Underlåter han det utan giltigt skäl, skall han ersätta den skada som därigenom uppkommer för rättighetshavaren. Om det är ovisst vilken av flera som äger en fastighet eller som innehar en rättighet, behandlas samtliga som sakägare. Har en fastighet bytt ägare genom ett förvärv som inte är fullbordat, är både överlåtaren och förvärvaren sakägare.

2 Senaste lydelse 1995:1394.

3 Senaste lydelse 1995:1394. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 191

Sammanträde 

skall hållas i anslutning till 

den mark 

eller det utrymme 

som fastighetsbildningen avser, om det 

inte 

utan olägenhet kan hållas på annat ställe.

Om en förrättning angår samfälld mark som förvaltas av en samfällighetsförening, är föreningen sakägare i stället för delägarna. Om en förrättning angår sam- Prop.2002/03:116 fälld mark eller samfällt utrymme Bilaga 5 som förvaltas av en samfällighetsförening, är föreningen sakägare i stället för delägarna. 14 § 4

Vid förrättning skall lantmäterimyndigheten hålla sammanträde med sakägarna. Sammanträde behövs ej, om stridiga intressen mellan sakägare ej förekommer i ärendet och hinder mot den sökta fastighetsbildningen ej föreligger. Om ansökan skall avvisas eller det är uppenbart att fastighetsbildningen icke kan tillåtas, är sammanträde ej heller behövligt. Vid sammanträde skall lantmäterimyndigheten redogöra för ansökningen samt klargöra innebörden av vidtagna och planerade åtgärder. Sakägare och annan, som enligt särskild föreskrift skall underrättas om sammanträdet, skall få tillfälle att yttra sig och förebringa utredning i frågor som behandlas vid sammanträdet. Sammanträde hålles där den mark är belägen som fastighetsbildningen avser, om det ej utan olägenhet kan hållas på annat ställe. 25 § 5

Lantmäterimyndigheten skall utreda förutsättningarna för fastighetsbildningen. Föreligger ej hinder mot denna, skall myndigheten utarbeta den fastighetsbildningsplan samt ombesörja de göromål av teknisk art och de värderingar som behövs för åtgärdens genomförande. Därvid bör rådplägning med sakägarna ske. Vid behov skall samråd ske

med de myndigheter som beröres av åtgärden.

Sedan de i första stycket före-

Sedan de i första stycket före-

skrivna åtgärderna har utförts, skall

skrivna åtgärderna har utförts, skall

myndigheten meddela

beslut

om

myndigheten

meddela

beslut om

fastighetsbildningen (fastighetsbild-

fastighetsbildningen (fastighetsbild-

ningsbeslut). Detta beslut skall ange

ningsbeslut). Detta beslut skall ange

hur

fastighetsindelningen

ändras,

hur

fastighetsindelningen

ändras,

vilka

servitutsåtgärder

som vidtas

vilka

servitutsåtgärder

som

vidtas

och vilka byggnader eller andra

och vilka byggnader eller andra

anläggningar som överförs till en

anläggningar som överförs till en

annan fastighet. I övrigt skall

annan fastighet. I övrigt skall be-

beslutet

innehålla uttalanden i

slutet innehålla uttalanden i frågor

frågor som har ett omedelbart

som har ett omedelbart samband

samband med fastighetsbildningen.

med fastighetsbildningen. Särskilda

Särskilda

bestämmelser

om

vad

bestämmelser om vad beslutet i

beslutet i vissa fall skall innehålla

vissa fall skall innehålla finns i 5, 8

finns i 5, 8 och 12 kap.

och 12 kap. Vid fastighetsbildning

enligt 3 kap.

1 a § andra

stycket

4 Senaste lydelse 1995:1394.

5 Senaste lydelse 2001:890.

192 skall lantmäterimyndigheten bestämma en tid inom vilken anläggningen skall ha uppförts. Om det finns särskilda skäl, får lantmäterimyndigheten förlänga tiden. Om det är lämpligt, får fastighetsbildningsbeslutet meddelas utan hinder av att tekniska göromål och värderingar ej utförts. Under samma förutsättning får olika frågor som hör till beslutet upptagas för sig och avgöras genom särskilda beslut. Vad som föreskrives om fastighetsbildningsbeslut gäller även sådant avgörande.

27 §

Gräns

som

tillkommer

genom

Gräns som

tillkommer

genom

fastighetsbildningen

skall

utstakas

fastighetsbildningen

skall

utstakas

och utmärkas i behövlig omfattning.

och utmärkas i behövlig omfattning.

Sträckningen

av

utstakad

gräns

Sträckningen

av

utstakad

gräns

skall överensstämma med fastig-

skall överensstämma med fastig-

hetsbildningsbeslutet.

Utstakning

hetsbildningsbeslutet.

Utstakning

som endast i mindre mån avviker

som endast i mindre mån avviker

från beslutet får dock läggas till

från beslutet får dock läggas till

grund för utmärkningen, om rättelse

grund för utmärkningen, om rättelse

av utstakningen

skulle

medföra

av utstakningen

skulle

medföra

kostnad som icke står i skäligt

kostnad som inte står i skäligt

förhållande till den betydelse det

förhållande till den betydelse det

kan ha för sakägare att fastig-

kan ha för sakägare att fastig-

hetsbildningen

genomföres

i full

hetsbildningen

genomförs

i

full

överensstämmelse med beslutet.

överensstämmelse med beslutet.

Om det är lämpligt, får utmärk-

Om det är lämpligt, får utmärk-

ning av gräns verkställas efter

ning av gräns verkställas efter

förrättningens

avslutande.

An-

förrättningens avslutande. Sakägar-

gående

sådan

åtgärd

skall

na skall underrättas om åtgärden i

sakägarna underrättas i god tid.

god tid . Underrättelsen lämnas

Underrättelsen

lämnas

genom

genom skriftligt meddelande eller i

skriftligt meddelande eller i sådan

sådan

särskild

ordning

som

särskild

ordning

som

beslutats

beslutats enligt 20 § andra stycket.

enligt 20 § andra stycket.

Om

utstakning

och utmärkning

enligt

första

och

andra

styckena inte lämpligen kan ske, skall gränserna med tillräcklig noggrannhet beskrivas på den karta som upprättas enligt 28 § eller i förrättningshandlingarna. 5 kap. 1 § 6

Genom fastighetsreglering får 1. mark överföras från en 1. mark eller utrymme överföras fastighet eller samfällighet till en från en fastighet eller samfällighet

6 Senaste lydelse 2001:890. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 193 annan sådan enhet, till en annan sådan enhet, 2. andelar i samfälligheter överföras från en fastighet till en annan,

3.

samfälligheter bildas,

4.

servitut bildas, ändras eller upphävas, och

5.

byggnader eller andra anläggningar som hör till en fastighet överföras till en annan fastighet.

Som ett led i fastighetsreglering kan vissa för sakägarna gemensamma arbeten verkställas. 2 § För mark som genom överföring frångår fastighet skall vederlag utgå i mark eller andel i samfällighet, om ej ersättning i pengar är mer ändamålsenlig . Vad som sålunda föreskrivits äger motsvarande tillämpning vid överföring av andel i samfällighet samt när mark överföres från samfällighet och när samfällighet bildas.

För mark eller utrymme som genom överföring frångår fastighet skall vederlag utgå i mark, utrymme eller andel i samfällighet, om det inte är mer ändamålsenligt med ersättning i pengar. Detta gäller också vid överföring av andel i samfällighet samt när mark eller utrymme överförs från samfällighet och när samfällighet bildas.

3 §

Rätt att påkalla fastighets-

Rätt att påkalla fastighets-

reglering har ägare av en fastighet

reglering har ägare av en fastighet

som berörs av regleringen. En

som berörs av regleringen. En

samfällighetsförening

får efter

samfällighetsförening får efter be-

beslut av föreningsstämman på-

slut av föreningsstämman påkalla

kalla fastighetsreglering som berör

fastighetsreglering som berör sam-

samfälld mark under

föreningens

fälld mark eller samfällt utrymme

förvaltning.

under föreningens förvaltning. Vid expropriation eller liknande tvångsförvärv får förvärvaren begära sådan fastighetsreglering varigenom olägenhet av förvärvet kan undanröjas, minskas eller förebyggas. Kommunen kan påkalla fastighetsreglering som behövs för att mark och vatten skall kunna användas för bebyggelse på ett ändamålsenligt sätt. Länsstyrelsen kan påkalla fastighetsreglering som länsstyrelsen finner vara av större betydelse från allmän synpunkt. 7 § Fastighetsreglering får icke verkställas så, att mark tillsammans med byggnad som finns på marken överföres till annan fastighet eller samfällighet. Mark på vilken finns byggnad som tillhör innehavare av servitut eller nyttjanderätt får dock överföras, om byggnadens ägare tillförsäkras motsvarande rätt att efter regleringen behålla byggnaden på Fastighetsreglering får inte verkställas så, att mark eller utrymme tillsammans med byggnad som finns på marken eller inom utrymmet överförs till annan fastighet eller samfällighet. Marken eller utrymmet får dock överföras, om byggnaden tillhör innehavare av servitut eller nyttjanderätt och byggnadens ägare tillförsäkras motsvarande rätt att efter reg- Prop.2002/03:116 Bilaga 5 194 samma mark. Under förutsättning att väsentlig olägenhet för sakägare ej uppkommer , får mark överföras utan hinder av bestämmelserna i första stycket, om byggnaden har endast obetydligt värde eller om överföringen i betydande mån underlättar möjligheterna att vinna ändamålsenlig fastighetsindelning. Vid sådan överföring övergår byggnaden i tillträdarens ägo, även om den ej hörde till den fastighet från vilken överföringen sker. Mark där det finns elektrisk starkströmsledning, för vilken koncession fordras, får överföras endast om ledningens ägare tillförsäkras rätt att efter regleringen behålla ledningen på samma mark. leringen behålla byggnaden på Prop.2002/03:116 samma mark eller inom samma Bilaga 5 utrymme . Under förutsättning att det inte uppkommer någon väsentlig olägenhet för sakägare, får mark eller utrymme överföras trots bestämmelserna i första stycket, om byggnaden har endast obetydligt värde eller om överföringen i betydande mån underlättar möjligheterna att vinna en ändamålsenlig fastighetsindelning. Vid sådan överföring övergår byggnaden i tillträdarens ägo, även om den inte hörde till den fastighet från vilken överföringen sker.

Mark eller utrymme där det finns elektrisk starkströmsledning, för vilken koncession fordras, får överföras endast om ledningens ägare tillförsäkras rätt att efter regleringen behålla ledningen på samma mark eller inom samma utrymme .

8 a § Mark som skulle ha kunnat inlösas enligt 6 kap. 17 § första stycket plan och bygglagen (1987:10) får överföras genom fastighetsreglering utan hinder av bestämmelserna i 7 och 8 §§. Detsamma gäller i fråga om upphävande av servitut som besvärar sådan mark. Bestämmelserna i 7 och 8 §§ utgör inte heller något hinder mot att servitut bildas för en sådan allmän trafikanläggning som avses i 14 kap. 2 § plan och bygglagen. Mark eller utrymme som skulle ha kunnat inlösas enligt 6 kap. 17 § första stycket plan och bygglagen (1987:10) får överföras genom fastighetsreglering utan hinder av bestämmelserna i 7 och 8 §§. Detsamma gäller i fråga om upphävande av servitut som besvärar sådan mark eller sådant utrymme . Bestämmelserna i 7 och 8 §§ utgör inte heller något hinder mot att servitut bildas för en sådan allmän trafikanläggning som avses i 14 kap. 2 § plan och bygglagen.

8 b § 7

Mark

som

enligt

lagen

Mark eller utrymme som enligt

(1995:1649) om byggande av järn-

lagen

(1995:1649)

om

byggande

väg får inlösas för järnvägs-

av järnväg får inlösas för

ändamål

får

överföras

genom

järnvägsändamål

får

överföras

fastighetsreglering

trots

bestäm-

genom

fastighetsreglering

trots

melserna

i 5

kap.

7 och 8 §§.

bestämmelserna i

5 kap. 7

och

7 Senaste lydelse 1995:1650.

195 Detsamma gäller i fråga om bildande av servitut på sådan mark och upphävande av servitut som besvärar sådan mark. 8 §§. Detsamma gäller i fråga om bildande av servitut på sådan mark eller inom sådant utrymme och upphävande av servitut som besvärar sådan mark eller sådant utrymme . 10 §

Om värdet av den mark och de

Om värdet av den mark, det

andelar i samfälld mark som

utrymme och de andelar i samfälld

genom

fastighetsreglering

läggs

mark eller samfällt utrymme som

till en fastighet inte motsvarar vär-

genom

fastighetsreglering

läggs

det av vad som genom regleringen

till en fastighet inte motsvarar

frångår

fastigheten,

utjämnas

värdet av vad som genom reg-

skillnaden

genom ersättning i

leringen

frångår fastigheten,

skall

pengar. På samma sätt utjämnas

skillnaden utjämnas genom ersätt-

värdeförändring som föranleds av

ning i pengar. Också för värde-

servitutsåtgärd eller av att byggnad

förändring som föranleds av en

eller annan

anläggning

genom

servitutsåtgärd eller av att en

regleringen

övergår

till

någon

byggnad eller någon annan an-

annan ägare.

läggning genom regleringen över-

går till någon annan ägare skall

ersättning betalas i pengar .

Ersättning enligt första stycket bestäms på grundval av värdering

(likvidvärdering).

10 b §

Om en nyttjanderätt eller ett

Om en nyttjanderätt eller ett

servitut efter fastighetsregleringen

servitut efter fastighetsregleringen

skall fortsätta att gälla i mark eller

skall fortsätta att gälla i mark,

byggnad till följd av ett

utrymme eller byggnad till följd av

förordnande enligt 33 a §

eller

ett förordnande enligt 33 a § eller

7 kap.

13

§, skall likvidvärdet

7 kap. 13

§, skall likvidvärdet

minskas.

Minskningen

skall

minskas. Minskningen skall mot-

motsvara

den

belastning

som

svara den belastning som rättig-

rättigheten medför för tillträdaren,

heten medför för tillträdaren, i den

i den mån minskning kan ske utan

mån minskning kan ske utan att

att skada uppkommer för den som

skada uppkommer för den som har

har en fordran med bättre rätt än

en fordran med bättre rätt än

rättigheten.

Kan

minskning

inte

rättigheten.

Kan

minskning

inte

ske fullt ut, skall den ersättning

ske fullt ut, skall den ersättning

som till följd härav skall betalas

som till följd härav skall betalas

fördelas

mellan

sakägarna

efter

fördelas

mellan

sakägarna

efter

vad som är skäligt med hänsyn till

vad som är skäligt med hänsyn till

den nytta som varje sakägare har

den nytta som varje sakägare har

av regleringen.

av regleringen.

17 § 8

Om samfälld mark som förvaltas

Om samfälld mark eller samfällt

av en samfällighetsförening berörs

utrymme

som

förvaltas

av

en

8 Senaste lydelse 1995:1394. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 196

av en förrättning, skall föreningen

samfällighetsförening berörs av en

Prop.2002/03:116

utge ersättning för mark som

förrättning,

skall föreningen utge

Bilaga 5

tillförs samfälligheten och ta emot

ersättning för mark eller utrymme

ersättning för mark som frångår

som tillförs samfälligheten och ta

den.

Detsamma gäller

ersättning

emot ersättning för mark eller

med anledning av att servitut

utrymme som frångår den. Det-

bildas, ändras eller upphävs.

samma gäller ersättning med an-

ledning av att servitut bildas, änd-

ras eller upphävs.

Förvaltas samfälligheten av en styrelse eller förvaltare med befogenhet

att uppbära medel som tillkommer samfälligheten, skall ersättningen

betalas ut till styrelsen eller förvaltaren, om inte någon delägare begär att

den ersättning som belöper på hans andel skall utbetalas till honom.

Endast om en sådan begäran framställs, skall lantmäterimyndigheten i

ersättningsbeslutet ange varje delägares andel.

Ersättning som enligt 16 § första stycket skall inbetalas till myndighet

skall räknas av innan utbetalning sker till en samfällighetsförening,

styrelse eller förvaltare.

23 §

Har förordnande enligt 21 eller 22 § tillkännagivits vid sammanträde,

gäller det omedelbart. Meddelas förordnandet i annan ordning, gäller det

mot var och en som fått kännedom om det.

Förordnandet skall upphävas när

Förordnandet skall upphävas när

ändamålet förfallit. Om förord-

ändamålet förfallit. Om förord-

nandet ej upphävts, gäller det till

nandet inte har upphävts, gäller

dess

ersättningsfrågor

angående

det till dess ersättningsfrågor an-

den mark som beröres av förord-

gående den mark eller det ut-

nandet slutligt avgjorts. I den mån

rymme som berörs av förordnan-

förordnandet

omfattar mark

som

det slutligt avgjorts. I den mån

skall överföras, upphör förbudet i

förordnandet omfattar mark eller

stället vid tillträdet.

utrymme som skall överföras, upp-

hör förbudet i stället vid tillträdet.

30 b § 9

Är mark som överförs genom

Om nyttjanderätt,

servitut eller

fastighetsreglering belastad

med

rätt till elektrisk kraft gäller i den

nyttjanderätt, servitut eller rätt till

mark eller det utrymme som

elektrisk kraft och skall rättigheten

överförs genom fastighetsreglering

enligt 7 kap. 29 § jordabalken inte

och rättigheten enligt 7 kap. 29 §

gälla

mot

tillträdaren,

upphör

jordabalken inte skall gälla mot

rättigheten vid den tidpunkt som

tillträdaren, upphör rättigheten vid

enligt 30 eller 30 a § gäller för

den tidpunkt som enligt 30 eller

tillträdet eller vid den senare

30 a § gäller för tillträdet eller vid

tidpunkt

som

lantmäterimyndig-

den senare tidpunkt som lant-

heten föreskriver. Utgörs rättig-

mäterimyndigheten

föreskriver.

heten av jordbruksarrende, inträder

Utgörs rättigheten av jordbruks-

arrendatorns skyldighet att avträda

arrende,

inträder

arrendatorns

marken

dock

tidigast

på

den

skyldighet att avträda marken eller

9 Senaste lydelse 1995:1394.

197

Om utövandet av en nyttjanderätt 

genom nyttjanderättsavtalet 

är begränsat 

till 

ett 

visst område och detta helt eller delvis 

överförs 

till 

en 

annan fastighet eller till 

en 

samfällighet, skall lantmäterimyndigheten, om 

en 

sakägare begär det och åtgärden är lämplig, bestämma nytt område för 

utövandet av nyttjanderätten 

på mark 

eller inom utrymme 

som efter fastighetsregleringen hör till den fastighet i vilken nyttjande-

fardag som inträffar närmast efter sex månader från det att arrendatorn fick underrättelse om att regleringen påkallats.

utrymmet dock tidigast på den Prop.2002/03:116 fardag som inträffar närmast efter Bilaga 5 sex månader från det att arrendatorn fick underrättelse om att regleringen påkallats. 31 § 10

Den som avträder mark får

Den som avträder mark eller

under ett år ha kvar byggnad eller

utrymme får under ett år ha kvar

annan anläggning som skall flyttas

byggnad eller annan anläggning

samt upplag. Finns växande gröda

som skall flyttas samt upplag. Om

på åker som tillträdes , får

det finns växande gröda på en åker

avträdaren bärga grödan.

som tillträds , får avträdaren bärga

grödan. Första stycket gäller endast om lantmäterimyndigheten ej bestämmer annat. Om det främjar genomförandet av regleringen, kan den som avträder skogbevuxen mark berättigas att under en tid av högst fem år från det uppgift om regleringen införts i fastighetsregistrets allmänna del uttaga utstämplad skog på marken till särskilt angivet värde. Föreligger på grund av förhållande, som avträdaren icke råder över, hinder för honom att tillgodogöra sig skogen inom den bestämda tiden, skall markens ägare betala ersättning i pengar för vad som ej kan uttagas. Väckes ej talan om sådan ersättning inom ett år från det tiden utgick, är rätten till talan förlorad. 32 § Vägrar någon utan skäl att avträda mark eller byggnad i rätt tid, har tillträdaren rätt att få handräckning av kronofogdemyndigheten för att komma i besittning av egendomen. Vägrar någon utan skäl att avträda mark, utrymme eller byggnad i rätt tid, har tillträdaren rätt att få handräckning av kronofogdemyndigheten för att komma i besittning av egendomen. 33 § 11

Är nyttjanderätts utövning genom nyttjanderättsavtalet begränsad till visst område och blir detta helt eller delvis överfört till annan fastighet eller till samfällighet, skall lantmäterimyndigheten, om sakägare begär det och åtgärden är lämplig, bestämma nytt område för nyttjanderättens utövning på mark som efter fastighetsregleringen hör till den fastighet i vilken nyttjanderätten upplåtits.

10

Senaste lydelse 2000:233.

11

Senaste lydelse 1995:1394.

198

rätten upplåtits.

33 a § 12

Om en nyttjanderätt gäller i

Om en nyttjanderätt gäller i

mark eller byggnad som genom

mark, utrymme eller byggnad som

fastighetsreglering överförs till en

genom fastighetsreglering överförs

annan fastighet, skall lantmäteri-

till en annan fastighet, skall lant-

myndigheten förordna att nytt-

mäterimyndigheten

förordna

att

janderätten skall fortsätta att gälla

nyttjanderätten skall

fortsätta

att

i den överförda egendomen, om

gälla i den överförda egendomen,

någon sakägare begär det samt åt-

om någon sakägare begär det samt

gärden är lämplig och inte mot-

åtgärden är lämplig och inte

verkar syftet med regleringen. Är

motverkar syftet med regleringen.

ett arrende enligt lag förenat med

Är ett arrende enligt lag förenat

rätt till förlängning, skall ett sådant

med rätt till förlängning, skall ett

förordnande meddelas på yrkande

sådant förordnande

meddelas

på

av arrendatorn, om denne visar

yrkande av arrendatorn, om denne

beaktansvärda skäl för ett fortsatt

visar beaktansvärda skäl för ett

arrende samt åtgärden inte i

fortsatt arrende samt åtgärden inte

väsentlig mån motverkar syftet

i väsentlig mån motverkar syftet

med regleringen.

med regleringen.

Ett förordnande enligt första stycket innebär att upplåtelsen, såvitt avser den överförda egendomen, gäller mot tillträdaren som om denne förvärvat den genom en överlåtelse vid vilken har gjorts förbehåll om upplåtelsen. Lantmäterimyndigheten får dock föreskriva sådan jämkning av upplåtelsevillkoren som behövs. Ett förordnande enligt första stycket får meddelas utan att nyttjanderättshavaren har blivit hörd, om det är uppenbart att åtgärden inte är till olägenhet för honom och det även i övrigt framstår som obehövligt att höra honom. Ett förordnande enligt första stycket skall redovisas i fastighetsbildningsbeslutet. Om nyttjanderätten är inskriven i fastighetsregistrets inskrivningsdel, skall underrättelse om förordnandet lämnas till inskrivningsmyndigheten när fastighetsbildningsbeslutet har vunnit laga kraft. 6 kap. 2 a § Av mark som ingår i samverkansområdet för en exploateringssamfällighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan får särskilda samfälligheter bildas, om det behövs för att genomföra sådan samverkan. En fastighets andel i samfälligheten skall därvid motsvara dess andelstal i exploateringssamfälligheten enligt 11 § andra stycket nämnda lag. Av mark eller utrymme som ingår i samverkansområdet för en exploateringssamfällighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan får särskilda samfälligheter bildas, om det behövs för att genomföra sådan samverkan. En fastighets andel i samfälligheten skall därvid motsvara dess andelstal i exploateringssamfälligheten enligt 11 § andra stycket nämnda lag.

12 Senaste lydelse 2000:233. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 199 5 § Bestämmelserna i 13 §§ äger motsvarande tillämpning när fråga uppkommer att överföra mark till samfällighet i utbyte mot andel i samfälligheten eller att eljest överföra andel i samfällighet. Överenskommelse om överföring av andel i samfällighet som avses i 1 § behöver dock ej biträdas av delägare för vilken åtgärden icke medför ändrat andelstal. Bestämmelserna i 13 §§ tillämpas också när fråga uppkommer att överföra mark eller utrymme till en samfällighet i utbyte mot en andel i samfälligheten eller att i annat fall överföra andel i en samfällighet. En överenskommelse om överföring av andel i samfällighet som avses i 1 § behöver dock inte biträdas av delägare för vilken åtgärden inte medför ändrat andelstal.

6 §

Överförs

mark

från

en

Överförs mark eller utrymme

samfällighet

eller

upplåts

eller

från en samfällighet eller upplåts

ändras servitut i samfälld mark,

eller ändras servitut i samfälld

utgår ersättning endast till delägare

mark eller samfällt utrymme , utgår

som har framställt yrkande om det

ersättning endast till delägare som

under förrättningen. Ersättning till

har framställt yrkande om det

en delägare skall dock fastställas

under förrättningen. Ersättning till

utan yrkande när den kan antas

en delägare skall dock fastställas

överstiga tre procent av det

utan yrkande när den kan antas

basbelopp enligt lagen (1962:381)

överstiga tre procent av det bas-

om allmän försäkring som gällde

belopp enligt lagen (1962:381) om

året innan förrättningen påbör-

allmän försäkring som gällde året

jades.

innan förrättningen påbörjades. Ersättning skall alltid fastställas utan yrkande när samfälligheten förvaltas av en samfällighetsförening eller när i annat fall ersättning enligt 5 kap. 17 § andra stycket skall utbetalas till någon som företräder delägarna. 7 kap. 12 § 13

Vid överföring av mark från en fastighet till vilken hör servitut eller annan särskild rättighet får lantmäterimyndigheten förordna att rättigheten skall tillhöra båda de fastigheter som berörs av fastighetsregleringen eller endera av dem. Meddelas inte något förordnande gäller 2 kap. 5 §. Vid överföring av mark eller utrymme från en fastighet till vilken hör servitut eller annan särskild rättighet får lantmäterimyndigheten förordna att rättigheten skall tillhöra båda de fastigheter som berörs av fastighetsregleringen eller endera av dem. Meddelas inte något förordnande gäller 2 kap. 5 §.

13 Senaste lydelse 1995:1394. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 200

8 kap.

Prop.2002/03:116

5 § 14

Bilaga 5

Bestämmelserna

i

denna paragraf tillämpas när 1. olika delar av en byggnad eller annan anläggning hör till skilda fastigheter, 2. minst en del av anläggningen hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme, och 3. anläggningen eller en sådan del av anläggningen som avses under 2 har skadats eller förslitits i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål. I fall som avses i första stycket får ägaren av en av de fastigheter som har del i anläggningen på begäran lösa in de anläggningsfastigheter och de anläggningsutrymmen som anläggningen eller anläggningsdelen hör till. Om flera fastighetsägare begär inlösen, har den företräde vars del av anläggningen vid uppskattning åsätts det största värdet. Om flera delar åsätts lika värde, har den företräde som först begärt inlösen. Om det samtidigt genomförs ändringar i fastighetsindelningen med tillämpning av 5 kap., skall dessa beaktas vid uppskattningen. Om inlösen inte sker enligt andra stycket, skall lantmäterimyndigheten förordna att de anläggningsfastigheter och anläggningsutrymmen som anläggningen eller anläggningsdelen hör till skall avstås genom inlösen och överföras till den fastighet som de skulle ha hört till om några anläggningsfastigheter eller anläggningsutrymmen inte hade bildats. Inlösen enligt andra eller tredje stycket får inte ske om det kan

antas

att anläggningsfastigheten

eller

anläggningsutrymmet kom-

14 Tidigare 8 kap. 5 § upphävd genom 1992:1212.

201

mer att få fortsatt användning för

Prop.2002/03:116

sitt ändamål inom en nära

Bilaga 5

framtid.

6 § 15

Om en anläggning, som i sin

helhet hör till en anläggnings-

fastighet eller ett anläggnings-

utrymme, har skadats eller förs-

litits i sådan utsträckning att den

måste ersättas med en ny för att

tjäna sitt ändamål, gäller 5 §

tredje och fjärde styckena.

7 §

Vad som sägs i 5 § andra och

tredje styckena och 6 § gäller

också om anläggningen inte har

uppförts inom den tid som har

beslutats enligt 4 kap. 25 § andra

stycket.

8 § 16

Inlösen enligt 57 §§ får ske

trots bestämmelserna i 3 kap. 2 §,

5 kap. 7 § samt 13 §§ i detta

kapitel.

9 §

Om inlösen begärs enligt 5

7 §§ av en del av en fastighet och

en återstående del av fastigheten

till följd därav inte längre kan

användas för sitt ändamål, får

inlösen ske endast om även denna

del inlöses.

10 kap. Genom avstyckning kan viss ägovidd av fastighets enskilda mark eller fastighets andel i samfällighet avskiljas för att utgöra fastighet för sig eller ingå i sammanläggning. Avstyckad ägovidd eller andel 1 § Genom avstyckning kan en viss del av fastighets enskilda mark eller enskilda utrymme eller en fastighets andel i samfällighet avskiljas för att utgöra en fastighet för sig eller ingå i sammanläggning. Vad som har avstyckats kallas

15

Tidigare 8 kap. 6

§ upphävd genom 1992:1212.

16

Tidigare 8 kap. 8

§ upphävd genom 1977:362.

202

kallas styckningslott och åter-

styckningslott

och återstoden av

Prop.2002/03:116

stoden av fastigheten stamfastig-

fastigheten

stamfastighet.

Med

Bilaga 5

het. Med styckningsdel avses såväl

styckningsdel avses såväl stam-

stamfastighet som styckningslott.

fastighet som styckningslott.

2 § 17

Även

samfällighet

eller

viss

Även en samfällighet eller ett

ägovidd av samfällighet kan av-

visst markområde eller visst ut-

styckas. Såsom stamfastighet an-

rymme av en samfällighet kan av-

ses varje fastighet som äger del i

styckas. Såsom stamfastighet an-

samfälligheten.

ses varje fastighet som har andel i

samfälligheten.

Svarar fastighet som har del i

Svarar en fastighet som har

samfälligheten för inteckning,

får

andel i samfälligheten för in-

avstyckning ske endast om ett

teckning, får avstyckning ske en-

belopp, som enligt lantmäteri-

dast om ett belopp, som enligt

myndighetens

bedömning

mot-

lantmäterimyndighetens

bedöm-

svarar värdet av fastighetens andel

ning motsvarar värdet av fastig-

i den mark som skall avstyckas,

hetens andel i den mark eller det

inbetalats

till

myndighet

som

utrymme som skall avstyckas, in-

regeringen bestämt.

Detta

gäller

betalats till

myndighet

som

dock icke, om de borgenärer som

regeringen

bestämt. Detta

gäller

har panträtt i fastigheten medgivit

dock icke, om de borgenärer som

att avstyckning får äga rum utan

har panträtt i fastigheten medgivit

att inbetalning skett. Besväras fas-

att avstyckning får äga rum utan

tigheten av gemensam inteckning,

att inbetalning har skett. Besväras

fordras dessutom de medgivanden

fastigheten av gemensam inteck-

från fastighetsägare och fordrings-

ning, fordras dessutom de med-

havare som i 22 kap. 11 § jorda-

givanden från fastighetsägare och

balken föreskrives för relaxation .

fordringshavare som föreskrivs för

Medgivande av rättsägare fordras

relaxation i 22 kap. 11 §

ej , om avstyckningen är väsent-

jordabalken. Medgivande av rätts-

ligen utan betydelse för honom.

ägare fordras inte , om avstyck-

ningen är väsentligen utan be-

tydelse för honom eller henne .

I fråga om fördelning av inbetalda medel äger 5 kap. 16 § andra

stycket motsvarande tillämpning.

5 § 18

Bestämmelserna om bildande av samfällighet och servitut genom

fastighetsreglering och om överföring av byggnader eller andra anlägg-

ningar genom fastighetsreglering tillämpas också vid avstyckning, när

det gäller förhållandet mellan styckningsdelarna.

Vid avstyckning av ägovidd från

Vid avstyckning av mark eller

fastighet som har del i samfälld

utrymme från fastighet som har del

väg

kan

styckningslotten

såsom

i samfälld väg kan stycknings-

servitut i stamfastigheten tilläggas

lotten såsom servitut i stam-

rätt

att

nyttja

vägen. Sådant

fastigheten

tilläggas rätt

att

nyttja

17 Senaste lydelse 1995:1394.

18 Senaste lydelse 2001:890.

203

servitut får dock ej bildas, om

vägen. Ett sådant servitut får dock

styckningslottens

behov

av väg

inte bildas,

om styckningslottens

kan tillgodoses bättre på annat sätt.

behov av väg kan tillgodoses

bättre på annat sätt.

11 kap.

4 §

Fastighetens enskilda mark och

Fastighetens enskilda mark eller

dess andelar i samfälld mark för-

utrymme och dess andelar i sam-

delas mellan de olika klyvnings-

fälld mark eller samfällt utrymme

lotterna, om ej annat följer av

fördelas mellan de olika klyv-

bestämmelserna i 6 § om bildande

ningslotterna, om annat inte följer

av samfällighet. Graderingsvärdet

av bestämmelserna i 6 § om bil-

för varje lott får ej väsentligt

dande av samfällighet. Graderings-

understiga

delägarens

andel i

värdet för varje lott får inte väsent-

fastighetens graderingsvärde eller i

ligt understiga delägarens andel i

sådan omfattning överstiga samma

fastighetens graderingsvärde eller i

andel att avsevärd olägenhet upp-

sådan omfattning överstiga samma

kommer för delägare. I fråga om

andel att

avsevärd olägenhet

fastställande

av

graderingsvärde

uppkommer för delägare. I fråga

gäller 5 kap. 9 §.

om fastställande av graderings-

värde gäller 5 kap. 9 §. Vid beräkning av delägares andel i fastighetens graderingsvärde skall hänsyn tagas till avstyckning eller därmed jämförlig åtgärd varigenom visst område avskilts från andel i fastigheten. 6 § 19

Bestämmelserna om bildande av samfällighet och servitut genom fastighetsreglering och om överföring av byggnader eller andra anläggningar genom fastighetsreglering tillämpas också vid klyvning, när det gäller förhållandet mellan klyvningslotterna.

Mark som på grund av

Mark eller utrymme som på

beskaffenheten eller läget ej kan

grund av beskaffenheten eller läget

värderas med tillräcklig

säkerhet

inte kan värderas med tillräcklig

eller som har så lågt värde att

säkerhet eller som har så lågt

kostnaderna för delning av marken

värde att kostnaderna för delning

ej står i rimligt förhållande till

av marken eller utrymmet inte står

värdet får avsättas som samfälld

i rimligt förhållande till värdet får

för klyvningslotterna, även om det

avsättas som samfälld för klyv-

ej är tillåtet enligt 6 kap. 1 §.

ningslotterna, även om det inte är

tillåtet enligt 6 kap. 1 §.

12 kap.

6 §

Vid tillämpning av 5 § beaktas

Vid tillämpningen av 5 § skall

ej inskrivning för

servitut,

inskrivning för servitut, nyttjande-

nyttjanderätt eller rätt till elektrisk

rätt eller rätt till elektrisk kraft inte

19 Senaste lydelse 2001:890. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 204

kraft, om rättigheten icke rör mark

beaktas , om rättigheten inte rör

som skall ingå i samman-

mark eller utrymme som skall ingå

läggningen. Hänsyn tages ej heller

i sammanläggningen. Hänsyn skall

till sådan inteckning som avses i

inte heller tas till sådan inteckning

10 kap. 2 § andra stycket eller till

som avses i 10 kap. 2 § andra

inskrivning beträffande vilken

stycket eller till inskrivning be-

ansökan gjorts om dödning eller

träffande vilken ansökan gjorts om

relaxation i fastighet som ingår i

dödning eller relaxation i fastighet

sammanläggningen, såvida hinder

som ingår i sammanläggningen,

mot åtgärden icke föreligger om

såvida det inte finns hinder mot

fastighetsbildningen genomföres .

åtgärden om fastighetsbildningen

genomförs .

Medgivande enligt 5 § 2 fordras ej från fastighetsägare eller rättighetshavare, om det är väsentligen utan betydelse för hans säkerhet att förslaget till företrädesordning tillämpas. 13 kap. 1 § Har fastighet enskild mark på ömse sidor om kommungräns, skall fastighetsindelningen ändras så, att den överensstämmer med den kommunala indelningen. Ändringen skall ske genom fastighetsreglering eller avstyckning. Om det är nödvändigt, får fastighetsbildningen genomföras utan att de i 3 kap. föreskrivna villkoren iakttages . Vid fastighetsreglering får avsteg göras även från 5 kap. 4 §, om sakägare ej motsätter sig detta. Består samfällighet av mark inom olika kommuner, skall fastighetsindelningen genom fastighetsreglering eller avstyckning anpassas till den kommunala indelningen, om det kan ske utan att denna lag åsidosättes . Har en fastighet enskild mark eller enskilt utrymme på ömse sidor om en kommungräns, skall fastighetsindelningen ändras så, att den överensstämmer med den kommunala indelningen. Ändringen skall ske genom fastighetsreglering eller avstyckning. Om det är nödvändigt, får fastighetsbildningen genomföras utan att de i 3 kap. föreskrivna villkoren iakttas . Vid fastighetsreglering får avsteg göras även från 5 kap. 4 §, om sakägare inte motsätter sig detta. Består en samfällighet av mark eller utrymme inom olika kommuner, skall fastighetsindelningen genom fastighetsreglering eller avstyckning anpassas till den kommunala indelningen, om det kan ske utan att denna lag åsidosätts . 3 § Fastighetsbildning enligt 1 § skall om möjligt genomföras så, att fastighet ej kommer att ha andel i samfällighet inom annan kommun. Vid förrättning som föranledes av ändring i den kommunala indelningen får, om hinder eljest icke möter, fastighetsreglering eller avstyckning företagas utan särskild ansökan för att fastighet, som genom indelningsändringen fått andel i samfällighet inom annan kommun, skall skiljas

från andelen.

Vid avstyckning från en fastig-

Vid avstyckning från fastighets

enskilda mark skall som styck-

hets enskilda mark eller utrymme

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 205 ningslott avskiljas den del vars ägovidd är minst, om ej särskilda förhållanden föranleder annat. skall som styckningslott avskiljas Prop.2002/03:116 den del vars värde är minst, om Bilaga 5

inte särskilda förhållanden föranleder annat. 15 kap. 1 § Mål som fullföljes enligt bestämmelserna i detta kapitel (fastighetsbildningsmål) prövas av den fastighetsdomstol inom vars domkrets marken är belägen . Ligger marken under flera fastighetsdomstolar, upptages talan av den domstol under vilken huvuddelen ligger. Mål som överklagas enligt bestämmelserna i detta kapitel (fastighetsbildningsmål) skall prövas av den fastighetsdomstol inom vars domkrets de berörda fastigheterna är belägna . Ligger fastigheterna under flera fastighetsdomstolar, skall talan tas upp av den domstol under vilken huvuddelen ligger. 2 § 20

Lantmäterimyndighetens beslut skall överklagas särskilt, om myndigheten

1.

avvisat ansökan om fastighetsbildning eller fastighetsbestämning eller avvisat ombud eller biträde,

2.

ogillat jäv mot förrättningsman,

3. beslutat i fråga om förskott enligt 5 kap. 30 § fjärde stycket eller tidpunkt för rättighetshavares skyldighet att avträda mark enligt 5 kap. 30 b §, 3. beslutat i fråga om förskott enligt 5 kap. 30 § fjärde stycket eller tidpunkt för rättighetshavares skyldighet att avträda mark eller utrymme enligt 5 kap. 30 b §,

4.

beslutat i fråga om ersättning till sakkunnig eller syssloman eller till sådan skadelidande som avses i 4 kap. 38 §,

5.

beslutat i fråga om rättelse av förrättningsbeslut, karta eller annan handling,

6.

beslutat att gemensamt arbete skall utföras enligt denna lag eller att fråga om sådant arbete skall prövas enligt annan lagstiftning,

7.

beslutat enligt 9 kap. 3 § om fördelning av kostnader för gemensamt arbete eller enligt 9 kap. 4 § om utdebitering av sådana kostnader,

8.

beslutat att syssloman som fått i uppdrag att ombesörja gemensamt arbete skall skiljas från uppdraget,

9.

avvisat överklagande,

10.

beslutat i fråga om hänvisning enligt 5 kap. 12 a §,

11.

beslutat att inte pröva en fråga som avses i 5 kap. 12 c §. Skrivelsen med överklagande enligt denna paragraf skall ges in till

lantmäterimyndigheten inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Överklagande får göras av sakägare. Beslut som avses i 1, 4, 5 och 8 får överklagas även av annan som beslutet rör.

20 Senaste lydelse 1995:1394.

206 16 kap. 14 § Fastighetsdomstolen kan, efter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna, besluta att sakägare som förlorar målet skall ersätta annan sakägare dennes rättegångskostnad.

I mål om inlösenersättning skall

I mål om inlösenersättning skall

dock sakägare som avstår mark

dock sakägare som avstår mark,

eller

särskild

rättighet

få

utrymme eller särskild rättighet få

gottgörelse för sin kostnad obero-

gottgörelse för sin kostnad obero-

ende av utgången i målet.

ende av utgången i målet.

Detsamma skall gälla i mål om

Detsamma skall gälla i mål om

ersättning för marköverföring eller

ersättning för överföring av mark

reglering av rättighet som avses i 5

eller utrymme eller reglering av

kap. 10 a § andra stycket.

rättighet som avses i 5 kap. 10 a §

andra stycket.

Första och andra styckena gäller

Första och andra styckena gäller

inte, om annat följer av 18 kap. 6

inte, om annat följer av 18 kap. 6

eller 8 § rättegångsbalken. Ogillas

eller 8 § rättegångsbalken. Ogillas

i mål enligt andra stycket talan

i mål enligt andra stycket talan

som har fullföljts av den som

som har överklagats av den som

avstår eller upplåter mark eller

avstår eller upplåter mark, ut-

rättighet, tillämpas 15 kap. 6 §

rymme eller rättighet, tillämpas 15

plan och bygglagen (1987:10).

kap. 6 § plan och bygglagen

(1987:10). Vinner sakägare mål mot företrädare för allmänt intresse, kan domstolen tillerkänna honom ersättning för rättegångskostnad, om synnerliga skäl föreligger. Sådan ersättning skall utges av statsverket eller, om endast kommunen företräder det allmänna intresset, av kommunen. Skall i annat fall än som avses i 13 § kostnad för bevisning eller särskild åtgärd enligt rättens beslut utgå av allmänna medel, kan domstolen när det är skäligt förordna att kostnaden skall stanna på statsverket. 17 kap. 3 § I fråga om rättegången i hovrätten tillämpas 16 kap. 3, 7 och 913 §§, 14 § första, fjärde och femte styckena, 15 § andra stycket samt 16 §. Dock skall 16 kap. 15 § andra stycket inte tillämpas när hovrätten återförvisar mål till fastighetsdomstolen.

I mål som avses i 16 kap. 14 §

I mål som avses i 16 kap. 14 §

andra stycket skall den som har att

andra stycket skall den som har att

betala ersättning för mark eller

betala ersättning för mark, ut-

rättighet, om inte annat följer av

rymme eller rättighet, om inte an-

18 kap. 6 eller 8 § rätte-

nat följer av 18 kap. 6 eller 8 §

gångsbalken, alltid själv bära sina

rättegångsbalken, alltid själv bära

kostnader samt kostnad som han

sina kostnader samt kostnad som

orsakar motparten genom att själv

han orsakar motparten genom att

överklaga. Ogillas i ett sådant mål

själv överklaga. Ogillas i ett sådant

talan som har fullföljts av den som

mål talan som har överklagats av Prop.2002/03:116 Bilaga 5 207

avstår eller upplåter mark eller

den som avstår eller upplåter

rättighet, tillämpas dock 15 kap. 6

mark, utrymme eller rättighet,

§ plan och bygglagen (1987:10). I

tillämpas dock 15 kap. 6 § plan

övrigt skall bestämmelserna i 18

och bygglagen (1987:10). I övrigt

kap. rättegångsbalken tillämpas.

skall bestämmelserna i 18 kap.

rättegångsbalken tillämpas. Bevis genom syn på stället får upptagas i hovrätten endast om synnerliga skäl föreligger. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. Beslut om fastighetsbildning som innebär att en anläggningsfastighet bildas eller ett anläggningsutrymme uppkommer får dock inte meddelas före utgången av år 2003. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 208 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:991) om ändring i kommunal indelning i samband med fastighetsbildning Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 5 §§ lagen (1970:991) om ändring i kommunal indelning i samband med fastighetsbildning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 1 § Mark som genom fastighetsreglering överföres till fastighet inom annan kommun skall i fortsättningen höra till den kommunen. Detsamma gäller när mark överföres till samfällighet som i sin helhet är belägen inom annan kommun. Mark eller utrymme som genom fastighetsreglering överförs till en fastighet inom en annan kommun skall i fortsättningen höra till den kommunen. Detsamma gäller när mark eller utrymme överförs till en samfällighet som i sin helhet är belägen inom annan kommun.

Tillföres samfällighet, som är belägen inom flera kommuner, genom fastighetsreglering mark från annan kommun, skall lantmäterimyndigheten bestämma att marken skall höra till en av de först angivna kommunerna. Om fastighet eller samfällighet bildas av mark från flera kommuner, skall myndigheten bestämma till vilken av kommunerna den nya enheten skall höra. 2 § 1

Tillförs en samfällighet, som är belägen inom flera kommuner, genom fastighetsreglering mark eller utrymme från en annan kommun, skall lantmäterimyndigheten bestämma att marken eller utrymmet skall höra till en av de först angivna kommunerna. Om en fastighet eller samfällighet bildas av mark eller utrymme från flera kommuner, skall myndigheten bestämma till vilken av kommunerna den nya enheten skall höra. 5 § 2

Vid prövning av fråga om medgivande till fastighetsbildning skall iakttagas att olämplig indelning i förvaltningsområden eller avsevärd olägenhet för kommun ej uppkommer . För sådant ändamål kan föreskrivas avsteg från 1 eller 2 §, dock ej så att fastighet kommer att omfatta enskild mark inom mer än en kommun. Vidare kan fastställas reglering rörande

1 Senaste lydelse 1995:1400.

2 Senaste lydelse 2001:162. Vid prövning av fråga om medgivande till fastighetsbildning skall tillses att det inte uppkommer någon olämplig indelning i förvaltningsområden eller någon avsevärd olägenhet för kommun. För sådant ändamål kan föreskrivas avsteg från 1 eller 2 §, dock inte så att en fastighet kommer att omfatta enskild mark eller enskilt utrymme inom mer än en kommun. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 209 kommunernas inbördes ekonomiska förhållanden och meddelas andra föreskrifter med anledning av indelningsändringen. För undvikande av olämplig indelning i förvaltningsområden kan även bestämmas att fastighet, samfällighet eller del av samfällighet, som ej beröres av fastighetsbildningen, skall överflyttas till annan kommun.

Vidare kan fastställas en reglering

Prop.2002/03:116

av kommunernas inbördes ekono-

Bilaga 5

miska förhållanden och meddelas

andra föreskrifter med anledning

av indelningsändringen. För und-

vikande av olämplig indelning i

förvaltningsområden kan även

bestämmas att en fastighet, sam-

fällighet eller del av samfällighet,

som inte berörs av fastighets-

bildningen, skall överflyttas till en

annan kommun.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. 210

Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948)

Prop.2002/03:116

Härigenom föreskrivs att 3, 7, 1517, 20, 28, 3033, 3537, 55, 57, 60,

Bilaga 5

63, 68 och 70 §§ väglagen (1971:948) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Vägområde utgöres av den mark, som tagits i anspråk för väganordning. Föreslagen lydelse 3 § Vägområde utgöres av den mark eller det utrymme , som tagits i anspråk för väganordning. 7 § 1

Är staten väghållare inom ett område med detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser, skall kommunen tillhandahålla den mark som behövs för väg inom området. Är staten väghållare inom ett område med detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser, skall kommunen tillhandahålla den mark eller det utrymme som behövs för väg inom området.

15 § 2

För byggande av väg skall upprättas en arbetsplan.

I arbetsplanen skall anges den

I arbetsplanen skall anges den

mark som behöver tas i anspråk

mark eller det utrymme som

för väganordningar och för att

behöver tas i anspråk för

genomföra vägbyggnadsprojektet.

väganordningar och

för

att

Planen skall innehålla en miljö-

genomföra vägbyggnadsprojektet.

konsekvensbeskrivning

och de

Planen skall innehålla en miljö-

uppgifter som i övrigt behövs för

konsekvensbeskrivning

och

de

att

genomföra

projektet.

uppgifter som i övrigt behövs för

Miljökonsekvensbeskrivningen

att genomföra projektet. Miljö-

skall

godkännas av

berörda

konsekvensbeskrivningen

skall

länsstyrelser innan den tas in i

godkännas av berörda länsstyrelser

arbetsplanen.

innan den tas in i arbetsplanen. När det gäller kraven på miljökonsekvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3 §, 7 § och 1012 §§ miljöbalken tillämpas. 16 § 3

Vid utarbetande av en arbetsplan skall samråd i fråga om vägens sträckning och vägförslagets utformning i övrigt ske med berörda fastighetsägare och myndigheter samt andra som kan ha ett väsentligt intresse i saken. Samråd skall alltid ske med de miljövårdsmyndigheter som berörs. I de fall länsstyrelsen under förstudien har beslutat att vägprojektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, skall ett utökat samråd med miljökonsekvensbedömning ske enligt 6 kap. 56 §§ miljöbalken, om inte ett sådant samråd har skett enligt 14 b §.

1

Senaste lydelse 1987:459.

2

Senaste lydelse 1998:832.

3

Senaste lydelse 1998:832.

211

Avser arbetsplan endast ombyggnad av väg, får förfarandet enligt första stycket efter omständigheterna förenklas med iakttagande av att ägare till en fastighet, av vilken mark 

eller utrymme 

skall tas i anspråk, alltid skall beredas tillfälle att yttra sig. Detta skall även tillämpas på en arbetsplan som innefattar endast ändring av planen för ett vägbyggnadsprojekt som ännu inte är färdigställt.

Förfarandet enligt första stycket får efter omständigheterna förenklas i fråga om en arbetsplan för väg, som är förutsatt i en detaljplan eller i områdesbestämmelser. Avser arbetsplan endast ombyggnad av väg, får förfarandet enligt första stycket efter omständigheterna förenklas med iakttagande av att ägare till en fastighet, av vilken mark skall tas i anspråk, alltid skall beredas tillfälle att yttra sig. Detta skall även tillämpas på en arbetsplan som innefattar endast ändring av planen för ett vägbyggnadsprojekt som ännu inte är färdigställt. 17 § 4

En arbetsplan skall ställas ut för granskning. Därvid gäller vad som i 6 kap. 8 § första stycket miljöbalken sägs om att miljökonsekvensbeskrivning skall kungöras och hållas tillgänglig för allmänheten. En arbetsplan för väg, som är förutsatt i en detaljplan eller i områdesbestämmelser, behöver inte ställas ut.

Inte heller behöver en arbetsplan

Inte heller behöver en arbetsplan

som avser endast ombyggnad av

som avser endast ombyggnad av

väg ställas ut, om inte mark be-

väg ställas ut, om inte mark eller

höver tas i anspråk med vägrätt

utrymme behöver tas i anspråk

eller rätt som avses i 35 § eller om

med vägrätt eller rätt som avses i

ett sådant ianspråktagande skrift-

35 § eller om ett sådant ianspråk-

ligen medgivits av berörda fastig-

tagande skriftligen medgivits av

hetsägare och innehavare av nytt-

berörda fastighetsägare och inne-

janderätt eller servitutsrätt. Under

havare av nyttjanderätt eller servi-

samma förutsättningar kan ut-

tutsrätt. Under samma förutsätt-

ställelse underlåtas i fråga om en

ningar kan utställelse underlåtas i

arbetsplan som innefattar endast

fråga om en arbetsplan som inne-

ändring av planen för ett väg-

fattar endast ändring av planen för

byggnadsprojekt som ännu inte är

ett vägbyggnadsprojekt som ännu

färdigställt.

inte är färdigställt. Om en väg som avses i andra eller tredje stycket av länsstyrelsen har antagits medföra en betydande miljöpåverkan, skall arbetsplanen ändå ställas ut enligt första stycket. 18 § 5

Arbetsplan fastställs av Vägverket efter samråd med länsstyrelsen. Om Vägverket och länsstyrelsen har olika uppfattning, hänskjuts frågan om fastställelse av planen till regeringens prövning. Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen samt resultatet av samråd och yttranden skall beaktas då arbetsplanen fastställs.

4 Senaste lydelse 1998:832.

5 Senaste lydelse 1998:832. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 212 I sådana fall då utställelse har underlåtits med stöd av 17 § tredje

stycket behöver fastställelse inte ske.

Ett beslut om fastställelse av en

Ett beslut om fastställelse av en

arbetsplan är förfallet, om inte

arbetsplan är förfallet, om inte

inom fem år från utgången av det

inom fem år från utgången av det

år, under vilket beslutet vann laga

år, under vilket beslutet vann laga

kraft, vägens sträckning har blivit i

kraft, vägens sträckning har blivit i

sin helhet tydligt utmärkt på

sin helhet tydligt utmärkt på

marken och det i arbetsplanen

marken eller, om vägen tar ian-

angivna vägbyggnadsarbetet

har

språk enbart ett utrymme, på karta

påbörjats.

Om

synnerliga

skäl

och det i arbetsplanen angivna

föreligger,

kan regeringen

eller,

vägbyggnadsarbetet har påbörjats.

efter regeringens

bemyndigande,

Om synnerliga skäl föreligger, kan

Vägverket

förlänga tiden,

varje

regeringen eller, efter regeringens

gång med högst tre år.

bemyndigande, Vägverket för-

länga tiden, varje gång med högst

tre år. Ett beslut om fastställelse av en arbetsplan eller en förlängning av giltighetstiden skall kungöras. Har samråd enligt 6 kap. 6 § miljöbalken hållits med ansvarig myndighet i annat land skall denna informeras. 20 § Vid byggande av väg får endast oväsentlig avvikelse göras från arbetsplanen. Göres sådan avvikelse i fråga om den mark som enligt arbetsplanen skulle tagas i anspråk för vägen, skall detta utan dröjsmål anmärkas i tillägg till planen. Vid byggande av väg får endast oväsentlig avvikelse göras från arbetsplanen. Göres sådan avvikelse i fråga om den mark eller det utrymme som enligt arbetsplanen skulle tagas i anspråk för vägen, skall detta utan dröjsmål anmärkas i tillägg till planen. 28 § 6

Behöver för en väganordning, vars utförande ingår i drift av väg, tas i anspråk mark utöver den som redan hör till vägen, skall upprättas en arbetsplan, vari anges den mark som behöver tas i anspråk. Bestämmelserna i 13 20 §§ skall därvid tillämpas. Såvitt angår tillämpningen av 16 § tredje stycket, 17 § tredje stycket och 18 § andra stycket skall arbetsplanen anses som en sådan plan som avser endast ombyggnad av väg. Behöver för en väganordning, vars utförande ingår i drift av väg, tas i anspråk mark eller utrymme utöver vad som redan hör till vägen, skall upprättas en arbetsplan, vari anges den mark eller det utrymme som behöver tas i anspråk. Bestämmelserna i 1320 §§ skall därvid tillämpas. Såvitt angår tillämpningen av 16 § tredje stycket, 17 § tredje stycket och 18 § andra stycket skall arbetsplanen anses som en sådan plan som avser endast ombyggnad av väg. 30 §

Vägrätt innefattar befogenhet

Vägrätt innefattar befogenhet

6 Senaste lydelse 1998:832. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 213 för väghållaren att, utan hinder av den rätt som annan kan äga till fastigheten, nyttja mark som behövs för väg och, i den mån inskränkning ej gjorts i arbetsplan eller i beslut om förändring av enskild väg till allmän, även i övrigt i fastighetsägarens ställe bestämma över markens användning under den tid vägrätten består samt tillgodogöra sig alster och andra tillgångar som kan utvinnas ur marken.

för väghållaren att, utan hinder av

Prop.2002/03:116

den rätt som annan kan äga till

Bilaga 5

fastigheten, nyttja mark eller

utrymme som behövs för väg och,

i den mån inskränkning ej gjorts i

arbetsplan eller i beslut om för-

ändring av enskild väg till allmän,

även i övrigt i fastighetsägarens

ställe bestämma över markens

eller utrymmets användning under

den tid vägrätten består samt

tillgodogöra sig alster och andra

tillgångar som kan utvinnas ur

marken eller utrymmet .

31 § Vägrätt uppkommer genom att väghållaren tar i anspråk mark för väg med stöd av upprättad och, i fall då så behövs, fastställd arbetsplan. Vägrätt uppkommer även genom att väghållaren övertager mark med stöd av beslut om enskild vägs förändring till allmän. Mark skall anses ha tagits i anspråk för väg, när vägens sträckning över fastigheten blivit tydligt utmärkt på marken och i arbetsplanen angivet vägarbete påbörjats på fastigheten. Vägrätt uppkommer genom att väghållaren tar i anspråk mark eller utrymme för väg med stöd av upprättad och, i fall då så behövs, fastställd arbetsplan. Vägrätt uppkommer även genom att väghållaren övertager mark eller utrymme med stöd av beslut om enskild vägs förändring till allmän. Mark eller utrymme skall anses ha tagits i anspråk för väg, när vägens sträckning över fastigheten blivit tydligt utmärkt på marken eller, om vägen tar i anspråk enbart ett utrymme, på karta och i arbetsplanen angivet vägarbete påbörjats på fastigheten. 32 § 7

Vägrätt upphör när vägen dras in. Väghållaren är skyldig att i den omfattning det behövs ställa i ordning vägområdet och vidta åtgärder för att förebygga att områdets skick vållar störningar och olägenheter i framtiden. Väghållaren får föra bort vad som har anbringats inom vägområdet för vägändamål, om inte länsstyrelsen bestämmer annat med hänsyn till att fråga har uppkommit om markens användning som enskild väg. Vägrätt upphör när vägen dras in. Väghållaren är skyldig att i den omfattning det behövs ställa i ordning vägområdet och vidta åtgärder för att förebygga att områdets skick vållar störningar och olägenheter i framtiden. Väghållaren får föra bort vad som har anbringats inom vägområdet för vägändamål, om inte länsstyrelsen bestämmer annat med hänsyn till att fråga har uppkommit om markens eller utrymmets användning som enskild väg.

7 Senaste lydelse 1998:832.

214

Vad som inte har förts bort inom ett år efter det att vägen dragits in

Prop.2002/03:116

tillfaller fastighetens ägare. Länsstyrelsen kan förlänga tiden, om

Bilaga 5

särskilda skäl föreligger.

33 § 8

I fråga om mark till väg, som enligt en detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser är avsedd till allmän plats, tillämpas inte 3032 §§, sedan marken tagits i anspråk av kommunen för avsett ändamål. I fråga om mark eller utrymme till väg, som enligt en detaljplan där kommunen är huvudman för allmänna platser är avsedd till allmän plats, tillämpas inte 30 32 §§, sedan marken eller utrymmet tagits i anspråk av kommunen för avsett ändamål. 35 § 9

Har i fastställd arbetsplan för vägbyggnadsprojekt mark i närheten av det i arbetsplanen upptagna vägområdet avsatts för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av vägen, skall till väghållaren upplåtas nyttjanderätt till marken för den tid som angivits i planen. Har i fastställd arbetsplan för vägbyggnadsprojekt mark eller utrymme i närheten av det i arbetsplanen upptagna vägområdet avsatts för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av vägen, skall till väghållaren upplåtas nyttjanderätt till marken eller utrymmet för den tid som angivits i planen. 36 § Kan på grund av pågående arbete eller till följd av jordras eller översvämning eller av annan orsak väg ej användas utan risk för olyckshändelse, kan länsstyrelsen på framställning av väghållningsmyndigheten föreskriva att nyttjanderätt till mark för tillfällig väg skall upplåtas för den tid sådan väg behövs till följd av hindret. Länsstyrelsen kan på framställning av väghållningsmyndigheten föreskriva att nyttjanderätt till mark intill vägområde skall upplåtas för uppsättande av snöskärm. Kan på grund av pågående arbete eller till följd av jordras eller översvämning eller av annan orsak väg ej användas utan risk för olyckshändelse, kan länsstyrelsen på framställning av väghållningsmyndigheten föreskriva att nyttjanderätt till mark eller utrymme för tillfällig väg skall upplåtas för den tid sådan väg behövs till följd av hindret. 37 § Länsstyrelsen kan på framställning av väghållningsmyndigheten föreskriva att nyttjanderätt till mark eller utrymme intill vägområde skall upplåtas för uppsättande av snöskärm.

8

Senaste lydelse 1987:459.

9

Senaste lydelse 1998:832.

215 55 § 10

Har väghållare erhållit vägrätt,

Har väghållare erhållit vägrätt,

är fastighetens ägare berättigad att

är fastighetens ägare berättigad att

av väghållaren få intrångsersätt-

av väghållaren få intrångsersätt-

ning och ersättning för annan

ning och ersättning för annan

skada till följd av vägens byggan-

skada till följd av vägens byggan-

de eller begagnande, om det ej

de eller begagnande, om det ej

avtalats eller uppenbarligen förut-

avtalats eller uppenbarligen förut-

satts att ersättning ej skall lämnas.

satts att ersättning ej skall lämnas.

Samma rätt till ersättning har

Samma rätt till ersättning har

innehavare av nyttjanderätt eller

innehavare av nyttjanderätt eller

annan särskild rätt till fastighet,

annan särskild rätt till fastighet,

såvida rätten inte upplåtits efter

såvida rätten inte upplåtits efter

det att marken togs i anspråk.

det att marken eller utrymmet togs

i anspråk. Vid ersättningens bestämmande gäller 4 kap. expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar. 4 kap. 3 § nämnda lag skall härvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rum under tiden från dagen tio

år före det talan väcktes vid domstol.

På

ersättningen

utgår

ränta

På

ersättningen

utgår

ränta

enligt 5 § räntelagen (1975:635)

enligt 5 § räntelagen (1975:635)

från den dag då marken togs i

från den dag då marken eller

anspråk till och med den dag då

utrymmet togs i anspråk till och

betalning skall ske och enligt 6 §

med den dag då betalning skall ske

räntelagen för tiden därefter.

och enligt 6 § räntelagen för tiden

därefter.

57 § 11

Om mark till väg inom en

Om mark eller utrymme till väg

detaljplan

där

kommunen

är

inom en detaljplan där kommunen

huvudman för allmänna platser har

är huvudman för allmänna platser

tagits i anspråk av kommunen som

har tagits i anspråk av kommunen

allmän

plats,

skall

väghållaren

som allmän plats, skall väg-

fullgöra dessförinnan uppkommen

hållaren

fullgöra

dessförinnan

ersättnings och inlösningsskyldig-

uppkommen ersättnings och in-

het enligt 55 och 56 §§, trots att

lösningsskyldighet

enligt 55

och

vägrätten har upphört till följd av

56 §§, trots att vägrätten har

33 §.

upphört till följd av 33 §.

60 § 12

För att minska de olägenheter,

För att minska de olägenheter,

som genom vägran av tillstånd

som genom vägran av tillstånd

som avses i 39 § eller genom

som avses i 39 § eller genom

föreskrift

eller

förordnande

som

föreskrift

eller förordnande

som

meddelats med stöd av 3941 §

meddelats med stöd av 3941 §

uppkommer för fastighet som haft

uppkommer för fastighet som haft

utfart

till

allmän väg, får

väg-

utfart

till

allmän

väg, får

väg-

10

Senaste lydelse 1993:38.

11

Senaste lydelse 1987:459.

12

Senaste lydelse 1973:1158.

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 216 hållaren själv bygga nödvändig utfartsväg för fastigheten. Väghållaren får därvid, i den mån det behövs för företagets genomförande, göra gällande den rätt att påkalla förrättning enligt anläggningslagen (1973:1149) för ianspråktagande av annan fastighet tillhörig mark och att föra talan vid förrättningen, som tillkommer ägaren av fastighet, vars behov av utfartsväg skall tillgodoses. hållaren själv bygga nödvändig Prop.2002/03:116 utfartsväg för fastigheten. Bilaga 5 Väghållaren får därvid, i den mån det behövs för företagets genomförande, göra gällande den rätt att påkalla förrättning enligt anläggningslagen (1973:1149) för ianspråktagande av mark eller utrymme som tillhör annan fastighet och att föra talan vid förrättningen, som tillkommer ägaren av fastighet, vars behov av utfartsväg skall tillgodoses. 63 § 13

Väghållaren skall ersätta skador till följd av att han har förvärvat rätt

1. att inrätta särskild vinterväg,

2. att nyttja mark eller utrymme

2. att nyttja mark i närheten av

vägområde för upplag eller

i närheten av vägområde för

liknande ändamål i samband med

upplag eller liknande ändamål i

byggande av väg,

samband med byggande av väg,

3.

att anordna tillfällig väg,

4.

att intill vägområde sätta upp snöskärm.

Väghållaren skall också ersätta skador till följd av åtgärder som avses i 34 §, 45 § fjärde stycket eller 53 § eller till följd av ett föreläggande som har meddelats med stöd av 52 §. För skador som har uppstått till följd av åtgärder som avses i 53 § utgår ersättning endast om skadorna är avsevärda. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte om det har avtalats eller uppenbarligen förutsatts att ersättning inte skall lämnas. 68 § 14

Om en borgenär som avses i 67 § första stycket lider förlust till följd av att nedsättning inte har skett, är han berättigad att av väghållaren få gottgörelse för förlusten mot avskrivning på fordringshandlingen. Detsamma gäller, om borgenären lider förlust därigenom, att ersättning enligt 55, 58 eller 61 § blivit för lågt beräknad och ersättningen till följd av överenskommelse mellan väghållaren och fastighetens ägare eller av annan anledning inte har prövats av domstol. I fråga om sådan gottgörelse skall 65 § tillämpas på förhållandet mellan väghållaren och

borgenären.

Om mark eller utrymme till väg

Om mark till väg inom en

detaljplan

där

kommunen är

inom en detaljplan där kommunen

huvudman för allmänna platser har

är huvudman för allmänna platser

tagits i anspråk av kommunen som

har tagits i anspråk av kommunen

allmän plats,

skall väghållaren

som allmän plats, skall väg-

fullgöra dessförinnan uppkommen

hållaren fullgöra dessförinnan

skyldighet

enligt första stycket,

uppkommen skyldighet enligt

13 Senaste lydelse 1998:832.

14 Senaste lydelse 1987:459.

217

trots att vägrätten har upphört till

första stycket, trots att vägrätten

Prop.2002/03:116

följd av 33 §.

har upphört till följd av 33 §.

Bilaga 5

Talan om gottgörelse väcks vid den fastighetsdomstol som anges i

66 §.

70 § 15

Om en kommun enligt 7 § har

Om en kommun enligt 7 § har

tillhandahållit staten mark för väg,

tillhandahållit staten mark eller

är kommunen berättigad att av

utrymme för väg, är kommunen

staten erhålla ersättning för skäliga

berättigad att av staten erhålla er-

kostnader efter avdrag för

sättning för skäliga kostnader efter

förvaltningskostnad.

avdrag för förvaltningskostnad.

Framställning om ersättning görs hos Vägverket. Om en överenskommelse inte kan träffas, väcks talan om ersättning vid den fastighetsdomstol som anges i 66 §. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

15 Senaste lydelse 1987:459. 218 Förslag till lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 § samt 4 kap. 1, 3 och 3 a §§ expropriationslagen (1972:719) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

kap.

2 § I denna lag förstås med särskild rätt till fastighet nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft samt liknande rätt. Utan hinder av att tomträtt enligt 13 kap. 26 § jordabalken vid expropriation är likställd med fast egendom får sådan rätt upphävas eller begränsas genom expropriation. Bestämmelsen i 1 § om särskild rätt gäller ej renskötselrätt enligt

rennäringslagen (1971:437) eller vägrätt.

Bestämmelserna i denna lag om

Bestämmelserna i denna lag om

fastighet

äger

motsvarande

fastighet

äger

motsvarande

tillämpning i fråga om byggnad

tillämpning i fråga om byggnad

eller annan anläggning på annans

eller annan anläggning som är

mark.

belägen på annans mark eller inom

annans utrymme .

2 kap. 1 § 1

Expropriation får ske för att ge kommun möjlighet att förfoga över mark som med hänsyn till den framtida utvecklingen kräves för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. Expropriation för ändamål som anges i första stycket får avse endast mark som är belägen inom kommunens eget område. Inom tätbebyggt område får expropriation ske endast om det med skäl kan antagas att marken inom överskådlig tid kommer att beröras av byggnads eller anläggningsåtgärd, som är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, eller om det till främjande av planmässigt byggnadsskick eller av annan därmed jämförlig orsak är angeläget att kommunen får Expropriation får ske för att ge kommun möjlighet att förfoga över mark eller utrymme som med hänsyn till den framtida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. Expropriation för ändamål som anges i första stycket får avse endast mark eller utrymme inom kommunens eget område. Inom tätbebyggt område får expropriation ske endast om det med skäl kan antagas att marken eller utrymmet inom överskådlig tid kommer att beröras av byggnads eller anläggningsåtgärd, som är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, eller om det till främjande av planmässigt byggnadsskick eller av annan därmed jämförlig orsak är angeläget att

1 Senaste lydelse1979:896. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 219

rådighet över marken.

kommunen

får

rådighet över

Prop.2002/03:116

marken eller utrymmet .

Bilaga 5

Med motsvarande tillämpning av förstatredje styckena får

expropriation ske till förmån för landstingskommun eller kommunal-

förbund, som handhar sådan angelägenhet som första stycket avser att

främja.

4 kap.

1 § 2

För fastighet, som exproprieras i

För fastighet, som exproprieras i

sin helhet, skall, i den mån ej

sin helhet, skall, i den mån ej

annat följer av vad som sägs

annat följer av vad som sägs

nedan, betalas

löseskilling

med

nedan, betalas

löseskilling

med

belopp som motsvarar fastighetens

belopp som motsvarar fastighetens

marknadsvärde.

Exproprieras

del

marknadsvärde.

Exproprieras

del

av fastighet, skall intrångsersätt-

av fastighet, skall intrångs-

ning betalas med belopp som

ersättning betalas med belopp som

motsvarar

den

minskning

av

motsvarar

den

minskning

av

fastighetens

marknadsvärde,

som

fastighetens

marknadsvärde,

som

uppkommer

genom expropria-

uppkommer

genom expropria-

tionen. Uppkommer i övrigt skada

tionen. Uppkommer i övrigt skada

för ägaren genom expropriationen,

för ägaren genom expropriationen,

skall även sådan skada ersättas.

skall även sådan skada ersättas.

Expropriationsersättning

skall

Expropriationsersättning

skall

dock inte betalas för mark som

dock inte betalas för mark eller

ingår i allmän väg och som enligt

utrymme som ingår i allmän väg

en detaljplan är avsedd för sådan

och som enligt en detaljplan är

allmän plats för vilken kommunen

avsedd för sådan allmän plats för

är huvudman.

vilken kommunen är huvudman.

Har den exproprierande åtagit sig att vidtaga åtgärd för att minska skada, skall hänsyn tagas till det vid bestämmande av expropriationsersättning, om åtagandet är sådant att det skäligen bör godtagas av den ersättningsberättigade. Exproprieras fastighet till vilken den exproprierande har nyttjanderätt eller servitutsrätt, skall vid bestämmande av fastighetens värde hänsyn icke tagas till förbättring, vilken fastigheten vunnit genom arbete eller kostnad, som den exproprierande eller föregående innehavare, vars rätt övergått till denne, nedlagt på fastigheten utöver vad som ålegat honom. 3 § 3

Vid bestämmande av löseskilling skall sådan ökning av fastighetens marknadsvärde av någon betydelse som ägt rum under tiden från dagen tio år före ansökningen om expropriation, dock högst femton år före talans Vid bestämmande av löseskilling skall sådan ökning av fastighetens marknadsvärde av någon betydelse som ägt rum under tiden från dagen tio år före ansökningen om expropriation, dock högst femton år före talans

2

Senaste lydelse 1987:123.

3

Senaste lydelse 1987:123.

220

väckande

vid

domstol,

räknas

väckande vid

domstol,

räknas

Prop.2002/03:116

ägaren tillgodo endast i den mån

ägaren tillgodo endast i den mån

Bilaga 5

det blir utrett, att den beror på

det blir utrett, att den beror på

annat än förväntningar om ändring

annat än förväntningar om ändring

i markens tillåtna användningssätt.

i markens eller utrymmets tillåtna

Avser

expropriationen

del

av

användningssätt. Avser expropria-

fastighet, skall vad som sagts nu

tionen del av fastighet, skall vad

om beräkning

av

marknadsvärde

som sagts nu om beräkning av

tillämpas i fråga om värdet före

marknadsvärde

tillämpas

i fråga

expropriationen. Värderingen skall

om värdet före expropriationen.

ske med hänsyn till fastighetens

Värderingen skall ske med hänsyn

skick

när

ersättningsfrågan

till fastighetens skick när ersätt-

avgöres

eller,

om

fastigheten

ningsfrågan avgöres eller, om fas-

dessförinnan

har

tillträtts

eller

tigheten dessförinnan har

tillträtts

övergått

på

den

exproprierande

eller övergått på den exprop-

enligt 6 kap. 10 §, när tillträdet

rierande enligt 6 kap. 10 §, när

eller övergången skedde.

tillträdet eller övergången skedde.

Har beslut om en detaljplan,

Har beslut om en detaljplan,

enligt vilken marken avses för

enligt vilken marken eller utrym-

enskilt

bebyggande,

meddelats

met avses för enskilt bebyggande,

före ansökningen om expropria-

meddelats före

ansökningen

om

tion, skall första stycket tillämpas

expropriation, skall

första

stycket

endast på värdestegring som in-

tillämpas endast på

värdestegring

träffat efter beslutet.

som inträffat efter beslutet.

Avser expropriationen bebyggd fastighet som innehas i huvudsakligt

syfte att bereda bostad åt ägaren och honom närstående, gäller den

begränsningen för tillämpningen av första stycket att löseskillingen ej i

något fall får bestämmas till lägre belopp än som fordras för anskaffning

av annan likvärdig bostadsfastighet.

I den mån det blir utrett att

I den mån det blir utrett att

värdestegringen

utan

att

ha

värdestegringen

utan

att

ha

samband

med

förväntningar

om

samband med

förväntningar

om

ändring

i

markens

tillåtna

ändring i markens eller utrymmets

användningssätt beror på inverkan

tillåtna användningssätt beror

på

av

det

företag

för

vars

inverkan av det företag för vars

genomförande

expropriation

äger

genomförande expropriation äger

rum, gäller 2 §.

rum, gäller 2 §.

3 a § 4

Expropriationsersättning

för

Expropriationsersättning

för

mark som enligt en detaljplan är

mark eller utrymme som enligt en

avsedd för allmän plats skall

detaljplan är avsedd för allmän

bestämmas med hänsyn till de

plats skall bestämmas med hänsyn

planförhållanden

som

rådde

till de planförhållanden som rådde

närmast innan marken angavs som

närmast innan marken eller ut-

allmän plats.

rymmet angavs som allmän plats.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

4 Senaste lydelse 1987:123. 221

I följande fall skall en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning avsätta medel till en fond för att säkerställa underhåll och förnyelse av gemensamhetsanläggningen, nämligen när gemensamhetsanläggningen

1. är av kommunalteknisk natur eller annars av större värde samt inrättad för småhusfastigheter eller för sådana fastigheter jämte hyresfastigheter eller bostadsrättsfastigheter, eller

2. tillförsäkrar en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme sådana rättigheter som avses i 3 kap. 1 a § första stycket 2 fastighetsbildningslagen (1970:988).

I de fall som avses i andra stycket skall föreningens styrelse också upprätta en underhålls och förnyelseplan. Den skall innehålla de upplysningar som är av betydelse för att fondavsättningarnas storlek skall kunna bedömas.

Förslag till lag om ändring i lagen om förvaltning av samfälligheter (1973:1150) Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter skall ha följande lydelse. Prop.2002/03:116 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 19 § 1

Föreningen skall vid förvaltningen tillgodose medlemmarnas gemensamma bästa. Varje medlems enskilda intressen skall även beaktas i skälig omfattning. Om en samfällighetsförening förvaltar gemensamhetsanläggning som är av kommunalteknisk natur eller annars av större värde och som är inrättad för småhusfastigheter eller för sådana fastigheter jämte hyresfastigheter eller bostadsrättsfastigheter, skall samfällighetsföreningen avsätta medel till en fond för att säkerställa underhåll och förnyelse av gemensamhetsanläggningen. Fö- reningens styrelse skall i sådant fall också upprätta en underhålls och förnyelseplan som skall innehålla de upplysningar som är av betydelse för att fondavsättningarnas storlek skall kunna bedömas. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

1 Senaste lydelse 1989:727. 222

Förslag till lag om ändring i plan och bygglagen (1987:10)

Prop.2002/03:116

Härigenom föreskrivs i fråga om plan och bygglagen (1987:10) 1

Bilaga 5

dels att 5 kap. 2, 19, 24 och 30 §§, 6 kap. 1722, 24 och 38 §§, 14 kap.

1 och 2 §§ samt 15 kap. 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 kap. 17 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5

kap.

2 § Vid utformningen av en detaljplan skall skälig hänsyn tas till befintliga bebyggelse, äganderätts och fastighetsförhållanden som kan inverka på

planens genomförande.

I de delar som planen medför att

I de delar som planen medför att

mark eller särskild rätt till mark

mark eller utrymme eller särskild

kan komma att tas i anspråk enligt

rätt till mark eller utrymme kan

6 kap. 1719 §§ skall planen

komma

att

tas

i

anspråk

enligt

dessutom utformas så att de

6 kap.

1719

§§

skall planen

fördelar som kan vinnas med den

dessutom utformas så att de för-

överväger de olägenheter som

delar som kan vinnas med den

planen orsakar enskilda.

överväger

de

olägenheter

som

planen orsakar enskilda.

Detaljplanen får inte omfatta ett större område än som är befogat med hänsyn till syftet med planen och den tid för att genomföra den som skall bestämmas enligt 5 §. 19 § När förslag till detaljplan upprättas skall det, om det inte är uppenbart onödigt, finnas en eller flera för ändamålet avsedda kartor (grundkarta) och en fastighetsförteckning. I fastighetsförteckningen skall i den mån de

berörs av planen redovisas

1. fastigheter, samfälld

mark,

1. fastigheter, mark som är

samfälld för flera fastigheter och

samfällda utrymmen och

andra

andra områden samt ägare till och

områden samt ägare till och inne-

innehavare av annan särskild rätt

havare av annan särskild rätt än

än bostadsrätt och hyresrätt i

bostadsrätt och hyresrätt i nämnda

nämnda egendom,

egendom,

2. gemensamhetsanläggningar enligt anläggningslagen (1973:1149) samt ägarna till de fastigheter som deltar i anläggningen. Om en samfällighetsförening enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter förvaltar samfällighet, särskild rätt eller gemensamhetsanläggning skall i stället för ägare eller innehavare anges föreningen.

1 Lagen omtryckt 1992:1769.

223 24 § Kungörelse om utställningen av planförslaget skall minst en vecka före utställningstidens början anslås på kommunens anslagstavla och införas i ortstidning. Kungörandet får dock ske senast den dag då utställningstiden börjar, om denna bestämts till minst fyra veckor. Av kungörelsen skall framgå

1.

var planområdet ligger,

2.

om förslaget avviker från översiktsplanen,

3. vilken mark eller särskild rätt

3. i vilken utsträckning mark

till mark som till följd av planens

eller utrymme eller särskild rätt till

antagande kan komma att tas i

mark eller utrymme till följd av

anspråk enligt 6 kap. 1719 §§,

planens antagande kan komma att

tas i anspråk enligt 6 kap. 17

19 §§ ,

4.

var utställningen äger rum,

5.

inom vilken tid, på vilket sätt och till vem synpunkter på förslaget skall lämnas,

6.

att den som inte senast under utställningstiden framfört synpunkter på förslaget enligt 13 kap. 5 § kan förlora rätten att överklaga beslut att anta planen.

För kungörandet skall gälla vad som är föreskrivet i lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Ett exemplar av förslaget med en planbeskrivning enligt 26 §, en genomförandebeskrivning enligt 6 kap. 1 § och samrådsredogörelsen skall, innan förslaget ställs ut, sändas till länsstyrelsen och kommuner som berörs av förslaget. 30 § Senast dagen efter det att justeringen av protokollet med beslut om antagande av detaljplanen har tillkännagetts på kommunens anslagstavla skall meddelande om tillkännagivandet, protokollsutdrag med beslutet samt uppgift om vad den som vill överklaga beslutet har att iaktta sändas i brev till

1.

länsstyrelsen samt regionplaneorgan och kommuner som berörs av planen,

2.

sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster och boende samt sådan organisation eller förening som avses i 25 § första stycket 2, om de senast under utställningstiden eller under den i 28 § andra stycket angivna tiden skriftligen har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda eller om de har rätt att överklaga på grund av bestämmelsen i 13 kap. 5 § andra stycket första meningen.

Om ett stort antal personer skall underrättas enligt första stycket 2 och det skulle innebära större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med underrättelsen att sända den till var och en av dem, får underrättelse i stället ske genom kungörande på det sätt som anges i 24 § eller genom en Om ett stort antal personer skall underrättas enligt första stycket 2 och det skulle innebära större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med underrättelsen att sända den till var och en av dem, får underrättelse i stället ske genom kungörande på det sätt som anges i 24 § eller genom en Prop.2002/03:116 Bilaga 5 224

kungörelse

som

anslås

på

kungörelse

som

anslås

på

Prop.2002/03:116

kommunens anslagstavla, informa-

kommunens anslagstavla, informa-

Bilaga 5

tionsblad

om

kungörelsen

som

tionsblad

om

kungörelsen

som

sprids till de boende som berörs av

sprids till de boende som berörs av

beslutet och brev till sådana

beslutet och brev till sådana

sakägare

och

sådan

organisation

sakägare och

sådan organisation

eller förening som avses i första

eller förening som avses i första

stycket 2. Ägare av sådan mark

stycket 2. Ägare av sådan mark

och innehavare av sådan särskild

eller

sådant

utrymme

och

rätt till mark som kan komma att

innehavare av sådan särskild rätt

tas i anspråk enligt 6 kap. 1719

till mark eller utrymme som kan

§§ skall dock alltid underrättas

komma att tas i anspråk enligt 6

enligt första

stycket.

Detsamma

kap. 1719 §§ skall dock alltid

gäller den som har meddelats ett

underrättas

enligt

första stycket.

föreläggande enligt 28 a §.

Detsamma gäller den som har

meddelats

ett

föreläggande

enligt

28 a §.

Av kungörelse som avses i andra stycket skall framgå vad beslutet avser, tidpunkten för beslutets tillkännagivande på kommunens anslagstavla och vad den som vill överklaga beslutet har att iaktta. Om kungörelsen införs i ortstidningen, skall detta ske samma dag som beslutet tillkännages på anslagstavlan.

6

kap.

17§ Kommunen får lösa mark som enligt en detaljplan skall användas för allmänna platser för vilka kommunen är huvudman. Annan mark som enligt planen skall användas för annat än enskilt bebyggande får kommunen lösa, om markens användning för avsett ändamål inte ändå kan anses säkerställd. Besväras mark som kommunen får lösa enligt första eller andra stycket av särskild rätt, får rättigheten lösas. Bestämmelser om skyldighet för kommunen att lösa mark i vissa fall finns i 14 kap. Kommunen får lösa mark eller utrymme som enligt en detaljplan skall användas för allmänna platser för vilka kommunen är huvudman.

Annan mark eller annat utrymme som enligt planen skall användas för annat än enskilt bebyggande får kommunen lösa, om markens eller utrymmets användning för avsett ändamål inte ändå kan anses säkerställd.

Besväras mark eller utrymme som kommunen får lösa enligt första eller andra stycket av särskild rätt, får rättigheten lösas. Bestämmelser om skyldighet för kommunen att lösa mark eller utrymme i vissa fall finns i 14 kap. 225 Om kommunen inte skall vara huvudman för allmänna platser, är den som äger obebyggd mark som enligt detaljplanen är avsedd för allmän plats, skyldig att utan ersättning upplåta marken, om den behövs för att kvartersmark som tillhörde honom när planen antogs skall kunna användas för avsett ändamål. 18 § Om kommunen inte skall vara huvudman för allmänna platser, är den som äger obebyggd mark eller obebyggt utrymme som enligt detaljplanen skall användas för allmän plats, skyldig att utan ersättning upplåta marken eller utrymmet . Detta gäller dock endast om marken eller utrymmet behövs för att kvartersmark som tillhörde fastighetsägaren när planen antogs skall kunna användas för avsett ändamål. 19 § På ansökan av kommunen får länsstyrelsen förordna att mark, som för områdets ändamålsenliga användning enligt upprättat förslag till detaljplan behövs för sådana allmänna platser för vilka kommunen är huvudman eller för allmänna byggnader, utan ersättning skall avstås till kommunen. På ansökan av kommunen får länsstyrelsen också förordna att mark som skall användas för allmänna platser för vilka kommunen inte skall vara huvudman, utan ersättning skall upplåtas till huvudmannen. Antagandet av detaljplanen skall anstå till dess ansökningen har avgjorts genom beslut som vunnit laga kraft. Förordnande får meddelas endast i den mån det kan anses skäligt med hänsyn till den nytta markens ägare kan väntas få av planen och till övriga omständligheter. Den mark som förordnandet avser skall anges till läge och gränser. Marken skall avträdas eller upplåtas när den behöver tas i anspråk för avsett ändamål. Skall detaljplanen ändras, får länsstyrelsen på ansökan av kommunen förordna att mark, som På ansökan av kommunen får länsstyrelsen förordna att mark eller utrymme , som för områdets ändamålsenliga användning enligt upprättat förslag till detaljplan behövs för sådana allmänna platser för vilka kommunen är huvudman eller för allmänna byggnader, utan ersättning skall avstås till kommunen. På ansökan av kommunen får länsstyrelsen också förordna att mark eller utrymme som skall användas för allmänna platser för vilka kommunen inte skall vara huvudman, utan ersättning skall upplåtas till huvudmannen. An- tagandet av detaljplanen skall anstå till dess ansökningen har avgjorts genom beslut som vunnit laga kraft. Förordnande får meddelas endast i den mån det kan anses skäligt med hänsyn till den nytta markens eller utrymmets ägare kan väntas få av planen och till övriga omständigheter. Den mark eller det utrymme som förordnandet avser skall anges till läge och gränser. Marken eller utrymmet skall avträdas eller upplåtas när den behöver tas i anspråk för avsett ändamål. Skall detaljplanen ändras, får länsstyrelsen på ansökan av kommunen förordna att mark eller

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 226 har avståtts eller skall upplåtas, byts ut mot annan mark, om det är lämpligt och kan ske utan olägenhet för ägaren.

utrymme som har avståtts eller mark eller utrymme som skall upplåtas, byts ut mot annan mark eller annat utrymme , om det är lämpligt och kan ske utan olägenhet för ägaren. 20 § 2

När en fråga har väckts om tillämpning av 19 §, skall kommunen genast anmäla detta till lantmäterimyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets allmänna del. Överlåtelse av mark, som sker efter det att sådan anmälan har inkommit, inverkar inte på den bedömning som skall ske enligt 19 § andra stycket. När en fråga har väckts om tillämpning av 19 §, skall kommunen genast anmäla detta till lantmäterimyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets allmänna del. Överlåtelse av mark eller utrymme , som sker efter det att sådan anmälan har inkommit, inverkar inte på den bedömning som skall ske enligt 19 § andra stycket. 21 § Den som har avstått mark enligt 19 § skall frigöra marken från inteckning och annan särskild rätt. Kan detta inte ske, är han skyldig att ersätta skada som uppkommer för den som marken har avståtts till. Den som har avstått mark eller utrymme enligt 19 § skall frigöra marken eller utrymmet från inteckning och annan särskild rätt. Kan detta inte ske, är han skyldig att ersätta skada som uppkommer för den som marken eller utrymmet har avståtts till. 22 § I ett förordnande enligt 19 § får länsstyrelsen, i den mån det är skäligt, på kommunens begäran föreskriva att markens ägare skall vara skyldig att i den ordning som länsstyrelsen bestämmer bekosta anläggande av gator och vägar samt anordningar för vattenförsörjning och avlopp. I ett förordnande enligt 19 § får länsstyrelsen, i den mån det är skäligt, på kommunens begäran föreskriva att markens eller utrymmets ägare skall vara skyldig att i den ordning som länsstyrelsen bestämmer bekosta anläggande av gator och vägar samt anordningar för vattenförsörjning och avlopp. 24 § Om kommunen är huvudman för allmänna platser, får kommunen efter genomförandetidens utgång lösa fastigheter eller delar av fastigheter som tillhör olika ägare och som enligt fastighetsplanen skall utgöra en fastighet.

En kommun som är huvudman

En kommun som är huvudman

för allmänna platser får efter

för allmänna platser får efter

genomförandetidens utgång även

genomförandetidens utgång även

2 Senaste lydelse 2000:248.

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 227 lösa mark, som inte har bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med detaljplanen. Lösenrätt föreligger dock inte så länge det finns ett bygglov som kan tas i anspråk. Besväras mark som avses i första och andra styckena av särskild rätt, får rättigheten lösas. lösa mark eller utrymme som inte har bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med detaljplanen. Lösenrätt föreligger dock inte så länge det finns ett bygglov som kan tas i anspråk. Besväras mark eller utrymme som avses i första och andra styckena av särskild rätt, får rättigheten lösas. 38 § Vad som föreskrivs i detta kapitel om fastigheter skall tillämpas även på mark som är samfälld för flera fastigh eter. Med fastighetsägare avses därvid ägarna av de fastigheter som har del i samfälligheten. Är samfälligheten inte avsedd för bebyggelse, skall den anses bebyggd när den väsentligen tagits i anspråk för angivet ändamål. Den högsta tillåtna byggnadshöjden antas därvid vara medeltalet av vad som gäller för de fastigheter som har del i samfälligheten. Vad som föreskrivs i detta kapitel om fastigheter skall tillämpas även på samfälld mark eller samfällt utrymme . Med fastighetsägare avses därvid ägarna av de fastigheter som har del i samfälligheten. Är samfälligheten inte avsedd för bebyggelse, skall den anses bebyggd när den väsentligen tagits i anspråk för angivet ändamål. Den högsta tillåtna byggnadshöjden antas därvid vara medeltalet av vad som gäller för de fastigheter som har del i samfälligheten. 8 kap. 17 § 3

En ansökan om rivningslov får inte bifallas, om den gäller en del av en sådan byggnad som avses i 3 kap. 5 § jordabalken och den begärda åtgärden skulle kunna medföra att en fastighet som inte omfattas av ansökan inte skulle kunna användas på ett ändamålsenligt sätt. 14 kap. 1 § 4

Mark som enligt en detaljplan

Mark eller utrymme som enligt

skall användas för allmänna

en detaljplan skall användas för

platser för vilka kommunen är

allmänna

platser för

vilka

huvudman samt annan mark som

kommunen

är huvudman

samt

3

Tidigare 8 kap. 17 § upphävd genom 1994:819.

4

Senaste lydelse 1997:618.

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 228 enligt planen skall användas för annat än enskilt bebyggande är kommunen skyldig att lösa, om fastighetsägaren begär det. Mark som enligt planen skall användas för allmänna platser för vilka någon annan än kommunen är huvudman, är den samfällighet som finns eller skall bildas för ändamålet skyldig att förvärva med äganderätt, nyttjanderätt eller annan särskild rätt, om fastighetsägaren begär det. Motsvarande skyldighet gäller för staten eller kommunen som väghållare enligt väglagen (1971:948). Samfälligheten eller väghållaren får bestämma om förvärvet skall avse äganderätt, nyttjanderätt eller annan särskild rätt. Om detaljplanen medger tillfällig användning av mark, skall första stycket inte tillämpas beträffande marken under den tid då sådan användning får pågå. I fråga om mark som är belägen inom ett samverkansområde enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan gäller särskilda bestämmelser. Finns det i en detaljplan bestämmelser att mark som är avsedd för enskilt bebyggande, skall användas även för en allmän trafikanläggning, för en trafikanläggning som är gemensam för flera fastigheter eller för en allmän ledning, skall den som skall vara huvudman för anläggningen förvärva nyttjanderätt eller annan särskild rätt i den omfattning som behövs för ändamålet, om fastighetsägaren begär det. Huvudmannen får bestämma vilken rätt förvärvet skall avse. annan mark eller annat utrymme Prop.2002/03:116 som enligt planen skall användas Bilaga 5 för annat än enskilt bebyggande är kommunen skyldig att lösa, om fastighetsägaren begär det. Mark eller utrymme som enligt planen skall användas för allmänna platser för vilka någon annan än kommunen är huvudman, är den samfällighet som finns eller skall bildas för ändamålet skyldig att förvärva med äganderätt, nyttjanderätt eller annan särskild rätt, om fastighetsägaren begär det. Motsvarande skyldighet gäller för staten eller kommunen som väghållare enligt väglagen (1971:948). Samfälligheten eller väghållaren får bestämma om förvärvet skall avse äganderätt, nyttjanderätt eller annan särskild rätt. Om detaljplanen medger tillfällig användning av mark eller utrymme , skall första stycket inte tillämpas beträffande marken eller utrymmet under den tid då sådan användning får pågå. I fråga om mark eller utrymme inom ett samverkansområde enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan gäller särskilda bestämmelser. 2 § Finns det i en detaljplan bestämmelser att mark eller utrymme som skall användas för enskilt bebyggande, skall användas även för en allmän trafikanläggning, för en trafikanläggning som är gemensam för flera fastigheter eller för en allmän ledning, skall den som skall vara huvudman för anläggningen förvärva nyttjanderätt eller annan särskild rätt i den omfattning som behövs för ändamålet, om fastighetsägaren begär det. Huvudmannen får bestämma vilken rätt förvärvet skall avse. 229

15 kap.

7 §

Om den ersättning som har

Om den ersättning som har

fastställts i ett mål om inlösen inte

fastställts i ett mål om inlösen inte

har nedsatts på det sätt som

har nedsatts på det sätt som

föreskrivs i expropriationslagen

föreskrivs i

expropriationslagen

(1972:719) skall följande gälla. Om

(1972:719) skall följande gälla. Om

någon som är berättigad till

någon som är berättigad till

ersättning begär det, skall den

ersättning begär det, skall den

väckta frågan om avstående av

väckta frågan om avstående av

mark förfalla såvitt den rör hans

mark eller utrymme förfalla såvitt

rätt, under förutsättning att marken

den

rör

hans

rätt,

under

inte har tillträtts eller övergått

förutsättning

att

marken

eller

enligt 6 kap. 10 § exprop-

utrymmet inte har tillträtts eller

riationslagen.

övergått enligt 6 kap. 10 §

expropriationslagen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. Prop.2002/03:116 Bilaga 5 230

I de delar som planen medför att mark 

eller utrymme 

eller särskild rätt till mark 

eller utrymme 

kan komma att tas i anspråk enligt 4 kap. 1 § skall planen utformas så att de fördelar som kan vinnas med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda.

En järnväg får inte byggas så att syftet med skyddsföreskrifter eller andra särskilda bestämmelser för användning av bebyggelse, mark, 

utrymme 

eller vatten motverkas. Om det finns särskilda skäl får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, medge undantag från sådana bestämmelser.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 §, 2 kap. 1 c, 2, 3 och 68 §§, 3 kap. 24 §§ samt 4 kap. 1, 2 och 4 §§ lagen (1995:1649) om byggande av järnväg skall ha följande lydelse. Prop.2002/03:116 Bilaga 5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

kap.

5 § Inom område som omfattas av detaljplan eller områdesbestämmelser får en järnväg inte byggas i strid mot planen eller bestämmelserna. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras. En järnväg får inte byggas så att syftet med skyddsföreskrifter eller andra särskilda bestämmelser för användning av bebyggelse, mark eller vatten motverkas. Om det finns särskilda skäl får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, medge undantag från sådana bestämmelser. 2 kap. 1 c 1

Den som avser att bygga en järnväg skall upprätta en järnvägsplan. En järnvägsplan behöver dock inte upprättas för anläggande av industrispår eller hamnspår uteslutande på egen fastighet. En järnvägsplan får upprättas för avstängning av plankorsning, även när denna åtgärd inte är att betrakta som byggande av järnväg. I de delar som planen medför att mark eller särskild rätt till mark kan komma att tas i anspråk enligt 4 kap. 1 § skall planen utformas så att de fördelar som kan vinnas med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda. 2 § 2

I järnvägsplanen skall den mark och de särskilda rättigheter anges I järnvägsplanen skall den mark och det utrymme samt de särskilda

1

Senaste lydelse 1998:850.

2

Senaste lydelse 1998:850.

231

2. 

markområden, 

vattenområden 

och utrymmen 

som är samfällda för flera fastigheter samt ägare till dessa fastigheter,

som behöver tas i anspråk för

rättigheter anges som behöver tas i

Prop.2002/03:116

järnvägen och för byggandet av

anspråk

för

järnvägen och

för

Bilaga 5

järnvägen. Om mark behöver tas i

byggandet av järnvägen. Om mark

anspråk med tillfällig nyttjande-

eller utrymme behöver tas i

rätt, skall det av planen framgå

anspråk med tillfällig nyttjande-

vilken mark som avses och under

rätt, skall det av planen framgå

vilken tid den skall nyttjas. Planen

vilken mark eller vilket utrymme

skall innehålla en miljökonsek-

som avses och under vilken tid

vensbeskrivning. I de fall läns-

marken

eller

utrymmet

skall

styrelsen under

förstudien

har

nyttjas. Planen skall innehålla en

beslutat

att järnvägsprojektet

kan

miljökonsekvensbeskrivning. I de

antas

medföra

en betydande

fall länsstyrelsen under förstudien

miljöpåverkan, skall miljökonsek-

har beslutat

att

järnvägsprojektet

vensbeskrivningen

föregås av ett

kan antas medföra en betydande

utökat samråd enligt 6 kap. 56 §§

miljöpåverkan, skall miljökonsek-

miljöbalken, om inte sådant sam-

vensbeskrivningen föregås av ett

råd har skett enligt 1 a §. Miljö-

utökat samråd enligt 6 kap. 56 §§

konsekvensbeskrivningen

skall

miljöbalken, om inte sådant sam-

godkännas av berörda länsstyrelser

råd har skett enligt 1 a §. Miljö-

innan den tas in i järnvägsplanen.

konsekvensbeskrivningen

skall

godkännas av berörda länsstyrelser

innan den tas in i järnvägsplanen. När det gäller kraven på miljökonsekvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3§, 7 § och 1012 §§ miljöbalken tillämpas. De skyddsåtgärder och försiktighetsmått som behövs för att förebygga störningar och andra olägenheter från trafiken eller anläggningen skall anges särskilt i planen. Till planen skall en genomförandebeskrivning fogas. I beskrivningen skall de organisatoriska, tekniska, ekonomiska och fastighetsrättsliga åtgärder som behövs för ett samordnat och ändamålsenligt genomförande av planen redovisas. 3 § 3

Till järnvägsplanen skall en fastighetsförteckning fogas. I fastighetsförteckningen skall, i den mån de berörs av planen, redovisas 1. fastigheter och ägare till dessa, 2. mark och vattenområden som är samfällda för flera fastigheter samt ägare till dessa fastigheter,

3.

innehavare av annan särskild rätt än bostadsrätt och hyresrätt,

4.

gemensamhetsanläggningar enligt anläggningslagen (1973:1149) och samfälligheter enligt lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet samt ägarna till de fastigheter som deltar i anläggningarna och samfälligheterna,

5.

vägsamfälligheter och vägföreningar.

Om en samfällighetsförening enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter förvaltar samfällighet, särskild rätt eller gemensamhetsanläggning, skall föreningen anges i stället för ägare eller innehavare.

3 Senaste lydelse 1998:850.

232

Ägare till sådan mark 

eller sådant utrymme 

som kan komma att tas i anspråk eller till sådant vattenområde som kan komma att påverkas skall alltid ges tillfälle att yttra sig. Detsamma gäller innehavare av särskild rätt till sådan mark eller sådant 

utrymme eller 

vattenområde.

6 § Avser en järnvägsplan endast ändring av den plan som gäller för ett ännu inte färdigställt järnvägsbygge, får ett efter omständigheterna förenklat samrådsförfarande tillämpas. Ägare till sådan mark som kan komma att tas i anspråk eller till sådant vattenområde som kan komma att påverkas skall alltid ges tillfälle att yttra sig. Detsamma gäller innehavare av särskild rätt till sådan mark eller sådant vattenområde. 7 § 4

Banverket skall ställa ut en järnvägsplan för granskning. Därvid gäller vad som i 6 kap. 8 § första stycket miljöbalken sägs om att miljökonsekvensbeskrivning skall kungöras och hållas tillgänglig för allmänheten. En järnvägsplan som enbart avser ombyggnad av järnväg behöver dock ställas ut endast 1. om ombyggnaden bedöms komma att medföra betydande påverkan

på miljön, hälsan eller hushållningen med naturresurser, eller

2. om någon annans mark

2. om någon annans mark eller

behöver tas i anspråk eller särskild

utrymme behöver tas i anspråk

rättighet

behöver

upphävas

eller

eller särskild rättighet

behöver

begränsas och ett sådant ianspråk-

upphävas eller begränsas och ett

tagande eller upphävande eller en

sådant ianspråktagande eller upp-

sådan begränsning inte skriftligen

hävande eller en sådan begräns-

medgivits av berörda fastig-

ning inte skriftligen medgivits av

hetsägare

och

innehavare

av

berörda

fastighetsägare

och

särskild rätt.

innehavare av särskild rätt.

Vad som sägs i andra stycket gäller också i fråga om en järnvägsplan som endast innefattar ändring av planen för ett järnvägsbygge som ännu inte är färdigställt. 8 § 5

En järnvägsplan fastställs av Banverket efter samråd med berörda länsstyrelser. Om Banverket och en länsstyrelse har olika uppfattningar, skall Banverket hänskjuta frågan om att fastställa planen till regeringens prövning. Om det i annat fall finns särskilda skäl, får Banverket hänskjuta frågan till regeringens prövning.

Om planen innebär att mark

Om planen innebär att mark,

eller särskild rätt kan tas i anspråk

utrymme eller särskild rätt kan tas i

enligt 4 kap. 1 §, skall Banverket

anspråk enligt 4 kap. 1 §, skall

särskilt pröva om de fördelar som

Banverket särskilt pröva om de

kan vinnas med planen överväger

fördelar som kan vinnas med

de olägenheter som denna orsakar

planen överväger de olägenheter

4

Senaste lydelse 1998:850.

5

Senaste lydelse 1998:850.

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 233

enskilda. Av beslutet att fastställa

som denna orsakar enskilda. Av

planen skall framgå om planen ger

beslutet att fastställa planen skall

rätt till sådant ianspråktagande.

framgå om planen ger rätt till

sådant ianspråktagande. Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen samt resultatet av samråd och yttranden skall beaktas då järnvägsplanen fastställs. Ett beslut om fastställelse av en järnvägsplan skall kungöras. Har samråd enligt 6 kap. 6 § miljöbalken hållits med ansvarig myndighet i annat land skall denna informeras.

3

kap.

2§

På den järnvägsmark som anges

På den mark eller inom det

i en fastställd järnvägsplan får inte

utrymme som enligt en fastställd

utan

tillstånd

av

Banverket

järnvägsplan

skall användas

för

uppföras byggnader, göras till-

järnväg får inte utan tillstånd av

byggnader, utföras andra anlägg-

Banverket uppföras

byggnader,

ningar eller vidtas andra åtgärder

göras tillbyggnader, utföras andra

som

väsentligt

kan

försvåra

anläggningar

eller

vidtas

andra

områdets användning för järnvägs-

åtgärder som väsentligt kan för-

ändamål. Förbudet gäller från det

svåra områdets användning

för

att beslut att fastställa järnvägs-

järnvägsändamål. Förbudet

gäller

planen meddelas och upphör att

från det att beslut att fastställa

gälla om beslut meddelas att

järnvägsplanen meddelas och upp-

upphäva fastställelsebeslutet eller

hör att gälla om beslut meddelas

om planen annars upphör att gälla.

att upphäva

fastställelsebeslutet

eller om planen annars upphör att

gälla.

Förbudet är inte tillämpligt i fråga om åtgärder som lagligen har påbörjats innan förbudet började gälla. Om åtgärder vidtagits i strid med första stycket, får Banverket vidta de åtgärder som behövs för rättelse. Polismyndigheten skall lämna det biträde som behövs för att rättelse skall kunna ske. 3 § Om mark i närheten av järnvägsmarken i en fastställd järnvägsplan avsatts för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av järnvägen, skall länsstyrelsen på begäran av den som avser att bygga järnvägen besluta att marken får tas i anspråk med nyttjanderätt för den tid som angetts i planen. I samband med beslutet får länsstyrelsen meddela de villkor som behövs.

Om mark eller utrymme i närheten av den mark eller det utrymme som enligt en fastställd järnvägsplan skall användas för järnväg har avsatts för upplag eller liknande ändamål i samband med byggandet av järnvägen, skall länsstyrelsen på begäran av den som avser att bygga järnvägen besluta att marken eller utrymmet får tas i anspråk med nyttjanderätt för den tid som angetts i planen. I samband med beslutet får länsstyrelsen meddela de villkor som behövs.

Prop.2002/03:116 Bilaga 5 234

4 §

Prop.2002/03:116

Om träd eller buskar intill

Om träd eller buskar intill mark

Bilaga 5

järnvägsmark medför

olägenheter

eller utrymme som skall användas

för trafik eller driftsäkerheten på

för järnväg medför olägenheter för

järnvägen, får länsstyrelsen besluta

trafik eller

driftsäkerheten

på

att de skall avlägsnas eller

järnvägen, får länsstyrelsen besluta

beskäras

genom

att de skall avlägsnas eller

järnvägsinnehavarens

försorg.

I

beskäras

genom

samband

med

beslutet

får

järnvägsinnehavarens

försorg.

I

länsstyrelsen meddela

de villkor

samband

med

beslutet

får

som behövs.

länsstyrelsen meddela

de villkor

som behövs.

4

kap.

1 § Den som i enlighet med en gällande järnvägsplan skall bygga en järnväg som tillgodoser ett allmänt transportbehov får lösa sådan mark som enligt planen inte endast tillfälligt skall användas för järnvägsändamål. Besväras sådan mark som får lösas enligt första stycket av särskild rätt, får rättigheten lösas. Den som i enlighet med en gällande järnvägsplan skall bygga en järnväg som tillgodoser ett allmänt transportbehov får lösa sådan mark eller sådant utrymme som enligt planen inte endast tillfälligt skall användas för järnvägsändamål. Besväras sådan mark eller sådant utrymme som får lösas enligt första stycket av särskild rätt, får rättigheten lösas. 2 § Om fastighetsägaren begär det, skall den som i enlighet med en gällande järnvägsplan skall bygga en sådan järnväg som avses i 1 § lösa sådan mark som enligt planen inte endast tillfälligt skall användas för järnvägsändamål. Om fastighetsägaren begär det, skall den som i enlighet med en gällande järnvägsplan skall bygga en sådan järnväg som avses i 1 § lösa sådan mark eller sådant utrymme som enligt planen inte endast tillfälligt skall användas för järnvägsändamål. 4 § Den som avser att bygga en järnväg skall ersätta skador till följd av åtgärder som avses i 3 kap. 1 § och skador till följd av att han förvärvat rätt att nyttja mark enligt 3 kap. 3 §. Järnvägsinnehavaren skall ersätta skador till följd av åtgärder som avses i 3 kap. 4 §. Den som avser att bygga en järnväg skall ersätta skador till följd av åtgärder som avses i 3 kap. 1 § och skador till följd av att han förvärvat rätt att nyttja mark eller utrymme enligt 3 kap. 3 §. Järnvägsinnehavaren skall ersätta skador till följd av åtgärder som avses i 3 kap. 4 §.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

235

Förteckning över deltagarna vid Justitiedepartementets remissmöte den 11 oktober 2002 Vid Justitiedepartementets remissmöte om tredimensionell fastighetsindelning den 11 oktober 2002 deltog representanter från Svea hovrätt, Umeå tingsrätt, Riksskatteverket, Länsstyrelsen i Stockholms län, Kungl. Tekniska Högskolan, Boverket, Lantmäteriverket, Vägverket, Statens järnvägar, Stockholms kommun, Lantmäterimyndigheten i Stockholms kommun, Göteborgs kommun, Lantmäterimyndigheten i Göteborgs kommun, Svenska Kommunförbundet, Sveriges Advokatsamfund, Sveriges Försäkringsförbund, Svenska Bankföreningen, Fastighetsägarna Sverige, Föreningen Sveriges kronofogdar, HSB Riksförbund, HSB Bostad AB, Institutet för Fastighetsrättslig Forskning, JM AB, Sveriges Bostadsrätts Centrum och Sveriges Lantmätareförening. Prop.2002/03:116 Bilaga 6 236 Förteckning över remissinstanser som har lämnat skriftliga remissvar i anslutning till Justitiedepartementets remissmöte den 11 oktober 2002 Följande remissinstanser har lämnat skriftliga remissvar i anslutning till Justitiedepartementets remissmöte om tredimensionell fastighetsindelning den 11 oktober 2002: Malmö tingsrätt, Kammarrätten i Sundsvall, Länsstyrelsen i Västra Götalands län, Banverket, Lantmäterimyndigheten i Göteborgs kommun, Svenska Kommunförbundet, Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Bankföreningen, Fastighetsägarna Sverige, JM AB, Konkursförvaltarkollegiernas förening, Riksbyggen, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag, Sveriges Bostadsrätts Centrum och Sveriges Lantmätareförening. Prop.2002/03:116 Bilaga 7 237

Lagrådsremissen lagförslag

Prop.2002/03:116

Bilaga 8

Förslag till lag om ändring i jordabalken

Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken 1

dels att nuvarande 3 kap. 5 § och 3 kap. 7 § skall betecknas 3 kap. 4 § och 3 kap. 10 §,

dels att 2 kap. 1 och 2 §§, 3 kap. 3 §, nya 3 kap. 4 §, 10 kap. 5 §, 11 kap. 5 § samt 12 kap. 18 a och 18 d §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i balken skall införas sex nya paragrafer, 1 kap. 1 a § och

3 kap. 59 §§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 1 kap. 1 a § I denna balk betyder

1.

anläggningsfastighet : en fastighet som avgränsas både horisontellt och vertikalt,

2.

anläggningsutrymme : ett utrymme som är fogat till en annan fastighet än en anläggningsfastighet och som avgränsas både horisontellt och vertikalt. Vad som i denna balk sägs om mark gäller också annat utrymme som ingår i en fastighet eller en samfällighet. 2 kap. 1 § 2

Till fastighet hör

Till en fastighet hör

byggnad , ledning , stängsel och

byggnader , ledningar , stängsel

annan anläggning som anbragts i

och andra anläggningar som har

eller ovan jord för stadigvarande

anbragts inom fastigheten för

bruk,

stadigvarande bruk,

på rot stående träd och andra

på rot stående träd och andra

växter,

växter,

naturlig gödsel.

naturlig gödsel.

Till fastighet hör även sådan

Till en fastighet hör även en

byggnad

eller annan

anläggning

sådan byggnad eller annan an-

som är uppförd utanför fastigheten,

läggning som är uppförd utanför

om den är avsedd för stadigvarande

fastigheten, om den är avsedd för

bruk vid

utövning av

servitut till

stadigvarande bruk vid utövandet av

1 Balken omtryckt 1971:1209.

2 Senaste lydelse 1973:1145.

238 förmån för fastigheten och icke hör till den fastighet där den finns. Detsamma gäller i fråga om ledning för vilken beviljats ledningsrätt, om vid förrättning enligt ledningsrättslagen (1973:1144) förordnats att rätten skall höra till fastigheten.

ett servitut till förmån för fastigheten och inte hör till den fastighet där den finns. Detsamma gäller i fråga om en ledning för vilken ledningsrätt har beviljats, om det vid en förrättning enligt ledningsrättslagen (1973:1144) har förordnats att rätten skall höra till fastigheten. 2 § Till byggnad hör fast inredning och annat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna, såsom fast avbalkning, hiss, ledstång, ledning för vatten, värme, ljus eller annat med kranar, kontakter och annan sådan utrustning, värmepanna, element till värmeledning, kamin, kakelugn, innanfönster, markis, brandredskap, civilförsvarsmateriel och nyckel. I enlighet med vad som sägs i första stycket hör därjämte i regel till byggnad, såvitt angår

1.

bostad: badkar och annan sanitetsanläggning, spis, värmeskåp och kylskåp samt maskin för tvätt eller mangling,

2.

butikslokal: hylla, disk och skyltfönsteranordning,

3.

samlingslokal: estrad och sittplatsanordning,

4.

ekonomibyggnad till jordbruk: anordning för utfodring av djur och anläggning för maskinmjölkning,

5.

fabrikslokal: kylsystem och fläktmaskineri.

Reservdel och dubblett till föremål som avses i första eller andra stycket hör ej till byggnaden. Om olika delar av en byggnad hör till skilda fastigheter, hör ett sådant föremål som avses i första eller andra stycket till den del av byggnaden där det finns. 3 kap. 3 § 3

Den som ämnar utföra eller låta

Den som avser att utföra eller

utföra grävning eller liknande

låta utföra grävning eller liknande

arbete på sin mark skall vidta varje

arbete på sin fastighet skall vidta

skyddsåtgärd som kan anses nöd-

varje skyddsåtgärd som kan anses

vändig för att förebygga skada på

nödvändig för att förebygga skada

angränsande mark . Bestämmelser

på angränsande fastighet . Bestäm-

om ersättning för skador till följd

melser om ersättning för skador

av grävning eller liknande arbete

till följd av grävning eller liknande

finns i 32 kap. miljöbalken.

arbete finns i 32 kap. miljöbalken. Medför skyddsåtgärd uppenbarligen högre kostnad än den skada som åtgärden avser att förebygga, får åtgärden underlåtas. Skadan skall dock

3 Senaste lydelse 1998:861. Prop.2002/03:116 Bilaga 8 239

ersättas enligt bestämmelserna i 32 kap. miljöbalken. Om det begärs,

Prop.2002/03:116

skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos

Bilaga 8

länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar.

Är byggnad eller annan anlägg-

Om en byggnad eller någon

ning som hör till angränsande

annan anläggning som hör till en

mark , till följd av vårdslöshet vid

angränsande fastighet , till följd av

uppförandet eller brist i under-

vårdslöshet vid uppförandet eller

hållet, av sådan beskaffenhet att

brist i underhållet, är av sådan

särskild skyddsåtgärd är nödvän-

beskaffenhet att särskild skydds-

dig för att förebygga skada med

åtgärd är nödvändig för att före-

anledning av arbete som inte

bygga skada med anledning av

sträcks nedanför vanligt källar-

arbete som inte sträcks nedanför

djup, skall åtgärden bekostas av

vanligt källardjup, skall åtgärden

den angränsande markens ägare.

bekostas av den angränsande fas-

Om anläggningen hör till en tomt-

tighetens ägare. Om anläggningen

rätt, skall åtgärden i stället be-

hör till en tomträtt, skall åtgärden i

kostas av tomträttshavaren.

stället bekostas av tomträtts-

havaren.

5 § 4

Åtgärder för att förebygga skada till följd av grävning eller liknande arbete får vidtas på annans mark , om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Skada och intrång skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar. 4 § 5

Åtgärder för att förebygga skada till följd av grävning eller liknande arbete får vidtas på annans fastighet , om det är nödvändigt för att undvika oskälig kostnad eller annan synnerlig olägenhet. Skada och intrång skall ersättas. Den som enligt 3 § tredje stycket skall bekosta arbetet är dock inte berättigad till ersättning. Om det begärs, skall säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken ställas hos länsstyrelsen för ersättningen innan arbetet börjar. 5 § Bestämmelserna i 69 §§ tilllämpas i fråga om byggnader och andra anläggningar som uppfyller följande villkor:

1.

olika delar av anläggningen hör till skilda fastigheter, och

2.

minst en del av anläggningen hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme.

Om en anläggning eller en del av denna hör till en tomträtt,

4

Senaste lydelse 1992:1209.

5

Tidigare 3 kap. 4 § upphävd genom 1986:226.

240

gäller vad som sägs om fastig-

Prop.2002/03:116

heten i stället tomträtten.

Bilaga 8 6 § 6

Bestämmelserna om grävning eller liknande arbete i 3 § första och andra styckena och 4 § tillämpas också vid byggnadsarbete på en del av en sådan anläggning som avses i 5 §, om arbetet medför risk för skada på någon annans del av anläggningen. Skyddsåtgärder på någon annans del av anläggningen skall dock bekostas av den anläggningsdelens ägare, om

1.

risken för skada på anläggningsdelen beror på att denna är vårdslöst uppförd eller bristfälligt underhållen, och

2.

arbetet varken är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk.

I fall som avses i andra stycket är ägaren av den anläggningsdel som riskerar att skadas inte berättigad till ersättning enligt 4 §. Bestämmelser om ersättning för skador till följd av byggnadsarbete på en del av en sådan anläggning som avses i 5 § finns i 32 kap. miljöbalken. 7 § Den som äger en del av en sådan anläggning som avses i 5 § har rätt att för utförande av byggnadsarbete på sin del av anläggningen få tillträde till andra delar av anläggningen, om behovet av tillträde klart överväger den skada och olägenhet som tillträdet kan antas medföra. Skada och intrång till följd av tillträdet skall ersättas. Om det begärs, skall säkerhet för ersättningen ställas hos länsstyrelsen innan arbetet börjar. Därvid tilllämpas 2 kap. utsökningsbalken.

6 Tidigare 3 kap. 6 § upphävd genom 1986:226.

241 8 § Om en del av en sådan anläggning som avses i 5 § är så vårdslöst uppförd eller bristfälligt underhållen att det finns risk för att en inte obetydlig skada drabbar någon annans del av anläggningen, är ägaren till den bristfälliga delen av anläggningen skyldig att åtgärda bristen. Ägaren av den del av anläggningen som riskerar att skadas har rätt till skälig ersättning för kostnader som har uppkommit för att undanröja risken för skada. Första och andra styckena gäller inte om anläggningen redan när risken uppkom var skadad eller försliten i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål .

9 § I mål som avser skyldighet att åtgärda en sådan brist som avses i 8 § första stycket får domstolen för tiden till dess frågan har avgjorts genom dom eller beslut som har vunnit laga kraft förplikta ägaren till den bristfälliga delen av anläggningen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika skador på någon annans del av anläggningen. Ett beslut enligt första stycket får meddelas endast om käranden yrkar det och han eller hon gör sannolikt

1.

att svaranden är skyldig att vidta skadeförebyggande åtgärder enligt 8 §, och

2.

att saken inte tål uppskov. Vid prövningen av en fråga som

avses i första stycket tillämpas 15 kap. 5 § tredje stycket, 6, 8 och 10 §§ rättegångsbalken. Ett beslut enligt första stycket får verkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får överklagas särskilt. Prop.2002/03:116 Bilaga 8 242

10 kap.

Prop.2002/03:116

5 § 7

Bilaga 8

Om jordägaren har sagt upp arrendeavtalet, har arrendatorn rätt till

förlängning av detta, utom när

1.

arrenderätten är förverkad eller förhållande som avses i 8 kap. 14 § föreligger,

2.

arrendatorn i annat fall åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att avtalet skäligen icke bör förlängas,

3.

byggnad på arrendestället uppförts utan bygglov i fall då sådant erfordrats eller i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser eller därmed jämförligt beslut av myndighet angående markens bebyggande eller användning,

4. i annat fall byggnad på

4. i annat fall byggnad på

arrendestället inte står i överens-

arrendestället inte står i överens-

stämmelse med en detaljplan eller

stämmelse med en detaljplan eller

områdesbestämmelser

och

jord-

områdesbestämmelser

och

jord-

ägaren gör sannolikt, att han skall

ägaren gör sannolikt, att han skall

använda marken i enlighet med

använda arrendestället i enlighet

planen eller bestämmelserna.

med planen eller bestämmelserna.

5. jordägaren gör sannolikt, att

5. jordägaren gör sannolikt, att

marken

skall användas

för

arrendestället skall användas för

bebyggelse av annat slag än det

bebyggelse av annat slag än det

som avses med upplåtelsen eller

som avses med upplåtelsen eller

för jordbruk, industri eller annan

för jordbruk, industri eller annan

ekonomisk verksamhet, samt int-

ekonomisk verksamhet, samt jord-

resset för honom att kunna förfoga

ägarens intresse att kunna förfoga

över marken för sådant ändamål

över arrendestället

för

sådant

påtagligt

överväger

arrendatorns

ändamål påtagligt överväger arren-

intresse av fortsatt arrende,

datorns intresse av fortsatt arrende, 6. jordägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa arrendeförhållandet. Om jordägarens intresse blir tillgodosett genom att arrendatorn avträder endast en del av arrendestället och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avser arrendestället i övrigt, har arrendatorn utan hinder av första stycket rätt till sådan förlängning. 11 kap. 5 § 8

Har jordägaren uppsagt arrendeavtalet och vägrar han att förlänga arrendeförhållandet eller kommer förlängning i annat fall ej till stånd på den grund att jordägaren för förlängning kräver arrendeavgift som ej är skälig eller uppställer annat villkor som strider mot god sed i arrendeförhållanden eller eljest är obilligt, skall han i skälig omfattning ersätta arrendatorn dennes förlust på grund av arrendeförhållandets upphörande, om ej 1. arrendatorn åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att det icke skäligen kan fordras att jordägaren förlänger arrendeförhållandet,

7

Senaste lydelse 1987:132.

8

Senaste lydelse 1973:187.

243

2. jordägaren gör sannolikt, att

2. jordägaren gör

sannolikt,

att

Prop.2002/03:116

marken skall användas för annat

arrendestället skall

användas

för

Bilaga 8

ändamål än det med upplåtelsen

annat ändamål än det med upp-

avsedda, och intresset för honom

låtelsen avsedda, och jordägarens

att kunna förfoga över marken för

intresse att kunna förfoga över

sådant ändamål påtagligt över-

arrendestället för sådant ändamål

väger

arrendatorns intresse av

påtagligt

överväger

arrendatorns

fortsatt arrende, eller

intresse av fortsatt arrende, eller

3. jordägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa arrende-

förhållandet.

Första stycket äger motsvarande tillämpning, om arrendatorn har

uppsagt avtalet enligt 3 § och i uppsägningen begärt förlängning av

avtalet på ändrade villkor.

Förlust för arrendatorn som har samband med att denne bekostat upp-

förande av byggnad eller utförande av annat arbete på arrendestället skall

beaktas vid ersättningens bestämmande endast om åtgärden vidtagits i

enlighet med arrendeavtalet.

12 kap.

18 a § 9

Om en bostadslägenhet, som hyrs ut av fastighetsägaren till en hyres-

gäst för annat än fritidsändamål och som inte utgör del av hyresvärdens

egen bostad, inte har lägsta godtagbara standard enligt sjätte och sjunde

styckena, får hyresnämnden på hyresgästens ansökan förelägga hyres-

värden att vidta åtgärd som behövs för att lägenheten skall uppnå sådan

standard (upprustningsföreläggande).

I föreläggandet skall bestämmas inom vilken tid den åtgärd som avses

med föreläggandet skall ha vidtagits. Vite får sättas ut i föreläggandet.

Tiden i föreläggandet får förlängas, om det finns särskilda skäl för det

och ansökan om förlängd tid görs före utgången av den tidsfrist som

gäller.

Föreläggande får meddelas endast om åtgärden med hänsyn till kost-

naden för denna kan beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte. Om den be-

gärda åtgärden innebär att ingrepp måste göras i andra lägenheter i huset,

får ett föreläggande meddelas endast om hyresgästerna i dessa lägenheter

samtycker till åtgärden.

Bestämmelserna i 16 § fjärdesjätte styckena tillämpas också i fråga

om upprustningsförelägganden.

Med

fastighetsägare jämställs

Med

fastighetsägare jämställs

innehavare av tomträtt och ägare

innehavare av tomträtt och ägare

av byggnad som tillhör annan än

av byggnad som tillhör annan än

ägaren av marken .

fastighetsägaren.

En bostadslägenhet skall anses ha lägsta godtagbara standard, om den är försedd med anordning inom lägenheten för

1.

kontinuerlig uppvärmning,

2.

kontinuerlig tillgång till varmt och kallt vatten för hushåll och hygien,

3.

avlopp för spillvatten,

9 Senaste lydelse 1997:62.

244

4. personlig hygien, omfattande toalett och tvättställ samt badkar eller

Prop.2002/03:116

dusch,

Bilaga 8

5.

försörjning med elektrisk ström för normal hushållsförbrukning,

6.

matlagning, omfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrymmen och avställningsytor.

Utöver vad som anges i sjätte stycket krävs det för att lägsta godtagbara standard skall uppnås

1.

att det finns tillgång både till förrådsutrymmen inom fastigheten och till anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inom rimligt avstånd från den, och

2.

att huset inte har sådana brister i fråga om hållfasthet, brandsäkerhet eller sanitära förhållanden som inte skäligen kan godtas.

18 d § 10

En fastighetsägare får endast under de förutsättningar som anges i andra stycket

1.

utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller

2.

utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten.

För att sådana åtgärder skall få vidtas krävs det att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i mer än hälften av de berörda bostadslägenheterna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Godkännande eller tillstånd behövs inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än markägaren . Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som tidigare varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än fastighetsägaren . Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som tidigare varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

10 Senaste lydelse 2002:29. 245

Förslag till lag om ändring i miljöbalken

Prop.2002/03:116

Härigenom föreskrivs att det i miljöbalken skall införas en ny paragraf,

Bilaga 8

32 kap. 5 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

32 kap. 5 a § Bestämmelserna i 5 § gäller också i fråga om skador som

1.

orsakas av åtgärder inom ramen för sådant byggnadsarbete som avses i 3 kap. 6 § jordabalken, och

2.

uppkommer på annan del av den anläggning där arbetena utförs.

Vid tillämpningen av första stycket skall vad som sägs i 5 § andra stycket gälla endast om den åtgärd som orsakar skadan är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. 246 Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988) 1

dels att nuvarande 8 kap. 7 § skall betecknas 8 kap. 10 §,

dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 5 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 7, 14, 25 och 27 §§ samt 15 kap. 1 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 1 kap. 1 a §, 3 kap. 1 a § och 8 kap. 59 §§, av följande lydelse. Prop.2002/03:116 Bilaga 8

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 1 kap. 1 a § I denna lag betyder

1.

anläggningsfastighet : en fastighet som avgränsas både horisontellt och vertikalt,

2.

anläggningsutrymme : ett utrymme som är fogat till en annan fastighet än en anläggningsfastighet och som avgränsas både horisontellt och vertikalt. Vad som i denna lag sägs om mark gäller också annat utrymme som ingår i en fastighet eller en samfällighet.

3

kap.

1 § Fastighetsbildning skall ske så, att varje fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyn till belägenhet, omfång och övriga förutsättningar varaktigt lämpad för sitt ändamål. Härvid skall särskilt beaktas att fastigheten får en lämplig utformning och tillgång till behövliga vägar utanför sitt område. Om fastigheten skall användas för bebyggelse skall den vidare kunna få godtagbara anordningar för vatten och avlopp. Fastighetsbildning får inte äga rum, om den fastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål, inte kan antas få varaktig användning för sitt ändamål inom överskådlig tid. Fastighetsbildning får inte heller äga rum, om ändamålet med hänsyn till sin art och övriga omständigheter bör tillgodoses på något annat sätt än genom fastighetsbildning. För fastighetsbildning som medför att en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme ny-

1 Lagen omtryckt 1992:1212.

247 bildas eller ombildas gäller där- Prop.2002/03:116 utöver vad som föreskrivs i 1 a §. Bilaga 8

Vid sådan fastighetsbildning skall, vid tillämpningen av första och andra styckena, anläggningsfastigheters och anläggningsutrymmens särskilda karaktär beaktas. 1 a § Fastighetsbildning som medför att en anläggningsfastighet nybildas eller ombildas får ske endast om

1.

anläggningsfastigheten rymmer eller är avsedd att rymma en byggnad eller annan anläggning eller en del av en sådan,

2.

anläggningsfastigheten tillförsäkras de rättigheter som behövs för att den skall kunna användas på ett ändamålsenligt sätt,

3.

det står klart att åtgärden är lämpligare än andra åtgärder för att tillgodose ändamålet med fastighetsbildningen, och

4.

anläggningsfastigheten, om den är avsedd för bostadsändamål, är ägnad att omfatta minst fem bostadslägenheter.

I fråga om fastighetsbildning för en anläggning som ännu inte har uppförts gäller dessutom att fastighetsbildning enligt första stycket får ske endast om

1.

det är nödvändigt för att trygga finansieringen eller uppförandet av anläggningen, och

2. fastigheten kan antas få användning för sitt ändamål inom en nära framtid. Första och andra styckena tillämpas också vid fastighetsbildning som innebär att ett anläggningsutrymme nybildas eller ombildas. 248

Sammanträde 

skall hållas i anslutning till den eller de berörda fastigheterna, 

om det 

inte 

utan olägenhet kan hållas på annat ställe.

4 kap. 7 § 2

Förrättning skall handläggas av lantmäterimyndigheten i den ort där marken är belägen . Ligger marken under flera lantmäterimyndigheter, handlägges förrättningen av endera myndigheten.

En förrättning skall handläggas av lantmäterimyndigheten i den ort där den eller de berörda fastigheterna är belägna . Ligger fastigheterna under flera lantmäterimyndigheter, skall förrättningen handläggas av endera myndigheten. 14 § 3

Vid förrättning skall lantmäterimyndigheten hålla sammanträde med

sakägarna.

Sammanträde behövs inte , om

Sammanträde behövs ej , om

stridiga intressen mellan sakägare

det inte förekommer några mot-

ej förekommer i ärendet och

stridande intressen mellan sak-

hinder mot den sökta fastighets-

ägarna i ärendet och det inte heller

bildningen ej föreligger . Om an-

finns några hinder mot den sökta

sökan skall avvisas eller det är

fastighetsbildningen. Om ansökan

uppenbart att fastighetsbildningen

skall avvisas eller det är uppenbart

icke kan tillåtas, är sammanträde ej

att fastighetsbildningen inte kan

heller behövligt.

tillåtas, är sammanträde inte heller

behövligt. Vid sammanträde skall lantmäterimyndigheten redogöra för ansökningen samt klargöra innebörden av vidtagna och planerade åtgärder. Sakägare och annan, som enligt särskild föreskrift skall underrättas om sammanträdet, skall få tillfälle att yttra sig och förebringa utredning i frågor som behandlas vid sammanträdet.

Sammanträde hålles där den mark är belägen som fastighetsbildningen avser , om det ej utan olägenhet kan hållas på annat ställe.

25 § 4

Lantmäterimyndigheten skall utreda förutsättningarna för fastighetsbildningen. Föreligger ej hinder mot denna, skall myndigheten utarbeta den fastighetsbildningsplan samt ombesörja de göromål av teknisk art och de värderingar som behövs för åtgärdens genomförande. Därvid bör rådplägning med sakägarna ske. Vid behov skall samråd ske med de

myndigheter som beröres av åtgärden.

Sedan de i första stycket före-

Sedan de i första stycket

skrivna åtgärderna har utförts, skall

föreskrivna åtgärderna har

utförts,

myndigheten meddela beslut om

skall myndigheten meddela

beslut

fastighetsbildningen (fastighetsbild-

om fastighetsbildningen (fastighets-

ningsbeslut). Detta beslut skall ange

bildningsbeslut). Detta beslut skall

2

Senaste lydelse 1995:1394.

3

Senaste lydelse 1995:1394.

4

Senaste lydelse 2001:890.

Prop.2002/03:116 Bilaga 8 249

hur

fastighetsindelningen

ändras,

ange hur fastighetsindelningen änd-

vilka

servitutsåtgärder som

vidtas

ras, vilka servitutsåtgärder som vid-

och vilka byggnader eller andra

tas och vilka byggnader eller andra

anläggningar som överförs till en

anläggningar som överförs till en

annan fastighet. I övrigt skall be-

annan fastighet. I övrigt skall be-

slutet innehålla uttalanden i frågor

slutet innehålla uttalanden i frågor

som har ett omedelbart samband

som har ett omedelbart samband

med fastighetsbildningen. Särskilda

med fastighetsbildningen. Särskilda

bestämmelser om vad beslutet i

bestämmelser om vad beslutet i

vissa fall skall innehålla finns i 5, 8

vissa fall skall innehålla finns i 5, 8

och 12 kap.

och 12 kap. Vid fastighetsbildning

enligt

3

kap. 1 a § andra stycket

skall

lantmäterimyndigheten

be-

stämma

en tid inom vilken

an- läggningen skall ha uppförts. Om det finns särskilda skäl, får lantmäterimyndigheten förlänga tiden. Om det är lämpligt, får fastighetsbildningsbeslutet meddelas utan hinder av att tekniska göromål och värderingar ej utförts. Under samma förutsättning får olika frågor som hör till beslutet upptagas för sig och avgöras genom särskilda beslut. Vad som föreskrives om fastighets-

bildningsbeslut gäller även sådant avgörande.

27 §

Gräns

som

tillkommer

genom

Gräns

som

tillkommer

genom

fastighetsbildningen skall

utstakas

fastighetsbildningen skall

utstakas

och utmärkas i behövlig omfattning.

och utmärkas i behövlig omfattning.

Sträckningen

av

utstakad gräns

Sträckningen

av

utstakad

gräns

skall överensstämma med fastig-

skall överensstämma med fastig-

hetsbildningsbeslutet.

Utstakning

hetsbildningsbeslutet.

Utstakning

som endast i mindre mån avviker

som endast i mindre mån avviker

från beslutet får dock läggas till

från beslutet får dock läggas till

grund för utmärkningen, om rättelse

grund för utmärkningen, om rättelse

av utstakningen

skulle

medföra

av utstakningen

skulle

medföra

kostnad som icke står i skäligt för-

kostnad som inte står i skäligt för-

hållande till den betydelse det kan

hållande till den betydelse det kan

ha för sakägare att fastighetsbild-

ha för sakägare att fastighetsbild-

ningen genomföres i full överens-

ningen genomförs i full överens-

stämmelse med beslutet.

stämmelse med beslutet.

Om det är lämpligt, får utmärk-

Om det är lämpligt, får utmärk-

ning av gräns verkställas efter för-

ning av gräns verkställas efter

rättningens avslutande.

Angående

förrättningens avslutande. Sakägar-

sådan

åtgärd

skall

sakägarna

na skall underrättas om åtgärden i

underrättas i god tid. Underrättel-

god tid . Underrättelsen lämnas

sen lämnas genom skriftligt med-

genom skriftligt meddelande eller i

delande eller i sådan särskild ord-

sådan

särskild

ordning

som

ning som beslutats enligt 20 § andra

beslutats enligt 20 § andra stycket.

stycket.

Om utstakning

och

utmärkning

enligt första och andra styckena

inte lämpligen kan ske på grund av Prop.2002/03:116 Bilaga 8 250 fastighetens beskaffenhet, skall Prop.2002/03:116 gränserna med tillräcklig nog- Bilaga 8 grannhet beskrivas på den karta som upprättas enligt 28 § eller i andra förrättningshandlingar. 8 kap. 5 § 5

Bestämmelserna i denna paragraf tillämpas när 1. olika delar av en byggnad eller annan anläggning hör till skilda fastigheter, 2. minst en del av anläggningen hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme, och 3. anläggningen eller en sådan del av anläggningen som avses under 2 har skadats eller förslitits i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål. I fall som avses i första stycket får ägaren av en av de fastigheter som avses i första stycket 1 på begäran lösa in de anläggningsfastigheter och de anläggningsutrymmen som anläggningen eller anläggningsdelen hör till. Om flera fastighetsägare begär inlösen, skall inlösen ske på det sätt som leder till den lämpligaste fastighetsindelningen. Är flera inlösenalternativ lika lämpliga, skall företräde ges till den fastighetsägare vars del av anläggningen beräknas ha det största värdet eller, om flera delar beräknas ha lika värde, till den fastighetsägare som först har begärt inlösen. Om det samtidigt genomförs ändringar i fastighetsindelningen med tillämpning av 5 kap., skall dessa beaktas vid uppskattningen. Om inlösen inte sker enligt andra stycket, skall lantmäterimyndigheten förordna att de an-

5 Tidigare 8 kap. 5 § upphävd genom 1992:1212.

251 läggningsfastigheter och anlägg- Prop.2002/03:116 ningsutrymmen som anläggningen Bilaga 8

eller anläggningsdelen hör till skall avstås genom inlösen och överföras till den fastighet som de skulle ha hört till om några anläggningsfastigheter eller anläggningsutrymmen inte hade bildats. Detta gäller dock inte om överföringen kan antas medföra olägenhet av betydelse för ägaren till den mottagande fastigheten. Inlösen enligt andra eller tredje stycket får inte ske om det kan antas att anläggningsfastigheten eller anläggningsutrymmet kommer att få fortsatt användning för sitt ändamål inom en nära framtid. 6 § 6

Om en anläggning, som i sin helhet hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme, har skadats eller förslitits i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål, tillämpas 5 § tredje och fjärde styckena. 7 § Vad som sägs i 5 § andra och tredje styckena och 6 § gäller också om anläggningen inte har uppförts inom den tid som har beslutats enligt 4 kap. 25 § andra stycket. 8 § 7

Inlösen enligt 57 §§ får ske trots bestämmelserna i 3 kap. 2 §, 5 kap. 7 § samt 13 §§ i detta kapitel. 9 § Om inlösen begärs enligt 57 §§ av en del av en fastighet och en återstående del av fastigheten till

6

Tidigare 8 kap. 6

§ upphävd genom 1992:1212.

7

Tidigare 8 kap. 8

§ upphävd genom 1977:362.

252 följd därav inte längre kan användas för sitt ändamål, får inlösen ske endast om även denna del inlöses. 15 kap. 1 § Mål som fullföljes enligt bestämmelserna i detta kapitel (fastighetsbildningsmål) prövas av den fastighetsdomstol inom vars domkrets marken är belägen . Ligger marken under flera fastighetsdomstolar, upptages talan av den domstol under vilken huvuddelen ligger. Mål som överklagas enligt bestämmelserna i detta kapitel (fastighetsbildningsmål) skall prövas av den fastighetsdomstol inom vars domkrets den eller de berörda fastigheterna är belägna . Ligger fastigheterna under flera fastighetsdomstolar, skall talan tas upp av den domstol under vilken huvuddelen ligger. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. Beslut om fastighetsbildning som innebär att en anläggningsfastighet bildas eller ett anläggningsutrymme uppkommer får dock inte meddelas före ingången av år 2004. Prop.2002/03:116 Bilaga 8 253

Förslag till lag om ändring i lagen om förvaltning av

Bilaga 8

samfälligheter (1973:1150)

Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1973:1150) om förvaltning av

samfälligheter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 § 1

Föreningen skall vid förvaltningen tillgodose medlemmarnas gemensamma bästa. Varje medlems enskilda intressen skall även beaktas i skälig omfattning.

Om en

samfällighetsförening

En

samfällighetsförening

som

förvaltar

gemensamhetsanlägg-

förvaltar en gemensamhetsanlägg-

ning som är av kommunalteknisk

ning skall avsätta medel till en

natur eller annars av större värde

fond för att säkerställa underhåll

och som är inrättad för småhus-

och förnyelse av gemensamhets-

fastigheter eller för sådana fas-

anläggningen

när

gemensamhets-

tigheter jämte hyresfastigheter el-

anläggningen

ler bostadsrättsfastigheter,

skall

1. är av kommunalteknisk natur

samfällighetsföreningen

avsätta

eller annars av större värde samt

medel till en fond för att säkerstäl-

inrättad

för

småhusfastigheter

la underhåll och förnyelse av

eller för sådana fastigheter till-

gemensamhetsanläggningen.

Fö-

sammans

med

hyresfastigheter

reningens styrelse skall i sådant

eller bostadsrättsfastigheter, eller

fall också upprätta en underhålls

2. tillförsäkrar en anläggnings-

och förnyelseplan som skall inne-

fastighet eller ett anläggnings-

hålla de upplysningar som är av

utrymme

sådana

rättigheter

som

betydelse för att fondavsättning-

avses i 3 kap. 1 a § första stycket 2

arnas storlek skall kunna be-

fastighetsbildningslagen

dömas.

(1970:988).

I de fall som avses i andra

stycket

skall

föreningens styrelse

också upprätta en underhålls och

förnyelseplan. Den skall innehålla

de upplysningar som är av bety-

delse för

att

fondavsättningarnas

storlek skall kunna bedömas.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

1 Senaste lydelse 1989:727. 254 Lagrådets yttrande LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2003-02-27

Närvarande : justitierådet Nina Pripp, regeringsrådet Bengt-Åke[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. kammarrättspresidenten Jan[REDACTED_EFTERNAMN]. Enligt en lagrådsremiss den 19 december 2002 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om ändring i jordabalken,

2.

lag om ändring i miljöbalken,

3.

lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988),

4.

lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Mikael Gulliksson. Under föredragningen har enhetschefen Barbro Julstad, Lantmäteriverket, lämnat vissa upplysningar om fastighetsbildningsverksamheten. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Allmänt Förslagen i lagrådsremissen innefattar en betydande utveckling av den centrala lagstiftningen om fast egendom. Vid sidan av traditionella fastigheter införs en ny typ av fastigheter, s.k. anläggningsfastigheter. Medan de traditionella fastigheterna avgränsas genom gränslinjer i markplanet är det typiska för de nya fastigheterna att de avgränsas tredimensionellt, dvs. även i såväl höjdsom djupled. Syftet anges vara att man med de nya fastigheterna skapar möjligheter till ett bättre fastighetsutnyttjande. Med ett tredimensionellt utnyttjande får man bättre förutsättningar för exempelvis bostadsbyggande ovanpå befintliga kommersiella byggnader och lämpligare fastighetsindelning vid infrastrukturinvesteringar i form av bl.a. broar, bergrum och tunnlar. De nya fastigheterna skall i huvudsak följa samma regelverk som i dag gäller för fastigheter av traditionellt slag. De kommer att nybildas och ombildas enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), FBL, och de kommer att kunna överlåtas, lagfaras och intecknas som andra fastigheter. Beredningen ikraftträdandet De föreslagna lagändringarna avses träda i kraft den 1 juli 2003. I remissen noteras att förslagen aktualiserar olika ändringar på skatteområdet, främst i fråga om fastighetstaxeringen, och att inom Finansdepartementet pågår arbete för att ta fram förslag. Under föredragningen har upplysts att en promemoria med sådana förslag kommer att bli klar ungefär samtidigt med att proposition i detta lagstiftningsärende beräknas Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 255 bli förelagd riksdagen, dvs. under våren 2003. Proposition beträffande skattefrågorna planeras till hösten 2003. Lagrådet anser att reglerna på skatteområdet och den civilrättsliga regleringen har ett så påtagligt samband att utformningen av bestämmelserna på ömse håll kan komma att påverka varandra. Vissa regler om fastighetstaxering av den nya typen av fastigheter, t.ex. om värdering, kommer förmodligen att kräva lösningar, vilka inte kan uteslutas få civilrättsliga effekter. Lagrådet finner det mot den angivna bakgrunden otillfredsställande att förslag på så näraliggande områden på detta sätt delas upp i separata lagstiftningsärenden. Detta gör det svårare att i lagstiftningsprocessen göra en helhetsbedömning av effekterna av ändringarna i lagstiftningen på respektive områden och den eventuella inverkan skattebestämmelserna kan ha på de nu föreslagna lagändringarna. Av lagrådsremissen och det remissförfarande som föregick denna framgår vidare att ett inte obetydligt arbete återstår för främst Boverket att utfärda föreskrifter och allmänna råd för tillämpning av lagstiftningen innan de föreslagna lagändringarna kan få full effekt. Mot angivna bakgrund ifrågasätter Lagrådet om inte ikraftträdandet av de nu föreslagna lagändringarna bör anstå, åtminstone till den tidpunkt när de nya bestämmelserna på skatteområdet har arbetats fram och effekterna av dem kan överblickas. Behovet av lagstiftning om tredimensionell fastighetsindelning Lagförslagen grundas på ett betänkande från Utredningen om tredimensionellt fastighetsutnyttjande (SOU 1996:87). Enligt lagrådsremissen delar regeringen utredningens bedömning att det finns ett behov av lagstiftning på området. Man tar som exempel större, kapitalkrävande projekt i form av byggnader och andra anläggningar, vilka rymmer eller är avsedda att rymma skilda verksamheter. Det framhålls i remissen att i de fall där större anläggningar kommit till stånd, har de rättsliga lösningarna ofta blivit komplicerade och i vissa fall t.o.m. hamnat i en gråzon mellan vad som kan respektive inte kan anses tillåtet enligt reglerna om fastighetsbildning. Från kommunikationsområdet hämtas exempel på broar och tunnlar för väg och järnvägstrafik som skär rakt igenom fastigheter och anläggningar såsom den s.k. Cityterminalen i Stockholm, som hyser bussterminaler m.m. integrerade med butiker, kontor och bostäder. I framför allt de stora städerna föreligger brist på mark för nybebyggelse. Detta har resulterat i projekt som förutsätter ett utnyttjande av utrymmen ovanför eller under befintliga anläggningar. Det handlar ofta om att bygga på höjden så att exempelvis utrymmen ovanpå kommersiella byggnader används för bostadsbyggande. Det kan också vara fråga om Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 256 underjordiska anläggningar för exempelvis lager eller andra kommersiella ändamål. Lagrådsremissen förutser tillämpning av en lagstiftning om tredimensionella fastigheter också för att kunna skikta byggnader och andra anläggningar i separata delar, t. ex. en del för kommersiella ändamål och en del för bostadsändamål. Detta kommer ofta att medföra bättre förutsättningar för en ändamålsenlig förvaltning. Som exempel anges byggnader som ägs av bostadsrättsföreningar och som innehåller både bostäder och kommersiella lokaler. Föreningen fungerar då som hyresvärd för lokalhyresgästen, en uppgift som föreningen i vissa fall upplever som ett främmande inslag i verksamheten och som dessutom kan medföra ett ur föreningens synvinkel onödigt ekonomiskt risktagande. I fråga om det framtida behovet av tredimensionella fastighetsutnyttjanden gör man i remissen bedömningen att detta kommer att öka efter hand. Framtida byggnation i tätorterna kommer att i ökad omfattning ske i anslutning till redan befintliga anläggningar och önskemål om nya förvaltningsformer kommer att verka i riktning mot att förvaltningsansvaret för att bli ändamålsenligt behöver delas upp på de skilda verksamheter och funktioner som ingår i anläggningarna.

Lagrådet anser att man i remissen på ett övertygande sätt visat att det finns behov av möjligheter till en tredimensionell fastighetsindelning. Förslagets allmänna inriktning De grundläggande bestämmelserna om fastigheter och dess gränser finns i 1 kap. jordabalken (JB). I 1 kap. 1 § första stycket anges att fast egendom är jord och att denna är indelad i fastigheter. Jord anses omfatta inte bara markytan utan också kringliggande utrymmen i höjd och djupled (se Westerlind, Kommentar till jordabalken 15 kap. s. 50 med hänvisningar). Dessa utrymmen begränsas i sidled av fastighetens gränser i markplanet. Förslaget innebär att man i fortsättningen skall kunna avgränsa dessa utrymmen tredimensionellt. Inledningsvis avfärdas i remissen alternativa lösningar genom ändrade regler om servitut, nyttjanderätt och liknande rättigheter. Man slår fast att det nya regelverket bör ha som utgångspunkt att de utrymmen som avgränsas tredimensionellt skall tjäna ett varaktigt ändamål, utgöra självständiga fastigheter, kunna registreras och därmed även kunna tjäna som kreditsäkerhet samt även i övrigt följa principerna inom fastighetsrätten. Lagförslagen bygger följaktligen på att tredimensionella fastigheter skall i lagstiftningen i görligaste mån behandlas som traditionella fastigheter. De särbestämmelser som likväl anses nödvändiga, utgör kompletteringar till den gällande lagstiftningen på fastighetsområdet. Lagstiftningsmodellen ger möjlighet att i stor utsträckning applicera nuvarande regler om hur fastigheter bildas och nyttjas också på tredimensionella fastigheter. Sådana kräver emellertid särlösningar i vissa avseenden. Det ligger i sakens natur att de är mera beroende av sin Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 257 omgivning än traditionella fastigheter. Särskild uppmärksamhet har därför ägnats frågor av grannelagsrättslig och liknande karaktär. Vidare uppkommer för dessa fastigheter ett betydligt större behov av gemensamhetsanläggningar t.ex. för ledningar av olika slag, bärande byggnadskonstruktioner m.m. För att infoga de tredimensionella fastigheterna i fastighetsrätten har det ansetts nödvändigt att uttryckligen klargöra att begreppet mark omfattar även utrymme såväl under som över markytan.

Lagrådet ansluter sig till den föreslagna lagstiftningens inriktning och anser att, även om den utgör en väsentlig förändring i fastighetsbildningssystemet, den väl passar in i detta. Vidare ger förslagen förutsättningar för att täcka de angivna behoven. Lagrådet har emellertid vissa synpunkter på enskildheter i förslagen, vilka kommer att behandlas i det följande. Plan och bygglagstiftningen Plan- och bygglagen (1987:10 ), PBL, har inte annat än i vissa detaljer behandlats i remissen. Lagrådet saknar underlag för att bedöma behovet av ändringar i denna lag, men vill peka på att vissa bestämmelser i PBL kan ha betydelse för tillämpningen av de föreslagna lagändringarna. Detta gäller i första hand planfrågor. Liksom för traditionell fastighetsbildning förutsätts en nära samverkan mellan lantmäterimyndigheten och kommunen. Även i fråga om bildandet av en tredimensionell fastighet kommer att gälla att fastighetsbildningen inte får ske i strid mot gällande detaljplan, fastighetsplan eller områdesbestämmelser (3 kap. 2 § FBL). Det kan säkert vara i kommunernas intresse att tredimensionella fastigheter bildas, inte minst för att främja bostadsbyggandet, men det torde inte vara möjligt att förutse i vilken utsträckning kommunerna kommer att inom plansystemets ram verka för att så sker. Det är så till vida klart att en del planer och bestämmelser som gäller när den nya lagstiftningen träder i kraft kan komma att utgöra ett hinder mot att bilda tredimensionella fastigheter. Det kan därför på sina håll komma att ta en längre tid innan den nya lagstiftningen får genomslag. Detta gäller inte endast i de fall det vid ikraftträdandet finns detaljplaner där exempelvis byggrätten redan har utnyttjats fullt ut. Framför allt kan gällande fastighetsplaner och tomtindelningar enligt äldre lagstiftning ha ett innehåll som kan hindra att tredimensionella fastigheter bildas. Enligt vad som upplysts under föredragningen av lagrådsremissen fanns det i riket vid årsskiftet ca 3.000 fastighetsplaner och ca 90.000 äldre tomtindelningar som alltjämt är gällande. En annan fråga med anknytning till PBL är förslaget om rätt till inlösen av onyttiga fastigheter. Även om man i remissen kortfattat behandlat vissa offentligrättsliga instrument hade en närmare belysning av möjligheterna enligt PBL att komma till rätta med bristfälligt underhållna eller Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 258

på annat sätt vanvårdade fastigheter varit på sin plats. Lagrådet åter-

Prop. 2002/03:116

kommer i detta hänseende i kommentaren till 8 kap. FBL nedan.

Bilaga 9 Lagstiftningens räckvidd Efter en genomgång av lagrådsremissen är det samlade intrycket att avgränsningen rörande möjligheterna att bilda tredimensionella fastigheter är oklar. Man har anbefallt restriktivitet i tillämpningen. Lagtexten är emellertid allmänt hållen och torde enligt sin lydelse tillåta fastighetsbildningar som enligt motiven inte synes avsedda. Lagrådet ifrågasätter därför om lagstiftarens intentioner kommit till tillräckligt tydligt uttryck i lagtext och motivuttalande för att ge de tillämpande myndigheterna tillfredsställande vägledning. Detta gäller särskilt i fråga om möjligheten att fastighetsindela utrymmen i byggnader. I remissen har man framhållit att den nya lagstiftningen inte får leda till en fragmentisering av fastighetsbeståndet men detta har enligt Lagrådets mening inte kommit till klart uttryck. Behovet av tydlighet är särskilt framträdande, eftersom man här skall tillämpa bestämmelser som rör en ny typ av fastigheter. Lagrådet återkommer i denna fråga i anslutning till kommentarerna beträffande 3 kap. 1 § och 1 a § FBL. Namnen på de nya fastighetstyperna De nya fastighetstyperna föreslås i remissen få namnen anläggningsfastighet respektive anläggningsutrymme. Förslaget förutsätter visserligen att det skall vara en anläggning som motiverar den nya formen av fastighetsbildning, men Lagrådet vill ändå ifrågasätta om inte lämpligare namn kan väljas. Begreppet anläggning är mångtydigt. Det kan så som det här är att förstå innefatta allt från mycket stora byggkonstruktioner till mindre enheter, t.ex. endast ett utrymme i en byggnad eller annan anläggning. Begreppet kan ge felaktiga associationer till gemensamhetsanläggningar enligt anläggningslagen (1973:1149). På skatteområdet och i redovisningssammanhang (anläggningstillgång) används begreppet med ytterligare annan innebörd. Lagrådet vill förorda att tredimensionell fastighet respektive tredimensionellt fastighetsutrymme väljs. Det kan visserligen mot detta förslag invändas att även en traditionellt indelad fastighet är tredimensionell, fastän de övre och nedre gränserna inte bestämts genom fastighetsbildningsbeslutet. Namnet tredimensionell fastighet, som förordas också av flera remissinstanser, används dock ofta redan i diskussionerna om denna nya fastighetstyp. Namnet får också anses bättre associera till den nya fastighetstypen än det i remissen föreslagna namnet. Lagrådet använder sig i detta yttrande av de namn som Lagrådet nu förordat. 259 Förslaget till lag om ändring i jordabalken Med förslaget om tredimensionell fastighetsindelning införs en ny form för fastighetsbildning i svensk rätt. Gränserna för enskilda fastigheter har hittills fastställs enbart i markplanet. Det har inte ansetts möjligt att genom fastighetsbildning avgränsa fastigheter i vertikalplanet. Inte heller har en fastighet ansetts kunna bli avgränsad så att den helt eller delvis sträcker sig över eller under en annan fastighet. Med remissförslaget blir det emellertid möjligt att fastställa gränser för fastigheten i utrymme ovan och under markplanet. Fastighetsgränser som fastställs i markplanet avses även i fortsättningen bli den vanligaste formen för att bestämma gränser. Att en fastighets gränser kan komma att avgränsas antingen på traditionellt sätt eller tredimensionellt bör enligt Lagrådets mening komma till klart uttryck redan i JB:s inledning. Lagrådet förordar därför ett tillägg enligt följande (här markerat med kursivstil): 1 kap. 1 § första stycket Fast egendom är jord. Denna är indelad i fastigheter. En fastighet avgränsas antingen horisontellt eller både horisontellt och vertikalt. Om fastighetsbildning finns särskilda bestämmelser. 1 kap. 1 a § Lagrådet har inledningsvis under rubriken Namnen på de nya fastighetstyperna förordat andra namn än vad som föreslagits i remissen. Lagrådet förordar därför och även i förtydligande syfte att första stycket ges följande lydelse (de föreslagna ändringarna markerade med kursiv stil): I denna balk betyder

1.

tredimensionell fastighet: en fastighet som i sin helhet är avgränsad både horisontellt och vertikalt,

2.

tredimensionellt fastighetsutrymme: 

ett utrymme som ingår i en annan fastighet än en tredimensionell fastighet och som är avgränsat både horisontellt och vertikalt.

Det föreslagna andra stycket innehåller en s.k. trolleribestämmelse. En motsvarande bestämmelse föreslås bli intagen även i FBL, men i övrigt avses frågan om behovet och lämpligheten av liknande bestämmelser i andra lagar bedömas i kommande översyner av respektive lagar. Lagrådet kan ha viss förståelse för den valda lösningen. Hur ordet mark skall förstås i andra lagar som ännu inte setts över torde få prövas mot bakgrund av de bakomliggande motiven för regleringen i varje enskilt fall ställt mot den utvidgade betydelse ordet getts i JB och FBL. Lagrådet anser det dock inte tillfredsställande att kommande översyner avvaktas innan en genomgång sker av de bestämmelser som innefattar rätt att tvångsvis ta i anspråk eller på annat sätt förfoga över mark i t.ex. expropriationslagen (1972:219), PBL, lagen (1987:11) om exploateringssamverkan och minerallagen (1991:45). Det är här fråga om be- Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 260 stämmelser som i princip skall tolkas restriktivt, varför det är angeläget att översynen av dem sker utan onödig tidsutdräkt. 3 kap. 5 9 §§ Om Lagrådets förslag till namn på de tredimensionellt avgränsade fastigheterna/utrymmena godtas, bör orden anläggningsfastighet och anläggningsutrymme i 5 § första stycket 2 bytas ut till tredimensionell fastighet respektive tredimensionellt fastighetsutrymme. I 6 § första stycket hänvisas inledningsvis till bestämmelserna om grävning eller liknande arbete i 3 § första och andra styckena samt 4 §. Hänvisningen i citerade delar synes något missvisande, varför Lagrådet föreslår att den utgår. Eftersom det redan i 3 § första stycket finns en hänvisning till ersättningsbestämmelserna i 32 kap. miljöbalken synes även 6 § fjärde stycket kunna utgå. Lagrådet förordar att 9 § delas upp i två paragrafer, där de föreslagna första och andra styckena ges beteckningen 9 § och de resterande tredje femte styckena beteckningen 10 §. Det innebär att den hänvisning som i remissförslagets 9 § tredje och fjärde stycken görs till paragrafens första stycke får i den av Lagrådet föreslagna 10 § ändras till 9 § första stycket. Om förslaget godtas får nuvarande 7 § betecknas 11 §. Förslaget till lag om ändring i miljöbalken 32 kap. 5 a § Den nya 5 a § är föranledd av förslaget i 3 kap. 6 § JB om ansvar vid byggnadsarbeten på en del av en anläggning som är uppdelad mellan olika fastigheter på sätt som anges i 3 kap. 5 § samma balk. Enligt författningskommentaren är avsikten att den som försummar att vidta nödvändiga skyddsåtgärder skall vara ansvarig för skador som skulle ha undvikits om skyddsåtgärder hade vidtagits. Vidare skall byggherren svara för skada som beror på att han eller hon i annat hänseende har brustit i omsorg (med den begränsningen att ansvaret bara gäller skador på andra delar av den anläggning där arbetena utförs). I andra stycket har tagits in bestämmelser om strikt ansvar. Förslaget har getts en något annorlunda utformning än motsvarande bestämmelser i 32 kap. 5 § andra stycket miljöbalken om strikt ansvar, enligt författningskommentaren beroende på att det ansetts inte helt klart hur ansvaret enligt det stycket ställer sig för skador som uppkommer vid mindre farliga åtgärder. Det är uppenbart att ett byggnadsarbete i sig kan vara mer eller mindre ingripande eller riskfyllt och också att det inom ramen för ett sådant arbete kan ingå moment av skiftande karaktär. Enligt Lagrådets mening skulle den föreslagna regleringen om skadeståndsansvar och om strikt ansvar bli överskådligare och tydligare, om den fick ett utan hänvisning Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 261 till 32 kap. 5 § fristående innehåll. Lagrådet föreslår därför att paragrafen ges följande lydelse: I andra fall än som anges i 3 eller 4 § skall skadestånd betalas för skador som orsakas inom ramen för sådant byggnadsarbete som avses i 3 kap. 6 § jordabalken och som uppkommer på annan del av den anläggning där arbetena utförs, om

1.

den som utför eller låter utföra arbetet har försummat att vidta sådana skyddsåtgärder som anges i 3 kap. 3 § jordabalken, eller

2.

denne i ett annat hänseende har brustit i omsorg vid arbetets utförande.

Om en åtgärd inom ramen för ett sådant byggnadsarbete som avses i första stycket är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk, skall den skada som orsakas av åtgärden ersättas även om den som utför eller låter utföra åtgärden inte varit försumlig. Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) 1 kap. 1 a § I paragrafen ges i likhet med vad som föreslagits i den nya 1 kap. 1 a § JB definitioner på de nya tredimensionella fastigheterna och fastighetsutrymmena. Lagrådet föreslår att paragrafen ges motsvarande lydelse som Lagrådet föreslagit för 1 kap. 1 a § JB. Enligt remissen avses de föreslagna nya tredimensionella fastigheterna ges samma slag av registerbeteckningar som andra fastigheter. Det har dock samtidigt framhållits att fastighetsregistret, inkl. registerkarta, bör innehålla bl.a. sådana uppgifter att de tredimensionella fastigheterna särskiljs från andra fastigheter samt att det också är betydelsefullt att fastighetsregistret innehåller annan information av betydelse för kreditgivare och andra, såsom uppgifter om den eller de fastigheter som har avstått utrymme i samband med bildandet av en tredimensionell fastighet. Lagrådet vill instämma i detta och som ytterligare exempel på information av betydelse nämna uppgift om att en fastighet har avstått ett tredimensionellt fastighetsutrymme till annan fastighet. 3 kap. 1 § och 1 a § I 3 kap. finns föreskrifter om gällande villkor för fastighetsbildning. I remissen föreslås att dessa föreskrifter skall gälla även vid bildandet av tredimensionella fastigheter. Dessutom föreslås ett nytt tredje stycke i 1 § och en ny paragraf, 1 a §, med kompletterande föreskrifter gällande förutsättningarna för tredimensionell fastighetsindelning. Möjligheten att tredimensionellt avgränsa en fastighet skall enligt remissen användas med återhållsamhet. Om det finns andra fastighetsbildningsåtgärder som skulle kunna vara lämpliga, bör enligt uttalande i remissen en tredimensionell fastighetsbildningsåtgärd dock kunna genomföras, men endast om åtgärden är lämpligare än andra åtgärder. Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 262 Förslaget om tredimensionell fastighetsindelning har framsprungit ur behovet av att fastighetsrättsligt trygga större, kapitalkrävande och många gånger komplicerade anläggningar. Förslaget avser emellertid att öppna möjlighet för tredimensionell fastighetsbildning även i andra fall. I remissen har nämnts önskemålet att främst i tätorter kunna utnyttja marken mer intensivt och önskemålet att av förvaltnings- eller finansieringsskäl dela upp fastigheter och anläggningar eller delar av dem så att de likt självständiga fastigheter kan ägas och pantsättas för sig. I remissen sägs att den valda modellen har fördelen att den kan användas i ett stort antal skilda situationer, såsom när redan uppförda anläggningar skall byggas till med nya enheter för ett nytt ändamål, när en anläggning med flera olikartade verksamheter behöver delas upp i flera separata enheter och när en traditionell fastighet behöver kompletteras med ett i horisontal- och vertikalplanet avgränsat utrymme utanför fastighetens gränser i markplanet. Vidare sägs att lösningen synes kunna användas i praktiskt taget alla situationer av tredimensionellt fastighetsutnyttjande där ett behov av ändrade regler gör sig gällande. Modellen sägs vara särskilt väl ägnad att tillgodose intresset av förtätning av stadsbebyggelse. Hur långt lagstiftarens avsikter sträcker sig synes dock inte klart. Den beskrivning som nu redovisats är allmänt hållen och mot denna står uttalanden på annat håll i remissen att möjligheten att bilda tredimensionella fastigheter skall tillämpas med viss restriktivitet. Den lagstiftning som nu föreslås har mötts av stort intresse inte minst vad gäller möjligheten att fastighetsindela utrymmen i byggnader som innehåller bostäder och lokaler. I remissen har lämnats en del exempel på fall då en tredimensionell fastighetsindelning skulle kunna komma i fråga. Huruvida exemplen är avsedda att vara uttömmande inom sina områden, alternativt valda för att ge uttryck för den restriktivitet som anses böra iakttas står dock inte alltid klart. För rättstillämpningen vore det värdefullt med fler och så långt möjligt klargörande exempel. Lagrådet vill här peka på några situationer där ett klargörande vore värdefullt. Det gäller bl.a. frågan om tredimensionell indelning av kommersiella lokaler i ett flerbostadshus. Som exempel har i remissen nämnts att en bostadsrättsförening kan vilja avbörda sig förvaltningsansvaret för sådana lokaler. Ett sådant intresse torde kunna finnas också hos andra fastighetsägare. En annan situation gäller möjligheten att tredimensionellt indela tillbyggnader av bostadslägenheter en möjlighet som enligt remissen kan bli aktuell av finansieringsskäl vid en önskad förtätning av stadskärnor. Som exempel nämns tillbyggnad på en kommersiell anläggning, men intresse kan uppenbarligen finnas också av att få fastighetsindelat tillbyggnader på befintliga bostadshus, antingen tillbyggnaden innehåller bostäder upplåtna i samma form som bostäderna i huset (t.ex. en tillbyggnad med hyresbostäder tillförd ett hyreshus) eller Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 263 en tillbyggnad med bostäder upplåtna i annan form (t.ex. en tillbyggnad med bostadsrättslägenheter tillförd ett hyreshus). Enligt 3 kap. 1 a § första stycket 4 skall en tredimensionellt indelad fastighet för bostadsändamål vara ägnad att omfatta minst fem bostadslägenheter. Något krav på att lägenheterna skall rymmas inom en sammanhållen enhet är inte uppställt och det kan kanske finnas skäl för detta. En följd av förslaget blir att det inte synes föreligga något hinder i sig mot att en tillbyggnad kan omfatta exempelvis endast en bostadslägenhet, om tillbyggnaden tillåts ingå i en fastighetsbildning omfattande även minst fyra andra redan befintliga bostadslägenheter i huset. Även andra exempel finns som skulle vara förtjänta av kommentarer. Här kan nämnas frågan om och under vilka förutsättningar en fastighetsindelning av lokaler i kommersiella anläggningar lämpligen bör kunna komma i fråga och hur lagstiftaren ser på möjligheten att i övrigt fastighetsindela en byggnad för skilda verksamheter och med skilda upplåtelseformer, t.ex. butikslokaler, kontor och bostadslägenheter, upplåtna med hyres- eller bostadsrätt. Att utforma en lagtext som ger uttryck för de skilda omständigheter som anses böra beaktas är inte helt lätt. En möjlighet vore att något omarbetat föra upp det lämplighetskriterium som föreslagits i 1 a § första stycket 3 till det förslagna nya tredje stycket i 1 §, där det synes bättre höra hemma, och att i 1 a § första stycket 3 så långt möjligt genom exemplifiering ge uttryck för att särskilda omständigheter utöver de i 1 § och 1 a § i övrigt föreskrivna måste föreligga för att tredimensionell fastighetsbildning skall kunna ske. Ett exempel på hur punkten 3 i 1 a § första stycket skulle kunna lyda ges i följande utkast, som utformats med utgångspunkt i de motivuttalande som regeringen gjort i remissen. Ändringsförslagen har kursiverats. 3 kap. 1 § tredje stycket En tredimensionell fastighet eller ett tredimensionellt fastighetsutrymme får ny eller ombildas endast om det står klart att åtgärden är lämpligare än andra åtgärder för att tillgodose det avsedda ändamålet. Vid tillämpningen av första och andra styckena skall en sådan fastighetsbildnings särskilda karaktär beaktas. Därutöver gäller vad som föreskrivs i 1 a §. 3 kap. 1 a § första stycket Fastighetsbildning som medför att en tredimensionell fastighet nybildas eller ombildas får ske endast om

1.

fastigheten avses rymma en byggnad eller annan anläggning eller en del av en sådan,

2.

fastigheten tillförsäkras de 

---- ett ändamålsenligt sätt,

3.

det står klart att fastighetsbildningen är motiverad med hänsyn till anläggningens konstruktion och användning, förutsättningarna för finansieringen av uppförandet av anläggningen eller för en ändamåls-

enlig förvaltning eller av någon annan särskild omständighet, och Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 264

4. fastigheten, om den --- minst fem bostadslägenheter.

Prop. 2002/03:116

3 kap. 1 a § tredje stycket

Bilaga 9

Om Lagrådets förslag på annat namn för anläggningsutrymme godtas,

bör en följdändring göras i tredje stycket.

Enligt 9 § gäller att en fastighetsbildning får äga rum, även om fastighet

som nybildas eller ombildas inte blir varaktigt lämpad för sitt ändamål,

såvida fastighetsindelningen förbättras och en mer ändamålsenlig in-

delning inte motverkas. I författningskommentaren till 3 kap. 1 a § har

uttalats att det inte går att göra avsteg från bestämmelserna i 3 kap. 1 a §

första och andra styckena med hänvisning till 9 §. Lagrådet ställer sig

något frågande till detta uttalande. Det torde inte råda någon tvekan om

att de särskilda villkor som ställts upp i 1 a § inte kan frångås med stöd

av 9 §, i vart fall inte såvitt gäller 1 a § första stycket eller andra stycket

1. Däremot skulle uttalandet kunna förstås så, att bestämmelsen i 9 § om

undantag från varaktighetskriteriet som återfinns i 1 § och kommer att

gälla vid såväl traditionell som tredimensionell fastighetsbildning inte

skulle kunna tillämpas vid tredimensionell fastighetsbildning, i vart fall

inte i sådana fall som avses i 1 a § andra stycket (jfr punkten 2). Lagrådet

efterlyser ett förtydligande.

4 kap. 27 §

I tredje stycket har förts in nya bestämmelser som gör det möjligt att

beskriva gränser för en tredimensionell fastighet eller ett sådant

fastighetsutrymme på karta eller i andra förrättningshandlingar. Hur

gränsen bestäms blir av betydelse bl.a. när det gäller att avgöra vem som

har underhållsansvaret och åtföljande ansvar för skador som kan

uppkomma på grund av brister i underhållet, antingen ansvaret ligger på

en enskild fastighetsägare, en samfällighetsförening eller annan. Det kan

gälla ansvaret för bärande konstruktioner, ventilationsanordningar och

ledningar som går i gränsen mellan eller inom skilda fastigheter. Med det

nya tredje stycket bör det finnas goda möjligheter att beskriva gränserna

tydligt i förrättningshandlingarna, inte minst när det gäller att redovisa

gränser i väggar, golv och tak som består av olika skikt. Lagrådet vill i

detta sammanhang framhålla betydelsen av att det av förrättnings-

handlingarna klart framgår var fastighetsgränserna är redovisade.

Enligt första stycket tredje meningen i paragrafen får en utstakning som

endast i mindre mån avviker från fastighetsbildningsbeslutet läggas till

grund för utmärkningen, om rättelse av utstakningen skulle medföra

kostnad som inte står i skäligt förhållande till den betydelse det kan ha

för sakägare att fastighetsbildningen genomförs i full överensstämmelse

med beslutet. Någon motsvarande möjlighet kommer inte att finnas vid

tredimensionell fastighetsbildning, eftersom någon utstakning normalt

inte blir aktuell. För tredimensionella fastigheter och utrymmen i

byggnader kommer fastigheternas gränser att bli beroende av det exakta

läget av byggnaden. Om byggnaden inte är uppförd när fastighets-

bildningsbeslutet meddelas, kan det visa sig när byggnaden har uppförts

265

att det behöver göras smärre jämkningar av fastighetsgränserna. För att förebygga problem när anläggningen i vissa avseenden visar sig avvika från den planerade har det i remissens författningskommentar hänvisats till att avvikelsen kan åtgärdas genom en fastighetsregleringsåtgärd. Enligt Lagrådets mening kan det finnas skäl att överväga om en möjlighet bör införas att under enklare former i fastighetsbildningsärendet innan detta avslutats kunna företa smärre justeringar av gränserna när en jämkning befinns påkallad, i vart fall när sakägarna är ense i frågan (jfr dock prop. 1969:128 s. B 282 f., se också Landahl m.fl., Fastighetsbildningslagen, 2 uppl. 1991, s. 149). 8 kap. 5 9 §§ Enligt förslaget införs i 8 kap. FBL ett antal särskilda bestämmelser om inlösen som gäller endast för tredimensionella fastigheter och utrymmen som blivit onyttiga, antingen genom att en byggnad eller annan anläggning skadats eller förslitits eller genom att någon anläggning inte uppförts inom den bestämda tiden. Inlösen förutsätts ske genom fastighetsreglering och innebär bl.a. att ägaren tvångsvis kan frånhändas äganderätten till fastigheten eller utrymmet. Förfarandet kan även leda till att en fastighet eller ett utrymme överförs till ägaren av stamfastigheten mot dennes vilja. Motiven för dessa särskilda bestämmelser om inlösen anges vara att en tredimensionell fastighet eller utrymme där en byggnad eller annan anläggning på grund av skada eller förslitning blivit onyttig (inte längre tjänar sitt ändamål) försvårar en rationell användning av kringliggande utrymmen. Vidare har intresset av ordning och reda i fastighetsindelningen ansetts tala för att sådana fastigheter och utrymmen vid angivna förhållanden eller då de inte utnyttjats för sitt ändamål inte bör tillåtas att bestå. Enligt Lagrådets mening kan motsvarande olägenheter uppkomma i fråga om traditionella fastigheter, särskilt om byggnader eller andra anläggningar är sammanbyggda men är belägna på skilda fastigheter, utan att detta förhållande i sig grundar någon rätt till inlösen med dess långtgående konsekvenser för fastighetsägaren. En första fråga är då om inte de åtgärder som står till buds när motsvarande situationer uppkommer i fråga om traditionella fastigheter kan vara tillräckliga. I remissen redovisas ett antal offentligrättsliga instrument, främst i PBL, som kommunen kan tillgripa vid fall av vanvård eller andra brister beträffande byggnad eller annan anläggning. Vidare redovisas civilrättsliga bestämmelser, bl.a. inom grannelagsrättens område, som en fastighetsägare kan åberopa mot grannar som vanvårdar sina fastigheter. Vad gäller behovet av särskilda bestämmelser om inlösen avseende tredimensionella fastigheter och utrymmen finns det, enligt Lagrådets mening, skäl att anta att risken för negativ påverkan på angränsade fastigheter typiskt sett är större när det är fråga om en byggnad eller Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 266 annan anläggning på en sådan fastighet än på en traditionell fastighet. Därför kan det, även med den i förslaget givna utgångspunkten att såvitt möjligt ha samma regelsystem för olika kategorier av fastigheter, inte anses opåkallat med särskilda bestämmelser om inlösen i vissa fall av tredimensionella fastigheter och utrymmen. De behov av särbestämmelser som enligt förslaget föreligger har tillgodosetts genom ändringar i FBL. Huruvida syftena till någon del kunde ha uppnåtts genom ändringar i andra lagar, t.ex. PBL, har inte närmare övervägts. De generella förutsättningar för inlösen som angetts i lagförslaget är att en byggnad eller annan anläggning på en tredimensionell fastighet eller utrymme skadats eller förslitits i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål eller också att en anläggning inte har uppförts inom den tid som bestämts vid en förrättning vid vilken en tredimensionell fastighet bildats innan anläggningen uppförts. Möjligheterna till fastighetsreglering innefattande inlösen är i de angivna fallen långtgående och de begränsningar som annars gäller enligt FBL 3 kap. 2 § om fastighetsbildning i strid med plan, 5 kap. 7 § om överföring av byggnad genom fastighetsreglering samt 8 kap. 1 - 3 §§ om bl.a. avsevärd olägenhet för ägare eller brukare är inte tillämpliga i de aktuella fallen av inlösen. Den enda begränsning som angetts i de särskilda bestämmelserna om inlösen är att inlösen i fall av skadad eller försliten anläggning inte får ske om det kan antas att fastigheten eller utrymmet kommer att få fortsatt användning för sitt ändamål inom en nära framtid. En fråga är om inlösen på endera av de angivna grunderna och i alla förekommande fall tjänar ett sådant angeläget allmänt intresse att även en tvångsvis genomförd överföring av en fastighet eller ett utrymme är förenlig med bestämmelserna om egendomsskydd i 2 kap. 18 § regeringsformen. Enligt Lagrådets mening kan detta starkt ifrågasättas, i vart fall om man ser enbart till hur förutsättningarna för inlösen angetts i den föreslagna lagtexten. De motiv som redovisats för bestämmelserna kan emellertid sägas ge ett något tydligare uttryck för de begränsningar som gäller i fråga om möjligheter till tvångsvisa förfoganden över egendom. Detta bör komma till klart uttryck i lagtexten genom att där anges ytterligare en förutsättning för inlösen, förslagsvis genom tillägg till 8 kap. 5 § första stycket 3 enligt följande: ... sitt ändamål och detta förhållande väsentligt försvårar en ändamålsenligt användning av angränsande fastighet.. Ett motsvarande tillägg bör då göras till 8 kap. 6 §. Det får då förutsättas att påverkan vad gäller användningen enligt gällande plan av angränsande fastighet/fastigheter är så omfattande att det kan anses vara ett angeläget allmänt intresse att olägenheterna undanröjs genom inlösen. Om förutsättningarna för inlösen anges på detta sätt och fastighetsägaren, i enlighet med förslaget, är garanterad rätt till ersättning, har Lagrådet ingen erinran mot förlaget i denna del. Inom ramen för ett inlösenförfarande kan enligt förslaget en tredimensionell fastighet eller utrymme överföras till den fastighet som de hört till om några tredimensionella fastigheter inte hade bildats, även Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 267 om ägaren av den mottagande fastigheten motsätter sig en sådan Prop. 2002/03:116 överföring. Om en överföring kan antas medföra olägenhet av betydelse Bilaga 9 för mottagaren, får dock överföring inte ske. Som exempel på en sådan olägenhet anges i motiven att en överföring leder till kostnader för sanering av det mottagna området. Vad gäller frågan om tilldelning av mark mot den mottagande fastighetsägarens vilja noterar Lagrådet inledningsvis att bestämmelserna i övrigt i 8 kap. FBL bara avser avstående av mark, inte tilldelningen. I fråga om vilka begränsningar som gäller för tvångsvis tilldelning av mark vid inlösen enligt 8 kap. FBL uttalade Lagrådet vid behandlingen av 5 kap. 8 § i det remitterade förslaget till FBL följande (prop. 1969:128 s. B 1112). Det remitterade förslaget innehåller i sista punkten en föreskrift, enligt vilken paragrafens skyddsbestämmelser inte utgör hinder mot inlösen enligt 8 kap. Av remissprotokollet synes framgå, att innebörden av denna undantagsföreskrift är avsedd vara att en fastighet genom inlösen kan minskas hur mycket som helst, eventuellt helt försvinna. Däremot torde avsikten ej vara att inlösen skall kunna leda till att en fastighetsägare påtvingas utökning av vilken omfattning som helst. Snarare torde meningen vara att skyddsbestämmelserna i förevarande paragraf skall gälla även vid inlösen till den del de avser skydd för mottagares intressen. För att detta skall framgå klarare hemställer lagrådet att undantagsföreskriften utformas på följande sätt: "Vad som sålunda föreskrivits utgör icke hinder mot förordnande enligt 8 kap. att fastighet eller del därav skall avstås genom inlösen. Bestämmelsen utformades i enlighet med Lagrådets förslag. Lagrådet framhöll i detta sammanhang också att mottagaren vid inlösen av tomtdel enligt 8 kap. 4 § FBL aldrig blir påtvingad mark, eftersom marköverföringen i sådana fall kan ske endast på hans egen begäran. I samma lagstiftningsärende återkom Lagrådet till frågan om tvångsvis tilldelning av mark i samband med inlösen i sin kommentar till 8 kap. 1 och 2 §§ FBL. Lagrådet anförde bl.a. följande (s. B 1142). För att fastighetsbildningsmyndigheten skall få förordna om inlösen enligt 1 § krävs det inte, att yrkande härom framställts av ägaren till den fastighet med vilken det inlösta området skall förenas. Under erinran härom har lagrådet hemställt om en jämkning i 5 kap. 8 §, så att denna paragraf även vid inlösen skall ge en fastighetsägare skydd mot att påtvingas utökning av fastigheten i vilken omfattning som helst. Det finns överhuvudtaget anledning betona vikten av att fastighetsbildningsmyndigheten inte utan tvingande skäl beslutar inlösen i strid med önskemål hos ägaren av den mottagande fastigheten. Vid inlösen i allmänhet gäller alltså den begränsning i fråga om tvångsvis tilldelning av mark som kommer till uttryck i 5 kap. 8 § FBL. Som framgår av de redovisade uttalandena i förarbetena till FBL avsågs en mycket restriktiv tillämpning vid sådan tilldelning av mark. Mot denna bakgrund finns det, enligt Lagrådets mening, skäl att särskilt överväga om de föreslagna bestämmelserna i 8 kap. 5 § tredje stycket FBL är motiverade. 268 Enligt 5 kap. 8 § FBL gäller vid fastighetsreglering i allmänhet att en fastighet inte får ökas i sådan omfattning att avsevärd olägenhet uppkommer för fastighetsägaren. Den restriktion som gäller i fråga om tilldelning av mark i detta fall uttrycks alltså så att avsevärd olägenhet inte får uppkomma för den mottagande fastighetsägaren. Det kan tilläggas att enligt 5 kap. 18 § första stycket FBL får avsteg göras från bestämmelserna i 5 kap. 8 § om fastighetens ägare medger det. Syftet med regleringen i 8 kap. 5 § tredje stycket i förslaget torde vara att åstadkomma en något längre gående skyldighet att ta emot en tredimensionell fastighet eller utrymme än vad som kan följa enligt de allmänna reglerna i 5 kap. FBL. En överföring mot den mottagande fastighetsägarens vilja får dock enligt förslaget inte ske om den kan antas medföra olägenhet av betydelse för mottagaren. Detta uttryck torde i sig beteckna en lägre grad av olägenhet än avsevärd olägenhet. Det synes därför tveksamt om syftet med regleringen uppnås, särskilt som byggnaderna i de flesta fall lär vara så skadade eller förslitna att de har ett obetydligt värde när frågan om inlösen aktualiseras. Utifrån ett sådant resonemang kan det ifrågasättas om den föreslagna bestämmelsen i 8 kap. 5 § tredje stycket FBL i praktiken ger ökade möjligheter att överföra en tredimensionell fastighet eller utrymme till en fastighetsägare mot hans vilja, jämfört med de allmänna bestämmelserna i 5 kap. FBL. Vid sidan av de nu redovisade aspekterna, i huvudsak av formell natur, noterar Lagrådet också att förslaget innebär att ägare av fastigheter från vilka tredimensionella fastigheter eller utrymmen avskilts kan sägas ha längre gående förpliktelser i fråga om den avskilda fastigheten eller utrymmet än vad som gäller i förhållandet stamfastigheten och traditionella avstyckningar. Enligt Lagrådets mening har det inte i förslaget redovisats några övertygande skäl för en sådan ordning. De restriktioner för tvångsvis tilldelning av mark vid fastighetsreglering som redovisats ovan och övervägandena i övrigt leder Lagrådet till slutsatsen att förslaget inte innehåller tillräckliga skäl för att utöver de möjligheter som de allmänna bestämmelserna om fastighetsreglering medger också ge utrymme för tvångsvis tilldelning av mark i de särskilda bestämmelserna om inlösen av tredimensionella fastigheter och utrymmen. Därmed skulle de restriktioner som i allmänhet gäller vid tvångsvis tilldelning av mark vid fastighetsreglering och inlösen, bortsett från de undantag som angetts i 8 kap. 8 §, bli tillämpliga också vid inlösen av tredimensionella fastigheter och utrymmen. Bestämmelsen i sista meningen i samma stycke om olägenhet av betydelse kan då utgå. Allmänt gäller att en förrättning för fastighetsreglering alltid måste föregås av en ansökan från en behörig sökande. Klart är att en förrättning för inlösen enligt 8 kap. 5 § andra stycket FBL vanligen kommer att inledas efter ansökan om fastighetsreglering av någon fastighetsägare eller av kommunen men frågan om inlösen kan i sistnämnda fall komma upp endast om någon inlösenberättigad begär det under förrättningen. När det gäller inlösen enligt 8 kap. 5 § tredje stycket synes det något oklart under vilka förutsättningar en sådan fråga får tas upp. Enligt ett Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 269 uttalande i motiven är det inte tänkt att lantmäterimyndigheten skall ha någon rätt eller skyldighet att agera utan föregående ansökan, men det anges också att kommunen eller lantmäterimyndigheten skall ha befogenhet att ex officio ta upp fråga om inlösen enligt tredje stycket om ett sådant förfarande föregåtts av försök att få till stånd inlösen enligt andra stycket. Vilka förutsättningar som skall gälla för att en fråga om inlösen enligt tredje stycket skall kunna prövas utan föregående prövning enligt andra stycket synes något oklart. Med tanke på kopplingen mellan fastighetsreglering och inlösen i dessa fall är det, enligt Lagrådets mening, önskvärt att förutsättningarna för prövning förtydligas. Den begränsning av rätten till inlösen enligt 8 kap. 5 och 6 §§ FBL som följer av 8 kap. 5 § fjärde stycket (det kan antas att anläggningsfastigheten eller anläggningsutrymmet kommer att få användning för sitt ändamål inom en nära framtid) gäller inte för inlösen enligt 8 kap. 7 § FBL. En motsvarande begränsning av rätten till inlösen kan, enligt Lagrådets mening, inte alltid uppnås genom tillämpning av bestämmelsen i 4 kap. 25 § andra stycket FBL om förlängning av fristen för uppförande av anläggningen. Lagrådet föreslår därför att bestämmelsen i 8 kap. 5 § fjärde stycket får gälla även i fråga om inlösen enligt 8 kap. 7 §. Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Lagrådet har förordat andra namn på de nya tredimensionella fastighetsbildningar som föreslås i remissprotokollet. Om Lagrådets förslag godtas bör anläggningsfastighet och anläggningsutrymme i 19 § andra stycket 2 ersättas med tredimensionell fastighet resp. tredimensionellt fastighetsutrymme. Prop. 2002/03:116 Bilaga 9 270 Justitiedepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 maj 2003 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] J. O.,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] H., Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition Tredimensionell fastighetsindelning Prop. 2002/03:116 271