Regeringens proposition

1997/98:123

Finansiering av vissa trafikanläggningar i Stockholms

län m.m.

Prop.

1997/98:123

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 19 februari 1998

Lena Hjelm-Wallén

 Ines[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kommunikationsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen hur Södra länken och Årstabron skall

finansieras samt hur redan upptagna lån för pågående, genomförda och

avbrutna projekt inom ramen för Dennisöverenskommelsen skall av-

vecklas.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 3

3 Bakgrund 4

4 Finansiering av Årstabron och Södra länken 4

5 Avveckling av lån som tagits upp på grund av

Dennisöverenskommelsen 7

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 februari 1998 12

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner finansieringslösningen för Södra länken och Årstabron

(avsnitt 4),

2. bemyndigar regeringen att begränsa Riksgäldskontorets rätt att

teckna statlig borgen för vissa väginvesteringar i Stockholms län till att

omfatta dels projektet Södra länken inom en ram om 5 000 miljoner

kronor, dels redan påbörjade, avslutade eller avbrutna projekt inom en

ram om 3 125 miljoner kronor (avsnitt 4 och 5),

3. bemyndigar regeringen att låta Riksgäldskontoret justera ovan givna

garantier med högst 1 600 miljoner kronor respektive 500 miljoner

kronor för vid varje tidpunkt upplupna räntekostnader och prisökningar i

samhället (avsnitt 4 och 5),

4. godkänner att medel till kollektivtrafikens utbyggnad i Stockholms-

regionen skall, med ändring av ändamålet enligt avsnitt 5, utbetalas till

Stockholms läns landsting i enlighet med principerna i Dennisöverens-

kommelsen,

5. godkänner vad regeringen anfört om återbetalning av lån (avsnitt 5).

2 Ärendet och dess beredning

Regeringen beslutade den 22 maj 1997 att överlämna propositionen

Långsiktigt hållbara trafiklösningar i Stockholm och Göteborg till riks-

dagen (prop. 1996/97:160). Riksdagen har i december 1997 dels godkänt

regeringens förslag till förändringar i trafiklösningarna i Göteborgsregio-

nen, dels bemyndigat regeringen att låta Riksgäldskontoret teckna statlig

borgen om ytterligare 100 miljoner kronor för fortsatt planerings- och

förberedelsearbete samt information inom ramen för den nya trafiklös-

ningen i Göteborg (bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104).

Såvitt gäller regeringens förslag till förändringar i trafiklösningens in-

nehåll i Stockholmsregionen och finansieringen av drift och underhåll av

de nya vägarna i regionen har riksdagen valt att avvakta med beslut till

dess att pågående diskussioner mellan företrädare för regeringen, Stock-

holms stad och Stockholms läns landsting har avslutats.

Den 22 december 1997 tecknade Stockholms stad, Stockholms läns

landsting och staten en överenskommelse om finansiering av Årstabron

och Södra länken m.m.

Regeringen har denna dag genom skrivelse till riksdagen återkallat sitt

tidigare förslag om förändringar i trafiklösningens innehåll i Stockholms-

regionen.

3 Bakgrund

Regeringen föreslog i propositionen Långsiktigt hållbara trafiklösningar i

Stockholm och Göteborg (prop. 1996/97:160) bl.a. att Dennisöverens-

kommelsens vägdel skulle förändras i en riktning mot en långsiktigt håll-

bar trafiklösning för Stockholmsregionen, att drift och underhåll av de

nya vägarna skulle finansieras inom ramen för Vägverkets ordinarie an-

slag för drift och underhåll av vägar samt att riksdagens beslut att väg-

tullar skall finansiera utbyggnaden av vissa vägprojekt i Stockholms län

skulle upphävas. Regeringen anförde i propositionen bl.a. att de vägob-

jekt som ingår i trafiklösningen för Stockholm inte omfattas av aktuella

statliga infrastrukturplaner. Därför måste dessa objekt finansieras genom

att regionen själv svarar för någon form av regional finansiering. Rege-

ringen anförde vidare att den avsåg att tillkalla en särskild utredare med

uppdrag att utreda och lämna förslag till en lagstiftning om miljöstyrande

avgifter i tätort. Som en förutsättning för ett miljöstyrande avgiftssystem

angavs blocköverskridande majoriteter i regionen. Den 28 augusti 1997

beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att

lämna förslag till en lagstiftning för miljöstyrande avgifter i tätort.

Uppdraget skall redovisas senast den 1 februari 1999.

Efter överläggningar mellan staten, Stockholms stad och Stockholms

läns landsting har framkommit att det för närvarande inte finns

blocköverskridande majoritet för att införa ett avgiftssystem för biltrafi-

ken i Stockholms innerstad. Då inte förutsättningar föreligger för andra

former av regional finansiering i erforderlig omfattning har regeringen

denna dag återkallat förslaget i propositionen Långsiktigt hållbara trafik-

lösningar i Stockholm och Göteborg (prop. 1996/97:160), om föränd-

ringar i trafiklösningens innehåll i Stockholmsregionen.

4 Finansiering av Årstabron och Södra länken

Regeringens förslag: Årstabron och Södra länken skall samfinansie-

ras med Stockholms läns landsting respektive med Stockholms stad.

Riksgäldskontorets bemyndigande att teckna statlig borgen för Södra

länken skall begränsas till högst 5 000 miljoner kronor i prisnivå juni

1997. Därutöver skall Riksgäldskontoret bemyndigas att justera denna

garanti med högst 1 600 miljoner kronor för upplupna räntekostnader

och för prisökningar i samhället.

Skälen för regeringens förslag: Till följd av att det för närvarande

inte finns blocköverskridande majoritet för att införa ett avgiftssystem för

biltrafiken i Stockholms innerstad och att heller inga andra former av

regional finansiering föreligger inbjöd Kommunikationsdepartementet i

oktober 1997 företrädare för Stockholms stad, Nacka kommun och

Stockholms läns landsting till överläggningar om trafiklösningarna i

Stockholmsregionen.

Överläggningarna resulterade i en överenskommelse om finansiering

av Årstabron (utbyggnad till fyra spår på sträckan Årstabergsvägen

Stockholm Södra) samt Södra länken mellan Essingeleden och Värmdö-

leden. Dessutom överenskom parterna att staten skulle ersätta Nacka,

Stockholm, Solna och Sundbybergs kommuner samt Stockholms läns

landsting för t.o.m. den 31 mars 1998 nedlagda kostnader, tillsammans

dock högst 400 miljoner kronor, för väganknutna miljöinvesteringar en-

ligt Dennisöverenskommelsen.

Överenskommelsen innebär att järnvägens kapacitet skyndsamt skall

förstärkas genom att sträckan Årstabergsvägen Stockholm Södra byggs

ut till fyra spår, inklusive en ny dubbelspårig järnvägsbro över Årsta-

viken. En utbyggnad av järnvägens kapacitet söder om Stockholm är

nödvändig för att snabbt öka kapaciteten i järnvägssystemet samtidigt

som det ger handlingsfrihet när det gäller att hitta lösningar för att utöka

kapaciteten för järnvägstrafiken genom centrala Stockholm. Såväl ett

tredje järnvägsspår i ytläge vid Riddarholmen som en pendeltågstunnel

Odenplan City Slussen/Stockholm Södra är möjliga att kombinera med

den nu överenskomna utbyggnaden mellan Årstabergsvägen och Stock-

holm Södra. För att det inte skall råda något tvivel om förutsättningarna

för att bygga ett eventuellt tredje järnvägsspår i ytläge vid Riddarholmen

har Stockholms stad och staten gemensamt uttalat att man är överens om

att ett sådant förutsätter en helhetslösning innebärande att centralbron

ersätts av en biltunnel.

Den överenskomna finansieringen innebär att Stockholms läns lands-

ting bidrar med 800 miljoner kronor (prisnivå december 1997) för finan-

sieringen av sträckan Årstabergsvägen Stockholm Södra, varav 400

miljoner kronor skall erläggas den 1 juli 1999 och 400 miljoner kronor

skall erläggas den 1 juli 2000. Parterna överenskom också att statsbidrag

avsatta för snabbspårvägen delen Älvsjö Årsta i stället får användas dels

för finansiering av den nya Årstabron, dels för anläggandet av en ny pen-

deltågsstation Årstaberg, där en direkt omstigningsmöjlighet finns till

den nya snabbspårvägen mellan Gullmarsplan Alvik. Parterna överens-

kom vidare att statsbidrag avsatta för tunnelbanans utbyggnad från

Hjulsta till Barkarby i stället får användas till finansieringen av den nya

Årstabron. Sträckan Årstabergsvägen Stockholm Södra är i dagsläget

budgeterad till ca 900 miljoner kronor. Resterande medel utöver det som

Stockholms läns landsting bidrar med skall staten genom Banverket an-

svara för.

Parterna överenskom vidare att omedelbart återuppta byggnadsarbe-

tena på Södra länken samt att fullfölja pågående planarbete. Den över-

enskomna finansieringen för Södra länken, exklusive kostnader för

marklösen, är följande: Staten bekostar en investering på 5 680 miljoner

kronor och Stockholms stad bekostar 827 miljoner kronor (prisnivå

december 1997). Bidraget från Stockholms stad skall ställas till statens

förfogande senast den 1 januari 1999. För eventuella kostnadsfördyringar

av projektet utöver index svarar Stockholms stad för 25 % och staten för

75 %. Eventuella kostnadsbesparingar fördelas enligt samma proportion

och insparade medel skall återbetalas till Stockholms stad när projektet

färdigställts. Parterna har också överenskommit att driften av Södra

länken bekostas av staten, med ett årligt bidrag om 15 miljoner kronor i

prisnivå december 1997 från Stockholms stad, till dess lånen för Södra

länken är återbetalade, dock längst 25 år.

För att fullfölja statens åtaganden enligt överenskommelsen med

Stockholms stad måste finansieringen delvis ske med lån under bygg-

nadstiden. Därefter skall lånen återbetalas med medel från utgiftsområde

22, Kommunikationer, under ca 25 år. Investeringen inklusive mark-

lösenkostnader beräknas till 6 652 miljoner kronor. Från detta avgår

bidraget från Stockholms stad om 827 miljoner kronor. Lika mycket bör

ställas till Vägverkets förfogande i form av en anslagsökning genom

omfördelning inom utgiftsområde 22, Kommunikationer. Resterande del

bör finansieras med lån på den fria kapitalmarknaden genom Vägverkets

Investeringsaktiebolag Väginvests försorg. Den lånefinansierade delen av

projektet bör då omfatta ca 5 000 miljoner kronor i 1997 års prisnivå.

Den årliga kostnaden, dvs. ränta och amortering, för den lånefinansierade

delen av projektet kan beräknas till ca 365 miljoner kronor per år vid en

realränta på ca 4 %. Återbetalningen av lånen bör påbörjas då an-

läggningen har öppnat för trafik vilket beräknas bli ca år 2004. Medel till

detta skall således inrymmas i statsbudgeten fr.o.m. år 2004 och kommer

att belasta statsbudgeten fram till ca år 2029.

För närvarande är en av riksdagen beslutad lånegaranti för Södra

länken om 6 487 miljoner kronor i prisnivå juni 1997 utställd (inklusive

marklösen för Södra länken omfattar garantin totalt 6 652 miljoner kro-

nor). Det är regeringens uppfattning att denna garantiram väsentligt kan

minskas till följd av att projektet nu samfinansieras. Då den totala låne-

finansierade investeringen endast uppgår till ca 5 000 miljoner kronor

exklusive prisjusteringar och ränta föreslår regeringen att riksdagen

bemyndigar regeringen att begränsa garantiramen till högst 5 000 miljo-

ner kronor i prisnivå juni 1997.

Riksdagen har tidigare bemyndigat Riksgäldskontoret att justera ut-

ställda garantier för väginvesteringarna i Stockholms län med tillkom-

mande räntekostnader samt för prisökningar i samhället (prop.

1993/94:86, bet. 1993/94:TU24, rskr. 1993/94:247). Med anledning av

de krav budgetlagen ställer bör en övre gräns för dessa justeringar fast-

ställas. Med hänsyn till de antaganden som för närvarande kan göras be-

träffande räntenivåer, inflation och amorteringstakt bedömer regeringen

att justeringen för ränta och prisutveckling högst bör uppgå till 1 600

miljoner kronor. Regeringen bör därför bemyndigas att låta justera ga-

rantin för Södra länken med högst 1 600 miljoner kronor för upplupna

räntekostnader och prisökningar i samhället.

5 Avveckling av lån som tagits upp på grund

av Dennisöverenskommelsen

Regeringens förslag: Lån som tagits upp för investeringar i avbrutna

väganläggningar m.m. skall skyndsamt återbetalas.

Medlen till kollektivtrafikens utbyggnad i Stockholmsregionen

skall, med ändring av ändamålet enligt avsnitt 5, betalas ut till

Stockholms läns landsting i enlighet med principerna i

Dennisöverenskommelsen.

Riksgäldskontorets bemyndigande att teckna statlig borgen skall

begränsas till högst 3 125 miljoner kronor i prisnivå juni 1997 för re-

dan påbörjade, avslutade eller avbrutna vägprojekt.

Därutöver skall Riksgäldskontoret bemyndigas att justera denna ga-

rantiram med högst 500 miljoner kronor för upplupna räntekostnader

och för prisökningar i samhället.

Skälen för regeringens förslag: Genomförandet av Dennisöverens-

kommelsen skulle för statens räkning finansieras dels med anslag till

Banverket och Stockholms läns landsting för utbyggnaden av kollektiv-

trafiksystemet, dels med lån som skulle tas upp för utbyggnad av nya

vägar och väganknutna åtgärder. Lånen skulle sedan återbetalas med in-

täkter från de vägtullar som vägtrafiken skulle erlägga. Sedan år 1991 har

Vägverket genom Vägverkets Investeringsaktiebolag Väginvest tagit upp

lån för de planerade vägarna i Dennisöverenskommelsen. Sedan år 1994

har dotterbolaget Stockholmsleder AB svarat för all upplåning.

Eftersom det för närvarande inte finns blocköverskridande majoritet

för att införa ett avgiftssystem för biltrafiken i Stockholms innerstad och

då heller inga andra former av regional finansiering föreligger bör upp-

tagna lån snarast återbetalas med medel från statsbudgeten.

Kollektivtrafiken

Stora delar av det planerade kollektivtrafiksystemet enligt Dennisöver-

enskommelsen har byggts ut eller är under utbyggnad. Av det särskilda

statsbidrag som staten ställt till Stockholms läns landstings (SLL) för-

fogande för utbyggnaden av kollektivtrafiksystemet i Stockholms län,

2 440 miljoner kronor i prisnivå januari 1993, återstår ca 175 miljoner

kronor att utbetala.

Förutom att ett särskilt statsbidrag för utbyggnaden av kollektivtrafi-

ken i Stockholms län skulle utgå, innebar Dennisöverenskommelsen även

att statliga medel avsatta för utbyggnaden av vissa vägar i Stockholms

län skulle överföras till SLL som ett statsbidrag för utbyggnaden av vissa

kollektivtrafikanläggningar. De vägmedel som skulle överföras till SLL

enligt Dennisöverenskommelsen uppgick totalt till 1 600 miljoner kronor

varav 1 332 miljoner kronor återstår att överföra.

Förutom det särskilda statsbidraget till SLL samt de överförda väg-

medlen fanns även ordinarie medel för länstrafikanläggningar på 1 006

miljoner kronor avsatta liksom ordinarie investeringsmedel till Banverket

om 2 174 miljoner kronor. Till Banverkets förfogande ställdes också

1 559 miljoner kronor i form av ett särskilt statligt anslag. Dessa medel

har sedermera inordnats i Banverkets ordinarie anslag. Projekten ingår

sedan år 1993 i Banverkets stomnätsplan.

Det är regeringens uppfattning att kollektivtrafiksystemet i Stockholm

bör byggas ut i enlighet med principerna i Dennisöverenskommelsen

även om inte vägnätet byggs ut så som då planerades. Av detta följer att

de statsbidrag som utlovats till SLL bör utgå oberoende av vägsystemets

utbyggnad. Likaså bör vissa förändringar i kollektivtrafiksystemet kunna

godtas som en följd av den överenskommelse som träffats i enlighet med

vad som redovisats i avsnitt 4. De förändringar som bör godtas är att tun-

nelbanan inte byggs ut mellan Hjulsta Barkarby och att det anvisade

statsbidraget (200 miljoner kronor) i stället får användas av SLL för att

finansiera utbyggnaden av Årstabron och Årstabergs station. Likaså bör

godtas att inte snabbspårvägen etapp 1 byggs ut på sträckan Årsta Älvsjö

och att frigjorda statsbidrag i stället får användas för finansieringen av

Årstabron och Årstabergs station. Det bör vara upp till SLL att själv be-

sluta hur de anvisade statsbidragen till dessa båda projekt skall utnyttjas.

Tabell 1. Finansiering av kollektivtrafikåtgärder enligt Dennis II

Kollektivtrafik

Budget enligt

Dennis II

Finansiering

Miljoner kronor

Läget januari -98

Getingmidjan

1550

Banverket

1550

Årstabron

Byggstart 98/99

Tredje spåret

(Ej tidssatt)

Kallhäll Kungsängen

1248

Banverket

1248

Pågår, fördyrat

Nynäsbanan

1121

Banverket

1121

Klart

Tunnelbana upprustning

6433

Statsbidrag

SLL

3024

3409

Pågår

Tunnelbana Hjulsta Barkarby

290

Statsbidrag

SLL

200

90

Utgår ev.

Roslagsbanan

611

Statsbidrag

SLL

446

165

Klart

Snabbspårväg etapp 1

2057

Statsbidrag

SLL

871

1186

Pågår

Snabbspårväg etapp 2

600

Saknas

0

Snabbspårväg etapp 3

1500

Saknas

0

Miljövänliga bussar

340

Statsbidrag

SLL

170

170

Pågår

Lån upptagna för väginvesteringar m.m.

Vid utgången av år 1997 hade Vägverket erhållit statliga lånegarantier

för planerade väginvesteringar och drift och underhåll enligt Dennisöver-

enskommelsen om 14 714 miljoner kronor i prisnivå juni 1997, vilket

motsvarar 12 700 miljoner kronor i prisnivå år 1992. Vid samma tid-

punkt var åtgärder, inklusive drift och underhåll, för 2 952 miljoner kro-

nor vidtagna. För att fullfölja ingångna åtaganden exklusive Södra länken

beräknas ca 3 125 miljoner kronor vara intecknade. Slutkostnadsprogno-

serna för vägprojekt exklusive Södra länken framgår av nedanstående

tabell liksom utställda garantier för respektive vägprojekt.

Tabell 2. Beviljad garantiram samt slutkostnadsprognos för vissa projekt

inom Dennisöverenskommelsen.

Objekt

Miljoner kronor

Garantiram

9706

Slutkostnads-

prognos

Läget 1998

Norra länken, planering

inkl. marklösen m.m.

4 2733)

7594)

Planering

pågår
[REDACTED_EFTERNAMN] Jordbro

503

350

Öppnad för

trafik

Haningeleden 2

131

131

Pågår

Haningeleden 4

94

56

Öppnad för

trafik

Häggviksleden

470

470

Pågår

Söderhall Rösa

593

435

Öppnad för

trafik

Förberedelsearbeten 1)

475

123

Pågår

Ledningscentral/info

287

321

Pågår

Avbrutna projekt 2)

1 073

452

Avslutat

Drift t.o.m. 1998

163

28

Pågår t.o.m.

1998

Summa

8 062

3 125

1) Förberedelsearbeten; Haningeleden I 12 miljoner kronor, Botkyrkaleden 16

miljoner kronor,

Edsberg Väsjön Täby Kyrkby 71 miljoner kronor, Täby Kyrkby Rosenkälla 24

miljoner kronor.

2) Avbrutna projekt; Österleden 143 miljoner kronor, Västerleden 115 miljoner

kronor, Bergslags-

plan Hjulsta 3 miljoner kronor, Hjulsta Häggvik 20 miljoner kronor,

Vägtullssystemet 171 miljoner

kronor.

3) Avser fullt utbyggd Norra länk.

4) Avser endast planering och marklösen.

Det är regeringens uppfattning att Vägverket omgående bör vidta åt-

gärder som minimerar statens kostnader för hittills vidtagna åtgärder

inom Dennisöverenskommelsen. För att inte nedlagt planeringsarbete

skall vara förgäves bör dock förberedelsearbetet för vissa vägprojekt

fortgå. De projekt där planeringen bör fullföljas är Haningeleden 1, Bot-

kyrkaleden och Edsberg Väsjön Täby Kyrkby, Täby Kyrkby Rosen-

källa samt Norra länken. När erforderliga planer föreligger för dessa

projekt har regeringen för avsikt att återkomma till riksdagen med förslag

till finansieringslösning. En viktig förutsättning för ett eventuellt

genomförande av utbyggnadsplanerna är att det föreligger en möjlighet

till regional samfinansiering. I ovanstående slutkostnadsprognos för

Norra länken och Förberedelsearbeten ingår samtliga kostnader för att

slutföra pågående planeringsarbete på de aktuella vägprojekten. De

lånegarantier som regeringen här föreslår innebär inte att regeringen tagit

ställning till de olika projektens utformning eller lokalisering. Projekten

skall före genomförandet prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av

gällande lagstiftning.

Vägverkets lån för projekt i Dennisöverenskommelsen bör skyndsamt

återbetalas. Staten skall också fullfölja sitt åtagande vad gäller att ersätta

Nacka, Stockholm, Solna och Sundbybergs kommuner samt Stockholms

läns landsting för nedlagda kostnader för väganknutna miljöinveste-

ringar. Det är regeringens uppfattning att avvecklingen av lånen för de

olika projekten bör ske i följande ordning.

I första hand bör åtagandet gentemot kommunerna infrias och lån åter-

betalas för projekt som avbrutits (utredningsarbete m.m. för det plane-

rade vägtullssystemet, Österleden och Västerleden).

I andra hand skall lån upptagna för driften av vägnätet t.o.m. år 1998

återbetalas.

I sista hand skall lån för projekt öppnade för trafik återbetalas. I vår-

propositionen år 1997 har regeringen redovisat utgiftstak för år 1999 och

år 2000. För utgiftsområde 22 Kommunikationer, har särskilda medel för

ett nationellt investeringsprogram om 1 650 miljoner kronor aviserats för

år 1999 och år 2000. Av dessa medel är, för respektive år, 1 100 miljoner

kronor avsatta för Stockholm och 500 miljoner kronor avsatta för Göte-

borg.

Det är regeringens uppfattning att medlen avsatta för Stockholm skall

användas för att återbetala upptagna lån med 1 100 miljoner kronor

fr.o.m. år 1999. Härav skall dock 400 miljoner kronor användas för åter-

betalning till kommuner och landsting.

Även utställda garantier för pågående, avbrutna och genomförda pro-

jekt, liksom garantierna för Södra länken (se kap. 4), måste kunna

justeras av Riksgäldskontoret dels på grund av den allmänna pris-

utvecklingen i samhället, dels för upplupen ränta. Med anledning av de

krav som budgetlagen ställer bör en övre gräns även för resterande

garantiram fastställas. Med hänsyn till de antaganden som för närvarande

kan göras beträffande räntenivåer, inflation och amorteringstakt bedömer

regeringen att justeringen för ränta och prisutveckling högst bör uppgå

till 500 miljoner kronor för garantiramen för övriga vägprojekt.

Riksdagen bör därför bemyndiga regeringen att låta Riksgäldskontoret

justera garantiramen för övriga vägprojekt med högst 500 miljoner kro-

nor för upplupna räntekostnader och prisökningar i samhället.

Stockholmsleder AB

Som framgått av ovanstående förslag till finansiering av Södra länken

samt förslag till hur avveckling av lån upptagna för påbörjade, avslutade

eller avbrutna vägprojekt skall ske, kommer Stockholmsleder AB:s

framtida roll som ansvarig för finansiering och kostnadskontroll i väg-

projekten i Stockholm att bli mindre omfattande.

Enligt regeringens uppfattning bör därför verksamheten i Stock-

holmsleder AB avvecklas under år 1998 och ansvaret för att ta upp lån

för Södra länken och för påbörjade, avslutade och avbrutna projekt i

stället läggas direkt på Väginvest, som är moderbolag till Stockholms-

leder AB. Därmed kan de administrativa kostnaderna för att organisera

upplåningen av medel på den fria kapitalmarknaden minimeras. Bland

annat slipper man att betala särskilda bankavgifter som i annat fall direkt

skulle drabba projektet Södra länken som extra kapitalkostnader. Även

andra administrativa samordningsvinster kan uppnås genom att lägga all

finansieringsverksamhet direkt i moderbolaget.

Södra länken bör dock hållas särredovisat från andra projekt som han-

teras av Vägverket. För att möjliggöra att Vägverket lånar medel av

Väginvest för utbyggnader av vissa delar av vägnätet (bl.a. Södra länken

och delar av Yttre tvärleden) bör lagen (1988:1387) om statens upplåning

ändras så att även Vägverket, efter regeringens bemyndigande, får ta upp

lån för statens räkning på samma sätt som bl.a. affärsverken.

Regeringen återkommer i vårpropositionen med förslag till föränd-

ringar i Väginvestkoncernen och förslag till ändring i lagen om statens

upplåning.

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 februari 1998

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Ines[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1997/98:123 Finansiering av vissa

trafikanläggningar i Stockholms län m.m.

Prop. 1997/98:123

2

1

2

2

2

2