5 Inkomster PROP. 2001/02:100 5 Inkomster

5.1

Inledning

Den offentliga sektorns inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Skatterna består till ca 66 procent av skatt på löner, dvs. statlig och kommunal inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift, 24 procent av skatt på varor och tjänster och 11 procent av kapitalskatter. Nedsatta och restförda skatter uppgår till knappt 1 procent. Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och timlön utvecklas. Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster under prognosperioden, 2001 2004, framgår av tabell 5.1. De periodiserade skatterna ökar under prognosperioden med 114 miljarder kronor. Den årliga ökningen varierar mellan 13 och 57 miljarder kronor. Den svaga utvecklingen 2002 förklaras till största delen av det tredje steget i den skattereform regeringen aviserade i budgetpropositionen för 2000 samt andra skattesänkningar. Korrigerat för dessa effekter uppgår förändringen mellan 2001 och 2002 till knappt 40 miljarder kronor. Den stora ökningen 2003 förklaras av införandet av garantipensioner, vilket ökar skatteintäkterna med nära 13 miljarder kronor. Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den periodiserade framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras istället för det år de avser. Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent

2000

2001

2002

2003

2004

Offentlig sektor,

periodiserade

skatter

1 155

1 153

1 167

1 224

1 268

Årlig förändring

-2

13

57

43

Procent

-0,2

1,2

4,9

3,5

Offentlig sektor

enligt NR

Skatter

1 088

1 160

1 139

1 184

1 231

Övriga inkomster

137

124

126

134

139

Totalt

1 225

1 284

1 265

1 318

1 370

Årlig förändring

Skatter

72

-21

45

47

Procent

6,6

-1,8

4,0

3,9

Statsbudgetens

inkomster

Skatter

673

685

648

667

698

Övriga inkomster

127

71

86

65

64

Totalt

800

755

735

731

763

Årlig förändring

Skatter

12

-36

18

32

Procent

1,7

-5,3

2,8

4,7

Övriga inkomster

-57

16

-21

0

Procent

-44,5

22,0

-24,9

-0,7

Skattekvot

enligt NR

52,5

54,2

51,1

50,6

50,2

periodiserat

54,0

52,1

50,8

50,8

50,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. I skattekvoten enligt NR ingår även skatter till EU. Under prognosperioden ökar skatterna enligt NR endast med 71 miljarder kronor, vilket är 44 miljarder kronor mindre än för de periodiserade skatterna. Denna skillnad förklaras av de periodiseringseffekter som uppkommer genom den redovisningsmetod NR tillämpar. Särskilt tydlig 79 PROP. 2001/02:100 är skillnaden 2001. Då medför periodiseringseffekten avseende skatt på kapitalvinster (realisationsvinster) och bolagens inkomstskatt inklusive skatt på utdelade medel från Alecta avseende inkomståret 2000 en ökning av NR- skatterna med ca 40 miljarder kronor. Statsbudgetens skatteinkomster ökar under prognosperioden med 14 miljarder kronor. De minskade inkomsterna 2002 förklaras dels av beslutade skatteändringar, dels av de ovan nämnda periodiseringseffekterna avseende skatt på kapitalvinster och bolagsskatt. De stora ökningarna av dessa skatter 2000 påverkar statsbudgeten med ett års eftersläpning. Övriga inkomster på statsbudgeten minskar under prognosperioden med 6 miljarder kronor. Exklusive inlevererat överskott från Riksbanken och försäljningsinkomster är inkomsterna stabila. Skattekvoten definierad enligt nationalräkenskaperna är som högst år 2001. Den höga skattekvoten 2001 beror till viss del på bolagsskatter och skatt på kapitalvinster som avser inkomståret 2000. Den periodiserade skattekvoten är som högst 2000. Därefter faller skattekvoten bl.a. som en följd av de skattesänkningar som beslutats. I avsnitt 5.4 redovisas även skattekvoten för ett flertal OECD-länder samt transfereringarnas inverkan på skattekvotens nivå. Tabell 5.2 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Offentlig sektor,

11

4

3

2

periodiserade skatter

varav skatt på löner

9

2

0

1

skatt på kapital

4

2

3

5

konsumtionsskatter

-3

-3

-2

-3

restförda skatter m.m.

2

3

1

0

Offentlig sektor enligt NR

Skatter

18

6

1

-3

Övriga inkomster

-5

0

0

0

Statsbudgetens inkomster

Skatter

2

0

-1

-1

Övriga inkomster

-0

1

0

-1

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen för 2002 (BP2002) har skatteintäkterna räknats upp med 11 respektive 4 miljarder kronor 2001 och 2002 och med 3 respektive 2 miljarder kronor 2003 och 2004, se tabell 5.2. Ökningen 2001 förklaras dels av att taxerings- utfallet avseende inkomståret 2000 blev något högre än beräknat, dels av att utfallet för utbetalda löner 2001 blev något högre än vad som antogs i budgetpropositionen. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har prognosen för statsbudgetens skatter och statsbudgetens övriga inkomster endast justerats marginellt.

5.1.1

Makroekonomiska förutsättningar

Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har antalet arbetade timmar reviderats ned för 2002. Det preliminära utfallet för lönesummans utvecklingstakt 2001 uppgår till 5,6 procent, vilket är något högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor.

2001

2002

2003

2004

Timlön

4,2

3,5

3,5

3,5

Differens BP2002

0,7

0,0

0,0

0,0

Arbetade timmar

0,5

-0,5

0,6

0,5

Differens BP2002

-0,4

-0,9

0,1

0,2

Utbet. lönesumma

5,6

3,0

4,1

4,0

Differens BP2002

0,2

-0,9

0,1

0,1

Hushållens

1,8

3,1

4,9

4,2

konsumtionsutgifter

i

löpande priser

-1,6

-0,8

0,8

0,2

Differens BP2002

KPI juni-juni

2,7

1,3

2,1

2,0

Differens BP2002

0

0,2

0,2

0,1

Prisbasbelopp

36 900

37 900

38 400

39 200

Differens BP2002

0

0

0

100

Skiktgräns

252 000

273 800

282 900

294 400

Differens BP2002

0

0

700

1 200

Övre skiktgräns

390 400

414 200

427 900

445 300

Differens BP2002

0

0

900

1 700

Den högre inflationen medför att de beräknade skiktgränserna för 2003 och 2004 och prisbasbeloppet för 2004 är högre än i beräkningen till budgetpropositionen. 80

5.1.2

Regeländringar

Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. Den kommunala inkomstskatten beräknas öka med mellan 15 och 21 miljarder kronor per år mellan 2001 och 2004 (se tabell 5.4). Förändringen 2002 påverkas emellertid av en ytterligare begränsning av avdraget för den allmänna pensionsavgiften samt av en höjning av det allmänna grundavdraget. Förändringen 2003 påverkas av pensionsomläggningen samt av att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare ersätts med ett högre grundavdrag. Med beaktande av dessa regelförändringar beräknas den underliggande förändringen av inkomstskatten uppgå till mellan 12 och 17 miljarder kronor per år. Tabell 5.4 Årlig förändring av kommunalskatt 20022004 inklusive och exklusive regeländringar Miljarder kronor.

2002

2003

2004

Kommunal inkomstskatt

374,0

395,3

412,2

Årlig förändring

15,6

21,3

16,9

Effekt av regeländringar

3,4

7,0

0,0

Underliggande årlig förändring

12,2

14,3

16,9

För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 5.5 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna under prognosperioden. Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att redovisade belopp avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar måste beaktas.

5.1.3

Osäkerheten i skatteberäkningarna

Osäkerheten i bedömningen av olika skattebasers utveckling varierar kraftigt mellan olika skatter. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl PROP. 2001/02:100 antaganden om sysselsättning, timlön, konsumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procents förändring av lönesumman att basen förändras med 10 miljarder kronor och skatteintäkterna med knappt 7 miljarder kronor. Om hushållens konsumtionsutgifter förändras med 1 procent leder det till förändrade momsintäkter om ca 1,2 miljarder kronor. För de kapitalbaserade skatterna är osäkerheten betydligt större. Särskilt hushållens kapitalvinster och bolagens inkomstskatt är svårbedömda. Mellan 1998 och 2000 ökade kapitalvinsterna från 64 till 133 miljarder kronor. År 2001 beräknas kapitalvinsterna uppgå till 89 miljarder kronor, vilket motsvarar 4,1 procent av BNP. Detta är betydligt över genomsnittet för de senaste 1015 åren, då kapitalvinsterna uppgått till 2,53,0 procent av BNP. För prognosåren 2003 och 2004 sker en successiv neddragning till den långsiktiga nivån. Även prognosen för bolagens inkomstskatter är osäker. På kort sikt finns inget starkt samband mellan bolagens inkomstskatter och dess rörelseintäkter eller den makroekonomiska utvecklingen.

5.2

Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning

Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förutsättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.6 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter.

5.2.1

Inkomstskatt hushåll

Med början inkomståret 2000 inleddes en reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomst genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduktionen kombineras med en slopad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av kommunal och statlig inkomstskatt. För att inte den begränsade avdragsrätten skall öka andelarna inkomsttagare som betalar statlig skatt med 20 respektive 25 procent höjs både den lägre och den högre skikt- 81 PROP. 2001/02:100 Tabell 5.5 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004

Miljarder kronor

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Statlig inkomstskatt

-5,7

-0,8

-2,4

-1,3

1,3

Sänkt skatt från 25 till 20 % på inkomster upp till övre skiktgräns

-4,2

Fast belopp 200 kr

-1,3

1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

1,4

1,4

1,3

Höjd övre (25 %) och nedre (20 %) skiktgräns

-2,2

-3,3

-2,4

Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 och från 0,27 till 0,293 basbelopp

-0,4

-0,2

Övrigt

-0,2

-0,1

Kommunal inkomstskatt

-0,7

5,9

4,7

3,4

7,0

Förändrad medelutdebitering

-1,7

1,0

1,7

Fast belopp 200 kr

1,3

-1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

5,0

5,2

5,2

Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 till 0,293 till 0,403 basbelopp

-2,0

-1,8

-4,3

Pensionsomläggning 2003

12,6

Övrigt

-0,3

-0,1

-0,2

Kapitalskatt och skattereduktioner

-3,2

-15,8

-15,4

-22,4

4,3

Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare (1320 kr)

-3,2

-0,3

-1,6

4,3

Skattereduktion för allmän pensionsavgift

-15,8

-16,6

-17,3

Skattereduktion för fackföreningsavgift

-3,5

Höjd reavinstskatt för privatbostäder från 15 till 20 %

1,5

Inkomstskatt företag

-2,5

2,0

-3,1

0,0

Återföring från periodiseringsfond

2,5

1,5

Återföring från skatteutjämningsreserv upphör

-2,1

Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år

-2,5

Höjd avsättning till periodiseringsfond från 20 till 25 %

-2,5

Återköp egna aktier/sänkt skatt investm.bolag

-0,5

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

0,9

-0,7

-0,9

-0,8

Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp

0,9

Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till 7,00 %

0,5

Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 % och från 32,92 till 32,82 %

-1,2

-0,9

Nedsättning stödområde A

-0,8

Egendomsskatter

-2,0

-0,6

-5,5

-1,8

-0,3

-0,2

Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till 0,5 %

-1,2

Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till 0,6 %

-0,2

0,2

Hyreshus-bostadsdel, återinförd omräkning

3,0

Hyreshus-bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till 0,5 %

-0,8

-0,4

-4,0

Småhus återinförd omräkning

3,5

Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till 1,0 %

-5,8

Begränsningsregel fastighetsskatt 2001, nytt taxeringsförfarande

-0,2

-0,3

-0,2

Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt

-2,2

-1,8

Energiskatter

1,7

3,3

1,8

-1,0

Höjda energiskatter

1,8

Sänkta energiskatter jordbruk

-0,1

-0,3

Höjd CO2-skatt med 15 %

1,0

0,9

Höjd el-skatt med 1,8 resp. 1,2 öre/kWh

2,3

0,9

Höjd dieselskatt med 10 öre/liter

0,3

Biodrivmedel, alkylatbensin

-1,0

Övrigt

0,0

-3,9

-4,0

Avfallsskatt

1,3

0,1

Anställningsstöd för långtidsarbetslösa

-1,3

-0,5

Kompetensutveckling

-1,2

Bredbandsanslutning

-0,8

Sjöfartsstöd

-1,3

Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från 12 till 6 %

-1,0

Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från 25 till 6 %

-1,3

Sänkt skatt på vin

-0,6

Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m.

-0,3

Vägtrafikskatt

0,2

-0,1

Totalt

-13,2

-8,3

-22,9

-24,3

-1,3

-0,2

Anm: Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. Avfallsskatten inkluderar även en teknisk justering om -0,06 miljarder kronor. 82 gränsen. Samtidigt påbörjades en förändring som minskar antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt med inriktning på att andelen skall sjunka till 15 procent av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. År 2002 genomförs det tredje steget i inkomstskattereformen genom att skattereduktionen höjs till 75 procent av den påförda pensionsavgiften. I samband med detta sänks avdraget till 25 procent av avgiften och skiktgränserna justeras för att minska andelen skattskyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt till ca 17 procent. Kommunal inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

336,3

358,4

374,0

395,3

412,2

beräkning

Diff. BP2002

1,1

3,0

0,8

-0,9

-0,6

Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur löner, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas. De kommunala skatteintäkterna beräknas öka med drygt 22 miljarder kronor mellan 2000 och 2001. Av denna ökning förklaras ca 3 miljarder kronor av den samlade effekten av den reducerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift, en högre medelutdebitering och ett högre grundavdrag. År 2002 ökar den kommunala inkomstskatten med 16 miljarder kronor. Av denna ökning förklaras 3 miljarder kronor av nettot av höjt grundavdrag och reducerad avdragsrätt för allmän pensionsavgift. År 2003 beräknas intäkterna öka med 21 miljarder kronor varav pensionsomläggningen beräknas öka den kommunala inkomstskatten med knappt 13 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för 2001 uppreviderad med 3,0 miljarder kronor främst beroende på en högre lönesumma. Åren 2003 till 2004 har skatteintäkterna justerats ned som en följd av minskade utbetalningar av bl.a. arbetsmarknadsersättningar, vilket innebär att underlaget för kommunalskatterna minskar. PROP. 2001/02:100 Statlig inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

33,5

35,0

34,0

36,8

37,9

beräkning

Diff. BP2002

1,4

2,5

2,3

2,2

2,1 Trots de senaste årens höjningar av skiktgränserna beräknas inkomsterna från den statliga inkomstskatten att öka under prognosperioden. Den huvudsakliga förklaringen till denna utveckling är att dagens prognos på löneutvecklingen är högre än den prognos som användes när skiktgränserna fastställdes. Ökningen mellan 2000 och 2001 förklaras främst av en hög timlöneutveckling. Nedgången 2002 beror framförallt på att skiktgränserna höjs och att färre individer därmed hamnar över skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Ökningen 2003 och 2004 förklaras dels av att löneökningar höjer andelen inkomster som är föremål för statlig beskattning, dels av att det fasta beloppet om 200 kronor åter blir en statlig inkomstskatt. Under 19992002 tillförs det fasta beloppet kommunerna. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen i genomsnitt 2,3 miljarder kronor högre alla prognosåren beroende på den högre timlöneutvecklingen 2001. Skatt på kapitalinkomster

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

34,1

21,2

20,7

19,4

18,5

beräkning

Diff. BP2002

2,9

0,6

0,3

0,1

0,1

Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2001 beräknas sjunka med 13 miljarder kronor jämfört med 2000, främst på grund av att kapitalvinsterna beräknas minska från 133 till 89 miljarder kronor. Utvecklingen av kapitalskatteinkomsterna förklaras i huvudsak av att kapitalvinsterna förutses anpassas till en långsiktig nivå på 3 procent av BNP. 83 PROP. 2001/02:100 Tabell 5.6 Offentliga sektorns skatteintäkter 19992004

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

Inkomstår

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Inkomstskatter

441,5

476,8

453,5

444,2

477,5

497,5

Hushåll

375,3

386,7

379,6

371,3

397,2

412,3

Kommunal skatt

323,2

336,3

358,4

374,0

395,3

412,2

Statlig skatt

29,6

33,5

35,0

34,0

36,8

37,9

Skatt på kapital

25,2

34,1

21,2

20,7

19,4

18,5

Skattereduktioner m.m.

-2,6

-17,1

-35,1

-57,4

-54,3

-56,3

Företag

62,2

85,8

69,1

68,5

75,8

80,6

Inkomstskatt

53,5

72,5

54,2

55,0

60,4

64,4

Avkastningsskatt

9,1

13,0

14,7

13,3

15,1

16,0

Skattereduktioner m.m.

-0,4

0,3

0,2

0,2

0,2

0,2

Övriga inkomstskatter

4,0

4,3

4,8

4,5

4,5

4,6

Socialavgifter och allmän pensionsavg.

351,6

375,9

394,7

405,6

420,8

437,5

Arbetsgivaravgifter

271,5

288,3

303,7

312,7

325,6

338,6

Egenavgifter

7,4

8,1

8,3

8,6

8,9

9,3

Allmän pensionsavgift

60,0

63,1

65,8

67,7

69,8

72,4

Särskild löneskatt

18,7

22,3

22,9

23,6

23,7

24,6

Nedsättningar

-6,0

-5,9

-6,0

-7,1

-7,3

-7,5

Skatt på egendom

38,6

38,9

34,6

35,9

36,6

37,2

Fastighetsskatt

23,3

23,3

20,3

23,0

23,5

23,8

Förmögenhetsskatt

8,6

8,2

6,4

5,1

5,2

5,4

Arvs- och gåvoskatt

2,1

2,5

2,6

2,7

2,7

2,8

Stämpelskatt

4,5

4,9

5,4

5,2

5,3

5,3

Skatt på varor och tjänster

255,1

265,8

276,9

287,8

297,2

304,3

Mervärdesskatt

173,2

181,6

188,5

197,0

207,1

214,7

Tobaksskatt

7,4

7,7

8,1

8,2

8,4

8,3

Skatt på etylalkohol

4,7

4,9

4,9

4,0

3,4

2,9

Skatt på vin m.m.

3,5

3,6

3,7

3,2

3,1

3,0

Skatt på öl

2,5

2,4

2,4

2,6

2,3

2,2

Skatt på energi

50,4

50,4

53,6

56,8

56,5

56,8

Skatt på vägtrafik

6,6

7,0

7,7

7,8

7,9

8,1

Skatt på import

3,6

3,8

3,6

3,6

3,9

3,7

Övrigt

3,3

4,4

4,4

4,5

4,6

4,5

Restförda skatter m.m.

3,2

-2,5

-6,5

-6,9

-8,0

-8,9

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 089,9

1 155,0

1 153,2

1 166,7

1 224,1

1 267,6

Kommunalskatt

323,2

336,3

358,4

374,0

395,3

412,2

Avgifter till pensionssystemet m.m.

110,3

147,0

153,4

157,6

163,3

169,7

Statens skatteintäkter

656,5

671,7

641,4

635,1

665,5

685,7

84 Diagram 5.1 visar de beskattningsbara kapitalvinsterna under senare år samt den beräknade utvecklingen 20012004.

Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster Miljarder kronor

140

120

Utfall

Prognos

100

80

60

40

20

0

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004 I diagram 5.2 redovisas kapitalvinster för perioden 19882004 och den långsiktiga relationen mellan kapitalvinster och BNP. Kapitalvinsterna har justerats för att endast en viss andel av den totala vinsten är beskattningsbar. Av diagrammet framgår att kapitalvinsterna för 1999 och 2000, uttryckt som andel av BNP är väsentligt högre än den långsiktiga nivån. Prognosen avseende 20022004 utgår från att kapitalvinsterna successivt anpassas till den långsiktiga nivån. Diagram 5.2 Kapitalvinster Miljarder kronor

140

Utfall

120

Prognos

100

3% av BNP

80

60

40

20

0

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004 Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna reviderats upp åren 2000 till 2002. Kapitalvinsterna inkomståret 2000 blev drygt 7 miljarder kronor högre än i beräkningen till budgetpropositionen. För 2001 beräknas kapitalvinsterna till 89 miljarder kronor, vilket är 3 miljarder kronor högre än i budgetpropositionen. För 2002 och framåt har PROP. 2001/02:100 kapitalvinsterna anpassats till den långsiktiga relationen till BNP. Skattereduktioner m.m.

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

-17,1

-35,1

-57,4

-54,3

-56,3

beräkning

Diff. BP2002

0,8

0,3

0,8

1,2

1,0

Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal beloppsmässigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift och expansionsfondsskatt. Skattereduktioner utgörs i huvudsak av skattereduktion för allmän pensionsavgift, särskild skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt från och med 2002 skattereduktion för fackföreningsavgift. Nettot av skattereduktioner m.m. visar ett underskott under hela perioden. Underskottet 2000 förklaras till största delen av skattereduktion för allmän pensionsavgift och av skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare. Åren därefter stiger underskottet till följd av den höjda reduktionen för allmän pensionsavgift från 25 till 75 procent av den debiterade avgiften. År 2002 beräknas underskotten även öka till följd av en skattelättnad för pensionärer och skattereduktion för fackföreningsavgifter. Från och med 2003 ersätts den särskilda skattereduktionen med ett höjt grundavdrag vilket leder till att skattereduktionerna minskar med 4,3 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen minskar underskotten något under hela prognosperioden. En högre timlön medför lägre skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare fr.o.m. 2000. Den allmänna pensionsavgiften ökar emellertid till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen fr.o.m. 2001. 85 PROP. 2001/02:100 5.2.2 Inkomstskatt företag Inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

72,5

54,2

55,0

60,4

64,4

beräkning

Diff. BP2002

2,5

2,0

0,6

1,9

3,0

År 2001 beräknas intäkterna bli 18,3 miljarder kronor lägre än året innan. Förklaringen är att skatterna 2000 påverkades både av en stark konjunkturuppgång och av en engångsutbetalning från försäkringsbolaget Alecta. Effekten på inkomstskatten av de återförda pensionsmedlen har uppskattats till ca 10 miljarder kronor. Sammantaget beräknas företagens inkomstskatter för 2001 falla tillbaks till 1999 års nivå. I beräkningarna för 2001 har även beaktats (1) att återföringar från skatteutjämningsreserver upphör från och med 2001, (2) att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder återförs till beskattning och (3) att taket för avsättningar till periodiseringsfonder höjs från 20 till 25 procent av inkomsten från och med 2001. År 2002 beräknas företagens inkomstskatt stiga med knappt 1 miljard kronor jämfört med 2001. Den svaga ökningen förklaras av utvecklingen av konjunkturen, vilken påverkar företagens driftsöverskott. Utvecklingen av företagens skatteintäkter beräknas ske i en jämnare takt 20022004. Den årliga ökningen av inkomstskatten förväntas i genomsnitt bli omkring 5 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen överskred intäkterna prognosen med 2,5 miljarder kronor. Då uppskattningen av effekten av de återförda pensionsmedlen är mycket osäker är det svårt att särskilja effekter av denna från effekter av förändringar i den underliggande vinstnivån. Inte minst för att återföringarna i sin tur har påverkat företagens kostnader på lite längre sikt. Prognosen för 2001 är uppjusterad med 2 miljarder kronor beroende på att företagens bokslut indikerar en något högre vinstnivå än vad som tidigare antogs. Sammantaget med en nu beräknad långsammare återhämtning av konjunkturen medför detta en uppjustering av prognosen för 2002 med endast 0,6 miljarder kronor. Prognoserna för åren 2003 och 2004 är i genomsnitt 2,4 miljarder kronor högre jämfört med budgetpropositionen. Avkastningsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

13,0

14,7

13,3

15,1

16,0

beräkning

Diff. BP2002

-0,2

0,4

-0,3

0,2

0,2

Avkastningsskatten uppgick till 13 miljarder kronor 2000. År 2001 beräknas skatteintäkterna öka med 1,7 miljarder kronor. De högre intäkterna förklaras av det högre värdet på livbolagens tillgångar den 31 december 2000, vilket följde av den positiva utvecklingen på kapitalmarknaden under 2000. Intäktsökningen beror dessutom på en allt högre fonderingsgrad av tjänstepensioner. Mellan 2001 och 2002 beräknas skatteintäkterna minska med 1,4 miljarder kronor, främst beroende på att den genomsnittliga statslåneräntan under 2001 blev 0,38 procentenheter lägre än under föregående år. Nedgången förklaras även av en något svagare utveckling av livbolagens tillgångar. År 2003 beräknas intäkterna öka med 1,8 miljarder kronor. Förändringen beror på den uppjusterade prognosen på den genomsnittliga statslåneräntan, vilken är 0,32 högre än tidigare. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev intäkterna 2000 något lägre. Prognosen för 2001 är dock högre. För den reviderade prognosen 2002 svarar en svagare utveckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2001 än vad som antogs i budgetpropositionen. Skatteintäkterna för 2003 och 2004 har justerats upp något till följd av att prognosen på den genomsnittliga statslåneräntan 2002 och 2003 nu beräknas bli högre jämfört med tidigare beräkningar. 86

5.2.3

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

312,8

328,9

337,9

351,0

365,0

beräkning

varav

Arbetsgivaravgifter

288,3

303,7

312,7

325,6

338,6

Egenavgifter

8,1

8,3

8,6

8,9

9,3

Särskild löneskatt

22,3

22,9

23,6

23,7

24,6

Nedsättningar

-5,9

-6,0

-7,1

-7,3

-7,5

Diff. BP2002

1,9

2,4

-1,3

-1,8

-1,5

Socialavgifter betalas i form av arbetsgivaravgifter på lön och andra ersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser och på inkomster av passiv näringsverksamhet. Utvecklingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av näringsverksamhet. År 2001 ökade intäkterna med 16,1 miljarder kronor jämfört med föregående år. Ökningen förklaras till största delen av lönesummans utveckling. Åren fram till och med 2004 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt 12 miljarder kronor per år. Utvecklingen följer den antagna förändringen av lönesumman. År 2002 beräknas nedsättningarna öka till 7,1 miljarder kronor. Av ökningen förklaras 0,8 miljarder kronor av den regionala nedsättningen till företag och näringsidkare i stödområde A. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet för skatteintäkterna 1,9 miljarder kronor högre för 2000. Vidare har prognosen för 2001 justerats upp med 2,4 miljarder kronor. Anledningen till justeringen är en starkare tillväxt än förväntat, både avseende lönesumman och avsättningar till pensioner. De följande åren har prognoserna justerats ned något på grund av den nu vikande konjunkturen. PROP. 2001/02:100 Allmän pensionsavgift

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

63,1

65,8

67,7

69,8

72,4

beräkning

Diff. BP2002

-0,3

-0,2

-0,6

-0,9

-0,7

Allmän pensionsavgift betalas av fysiska personer och utgår på lön och skattepliktiga transfereringar. Avgiften tas ut på inkomster under taket för pensionsförmåner. Intäktsförändringen över åren följer i stort utvecklingen av lönesumman. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna justerats ned samtliga år. Nedjusteringen förklaras i huvudsak av högre reallöner, vilket innebär att fler löntagare hamnar över den takbegränsade inkomsten. 5.2.4 Egendomsskatter Förmögenhetsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,2

6,4

5,1

5,2

5,4

beräkning

Diff. BP2002

0,1

0

0

0

0

Förmögenhetsskatten uppgick 2000 till 8,2 miljarder kronor. År 2001 beräknas intäkterna ha minskat bland annat till följd av att aktieindex på Stockholms fondbörs vid årsskiftet var 17 procent lägre än föregående år. Intäkterna förväntas även minska till följd av att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt har höjts från 900 000 kronor till 1 000 000 kronor för ensamstående och till 1 500 000 kronor för sambeskattade. Förmögenhetsskatten minskar ytterligare 2002 på grund av att fribeloppen höjs till 1 500 000 kronor för ensamstående och 2 000 000 kronor för sambeskattade par. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för 20012004 oförändrad. 87 PROP. 2001/02:100 Fastighetsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

23,3

20,3

23,0

23,5

23,8

beräkning

Diff. BP2002

0,1

0,4

1,1

1,1

1,1 Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur priserna och tillväxten i bestånden utvecklas för de olika fastighetskategorierna. De totala skatteintäkterna minskar med 3 miljarder kronor mellan 2000 och 2001. År 2002 beräknas intäkterna öka med nästan 3 miljarder kronor, främst beroende på prisutvecklingen. Trots en kraftig utveckling av taxeringsvärdena under prognosperioden får detta inte full effekt på skatterna beroende på att fastighetsskattesatserna på småhus sänkts från 1,5 till 1,0 procent 2001. Tabell 5.7 redovisar skatteintäkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 5.7 Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Småhus

13,2

11,8

13,2

13,3

13,5

Flerfamiljshus

4,5

2,8

3,2

3,4

3,5

Lokaler

3,6

3,9

4,7

4,9

5,0

Industrier

1,8

1,8

1,9

1,9

1,9

Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för knappt 80 procent av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas bidra med 1,8 miljarder kronor per år mellan 1999 och 2004. Intäkterna från industrifastigheter som inte omräknas beräknas öka med 0,2 miljarder kronor under perioden. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen bedöms intäkterna 20022004 öka med 1,1 miljarder kronor per år till följd av att prisutvecklingen antas bli högre på bostadsfastigheter. Stämpelskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

4,9

5,4

5,2

5,2

5,3

beräkning

Diff. BP2002

0

0,4

0,2

0,2

0,2 Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. In- täkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. År 2001 ökade intäkterna med 0,5 miljarder kronor jämfört med 2000. Ökningen förklaras främst av stigande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har stämpelskatten justerats upp till följd av en högre prisnivå på fastigheter. Arvs- och gåvoskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

2,5

2,6

2,7

2,7

2,8

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Intäkterna från arvs- och gåvoskatten uppgick 2001 till 2,6 miljarder kronor. Prognosen för 20022004 visar på en svag tillväxt. Förklaringen ligger i den beräknade utvecklingen av tillgångspriser och förmögenheter. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen oförändrad. 5.2.5 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

181,6

188,5

197,0

207,1

214,7

beräkning

Diff. BP2002

-0,1

-1,5

-1,5

-0,7

-2,1

Mervärdesskatten uppgick 2000 till 181,6 miljarder kronor. Under prognosperioden beräknas intäkterna öka med ca 9 miljarder kronor per år. Sammanlagt innebär det att 88 intäkterna ökar med ca 26 miljarder kronor under perioden 20012004.

Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Kommunal konsumtion 16% Förbrukning 12% Hushållens konsumtionsutgifter Investeringar 64% 8% Anm: Företagens och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 5.3 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter användning. Andelen för hushållens konsumtionsutgifter har minskat från 65 till 64 procent jämfört med 2000, medan motsvarande ökning har skett för kommunal konsumtion. Förbrukning och investeringar i företag undantagna från skatteplikt är oförändrade. Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har stor betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala konsumtionsutgifterna är konstanta. I diagram 5.4 visas hushållens konsumtionsutgifter för dagligvaror samt bilar och sällanköpsvaror 19802001 i fasta priser. PROP. 2001/02:100 Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för dagligvaror 1980-2001

Miljarder kronor

500

450

Bilar och sällanköpsvaror

400

Dagligvaror

350

300

250

200

150

100

50

0

1980

1982

1984

1986

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000 I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn under hela perioden medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas med 12 procent medan bilar och sällanköpsvaror mervärdesbeskattas med 25 procent. Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen beräknas den periodiserade mervärdesskatten för 2001 bli 1,5 miljarder kronor lägre. Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen fortfarande är en prognos. Det lägre utfallet förklaras främst av att hushållens konsumtionsutgifter fjärde kvartalet varit lägre än väntat. Speciellt märkbart blir det då det är konsumtionen av högbeskattade varor som avvikit mest från vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. För kommande år beräknas intäkterna bli i genomsnitt 1,4 miljarder kronor lägre än i beräkningen till budgetpropositionen. Detta är en direkt följd av nivåjusteringen för 2001. Utvecklingstakten är i stort oförändrad. 89 PROP. 2001/02:100 Tobaksskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

7,7

8,1

8,2

8,4

8,3

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,2

0,2

0,3

0,3 Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 8,1 miljarder kronor 2001. För de första två prognosåren antas en svagt uppåtgående trend som bryts 2004 p.g.a. att införselkvoterna för tobak antas utökas enligt gällande rådsdirektiv. Senast den 1 januari 2004 skall Sverige införa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. Idag är den tillåtna mängden en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt: 400 st. cigaretter eller 200 st. cigariller eller 100 st. cigarrer eller 550 gram röktobak. Den 1 januari 2004 utökas detta till: 800 cigaretter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt 1000 gram röktobak. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet för intäkterna 0,2 miljarder kronor högre beroende på en ökning av tobakskonsumtionen 2001. Ökningen av tobakskonsumtionen påverkar i sin tur intäkterna under prognosåren vilka revideras upp med mellan 0,2 och 0,3 miljarder kronor. Alkoholskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

10,8

11,0

9,8

8,9

8,1

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,2

0,1

0,1

0,1 Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick 2001 till 11,0 miljarder kronor. Under prognosperioden beräknas en årlig minskning av intäkterna med i genomsnitt 1,0 miljarder kronor. Detta till följd av en upptrappning av införselkvoterna för alkohol, dvs. en upptrappning av den mängd alkohol en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt. Senast den 1 januari 2004 gäller för alkohol liksom för tobak, att Sverige skall tillämpa samma införselregler som gäller för övriga EU- länder. Enligt gällande rådsdirektiv skall införselkvoterna trappas upp successivt för att den 1 januari 2004 överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. Den aktuella beräkningen tar hänsyn till detta och utgår från den upptrappning av införselkvoterna som redovisas i tabell 5.8. Tabell 5.8 Införselkvotupptrappning 20022004

Liter

2002

2003

2004

Sprit

2

5

10

Starkvin

6

6

20

Vin

26

52

90

Öl

32

64

110 Anm: Av 90 liter vin som får föras in 2004 får max 60 liter vara mousserande. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna reviderats upp med 0,2 miljarder kronor för 2001 beroende på att konsumtionen av alkohol blev högre än beräknat andra halvåret. För efterföljande år revideras prognosen upp med 0,1 miljarder kronor som en följd av det högre utfallet. Skatt på energi

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

50,4

53,6

56,8

56,5

56,8

beräkning

Diff. BP2002

0,0

-1,7

-0,9

-1,0

-0,9

För 20022004 beräknas intäkterna från skatt på energi vara i stort sett oförändrade. Skillnaden i nivå mellan utfallet för 2001 och prognosåren förklaras av en rad skatteomläggningar. Den 1 januari 2002 höjdes koldioxidskatten med 15 procent. Höjningen har utformats så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna skall vara oförändrad jämfört med föregående år. För drivmedel sänktes energiskattesatsen så att det sammanlagda skatteuttaget för drivmedel skall förbli oförändrat. För bränslen som används för uppvärmning har däremot inte energiskatten justerats för att motverka höjningen av 90 koldioxidskatten. Vid samma tidpunkt höjdes också energiskatten på el med 1,2 öre per kWh. Sammantaget höjde dessa skattejusteringar intäkterna med 1,8 miljarder kronor per år. Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energiskattesatserna. Detta motverkas av två åtgärder som aviserades i budgetpropositionen för 2002 dels en skattesänkning på alkylatbensin med 1,50 kr per liter, dels en skattestrategi för biodrivmedel. Det sammanlagda intäktsbortfallet blir 1,0 miljarder kronor per år från och med 2003. Skattestrategin för biodrivmedel består av dels en generell befrielse från koldioxidskatt för s.k. koldioxidneutrala drivmedel, dels befrielse från energi- och koldioxidskatt för pilotprojektsdispenser i enskilda fall. Den generella befrielsen från koldioxidskatt svarar för större delen av intäktsbortfallet. I regeringens proposition 2001/02:143: Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning har vissa skatteåtgärder aviserats. Regeringen avser att återkomma till dessa i budgetpropositionen för 2003. Fördelningen av intäkterna på de olika inkomstslagen framgår av tabell 5.9. Det energislag som dominerar i grupperna övrigt är oljeprodukter. Tabellen illustrerar även effekten av den offentlig-finansiellt neutrala omläggning riksdagen beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Tabell 5.9 Skatt på energi Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Energiskatt

38,3

36,5

38,8

39,3

39,5

varav

Elektrisk kraft

11,3

12,6

13,9

14,1

14,4

Bensin

19,3

17,4

17,8

17,9

17,7

Övrigt

7,7

6,4

7,0

7,3

7,4

Koldioxidskatt

12,0

17,0

18,0

17,0

17,2

varav

Bensin

4,6

6,6

6,7

5,9

5,8

Övrigt

7,4

10,4

11,3

11,2

11,3

Svavelskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1 Från och med 2001 ökar koldioxidskattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi från 25 procent till mellan 30 och 32 procent. Energiskatten, som nästan uteslutande svarar för de resterande skatteintäkterna, minskar från 75 procent till mellan 68 och 70 procent av de totala intäkterna. Svavelskatten bidrar endast med 2 promille av de totala intäkterna. PROP. 2001/02:100 Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet 1,7 miljarder kronor lägre för 2001. 0,5 miljarder kronor kan förklaras av att intäkterna från energiskatten på elektrisk kraft blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. Den resterande delen av avvikelsen härrör i huvudsak från energi- och koldioxidskatten på oljeprodukter. De lägre intäkterna förklaras delvis av en högre medeltemperatur i riket än vad som antogs i budgetpropositionen. Detta påverkar främst behovet av uppvärmning i bostäder och lokaler med minskad energiförbrukning som följd. De lägre intäkterna förklaras även av en något lägre förbrukning av oljeprodukter än väntat beroende på oljepriset. Oljepriset i dollar var visserligen lägre jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen men p.g.a. en svag utveckling av kronkursen förblev oljepriset högt året ut. Prognosen för kommande år är nedreviderad med i genomsnitt 0,9 miljarder kronor. Skatt på vägtrafik

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

7,0

7,7

7,8

7,9

8,1

beräkning

Diff. BP2002

0,0

-0,1

0,0

0,1

0,2

Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägavgifter. Fordonsskatt utgår på personbilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar. Skatten beräknas efter fordonets skattevikt. Som ett led i hävdandet av det svenska jordbrukets konkurrenskraft togs fordonsskatten på jordbrukstraktorer bort den 1 januari 2002. Vägavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på minst 12 ton. För svenskregistrerade lastbilar gäller vägavgift på hela vägnätet samt att fordonsskatten reduceras för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. Nivåskillnaden mellan 2000 och 2001 på 0,7 miljarder kronor förklaras av två faktorer. Från 2001 redovisas vägavgifterna under skatt på vägtrafik, vilket ökar intäkterna med 0,60,7 miljarder kronor årligen. Den resterande 91 PROP. 2001/02:100 ökningen beror i huvudsak på att den lägre skattesats som gällt för dieseldrivna personbilar av 1993 års modell och äldre tagits bort. Från och med den 1 januari 2001 gäller samma skattesats för dieseldrivna personbilar oberoende av årsmodell. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet 0,1 miljarder kronor lägre för 2001 beroende på en något lägre tillväxt i fordonsparken än vad som då antogs. Prognosen för 20022004 är dock uppreviderad med i genomsnitt 0,1 miljarder kronor jämfört med budgetpropositionen. Övriga skatter på varor och tjänster

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,2

8,0

8,1

8,4

8,2

beräkning

Diff. BP2002

-0,1

-0,5

-0,6

-0,6

-0,5

Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter, övriga skatter på import, försäljningsskatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot försurning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Den största enskilda inkomsttiteln är Tullmedel , vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. Från och med den 1 januari i år höjs avfallsskatten med 15 procent. Sammantaget med tekniska justeringar i avfallsskattelagen ökar detta intäkterna med 0,1 miljarder kronor per år. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har prognosen för tullmedel sänkts med mellan 0,2 och 0,4 miljarder kronor på grund av en lägre prognoserad varuimport. Tillsammans med justeringar av intäkterna från de övriga skatterna gör det att prognosen revideras ned med mellan 0,5 och 0,6 miljarder kronor 2001 2004.

5.2.6

Restförda skatter m.m.

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

-2,5

-6,5

-6,9

-8,0

-8,9

beräkning

Diff. BP2002

2,8

1,8

2,7

1,2

0 Under restförda skatter m.m. redovisas ändringar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter samt vissa nedsättningar av skatter. Skatterna kan även ändras efter inkomståret genom omprövningar. I redovisningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår utan till det år då beslutet fattas. De debiterade skatterna kommer aldrig i sin helhet in till staten utan en viss del restförs hos kronofogdemyndigheten. En del av detta belopp kan kronofogdemyndigheten driva in medan resterande belopp så småningom skrivs av. En redovisning av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till omprövningar, nedsättningar och restföringar innebär i regel en överskattning av de totala skatterna. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förklaras de stora avvikelserna dels av att restförda skatter har justerats ned, dels av att omprövningar har justerats upp.

5.3

Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna

Skatteinkomsterna svarar för nästan 90 procent av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna i flera avseenden, vilket framgår av tabell 5.10. Mervärdesskatt som betalas av kommuner samt skatter som tillhör EU ingår inte som en del av NR-skatterna. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften är definitionsmässigt inte nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska unionen. Ytterligare en skillnad är att även en del andra avgifter enligt NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insättningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB Svenska Spel. Resterande skillnad utgörs av 92 periodiseringseffekter, som uppkommer när debiteringen av skatten sker efter det inkomstår skatten avser. Mellan 2001 och 2004 ökar de periodiserade skatterna med 114 miljarder kronor medan skatterna enligt NR ökar med 71 miljarder kronor. Av tabell 5.10 framgår att skillnaden till största delen förklaras av periodiseringseffekterna 2001, vilka i sin tur förklaras dels av bolagsskatter, dels av hushållsskatter på kapitalvinster, avseende inkomståret 2000. Tabell 5.10 Periodiserade skatter och skatter enligt NR Miljarder kronor och procent

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Periodiserade skatter

1155

1153

1167

1224

1268

- Kommunmoms

28

30

31

32

33

- EU-skatter

13

14

8

9

6

+ Övriga NR-skatter

-3

8

6

6

6

+ Periodiseringseffekter

-23

42

6

-5

-3

= Summa NR-skatter

1088

1160

1139

1184

1231

Skattekvot

52,5

54,2

51,1

50,6

50,2

I tabell 5.11 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. Tabell 5.11 Offentliga sektorns inkomster Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Staten

623

666

619

646

670

Pensionssystemet

127

134

138

143

149

Kommunerna

338

360

382

395

412

S:a NR-skatter

1088

1160

1139

1184

1231

Övriga inkomster

137

124

126

134

139

S:a NR-inkomster

1225

1284

1265

1318

1370

Diff. BP2002

Skatter

0

16

6

1

-3

Övriga inkomster

-1

-5

-7

-7

-10

I absoluta tal beräknas kommunsektorns skatter öka med 53 miljarder kronor under prognosperioden. Ökningen för pensionssystemet och staten beräknas uppgå till 15 respektive 3 miljarder kronor under motsvarande period. Den svaga utvecklingen för staten beror till stor del på de skatteändringar som trädde ikraft 2002. Om effekten av pensionsomläggningen 2003 exkluderas ökar kommunskatterna med sammanlagt 40 miljarder kronor. Både kommunsektorns och pensionssystemets inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Övriga inkomster ökar med 16 miljarder kronor under perioden. PROP. 2001/02:100

5.4

Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning

Statsbudgetens inkomster, utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten redovisas huvudsakligen kassamässigt.

5.4.1

Skatter

Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn. Statsbudgeten omfattar enbart statens skatteinkomster. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skillnaden mellan de periodiserade skatterna (intäkter) och de kassamässiga skatterna (inkomster) förklaras i huvudsak av förskjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till två år senare. För enskilda inkomsttitlar finns ytterligare skillnader genom att de titlar vars skatter redovisas över skattekontot inte redovisar inbetalda skatter utan deklarerade/debiterade skatter. För t.ex. juridiska personers inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende inkomståret 2000 (kvarstående skatt) redovisas som inkomst budgetåret 2001 trots att betalningen sker 2002. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad under Betalningsdifferenser, skattekonto . Betalningsdifferensen kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2001. År 2002, när betalningen sker, visar differensen däremot ett positivt saldo.

För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden och som omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt kan 93 PROP. 2001/02:100 skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten två år tillbaka i tiden. Detta innebär att fastighetsskatten som avser 2001 redovisas mot inkomsttiteln fastighetsskatt i statsbudgeten först 2003. Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensionssystemet. Statens utbetalningar av kommunalskatt avseende inkomståret 2002 baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde i september året före budgetåret. Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna tillfaller staten 2002 medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först två år senare. I regel är slutregleringen positiv för kommunsektorn. Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda inkomsttitlar framgår av tabell 5.13. 1000 Skatter m.m. De skatter som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.12 förklaras skillnaden av den kommunala utjämningsavgiften, betalningsförskjutningar samt det föreslagna tillfälliga sysselsättningsstödet till kommunsektorn. Den kommunala utjämningsavgiften, som enbart är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna redovisas på statsbudgetens utgiftssida. Under prognosperioden beräknas statsbudgetens skatteinkomster öka med 14 miljarder kronor. År 2002 minskar emellertid inkomsterna med 36 miljarder kronor. Den kraftiga försämringen har till största delen sin förklaring i bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster 2000. Huvuddelen av dessa skatter påverkar statsbudgetens inkomster 2001. I och med att dessa skatter faller i storleksordningen 30 miljarder kronor mellan 2000 och 2001, påverkas statsbudgeten med motsvarande inkomstminskning 2002. De följande åren ökar skatterna med 18 respektive 32 miljarder kronor. Tabell 5.12 Statsbudgetens skatter Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Periodiserade skatter

1155

1153

1167

1224

1268

-

Kommunsektorn

336

358

374

395

412

-

Pensionssystemet

147

153

158

163

170

= Periodiserade skatter,

672

641

635

665

686

staten

+ Utjämningsavgift

19

21

24

21

21

+ Betalningsförskjutn.

-18

22

-8

-19

-8

-

Sysselsättningsstöd

2

1

= Statsbudgetens skatter

673

685

648

667

698

Diff. BP2002

2

2

0

-1

-1

Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen för 2002 är förändringarna små och uppgår till mellan -1 och 2 miljarder kronor. 94 PROP. 2001/02:100 Tabell 5.13 Statsbudgetens inkomster 20012004

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

Budgetår

2001

2002

2003

2004

1000

Skatter m.m.

684,6

648,5

666,8

698,5

1100

Skatt på inkomst

134,9

65,1

70,7

84,2

varav

1111

Fysiska personers inkomstskatt

33,2

-14,6

-10,2

-0,5

1121

Juridiska personers inkomstskatt

94,1

74,0

75,5

79,7

Övriga inkomstskatter

7,6

5,7

5,3

5,0

1200

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

238,8

246,0

255,1

265,0

1300

Skatt på egendom

39,9

39,3

34,6

36,1

varav

1310

Skatt på fast egendom

23,3

23,3

20,3

23,0

1320

Förmögenhetsskatt

8,6

8,2

6,4

5,1

1330

Arvs- och gåvoskatt

2,6

2,7

2,7

2,8

1341

Stämpelskatt

5,4

5,2

5,3

5,3

1400

Skatt på varor och tjänster

271,5

284,4

295,9

303,7

varav

1411

Mervärdesskatt

184,8

195,7

205,6

213,5

1424

Tobaksskatt

8,0

8,1

8,4

8,3

1425

Alkoholskatt

11,0

9,7

8,9

8,2

1428

Energiskatt

51,9

55,0

56,6

57,0

1460

Skatt på vägtrafik

7,7

7,7

7,9

8,1

1470

Skatt på import

3,6

3,6

3,9

4,0

Övriga skatter på varor och tjänster

4,4

4,5

4,6

4,6

1500

Utjämningsavgift

20,9

23,8

20,9

20,9

1600

Betalningsdifferenser

-19,7

-3,0

-5,9

-6,6

1700

Nedsättningar

-1,6

-7,2

-4,5

-4,8

2000

Inkomster av statens verksamhet

50,8

48,8

28,2

28,6

varav

2411

Inkomster av statens aktier

5,0

4,1

4,1

4,8

3000

Inkomster av försåld egendom

0,2

15,0

15,0

15,0

varav

3312

Övriga inkomster av försåld egendom

0,2

15,0

15,0

15,0

4000

Återbetalning av lån

2,6

2,7

2,4

2,2

5000

Kalkylmässiga inkomster

8,4

8,4

7,3

7,3

6000

Bidrag m.m. från EU

8,5

11,2

11,7

11,0

Statsbudgetens totala inkomster

755,1

734,5

731,4

762,6 95 PROP. 2001/02:100

5.4.2

Övriga inkomster

Mellan 2001 och 2004 uppskattas övriga inkomster minska med ca 5 miljarder kronor. Försäljningsinkomsterna beräknas öka med 15 miljarder kronor mellan 2001 och 2002. Detta motverkas av att Riksbankens extrautdelning på 20 miljarder kronor 2001 och 2002 därefter upphör. Exklusive dessa extraordinära inkomster är nivån i stort sett konstant över tiden. 2000 Inkomster av statens verksamhet

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

50,8

48,8

28,2

28,6

beräkning

Diff. BP2002

0,9

0,8

0,3

0,2 Under denna inkomsttyp redovisas Riksbankens inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB Svenska Spel, Inkomster från statens aktier, Ränteinkomster samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor . År 2001 uppgick inkomsterna till 50,8 miljarder kronor. Detta historiskt sett höga utfall förklaras av Riksbankens extrautdelning på 20 miljarder kronor till följd av bankens överkapitalisering. En extrautdelning sker även 2002 med 20 miljarder kronor vilket innebär att inkomsterna för denna inkomsttyp sammantaget beräknas uppgå till 48,8 miljarder kronor. För 2003 och 2004 beräknas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet stabiliseras runt 28 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar inkomsterna 2002 med 0,9 miljarder kronor. Upprevideringen förklaras till största delen av att inkomsttitlarna Räntor på skattekonto m.m. och Räntor på studielån ökar. 3000 Inkomster av försåld egendom

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

0,2

15,0

15,0

15,0

beräkning

Diff. BP2002

0,1

0,0

0,0

0,0 Under denna inkomsttyp redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. Under perioden 20022004 budgeteras totalt 45 miljarder kronor i försäljningsinkomster vilket motsvarar 15 miljarder kronor per år. Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

2,6

2,7

2,4

2,2

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,3

0,1

0,0

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. återbetalningar av studiemedel (lån upptagna före 1989) och återbetalningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende såddfinansiering. År 2001 uppgick inkomsterna till 2,6 miljarder kronor varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen. Under perioden 20022004 beräknas inkomsterna bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen sker en liten höjning 2002 avseende inkomsttitlarna Återbetalning av studiemedel samt Återbetalning av lån för svenska 

FN-styrkor .

5000 Kalkylmässiga inkomster

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,4

8,4

7,3

7,3

beräkning

Diff. BP2002

-0,2

0,2

-1,1

-1,1

Under denna inkomsttyp redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Statliga pensionsavgifter utgör merparten av inkomsterna. År 2001 uppgick inkomsterna till 8,4 miljarder kronor. År 2003 och framåt beräknas inkomsterna vara 1,1 miljarder kronor lägre. Detta beror 96 på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet fr.o.m. 2003. Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för 2003 och 2004 nedreviderad med 1,1 miljarder kronor beroende på det nya statliga pensionsavtalet. 6000 Bidrag m.m. från EU

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,5

11,2

11,7

11,0

beräkning

Diff. BP2002

-0,9

0,1

0,7

0,1

Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från EG:s socialfond. Nivåhöjningen mellan 2001 och 2002 förklaras av ökade inkomster under titlarna Bidrag från EG:s regionalfond, Bidrag från EG:s jordbruksfonds garantisektion och Bidrag från EG:s jordbruksfond. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för 20022004 uppreviderad med i genomsnitt 0,3 miljarder kronor. PROP. 2001/02:100 seende inkomståret, enligt nationalräkenskaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret två år tidigare. Slutregleringar påverkar prognosen avseende de kassamässiga skatterna t.o.m. 2004. Även NR-skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med ett års eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten fr.o.m. 2003. I tabell 5.14 redovisas den beräknade utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag 20002004.

Tabell 5.14 Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004

Procent

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell beräkning

7,47

6,07

4,42

6,05

4,26

BP2002

7,06

5,54

5,01

6,53

4,18

VP2001

7,00

5,27

3,96

8,03

3,98

Ackumulerat

Aktuell beräkning

7,5

14,0

19,0

26,2

31,6

BP2002

7,1

13,0

18,7

26,4

31,7

VP2001

7,0

12,6

17,1

26,5

31,5 Utvecklingen av skatterna under prognosperioden framgår av diagram 5.5. Mellan 1998 och 2004 beräknas de periodiserade skatterna öka med 116 miljarder kronor, vilket är betydligt mindre än ökningen av NR-skatterna och de utbetalda skatterna, vilka ökar med 123 respektive 122 miljarder kronor.

5.5

Kommunskatter

Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2001 utgörs 68 procent av löner, 20 procent av pensioner och 7 procent av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör 2 procent. Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebiteringen 2002 är 20,47 procent för kommunerna och 10,05 procent för landstingen, dvs. totalt 30,52 procent. Jämfört med 2001 är det en minskning med 0,01 procentenheter. Kommunskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper periodiserat av- Diagram 5.5 Kommun- och landstingsskatter Miljarder kronor

420

400

Periodiserat

NR

Utbetalt

380

360

340

320

300

280

260

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004 Att ökningen är betydligt större i de senare fallen beror på slutregleringar av kommunalskatt avseende tidigare år. Den periodiserade skatten påverkas av högre grundavdrag och den begränsade avdragsrätten för allmän pensionsavgift (se tabell 5.5). Det högre grundavdraget 97 PROP. 2001/02:100 minskar kommunskatterna med 2 miljarder kronor både 2001 och 2002 samt med 4 miljarder kronor 2003, medan den begränsade avdragsrätten ökar skatterna med 5 miljarder kronor per år. De ökade intäkterna medför dock ingen inkomstförstärkning för kommuner och landsting, eftersom en motsvarande nivåsänkning görs av de generella statsbidragen. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen för 2002 har skatteunderlaget för 2001 reviderats upp med 1,3 procentenheter. Större delen av upprevideringen förklaras av en ökad lönesumma. Upprevideringen medför även att kommunerna får en stor slutreglering 2002. Motsvarande upprevidering för 2001 uppgår till 0,4 procentenheter.

5.6

Skattekvoten

Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste definitionen av skattekvoten baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt redovisas påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skattskyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten för samma år medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skattepliktig, jämfört med det land som i stället ger stödet som ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland OECD-länderna. I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. Sverige tillhör den grupp av länder inom OECD som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta en del av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör så långt som möjligt korrigeras för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. En jämförelse av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger dock en indikation på hur skattenivån i olika länder utvecklas. I tabell 5.15 redovisas skattekvoten 1999 samt förändringen av skattekvoten mellan 1990 och 1999 för ett antal OECD-länder. Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst 0,5 procentenheter av skattekvoten medan den i tredje gruppen förklarar mellan 4 och 6 procentenheter. Av tabellen framgår att skattekvoten under perioden minskat i fem länder medan den i flertalet länder ökat med mellan två och fem procentenheter. OECD:s redovisning av skattekvoten skiljer sig något från den som Nationalräkenskaperna tillämpar. 98 5.15 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 1990 1999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av OECD-länder

Procent av BNP

Ländergruppering efter

varav skatt

transfereringars inverkan på

Redovisad

på trans-

Förändring

skattekvoten i procentenheter

skattekvot

fereringar

19901999

0,00,5 procentenheter

Storbritannien

36,3

0,4

0,4

Irland

32,3

0,3

-1,2

Australien

30,6

0,3

1,2

Förenta staterna

28,9

0,4

2,2

Japan

26,2

0,2

-4,5

Korea

23,6

0,0

4,5

0,53,0 procentenheter

Belgien

45,7

1,8

2,6

Österrike

43,9

2,5

3,5

Italien

43,3

2,9

4,4

Norge

41,6

2,6

-0,2

Kanada

38,2

1,7

1,6

Tyskland

37,7

1,3

5,1

3,06,0 procentenheter

Sverige

52,2

4,4

-1,4

Danmark

50,4

5,1

3,3

Finland

46,2

4,4

1,5

Nederländerna

42,1

4,4

-0,7

Uppgift saknas

Frankrike

45,8

2,8

Luxemburg

41,8

1,3

Grekland

37,1

7,8

Island

36,3

5,3

Spanien

35,1

2,1

Schweiz

34,4

3,8

Portugal

34,3

4,9

Turkiet

31,3

11,3

OECDtotalt

37,3

2,3

EU15

41,6

2,4

Anm: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser inkomståret 1997. Förändringen för Sveriges del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Källa: OECD. I tabell 5.16 redovisas Sveriges skattekvot för perioden 19992004, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. NR-skattekvoten var som högst 2001 då skattekvoten uppgick till 54,2 procent. Åren därefter beräknas skattekvoten minska. De skattesänkningar som regeringen genomfört sedan 2000 syns inte i NR-skattekvoten förrän 2002. Den periodiserade skattekvoten minskar dock stegvis utom för år 2000 då den kraftiga ökningen av skatter från kapitalvinster samt bolagsskatter motverkar så mycket att skattekvoten ökar jämfört med 1999. År 2003 slopas det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts med en beskattad garantipension. Omläggningen beräknas höja skattekvoten med 0,5 procentenheter. Den periodiserade skattekvoten är därmed PROP. 2001/02:100 oförändrad jämfört med 2002 medan NR- skattekvoten, beroende på periodiseringseffekter, i stället minskar med 0,5 procentenheter. Tabell 5.16 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Skattekvot enl. NR

52,5

52,5

54,2

51,1

50,6

50,2

Periodiserad

53,2

54,0

52,1

50,8

50,8

50,3

skattekvot

Periodiserad

48,9

50,4

48,4

47,2

46,5

46,0

skattekvot exkl.

skatt på trans-

fereringar m.m.

I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från bruttotill nettoredovisning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet gjordes skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka med 35 procentenheter till ca 46 procent.

5.7

Aktuella skatteregler

1111 Fysiska personers inkomstskatt Arbetsinkomster Statlig och kommunal inkomstskatt tas ut på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattningsbar förvärvsinkomst är summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet, minskad med allmänna avdrag, allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Grundavdraget uppgår till som lägst 0,293 prisbasbelopp. År 2002 är prisbasbeloppet 37 900 kronor. För taxerade förvärvsinkomster i intervallet 1,862,89 prisbasbelopp trappas grundavdraget upp med 25 procent av inkomsten inom detta skikt. För inkomster över 3,04 prisbasbelopp trappas grundavdraget ned med 10 procent av den del av inkomsten som överstiger 3,04 prisbasbelopp tills grundavdraget åter når nivån 0,293 prisbasbelopp. För pensionärer kan i vissa fall grundavdraget ersättas med ett högre så kallat särskilt grundavdrag. 99 PROP. 2001/02:100 Kommunal inkomstskatt beräknas på beskattningsbara förvärvsinkomster som uppgår till minst 100 kronor. Inkomståret 2002 varierar skattesatsen mellan 27,50 och 33,30 procent beroende på kommuntillhörighet. Den genomsnittliga skattesatsen i riket är 30,52 procent. Även under 2002 är det fasta beloppet om 200 kronor per skattskyldig en kommunal inkomstskatt. Statlig inkomstskatt betalas med 20 procent av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den s.k. nedre skiktgränsen, som för inkomståret 2002 uppgår till 273 800 kronor. Därutöver betalas ytterligare 5 procent av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den övre skiktgränsen, som är 414 200 kronor för inkomståret. Statlig inkomstskatt betalas med 20 procent av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen och med 25 procent av den del som överstiger den övre skiktgränsen. Inkomståret 2002 uppgår den nedre skiktgränsen till 273 800 kronor och den övre till 414 200 kronor. I tabell 5.17 redovisas den totala inkomstskatten för olika årslöner 2002. Skatten är beräknad utifrån den genomsnittliga kommunala skattesatsen. Hänsyn har även tagits till grundavdrag och allmän pensionsavgift (se 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift). Tabell 5.17 Inkomstskatt för olika årslöner 2002 Kronor och procent

Marginalskatt

Marginalskatt

Årslön

Skatt 2002

2001

2002

120 000

30 719

36,0%

34,8%

144 000

39 235

37,2%

36,0%

168 000

47 861

37,2%

36,0%

192 000

56 488

37,2%

36,0%

216 000

65 023

34,2%

32,9%

240 000

72 917

34,2%

32,9%

264 000

80 652

33,0%

31,7%

288 000

88 258

52,3%

31,7%

312 000

100 164

50,5%

51,4%

336 000

112 292

50,5%

50,5%

360 000

124 420

50,5%

50,5%

420 000

154 739

55,5%

50,5%

480 000

187 514

55,5%

55,5%

600 000

254 154

55,5%

55,5%

900 000

420 753

55,5%

55,5%

Kapitalinkomster Statlig inkomstskatt tas dessutom ut på kapitalinkomster. Kapitalinkomster beskattas med en skattesats på 30 procent. Beskattningen kan delas in i två huvudgrupper: löpande avkastning och kapitalvinster. Löpande avkastning är bl.a. räntor och utdelningar på aktier. En kapitalvinst är en realiserad värdestegring. För vissa tillgångar begränsas skatteuttaget på kapitalvinster genom att endast en del av den realiserade värdestegringen tas upp till beskattning. 1121 Juridiska personers inkomstskatt Inkomstskatt Skattskyldiga under denna titel är aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker, svenska värdepappersfonder, svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag, utländska juridiska personer, hypoteksföreningar, vissa juridiska personer som förvaltar samfälligheter samt övriga juridiska personer med undantag av svenska dödsbon. Den statliga inkomstskatten uppgår för dessa till 28 procent av den beskattningsbara inkomsten. För värdepappersfonderna är skattesatsen 30 procent. Dagens skattesystem utmärks i huvudsak av följande:

All beskattning av aktiebolag och flertalet andra juridiska personer sker i ett inkomstslag näringsverksamhet.

Reserveringsmöjlighet genom att avdrag medges för avsättning till periodiseringsfond. Avdraget får uppgå till högst 25 procent av inkomsten och skall återföras till beskattning senast det sjätte beskattningsåret efter det år då avsättningen skedde.

Avkastningsskatt Pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar beskattas genom en avkastningsskatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning och är lika med kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåne- 100 räntan året före beskattningsåret. För pensionsförsäkringsavtal tillämpas en skattesats på 15 procent medan avkastningen på kapitalförsäkringar beskattas med 27 procent. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter betalas av arbetsgivare och den som bedriver aktiv näringsverksamhet. Arbetsgivaravgifter Det totala avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för 2002 summerar till 32,82 procent av utbetald bruttolön samt andra ersättningar som ger rätt till socialförsäkringsförmåner. Egenavgifter Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag betalar socialavgifter i form av egenavgifter. För inkomståret 2002 utgör de 31,01 procent av beskattningsunderlaget. Särskild löneskatt Den särskilda löneskatten utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet och på pensionsutfästelser samt på inkomster för personer som är äldre än 65 år. Den särskilda löneskatten är 24,26 procent av beskattningsunderlaget. Allmän pensionsavgift Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas även allmän pensionsavgift. Denna betalas av den enskilde inkomsttagaren och fastställs i samband med taxeringen av inkomstskatt. Den utgör 7 procent av avgiftsunderlaget, dock högst 8,07 inkomstbasbelopp. År 2002 är inkomstbasbeloppet 38 800 kronor. PROP. 2001/02:100 1300 Skatt på egendom Fastighetsskatt Skatt utgår om en fastighet taxerats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter inkomståret 2002 redovisas i tabell 5.18. Tabell 5.18 Skattesatser för olika slag av fastigheter

Procent

Slag av fastighet

Skattesats

Småhus

1,0

Hyreshus, bostadsdel

0,5

Hyreshus, lokaler

1,0

Industrienhet

0,5

Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara 75 procent av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Det kan dock förändras vid ombyggnader. De fem första åren efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighetsskatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts från och med inkomståret 2001. Denna regel innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsättningar, skall betala maximalt fem procent av inkomsten i fastighetsskatt. Fysiska personers förmögenhetsskatt Skattskyldighet till förmögenhetsskatt föreligger för fysiska personer som vid årsskiftet var bosatta i Sverige. Denna skattskyldighet omfattar all skattepliktig förmögenhet i Sverige och utlandet. För skattepliktig förmögenhet under 1 500 000 kronor för enskild person och 2 000 000 kronor för sambeskattade utgår ingen förmögenhetsskatt för fysiska personer. Skatte- 101 PROP. 2001/02:100 satsen är 1,5 procent av den del av den skattepliktiga förmögenheten som överstiger fribeloppet. Juridiska personers förmögenhetsskatt Skattskyldiga är dels svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i förmögenheten genom sin andel, dels svenska stiftelser. Om sådana juridiska personer är helt eller delvis befriade från statlig inkomstskatt föreligger inte skattskyldighet för förmögenhetsskatt. Skattskyldighet inträder vid en beskattningsbar förmögenhet som överstiger 25 000 kronor. För familjestiftelser uppgår fribeloppet till 900 000 kronor. Skatten är proportionell och utgår med 1,5 promille för den del som överstiger fribeloppet .

Arvsskatt Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Arvsskatt utgår efter värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en progressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.19 anges arvsskatten för de olika skatteklasserna. Tabell 5.19 Arvsskatt för olika skatteklasser Kronor

Skattepliktig lott, klass I

Arvsskatt

0 300 000

10 %

300 000

 600 000

30 000 + 20 %

inom skiktet

600 000

90 000 + 30 %

inom skiktet

Skattepliktig lott, klass II

Arvsskatt

0 70 000

10 %

70 000 140 000

7 000

+ 20 %

inom skiktet

140 000 

21 000

+ 30 %

inom skiktet

Skattepliktig lott, klass III

Arvsskatt

0 90 000

10 %

90 000 170 000

9 000

+ 20 %

inom skiktet

170 000 

25 000

+ 30 %

inom skiktet

Till klass I hänförs bland andra make, sambo, barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som till exempel förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. Till klass III hänförs bland annat förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att grundavdrag gjorts. Vid arvsbeskattningen utgör grundavdraget för den efterlevande maken eller sambon 280 000 kronor och för övriga i klass I utgör grundavdraget 70 000 kronor. För arvs- eller testamentslott som beskattas enligt klass II och klass III är grundavdraget 21 000 kronor. Gåvoskatt Gåvoskatt utgår för egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller sammanslutningar som har ett visst allmännyttigt ändamål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Dock är grundavdraget alltid 10 000 kronor. Stämpelskatt Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar. Vid förvärv är skatten 1,5 procent av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undantag 3 procent. Vid inteckning är skatten 2 procent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, 1 procent för luftfartyg och näringsverksamhet samt 0,4 procent för skepp. 1400 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. Omsättning 102 av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår med 25 procent av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag:

12 procent för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter,

6 procent för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, personbefordran, entréavgifter till konserter,

cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblioteks- och museiverksamhet, vissa immateriella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av 20,00 procent, 10,71 procent respektive 5,66 procent. Tobaksskatt Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i Sverige, som förs in eller tas emot från ett annat EG-land eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt utgår för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.20 anges de skattesatser som gäller för 2002. Tabell 5.20 Skattesatser för olika tobaksslag

Cigaretter

20 öre st + 39,2 % av detaljhandelspriset

Cigarrer och cigariller

56 öre styck

Röktobak

630 kronor per kilogram

Snus

123 kronor per kilogram

Tuggtobak

201 kronor per kilogram

PROP. 2001/02:100

Tabell 5.21 Skattesatser för olika alkoholslag

Volymprocent

Öl

Skattesats/liter och volymprocent

Över 2,80

1,47 kronor

Vin

Skattesats/liter

2,25

 4,50

7,58 kronor

4,50

 7,00

11,20 kronor

7,00

 8,50

15,41 kronor

8,50

 15,00

22,08 kronor

15,00 18,00

45,17 kronor

Mellanklassprodukter

Skattesats/liter

1,20

 15,00

27,20 kronor

15,00 22,00

45,17 kronor

Etylalkohol

Skattesats

Över 1,20

501,41 kronor/liter ren alkohol Energiskatt Energiskatt skall erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, bensin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, råtallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och högbeskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skatterna på energi redovisas i tabell 5.22. Tabell 5.22 Några av de vanligaste skattesatserna på energi

Bensin

4,62

kronor/liter

Dieselolja, miljöklass 1

3,12

kronor/liter

Eldningsolja

2505

kronor/m 3

Elektrisk kraft

- hushåll i Norrland

14,00

öre/kWh

- hushåll i övriga landet

19,80

öre/kWh

- el-, gas-, värmeförsörjning

17,40

öre/kWh

- industri

00,00

öre/kWh

Alkoholskatt Alkoholskatt skall betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat EG-land eller som importerats från tredje land. I tabell 5.21 anges de skattesatser som gäller för 2002. Fordonsskatt Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvagnar som dras av motorredskap eller av tunga terrängvagnar är skattepliktiga 103 PROP. 2001/02:100 endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga från och med den 1 januari 2002. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skattevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med totalvikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjulaxlar. I tabell 5.23 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.23 Vissa fordonsskattesatser Kronor per år

Skattevikt (tjänstevikt)

Personbilar

För 900 kg

För varje 100 kg däröver

Dieseldrivna

2245

569

Inte dieseldrivna

585

149

Motorcyklar

För 0-75 kg

För 76 kg och däröver

110

137 Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommuner, nedsatt med 384 kronor per år. 104