Regeringens proposition

1995/96:19

Nya tidpunkter för redovisning och betalning av

mervärdesskatt

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 28 september 1995

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att nya regler införs för redovisning och betalning av

mervärdesskatt. Redovisningsperioden för mervärdesskatt förkortas till en månad

för skattskyldiga som i dag redovisar mervärdesskatt för tvåmånadersperioder.

Två redovisningstidpunkter införs. Redovisning och betalning av mervärdesskatt

skall ske senast den 20 i månaden efter utgången av den redovisningsperiod som

redovisningen avser om beskattningsunderlagen för beskattningsåret beräknas

överstiga 10 miljoner kronor. I övriga fall skall, liksom nu, redovisning och

betalning ske senast den 5 i andra månaden efter periodens utgång. Redovisning

och betalning för den period som slutar den 30 juni behöver dock inte ske förrän

den 20 augusti. Gränsen för vilka som skall redovisa mervärdesskatten i den

särskilda självdeklarationen höjs från 200 000 kronor till en miljon kronor. Den

som i stället föredrar att lämna mervärdesskattedeklarationer skall få göra

detta.

 Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Lagtext 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i mervärdes-

 skattelagen (1994:200) 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i uppbörds-

 lagen (1953:272) 9

3 Ärendet och dess beredning 10

4 Redovisning och betalning av mervärdesskatt 11

 4.1 Nuvarande ordning 11

 4.2 Ordningen inom EU 12

5 Överväganden och förslag 12

 5.1 Nya redovisningsperioder för mervärdesskatt12

 5.2 Ny tidpunkt för redovisning och betalning av

 mervärdesskatt 14

 5.3 Särskilda regler för små företag 18

 5.4 Tidpunkt för avlämnande av periodisk

 sammanställning 19

 5.5 Ikraftträdande 20

6 Ekonomiska och administrativa effekter 20

 6.1 Ränte- och budgeteffekter för staten 20

 6.2 Konsekvenser för de skattskyldiga 22

7 Författningskommentar 22

 7.1 Förslaget till lag om ändring i mervärdes-

 skattelagen (1994:200) 22

 7.2 Förslaget till lag om ändring i uppbörds-

 lagen (1953:272) 25

Bilaga 1 Sammanfattning av delbetänkandet (SOU 1995:12)

 Mervärdesskatt - Nya tidpunkter för redovisning

 och betalning 26

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna 29

Bilaga 3 Förteckning över åberopade EG-direktiv m.m.30

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 31

Bilaga 5 Lagrådets yttrande 35

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den

28 september 1995 37

Rättsdatablad 38

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),

 2. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272).

 4

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200)

 Härigenom föreskrivs1 i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200)2

 dels att 14 kap. 8 a - 10 §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 13 kap. 3 §, 14 kap. 1, 3, 8, 12 och 30 b §§ och 20 kap. 1 § skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 13 kap.

 3 §

-------------------------------------------------------

 Redovisningen skall göras Redovisningen skall göras

löpande för bestämda tids- löpande för bestämda tids-

perioder (redo- perioder (redovis-

visningsperioder). I 14 ningsperioder). I 14 kap.

kap. 8-10 och 30 §§ anges 8 och 30 §§ anges vilka

vilka tidsperioder som utgör tidsperioder som utgör

redovisningsperioder. redovisningsperioder.

 14 kap.

 1 §3

 Den som är skattskyldig enligt denna lag skall registreras, om inte annat

följer av andra stycket.

 Den som är skattskyldig endast på grund av att han förvärvat sådana varor som

anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 skall inte registre-

ras.

-------------------------------------------------------

 I 19 kap. 13 § finns

bestämmelser om registrering

i samband med återbetalning

av mervärdesskatt till icke

skattskyldiga.

 3 §4

-------------------------------------------------------

 En skattskyldig som är En skattskyldig som är

registrerad eller skyldig registrerad eller skyldig

att anmäla sig för registre- att anmäla sig för registre-

ring skall redovisa skatten ring skall redovisa

i en särskild deklaration. skatten i en särskild

Den som bedriver en deklaration. Den som

verksamhet där beskattnings- bedriver en verksamhet där

underlagen för beskatt- beskattningsunderlagen för

ningsåret beräknas sammanlagtbeskattningsåret beräknas

uppgå till högst 200 000 kro-sammanlagt uppgå till högst

nor skall dock redovisa en miljon kronor skall

skatten i en sådan särskild dock redovisa skatten i en

självdeklaration som anges i sådan självdeklaration som

lagen (1990:325) om själv- anges i lagen (1990:325)

deklaration och kon- om självdeklaration och

trolluppgifter.Skyldighet attkontrolluppgifter.

lämna särskild deklaration Skyldighet att lämna

föreligger dock alltid särskild deklaration

 1. för den som är föreligger dock alltid för

skattskyldig enligt 1 kap. skattskyldig som avses i 1 §

2 § första stycket 4 eller 5,andra stycket eller som

 2. för den som omsätter inte är skyldig att lämna

varor enligt 3 kap. 30 a §, självdeklaration.

 3. för den som inte är Skattemyndigheten skall

skyldig att lämna särskild också besluta att skatten

självdeklaration, eller skall redovisas i en

 4. om det finns särskilda särskild deklaration, om

skäl och skattemyndigheten den skattskyldige begär det

beslutat att den skattskyl- eller om det annars finns

dige skall redovisa skatten särskilda skäl. Ett sådant

i en särskild deklaration beslut skall gälla helt be-

även om han enligt första skattningsår eller, om

stycket skall redovisa beslutet meddelas på den

skatten i en särskild själv- skattskyldiges begäran,

deklaration. minst två på varandra

 följande beskattningsår.

 I 19 kap. 13 § finns

 bestämmelser om

 deklarationsskyldighet i

 vissa fall i samband med

 återbetalning av mervärdess-

 katt.

-------------------------------------------------------

 8 §5

-------------------------------------------------------

 En redovisningsperiod om- En redovisningsperiod

fattar två kalendermånader, omfattar en kalendermånad,

om inget annat följer av 8 om inget annat följer av

a, 9 eller 10 §. andra stycket.

Redovisningsperioderna är Skattemyndigheten kan för

januari och februari, mars en viss skattskyldig

och april, maj och juni, besluta att redovis-

juli och augusti, september ningsperioden om en månad

och oktober samt november får förkortas eller förlängas

och december. med ett mindre antal

 dagar, om den skattskyldi-

 ge regelmässigt upprättar

 kortperiodiska bokslut.

 12 §6

-------------------------------------------------------

 Deklarationen skall lämnas Om inget annat följer av

in senast den 5 i andra 13 §, skall den som

månaden efter utgången av denbedriver en verksamhet där

redovisningsperiod som de- beskattningsunderlagen för

klarationen avser om inget beskattningsåret beräknas

annat följer av 13 §. uppgå till

 1. högst 10 miljoner

 kronor lämna in dekla-

 rationen senast den 5 i

 andra månaden efter utgången

 av den redovisningsperiod

 som deklarationen avser,

 2. mer än 10 miljoner

 kronor lämna in

 deklarationen senast den

 20 i månaden efter utgången

 av den redovisningsperiod

 som deklarationen avser.

 I fall som avses i 5 § andra meningen skall deklarationen lämnas in senast 35

dagar efter förvärvet.

 30 b §7

 Den periodiska sammanställningen skall göras för varje kalenderkvartal, om

inte annat följer av andra stycket.

-------------------------------------------------------

 Skattemyndigheten får med- Skattemyndigheten får

ge att periodisk medge att periodisk

sammanställning görs för sammanställning görs för

kalenderår under samma kalenderår under

förutsättningar som anges i förutsättning att

8 a § andra stycket för 1. den skattskyldige

redovisning av skatten för tillämpar kalenderår som

kalenderår. räkenskapsår,

 2. den

 skattskyldige bedriver en

 verksamhet där beskatt-

 ningsunderlagen för

 kalenderåret beräk-nas

 sammanlagt uppgå till högst

 200 000 kronor,

 3. den skattskyldiges

 omsättning av varor enligt

 3 kap. 30 a § uppgår till

 högst 120 000 kronor per

 kalenderår, och

 4. den skattskyldiges

 omsättning av varor enligt

 3 kap. 30 a § inte avser

 nya transportmedel.

 20 kap.

 1 §8

-------------------------------------------------------

 Följande beslut av Följande beslut av

skattemyndigheten får skattemyndigheten får

överklagas hos länsrätten av överklagas hos länsrätten av

den skattskyldige och av den skattskyldige och av

Riksskatteverket: Riksskatteverket:

 1. beskattningsbeslut i 1. beskattningsbeslut i

en fråga som kan ha en fråga som kan ha

betydelse för beskattningen betydelse för beskattningen

eller rätten till eller rätten till

återbetalning enligt 10 kap. återbetalning enligt 10

9-13 §§, kap. 9-13 §§,

 2. beslut att avvisa en 2. beslut att avvisa en

begäran om omprövning av be- begäran om omprövning av be-

skattningsbeslut eller att skattningsbeslut eller att

avvisa ett överklagande till avvisa ett överklagande

länsrätten, till länsrätten,

 3. beslut enligt 10 kap. 3. beslut enligt 10 kap.

9 §, 9 §,

 4. beslut enligt 14 kap. 4. beslut enligt 14 kap.

23 och 24 §§ och 19 kap. 13 §23 och 24 §§, och

i fråga om registrering, och

 5. beslut om 5. beslut om

skattskyldighet eller skattskyldighet eller

anstånd med att lämna anstånd med att lämna

deklaration eller betala deklaration eller betala

skatt. skatt.

 Beslut som Skattemyndigheten i Kopparbergs län har fattat om återbetalning

enligt 10 kap. 1-8 §§ och om betalningsskyldighet och avräkning enligt 19 kap. 7

§ får överklagas hos Länsrätten i Kopparbergs län. Beslut om avräkning får

överklagas särskilt på den grunden att avräkningsbeslutet i sig är felaktigt men

i övrigt endast i samband med överklagande av beslut om betalningsskyldighet.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Äldre bestämmelser om redovisning och betalning av mervärdesskatt gäller

fortfarande i fråga om redovisningsperioder som gått till ända före

ikraftträdandet. Detsamma gäller för redovisningsperiod vars slutmånad är

december 1995 och som på grund av bestämmelserna i 14 kap. 8 § andra stycket

eller i den upphävda 14 kap. 10 § slutar efter ikraftträdandet.

 3. Äldre bestämmelser i 14 kap. 3 § gäller fortfarande i fråga om

beskattningsår som har påbörjats före ikraftträdandet.

**FOOTNOTES**

1Jfr rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om

 harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande

 omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt:

 enhetlig beräkningsgrund (EGT nr L 145, 13.6.1977, s. 1,

 Celex 377L0388) och rådets direktiv 91/680/EEG av den 16

 december 1991 med tillägg till det gemensamma systemet för

 mervärdesskatt och med ändring av direktiv 77/388/EEG med

 sikte på avskaffandet av fiskala gränser (EGT nr L 376,

 31.12. 1991, s. 1, Celex 391L0680).

 2Senaste lydelse av

 14 kap. 8 a § 1994:1798

 14 kap. 9 § 1994:1798.

 3Senaste lydelse 1994:1798.

 4Lydelse enligt 1995:700.

 5 Senaste lydelse 1994:1798.

 6 Senaste lydelse 1994:1798.

 7 Senaste lydelse 1994:1798.

 8 Senaste lydelse 1994:1798.

 5

2.2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen

(1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 13 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 13 §

 1 mom.2 Preliminär F-skatt skall tas ut med ett belopp motsvarande 110 procent

av den skatt enligt 3 mom. som har bestämts för den skattskyldige vid den årliga

debiteringen året före inkomståret. Understiger denna skatt den ursprungligen

debiterade F-skatten tas preliminär F-skatt ut med 105 procent.

 Preliminär F-skatt enligt första stycket får inte tas ut med ett lägre belopp

än som motsvarar den preliminära F-skatt som har debiterats för året före

inkomståret.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte när preliminär F-skatt

skall beräknas med ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars

särskilda omständigheter föreligger.

-------------------------------------------------------

 Vid beräkning av preliminär Vid beräkning av

F-skatt skall, om möjligt, preliminär F-skatt skall,

hänsyn tas till preliminär om möjligt, hänsyn tas till

A-skatt som den preliminär A-skatt som den

skattskyldige kan ha att skattskyldige kan ha att

betala. betala. Detsamma gäller

 mervärdesskatt som skall

 redovisas i särskild själv-

 deklaration, om

 mervärdesskatt inte ingår i

 den skatt som avses i

 3 mom. Om mervärdesskatt

 har fastställts för den

 skattskyldige för tiden

 september andra året före

 inkomståret till och med

 augusti året före

 inkomståret, får denna skatt

 läggas till grund för beräk-

 ningen av den preliminära

 skatten. Om mervärdes-

 skatten för året före

 inkomståret skall redovisas

 i särskild självdeklaration,

 får i stället den

 mervärdesskatt som har

 fastställts för andra året

 före inkomståret läggas till

 grund för beräkningen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången i

fråga om preliminär skatt för 1996.

3 Ärendet och dess beredning

Skattebetalningsutredningen (Fi 1993:07) arbetar sedan sommaren 1993 med att

göra en såväl materiell som lagteknisk översyn av reglerna om redovisning och

betalning av skatter och avgifter. Det övergripande syftet med översynen är att

skapa ett effektivt redovisnings- och betalningssystem för skatter och avgifter.

En fråga som skall övervägas särskilt är tidpunkterna för betalning av skatter

och avgifter.

 Med hänsyn till att det är fråga om mycket stora belopp är det enligt

utredningens direktiv ur statsfinansiell synvinkel viktigt att redovisning och

inbetalning sker så tidigt som möjligt. Utredningsuppdraget avsåg från början

endast direkta skatter och socialavgifter. I juni 1994 lämnade utredningen

delbetänkandet Nya tidpunkter för redovisning och betalning av skatter och

avgifter (SOU 1994:87). Enligt regeringsbeslut den 8 december 1994 fick

utredningen i uppdrag att ta upp även de indirekta skatterna, varvid frågorna om

betalningstidpunkter avseende dem borde redovisas med förtur. I februari 1995

avlämnade utredningen delbetänkandet Mervärdesskatt - Nya tidpunkter för

redovisning och betalning (SOU 1995:12).

 Sammanfattningsvis föreslår utredningen i delbetänkandet SOU 1995:12 att

redovisningsperioden för mervärdesskatt skall vara en månad för alla

skattskyldiga som redovisar i särskild mervärdesskattedeklaration och att sista

redovisnings- och betalningsdag skall vara den 20 i månaden efter periodens

utgång. Utredningen föreslår även att den senarelagda redovisnings- och

betalningstidpunkten för redovisningsperioder som går till ända den 30 juni

slopas. Utredningens sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1.

 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns

i bilaga 2. Dessutom har synpunkter inkommit från andra organisationer, företag

och enskilda. Remissyttrandena finns tillgängliga i Finansdepartementet (dnr

Fi95/1530).

 Regeringen har i prop. 1994/95:150 med förslag till slutlig reglering av

statsbudgeten för budgetåret 1995/96, m.m. (kompletteringspropositionen)

förutskickat att en ändring av reglerna för mervärdesskatteuppbörden skall

genomföras och att denna ändring skall medföra en engångsvis högre inkomst i

statsbudgeten på 8 miljarder kronor och en varaktig årlig ränteeffekt på 450

miljoner kronor.

 Regeringen tar nu närmare upp vilka ändringar som skall göras.

Lagrådet

Lagrådets yttrande har inhämtats över lagförslaget. Lagrådets synpunkter på

lagtextens utformning har beaktats. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i

förhållande till det till Lagrådet remitterade förslaget. Det remitterade

lagförslaget och lagrådets yttrande finns i bilaga 4 och 5.

4 Redovisning och betalning av mervärdesskatt

4.1 Nuvarande ordning

Enligt 16 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200), ML, förfaller mervärdesskatt

till betalning den dag då deklaration med redovisning av mervärdesskatt för viss

redovisningsperiod senast skall lämnas. Redovisningsperioderna för

mervärdesskatt är enligt huvudregeln två kalendermånader, januari * februari,

mars * april, maj * juni, juli * augusti, september * oktober och november *

december (14 kap. 8 § ML).

 Huvudregeln för redovisning av mervärdesskatt är att deklaration skall lämnas

senast den 5 i andra månaden efter utgången av redovisningsperioden (14 kap. 12

§ första stycket ML). Om deklarationen avser den redovisningsperiod som går till

ända den 30 juni skall deklarationen lämnas senast den 20 augusti (14 kap. 13 §

ML). Vid vissa gemenskapsinterna förvärv av nya transportmedel eller förvärv av

punktskattepliktiga varor skall deklaration lämnas senast 35 dagar efter

förvärvet (14 kap. 1 § andra stycket, 5 § och 12 § andra stycket ML).

 Från och med den 1 januari 1995 gäller vidare i 14 kap. 8 a § ML särskilda be-

stämmelser om redovisningsperiod för de skattskyldiga som bedriver handel med

andra EG-länder. Bestämmelserna bygger på att de skattskyldiga skall redovisa

skatten för redovisningsperioder om en månad. Möjlighet finns emellertid också

att redovisa mervärdesskatten för kalenderår. Detta gäller under förutsättning

att den skattskyldige tillämpar kalenderår som räkenskapsår, att han bedriver en

verksamhet där beskattningsunderlagen för kalenderåret beräknas sammanlagt uppgå

till högst 200 000 kronor och att den årliga EG-omsättningen av varor uppgår

till högst 120 000 kronor.

 Även i andra fall än som anges i 14 kap. 8 a § ML kan skattemyndigheten för en

viss skattskyldig besluta att redovisningsperioden tills vidare skall vara en

månad om det kan antas att den ingående skatten regelmässigt kommer att

överstiga den utgående skatten med minst 1 000 kronor varje månad (14 kap. 9 §

ML).

 Skattskyldiga som lämnar särskild självdeklaration och vars beskattnings-

underlag per beskattningsår uppgår till högst 200 000 kronor skall redovisa

mervärdesskatten i självdeklarationen. De som har EG-handel omfattas inte av

dessa regler.

 För sådan skattskyldig som inte redovisar skatten i självdeklarationen utan i

särskild deklaration, trots att beskattningsunderlagen inte beräknas överstiga

200 000 kronor, kan skattemyndigheten besluta att redovisningsperioden skall

vara ett helt beskattningsår (14 kap. 9 § ML). Redovisningsdagen för dessa

skattskyldiga är den 5 februari från och med den 1 januari 1995.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:1978.

 6

4.2 Ordningen inom EU

Medlemsstaterna i EG kom 1967 överens om att de alla skall ha ett

mervärdesskattesystem. En successiv harmonisering av medlemsstaternas

mervärdesskattesystem har sedan dess genomförts genom att en rad direktiv om

mervärdesskatt antagits. De väsentligaste reglerna finns i det sjätte

mervärdesskattedirektivet, 77/388/EEG, som beslutades år 1977. Direktivet har

därefter utökats och ändrats på en rad punkter, bl.a. genom rådsdirektivet

91/680/EEG.

 Redovisningsperioderna för mervärdesskatt kan enligt det sjätte mervär-

desskattedirektivet bestämmas till en månad, två månader, ett kvartal eller

annan period, dock längst ett år (artikel 22.4 a i dess lydelse enligt artikel

28h). Deklaration skall, enligt samma artikel, lämnas inom en tidsrymd som resp.

land bestämmer, men inte senare än två månader efter redovisningsperiodens

utgång.

 Betalning skall ske samtidigt med att deklarationen skall lämnas. Annan

betalningstid kan bestämmas av resp. land. Även interimsbetalning kan krävas

(artikel 22.5 i dess lydelse enligt artikel 28h).

 Förutom den vanliga redovisningen finns ett krav på avlämnande av s.k.

periodiska sammanställningar för att möjliggöra en skattekontroll av

varuförsäljningen mellan medlemsländerna. Sammanställningarna skall lämnas av

samtliga skattskyldiga som säljer varor till en köpare i ett annat EG-land

(artikel 22.6 i dess lydelse enligt artikel 28h). Medlemsländerna får själva

bestämma när företagen skall lämna dessa redovisningar och i vilka former detta

skall ske. Uppgifterna skall emellertid vara tillgängliga för andra medlemslän-

ders skattemyndigheter inom tre månader från utgången av resp. period som

sammanställningen avser (rådsförordningen 218/92). Den period sammanställningen

avser skall som huvudregel omfatta ett kvartal. Efter rådets medgivande får en

medlemsstat dock under vissa förutsättningar ta in sammanställningar omfattande

ett helt år (artikel 22.12 i dess lydelse enligt artikel 28h). Regler om

periodiska sammanställningar har införts i ML (jfr avsnitt 5.4).

5 Överväganden och förslag

5.1 Nya redovisningsperioder för mervärdesskatt

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Förslaget har avstyrkts av Företagarnas Riksorganisation,

Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Revisorsamfundet och Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund. Remissinstanserna har anfört att förslaget leder

till administrativa problem och högre kostnader samt att det ger en

likviditetsförsämring för företagen. I övrigt har förslaget tillstyrkts eller

lämnats utan erinran. Riksgäldskontoret anser att förslaget leder till en

effektivare statlig kassahållning.

 Skälen för regeringens förslag: Inriktningen på det arbete som bedrivs i

Skattebetalningsutredningen (Fi 1993:07) är bl.a. att begränsa inslaget av

kredit i uppbördssystemet. En övergång från tvåmånadersredovisning till en-

månadsredovisning av mervärdesskatt motiveras i grunden av statsfinansiella

skäl. Nuvarande regler, innebärande att enmånadsredovisning skall tillämpas för

skattskyldiga som driver handel med andra EU-länder medan skattskyldiga verk-

samma enbart på hemmamarknaden kan använda en redovisningsperiod om två månader,

har emellertid också satts i fråga utifrån EG:s konkurrensregler. Kapitalkost-

naderna kan generellt sägas vara högre vid enmånadsredovisning än vid

tvåmånadersredovisning. Att ställa krav på enmånadsredovisning för de

skattskyldiga som handlar med andra EU-länder kan därför innebära att de

särbehandlas på ett negativt sätt jämfört med andra skattskyldiga.

Konkurrensneutralitetsskäl talar således för att så enhetliga

redovisningsperioder som möjligt skall gälla för all handel.

 För mervärdesskatt som betalas enligt huvudregeln, dvs. efter en

redovisningsperiod om två månader, är den genomsnittliga kredittiden i dag 65

dagar. Kredittiden anges schablonmässigt till halva redovisningsperioden och

hela den tid som förflyter från redovisningsperiodens utgång till förfallodagen.

Kredittiderna i mervärdesskattesystemet bör beräknas med utgångspunkt från när

varor och tjänster omsätts till dess skatten betalas oavsett om den

skattskyldige fått betalning från kunden vid leveransen eller inte. Värdet för

de skattskyldiga av dessa kredittider har sedan lång tid successivt ökat. Denna

ökning har sin grund i värdeökningen av omsättningen, högre skattesatser och en

breddad skattebas.

 En redovisningsperiod om en månad används som nämnts redan i dag i vissa fall.

Den ordningen tillämpas i regel av skattskyldiga för vilka den ingående skatten

regelmässigt överstiger den utgående skatten, och som således har en fordran på

staten på det överskjutande beloppet. Från och med årsskiftet 1994/95 används

vidare enmånadsredovisning av sådana skattskyldiga som bedriver handel med andra

EG-länder. Av statistiken för 1994 framgår att av det totala antalet

skattskyldiga som det året skulle lämna särskild mervärdesskattedeklaration, ca

440 000, hade ca 41 000 skattskyldiga en redovisningsperiod om en månad, ca

352 000 skattskyldiga en redovisningsperiod om två månader och ca 47 000 skatt-

skyldiga helt beskattningsår som redovisningsperiod.

 I ett sådant nytt samordnat uppbördssystem med ett skattekonto för varje

skatt- eller avgiftsskyldig som Skattebetalningsutredningen utreder kommer

skattskyldiga som är registrerade till mervärdesskatt i många fall att också

lämna redovisning för innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter varje

månad. Avsikten är att möjlighet skall finnas till kvittningar mellan de olika

skatteslagen på skattekontot. En inbetalning av källskatt och arbetsgivarav-

gifter skulle i så fall antingen reduceras eller kvittas mot en fordran på

staten avseende överskjutande ingående mervärdesskatt. Om man ser till

grundtankarna bakom skattekontosystemet, nämligen att skatter och avgifter skall

behandlas på ett enhetligt sätt, är det en väsentlig fördel om även mervär-

desskatt redovisas och betalas varje månad. Redovisningarna, och i viss mån även

betalningarna, kan då samordnas. Den administrativa hanteringen förenklas för

såväl den skattskyldige som skatteförvaltningen.

5.2 Ny tidpunkt för redovisning och betalning av

mervärdesskatt

 Utredningens förslag: Redovisning och betalning av mervärdesskatt skall ske

senast den 20 i månaden efter utgången av den redovisningsperiod som

redovisningen och betalningen avser. Den senarelagda redovisnings- och

betalningstidpunkten för redovisningsperioder som går till ända den 30 juni

slopas.

 Remissinstanserna: Förslaget har avstyrkts av den övervägande delen av

remissinstanserna. Företagens Uppgiftslämnardelegation, Sveriges

Arbetsgivareförening, Svenska Bankföreningen, Sveriges Köpmannaförbund och

Sveriges Industriförbund hänvisar till yttrandet från Näringslivets

Skattedelegation vilken, liksom Sveriges Redovisningskonsulters förbund,

Sveriges Bokförings- och Revisionsbyråers Förbund, Företagarnas

Riksorganisation och Svenska Revisorsamfundet bl.a. anser att förslaget leder

till likviditetsförsämringar, att företagen kan tvingas betala in skatten till

staten innan de fått betalt från sina kunder, höga administrativa kostnader,

svårigheter att hinna få fram korrekt material i rätt tid, svårigheter att

redovisa i semestermånaderna och risk för förskjutna faktureringar samt att

ersättningen till företagen för de administrativa tjänster de utför åt staten

som uppbördsmän som den nuvarande ordningen ger genom kredittiden försvinner.

Sveriges Redovisningskonsulters Förbund och Lantbrukarnas Riksförbund anser att

förslaget kan leda till konkurrenssnedvridningar eftersom andra EU-länder inte

har så kort betaltid. Bokföringsnämnden anser att förslaget inte är i

överensstämmelse med god redovisningssed eftersom redovisning i deklaration av

en affärshändelse kan komma att krävas innan krav på grundbokföring uppkommit.

Statskontoret och Sveriges Redovisnings- och Revisionsbyråers Förbund föreslår

att olika betalningstidpunkter skall gälla för små och större företag. Den

ordningen avvisar emellertid Kooperativa förbundet av

konkurrensneutralitetsskäl. Svenska Revisorsamfundet föreslår ett system med

preliminära deklarationer som kombineras med ett räntesystem fram till dagen för

redovisningen av den ordinarie deklarationen. Landstingsförbundet och Svenska

Kommunförbundet anser att konsekvenserna för sysselsättning och samhällsekonomi

i stort bör analyseras mer. Utredningens förslag har tillstyrkts av

Riksgäldskontoret, som anser att det bidrar till en effektivare statlig

kassahållning, av Statistiska centralbyrån, som anser att det medför att mer

tillförlitlig statistik kan erhållas snabbare, samt av Riksskatteverket och Kon-

junkturinstitutet.

 Skälen för regeringens förslag: Vid valet av förfallodag för mervärdesskatten

bör statsfinansiella hänsyn ges en stor vikt. Inriktningen bör således vara att

begränsa kredittiderna i uppbördssystemet. Hänsyn måste emellertid tas också

till att den betalningsskyldige skall ges rimlig tid att åstadkomma en korrekt

redovisning.

 Möjligheterna för den skattskyldige i sistnämnda hänseende hänger samman med

när de uppgifter som skall lämnas till skattemyndigheten finns tillgängliga. De

uppgifter om den skattepliktiga omsättningen av varor och tjänster som behövs

för redovisningen till mervärdesskatt hämtas ur den skattskyldiges bokföring.

Med hänsyn till att varje skattepliktig affärshändelse intill

redovisningsperiodens utgång skall beaktas behöver den skattskyldige i regel

viss tid efter periodens utgång för att ta fram och ställa samman de uppgifter

som skall redovisas. Särskilt i samband med årsskiften eller vid andra boksluts-

tidpunkter kan det krävas längre tid än annars för redovisningen. Det bör

emellertid nämnas att vissa skattskyldiga, som har en överskjutande ingående

mervärdesskatt, redan i dag fullgör sin redovisningsskyldighet någon av de

första dagarna efter redovisningsperiodens utgång. För många skattskyldiga är

det således klart att det tekniskt är möjligt att fullgöra deklarationsskyldig-

heten på kort tid, väsentligt kortare än de 35 dagar som nu gäller.

 Skattebetalningsutredningen har efter en sammanvägning av olika faktorer gjort

följande bedömning. Förfallodagen för mervärdesskatt bör inte läggas tidigare än

den 20 i månaden efter redovisningsperiodens utgång. Med utgångspunkt i de

administrativa förutsättningarna för den skattskyldiges redovisning åstadkoms

enligt utredningens mening med den 20 som betalningstidpunkt en rimlig för-

kortning av kredittiden för betalningar av mervärdesskatt. Med beaktande även av

förslaget om enmånadsredovisning blir kredittiden i genomsnitt 35 dagar. Den

genomsnittliga kredittiden speglar emellertid inte de variationer som kan före-

komma i det enskilda fallet. I praktiken kommer kredittiden att variera mellan

20 och 50 dagar. Framhållas bör även att en betalningsdag den 20 i månaden efter

redovisningsperiodens utgång av olika skäl får återverkningar på de skattskyldi-

gas likviditetssituation. Det har bl.a. sin grund i de fakturerings- och be-

talningsrutiner som i dag i många fall används. Om den skattskyldige före

betalningsdagen den 20 skall ha fått betalt enligt faktureringen under redovis-

ningsperioden så att hela det utgående mervärdesskattebeloppet finns

tillgängligt för inbetalning till skattemyndigheten senast nämnda dag förutsätts

i princip dels löpande fakturering under redovisningsperioden, dels

betalningsfrister på längst 20 dagar på fakturor som sänds ut inför ett

månadsskifte. I sammanhanget skall emellertid beaktas även de regelmässigt före-

kommande avdragen för ingående mervärdesskatt som reducerar den skattskyldiges

inbetalning av skatt. Även dessa kan komma att tillgodoräknas den skattskyldige

innan han fullgjort betalningen till leverantören. Vidare kan den skattskyldige

räkna sig till godo ränta på influtna skattebelopp, eftersom dessa disponeras

under tiden fram till inbetalningstidpunkten. Likviditetseffekterna i olika

enskilda fall torde komma att uppvisa stora variationer.

 De flesta remissinstanserna har ansett att en redovisnings- och betaltid på 20

dagar efter redovisningsperioden är alltför kort för att en korrekt redovisning

skall kunna tas fram. Regeringen har förståelse för att sådana svårigheter kan

finnas. Detta måste dock vägas mot behovet för staten att få in skattemedlen

inom rimlig tid. Regeringen finner, vid en sammanvägning av dessa olika

intressen, att redovisnings- och betaldagen i detta skede bör sättas till den 20

i månaden efter redovisningsperiodens utgång endast för de allra största

företagen. Övriga företag bör tills vidare få behålla nuvarande redovisnings-

och betalningstider. Det ger dem en genomsnittlig kredittid på 50 dagar och en

tidsperiod om 35 dagar att fullgöra redovisningen på.

 Gränsen för vilka som skall redovisa vid de olika tidpunkterna bör sättas så

att flertalet företag kan behålla nuvarande redovisnings- och betaltid samtidigt

som statens intresse att tillgodogöra sig de i kompletteringspropositionen

angivna likviditetseffekterna i största möjliga utsträckning tillgodoses.

Regeringen anser att skyldigheten att redovisa vid den tidigare tidpunkten bör

gälla när beskattningsunderlagen för beskattningsåret beräknas överstiga 10

miljoner kronor. I det fall beskattningsunderlagen inte tidigare beräknats

överstiga 10 miljoner kronor, varvid redovisning skett vid den senare

tidpunkten, men t.ex. en oförutsedd försäljningsuppgång gör att beskattnings-

underlagen faktiskt överstiger 10 miljoner kronor bör den tidigare redovisnings-

tidpunkten gälla från och med den period som gränsen överskrids. Den

skattskyldige måste således löpande göra beräkningar och hålla reda på hur stora

beskattningsunderlagen är eller kan beräknas bli under året. Gränsdragningen vid

10 miljoner kronor gör att endast ca 29 000 företag av de totalt ca 130 000

företag vars beskattningsunderlag överstiger en miljon kronor kommer att

omfattas av den kortare redovisningstiden. Särskilda regler föreslås för de ca

300 000 företag vars beskattningsunderlag inte överstiger en miljon kronor och

som i dag lämnar mervärdesskattedeklaration, se avsnitt 5.3.

 Skattebetalningsutredningen arbetar som tidigare nämnts för närvarande på ett

förslag om ett skattekontosystem. Införandet av ett sådant system kan komma att

medföra ändrade förutsättningar också vad gäller redovisings- och betaltiderna

för mervärdesskatten. Detta bör emellertid inte nu utgöra hinder för att de här

föreslagna ändringarna genomförs.

 I augusti månad gäller för mervärdesskatt för närvarande den 20 som

betalningsdag. De betalningar som skall göras då avser redovisningsperioder som

går till ända den 30 juni. Som motiv till denna senarelagda betalningstidpunkt

har åberopats svårigheter för de skattskyldiga att redovisa och betala i

anslutning till semesterperioden. Utredningen har föreslagit att regeln slopas.

Många remissinstanser har emellertid framfört synpunkter på att de minsta

företagen och redovisningsbyråerna får problem att fullgöra redovisningarna

under sommaren om så sker. Med hänsyn härtill anser regeringen att regeln tills

vidare bör kunna vara kvar. Den bör gälla samtliga som redovisar

mervärdesskatten i mervärdesskattedeklaration. Det medför att senaste

redovisningsdag för både juni och juli är den 20 augusti för dem vars

beskattningsunderlag överstiger 10 miljoner kronor.

 Den som är skattskyldig endast på grund av att han förvärvat nya

transportmedel eller punktskattepliktiga varor skall inte registreras (14 kap.

1 § andra stycket ML). Han skall redovisa skatten i en deklaration för varje

förvärv. Deklaration skall inlämnas senast 35 dagar efter förvärvet (14 kap. 5 §

andra meningen och 12 § andra stycket ML). Skattebetalningsutredningen har för

att få en enhetlig redovisningstidpunkt föreslagit att denna tidpunkt skall

ändras till den 20 i månaden efter förvärvet. Regeringen anser inte att de

föreslagna ändringarna av redovisningstidpunkt medför att en sådan åtgärd är

nödvändig nu. Redovisningen av dessa förvärv sker på särskilt sätt till

Skattemyndigheten i Kopparbergs län. Förvärvet skall anmälas till

skattemyndigheten som därefter sänder ut en deklarationsblankett. Blanketten

skall fyllas i och lämnas tillsammans med betalningen av skatten. De som

redovisar på detta sätt är inte registrerade till mervärdesskatt, och torde

därför vara ovana vid hanteringen. Det är ofta en engångsföreteelse för dem. Om

redovisning skall ske ett bestämt datum innebär det att tidsperioden under

vilken redovisningsskyldigheten skall fullgöras varierar beroende på när inköpet

gjorts. För vissa skattskyldiga minskar den jämfört med dagens regler.

Regeringens bedömning är därför att nuvarande regler om tidpunkt för redovisning

för denna kategori skattskyldiga tills vidare bör behållas.

 7

5.3 Särskilda regler för små företag

 Skälen för regeringens förslag: Enligt de här redovisade förslagen skall

samtliga företag redovisa mervärdesskatten för enmånadsperioder. Även för

företag med ett beskattningsunderlag på 10 miljoner kronor eller lägre, som

skall behålla nuvarande redovisnings- och betaltider, kommer den genomsnittliga

kredittiden därför att förkortas med 15 dagar. Enmånadsredovisning innebär också

att de företag som i dag har tvåmånadersredovisning skall lämna dubbelt så många

deklarationer per år som i dag. Många företag, särskilt de allra minsta, anlitar

redovisningsbyråer för att få hjälp med såväl bokföring som upprättande av

deklarationer. För redovisningsbyråerna innebär detta nya system att fler

deklarationer skall upprättas.

 För perioden januari-februari 1995 var det ca 425 000 företag som skulle

redovisa mervärdesskatten i särskild mervärdesskattedeklaration. Av dem hade ca

300 000 skattskyldiga en årsomsättning (den i deklarationerna redovisade

omsättningen omräknad till årsomsättning) på en miljon kronor eller lägre.

 Regeringen anser att det för de mindre företag, vars beskattningsunderlag per

år uppgår till högst en miljon kronor, bör införas en lättnad vad avser

redovisningen av mervärdesskatt. Dessa företag bör få redovisa mervärdesskatten

en gång om året, i den särskilda självdeklarationen.

 Möjligheten att redovisa skatten i särskild självdeklaration bör tillkomma

även de små företag som säljer eller förvärvar varor i handel med andra EU-

länder.

 Vissa skattskyldiga lämnar inte särskild självdeklaration. Det gäller t.ex.

handelsbolag och utländska företagare. Dessa måste redovisa skatten i

mervärdesskattedeklaration. Med nuvarande regler kan de få tillämpa kalenderår

som redovisningsperiod om beskattningsunderlagen uppgår till högst 200 000

kronor (14 kap. 8 a § ML). De redovisar och betalar in mervärdesskatten senast

den 5 februari året efter beskattningsåret. Vad gäller inbetalning av

mervärdesskatt innebär detta en skillnad jämfört med dem som redovisar skatten i

självdeklarationen och månadsvis betalar in preliminär skatt, eftersom den

preliminära skatten i regel har beräknats med hänsyn till mervärdesskatten. Det

bör inte komma i fråga att tillåta helårsredovisning av mervärdesskatt för t.ex.

handelsbolag upp till en årsomsättning om en miljon kronor. För att förenkla och

göra systemet mer enhetligt bör i stället månadsredovisning alltid ske. Även

konkurrensneutralitetsskäl talar för en sådan ordning. Möjligheten i 14 kap.

8 a § ML till helårsredovisning för dem som redovisar skatten i

mervärdesskattedeklaration bör således slopas.

 Från och med den 1 november 1995 får 14 kap. 3 § ML en ny lydelse, motsvarande

vad som gällde före den 1 januari 1995. Av andra stycket framgår att

mervärdesskatten skall redovisas i en särskild deklaration om det finns

särskilda skäl och skattemyndigheten beslutat att så skall ske. Sådana särskilda

skäl kan t.ex. finnas om skattemyndigheten beslutat om frivillig skattskyldighet

för uthyrning av rörelselokal.

 När gränsen för vilka som skall redovisa i särskild självdeklaration höjs till

en miljon kronor finns anledning att se över denna regel. Det kan finnas skäl

att tillåta redovisning av mervärdesskatt i särskild deklaration även i andra

fall än vad som skett hittills. Ett exempel är följande: Om en näringsidkare,

som skall redovisa mervärdesskatten i den särskilda självdeklarationen under

ett år gör en stor investering, finns det ingen möjlighet att direkt återfå den

ingående skatten på investeringen innan inkomståret gått till ända. Visserligen

kan jämkning ske av den preliminära skatten, men om investeringen är av stor

omfattning kan det i vissa fall inte vara en tillräcklig åtgärd. Näringsidkaren

kan bli tvungen att ligga ute med mervärdesskatten han betalat till säljaren

under en lång tid innan den kan återfås i form av överskjutande skatt. I ett

sådant fall, eller i andra fall när den skattskyldige finner det mer förmånligt

att redovisa skatten i mervärdesskattedeklaration, skall det finnas möjlighet

för skattemyndigheten att efter ansökan av näringsidkaren besluta att

redovisning skall ske i särskild deklaration. Beslutet bör då gälla från

beskattningsårets början. För att undvika administrativa problem bör ett sådant

beslut avse två beskattningsår, det aktuella och det närmast följande.

5.4 Tidpunkt för avlämnande av periodisk sammanställning

Den som bedriver handel med EG skall lämna vissa uppgifter i en periodisk

sammanställning (13 kap. 30 § ML).

 Enligt EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv skall den periodiska samman-

ställningen omfatta ett kalenderkvartal (artikel 22.6 i dess lydelse enligt

artikel 28h). Motsvarande regel i ML finns i första stycket av 14 kap. 30 b §.

Sverige har i anslutningsfördraget erhållit rätt att under vissa angivna

förutsättningar medge att de periodiska sammanställningarna upprättas för ett

helt år. Det stadgas därför i andra stycket av 14 kap. 30 b § jämfört med 8 a §

andra stycket ML, att den periodiska sammanställningen får lämnas per helår om

den skattskyldiges räkenskapsår är kalenderår, om beskattningsunderlagen uppgår

till högst 200 000 kronor och om den skattskyldiges EG-handel uppgår till högst

120 000 kronor.

 För att underlätta för de minsta företagen bör regeln vara kvar. För de

företag vars verksamhet överstiger angivna gränsvärden skall sammanställningen

upprättas för varje kvartal, även om mervärdesskatten redovisas årsvis i

självdeklarationen.

 Tidpunkten för när den periodiska sammanställningen skall inlämnas är i ML i

huvudsak densamma som tidpunkten för när mervärdesskattedeklarationen skall

lämnas. Sammanställningen skall således inlämnas senast den 5 i andra månaden

efter periodens utgång (14 kap. 30 c § ML). Skattebetalningsutredningen har, för

att behålla enhetligheten i fråga om när redovisningshandlingar skall lämnas,

föreslagit att den periodiska sammanställningen skall lämnas in den 20 i månaden

efter perioden. Detta överensstämmer med utredningens förslag om när den

särskilda deklarationen skall lämnas. Regeringen anser emellertid att det för

närvarande inte finns tillräckliga skäl för att ändra på tidpunkten för

inlämnande av den periodiska sammanställningen. Nuvarande regler bör således

behållas.

5.5 Ikraftträdande

Sett ur statsfinansiell synvinkel bör förslagen genomföras snarast.

 De särskilda reglerna för små företag med höjd gräns för redovisning i

självdeklarationen bör genomföras så att de kan börja tillämpas vid ingången av

ett nytt beskattningsår. De bör därför träda i kraft den 1 januari 1996. Även i

övrigt bör de nya tidpunkterna för redovisning och betalning av skatten

tillämpas för redovisningsperioderna från och med januari 1996. Det innebär att

respitränta, restitutionsränta och dröjsmålsavgift avseende perioder före den 1

januari 1996 skall beräknas med utgångspunkt från de äldre reglerna om

betalningstidpunkt.

6 Ekonomiska och administrativa effekter

6.1 Ränte- och budgeteffekter för staten

Under år 1994 inbetalades ca 162 miljarder kronor i mervärdesskatt till skatte-

myndigheterna och ca 93 miljarder kronor till tullmyndigheterna. Mervärdesskatt

utbetalades med ca 117 miljarder kronor under samma period.

 En övergång till månadsredovisning innebär en minskad kredittid för de

skattskyldiga och därigenom ökade årliga ränteinkomster för den offentliga

sektorn. Även en tidigareläggning av betalningstidpunkten till den 20 i månaden

efter redovisningsperiodens utgång minskar kredittiden i

mervärdesskattesystemet. Däremot innebär bibehållandet av en särskild

redovisningsregel för juni månad en minskning av ränteeffekten. De sammanlagda

ökade ränteintäkterna kan beräknas till ca 730 miljoner kronor per år.

 Bruttoränteinkomsterna för den offenliga sektorn kan antas motsvaras av ökade

kostnader för de skattskyldiga. Kostnaderna kan utgöras av minskade

ränteinkomster eller ökade ränteutgifter på rörelsekapitalet. Det kan också bli

fråga om ökade administrativa kostnader för att klara kortare redovisnings- och

betalningsperioder. Kostnaderna sammantaget för de skattskyldiga leder i sin tur

till ett minskat skatteunderlag och lägre inkomstskatter. Den långsiktiga årliga

budgetförstärkningen för den offentliga sektorn, dvs. nettoeffekten av

förkortade redovisnings- och betalningsperioder i kombination med höjd gräns för

redovisning i självdeklarationen, kan mot denna bakgrund beräknas till ca 450

miljoner kronor.

 De förkortade redovisnings- och betalningsperioderna för under omläggningsåret

med sig en positiv engångseffekt på statsbudgeten på ca 7 - 8 miljarder kronor.

Effekten uppkommer genom att de skattskyldiga som går över från två till en

månads redovisningsperiod och för vilka betalningsperioden förkortas kommer att

redovisa skatt för ytterligare en redovisningsperiod detta budgetår.

 Genomförandet av förkortade redovisnings- och betalningsperioder för mer-

värdesskatt kräver ändringar av de administrativa rutinerna m.m. inom skatte-

förvaltningen. Ett skäl härtill är att deklarationer skall lämnas varje månad av

de skattskyldiga som i dag redovisar mervärdesskatt för tvåmånadersperioder. Ett

annat skäl är de ökade ärendena med bedömningar av vilka skattskyldiga som skall

redovisa mervärdesskatten i självdeklarationen och vilka som skall redovisa i

mervärdesskattedeklarationen. Genom att gränsen för redovisning i särskild

självdeklaration höjs till en miljon kronor, minskar det totala antalet

mervärdesskattedeklarationer som skall hanteras. Skatteförvaltningens kostnader

för hanteringen av deklarationsförfarandet torde därmed kunna reduceras jämfört

med i dag. Eftersom ett stort antal skattskyldiga kommer att redovisa

mervärdesskatten i självdeklarationen, kommer dock viss del av de resurser som i

dag används för hantering och kontroll av mervärdesskattedeklarationerna att

behöva användas för hantering och kontroll av självdeklarationerna.

 De tidigarelagda betalningstidpunkterna innebär att den tid som de

skattskyldiga förfogar över för att färdigställa och ge in sina mervärdes-

skattedeklarationer förkortas. Detta kan, liksom vid andra lagändringar, leda

till en viss ökning av antalet felaktiga deklarationer och betalningar och

därmed även av kontrollinsatser och rättelseåtgärder. Dessutom kan ett begränsat

antal skattskyldiga under en övergångsperiod antas komma att redovisa och betala

mervärdesskatt felaktigt på så sätt att de följer äldre bestämmelser. Även detta

kommer i ett inledande skede att ta vissa resurser i anspråk för skatteförvalt-

ningen. Det är också troligt att antalet skattskyldiga som begär jämkning av den

preliminära skatten kommer att öka när denna omräknas med hänsyn tagen till den

mervärdesskatt som tidigare redovisats i särskild mervärdesskattedeklaration.

Till det nyss sagda kommer behovet av särskilda informationsinsatser beträffande

både de ändrade redovisningsperioderna och betalningstidpunkterna. Dessutom

uppkommer kostnader för omställning av tekniska system.

 Sammantaget torde ändringarna inte innebära någon merkostnad för

skatteförvaltningens administration.

6.2 Konsekvenser för de skattskyldiga

Såväl övergången till enmånadsredovisning för dem som i dag redovisar

mervärdesskatt för tvåmånadersperioder som tidigareläggningen av

betalningstidpunkten för vissa skattskyldiga påverkar näringslivets likviditet.

Vilka likviditetseffekter som uppstår i det enskilda fallet är emellertid svårt

att bedöma.

 Förkortningen av redovisningsperioden innebär att de skattskyldiga som

redovisar i särskild mervärdesskattedeklaration måste upprätta dessa varje månad

i stället för varannan. Det betyder att varje deklaration kommer att bygga på

ett mindre omfattande underlag och därmed bli något enklare att upprätta.

Deklarationsarbetet kommer alltså i viss mån att utjämnas över tiden. Samtidigt

ökar arbetsbelastningen för de skattskyldiga genom de fasta moment som måste

utföras vid varje deklarationstillfälle och således oftare än tidigare. För de

skattskyldiga vars årliga beskattningsunderlag understiger en miljon kronor

minskar dock antalet deklarationstillfällen från sex till en gång per år. Detta

ger en minskad arbetsbelastning.

 Förslaget om tidigareläggning av redovisnings- och betalningstidpunkten för

mervärdesskatt för de allra största företagen innebär att dessa får kortare tid

för arbetet med att upprätta sina mervärdesskattedeklarationer. Regeringen gör

dock den bedömningen att detta inte kan förväntas medföra några betydande

problem för denna kategori företag. Avgörande för hur lång tid

deklarationsarbetet tar är hur snabbt den skattskyldige kan få fram underlaget

för redovisningsperioden * främst in- och utgående fakturor. De ekonomiska redo-

visningssystemen hos de skattskyldiga är ofta uppbyggda för att tillgodose både

företagsledningens krav på rapportering och externa krav på redovisningen.

Redovisningen av mervärdesskatt är härvid en integrerad del av redovis-

ningssystemen.

7 Författningskommentar

7.1 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200)

13 kap. 3 §

Ändringen är föranledd av att 8 a, 9 och 10 §§ föreslås upphävda.

14 kap. 1 §

Sista stycket tas bort eftersom 19 kap. 13 § numera handlar om skyldighet att

avlämna särskild mervärdesskattedeklaration i vissa återbetalningsfall, och inte

om registrering. En hänvisning till 19 kap. 13 § görs i stället i 14 kap. 3 §.

Att även de återbetalningsberättigade skall registreras följer av hänvisningen

till 14 kap. i 19 kap. 12 §.

14 kap. 3 §

De i lagrådsremissen föreslagna andra och tredje styckena formuleras om och förs

ihop till ett stycke i enlighet med Lagrådets författningsförslag. Begreppet

"särskild självdeklaration" ersätts med endast "självdeklaration". Avsikten har

varit att i första stycket reglera om mervärdesskatt skall redovisas i

självdeklarationen i stället för i mervärdesskattedeklarationen. Om, och i så

fall vilket slags, självdeklaration som skall lämnas skall dock avgöras enligt

lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Undantaget i andra

ledet av första meningen i andra stycket är avsett att gälla dem som inte alls

skall avlämna självdeklaration, t.ex. handelsbolag, inte att göra bestämmelsen

beroende av vilket slags självdeklaration som skall lämnas.

 Av första ledet av meningen framgår att bestämmelsen också omfattar den som är

skattskyldig endast på grund av att han förvärvat sådana varor som anges i 2 a

kap. 3 § första stycket 1 och 2 ML. I övrigt utgår bestämmelserna i punkt 1 och

2 eftersom även den som handlar med andra EU-länder skall kunna redovisa

mervärdesskatten i självdeklarationen.

 Av andra stycket framgår också att skattemyndigheten inte skall göra någon

särskild prövning av skälen till varför den skattskyldige begär att få redovisa

mervärdesskatten i självdeklarationen.

 Ett beslut av skattemyndigheten kan gälla från ingången av kommande eller

påbörjat beskattningsår. Skattemyndigheten kan således på begäran av den

skattskyldige i t.ex. december ett år besluta att mervärdesskatten skall

redovisas i särskild deklaration fr.o.m. januari nästkommande beskattningsår.

Skattemyndigheten kan även besluta att redovisning skall ske i särskild

deklaration fr.o.m. januari innevarande år om en skattskyldig som redovisar

skatten i självdeklarationen under året t.ex. blir frivilligt skattskyldig för

uthyrning av rörelselokal enligt 9 kap.

 Vad gäller hänvisningen i tredje stycket, se kommentaren till 14 kap. 1 §.

 Bestämmelsen har i övrigt kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt

5.3).

14 kap. 8 §

Bestämmelsen som innebär att redovisningsperioden enligt huvudregeln är en

kalendermånad har kommenterats i allmänmotiveringen (avsnitt 5.1).

 I ett nytt andra stycke införs regler som motsvarar de som tidigare stod i 10

§. En ändring görs till följd av att regeln i första stycket om

redovisningsperiodens längd ändras.

 8

14 kap. 8 a och 9 §§

Eftersom alla som redovisar mervärdesskatten i mervärdesskattedeklarationen

skall tillämpa enmånadsredovisning är första stycket i 8 a § och första meningen

i 9 § obehövliga.

 Möjligheten till helårsredovisning för dem som redovisar skatten i

mervärdesskattedeklaration föreslås slopad. Detta kommenteras i den allmänna

motiveringen (avsnitt 5.3).

 Paragraferna föreslås således upphävda.

14 kap. 10 §

Bestämmelsen föreslås flyttad till ett nytt andra stycke i 8 §. Paragrafen

föreslås därför upphävd.

14 kap. 12 §

Ändringen kommenteras i allmänmotiveringen (avsnitt 5.2).

14 kap. 30 b §

Eftersom 30 b § hänvisar till andra stycket i 8 a § som föreslås slopat, förs

regler innehållande motsvarande beloppsgränser in här. Varför regeln

beträffande periodiska sammanställningar behålls kommenteras i

allmänmotiveringen (avsnitt 5.4).

 Enligt EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv (artikel 22.12 i dess lydelse

enligt artikel 28h) får periodisk sammanställning inte upprättas per helår om

den skattskyldiges EG-omsättning avser nya transportmedel. En regel motsvarande

detta föreslås införd i andra stycket punkt 4.

20 kap. 1 §

Eftersom 19 kap. 13 § inte längre handlar om registrering, skall den inte

omfattas av punkt 4.

Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 Punkt 2 medför att räntor och avgifter avseende tidigare perioder beräknas med

utgångspunkt från den tidpunkt som redovisning och betalning skulle ske enligt

äldre regler. Detta skall även gälla dem som tillämpar kortperiodiska bokslut.

 Punkt 3 medför att den som har brutet räkenskapsår som påbörjats före

ikraftträdandet men ännu ej avslutats skall omfattas av de äldre bestämmelserna

om på vilket sätt redovisning av mervärdesskatt skall ske. Detta för att undvika

en övergång mitt i ett beskattningsår.

7.2 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen

(1953:272)

13 § 1 mom.

Vid beräkningen av den preliminära skatten för sådana skattskyldiga som skall

redovisa mervärdesskatt i den särskilda självdeklarationen skall hänsyn tas till

beräknad mervärdesskatt för inkomståret. Nuvarande lydelse av första stycket

leder till en sådan ordning endast i de fall den årliga debiteringen året före

inkomståret också omfattar mervärdesskatt. Den preliminära skatten bör

emellertid även i andra fall beräknas med hänsyn tagen till mervärdesskatt.

Detta bör ske så att den slutliga skatten som skall ligga till grund för

beräkningen av den preliminära skatten automatiskt räknas upp med ett belopp som

kan antas motsvara den mervärdesskatt som kan komma att belöpa på aktuellt

inkomstår. Det första året en sådan beräkning blir aktuell, får den

mervärdesskatt som belöper på den period om ett år som slutar den 31 augusti

året innan inkomståret läggas till grund för beräkningen. Perioden har valts så

att skattemyndigheten skall hinna få fram ett tillförlitligt underlag. Om någon

mervärdesskatt inte har fastställts under året före inkomståret på grund av att

skatten skall redovisas i särskild självdeklaration får i stället den skatt som

fastställts för andra året före inkomståret användas för beräkningen av den

preliminära skatten. Bestämmelserna om detta har tagits in i momentets sista

stycke.

 9

Sammanfattning av delbetänkandet (SOU 1995:12) Mervärdesskatt - Nya tidpunkter

för redovisning och betalning

Förslagen i korthet

Redovisningsperioden för mervärdesskatt förkortas till en månad för skattskyl-

diga som i dag redovisar mervärdesskatt för tvåmånadersperioder.

 Mervärdesskatt skall redovisas och betalas senast den 20 i månaden efter

utgången av redovisningsperioden.

 Räntevinsten för staten av förslagen kan uppskattas till ca 900 mkr per år och

den årliga budgetförstärkningen till ca 450 mkr. Det år som förslagen genomförs

uppkommer en positiv engångseffekt på statsbudgeten om ca 10 200 mkr. De

ekonomiska konsekvenserna för de skattskyldiga beräknas svara minst mot de

statsfinansiella effekterna.

 Förslagen är avsedda att träda i kraft den 1 januari 1996.

Bakgrund och allmänna motiv

Skattebetalningsutredningens uppdrag är att göra en såväl saklig som lagteknisk

översyn av reglerna om redovisning och betalning av skatter och avgifter. Det

övergripande syftet med översynen är att skapa ett effektivt redovisnings- och

betalningssystem.

 Utredningsarbetet har inledningsvis riktats in på direkta skatter och

arbetsgivaravgifter. Sedan den tidigare pågående EG-anpassningen av de indirekta

skatterna avslutats har regeringen i december 1994 medgett att utredningen i

utredningsarbetet får ta upp även de indirekta skatterna. Regeringen har

samtidigt angett att frågorna som rör betalningstidpunkter för de indirekta

skatterna bör redovisas med förtur.

 Utredningen har tidigare behandlat redovisnings- och betalningstidpunkterna

för källskatt och arbetsgivaravgifter, se delbetänkandet Nya tidpunkter för

redovisning och betalning av skatter och avgifter (SOU 1994:87). Förslagen har

lett till lagstiftning som tillämpas fr.o.m. uppbördsåret 1995/96.

 I detta sammanhang behandlas motsvarande frågor såvitt avser mervärdesskatten.

 Motiven till förtursbehandlingen av betalningstidpunkterna för mervärdesskatt

är statsfinansiella. Enligt utredningens direktiv är det viktigt att redovisning

och inbetalning sker så tidigt som möjligt. I det här sammanhanget skall vägas

in resultatet av den översyn av statliga betalningstidpunkter som utförts av

Riksgäldskontoret (RGK) och Riksrevisionsverket (RRV).

 Frågan om tidpunkterna för betalning av skatter och avgifter är på flera sätt

förbunden med utformningen av ett samordnat system för skatte- och avgiftsbe-

talningar. Utgångspunkten i detta arbete är att uppbördssystemet skall

effektiviseras genom ökad enhetlighet och förenkling. När redovisnings- och

betalningstidpunkterna bestäms måste beaktas både denna inriktning och de

statsfinansiella effekterna.

 Huvuddragen i ett nytt system för redovisning och betalning av skatter och

avgifter * ett skattekontosystem * har nu klarnat. En bedömning kan därför göras

av inbetalningstidpunkternas plats i ett sådant system. Hittills gjorda

överväganden beträffande utformningen av det nya förfarandet visar att det bör

finnas två förfallodagar varje månad. De bör knyta an till den nuvarande indel-

ningen av periodiskt återkommande och betydande skatte- och avgiftsbetalningar.

Debiterad och innehållen preliminär skatt samt arbetsgivaravgifter har i dag

samma förfallodag i månaden, den 10. Den samordningen är naturlig och bör

behållas. Till en andra förfallodag bör då hänföras i första hand betalningar av

mervärdesskatt.

Redovisningsperioden * övergång till enmånadsredovisning

Den översyn av statliga betalningstidpunkter som RGK och RRV har genomfört visar

inte annat än att en övergång från tvåmånadersredovisning till enmånads-

redovisning av mervärdesskatt är möjlig. I grunden är det statsfinansiella skäl

som motiverar en sådan övergång. Men det finns även effektivitetsvinster att

hämta sett ur uppbördsadministrativ synvinkel. Dessutom är enmånadsredovisning

för samtliga skattskyldiga som inte har beskattningsåret som redovisningsperiod

mer konkurrensneutralt än att endast skattskyldiga som driver handel med EG

skall redovisa och betala varje månad. Den nuvarande ordningen med olika

redovisningsperioder har nyligen satts i fråga utifrån EG:s konkurrensregler.

 Redovisningsperioden för mervärdesskatt föreslås därför förkortad till en

månad för skattskyldiga som i dag redovisar mervärdesskatt för tvåmånadersperio-

der.

Redovisning och betalning senast den 20 i månaden efter redovisningsperiodens

utgång

Enligt RGK och RRV finns det förutsättningar för en tidigareläggning av

redovisnings- och betalningstidpunkten för mervärdesskatt. RGK och RRV anser att

även små företag och företag med geografiskt spridd verksamhet kan redovisa

mervärdesskatt den 18 varje månad. Vissa skattskyldiga som har en överskjutande

ingående mervärdesskatt fullgör för övrigt i dag sin redovisningsskyldighet

någon av de första dagarna efter redovisningsperiodens utgång.

 Vid valet av förfallodag för mervärdesskatten väger de statsfinansiella

effekterna tungt. En tidigareläggning av betalningstidpunkten leder till att den

möjlighet till kredit som ryms i det nuvarande mervärdesskattesystemet i stället

för hos staten får sökas på den gängse kreditmarknaden. Om man ser till statens

intressen som borgenär begränsas kreditrisken om en skatt eller avgift skall

betalas i nära anslutning till utgången av en redovisningsperiod eller motsva-

rande.

 En annan faktor som måste beaktas vid valet av redovisnings- och

betalningstidpunkt är att de skattskyldiga skall ges rimlig tid att åstadkomma

korrekta redovisningar. Hänsyn måste också tas till de ekonomiska konsekvenserna

för de skattskyldiga.

 Mot bakgrund av i första hand nämnda förhållanden föreslås att redovisnings-

och betalningstidpunkten för mervärdesskatt förläggs till den 20 i månaden efter

redovisningsperiodens utgång. Den nuvarande utsträckta betalningsfristen under

sommarperioden föreslås slopad.

 Vid enmånadsredovisning av mervärdesskatt och den 20 i månaden som

betalningsdag blir den genomsnittliga kredittiden 35 dagar. I praktiken kommer

kredittiden att variera mellan 20 * 50 dagar.

Konsekvenser och ikraftträdande, m.m.

En övergång till månadsredovisning ger ökade årliga ränteinkomster för staten på

brutto ca 450 mkr (kalkylränta 8 %). Tidigareläggningen av betalningstidpunkten

till den 20 i månaden efter redovisningsperiodens utgång ger ökade årliga

ränteinkomster på i storleksordningen 450 mkr brutto. Den sammanlagda

långsiktiga årliga inkomstförstärkningen för staten, dvs. nettoeffekten av dessa

förändringar för den offentliga sektorn, kan beräknas till ca 450 mkr. Under

genomförandeåret uppstår vidare en positiv kassamässig engångseffekt för staten

på ca 10 200 mkr.

 Konsekvenserna för de skattskyldiga består i ökade ränteutgifter om ca 900 mkr

och en likviditetsindragning om ca 10 900 mkr. Kostnader för de skattskyldiga

uppkommer även genom att administrativa rutiner m.m. behöver ändras.

 Förslagen om övergång till enmånadsredovisning av mervärdesskatt och

tidigareläggning av tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt

föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 Utredningsarbetet går nu vidare med den närmare utformningen av ett nytt

system för redovisning och betalning av skatter och avgifter. Under det

fortsatta arbetet kommer bl.a. att tas fram förslag till en ny lagstiftning på

uppbördsområdet. Siktet är inställt på att kommande förslag om ett

skattekontosystem m.m. skall kunna träda i kraft vid årsskiftet 1997/98.

 26

Förteckning över remissinstanserna

Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av Riksgäldskontoret,

Statskontoret, Statistiska centralbyrån, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Länsrätten i Göteborgs och Bohus län, Bokföringsnämnden, Föreningen

Auktoriserade Revisorer, Företagarnas Riksorganisation, Företagens

Uppgiftslämnardelegation, Kooperativa förbundet, Konjunkturinstitutet,

Landstingsförbundet, Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Arbetsgivareföreningen,

Svenska Bankföreningen, Svenska Kommunförbundet, Svenska Revisorsamfundet,

Sveriges Bokförings- och Revisionsbyråers Förbund, Sveriges Industriförbund,

Sveriges Köpmannaförbund, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund, Grossistför-

bundet Svensk Handel.

 Svenska Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund har åberopat

yttrandet lämnat av Näringslivets Skattedelegation. Företagens

Uppgiftslämnardelegation, Svenska Bankföreningen och Sveriges Köpmannaförbund

har förutom eget yttrande åberopat yttrandet från Näringslivets

Skattedelegation.

 Riksskatteverket har bifogat yttranden från Skattemyndigheten i Stockholms

län, Skattemyndigheten i Göteborgs och Bohus län samt Skattemyndigheten i

Malmöhus län.

 Dessutom har synpunkter inkommit från ett stort antal organisationer, företag

och privatpersoner.

 29

Förteckning över åberopade EG-direktiv m.m.

77/388/EEG: Rådets sjätte direktiv av den 17 maj

1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande

omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig be-

räkningsgrund (ur EGT nr L 145, 13.6.1977, s. 1)

Viktigare ändringar i direktivet:

91/680/EEG: Rådsdirektivet av den 16 december 1991 med kompletteringar av det

gemensamma mervärdesskattesystemet och med ändringar i direkivet 77/388/EEG

syftande till upphävande av de inre gränserna (ur EGT nr L 376, 31.12.1991, s.

1)

Rådsförordningen 218/92 av den 27 januari 1992 om administrativt samarbete inom

området indirekta skatter (mervärdesskatt)(ur EGT nr L 24, 1.2.1992, s. 1).

 30

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

(1994:200)

 Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200)3

 dels att 14 kap. 8 a - 10 §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 13 kap. 3 § och 14 kap. 3, 8, 12 och 30 b §§ skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 13 kap.

 3 §

-------------------------------------------------------

 Redovisningen skall göras Redovisningen skall göras

löpande för bestämda löpande för bestämda

tidsperioder (redovis- tidsperioder (redovis-

ningsperioder). I 14 kap. ningsperioder). I 14 kap.

8-10 och 30 §§ anges vilka 8 och 30 §§ anges vilka

tidsperioder som utgör tidsperioder som utgör

redovisningsperioder. redovisningsperioder.

 14 kap.

 3 §4

-------------------------------------------------------

 En skattskyldig som är En skattskyldig som är

registrerad eller skyldig registrerad eller skyldig

att anmäla sig för registre- att anmäla sig för registre-

ring skall redovisa skatten ring skall redovisa

i en särskild deklaration. skatten i en särskild

Den som bedriver en deklaration. Den som

verksamhet där beskattnings- bedriver en verksamhet där

underlagen för beskatt- beskattningsunderlagen för

ningsåret beräknas sammanlagtbeskattningsåret beräknas

uppgå till högst 200 000 kro-sammanlagt uppgå till högst

nor skall dock redovisa en miljon kronor skall

skatten i en sådan särskild dock redovisa skatten i en

självdeklaration som anges i sådan självdeklaration som

lagen (1990:325) om själv- anges i lagen (1990:325)

deklaration och om självdeklaration och

kontrolluppgifter. kontrolluppgifter.

 Skyldighet att lämna särskild deklaration föreligger dock alltid

-------------------------------------------------------

 1. för den som är 1. för den som är

skattskyldig enligt 1 kap. skattskyldig enligt 1 §

2 § första stycket 4 eller 5,andra stycket,

 2. för den som omsätter 2. för den som inte är

varor enligt 3 kap. 30 a §, skyldig att lämna

 3. för den som inte är självdeklaration,

skyldig att lämna särskild 3. om skattemyndigheten

självdeklaration, eller på begäran av den

 4. om det finns särskilda skattskyldige beslutat att

skäl och skattemyndigheten skatten skall redovisas i

beslutat att den skattskyl- en särskild deklaration,

dige skall redovisa skatten eller

i en särskild deklaration 4. om det finns särskilda

även om han enligt första skäl för att skatten skall

stycket skall redovisa redovisas i en särskild

skatten i en särskild själv- deklaration, och skatte-

deklaration. myndigheten beslutat att

 skatten skall redovisas på

 sådant sätt.

 Ett beslut enligt andra

 stycket 3 eller 4 skall

 gälla helt beskattningsår, i

 fråga om beslut enligt

 andra stycket 3 minst två på

 varandra följande

 beskattningsår.

 8 §5

-------------------------------------------------------

 En redovisningsperiod om- En redovisningsperiod

fattar två kalendermånader, omfattar en kalendermånad,

om inget annat följer av 8 om inget annat följer av

a, 9 eller 10 §. Redo- andra stycket.

visningsperioderna är ja- Skattemyndigheten kan för

nuari och februari, mars en viss skattskyldig

och april, maj och juni, besluta att redovis-

juli och augusti, september ningsperioden om en månad

och oktober samt november får förkortas eller förlängas

och december. med ett mindre antal

 dagar, om den skattskyldi-

 ge regelmässigt upprättar

 kortperiodiska bokslut.

 12 §6

-------------------------------------------------------

 Deklarationen skall lämnas Om inget annat följer av

in senast den 5 i andra 13 § skall den som bedriver

månaden efter utgången av denen verksamhet där

redovisningsperiod som de- beskattningsunderlagen för

klarationen avser om inget beskattningsåret beräknas

annat följer av 13 §. uppgå till

 1. högst 10 miljoner

 kronor lämna in dekla-

 rationen senast den 5 i

 andra månaden efter utgången

 av den redovisningsperiod

 som deklarationen avser,

 2. mer än 10 miljoner

 kronor lämna in

 deklarationen senast den

 20 i månaden efter utgången

 av den redovisningsperiod

 som deklarationen avser.

 I fall som avses i 5 § andra meningen skall deklarationen lämnas in senast 35

dagar efter förvärvet.

 30 b §7

 Den periodiska sammanställningen skall göras för varje kalenderkvartal, om

inte annat följer av andra stycket.

-------------------------------------------------------

 Skattemyndigheten får Skattemyndigheten får

medge att periodisk medge att periodisk

sammanställning görs för sammanställning görs för

kalenderår under samma kalenderår under

förutsättningar som anges i förutsättning att

8 a § andra stycket för 1. den skattskyldige

redovisning av skatten för tillämpar kalenderår som

kalenderår. räkenskapsår,

 2. den skattskyldige

 bedriver en verksamhet där

 beskattningsunderlagen för

 kalenderåret beräk-

 nas sammanlagt uppgå till

 högst 200 000 kronor,

 3. den skattskyldiges

 omsättning av varor enligt

 3 kap. 30 a § uppgår till

 högst 120 000 kronor per

 kalenderår och

 4. den skattskyldiges

 omsättning av varor enligt

 3 kap. 30 a § inte avser

 nya transportmedel.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 2. Äldre bestämmelser om redovisning och betalning av mervärdesskatt gäller

fortfarande i fråga om redovisningsperioder som gått till ända före

ikraftträdandet. Detsamma gäller för redovisningsperiod vars slutmånad är

december 1995 och som på grund av bestämmelserna i 14 kap. 8 § andra stycket

slutar efter ikraftträdandet.

 3. Äldre bestämmelser i 14 kap. 3 § gäller fortfarande i fråga om

beskattningsår som har påbörjats före ikraftträdandet.

**FOOTNOTES**

3 Senaste lydelse av

 14 kap. 8 a § 1994:1798

 14 kap. 9 § 1994:1798.

4 Lydelse enligt prop. 1994/95:202.

5 Senaste lydelse 1994:1798.

6 Senaste lydelse 1994:1798.

7 Senaste lydelse 1994:1798.

 31

2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 13 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 13 §

 1 mom.2 Preliminär F-skatt skall tas ut med ett belopp motsvarande 110 procent

av den skatt enligt 3 mom. som har bestämts för den skattskyldige vid den årliga

debiteringen året före inkomståret. Understiger denna skatt den ursprungligen

debiterade F-skatten tas preliminär F-skatt ut med 105 procent.

 Preliminär F-skatt enligt första stycket får inte tas ut med ett lägre belopp

än som motsvarar den preliminära F-skatt som har

debiterats för året före inkomståret.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte när preliminär F-skatt

skall beräknas med ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars

särskilda omständigheter föreligger.

-------------------------------------------------------

 Vid beräkning av preliminär Vid beräkning av

F-skatt skall, om möjligt, preliminär F-skatt skall,

hänsyn tas till preliminär om möjligt, hänsyn tas till

A-skatt som den preliminär A-skatt som den

skattskyldige kan ha att skattskyldige kan ha att

betala. betala. Detsamma gäller

 mervärdesskatt som skall

 redovisas i särskild själv-

 deklaration om

 mervärdesskatt inte ingår i

 den skatt som avses i

 3 mom. Om mervärdesskatt

 har fastställts för den

 skattskyldige för tiden

 september andra året före

 inkomståret till och med

 augusti året före inkomståret

 får denna skatt läggas till

 grund för beräkningen av den

 preliminära skatten. Om

 mervärdesskatten för året före

 inkomståret skall redovisas

 i särskild självdeklaration

 får i stället den

 mervärdesskatt som har

 fastställts för andra året

 före inkomståret läggas till

 grund för beräkningen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången i

fråga om preliminär skatt för 1996.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:1978.

 32

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-09-14

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 1 juni 1995 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

mervärdesskattelagen (1994:200) och lag om ändring i uppbördslagen (1953:272).

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren Eva
[REDACTED_EFTERNAMN] och kanslirådet Kjell[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)

14 kap.

3 §

Huvudregeln i paragrafen är enligt första stycket att en skattskyldig som är

registrerad eller skyldig att anmäla sig för registrering skall redovisa

mervärdesskatten i en särskild deklaration. Från denna regel görs i samma stycke

undantag för det fallet att beskattningsunderlagen för beskattningsåret beräknas

uppgå till högst en miljon kr; skatten får i sådant fall redovisas i den

skattskyldiges självdeklaration. Genom andra stycket föreslås en kompletterande

reglering i fyra skilda punkter. Lagrådet vill förorda vissa jämkningar i nämnda

styckes avfattning.

 Enligt andra stycket punkt 1 i remissens avfattning skall skyldighet att lämna

särskild deklaration alltid föreligga för "den som är skattskyldig enligt" 14

kap. 1 § andra stycket. Ur sistnämnda författningsrum, som föreskriver frihet

från registreringsskyldighet för den som är skattskyldig endast på grund av att

han gjort ett s.k. gemenskapsinternt förvärv av transportmedel eller viss

punktskattepliktig vara, kan emellertid inte härledas någon skattskyldighet;

denna skyldighet behandlas i 1 kap. Lagrådet vill förorda att regeln i stället

formuleras så att den tar sikte på "skattskyldig som avses i" 14 kap. 1 § andra

stycket. Det bör anmärkas att både denna formulering och den som använts i

remissen får till följd att - under förutsättning att beskattningsunderlagen för

beskattningsåret beräknas uppgå till högst en miljon kr - skyldigheten att

avlämna särskild deklaration bortfaller i den situationen att skattskyldighet

uppkommit både på grund av ett gemenskapsinternt förvärv av nyss angivet slag

och av annan anledning, något som synbarligen också är avsikten.

 Avsikten med regleringen i punkterna 3 och 4 enligt remissens förslag är

uppenbarligen att skattemyndigheten dessutom skall besluta om skyldighet att

avlämna särskild deklaration i två fall, nämligen dels när den skattskyldige

begär det, dels när det finns särskilda skäl. Detta har inte kommit till klart

uttryck med den föreslagna avfattningen. Lagrådet förordar att bestämmelserna

omredigeras och att andra stycket utan punktindelning sammanförs med det i

remissen föreslagna tredje stycket till ett stycke av följande lydelse:

"Skyldighet att lämna särskild deklaration föreligger dock alltid för

skattskyldig som avses i 1 § andra stycket eller som inte är skyldig att lämna

självdeklaration. Skattemyndigheten skall också besluta att skatten skall

redovisas i en särskild deklaration, om den skattskyldige begär det eller om det

annars finns särskilda skäl. Ett sådant beslut skall gälla helt beskattningsår

eller, om beslutet meddelas på den skattskyldiges begäran, minst två på varandra

följande beskattningsår."

Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

 35

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 28 september 1995

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:19 Nya tidpunkter för redovisning och

betalning av mervärdesskatt.

 37

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp-bakomliggande

 häver eller upp- EG-regler

 repar ett normgiv-

 ningsbemyndigande

Mervärdesskattelagen (1994:200) 377L0388

 391L0680

 38