Regeringens proposition 1992/93:59

om omstrukturering av det svenska ägandet i

Scandinavian Airlines System (SAS)

1992/93:59

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokollet den 22 december 1992.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att staten accepterar ett erbjudande från Svensk In­terkontinental Lufttrafik AB (SILA) att i en av bolaget beslutad nyemission teckna 35 250000 aktier motsvarande halva aktiekapitalet i SILA. Betalning criiiggs enligt förslaget genom att apportegendom bestående av samtliga sta­tens aktier i AB Aerotransport (ABA) och samtliga aktier i ett av staten hel­ägt bolag tillförs SILA. ABA blir genom affären ett helägt dotterbolag till SILA och kommer även i fortsättningen att äga 3/7 i SAS.

Det framtida samarbetet mellan staten och övriga huvudägare i SILA kommer att regleras i ett konsortialavtal. Den föreslagna omstruktureringen underiättar cn framtida privatisering av statens ägande i SAS.

1  Riksdagen 1992/93. I saml. Nr 59

Kommunikationsdepartementet

Prop. 1992/93:59

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 december 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkel­spiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om omstrukturering av det svenska ägandet i Scandinavian Airlines System (SAS)

1 Inledning

Konsortiet SAS ägs till 3/7 av Sverige genom AB Aerotransport (ABA) och till 2/7 vardera av de danska och norska moderbolagen Det Danske Luftfart-selskab A/S (DDL) resp. Det Norske Luftfartselskap A/S (DNL). ABA ägs till 50 procent av Svensk Interkontinental Lufttrafik AB (SILA) och till 50 procent av svenska staten.

Samarbetet mellan de skandinaviska moderbolagen regleras genom ett konsortialavtal. Detta avtal som ursprungligen slöts den 8 februari 1951 har förlängts i olika omgångar och gäller numera t.o.m. september 2005. Det skandinaviska luftfartssamarbetet grundas förutom på detta avtal på att det förs cn gemensam luftfartspolitik mellan Danmark, Norge och Sverige.

Det skandinaviska luftfartssamarbetet har till syfte att kunna utveckla en god flygtrafikförsörjning som utgår från de skandinaviska ländernas spe­ciella förutsättningar. Samarbetet kring SAS har också till syfte att driva och vidareutveckla ett flygförelag med internationell slagkraft.

Sedan SAS bildades har de luftfartspolitiska förutsättningarna ändrats vä­sentligt. SAS ensamrätt och företrädesrätt till internationell trafik soin varit en hörnsten i den gemensamma politiken har successivt förändrats. Genom det avtal som Norge och .Sverige slutit med EG är det numera EG:s principer om konkurrens och marknadslillträde som gäller för de skandinaviska län­derna. Den ägarstruktur som tillkom vid bildandet av SAS med tre moder­bolag i vilka resp. stater och näringsliv är hälftenägare är däremot oföränd­rad.

Luftfartsmarknaden, särskilt i Europa, förändras radikalt. Konkurrensen inom flyget hårdnar. Med de alltmer öppna marknader som skapas följer också att flygföretagen måste fä möjligheter att arbeta och agera på så långt möjligt samma villkor som andra företag. Samarbete, fusioner, kapitalan­skaffning är exempel pä sådana element som måste kunna hanteras med stor smidighet. 1 det följande förordar jag mot denna bakgrund en omstrukture­ring av det svenska ägandet för att lägga en grund för ökad flexibilitet på de områden som jag har nämnt.

2 Överväganden och förslag

Prop. 1992/93:59

Mina förslag:

-

Slaten skall, i avsikt att genomföra den föreslagna onislruklure-ri«gen, teckna 35 250 000 aktier i den nyemission som beslutats på extra bolagsstämma i SILA den 18 december 1992.

-

Staten skall förvärva aktierna i ett bolag utan skulder och ulan andra tillgångar än elt aktiekapital på 50000 kronor. Slalcn skall vidare ställa ul cn skuldförbindelse på 119 300000 kronor vilken som ovillkorat aktieägartillskott skall tillföras det nyss nämnda av stålen förvärvade bolaget.

-

Som betalning för de nyemitterade aktierna skall slalen lill SILA överlåta samtliga statens aktier i ABA saml samtliga aktier i det nyss nämnda av staten förvärvade bolaget.

Bakgrund till mina förslag: Aktieägarna i SILA har, pä förslag av bolagets styrelse, vid en extra bolagsstämma den 18 december 1992 fållat beslut om nyemission i SILA, varvid staten skall erbjudas alt teckna aktier i SILA i enlighet med ett förslag till apportavtal. Enligt della avtal skall slaten erbju­das alt teckna 35 250000 aktier, varav 17625000 A-aklier och samma antal B-aktier om nominellt 10 kronor per aktie. Betalning skall erläggas genom all slaten tillför bolaget viss apportegendom. Denna beslår dels av stålens samtliga aktier serie A i ABA, dels av samtliga aktier i cll av slalen ägt bo­lag, som inte har nägra skulder och vars enda tillgångar är en revers på 119300000 kronor utfärdad av staten samt banktillgodohavanden på 50000 kronor motsvarande bolagets aktiekapital. Skuldreversen moLsvarar de till­gångar som finns i SILA utöver innehavet av aktier i ABA. Tcckningsliden för slaten är satt till senast den 31 mars 1993.

Skuldförbindelsen skall lösas in 30 dagar efter uppsiigning från slalens sida, dock senast den 1 november 1997. Pä kapitalbeloppet skall vidare från den 1 november 1992 t.o.m. återbetalningsdagen utgå ränta efter en ränte­sats motsvarande Stockholm interbank offered rales (STIBOR fixing) för lån med ett års löptid. Ränta betalas första gången den 1 november 1994 och därefter årligen den 1 november. Räntan avseende det första årel skall läggas till kapitalet och betalas den 1 november 1994.

Stålen förutsätts vidare ingå ett konsortialavtal med Inveslor AB, AB Volvo, Landsorganisationen i Sverige (LO), Svenska Handelsbankens Pen­sionskassa samt Svenska Cellulosa Aktiebolaget SCA, vilka tillsammans med staten representerar ca 71 procent av aktiekapitalet i SILA. Avsikten med konsortialavtalet är att reglera frågor beträffande ägande, inflytande och framtida inriktning såvitt avser SILA, ABA och SAS.

Enligt avtalet skall konsortiemedlemmarna verka för en vidareutveckling av SILA, ABA och SAS. I avtalet fastslås att avsikten är all genom ett för­troendefullt samarbete inom SILA stödja SAS långsikliga utveckling och att verka för all eventuella erforderliga strukturåtgärder avseende SAS genom­förs. Samarbetet skall bedrivas enligt affärsmässiga principer och målel skall

vara all uppnå god lönsamhet i SILA genom cn positiv utveckling i SAS.      Prop. 1992/93:59 Vidare faslslås i avialel all avsiklen är all verka för all verksamhelen i SILA och ABA renodlas så att dessa bolag endast äger och förvaltar andelar i SAS.

1 avtalet förbinder sig parterna slutligen all under en lid av ivå år från det all avtalet undertecknas inle överlåta någon del av sill aklieinnehav i SILA ulan samtliga konsorliemedlemmars medgivande. Efier utgången av nämnda tvåårsperiod skall slalen ha rätt alt under en tremånadersperiod överlåta så stort antal aktier i SILA att köpeskillingen uppgår till högst ) 20 miljoner kronor. Högst 8 miljoner aktier får dock säljas under denna tid.

Genom avtalet får staten vidare rätt all utse hälften av antalet ledamöter och suppleanter i SILA:s styrelse. Anlalel ledamöter och suppleanler blir identiskt med del som gäller för ABA. Styrelsens ordförande skall väljas bland de ledamöter som ulsells av de privata ägarna och vice ordförande bland de ledamöter som ulsells av slalen.

Skälen för mina förslag: SAS utgör ell unikt exempel på hur tre länder genom samägande mellan staten och näringslivet kunnat utveckla cll slag­kraftigt företag och en flygtrafikförsörjning anpassad lill den skandinaviska marknaden. En viktig förutsättning för detta samarbete har varit alt man haft enhetliga regler för flygverksamheten och en gemensam politik gent­emot övriga länder.

Genom Norges och Sveriges avlal med EG har också förulsältningar ska­pats för all föra samarbetet vidare inom ramen för den gemensamma euro­peiska luflfarlsmarknad som Norge och Sverige ingår i. Med detta avlal och med ell EES-avtal följer också en snabb utveckling mot en i princip fri lufl­farlsmarknad i Europa. Till detla kan läggas den avreglering av inrikesflygel som genomförts i Sverige under år 1992. För den internationella luflfarlen gäller sedan länge cn hård konkurrens med lönsamhelsproblem som följd för många bolag.

En förändrad marknadssituation päverkar också flygbolagens agerande. Erfarenheterna från avregleringen av inrikesflyget i USA visade på hur nya flygbolag snabbi kom in på marknaden samtidigt som andra slogs ul. Samar­bete, uppköp och fusioner blev ett normalt inslag i marknadsbilden. Elt lik­nande mönster har kunnat iakttas i Europa.

Samarbete och allianser mellan flygbolag kommer all bli alli vikligare på en fri luflfarlsmarknad som präglas av en hård konkurrens och som för när­varande av dålig lönsamhet. De skandinaviska ländernas mångåriga samar­bete har lagt grunden för ett flygföretag som under sin hitlillsvarande exi­stens kunnat uppvisa i stort sett en god lönsamhet och som inle haft behov av subsidier. Den ökade konkurrensen ställer emellertid nya krav. Den nu rådande marknadssituationen har påverkal SAS resultat negativt. Även den omfattande förnyelsen av flygplansflollan har medförl betydande kostnader för förelaget.

SAS förvärv av Linjeflyg AB var en av förutsättningarna för all kunna

rationalisera och sänka kostnaderna på den svenska inrikesmarknaden efter

avregleringen. Uppköp och fusioner kommer även framgent alt bli nödvän­

diga inslag för alt möjliggöra en utveckling av SAS som företag. Det samar­

bete som redan bedrivs mellan SAS, Swissair och Austrian Airlines är ell

uttryck för nödvändigheten av samarbete för all klara konkurrensen från de

'

allra största flygbolagen. När detla samarbete initierades fanns också planer     Prop. 1992/93:59 pä elt visst samägande. Del kunde vid del tillfället noteras alt den nu rå­dande ägarstrukturen försvårade en sådan lösning vilkci gjorde all planerna på detta övergavs.

På den fria luflfarlsmarknad som nu är under utveckling måste företagen skapa förutsättningarna för sin egen utveckling och överlevnad. Med detla måste rimligen följa all företagen och företagsledningarna skall kunna agera långsiktigt, smidigt och snabbi. Den förändring av den svenska ägarstruktu­ren som följer av SILA:s förslag bidrar lill della. Med staten och näringslivet som gemensamma ägare i SILA uppnås en klar förenkling av ägarbildcn på den svenska sidan. Balansen mellan slaten och det privata näringslivet änd­ras inte. Däremot uppnås som nyss nämnts en ökad tydlighet i del svenska ägandet som också mer kommer all likna det danska och norska ägandet.

Med en förenklad ägarstruktur i SAS underlättas även värderingen av SAS och statens aktieinnehav i SILA. Genom att staten blir aktieinneliavare i ett börsnoterat bolag underlättas ocksä en framtida privatisering av statens ägande i SAS vilket tidigare godkänts av riksdagen (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). Den nya strukturen underlättar vidare ka­pitalanskaffning och skapar dessutom ökade möjligheter att använda aktien som betalning.

SAS arbetar för närvarande i en svår marknadssituation. Lönsamheten måste förbättras genom rationaliseringar men även genom andra åtgärder. 1 denna svåra situation är det extra värdefullt att slaten och de privata aktie­ägarna är eniga om att genom ett förtroendefullt samarbete stödja SAS lång­siktiga utveckling. Ett sädant arbete måste vidare baseras på ett väl funge­rande samarbete med de båda danska och norska moderbolagen. Detta gäl­ler i högsta grad när det gäller frågor om förändring av staternas ägande i SAS-konsortiet.

Jag anser att det förslag till omstrukturering av det svenska ägandet som jag redogjort för bör genomföras. Med detta följer att en framlida privatise­ring kommer att avse SILA istället för ABA. För detta skall riksdagens god­kännande inhämtas bl.a. för att förvärva elt aktiebolag utan skulder med ett aktiekapital pä 50000 kronor och för att utfärda elt skuldebrev pä 119300000 kronor.

När det gäller kostnaderna för förvärvet av aktiebolaget bör della belasta det under tolfte huvudtiteln upptagna förslagsanslaget B4. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Samma anslag bör även belastas med kostnaderna för och inlösen av den tidigare nämnda skuldre­versen som skall tillföras det förvärvade bolaget. I denna fråga har jag sam­rått med chefen för Näringsdepartementei.

3 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen före­slär riksdagen att

1. bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen bestäm-

mer all förvärva aktierna i etl bolag ulan skulder med elt banklillgo-     Prop. 1992/93:59 dohavande på 50000 kronor motsvarande bolagets aktiekapital,

2.

bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen bestäm­mer alt i enlighet med vad jag har anfört utfärda en skuldrcvers på 119300000kronor och att lillföra denna revers som ovillkorat aklic-ägarlillskotl till det enligt punkt 1 förvärvade bolaget,

3.

bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen bestäm­mer all i enlighet med vad jag har anfört teckna 35 250000 aklier om nominellt lOkronor per aklie i Svensk Inlerkonlinenlal Luftlrafik AB,

4.

bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen bestäm­mer all som betalning för de tecknade aktierna i Svensk Inlerkonli­nenlal Lufttrafik AB lillföra samtliga statens aktier i AB Aerotrans­port och samtliga aklier i del av staten enligt punkt 1 förvärvade bola­get som apportegendom,

5.

bemyndiga regeringen alt ingå elt konsortialavtal i överensstäm­melse med vad jag har anfört,

6.

godkänna vad jag i övrigt har anfört om försäljning av slalens aklier i Svensk Interkontinental Luftlrafik AB efter genomförd om­strukturering samt

7.

godkänna att kostnaderna för förvärvet av bolaget i punkt 1 saml kostnaderna för och inlösen av skuldreversen under punkl2 får be­lasta tolfte huvudtitelns förslagsanslag B 4. Kostnader för omstruktu­rering av vissa statligt ägda förelag, m.m.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.