Regeringens proposition 2004/05:63

Vissa ändringar i reglerna om Högsta domstolens

Prop.

sammansättning

2004/05:63

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 22 december 2004 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att Högsta domstolen med tre ledamöter skall kunna avgöra ytterligare ett antal frågor, som nu kan avgöras med fem ledamöter. Det gäller t.ex. frågor om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt. Det föreslås också något utökade möjligheter för Högsta dom- stolen att pröva ansökningar om resning eller återställande av försutten tid eller klagan över domvilla med endast en ledamot. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juni 2005. 1

Innehållsförteckning

Prop. 2004/05:63

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken ..................................

4

3

Ärendet och dess beredning...............................................................

6

4

Nuvarande regler om Högsta domstolens sammansättning ..............

6

5

Ändringar i reglerna om Högsta domstolens sammansättning..........

8

5.1

Inledning .............................................................................

8

5.2

Frågor om återförvisning av mål till hovrätt.......................

9

5.3

Frågor om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt.........

9

5.4

Talan som väcks omedelbart i Högsta domstolen.............

10

5.5

Extraordinära rättsmedel...................................................

11

6

Ikraftträdande m.m. .........................................................................

13

7

Ekonomiska och andra konsekvenser..............................................

13

8

Författningskommentar ...................................................................

13

Bilaga 1

Promemorians lagförslag.......................................................

16

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna ......................................

18

Bilaga 3

Lagrådets yttrande .................................................................

19

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 december 2004 20

2

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2004/05:63

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalken. 3

2

Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken Prop. 2004/05:63

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 6 §

1

En avdelning av Högsta domstolen är domför med fem ledamöter. Fler

än sju ledamöter får inte sitta i rätten.

Om prövningen är av enkel be-

Om prövningen är enkel, är av-

skaffenhet, är avdelningen domför

delningen domför med tre leda-

med tre ledamöter vid prövning av

möter vid prövning av

1. frågor om häktning och rese-

1. frågor om häktning och rese-

förbud som avses i 55 kap. 8 §

förbud som avses i 55 kap. 8 §

andra stycket tredje meningen,

andra stycket tredje meningen,

2. ansökningar om resning eller

2. ansökningar om resning eller

återställande av försutten tid eller

återställande av försutten tid,

3. klagan över domvilla.

3. klagan över domvilla,

4. frågor

om återförvisning av

mål till hovrätt,

5. frågor om beviljande av pröv-

ningstillstånd i hovrätt, eller

6. frågor om avvisning av en an-

sökan eller klagan som har getts in

omedelbart till Högsta domstolen

men som domstolen inte skall

pröva som första instans.

Om en framställning i ett mål

som skall tas upp omedelbart av

Högsta domstolen inte

innefattar

laga skäl för talan eller det annars

är uppenbart att talan är ogrun-

dad, är avdelningen domför med

tre ledamöter när dom i målet

meddelas utan att stämning har ut-

färdats.

Har Högsta domstolen tidigare

En avdelning är domför med en

lämnat en ansökan om resning från

ledamot vid avslag på eller avvis-

samma sökande beträffande sam-

ning av en ansökan om resning

ma avgörande utan bifall och anför

eller återställande av försutten tid

sökanden inget nytt som är av

eller en klagan över domvilla, om

betydelse för prövningen av an-

1. Högsta

domstolen

tidigare

sökningen, är avdelningen domför

beträffande samma avgörande har

med en ledamot, om ansökningen

avslagit en ansökan eller klagan

avslås eller avvisas.

från samma sökande eller klagan-

de, och

1 Senaste lydelse 1999:84.

4

Frågor om prövningstillstånd får avgöras av en ledamot. Fler än tre ledamöter får inte delta. Frågor om prövningstillstånd som har förkla- rats vilande enligt 54 kap. 11 § andra stycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. En avdelning av Högsta dom- stolen är domför med en ledamot vid prövning av

1.

frågor om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit,

2.

frågor om avvisning av ett överklagande hos Högsta dom- stolen,

3.

frågor om förening av mål enligt 14 kap. 7 a §,

4.

överklagande av hovrätts av- visningsbeslut som avses i 54 kap. 17 § eller

5.

frågor som avses i 55 kap. 8 § andra stycket första och andra me- ningarna.

2. sökanden eller klaganden inte Prop. 2004/05:63 anför något nytt som är av bety- delse för prövningen av ansöknin- gen eller klagan. Frågor om prövningstillstånd i Högsta domstolen får avgöras av en ledamot. Fler än tre ledamöter får inte delta. Frågor om pröv- ningstillstånd som har förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § andra stycket avgörs dock av de leda- möter som prövar målet. En avdelning är domför med en ledamot vid prövning av

1.

frågor om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit,

2.

frågor om avvisning av ett överklagande hos Högsta dom- stolen,

3.

frågor om förening av mål enligt 14 kap. 7 a §,

4.

överklagande av hovrätts av- visningsbeslut som avses i 54 kap. 17 §,

5.

frågor som avses i 55 kap. 8 § andra stycket första och andra me- ningarna, eller

6.

en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla när an- sökningen eller klagan inte inne- fattar laga skäl för den begärda åtgärden eller det annars är uppenbart att den är ogrundad.

Denna lag träder i kraft den 1 juni 2005. 5

3

Ärendet och dess beredning

Prop. 2004/05:63

Högsta domstolen har i en framställning till regeringen föreslagit att det görs ändringar i rättegångsbalkens bestämmelser om Högsta domstolens sammansättning. Till framställningen har fogats en promemoria som be- handlar förslagen. Promemorian har remissbehandlats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2002/9204/DOM). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och Vänsterpartiet. Lagrådet Regeringen beslutade den 9 december 2004 att inhämta Lagrådets yttran- de över lagförslaget. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådsremissens lagförslag överensstäm- mer med propositionens.

4

Nuvarande regler om Högsta domstolens sammansättning

Bestämmelser om Högsta domstolen finns i 3 kap. rättegångsbalken. Enligt 3 kap. 5 § rättegångsbalken får en avdelning av Högsta domstolen besluta att ett mål eller en viss fråga i målet skall avgöras av Högsta domstolen i dess helhet eller med nio ledamöter, om avdelningen vid överläggning till dom eller beslut finner att den mening som råder på avdelningen avviker från en rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av Högsta domstolen. Sådant beslut får också meddelas, om det i annat fall bedöms vara av särskild betydelse för rättstillämpningen att målet eller en viss fråga avgörs av Högsta domstolen i dess helhet eller med nio ledamöter. I andra fall dömer en avdelning av Högsta dom- stolen. Hur en avdelning skall vara sammansatt regleras i 3 kap. 6 § rätte- gångsbalken. Enligt paragrafens första stycke är en avdelning domför med fem ledamöter; fler än sju ledamöter får inte sitta i rätten. Från den- na huvudregel görs emellertid flera undantag som medger ett lägre antal ledamöter. Dessa undantagsbestämmelser finns i de följande styckena i samma paragraf. Om prövningen är av enkel beskaffenhet, är avdelningen enligt andra stycket domför med tre ledamöter vid prövning av frågor om häktning och reseförbud som avses i 55 kap. 8 § andra stycket tredje meningen rättegångsbalken samt vid prövning av ansökningar om resning eller åter- ställande av försutten tid eller klagan över domvilla. Bestämmelsen anger den minsta tillåtna sammansättningen. Avdelningen kan alltså i de nu an- givna fallen bestå av fler ledamöter, ända upp till sju. Skulle prövningen inte vara av enkel beskaffenhet, gäller huvudregeln om minst fem och högst sju ledamöter. 6 Har Högsta domstolen tidigare lämnat en ansökan om resning från Prop. 2004/05:63 samma sökande beträffande samma avgörande utan bifall och anför sökanden inget nytt som är av betydelse för prövningen av ansökningen, är avdelningen enligt tredje stycket domför med en ledamot, om ansök- ningen avslås eller avvisas. Skall ansökan bifallas, gäller i stället de förut angivna reglerna. Av fjärde stycket framgår att även frågor om prövningstillstånd i Högsta domstolen (se 54 kap. 914 §§ rättegångsbalken) får avgöras av en ledamot. Det är också i praktiken så att en enda ledamot avgör det långt övervägande antalet mål om prövningstillstånd. I de flesta fall där prövningstillstånd beviljas deltar dock tre ledamöter i avgörandet; högsta antalet tillåtna ledamöter vid frågor om prövningstillstånd är just tre. Frågor om prövningstillstånd som har förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § andra stycket rättegångsbalken avgörs av de ledamöter som prövar målet. Ytterligare fall där Högsta domstolen är domför med en ledamot finns i femte stycket. Antalet ledamöter får dock vara så många som sju. Be- stämmelsen omfattar prövning av

1.

frågor om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit,

2.

frågor om avvisning av ett överklagande hos Högsta domstolen enligt 55 kap. 5 eller 6 § rättegångsbalken,

3.

frågor om förening av mål enligt 14 kap. 7 a § rättegångsbalken,

4.

ett överklagande av ett sådant avvisningsbeslut av hovrätt som avses

i

54 kap. 17 § rättegångsbalken, dvs. ett beslut genom vilket hovrätten avvisat en missnöjesanmälan, en ansökan om återvinning eller återuppta- gande eller ett överklagande av hovrättens dom eller beslut, eller

5.

sådana frågor av interimistisk natur som anges i 55 kap. 8 § andra stycket första och andra meningarna rättegångsbalken.

En särskild beslutförhetsregel finns i 2 § lagen (1974:579) om hand- läggning av nådeärenden. Enligt den bestämmelsen är Högsta domstolen beslutför med tre ledamöter när den yttrar sig till regeringen i nåde- ärenden. De redovisade bestämmelserna innebär att huvudregeln om minst fem ledamöter för domförhet på avdelning gäller vid prövning av

1.

mål där prövningstillstånd har beviljats,

2.

mål där talan har väckts i Högsta domstolen,

3.

överklagade mål där talan har väckts i hovrätt,

4.

mål som har överklagats av en justitieombudsman eller Justitiekans-

lern,

5.

mål som har överklagats av Riksåklagaren före den 1 juli 2004,

6.

utlämningsärenden och

7.

advokatärenden.

Därutöver krävs sammansättningen med fem ledamöter, om prövnin- gen inte är av enkel beskaffenhet, vid prövning av frågor om häktning och reseförbud som avses i 55 kap. 8 § andra stycket tredje meningen rättegångsbalken samt vid prövning av ansökningar om resning eller åter- ställande av försutten tid eller klagan över domvilla. 7

5

Ändringar i reglerna om Högsta domstolens

Prop. 2004/05:63

sammansättning

5.1

Inledning

I samband med grundlagsreformen år 1974 flyttades de grundläggande bestämmelserna om Högsta domstolens sammansättning från regerings- formen till rättegångsbalken. Domförhetsreglerna har sedan dess ändrats vid flera tillfällen. Syftet med dessa ändringar har oftast varit att göra sammansättningen mindre kvalificerad i sådana fall där Högsta dom- stolen inte fullgör sin huvuduppgift att leda rättstillämpningen genom prejudikat. Således har ändringarna givit Högsta domstolen ökade möj- ligheter att pröva frågor i sammansättningar med tre ledamöter, eller med en enda ledamot. De nuvarande bestämmelsernas utformning kom till i huvudsak genom lagändringar år 1989 (prop. 1988/89:78, bet. 1988/89:JuU20, rskr. 1988/89:260) och år 1996 (prop. 1995/96:116, bet. 1995/96:JuU16, rskr. 1995/96:173). Enligt Högsta domstolen har de tidi- gare ändringarna i domförhetsreglerna slagit väl ut och resulterat i att domstolens verksamhet har kunnat effektiviseras utan att rättssäkerheten tagit skada. Det har inte framkommit något som motsäger detta. Av promemorian framgår att en förhållandevis stor del av Högsta dom- stolens resurser ägnas åt mål och ärenden som ligger vid sidan av dom- stolens huvuduppgift, att leda rättstillämpningen genom prejudikat. Hög- sta domstolen har därför nu lämnat ett antal konkreta förslag på frågor som enligt domstolen bör kunna avgöras i en mindre kvalificerad sam- mansättning. Dessa förslag, som behandlas i avsnitt 5.25.5, får som Göteborgs tingsrätt anför betraktas som ganska försiktiga steg på den redan inslagna vägen om effektivisering av Högsta domstolens arbete. Förslagen torde dock, om de genomförs, kunna leda till att en hel del mål och ärenden kan avgöras snabbare än i dag. Högsta domstolen skulle då få mer resurser till att leda rättstillämpningen. Hovrätten för Nedre Norrland pekar på att domförhetsreglerna i rätte- gångsbalken inte bör ses isolerade för varje domstolsinstans. Regeringen instämmer i princip i detta. Förslagen i denna proposition är emellertid inte så ingripande att de påverkar regelsystemets struktur i stort. Justitiekanslern ifrågasätter inte att förslagen kan behöva genomföras men anser att promemorians underlag för förslagen inte är tillräckligt. Enligt regeringen får underlaget dock anses tillräckligt fylligt för att ställ- ning skall kunna tas till de begränsade frågor som Högsta domstolens framställning omfattar. Det kan nämnas att Regeringsrätten har lämnat förslag till ändrade domförhetsregler för den domstolen (Ju2003/7157/DOM). De förslagen behandlas inte i denna proposition. 8

5.2

Frågor om återförvisning av mål till hovrätt

Prop. 2004/05:63

Regeringens förslag: Frågor om återförvisning av mål till hovrätt skall, om prövningen är enkel, kunna avgöras med tre ledamöter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Nästan alla remissinstanser tillstyrker promemo- rians förslag eller lämnar det utan någon invändning. Hovrätten för Nedre Norrland ifrågasätter dock lämpligheten av en sådan domförhets- regel då den enligt hovrätten innebär en avvikelse från den balans som i dag råder mellan antalet ledamöter i de olika instanserna; de föreslagna ändringarna innebär att tre justitieråd kan komma att avgöra de här aktuella målen trots att hovrätten vid sin prövning av målet kan ha bestått av tre, fyra eller fem domare. Skälen för regeringens förslag: Som framgått är en avdelning av Högsta domstolen, om prövningen är av enkel beskaffenhet, domför med tre ledamöter vid prövning av ansökningar om resning eller klagan över domvilla. Om det däremot under den ordinarie klagofristen uppkommer en fråga om återförvisning av målet till hovrätten, t.ex. därför att det finns grund för resning eller därför att domvilla har förekommit, måste frågan alltid prövas av minst fem justitieråd. Det finns nämligen inga undantagsregler som medger att frågan om återförvisning i det fallet av- görs av tre ledamöter, inte ens när prövningen är enkel. Som Högsta domstolen framhåller framstår detta som en inkonsekvent ordning. Dessutom måste det i fall då det enkelt kan konstateras att ett mål skall återförvisas till hovrätten ofta vara av värde att ett avgörande kan med- delas så snart som möjligt. En skyndsam handläggning i sådana enkla fall ligger i klagandens intresse eftersom målet snabbare kan återupptas i hovrätten. Med hänsyn till det anförda anser regeringen att frågor om återförvisning av mål till hovrätt, om prövningen är enkel, bör kunna avgöras med tre ledamöter. Vad Hovrätten för Nedre Norrland uttalar förändrar inte den bedömningen.

5.3

Frågor om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt

Regeringens förslag: När Högsta domstolen prövar frågor om bevil- jande av prövningstillstånd i hovrätt skall domstolen, om prövningen är enkel, vara domför med tre ledamöter.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Nästan alla remissinstanser tillstyrker promemo-

rians förslag eller lämnar det utan någon invändning. Hovrätten för

Nedre Norrland ifrågasätter dock också här lämpligheten av en sådan

domförhetsregel då den enligt hovrätten innebär en avvikelse från den

balans som i dag råder mellan antalet ledamöter i de olika instanserna.

Skälen för regeringens förslag: I vissa mål krävs prövningstillstånd

för att hovrätten skall pröva en tingsrätts avgörande. Om hovrätten inte

beviljar prövningstillstånd, kan avslagsbeslutet överklagas till Högsta

domstolen. För att Högsta domstolen skall pröva överklagandet måste

domstolen först bevilja prövningstillstånd i Högsta domstolen. Vid denna

9

prövning kan Högsta domstolen bestå av en, två eller tre ledamöter. När Prop. 2004/05:63 Högsta domstolen därefter prövar frågan om huruvida prövningstillstånd i hovrätten skall beviljas, finns det emellertid inte någon bestämmelse som ger dispens från huvudregeln om minst fem och högst sju ledamöter vid prövning av den frågan. Om Högsta domstolen finner det alldeles klart att prövningstillstånd i hovrätten skall beviljas, hanteras detta i dag på det sättet att målet först föredras i tredomarsammansättning för avgörande av frågan om pröv- ningstillstånd i Högsta domstolen och därefter på nytt för en avdelning på fem ledamöter för avgörande av frågan om prövningstillstånd i hovrätten. Promemorians förslag innebär att även frågor om beviljande av pröv- ningstillstånd i hovrätt skall kunna avgöras med tre ledamöter, under förutsättning att prövningen är enkel. Om prövningen av de båda frågorna, vilka har ett naturligt samband, kan ske i direkt anslutning till varandra i samma sammansättning, kan effektivitetsvinster göras. Detta gäller särskilt i sådana fall där kommu- nicering inte behöver ske. Enligt regeringens uppfattning synes det inte finnas några skäl som talar för att det ändå alltid bör uppställas ett krav på en starkare sammansättning för avgörande av en fråga om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt än för avgörande av motsvarande fråga för Högsta domstolens del. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten alltid bestå av tre lagfarna domare (se 2 kap. 4 § tredje stycket rättegångsbal- ken), dvs. oavsett hur många domare som deltagit i tingsrättens avgöran- de. Mot denna bakgrund framstår det som rimligt att en fråga i Högsta domstolen om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt i vissa fall skall kunna avgöras med tre ledamöter. Regeringen föreslår med hänvisning till det anförda att Högsta dom- stolen, om prövningen är enkel, med tre ledamöter skall kunna avgöra frågor om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt.

5.4

Talan som väcks omedelbart i Högsta domstolen

Regeringens förslag: Om en framställning i ett mål som skall tas upp omedelbart av Högsta domstolen inte innefattar laga skäl för talan eller det annars är uppenbart att talan är ogrundad, skall avdelningen vara domför med tre ledamöter när dom i målet meddelas utan att stämning har utfärdats. En avdelning skall också, om prövningen är enkel, vara domför med tre ledamöter vid prövning av frågor om avvisning av en ansökan eller klagan som har getts in omedelbart till Högsta domstolen men som dom- stolen inte skall pröva som första instans. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker promemorians förslag eller lämnar dem utan någon invändning. Skälen för regeringens förslag: Som framgått krävs det minst fem ledamöter vid prövning av mål där talan har väckts direkt i Högsta dom- stolen. Det kan här röra sig om dels mål där Högsta domstolen enligt lag 10 är första instans, dels mål där talan inte skulle ha väckts i Högsta domsto- Prop. 2004/05:63 len utan i en lägre instans. Enligt 3 kap. 3 § rättegångsbalken är Högsta domstolen första instans i vissa mål om ansvar eller enskilt anspråk. Paragrafen omfattar bl.a. mål på grund av brott som i utövningen av tjänsten eller uppdraget begåtts av statsråd, justitieråd, regeringsråd, någon av riksdagens ombudsmän, Jus- titiekanslern, Riksåklagaren, hovrättsdomare eller revisionssekreterare. De mål av denna typ som förekommer någorlunda frekvent avser enligt promemorian handläggningen av mål i Högsta domstolen eller en hovrätt eller angår Justitiekanslerns verksamhet. I dessa mål är enligt prome- morian talan ofta sådan att Högsta domstolen kan meddela dom utan att stämning har utfärdats (42 kap. 5 §, 47 kap. 5 §, 53 kap. 1 § och 57 kap. 1 § rättegångsbalken). Högsta domstolen har nu föreslagit att det i sådana fall skall vara möjligt att avgöra målet med tre justitieråd. Enligt promemorian ligger de nu aktuella målen mycket nära resnings- ärenden och mål om klagan över domvilla, som om prövningen är av enkel beskaffenhet får avgöras med tre ledamöter. Enligt regeringens uppfattning framstår det då som naturligt att även mål som skall tas upp omedelbart av Högsta domstolen och där det utan tvekan finns förut- sättningar att meddela dom utan att stämning har utfärdats skall kunna avgöras med tre ledamöter. Regeringen föreslår att en domförhetsregel av det slaget införs. Det bör även vara möjligt att, om prövningen är enkel, med tre leda- möter pröva frågor om avvisning av en ansökan eller klagan som har getts in omedelbart till Högsta domstolen men som domstolen inte skall pröva som första instans. Härigenom underlättas en skyndsam prövning av frågan vilket i sin tur för med sig att den enskildes talan snabbare kan bli föremål för prövning i rätt instans.

5.5

Extraordinära rättsmedel

Regeringens förslag: En återkommande ansökan om återställande av

försutten tid eller en återkommande klagan över domvilla skall i vissa

fall kunna avgöras med en ledamot på samma sätt som i dag kan ske

med en återkommande ansökan om resning.

Om en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en

klagan över domvilla inte innefattar laga skäl för den begärda åtgärden

eller det annars är uppenbart att den är ogrundad, skall den också kunna

avgöras med en ledamot.

Promemorians förslag överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser tillstyrker pro-

memorians förslag eller lämnar dem utan någon invändning. Hovrätten

för Nedre Norrland pekar dock på en ökad risk för misstag vid prövning

genom en ledamot och anser att de effektivitetsskäl som anförs till stöd

för förslagen inte är tillräckligt starka för att utvidga området för Högsta

domstolens domförhet med en ledamot.

Skälen för regeringens förslag: Som framgått är en avdelning av

Högsta domstolen domför med en ledamot vid avslag på eller avvisning

av en ansökan om resning, om Högsta domstolen tidigare har lämnat en

11

resningsansökan från samma sökande beträffande samma avgörande utan bifall och sökanden inte anför något nytt som är av betydelse för pröv- ningen av ansökningen. Denna möjlighet till prövning på enmansavdelning infördes år 1989. I förarbetena till bestämmelsen konstaterades att det var vanligt att fram- ställningar om resning upprepades flera gånger utan att parten i sak an- förde något nytt och att varje sådan framställning skulle bedömas av minst tre ledamöter; av jävshänsyn brukade dessutom varje prövning så långt det var möjligt avgöras av ledamöter som inte tidigare hade bedömt frågan. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att man borde kunna ha en enklare ordning när en part återkommer med en begäran om resning utan att anföra något nytt till stöd för sin begäran. (Se prop. 1988/89:78 s. 51 f.) Som det konstateras i promemorian finns det inte någon motsvarande möjlighet för en ensam ledamot att pröva återkommande ansökningar om återställande av försutten tid eller klagan över domvilla. I promemorian ses detta som en brist i regleringen, i synnerhet som de extraordinära rättsmedlen inte sällan åberopas och delvis kan tillämpas samtidigt. Det föreslås därför att enhetliga regler införs i detta avseende. Enligt rege- ringens mening synes det inte finnas några bärande skäl till att inte ha sådana enhetliga regler. Det synes tvärtom både ändamålsenligt och lämpligt att behandla de extraordinära rättsmedlen lika i detta avseende. De omständigheter som anfördes i 1989 års lagstiftningsärende till stöd för en enklare ordning gör sig gällande lika starkt här. Regeln som i dag gäller vid prövning av en återkommande resningsansökan bör alltså utsträckas till att gälla även vid prövning av en återkommande ansökan om återställande av försutten tid eller en återkommande klagan över domvilla. I promemorian framhålls att det till Högsta domstolen, liksom till andra domstolar och myndigheter, kommer in ett stort antal skrifter från enskilda personer som kan vara svårbegripliga till sitt innehåll men som på ett eller annat sätt uttrycker missnöje med avgjorda mål. Skrifterna är enligt promemorian ofta formulerade på ett sådant sätt att Högsta domstolen måste ta upp dem som t.ex. resningsansökningar, trots att det från sökandens sida inte åberopas något med anknytning till de i lag angivna förutsättningarna för resning. Enligt promemorian framstår det i de allra flesta fall som överflödigt att dessa ärenden skall avgöras av tre ledamöter. I promemorian föreslås därför att om en ansökan eller klagan inte innefattar laga skäl för den begärda åtgärden eller det annars är uppenbart att den är ogrundad, skall den kunna avgöras med en ledamot. Förslaget innebär alltså att en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla i sådana fall skall kunna av- göras med en ledamot. För att frångå de annars gällande reglerna om domförhet måste det med andra ord vara uppenbart att det som sökanden påstår, även om det skulle vara riktigt, inte kan hänföras under de i lag föreskrivna förutsättningarna för rättsmedlet eller att det annars är alldeles klart att begäran under inga förhållanden kan leda till framgång. Regeringen kan inte se hur en prövning av sådana uppenbara fall på enmansavdelning skulle kunna leda till en ökad risk för misstag; vid minsta tvivel skall ju ärendet prövas av minst tre justitieråd. Inte heller i övrigt har det framkommit något som talar emot den föreslagna Prop. 2004/05:63 12 ordningen. Regeringen föreslår därför att det tas in en bestämmelse om Prop. 2004/05:63 att en avdelning är domför med en ledamot vid prövning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla när ansökan eller klagan inte innefattar laga skäl för den begärda åtgärden eller det annars är uppenbart att den är ogrundad. 6 Ikraftträdande m.m. Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft den 1 juni 2005. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft den 1 juni 2005. Några övergångsbestämmelser är inte nödvändiga. 7 Ekonomiska och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen leder till ett bättre utnyttjande av Högsta domstolens resurser. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte några invändningar. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen bedöms medföra att åtskilliga frågor vid Högsta domstolen kan avgöras snabbare än vad som i dag är fallet, vilket i sin tur bör leda till ett bättre utnyttjande av Högsta domstolens resurser. Med andra ord bör förslagen få till följd att Högsta domstolens verksamhet kan bedrivas mer effektivt. 8 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i rättegångsbalken 3 kap. Om högsta domstolen 6 § En avdelning av Högsta domstolen är domför med fem ledamöter. Fler än sju ledamöter får inte sitta i rätten. Om prövningen är enkel , är avdelningen domför med tre ledamöter vid prövning av

1.

frågor om häktning och reseförbud som avses i 55 kap. 8 § andra stycket tredje meningen,

2.

ansökningar om resning eller återställande av försutten tid,

3.

klagan över domvilla,

4.

frågor om återförvisning av mål till hovrätt,

5.

frågor om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt, eller

6.

frågor om avvisning av en ansökan eller klagan som har getts in omedelbart till Högsta domstolen men som domstolen inte skall pröva som första instans.

Om en framställning i ett mål som skall tas upp omedelbart av Högsta domstolen

inte innefattar laga skäl för talan eller det annars är uppenbart att talan är ogrun-

13

dad, är avdelningen domför med tre ledamöter när dom i målet meddelas utan att Prop. 2004/05:63 stämning har utfärdats. En avdelning är domför med en ledamot vid avslag på eller avvisning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över dom- villa, om

1.

Högsta domstolen tidigare beträffande samma avgörande har avslagit en ansökan eller klagan från samma sökande eller klagande, och

2.

sökanden eller klaganden inte anför något nytt som är av betydelse för prövningen av ansökningen eller klagan.

Frågor om prövningstillstånd i Högsta domstolen får avgöras av en ledamot. Fler än tre ledamöter får inte delta. Frågor om prövningstillstånd som har förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § andra stycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. En avdelning är domför med en ledamot vid prövning av

1.

frågor om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett över- klagande har förfallit,

2.

frågor om avvisning av ett överklagande hos Högsta domstolen,

3.

frågor om förening av mål enligt 14 kap. 7 a §,

4.

överklagande av hovrätts avvisningsbeslut som avses i 54 kap. 17 §

,

5.

frågor som avses i 55 kap. 8 § andra stycket första och andra meningarna

,

eller

6.

en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla när ansökningen eller klagan inte innefattar laga skäl för den begärda åtgärden eller det annars är uppenbart att den är ogrundad.

Paragrafen innehåller regler om Högsta domstolens sammansättning.

Första stycket är oförändrat.

I andra stycket finns regler om tredomarsammansättning. I inledningen

av stycket har av enkel beskaffenhet ersatts med enkel. Någon saklig

ändring är inte avsedd. Av de därefter följande punkterna är de första,

andra och tredje punkterna oförändrade. Den fjärde punkten, som är ny,

avser frågor om återförvisning av mål till hovrätt. Om prövningen av en

sådan fråga är enkel, får alltså Högsta domstolen avgöra frågan med tre

ledamöter. Den femte punkten, som också är ny, avser frågor om bevil-

jande av prövningstillstånd i hovrätt. Ett exempel på ett fall där en fråga

om beviljande av prövningstillstånd i hovrätt får avgöras med tre leda-

möter är när hovrätten har vägrat prövningstillstånd men Högsta domsto-

len finner det alldeles klart att prövningstillstånd i hovrätten bör beviljas.

Är emellertid frågan en prejudikatfråga, finns det nog många gånger

anledning för Högsta domstolen att avgöra den med en sammansättning

på minst fem ledamöter. Prövningen kan nämligen då för det mesta inte

anses vara enkel. Den nya sjätte punkten avser frågor om avvisning av en

ansökan eller klagan som har getts in omedelbart till Högsta domstolen

men som domstolen inte skall pröva som första instans. Under förutsätt-

ning att prövningen är enkel får en sådan fråga också prövas av tre leda-

möter. Så kan t.ex. vara fallet när det står helt klart att en ansökan om

stämning skulle ha getts in till en tingsrätt eller, i fråga om ett extraordi-

närt rättsmedel, då saken gäller en tingsrätts handläggning av ett mål och

ansökan eller klagan därför skall prövas i hovrätt.

I tredje stycket, som är nytt, finns det en möjlighet för Högsta domsto-

len i mål som skall tas upp omedelbart av domstolen (se 57 kap. rätte-

gångsbalken) att med tre ledamöter meddela dom utan att stämning har

utfärdats. Denna möjlighet finns under förutsättning att framställningen i

målet inte innefattar laga skäl för talan eller det annars är uppenbart att

14

talan är ogrundad. Regeln har utformats efter förebild av bl.a. 42 kap. 5 § Prop. 2004/05:63 första stycket andra meningen rättegångsbalken och bör i enlighet med vad Högsta domstolen har lagt fast i fråga om tillämpning av den bestäm- melsen (se t.ex. NJA 1998 s. 278) ges en mycket restriktiv tillämpning. Det bör således fordras antingen att det som sökanden påstår, även om det skulle vara riktigt, uppenbart inte kan hänföras under de i lag före- skrivna förutsättningarna för rättsmedlet eller att det annars är alldeles klart att framställningen under inga förhållanden kan leda till framgång. I fjärde stycket, som förut utgjorde tredje stycket, finns sedan tidigare en domförhetsregel som tar sikte på sådana fall där en person som fått avslag på en resningsansökan återkommer beträffande samma ärende utan att anföra något nytt som är av betydelse för prövningen av ansök- ningen. Regeln, enligt vilken en ledamot får avslå eller avvisa den nya ansökningen, har utsträckts till att omfatta även återkommande ansök- ningar om återställande av försutten tid eller återkommande klagan över domvilla. Det är inte nödvändigt att den nya ansökningen eller klagan rör samma extraordinära rättsmedel som den första för att regeln skall vara tillämplig. I femte stycket, som tidigare utgjorde fjärde stycket, har det förtydligats att bestämmelserna gäller frågor om prövningstillstånd i Högsta domsto- len. I sjätte stycket, som förut utgjorde femte stycket, finns ytterligare fall där avdelningen är domför med en ledamot. I inledningen av stycket har av Högsta domstolen tagits bort då dessa ord bedömts som överflödiga. Av de därefter följande punkterna är de första, andra, tredje, fjärde och femte punkterna oförändrade. I den sjätte punkten, som är ny, har det införts en regel om att avdelningen är domför med en ledamot när en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla inte innefattar laga skäl för den begärda åtgärden eller det annars är uppenbart att den är ogrundad. Liksom regeln i tredje stycket har denna regel utformats efter förebild av 42 kap. 5 § första stycket andra meningen rättegångsbalken. Ett typexempel på fall då det senare ledet av bestämmelsen bör kunna tillämpas är när Högsta domstolen först avslår en resningsansökan varefter sökanden omedelbart återkommer och på samma skäl som han eller hon tidigare anfört ansöker om resning även med avseende på Högsta domstolens avslagsbeslut. Eftersom ansöknin- gen inte riktar sig mot samma avgörande är inte fjärde stycket tillämpligt; i stället kan den nya regeln tillämpas. 15 Promemorians lagförslag Prop. 2004/05:63 Bilaga 1 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 6 §

1

En avdelning av Högsta domstolen är domför med fem ledamöter. Fler

än sju ledamöter får inte sitta i rätten.

Om prövningen är av enkel be-

Om prövningen är av enkel be-

skaffenhet, är avdelningen domför

skaffenhet, är avdelningen domför

med tre ledamöter vid prövning av

med tre ledamöter vid prövning av

1. frågor om häktning och rese-

1. frågor om häktning och rese-

förbud som avses i 55 kap. 8 §

förbud som avses i 55 kap. 8 §

andra stycket tredje meningen,

andra stycket tredje meningen,

2. ansökningar om resning eller

2. ansökningar om resning eller

återställande av försutten tid eller

återställande av försutten tid eller

3. klagan över domvilla,

3. klagan över domvilla,

4. frågor om återförvisning av

mål till hovrätt eller om beviljande

av prövningstillstånd i hovrätt,

5. talan som väcks omedelbart i

Högsta domstolen och som uppen-

barligen är ogrundad eller som

domstolen inte skall pröva som

första instans.

Har Högsta domstolen tidigare

Har Högsta

domstolen

tidigare

lämnat en ansökan om resning från

lämnat en ansökan om resning från

samma sökande beträffande sam-

samma sökande beträffande sam-

ma avgörande utan bifall och anför

ma avgörande utan bifall och anför

sökanden inget nytt som är av

sökanden inget nytt som är av be-

betydelse för prövningen av an-

tydelse för prövningen av ansök-

sökningen, är avdelningen domför

ningen,

är avdelningen

domför

med en ledamot, om ansökningen

med en ledamot, om ansökningen

avslås eller avvisas.

avslås

eller

avvisas. Detsamma

gäller om en ansökan om resning

inte innefattar laga skäl för res-

ning eller det annars är uppenbart

att den är ogrundad. Vad som nu

har sagts tillämpas på motsvaran-

de sätt i fråga om ansökan om

återställande av försutten tid och

klagan över domvilla.

Frågor om prövningstillstånd får avgöras av en ledamot. Fler än tre ledamöter får inte delta. Frågor om prövningstillstånd som har förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § andra stycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet.

1 Senaste lydelse 1999:84.

16

En avdelning av Högsta domstolen är domför med en ledamot vid

Prop. 2004/05:63

prövning av

Bilaga 1

1.

frågor om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit,

2.

frågor om avvisning av ett överklagande hos Högsta domstolen,

3.

frågor om förening av mål enligt 14 kap. 7 a §,

4.

överklagande av hovrätts avvisningsbeslut som avses i 54 kap. 17 §

eller

5.

frågor som avses i 55 kap. 8 § andra stycket första och andra meningarna.

Denna lag träder i kraft den 17 Förteckning över remissinstanserna Prop. 2004/05:63 Bilaga 2 Efter remiss har yttranden över Högsta domstolens promemoria avgetts av Riksdagens ombudsmän (JO), Regeringsrättens ledamöter, Göta hov- rätt, Hovrätten för Nedre Norrland, Nacka tingsrätt, Kalmar tingsrätt, Helsingborgs tingsrätt, Göteborgs tingsrätt, Umeå tingsrätt, Justitiekans- lern, Domstolsverket, Riksåklagaren, Ekobrottsmyndigheten, Rikspolis- styrelsen, Brottsoffermyndigheten, Riksskatteverket, Juridiska fakultets- nämnden vid Uppsala universitet, Sveriges advokatsamfund och Sveriges Domareförbund. 18

Lagrådets yttrande

Prop. 2004/05:63

Bilaga 3

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2004-12-13

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN] samt regeringsråden

Bengt-Åke[REDACTED_EFTERNAMN] och Göran Schäder.

Enligt en lagrådsremiss den 9 december 2004 (Justitiedepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om

ändring i rättegångsbalken.

Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Charlotta

Meyer-Seitz.

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

19

Justitiedepartementet

Prop. 2004/05:63

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 december 2004 Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Y.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Somme- stad,[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], M.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Orback,[REDACTED_EFTERNAMN] Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2004/05:63 Vissa ändringar i reglerna om Högsta domstolens sammansättning 20