Regeringens skrivelse

1998/99:111

Lägesrapport två om IT-omställningen i samhället

inför år 2000

Skr.

1998/99:111

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 6 maj 1999

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Näringsdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen redovisas av regeringen vidtagna och planerade åtgärder be-

träffande IT-omställningen inför år 2000. Det är regeringens andra

rapport över läget och hur anpassningsarbetet av IT-system fortskrider

inom viktiga samhällsfunktioner och hos myndigheter. Den behandlar

även informationsinsatser och beredskapsaspekter.

Innehållsförteckning

1 Inledning 3

2 Regeringens slutsatser och bedömning av aktuellt läge 3

3 Regeringens åtgärder 4

4 Omställningsarbetet i stort 5

5 För 2000-omställningen viktig infrastruktur 8

Elförsörjning 9

Telekommunikationer 10

Vattenförsörjning 11

6 Transporter 12

Luftfart 13

Sjöfart 14

Järnvägstrafik 14

Vägtrafik 15

7 Hälso- och sjukvård 15

8 Uppvärmning och bränsle 16

9 Miljöfrågor 19

10 Finans- och försäkringssektorn 18

Finanssektorn 19

Socialförsäkringar och vissa andra statliga system 20

Försäkringsmässiga konsekvenser för konsumenter. 20

11 Informationsaktiviteter och informationskanaler 21

Radio och TV 23

2000-delegationens arbete 23

12 Polis, räddningstjänst och Försvarsmakten 25

Polisväsendet 24

Räddningstjänsten 25

Försvarsmakten 26

13 Beredskap vid 2000-skiftet 27

Centrala myndigheter 27

Regeringskansliet 28

Lokal och regional nivå 29

14 Företagen 32

15 Det internationella läget 33

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 maj 1999. 36

1 Inledning

Orsaken till 2000-problemet är att årtal i datorer och IT-system, av ut-

rymmesskäl, tidigare angivits med två siffror istället för fyra, dvs. 99

istället för 1999. Datorn uppfattar talet 00 som ett lägre tal än 99, alltså

att år 2000 kommer före år 1999. Felet innebär att beräkningar, sorte-

ringar, jämförelser etc. kan bli felaktiga. Funktionen hos mikroprocesso-

rer eller s.k. mikrochips, som är inbyggda i olika datastyrda system och

som finns i ett mycket stort antal, kan vidare komma att påverkas av

övergången till år 2000. Ett ytterligare problem är att år 2000 är ett

skottår. Om programmet inte har tagit hänsyn till detta blir följden att

problem även kan uppstå vid olika slags beräkningar av dagar under året.

För tekniska system där s.k. inbäddade komponenter och mikroprocesso-

rer förekommer, är den kritiska tidpunkten vid tolvslaget på nyårsnatten

eller vid första tillfälle därefter när en viss process eller utrustning tas i

bruk.

För administrativa system är den kritiska tidpunkten utsträckt över en

längre tid, i takt med att datorer och tillämpningar tas i bruk. Problemet

kan också ge sig tillkänna långt före årsskiftet, när ett program utför be-

arbetningar som innefattar ett datum på andra sidan nyår. De största pro-

blemen uppstår givetvis efter årsskiftet för program och system som inte

2000-anpassats.

I november 1998 överlämnade regeringen en första lägesrapport be-

träffande IT-omställningen i samhället inför skiftet till år 2000 (skr.

1998/99:40) till riksdagen. Denna andra skrivelse följer upp läget i de

samhällsviktiga sektorerna baserade på bl.a. rapporter som tillsynsmyn-

digheterna lämnat till regeringen den 1 mars 1999 (Fi98/992/delvis) och

Statskontorets rapport (1999:11) Läget i viktiga samhällsfunktioner.

Skrivelsen behandlar främst statens ansvarsområde vad avser de viktiga

samhällsfunktionerna. Den skall inte ses som en heltäckande beskrivning

av alla de samhällsområden som berörs av 2000-frågan.

I den tidigare skrivelsen anförde regeringen att en tredje skrivelse vid

behov skulle lämnas till riksdagen under hösten 1999. Regeringen avser

istället löpande informera riksdagen med så aktuell och uppdaterad in-

formation som möjligt.

2 Regeringens slutsatser och bedömning av

aktuellt läge

Regeringens bedömning: Det har pågått och pågår omfattande insatser

för att klara IT-omställningen till år 2000. Sverige är väl förberett, även i

ett internationellt perspektiv, men det kan bli störningar.

Upprätthållande av viktiga samhällsfunktioner sker oftast i samverkan

mellan olika aktörer, där staten kan vara en av dessa. Genom de uppdrag

som regeringen gett till myndigheterna ökar successivt informationen om

omställningsarbetet av dels myndigheternas egna IT-system, dels IT-

system som finns hos aktörerna inom viktiga samhällsfunktioner. Läget

är nu tydligare och under bättre kontroll än för ett halvår sedan, vid tid-

punkten för den förra skrivelsen.

Entydigt och gediget underlag finns nu för att kunna dra slutsatsen att

elförsörjningen och telekommunikationer kommer att fungera som

normalt. Arbetet beräknas i allt väsentligt kunna bli slutfört den 1 juli

1999. Kärnkraftsäkerheten i svenska anläggningar kommer inte att på-

verkas. 2000-omställningen inom transportsektorn beräknas i stort sett

också vara genomförd den 1 juli. Vad gäller vattenförsörjningen är läget

ännu inte helt klarlagt, särskilt för de mindre kommunerna. Detsamma

gäller fjärrvärmeförsörjningen och de omställningsarbeten som kan be-

höva genomföras i fastigheterna av fastighetsägarna. Informationen om

anpassningsläget är idag (6 maj) således ännu inte fullt tillräcklig eller så

uppdaterad att det med bestämdhet går att uttala sig om risken för even-

tuella störningar inom riktigt all viktiga samhällsfunktioner. Regeringen

har därför inom bl.a. ovanstående områden begärt in ytterligare rapporte-

ring till halvårsskiftet och följer även fortsättningsvis omställningsarbetet

inom de områden som nu ligger långt framme.

Hälso- och sjukvården bedöms i allt väsentligt bli klar i tid. Beredska-

pen är generellt sett hög. Inom de finansiella systemen är risken för stör-

ningar liten. System för socialförsäkringar kommer i huvudsak att vara

2000-säkrade till den 1 juni. Färdigtidpunkten för IT-systemen inom

hantering av studiemedel är den 1 oktober 1999.

Alla statliga myndigheter rapporterat att de hinner blir klar med sin

egen IT-omställningen till årsskiftet. Regeringens målsättning är att

myndigheterna skall vara klara till den 1 juni 1999. Omställningsarbetet

går i vissa fall långsammare än planerat. Flera myndigheter rapporterar

förseningar i förhållande till målsättningen. Förseningarna behöver

emellertid inte avse system som har med viktiga samhällsfunktioner att

göra utan kan även omfatta förseningar i omställningen av interna IT-

system. Med tanke på den tid som nu återstår till årsskiftet är det nöd-

vändigt att dessa myndigheter intensifierar arbetet för att återta de förse-

ningar som uppstått.

Information om 2000-problemet och dess konsekvenser är viktig för

att hantera människors farhågor. Betydelsen av informationsaktiviteter

och väl fungerande informationskanaler inför och kring årsskiftet måste

därför understrykas. Det gäller också behovet av incident- och bered-

skapsorganisation, inom såväl företag som myndigheter och Regerings-

kansliet. Förberedelser och planering pågår för att kunna möta de om-

ställningsproblem som skulle kunna uppstå.

Lokala och regionala initiativ genomförs för att stärka de mindre före-

tagens 2000-anpassning.

3 Regeringens åtgärder

Regeringen anser att arbetet med IT-omställningen är av högsta prioritet

och ett antal åtgärder har redan vidtagits. Förordningen (1997:30) om

översyn av statliga myndigheters informationssystem ålägger myndig-

heterna att upprätta en plan för det anpassningsarbete som behöver göras

samt att rapportera till Statskontoret hur arbetet fortskrider. Förordningen

innehåller vidare krav på myndigheterna att vara klara med anpassningen

av de system som är av väsentlig betydelse för verksamheten till den

1 juni 1999.

Tillsynsmyndigheterna skall enligt denna förordning också redovisa en

bedömning av anpassningsarbetet inom tillsynsområdet. Vissa myndig-

heter med tillsyns- eller sektorsansvar avseende särskilt viktiga samhälls-

funktioner har dessutom genom regeringsbeslut den 25 juni 1998 fått

särskilda uppdrag att bedöma risker och överväga behov av åtgärder för

att säkerställa viktiga samhällsfunktioner i samband med IT-omställ-

ningen. De rapporter som myndigheterna redovisade till Statskontoret i

mars 1999 och annan information ligger nu till grund för regeringens

skrivelse om aktuellt läge. Statskontoret har sammanställt och analyserat

rapporterna och till regeringen den 30 mars redovisat sina bedömningar.

Regeringen har tillkallat en särskild delegation för att behandla frågor

rörande IT-omställningen, den s.k. 2000-delegationen (dir. 1998:10).

Delegationens uppgift är bl.a. att vara samverkansorgan mellan privat

och offentlig sektor.

Under våren 1999 har regeringens arbete med 2000-frågan i allt större

utsträckning kommit att avse förmågan att hantera de problem som trots

alla åtgärder kan uppkomma vid 2000-årsskiftet. Regeringen har i beslut

den 11 februari 1999 (Fi 1999/586) uppdragit åt länsstyrelserna att göra

en samlad risk- och konsekvensbedömning för sina respektive län i sam-

band med IT-omställningen. Regeringen har den 18 mars beslutat (Fö

1999/644) att Regeringskansliet skall vidta förberedelser och genomföra

en ledningsövning i syfte att förbättra Regeringskansliets beredskap och

förmåga att hantera de eventuella störningar i viktiga samhällsfunktioner

som kan uppstå vid årsskiftet.

4 Omställningsarbetet i stort

Regeringens bedömning: Omställningsarbetet med de statliga myndig-

heternas egna IT-system går långsammare än planerat, dvs. blir inte slut-

fört hos alla myndigheter till den 1 juni 1999. Bristande 2000-säkring

behöver emellertid inte medföra allvarliga störningar i samhällskritisk

verksamhet eller viktiga sektorer. Ingen av myndigheterna har heller

rapporterat att de inte skulle hinna bli klara till årsskiftet. Prioritet ges

naturligt åt att 2000-säkra verksamhetskritiska IT-system. Regeringen ser

ändå allvarligt på att allt fler myndigheter rapporterar förseningar i om-

ställningsarbetet av sina egna IT-system. Myndigheternas ledning kom-

mer att uppmärksammas på sitt ansvar för att 2000-omställningen ges

högsta prioritet och att arbetet intensifieras för att återta de förseningar

som inträffat och undvika att ytterligare förseningar uppstår.

Genom de uppdrag som regeringen givit till vissa tillsyns- och sektor-

sansvariga myndigheter att följa läget och omställningsarbetet inom sina

resp. sektorer ökar successivt informationen. Anpassningsarbetet är idag

(6 maj) ännu inte helt slutfört inom någon av de viktiga samhällsfunktio-

nerna. Inom några områden är informationen fortfarande otillräcklig.

Planeringsförutsättningar påverkas därigenom och kan leda till felpriori-

teringar av insatser och beredskapsåtgärder hos andra aktörer. Rege-

ringen har därför till halvårsskiftet krävt ytterligare rapportering om läget

inom vissa viktiga samhällsfunktioner.

Varje myndighet bör ansvara för att informera om anpassningsarbetet

inom sina ansvarsområden. Myndigheterna bör också ha en informa-

tionsberedskap och särskild verksamhetsplan för tiden kring årsskiftet så

att övergången till år 2000 kan hanteras.

Skälen för regeringens bedömning:

IT-omställningen av myndigheternas egna system

Statskontoret genomför uppföljningar av statliga myndigheters anpass-

ning av informationssystemen inför år 2000. Uppföljningarna omfattar

drygt hundratalet statliga myndigheter. Samtliga myndigheter följs upp

varje halvår. 54 myndigheter med särskilt IT-intensiv och samhällsviktig

verksamhet följs dessutom upp varje kvartal.

Enligt Statskontorets uppföljningar i december 1998 och mars 1999

har 23 myndigheter redovisat att de inte kommer att vara klara till den

1 juni 1999. 82 myndigheter redovisar att de kommer att vara klara med

omställningsarbetet till den 1 juni 1999.

Den senaste kvartalsmätningen, som redovisas i Statskontorets upp-

följningsrapport i mars 1999, visar att 52 procent av informationssyste-

men har anpassats, säkrats och driftssatts. Det är en ökning med

15 procentenheter sedan förra mätningen i december 1998, men klart

mindre än planerat. Alla myndigheter arbetar nu med att åtgärda och testa

informationssystemen. Ett tiotal myndigheter har inte genomfört riska-

nalyser för verksamheten eller anpassningsarbetet.

Allt fler myndigheter flyttar fram sluttidpunkten för omställningsarbe-

tet. Även förseningar i arbetet för åtgärds- och testfaserna redovisas.

Riksskatteverket, Försvarsmakten, Rikspolisstyrelsen, Kriminalvårds-

styrelsen, Luftfartsverket, Riksförsäkringsverket och Centrala studie-

stödsnämnden är några av myndigheterna som har rapporterat en färdig-

tidpunkt efter den 1 juni 1999. Vid det senaste rapporteringstillfället re-

dovisar totalt 15 av de IT-intensivaste myndigheterna en senare färdig-

tidpunkt. Alla myndigheter räknar fortfarande med att bli klara före års-

skiftet även om tidsmarginalerna i vissa fall är mycket knappa.

Tidigare erfarenheter visar att det är testverksamheten som är den mest

tids- och resurskrävande etappen i omställningsarbetet. Risken för ytter-

ligare förseningar är därför betydande och antalet myndigheter som

kommer att rapportera en färdigtidpunkt senare än den 1 juni 1999 befa-

ras att öka ytterligare. Med tanke på den korta tid som återstår bör myn-

digheterna koncentrera sina ansträngningar för att undvika ytterligare

förseningar.

Alla myndigheter bör, förutom att slutföra anpassningsarbetet, ta hän-

syn till de osäkerheter som ändå kvarstår. I det syftet bör varje myndighet

ha en plan för tiden kring årsskiftet, så att övergången till år 2000 går

störningsfritt.

Arbetet i sektorerna

Enligt förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters in-

formationssystem inför år 2000, skall myndigheter som utövar tillsyn

redovisa en bedömning av anpassningsarbetet inom tillsynsområdet.

Vissa myndigheter med tillsyns- eller sektorsansvar har dessutom under

1998 fått särskilda regeringsuppdrag att bedöma risker och överväga be-

hov av åtgärder för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner. Sådana

uppdrag har genom regeringsbeslut den 25 juni 1998 getts till Svenska

Kraftnät (vad avser elförsörjningen), Statens kärnkraftinspektion

(kärnkraftsäkerheten), Post- och telestyrelsen (post och telekommunika-

tionerna), Jordbruksverket (vattenförsörjningen), Luftfartsverket

(luftfarten), Sjöfartsverket (sjöfarten), Banverket (järnvägstrafiken),

Socialstyrelsen (hälso- och sjukvården), Statens Energimyndighet

(fjärrvärme, petroleumprodukter och naturgas), Finansinspektionen

(finansiella tjänster) samt Statens räddningsverk (räddningstjänsten). Ett

motsvarande uppdrag har också getts till Högskoleverket avseende an-

passningsarbetet vid universitet och högskolor.

Uppdrag med inriktning mot förberedelser att kunna hantera störningar

som skulle kunna uppstå i samband med själva årsskiftet, har getts till

Rikspolisstyrelsen med avseende på allmän ordning och säkerhet samt

länsstyrelserna med stöd av Överstyrelsen för civil beredskap avseende

ledningsorganisationen i länen.

Uppdragen har (med vissa undantag) avrapporterats den 1 oktober

1998 och den 1 mars 1999. En ny redovisning skall ske den 1 oktober

1999.

Regeringen kommer att kräva ytterligare avrapportering från vissa

myndigheter vid halvårsskiftet. Under 1999 fick vidare Överstyrelsen för

civil beredskap i uppdrag att redovisa vilka eventuella problem som kan

uppstå inom transportsektorn samt länsstyrelserna i uppdrag att genom-

föra regionala risk- och konsekvensanalyser samt att redovisa vilka åt-

gärder som kommunerna vidtagit eller planerar i länet för att underlätta

de små och medelstora företagens omställning.

Den modell som regeringen valt, genom att ge vissa myndigheter i

uppdrag att bedöma risker m.m. för vissa samhällsfunktioner har fungerat

mycket bra. I flera fall har myndigheten i fråga tagit initiativ, ofta till-

sammans med branschorganisationerna, till att skapa former för anpass-

ningsarbetet och uppföljningen som kan jämföras med de nationella år

2000-projekt, som i andra länder organiserats direkt under regeringen.

Detta har inkluderat t.ex. erfarenhetsutbyte mellan aktörerna inom sam-

hällsfunktionen, gemensamma förfrågningar till leverantörer av frekvent

använda system och utrustningar, uppbyggnad av gemensamma databa-

ser, anordnande av seminarier och konferenser etc.

Ansvariga myndigheter har, beroende på sin tillsynsroll, haft varie-

rande formella mandat att begära in upplysningar och information från

aktörerna, som sammantaget representerar såväl kommuner, helt eller

delvis statligt eller kommunalt ägda bolag som helt privata företag. I

vissa fall har svarsfrekvensen i enkätundersökningar varierat men inte i

något fall har man rapporterat svårigheter med att få tillgång till efter-

frågade uppgifter. I flertalet fall har också aktörerna godkänt, att informa-

tion om det egna individuella anpassningsläget offentliggörs.

De rapporter, som ansvariga myndigheter lämnat i mars 1999, visar att

anpassningsarbetet ännu inte är helt slutfört i någon samhällssektor. I

flera fall, som t.ex. vad gäller elförsörjningen och telekommunikatio-

nerna, gör myndigheten i fråga bedömningen att verksamheten kommer

att fungera normalt i samband med skiftet till år 2000. I andra fall, som

t.ex. vad gäller hälso- och sjukvården och fjärrvärmeförsörjningen, be-

dömer man att risk för störningar ännu inte kan uteslutas. I ytterligare

några fall rapporteras att anpassningsläget är osäkert för någon speciell

grupp av aktörer inom sektorn. Med hänsyn till att nästa avrapporte-

ringstillfälle är först den 1 oktober 1999 har regeringen den 6 maj för

Näringsdepartementets ansvarsområden beslutat om ytterligare lägesrap-

portering avseende fjärrvärmen, sjöfarten med avseende på fartygen, luft-

farten med avseende på andra aktörer än Luftfartsverket samt el- och

teleområdet (N1999/7287/ITFOU).

Vad gäller övriga tillsynsmyndigheter har Statskontoret i mars 1999

begärt in riskbedömningar och ytterligare upplysningar. Svaren visar att

tillsynsmyndigheterna följer anpassningsarbetet inom sina tillsyns-

områden i varierande utsträckning. Som exempel på myndigheter, som

mera aktivt följer arbetet, kan nämnas Arbetsmarknadsstyrelsen (med

avseende på arbetslöshetskassorna), Riksförsäkringsverket

(försäkringskassornas lokala system), Ekonomistyrningsverket

(inrapporteringen till riksbokföringen vid myndigheter som valt andra

ekonomisystem än de som tillhandahålles av verket) samt Läke-

medelsverket (tillverkning och distribution av läkemedel).

5 Elförsörjning, telekommunikation och

vattenförsörjning

Regeringens bedömning: Det är ytterst angeläget att elförsörjningen

inför skiftet till år 2000 anpassas så att leveranssäkerheten kan upprätt-

hållas. Med utgångspunkt i den information och det gedigna underlag

som regeringen fått är risken för elavbrott inte större än i en normal

driftssituation. Elföretagen bedriver anpassningsarbetet på ett tillfreds-

ställande sätt och kommer i allt väsentligt att ha slutfört sina anpass-

ningsprogram den 1 juli 1999. Säkerheten vid landets kärnkraftverk

kommer inte att påverkas.

Det är likaledes ytterst angeläget att telekommunikationerna fungerar.

De landsomfattande telenäten kommer vid skiftet till år 2000 att fungera

som vid ett normalt årsskifte.

Underlaget för bedömningen är gediget och entydigt. Anpassnings-

arbetet kommer i huvudsak att vara klart den 1 juli 1999. Post- och tele-

styrelsen har intensifierat sitt tillsynsarbete. Arbetet hos kommuner samt

hos mindre och medelstora företag med att säkra abonnentväxlar och in-

terna telesystem är fortfarande inte tillfredsställande.

Kommunerna har generellt kommit långt i arbetet med att se över

vattenförsörjningen men i ett mindre antal kommuner råder fortfarande

osäkerhet om man kommer att hinna bli klar i tid. Många åtgärder är

redan vidtagna och beredskapen är generellt sett hög. Situationen är lik-

artad vad gäller reningsverken.

Skälen för regeringens bedömning

Elförsörjning

Arbetet med att 2000-säkra elförsörjningen har fortsatt enligt tidigare

redovisat mönster. I samarbete med branschföreningarna har Affärs-

verket Svenska Kraftnät samlat in information om hur arbetet bedrivs och

utvecklas. Budskap om nödvändigheten att i vissa fall öka tempot i an-

passningsarbetet har sänts ut.

Svenska Kraftnät redovisar att arbetet med att 2000-säkra produktions-

systemet följer tidigare redovisade planer. Huvuddelen av det svenska

elproduktionssystemet kommer att vara 2000-säkrat den 1 juni 1999. Den

säkrade produktionskapaciteten överskrider då bedömd elkonsumtions-

nivå under nyårsnatten mot år 2000 med minst 5 000 MW eller ca 25

procent. Viss produktionskapacitet kommer att 2000-säkras efter den

1 juni 1999. Detta beror i stor utsträckning på att det inte bedöms ekono-

miskt rimligt att ta anläggningarna ur drift för att slutföra omställnings-

arbetet före den normala sommaravstängningen för revision.

Svenska Kraftnäts arbete med 2000-säkringen av stamnätet fortlöper

enligt uppgjorda planer. Arbetet kommer att kunna avslutas den

1 juni 1999 med undantag för två system, som enligt planerna bli 2000-

säkrade under juni. Inget av dessa har någon inverkan på det fysiska

nätet, dvs. på möjligheterna att upprätthålla elleveranserna.

Region- och lokalnätsföretagens omställningsarbete utvecklas i stort

enligt tidigare redovisade planer.

En beredskaps- och driftplanering för årsskiftet pågår inom hela el-

branschen. Bemanningen bedöms i genomsnitt bli ungefär fördubblad

jämförd med en normal situation. Driftsituationen under årsskiftet beräk-

nas innebära en låg elkonsumtion relativt den rådande årstiden. Detta

innebär att produktionsreserverna är mycket större än under tider med

hög elkonsumtion. På motsvarande sätt kommer överföringen på stamnät

och distributionsnäten att vara låg jämfört med en höglastsituation. Detta

innebär för stamnätet att flera anläggningar samtidigt kan vara ur drift

utan att elförsörjningen påverkas. Detta har nyligen demonstrerats i sam-

band med en situation i Sydsverige, där samtidigt 5 stamnätsledningar

var ur drift på grund av salt- och isbeläggningar på isolatorer utan att el-

avbrott inträffade. Även huvuddelen av underliggande nät klarar distri-

butionen vid bortfall av vissa anläggningar. Ett undantag gäller för över-

föringsnäten med de lägsta spänningarna, men dessa innehåller å andra

sidan inga eller få datoriserade anläggningar.

Arbete pågår med att planera för driftsituationen under årsskiftet på ett

sätt som skapar största möjliga flexibilitet att möta olika situationer.

Diskussioner pågår mellan Svenska Kraftnät och produktionsföretagen i

Sverige samt med stamnätsföretag i grannländerna om vilken driftsitua-

tion som bör väljas för att skapa ytterligare marginaler i kraftsystemet. I

dessa planer ingår också att anpassa driftsituationen så att tålighet mot

störningar skapas på grund av förväntad relativt låg elkonsumtion under

kritiska timmar. Elbranschen analyserar också i vilken utsträckning

datorbaserade system kan kopplas bort om problem mot förmodan skulle

uppstå.

Avsikten är att slutföra dessa diskussioner och övriga delar av drift-

och beredskapsplaneringen så snart som möjligt.

Sammanfattningsvis redovisar Svenska Kraftnät att elbranschen i

huvudsak, men inte fullt ut, klarar målet man satt upp, att ha 2000-säkrat

alla anläggningar till den 1 juni 1999. Svenska Kraftnäts bedömning är

att elbranschen ändå kommer att hinna genomföra erforderliga åtgärder i

god tid och att man skall kunna räkna med normal driftsäkerhet i kraft-

systemet vid skiftet till år 2000. Till detta kommer den höjning av be-

manningen och beredskapen som håller på att planeras.

En omfattande informationsplan har utarbetats. Informationsåtgärder

pågår och kommer efterhand att omfatta samtliga hushåll i landet. Infor-

mation till kunder och lokala organ förmedlas av företagen själva. På

branschnivå förmedlas information till myndigheter, centrala organ, och

andra branscher m.m.

Statens kärnkraftsinspektion (SKI) bedömer att övergången till år 2000

inte kommer att innebära något hot mot säkerheten vid landets kärnkraft-

verk och övriga anläggningar som ligger under inspektionens tillsyn.

Viss information och kunskap om kärnkraftverken i vårt närområde finns

hos SKI.

Telekommunikationer

Samtliga teleoperatörer har påbörjat arbetet med IT-omställningen i god

tid. Post- och telestyrelsen (PTS) har intensifierat sitt tillsynsarbete.

Enligt uppgift från myndigheten kommer information om IT-omställ-

ningen inom telekommunikationsområdet att finnas tillgänglig på PTS

webbplats under våren 1999.

Huvudfunktionerna hos samtliga operatörer för fast telefoni, mobil

telefoni, Internetaccess och datakommunikation kommer att fungera utan

störningar föranledda av skiftet till år 2000, så även transmission inklu-

sive hyrda förbindelser. Säkerheten i de funktionskritiska systemen

kommer att hålla samma nivå som vid tidigare årsskiften.

Telia AB har medverkat i internationella överföringstester mellan olika

operatörer. Inga problem har upptäckts. Slutsatsen är att ingen datumpro-

blematik finns i gränssnitten mellan operatörerna och att ytterligare sam-

bandstester (s.k. interconnecttester) inte behövs. Operatörer, som använ-

der samma tekniska plattformar som sina moderbolag i utlandet, använ-

der sig av deras testresultat varvid dubbelarbete undviks.

Ett problem är att det vid tidigare årsskiften har blivit avbrott i mobil-

nätet på grund av att många abonnenter ringer vid tolvslaget. Förhållan-

det kan innebära avbrott även detta årsskifte och är något som inte är

kopplat till 2000-frågan.

Internationellt pågår ett arbete inom Förenta nationernas organ Inter-

nationella teleunionen (ITU). Arbetsgruppen ITU Year 2000 Task Force

bildades i mars 1998. I projektarbetet ingår ca 5000 operatörer samt till-

synsmyndigheter världen över. Gruppen har en viktig roll som forum för

internationell samordning och som informationscentral.

Samtidigt som arbete pågår med omställningen vidtas beredskap för

eventuella avbrott. Informationsberedskap byggs för närvarande upp

inom Post- och telestyrelsen (PTS). Myndigheten kommer att vara be-

mannad under årsskiftet.

PTS kommer, tillsammans med telekommunikationsföretagen och

2000-delegationen, att ge olika målgrupper relevant och anpassad infor-

mation om hur anpassningen av IT-systemen inom telekommunikations-

sektorn fortskrider. Teleoperatörerna har bildat ett 2000-forum. Där ut-

byts information mellan operatörerna om bl.a. på vilket sätt och när

kunderna skall informeras.

Kommuners samt små och medelstora företags arbete med att säkra

abonnentväxlar och interna telesystem har ännu inte nått en tillfredsstäl-

lande säkerhetsnivå. De har inte alltid fullt ut insett sitt ansvar att själv

analysera systemen och vidta åtgärder. Informationen om olika abon-

nentväxlars 2000-säkerhet har varit svårtillgänglig. Regeringen anser att

kommuner, företag och organisationer som inte säkerställt funktionen i

sina telesystem snarast bör vidta nödvändiga åtgärder.

PTS kommer att fördjupa kontakterna främst med Kommunförbundet

och Industriförbundet för att tillsammans med dessa sprida information

om abonnentväxlarna till kommuner och företag.

Vattenförsörjning

Vattenförbrukningen utgörs av dels dricksvatten, dels process- och kyl-

vatten. Samhällssektorer som fjärrvärme, hälso- och sjukvård samt viss

processindustri är kritiskt beroende av tillgången till vatten under tryck.

IT-system och utrustning med inbäddad elektronik, som skulle kunna

utgöra ett problem vid skiftet till år 2000, kan finnas i t.ex. intelligenta

givare och mätare i anläggningarna, automatiserade pumpstationer, dose-

ringsutrustning, larmsystem, kommunikationssystem och vattenverks-

styrning. Vissa mindre vattenverk saknar dock helt datastyrning eller

annan elektronisk utrustning. I 32 kommuner (dvs. 11 procent) gäller

detta för samtliga vattenverk.

Livsmedelsverket har genomfört två enkätundersökningar i kommuner

och vattenbolag, den senaste i januari 1999. I denna ingick även frågor

om avloppssituationen, eftersom störningar i avloppsreningen i olyckliga

fall kan förorena dricksvattentäkter. Aktiviteten är hög och de flesta har

kommit långt i sitt arbete. För 95 procent av kommunerna (275 av 289)

uppges att anpassningsarbetet kommer att vara klart i tid. I 49 kommuner

uppges att arbetet är slutfört. Det finns emellertid ett antal kommuner

(27) i vilka man är osäker på om anpassningsarbetet kommer att hinna

slutföras i tid.

Tillgång till elektricitet är avgörande för att kunna producera dricks-

vatten. I nödfall kan dock de flesta vattenverk köras manuellt. Om pro-

duktionen och distributionen av elektricitet inte fungerar uppstår det stora

svårigheter med dricksvattenproduktionen. 2/3 av kommunerna har

emellertid aggregat för reservelektricitet till sitt största vattenverk.

Problemen med reningsverken kan f.n. inte bedömas. I januari månad

1999 skickade Livsmedelsverket ut en andra enkät till kommunerna och

svaren har lämnats vidare till Naturvårdsverket. Dessa kommer att bl.a.

utgöra underlag för Naturvårdsverket och länsstyrelsernas aktiviteter.

Vattenförsörjningen består av tekniskt separata system som försörjer

en eller i vissa fall flera kommuner. Bedömningar av risk och anpass-

ningsläge måste därför göras för varje geografiskt systemområde för sig.

Varje länsstyrelse kommer att få utdrag ur enkätmaterialet avseende det

egna länet och fortsätta uppföljningen av anpassningsarbetet på regional

nivå. Livsmedelsverket kommer under juni månad att följa upp läget och

rapportera till regeringen.

6 Transporter

Regeringens bedömning: Internationellt bedrivs inom flygtrafiken ett

välorganiserat anpassningsarbete utifrån de strikta ansvarsförhållanden

som råder. Sektorn har ett mycket stort IT-beroende och Luftfartsverkets

arbete med att anpassa de egna systemen sker på ett tillfredsställande sätt.

De områden som kan påverkas av 2000-frågan inom flygtrafiklednings-

och flygplatssystem samt erforderliga administrativa stödsystem bedöms

av verket vara klara den 1 juni 1999 med undantag av en handfull system

som bedöms vara klara den 13 september 1999. Någon statusinformation

om anpassningsläget för andra aktörer än Luftfartsverket, t.ex. flygbolag,

föreligger inte i nuläget men kommer att presenteras till den 1 juli 1999.

Sjöfartsverkets arbete har intensifierats. Risken för allvarliga stör-

ningar inom sjöfarten bedöms av verket som liten.

Inom järnvägssektorn har arbetet med 2000-frågan också fortskridit.

Verksamheten har ett mycket stort IT-beroende. Alla Banverkets och SJ:s

system kommer att vara färdigtestade den 1 juni 1999. Olika programva-

ror har kopierats och körts i simuleringsmodeller. Det finns ett gediget

underlag för bedömningarna vilket talar för en normalt fungerande järn-

vägstrafik.

De system som har väsentlig betydelse för vägtrafiken och Vägverkets

verksamhet kommer att vara anpassade till år 2000-omställningen den

1 juni 1999. Regeringen konstaterar att det inom vägsektorn råder en god

beredskap inför omställningen till år 2000 och att risken för störningar

därför är liten.

Skälen för regeringens bedömning

Luftfart

Luftfarten, som har ett mycket stort IT-beroende, bedöms av Luftfarts-

verket (LFV) fungera normalt. Några säkerhetsrisker föranledda av 2000-

frågan bedöms inte föreligga. För att säkerställa tillgängligheten till de

trafiklednings- och flygplatssystem som drivs av staten genomförs ett

omfattande tekniskt kartläggnings- och åtgärdsprogram av Luftfarts-

verket. Erfarenheterna från detta arbete har förts vidare till de övriga tra-

fikflygplatserna bl.a. genom ett nära samarbete med Kommunförbundet.

Flygsäkerheten säkerställs genom att Luftfartsinspektionen inventerar

och följer upp förberedelserna inför år 2000 i de företag och organisatio-

ner i flygbranschen som har tillstånd att bedriva kommersiell verksam-

het. En samlad bild av anpassningsläget kommer att finnas under våren

1999.

LFV:s flygtrafiklednings- och flygplatssystem samt erforderliga admi-

nistrativa stödsystem som används för produktionen som kan påverkas av

2000-frågan bedöms vara klara den 1 juni 1999 med undantag av en

handfull system som bedöms vara klara den 13 september 1999. Cirka 20

procent av systemen har krävt anpassningsåtgärder av olika slag varav

majoriteten inneburit byte eller uppgradering av persondatorer och pro-

gram.

2000-frågan inom LFV:s ansvarsområden bedöms inte ge större kon-

sekvenser för samhället och den enskilde än vad andra oplanerade hän-

delser som inträffar i dagens system ger. Som exempel på oplanerade

händelser kan nämnas olika tekniska fel i såväl hårdvara och program,

flygtrafikrestriktioner vid olika flygplatser och inom delar av luftrummet.

För de flesta funktioner inom luftfarten finns beredskapsplaner för

olika typer av oplanerade händelser. För att ytterligare förstärka bered-

skapen och för att säkerställa flygtrafiken i händelse av att problem in-

träffar, upprättas för närvarande kontinuitetsplaner där manuella rutiner

dokumenteras och övas för att vid behov ersätta automatiska system.

LFV kommer också att dra nytta av det faktum att förhållandevis få

flygplan befinner sig över svenskt luftrum under en nyårsnatt. Man

planerar att genomföra särskilda funktionstester direkt efter midnatt och

personell beredskap skall finnas för omedelbar felavhjälpning och om-

start av berörda system inför att trafikbelastningen stiger under efterföl-

jande dag.

Inom luftfartsområdet finns entydiga och internationellt accepterade

verksamhets- och ansvarsområden definierade. Detta ansvar omfattar

även anpassningar inför år 2000. En uppföljning av anpassningsläget

inom hela den internationella civila flygtransportsektorn sker för närva-

rande genom ICAO:s (International Civil Aviation Organisation) och

IATA:s (International Air Transport Association) försorg. Uppföljningen

omfattar alla auktoriserade flygtrafikledningar, flygplatser och flygbolag

och kommer att redovisas den 1 juli 1999. Några ytterligare forum och

former för att tillgodose behovet av samverkan inom flygsektorn bedöms

inte föreligga. Bedömningen är att luftfarten, som enskild verksamhet,

kommer att kunna bedrivas i normal omfattning även i samband med och

efter år 2000.

Sjöfart

Sjöfartsverket bedömer riskerna för allvarliga störningar som små.

Underlaget är emellertid ofullständigt avseende de enskilda fartyg som

kommer att trafikera svenska vatten vid årsskiftet. Sjöfartsverket har ge-

nomfört sårbarhetsanalyser, med bedömning av risker och konsekvenser

för 2000-relaterade händelser, dels internt och dels tillsammans med

representanter från andra aktörer inom sjöfartssektorn. Sårbarhetsanaly-

sen visar att sannolikheten för störningar kan minskas genom bered-

skapsåtgärder, reservrutiner och dubbleringar av väsentliga funktioner.

Analyser och riskbedömningar har gjorts avseende fartyg, hamnar, far-

leder, inre farvatten, externa navigationshjälpmedel, isbrytning, lotsning,

sjöräddning och navigationsvarningar.

Analyserna har entydigt visat att externa funktioner, främst tele- och

radiokommunikationer är av största vikt för att sjöfarten skall fungera

störningsfritt.

Varje organisation inom sjöfarten ansvarar för att ta fram sina bered-

skapsplaner och reservrutiner. Ett antal sådana har diskuterats och även

beslutats om i vissa fall. Som exempel kan nämnas att många rederier

planerar att lägga sina fartyg stilla under kritiska perioder. Vissa känsliga

områden, som exempelvis oljehamnar, diskuterar också att stänga under

en period runt årsskiftet. Generellt kan ökad beredskap och bemanning

på fartyg, lotsstationer och sjöräddningscentraler bli aktuell. Bered-

skapsplaner för sjöräddningen utarbetas f.n. för att garantera att personal

finns på plats. Arbetet är påbörjat och beräknas vara färdigt under våren.

Järnvägstrafik

Utifrån ett gediget underlag gör Banverket bedömningen att järnvägstra-

fiken kommer att fungera normalt. All verksamhetskritisk teknik kommer

att vara färdigtestad den 1 maj 1999. De åtgärder som behöver genomfö-

ras på främst signalställverk och teleutrustning kommer också att vara

avslutade till den 1 maj 1999. Banverket har dels gjort egna analyser

inom signalområdet, dels har leverantören Adtranz genomfört analyser

och prover i en simuleringsmodell. Signalsystemet har även testats vid

drift i Norrköpingsregionen natten mellan den 5 och 6 december 1998.

Trafiken flöt då som vanligt och inga problem identifierades.

Osäkerhet finns om lokala trafikantinformationssystem kommer att

fungera. Om trafikantinformationen inte fungerar, finns möjlighet att

ropa ut informationen i högtalarsystemen.

Banverket arbetar för närvarande med en kontinuitetsplan som innebär

att förhandlingar har inletts med personalorganisationerna så att det finns

tillräcklig bemanning vid 2000-skiftet. Projektets kontinuitetsplaner inne-

fattar även att olika scenarier som kan inträffa gås igenom och beman-

ning, akuttelefonnummer m.m. finns vid behov.

En diskussion om att se över tidtabellen, i syfte att minimera riskerna

för att passagerare vid oförutsedd störning i egna system eller bortfall

av yttre elförsörjning etc. blir stående ute på banan, har påbörjats. En

sådan åtgärd kan ge följdverkningar inom andra samhällsfunktioner och

kommer att beslutas i samråd med t.ex. polisen.

Vägtrafik

Inom vägsektorn finns en rad s.k. inbäddade system som rör trafik-

signalanläggningar, färjedrift och rörliga broar. Vägverket driver till-

sammans med kommunerna ett förändringsarbete rörande signalväx-

lingen i landets samtliga trafiksignaler. De åtgärder i trafiksignalsystemet

som behöver vidtas med anledning av skiftet till år 2000 sker i samband

med detta arbete och kommer att genomföras under september 1999.

Arbetet med åtgärder på rörliga broar avslutas med motorvägsbron på

väg E 4 i Södertälje den 15 maj 1999. Därmed beräknas alla inbäddade

system, utom trafiksignalväxlingen, vara åtgärdade till den 1 juni 1999.

Vägverket bedömer att riskerna för störningar är små och hanterbara.

Störningar kan möjligen, utöver i trafiksignalsystemen, inträffa i kopp-

lingen till det centrala körkortsregistret.

Inom yrkestrafiken kan störningar inträffa i trafikutövarnas och trafik-

företagens administrativa system, i taxametrar och biljettautomater.

Taxametrar och biljettautomater byts successivt ut. Vissa störningar kan

dock inte helt uteslutas.

7 Hälso- och sjukvård

Regeringens bedömning: Anpassningen inom hälso- och sjukvården

inför skiftet till år 2000 har kommit avsevärt längre än vad som var fallet

vid tidpunkten för föregående skrivelse. Många åtgärder är redan vid-

tagna och beredskapen är generellt sett hög. 2000-säkringen bedöms i allt

väsentligt bli klar, men tempot behöver höjas. Störningar kan i dagsläget

inte helt uteslutas då informationen om och anpassningsläget hos de

olika vårdinrättningarna är olika. Det är väsentligt att dessa inte påverkar

eller äventyrar patientsäkerheten. Regeringen har den 22 april 1999 upp-

dragit åt Socialstyrelsen att senast den 30 juni 1999 lämna en lägesrap-

port vad gäller anpassningsarbetet inom hälso- och sjukvården.

Skälen för regeringens bedömning

Det operativa ansvaret för 2000-arbetet inom hälso- och sjukvården åvi-

lar sjukvårdshuvudmännen, dvs. landsting, kommuner samt privata vård-

givare. Se även nedan under avsnitt 13.

Omställningsarbetet har kommit avsevärt längre, särskilt inom den

kommunala hälso- och sjukvården, än vad som var fallet vid tidpunkten

för föregående skrivelse. Många åtgärder är redan vidtagna och bered-

skapen är generellt sett hög.

Risken för störningar i IT-system som är vitala för patientsäkerheten är

begränsad då sjukvårdshuvudmännen har gett anpassningen av sådana

system en hög prioritet. Även anpassningsarbetet inom akutsjukvården

och primärvården ligger långt framme. Inom akutsjukvården är det fram-

förallt akutmottagningar, intensivvård, anestesi och operation, förloss-

ning och vård av nyfödda, röntgen och viss laboratorieverksamhet som

getts hög prioritet i anpassningsarbetet.

Beredskapsplaneringen ses för närvarande över, särskilt vad gäller per-

sonalbemanning och sambandsfrågor. Bemanningsfrågan rör både ordi-

narie personal och behovet av extra inkallad personal. Det finns också

behov av jourtjänst för sådan personal som sköter tekniska försörjnings-

system, inkl. reservsystem. Det väsentligt att dessa genomgår fullstän-

diga funktionstester och att driftsrutiner ses över i god tid före årsskiftet.

Det är viktigt att berörda huvudmän går igenom de reservrutiner som

finns och den samverkan som sker i denna planering. Samverkan skall

också omfatta vårdverksamhet som är utlagd på entreprenad.

Sjukvårdshuvudmännen har sedan föregående skrivelse i ökad ut-

sträckning fått lugnande besked från leverantörer av medicinskteknisk

utrustning och även hunnit testa en stor del av sin utrustning. De eventu-

ella störningar som kan inträffa i denna utrustning bedöms nu kunna

hanteras. Det finns emellertid skäl att uppmärksamma behovet av sam-

verkan i denna fråga. Det gäller särskilt för patienter med kvalificerad

medicinskteknisk utrustning i eget boende eller i andra vårdformer så att

dessa inte glöms bort i anpassningsarbetet eller i beredskapsplaneringen.

De flesta kommuner har kommit relativt långt i detta arbete.

Regeringen har den 22 april 1999 uppdragit åt Socialstyrelsen att

senast den 30 juni 1999 lämna en ny lägesbeskrivning vad gäller anpass-

ningsarbetet inom hälso- och sjukvården. Lägesbeskrivningen skall base-

ras på förfrågningar hos samtliga kommuner och landsting samt större

privata vårdgivare om hur dessa bedömer riskerna för störningar som

särskilt påverkar patientsäkerheten.

8 Uppvärmning och bränsle

Regeringens bedömning: Inom energiområdet, med undantag från el,

torde det främst vara inom fjärrvärmesektorn som anpassningsproblemen

skulle kunna orsaka allvarliga störningar. Regeringen bedömer, mot bak-

grund av tillgänglig information, att anpassningsläget är förhållandevis

gott. Underlaget är emellertid inte tillräckligt omfattande eller entydigt

för att utesluta osäkerheter vad avser fjärruppvärmning av huvudsakligen

mindre fastigheter. Arbetet fortsätter med att stödja och påskynda an-

passningen, särskilt inom det ansvar som ligger hos fastighetsägarna.

Det största hotet för störningar i petroleumsektorn bedöms vara bris-

tande anpassning av infrastrukturen i de oljeproducerande länderna.

Skälen för regeringens bedömning

Energimyndigheten har fortsatt att undersöka anpassningsläget inom

fjärrvärme-, olje- och gassektorerna. Beträffande fjärrvärmen är myndig-

hetens sammanfattande bedömning att de stora och medelstora företagen

ligger väl framme i sitt anpassningsarbete. Dessa representerar huvud-

delen av leveranserna av fjärrvärme till fastigheterna. Det finns dock

fortfarande leverantörer som ligger efter när det gäller att dokumentera

komponenters 2000-status. När det gäller mindre företag är det myndig-

hetens bedömning att det finns många företag som saknar resurser att ta

sig an 2000-omställningen. Här finns ett stort behov av såväl information

som metodstöd. Enligt Energimyndigheten gäller den största osäkerheten

mindre fastighetsägare och vilka system som finns i deras undercentraler.

Om icke 2000-säkra system inte byts eller åtgärdas finns det risk för att

uppvärmningen i fastigheterna inte fungerar och att fastigheterna kan

komma att kylas ut.

Ökad samverkan med aktörer och en väl avvägd information till före-

tag, kommuner och allmänhet är en allt viktigare uppgift för Energimyn-

digheten. En kommunikationsplan är under utarbetande. Det fortsatta

arbetet kommer därutöver bl.a. att inriktas på fortsatt kartläggnings-

arbete, metodstöd till mindre företag, scenariearbete samt myndighetens

egen beredskap inför skiftet till år 2000.

9 Miljöfrågor

Regeringens bedömning: Beträffande myndigheterna inom miljöom-

rådet bedöms risken hos dessa för allvarliga störningar som liten. Där-

emot föreligger det möjliga miljörisker i styrsystemen för miljöfarliga

verksamheter. Verksamheter som hanterar stora flöden eller mängder av

farliga ämnen liksom miljöfarlig verksamhet inom små och medelstora

företag måste ägnas särskild uppmärksamhet. Regeringen avser därför att

ge Naturvårdsverket i uppdrag att rapportera om 2000-omställningen hos

företag och andra som bedriver miljöfarlig verksamhet.

Skälen för regeringens bedömning

Naturvårdsverket bedömer att det föreligger potentiella miljörisker vid

övergången till år 2000 i styrsystemen för miljöfarliga verksamheter,

antingen i produktionen eller i den utrustning som skall rena utsläppen.

Verksamheter som hanterar stora flöden eller mängder av farliga ämnen,

t.ex. oljeraffinaderier, kemisk- och petrokemisk industri, massa- och

pappersindustri, järn- och stålverk, viss ytbehandlingsindustri, kärnkraft-

verk, energianläggningar med förbränning, kraftverksdammar, stora av-

loppsreningsverk och sopförbränningsanläggningar, måste ägnas särskild

uppmärksamhet eftersom konsekvenserna av fel kan bli stora.

Regeringen avser därför att ge Naturvårdsverket i uppdrag att rapportera

om 2000-omställningen hos företag och andra som bedriver miljöfarlig

verksamhet.

Regeringen har i Naturvårdsverkets regleringsbrev för år 1999 angivit

att verket, inom ramen för sitt övergripande tillsynsansvar, skall infor-

mera länsstyrelser, kommuner, företag och andra verksamheter så att

miljö- och hälsoskadliga utsläpp undviks, bl.a. i samband med driftstör-

ningar i olika anläggningar vid 2000-årsskiftet.

Naturvårdsverket har gått ut med information till länsstyrelser och

kommuner om att de skall försöka påverka verksamhetsutövarna att gå

igenom system som är viktiga för miljöskyddet alternativt, om man inte

hinner gå igenom allt, hålla förhöjd beredskap vid årsskiftet. Verket

kommer också att erinra om att verksamhetsutövare fortlöpande och

systematiskt skall undersöka och bedöma risker samt ha rutiner för att

hålla drift- och kontrollutrustning i gott skick för att förebygga problem.

Sprängämnesinspektionen bedömer, i likhet med naturvårdsverket, att i

den kemisk tekniska industrin har de större anläggningarna hunnit längst

i anpassningsarbetet. Risken för olyckor till följd av datumfel med kon-

sekvenser för samhället bedöms för dessa som liten. Större verksamheter

har också en bättre beredskap mot störningar. Anpassningsläget vid de

mindre och medelstora företagen är mer oklart.

Kemikalieinspektionens tillsyn avser efterlevnaden av meddelade före-

skrifter m.m. för vissa områden enligt förordningen om tillsyn enligt

miljöbalken. Inspektionen bedömer att det inte finns någon risk för stör-

ningar inom tillsynsområdet till följd av datumproblem vid övergången

till år 2000.

Jordbruksverkets tillsyn avser bl.a. verksamhet med genetiskt modifie-

rade växter, kontrollorgan för ekologisk produktion, privata kontroll-

organ för utsäde samt djurskyddet. Jordbruksverket anger att det inte

finns någon risk för störningar inom området under direkt tillsyn. Verket

har ingen kännedom om anpassningsarbetet för de privata kontrollorga-

nen men bedömer att risken främst består i extraarbete till följd av even-

tuella störningar i datorstödda register.

10 Finans- och försäkringssektorn

Regeringens bedömning: Risken för allvarliga störningar inom de

finansiella systemen har minskat i förhållande till läget vid den före-

gående skrivelse. Regeringen delar Finansinspektionens bedömning

att risken för allvarliga störningar inom de finansiella systemen är li-

ten under förutsättning att anpassningsarbetet och testverksamheten

fortskrider i oförminskad takt. De förskjutningar i tidsplanen som in-

träffat bedöms inte vara av allvarlig karaktär varför anpassning-

sarbetet bedöms kunna vara avslutat i tid före år 2000.

Inom socialförsäkringssektorn kommer Riksförsäkringsverkets ar-

bete med anpassningen av informationstekniken till år 2000 i huvud-

sak att vara genomförd till halvårsskiftet år 1999. Riksskatteverket

redovisar förseningar i samband med provningen av de åtgärdade

systemen och uppger nu oktober som beräknad färdigtidpunkt.

Centrala studiestödsnämnden (CSN) har sedan tidigare aviserat att

anpassningsarbetet kommer att vara färdigt först i oktober. Margina-

lerna till årsskiftet är därmed små. Båda myndigheterna bedriver dock

väl organiserade projekt.

Genom bl.a. de åtgärder som Konsumenternas försäkringsbyrå och

Konsumentverket har vidtagit bedömer regeringen att det finns förut-

sättningar för att konsumenterna skall kunna få tillräcklig och god in-

formation om försäkringsmässiga konsekvenser till följd av 2000-

skiftet.

Skälen för regeringens bedömning

Finanssektorn

Finansinspektionen bedömer att arbetet med anpassningen inför år 2000

har avancerat för samtliga institut inom de finansiella systemen sedan

föregående rapport till regeringen (oktober 1998). Finansinspektionen

konstaterar att gruppen övriga institut i stort sett har kommit ikapp de

prioriterade instituten vad gäller anpassningsarbetet i förhållande till den

förra rapporten. Vissa förseningar har emellertid inträffat i institutens

tidsplaner för anpassningsarbetet och testverksamheten, främst till följd

av leverantörsförseningar. Inget av instituten bedömer dock att dessa för-

seningar är av allvarlig karaktär. Inga av de tester som redan har genom-

förts av de prioriterade instituten har heller visat på några problem.

I den förra rapporten konstaterade Finansinspektionen att mycket an-

passningsarbete har genomförts men att det är först när anpassnings-

åtgärderna testats som man vet vilka svårigheter som kan uppstå. Denna

varning har visat sig delvis riktig och inspektionen understryker ytterli-

gare vikten av att instituten genomför externa tester i god tid före den

30 juni 1999. De institut som inte genomför de externa testerna på ett till-

fredsställande sätt kommer att namnges och inspektionen kommer att

följa dessa institut noggrant under tredje kvartalet 1999. Därutöver över-

väger inspektionen att helt eller delvis stänga institut som inte avslutat,

eller visat att de kommer att kunna avsluta anpassningsarbetet i god tid

före fjärde kvartalet 1999. I stort sett alla instituts styrelser bedömer

emellertid att anpassningsarbetet kommer att vara färdigt före den

30 juni 1999. Inspektionen kommer att offentliggöra sin egen informa-

tionsstrategi och aktivt arbeta med informationsfrågor.

Sammantaget bedömer Finansinspektionen att risken för allvarliga

störningar inom de finansiella systemen har minskat. Bland annat mot

bakgrund av att de prioriterade instituten förstått vikten av sitt IT-bero-

ende och att allt flera institut upprättar beredskapsplaner, anser inspektio-

nen inte att det finns anledning att anta att några allvarliga störningar

kommer att inträffa i de finansiella systemen. Detta förutsätter att insti-

tuten fortsätter arbetet med att upprätta beredskapsplaner, bedöma de

finansiella riskerna och genomföra externa tester.

Socialförsäkringar och vissa andra statliga system

Riksförsäkringsverket som är ansvarig systemägare för de gemensamma

IT-systemen inom socialförsäkringen har ett ansvar inom området för

såväl den egna myndigheten som de allmänna försäkringskassorna.

Arbetet med 2000-säkringen av IT-systemen inom socialförsäkringen var

till stora delar slutfört vid utgången av år 1998 och övrigt arbete går en-

ligt planering.

Riksförsäkringsverket kommer inte att hinna slutföra och godkänna allt

arbete med 2000-säkringen till den 1 juni 1999. Två aktiviteter kommer

att pågå efter angivet datum. Det är dels vissa installationer av program

vid de allmänna försäkringskassornas lokalkontor och dels projekt för

genomförande av slutliga totaltester. Båda dessa insatser beräknas emel-

lertid vara klara under slutet av juni år 1999. Utöver detta gäller att för

viss utrustning som skall kasseras före 1 oktober 1999 görs ingen 2000-

säkring. Denna utrustning får utnyttjas som längst till och med

30 september 1999.

För att ytterligare säkerställa att övergången kan ske på säkraste sätt

driver bl.a. Riksförsäkringsverket tester av viktiga systemsamband med

externa intressenter såsom bank- och postgiro samt andra myndigheter.

Mellan dessa intressenter har även en arbetsgrupp organiserats för att

säkerställa utbetalningarna av socialförsäkringsförmåner. En handlings-

plan avseende den tid då speciella påfrestningar kan inträffa med anled-

ning av övergången till år 2000 utarbetas f.n. Arbete med att skapa nya

katastrofrutiner pågår också.

Statskontorets analys bekräftar i stort regeringens bedömning att Riks-

försäkringsverket har ett tillfredsställande grepp om anpassningsarbetet

och att det mesta talar för att arbetet kommer att slutföras i god tid.

Centrala studiestödsnämnden (CSN) beräknar att årsbearbetningsdelen

av återbetalningssystemet kommer att vara år 2000-säkrat först den

30 oktober 1999. Övriga system kommer att vara säkrade till den

1 juni 1999. Riksskatteverket har fått förseningar i provningsarbetet och

reviderat planerna. Ca 2/3 av systemen planeras bli godkända den

1 juli 1999. Resterande system skall provas och godkännas senast under

oktober 1999. RSV har lämnat en utförlig redogörelse för sitt anpass-

ningsarbete.

Försäkringsmässiga konsekvenser för konsumenter

Konsumenternas försäkringsbyrå har på sin webbplats en översikt över

16 försäkringsbolags villkor avseende s.k. 2000-skador, dvs. skador som

kan inträffa om t.ex. datorer, videoapparater eller värmeanläggningar

slutar fungera vid vissa tidpunkter på grund av att de innehåller tidstyr-

ningsenheter som inte klarar övergången till år 2000. Syftet med över-

sikten är att möta informationsbehovet hos försäkringstagare som undrar

över hur deras försäkringsbolag kommer att agera om det inträffar 2000-

skador. Konsumenternas försäkringsbyrå redovisar i översikten vilka

undantag som försäkringsbolagen gör för ovan nämnda skador.

Konsumentverket har efter överläggningar med försäkringsbranschen

kommit fram till preciserade informationskrav för försäkringsbolagen

avseende 2000-frågan. Verket har skrivit till berörda bolag och presente-

rat de krav på information som verket anser bör gälla. Bolagen skall un-

der våren till verket redovisa hur deras information till försäkringstagarna

ser ut.

Konsumentverket har för konsumentvägledare anordnat en kurs om

2000-frågan. Konsumentvägledare har även möjlighet att via Konsu-

mentverkets nätverk, KOV-direkt, inhämta information på det aktuella

området.

11 Informationsaktiviteter och informations-

kanaler

Regeringens bedömning: Informationsfrågorna tillmäts allt större bety-

delse i 2000-arbetet. Öppen, fullständig, korrekt och snabb information är

en grundpelare och samverkan mellan samhällets aktörer i olika nätverk

är viktig. Genom bl.a. 2000-delegationens samordning av arbetet i olika

samverkansgrupper och egen informationskampanj kommer informa-

tionsarbetet att intensifieras. Det är av största vikt att förtroendet för vik-

tiga samhällsfunktioner bibehålls. Varje myndighet bör utarbeta en in-

formationsplan angående det anpassningsarbete som bedrivs samt

beträffande myndighetens kapacitet i samband med årsskiftet. Myndig-

heter bör inom gemensamma områden även pröva möjligheten att sam-

verka för information till medborgare och företag.

Det är av största vikt att information kan förmedlas till allmänheten via

radio och TV om störningar i samhället skulle uppstå i samband med

skiftet till år 2000. Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB, Sveriges

Utbildningsradio AB och Teracom AB har ett ansvar för att upprätthålla

hög teknisk säkerhet och kvalitet i sändningarna samt ha en beredskap

för att sändningarna skall kunna ske i alla lägen. Det föreligger ännu

ingen samlad bedömning av anpassningsläget vad gäller radio- och TV-

sändningar. Styrelsen för psykologiskt försvar kommer att rapportera till

regeringen den 18 juni 1999 om programföretagens egen anpassning.

Skälen för regeringens bedömning

Problem kan komma att uppstå redan långt före årsskiftet som inte har

med tekniska fel att göra. Osäkerhet kan breda ut sig i samhället bero-

ende på t.ex. ryktesspridning som i sin förlängning riskerar att utvecklas

till svårbemästrade situationer. Instrumentet för att förhindra detta är

fullständig och korrekt information. Det är således viktigt för verksam-

heter att ha informationsberedskap likväl som beredskapsplaner skall

finnas för andra ändamål.

Ett flertal undersökningar har genomförts för att kartlägga allmänhe-

tens kunskaper om 2000-omställningen. Dessa visar att massmedier är

den viktigaste informationskällan. 2000-delegationen har låtit genomföra

två studier som visar att publiciteten mer än tredubblats under det senaste

året, men att artiklarna får ett relativt sett begränsat utrymme. 2000-frå-

gan framställs på ett övervägande negativt sätt.

Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) bedriver ett projekt som syftar

till att följa och förbättra samhällets informationsberedskap inför över-

gången till år 2000. Ett antal studier kommer att genomföras under 1999.

Resultat från delstudier i mars 1999 visar att medborgarna är väl med-

vetna om diskussioner som förs kring 2000-problematiken. Orosnivån är

låg och man har förtroende för att samhället löser problemen.

Det är efter den första delstudien för tidigt att dra några generella slut-

satser om åtgärder inom specifika samhällsområden. Det är viktigt att

informationen från myndigheter är tydlig om det anpassningsarbete som

bedrivs och om verksamhetens kapacitet vid årsskiftet. Informationen

behöver nå ut till medborgarna för att kunna upprätthålla deras förtroende

och att omotiverad oro inte skall uppstå. I takt med att anpassningsarbetet

avancerar klarnar bilden över störningsrisker. Myndigheterna bör därmed

kunna sätta mer fokus på och mer aktivt informera om dessa risker. Varje

myndighet behöver därför utarbeta en plan i syfte att systematisera

arbetet, överväga behov, samverka med varandra och andra aktörer samt

pröva olika informationskanaler.

De myndigheter och företag som av olika anledningar kan ha skäl att

vara mer aktiva i sitt informationsarbete bör överväga att använda olika

kanaler för att föra ut information till olika intressenter. Exempel på så-

dana initiativ finns redan på olika håll i samhället. Många kommuner har

aviserat att de skall informera medborgarna och flera företag har startat

olika informationstjänster som behandlar 2000-frågan. Samordnade in-

formationskampanjer planeras för bl.a. elförsörjningen och telekommu-

nikationerna.

Olika 2000-åtgärder har visat sig ge upphov till olika tolkningar från

utomstående bedömare, inte sällan av tvivlande karaktär. En anledning

till tveksamheter beträffande rapporterad 2000-status kan vara att aktö-

rernas kontroll i huvudsak bygger på egenkontroll. Endast i få fall har

oberoende granskningar utförts av det anpassningsarbete som bedrivs

inom den privata sektorn. Det finns därför ett behov av att en oberoende

part utför granskningar av utsagor och utfört omställningsarbete även hos

de privata aktörerna inom nyckelsektorerna.

2000-delegationen har inlett ett sådant granskningsarbete. Detta arbete

skall så långt det är möjligt söka klarlägga läget, bedöma projektens till-

förlitlighet samt fastställa vilket arbete som återstår och hur aktörerna

avser slutföra arbetet. För att få fram relevanta fakta genomför delegatio-

nen dels granskningar, dels hearingar inom ett antal nyckelområden.

Granskning pågår f.n. av el- och telesektorerna. Planering pågår för

granskning eller hearing inom följande områden: värme, vatten, miljöpå-

verkan, massmedier, hälso- och sjukvård, transport och kommunikatio-

ner, livsmedel, bank och finans samt försäkringar.

Radio och TV

Inom Sveriges Television AB (SVT), Sveriges Radio AB (SR) och

Sveriges Utbildningsradio AB (UR) samt Teracom AB pågår arbetet med

översyn av eventuella problem inför skiftet till år 2000. Företagens be-

redskapsplaner, där information om 2000-arbetet redovisas, har den

1 mars 1999 lämnats till regeringen. Teracom och programföretagen har i

denna fråga ett aktivt och nära samarbete. Samtidigt som arbetet med

omställningen pågår finns en planering för beredskap vid de kritiska tid-

punkterna. Reservutrustning och reservkraft kommer att säkerställas.

Under nyårsnatten och så länge läget kräver kommer samtliga företag att

ha förstärkt bemanning. Särskild vikt kommer att läggas vid möjlig-

heterna att i alla lägen kunna få ut viktiga meddelanden till allmänheten.

Sedan föregående skrivelse har Statskontoret lämnat ett förslag till

regeringen om att Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) eller annan

myndighet bör få i uppdrag att genomföra en samlad riskbedömning med

avseende på informationsförmedlingen till allmänheten via radio och TV

i samband med skiftet till år 2000.

Regeringen har erfarit att programföretagen och Teracom under våren

kommer att ge SPF möjlighet att, inom ramen för myndighetens samråd

med företagen, gå igenom beredskapsplaner och sammanställa komplet-

terande information om företagens anpassningsarbete. SPF kommer att

analysera och bedöma eventuella risker för allvarliga störningar på radio-

och TV-området samt vid behov uppmärksamma företagen på ytterligare

lämpliga åtgärder. SPF kommer att redovisa slutsatserna av sina iaktta-

gelser till regeringen senast den 18 juni 1999.

2000-delegationens arbete

Parallellt med lokala och punktvisa informationsåtgärder från företag,

kommuner och myndigheter är det nödvändigt att informationsåtgärder

också initieras från centralt håll. 2000-delegationen har därvid en roll

som samordnare i informationsfrågor och informerar själva kontinuerligt

om frågor som rör omställningsarbetet i samhället via webbplats, nyhets-

brev, anföranden vid seminarier och massmedier. Delegationen bevakar

också den bild av 2000-omställningen som ges i massmedier. Seminarier

anordnas för olika målgrupper. Möten med bl.a. branschorganisationer

och journalister genomförs för att stimulera till aktiviteter och för att ge

en korrekt och saklig bakgrund till 2000-problematiken. Det gäller såväl

grundläggande tekniska aspekter som beskrivning av samhällets anpass-

ningsarbete.

Under hösten 1998 genomförde 2000-delegationen en informations-

kampanj riktad till landets små och medelstora företag. Kampanjen om-

fattade bl.a. annonser, det upprättades en telefontjänst dit företagen

kunde vända sig och ett antal broschyrer togs fram för att hjälpa företa-

gen att komma igång med sitt anpassningsarbete. Broschyrerna är fortfa-

rande efterfrågade. I början av maj 1999 genomförs en ny informa-

tionskampanj som riktas till medborgarna. Syftet med denna kampanj är

att höja kunskapsnivån inom olika sakfrågor kring 2000-omställningen

och anpassningsarbetet samt att informera om att omställningen kan

medföra vissa störningar. Liksom företagarkampanjen bygger medbor-

garkampanjen på en centralt tillgänglig informationstjänst till vilken man

kan vända sig för att få svar på frågor. Denna tjänst nås via telefon eller

Internet. Kampanjen består i övrigt av TV-inslag, tidningsannonser och

en broschyr som kan hämtas på postkontor. Under hösten planeras ytter-

ligare informationsinsatser. Utformningen av dessa insatser beror till stor

del på aktuellt läge, erfarenheter från vårkampanjen och vilka behov som

kan föreligga.

12 Polis, räddningstjänst och Försvarsmakten

Regeringens bedömning: Rikspolisstyrelsen har utifrån de givna förut-

sättningarna ett tillfredsställande grepp om planeringen vad gäller tänk-

bara konsekvenser inom området ordning och säkerhet av allvarliga stör-

ningar i viktiga samhällsfunktioner i samband med skiftet till år 2000.

Fortfarande återstår emellertid osäkerhet om vad som faktiskt kan in-

träffa i viktiga samhällsfunktioner vid 2000-omställningen och därmed

osäkerhet om hur stora påfrestningarna på området ordning och säkerhet

kan komma att bli.

Det hittills genomförda anpassningsarbetet inom den statliga rädd-

ningstjänsten pekar på att denna kommer att fungera i normal omfattning.

Kommunerna har kommit olika långt i sitt anpassningsarbete, men få

konkreta problem har hittills identifierats med anledning av 2000-frågan.

Mot denna bakgrund bedömer Statens Räddningsverk det som troligt att

även den kommunala räddningstjänsten kommer att fungera i normal

omfattning.

Mot bakgrund av Försvarsmaktens uppgifter och krav på förmågor är

det av stor betydelse att myndighetens anpassningsarbete inte försenas

ytterligare. Anpassningsarbetet kommer inte att vara slutfört till den

1 juni 1999. Den prioriteringsordning och arbetsplan som myndigheten

fastställt innebär dock att merparten av anpassningsarbetet kommer att

vara slutfört under hösten 1999.

Skälen för regeringens bedömning

Polisväsendet

Den planeringsförutsättning Rikspolisstyrelsen (RPS) arbetar med inför

skiftet till år 2000 är att varje polismyndighet skall klara de evenemang

och händelser som äger rum inom sitt distrikt. Förstärkningar från andra

myndigheter kan bara bli aktuella vid akuta och särskilda händelser. RPS

bedömer att polismyndigheterna klarar sina uppgifter under en kortare

störning (1 2 dygn) med egna personalresurser. Vid störningar på mer än

2 dygn krävs förstärkningar från andra polismyndigheter samt tillgång till

beredskapspolis. Det kan enligt RPS bli aktuella att ta i beredskapspoliser

anspråk på ett tidigare stadium, särskilt om flera polismyndigheter drab-

bas av störningar samtidigt. Det kan också bli nödvändigt att få tillgång

till både personal och utrustning från andra delar av samhället.

Frågan om möjligheten att använda beredskapspolisen vid årsskiftet

bereds för närvarande i Regeringskansliet. RPS har också väckt frågan

om skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i

fred. Även denna fråga bereds för närvarande i Regeringskansliet.

Det är av största vikt att allmänheten hålls väl informerad om vilka åt-

gärder enskilda människor bör vidta. Utebliven eller ofullständig infor-

mation till allmänhet och massmedia medför en onödig belastning på

polisen. RPS har inlett diskussioner med 2000-delegationen om möj-

ligheten att samråda med dem avseende viss information.

Den 1 mars 1999 fanns inte några dagsaktuella underlag från andra

myndigheter. RPS har därför inte kunnat göra någon säker bedömning av

det samlade läget för konsekvenserna inom området ordning och säkerhet

av allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner i samband med

skiftet till år 2000.

RPS bedömer att polisens egna verksamhetskritiska system inte kom-

mer att vara säkrade i drift i god tid före årsskiftet. RPS har inte kunnat

lämna någon definitiv tidpunkt då 2000-anpassningen kommer att vara

avslutad utan avser att återkomma till regeringen i frågan så snart ett

säkert underlag föreligger.

Regeringen gör bedömningen att förseningen inte kommer att ha någon

direkt påverkan på funktionen ordning och säkerhet. Sammantaget anser

regeringen att RPS utifrån de givna förutsättningarna har ett tillfreds-

ställande grepp om planeringen vad gäller tänkbara konsekvenser inom

området ordning och säkerhet av allvarliga störningar i viktiga samhälls-

funktioner i samband med skiftet till år 2000. Det är emellertid viktigt att

uppmärksamma att RPS ännu inte haft några underlag om läget i andra

funktionsansvariga myndigheter som grund för sin planering. RPS har

därför inte kunnat göra någon säker bedömning av konsekvenserna inom

området ordning och säkerhet av allvarliga störningar i viktiga samhälls-

funktioner. Det gör att det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser

om hur stora påfrestningarna kan komma att bli inom området ordning

och säkerhet vid skiftet till år 2000.

Räddningstjänsten

Inom den kommunala räddningstjänsten har kommunerna sedan den 1

oktober 1998 kommit längre i sitt anpassningsarbete. Kommunerna har i

stort avslutat inventeringsfasen och jämfört med tidigare är en större an-

del av kommunerna nu inne i en analys- och åtgärdsfas. De kommuner

som inte kommit så långt i sitt anpassningsarbete följs upp särskilt

genom Statens räddningsverks försorg.

Inom den statliga räddningstjänsten skall vad gäller Rikspolisstyrel-

sens område verksamhetskritiska system vara åtgärdade före den

1 juni 1999. Ej verksamhetskritiska system skall vara åtgärdade före den

1 oktober 1999. För Sjöfartsverkets del skall alla system som är verk-

samhetskritiska vara åtgärdade och testade senast den 1 juni 1999. Luft-

fartsverket bedömer att systemen kommer att vara åtgärdade senast den

1 juli 1999 med några få undantag som inte kommer att vara klara i sep-

tember 1999. Kustbevakningen bedömer att årsskiftet inte kommer att

innebära någon nedgång i förmågan inom miljöräddningstjänsten.

Beträffande alarmeringsfunktionen har det i december 1998 genom-

förts tester av Telia AB och SOS Alarm AB. Resultaten av testerna och

det arbete som under en längre tid pågått för att säkra larmkedjan tyder

på att denna är väl förberedd inför årsskiftet. SOS Alarm AB:s bedöm-

ning är att företaget kommer att kunna leva upp till IT-kommissionens

definition av att vara 2000-säker.

Sammanfattningsvis bedömer Statens räddningsverk att såväl den

kommunala som den statliga räddningstjänsten samt även alarmerings-

funktionen kommer att fungera i normal omfattning.

Försvarsmakten

Försvarsmakten är den myndighet inom Försvarsdepartementets område

som till följd av såväl sin storlek som verksamhetens innehåll står inför

det i särklass största anpassningsarbetet. Mot denna bakgrund har rege-

ringen och Försvarsdepartementet vid tidigare tillfällen anmodat myn-

digheten att i särskild ordning lämna fördjupade redovisningar avseende

anpassningsarbetet.

Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens anpassningsarbete inte

kommer att vara slutfört till den 1 juni 1999. Den främsta anledningen

härtill är det stora antalet system som skall kontrolleras och certifieras.

Myndigheten har dock redovisat en arbetsplan och en prioriteringsord-

ning som innebär att merparten av anpassningsarbetet kommer att vara

slutfört under hösten år 1999. Försvarsmakten bedömer att myndighetens

uppgifter liksom statsmakternas krav på olika förmågor kommer att

kunna lösas såväl före som efter årsskiftet 1999/2000.

De system Försvarsmakten kommer att använda efter årsskiftet

1999/2000 skall vara testade och 2000-certifierade. Ett nyttjandeförbud

kommer att utfärdas för de system som inte uppfyller detta krav. En

första preliminär bedömning av nyttjandeförbudens eventuella konsek-

venser och därmed den samlade försvarsförmågan kommer

Försvarsmakten att kunna redovisa under juni månad 1999.

Försvarsmakten har till regeringen redovisat en beredskapsplanering

för årsskiftet 1999/2000. Planeringen omfattar dels myndighetens egna

system och verksamheter, dels på vilket sätt stöd kan lämnas till det öv-

riga samhället. Beredskapsplaneringen beräknas vara färdig under maj

1999.

Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa

Försvarsmaktens anpassningsarbete, bl.a. genom särskilda rapporterings-

rutiner.

13 Beredskap vid 2000-skiftet

Regeringens bedömning: Genom de övningar som Regeringskansliet

avser att genomföra kommer kansliets egen ledningsfunktion och infor-

mationsberedskap att förbättras.

Samtliga länsstyrelser arbetar aktivt med 2000-frågan tillsammans med

olika aktörer inom respektive län. Medvetandegraden hos kommuner och

organisationer har ökat. De ledningsförberedelser som vidtagits har stärkt

länsstyrelsernas ledningsförmåga. Informationsfrågan bör ägnas särskild

uppmärksamhet.

Överstyrelsens för civil beredskap (ÖCB) arbete med att stötta länssty-

relserna bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Förutsättningarna för att läns-

styrelserna skall ha en fungerande ledningsorganisation vid 2000-skiftet

har ökat betydligt under det senaste halvåret. Genom de projekt och

seminarier som ÖCB genomfört eller avser att genomföra sprids kunskap

och erfarenheter.

Av kommunernas och landstingens roll som huvudmän och ägare föl-

jer ett operativt helhetsansvar för anpassningsarbetet och 2000-säkringen

inom respektive samhällsfunktion. Medvetandegraden hos kommuner

och landsting har också ökat. Flertalet kommuner och landsting är nu i

åtgärdsfasen inom de samhällsviktiga funktionerna.

Skälen för regeringens bedömning

Centrala myndigheter

Flertalet myndigheter, med uppdraget att bedöma läget i viktiga sam-

hällsfunktioner, rapporterar att aktörerna inom respektive sektor har på-

börjat planering för kontinuitet och beredskap i samband med årsskiftet.

Inom flera samhällsfunktioner överväger man att ha förhöjd bemanning

vid årsskiftet, dels för att kunna gå över till manuella eller andra

reservrutiner, dels för att snabbt kunna åtgärda identifierade felfunktioner

i IT-systemen. I några fall överväger man särskilda riskminimerande åt-

gärder i verksamheten. Ett antal rederier planerar att ankra eller lägga

sina fartyg stilla under kritiska timmar. Banverket har påbörjat en diskus-

sion om tidtabellen på nyårsnatten. Andra anläggningar än kärnkraftverk

under Kärnkraftinspektionens tillsyn kommer inte att bedriva någon

verksamhet eller hantering i anslutning till årsskiftet. Inom elsektorn på-

går arbetet med att utforma en driftstrategi som skapar största möjliga

flexibilitet för olika situationer vid nyårsskiftet. Även de andra nordiska

stamnätföretagen medverkar i dessa diskussioner.

I den absoluta merparten av sektorerna ägnas oron för avbrott i för-

sörjningen av främst elektricitet och telekommunikationer men även

vatten stort utrymme. Genom att ansvariga myndigheter nu gör bedöm-

ningen att såväl elförsörjningen som huvudfunktionerna i de allmänna

telefonitjänsterna kommer att fungera normalt i samband med skiftet till

år 2000, föreligger förutsättningar för en mer detaljerad och realistisk

kontinuitets- och beredskapsplanering.

Rikspolisstyrelsen och Överstyrelsen för civil beredskap pekar på be-

hovet av att samordna inhämtande, sammanställning och analys av olika

typer av underlag och bedömningar. För samhällets incidentberedskap

måste också i ett flertal fall lägesredovisningar och riskbedömningar

redovisas med geografisk precision. Detta gäller t.ex. vattenförsörjning

och fjärrvärme, där det är frågan om tekniskt separata system som vart

och ett betjänar ett visst geografiskt område, eller hälso- och sjukvården

samt räddningstjänsten, där det finns administrativa och praktiska geo-

grafiska gränser för tillgängligheten.

Båda myndigheterna framhåller också att ansvaret och befogenheterna

inte är författningsreglerat för det fall att allvarliga störningar skulle upp-

stå i samhället vid övergången till år 2000.

Regeringskansliet

Den 10 mars 1999 överlämnades regeringens proposition 1998/99:74

Förändrad omvärld omdanat försvar till riksdagen. Av propositionen

framgår att regeringen har beslutat att inom Regeringskansliet låta

genomföra en departemental genomgång av behovet av åtgärder och för-

fattningsreglering i frågan om svåra påfrestningar på samhället i fred

samt med anledning av 2000-frågan.

Regeringen har vidare den 18 mars 1999 beslutat att Regeringskansliet

(Statsrådsberedningen, samtliga departement och förvaltningsavdel-

ningen) skall vidta förberedelser och genomföra en ledningsövning i

syfte att förbättra Regeringskansliets beredskap och förmåga att hantera

de eventuella störningar i viktiga samhällsfunktioner som kan komma att

uppstå vid årsskiftet 1999/2000.

I ett första steg skall seminarier genomföras departementsvis. Departe-

menten skall därvid inom sina respektive ansvarsområden analysera vilka

risker som föreligger och bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för

att hantera de eventuella störningar som kan uppstå. Departementen skall

också överväga hur den egna ledningsfunktionen och in-

formationsberedskapen kan organiseras. Seminarierna bör genomföras

under perioden maj till september 1999.

I ett andra steg skall en samlad bedömning av risker och åtgärder göras

och en gemensam ledningsövning genomföras inom Regeringskansliet.

Regeringskansliets IT-miljö består av standardprogram. Hittills har en

liten andel av systemen 2000-säkrats i test. Riskerna för störningar be-

döms ändå som små och nödvändiga åtgärder för att säkra de verksam-

hetskritiska produkterna kunna ske före den 1 juni 1999.

Lokal och regional nivå

Landsting och kommuner

a) Operativt helhetsansvar som huvudmän.

Kommuner och landsting har ett operativt helhetsansvar som huvudmän.

Enligt regeringsformen har kommuner och landsting genom det kommu-

nala självstyret en handlingsfrihet i förhållande till staten när de utför

sina uppgifter. Handlingsfriheten skall ses i perspektivet av det bety-

dande ansvar kommuner och landsting som huvudmän har för flera sam-

hällsviktiga funktioner. Många kommuner är också ägare till bolag som

handhar samhällsviktiga funktioner t.ex. energi- och vattendistribution.

Av kommunernas och landstingens roller som huvudmän och ägare följer

ett operativt helhetsansvar för anpassningsarbetet och 2000-säkringen

inom respektive samhällsfunktion. Det operativa ansvaret förutsätter

samordning på ledningsnivå inom varje kommun och landsting. Varje

kommun och landsting ansvarar för bedömning av risker för störningar i

sin verksamhet samt att vidta olika åtgärder för att såväl motverka stör-

ningar som hantera effekter av eventuella störningar.

b) Förberedelser

Staten har ett övergripande ansvar att följa förberedelsearbetet i kommu-

ner och landsting, göra övergripande nationella bedömningar av anpass-

ningsläget och eventuella risker för störningar inom olika samhällsfunk-

tioner samt i vissa fall behovet av beredskapsåtgärder. Statliga myndig-

heter utövar tillsyn över flera av de samhällsviktiga funktionerna inom

kommuner och landsting. Dessa myndigheter har fått regeringens upp-

drag att inom sina respektive sektorer återkommande göra bedömningar

av läget vad gäller 2000-problemet.

c) Stöd till kommuner och landsting

Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet stöder aktivt kom-

muner och landsting i deras omställningsarbete. Kommunförbundet spri-

der testresultat och erfarenheter från omställningsarbetet till samtliga

kommuner. Landstingsförbundet har också inrättat en central grupp för

att leda och samordna 2000-arbetet samt fem undergrupper eller motsva-

rande inom viktiga områden för IT-stöd. Både Svenska kommun-

förbundet och Landstingsförbundet genomför kontinuerligt enkätunder-

sökningar riktade till sina medlemmar i syfte att följa kommunernas och

landstingens omställning till år 2000.

Länsstyrelserna

Regeringen uppdrog, som ovan nämnts, åt länsstyrelserna att vidta erfor-

derliga förberedelser i ledningsorganisationen inför eventuella störningar

som kan uppstå vid skiftet till år 2000. Länsstyrelserna har lämnat en

andra redovisning till regeringen den 1 mars 1999. Vidare uppdrog rege-

ringen den 11 februari 1999 åt varje länsstyrelse att göra en samlad risk-

och konsekvensbedömning för länet i samband med IT-omställningen

inför skiftet till år 2000. Länsstyrelserna skall utgå från de lägesbedöm-

ningar som myndigheter med ansvar för viktiga samhällsfunktioner och

kommuner samt organisationer gör. Länsstyrelserna skall i samverkan

med berörda myndigheter och kommuner bygga upp rutiner så att konti-

nuerligt informationsutbyte kan ske i samband med skiftet till år 2000.

Vidare skall länsstyrelserna bedöma behovet av att samordna insatser och

kunna omprioritera statliga resurser för att minimera eventuella stör-

ningar i viktiga samhällsfunktioner i samband med skiftet till år 2000.

Samtliga länsstyrelser arbetar mycket aktivt med 2000-frågan tillsam-

mans med olika aktörer inom respektive län. Medvetenhetsgraden hos

kommuner och organisationer om frågan har ökat sedan förra rapporte-

ringstillfället.

När det gäller länsstyrelsernas ledningsfunktion har samtliga länssty-

relser vidtagit åtgärder för stärka sin ledningskapacitet. Samtliga läns-

styrelser genomför och kommer under året att genomföra olika lednings-

övningar med särskild inriktning på 2000-årsskiftet med deltagande av

ansvariga för olika samhällsfunktioner i länet.

Ett omfattande informationsarbete bedrivs i länen av flertalet länssty-

relser gentemot kommuner och organisationer för att minimera riskerna i

samband med eventuella störningar i samband med skiftet till år 2000.

Regionala nätverk och samordningsgrupper har bildats för erfarenhets-

och metodutbyte. Likaså har i flertalet län regionala nätverk med olika

funktionsansvariga informationschefer bildats.

Erfarenheter från flera länsstyrelser visar på brister när det gäller sam-

ordningen av informationsfrågorna i samband med skiftet till år 2000.

Därmed kan helt onödiga problem skapas. Ryktesspridning kan komma

att göra större skada än eventuella tekniska störningar och måste så långt

möjligt motverkas.

Överstyrelsens för civil beredskap (ÖCB) stöd till länsstyrelserna

ÖCB är beredskapsmyndighet inom det civila försvaret med vissa sam-

ordnande uppgifter. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna att vidta

erforderliga förberedelser i ledningsorganisationen och åt ÖCB att ge

länsstyrelserna stöd i detta arbete.

ÖCB har tagit fram ett antal scenarier som beskriver händelser som

kan få stor påverkan på samhället. Genom dessa scenarier kan länsstyrel-

serna öva beslutsprocessen och förmågan att hantera problem som kan

uppstå. För informatörer och 2000-ansvariga vid länsstyrelserna avser

ÖCB att tillsammans med Styrelsen för psykologiskt försvar genomföra

två seminarier om informationsberedskap.

Inom ramen för Nato och Partnerskap för fred (PFF) genomförde ÖCB

ett internationellt seminarium under mars 1999. Syftet med seminariet

var att ur ett internationellt perspektiv utbyta bedömningar och erfaren-

heter av de eventuella konsekvenser som 2000-omställningen kan med-

föra.

Regeringen bedömer att ÖCB:s arbete med att stödja länsstyrelserna

bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Förutsättningarna för att länsstyrel-

serna skall ha en fungerande ledningsorganisation vid 2000-skiftet har

ökat betydligt. Genom de projekt och seminarier som ÖCB genomfört

eller avser att genomföra sprids kunskap och erfarenheter.

Kommuner (se även avsnitt 7)

Av landets 289 kommuner är det hittills 282 kommuner som har svarat

på Svenska kommunförbundets frågor. I nästan 80 procent av kommu-

nerna har kommunstyrelsen gett 2000-projekten ett formellt uppdrag vil-

ket är en klar förbättring jämfört med tillståndet hösten 1998.

Knappt trettio procent av kommunerna uppger att de inte har vidtagit

några åtgärder alls beträffande kris- och beredskapsplaner, inklusive av-

brottsplaner och reservrutiner.

Hälften av landets kommuner har inte börjat genomföra några åtgärder

vad gäller t.ex. komplicerad medicinskteknisk utrustning inom vården.

Vad det gäller elförsörjning och fjärrvärme uppger nästan 60 procent

av kommunerna att de efter inventering och planering nu ägnar sig åt att

antingen genomföra åtgärder, testa system eller är helt klara. För vatten

och avlopp är motsvarande siffra 70 procent av kommunerna.

Få kommuner är dock helt klara med 2000-säkringen. Knappt 20 pro-

cent av kommunerna anger att de är klara med något av områdena

fjärrvärme, elförsörjning, vatten och avlopp eller telefoni.

Landstingen (se även avsnitt 7)

Den senast genomförda enkäten angående anpassningsläget i hälso- och

sjukvården riktade sig till akutsjukhus och primärvård. I början av mars

1999 hade 55 av 70 sjukhus svarat. Enkäten genomfördes i samarbete

mellan Landstingsförbundet och Socialstyrelsen.

Av enkätresultaten framgår att anpassningsarbetet pågår i allra högsta

grad på flertalet sjukhus. Endast ett fåtal sjukhus, ca 10 procent, befinner

sig fortfarande i utredningsstadiet. En fjärdedel av sjukhusen anser sig

antingen vara klara med anpassningsarbetet, eller genomför för närva-

rande tester av de åtgärdade systemen.

Enkätsvaren från primärvården omfattar 16 landsting med totalt drygt

550 primärvårdsenheter med IT-stöd. Bland dessa enheter befinner sig

hälften i åtgärdsfasen. Knappt 40 procent av primärvårdsenheterna har

genomfört anpassningsarbetet och av dessa är drygt hälften klara med

testning av systemen. En tiondel av primärvårdsenheterna arbetar fortfa-

rande med att inventera och analysera sina system.

Landstingsförbundets centrala grupp för 2000-anpassningen har i en

skrivelse från januari 1999 bedömt att i stort sett alla sjukhus och pri-

märvårdsenheter kan klara 2000-anpassningen vad gäller IT-stöden. En

förutsättning för detta är dock att den återstående tiden används väl och

att åtgärder vidtas på de områden och i de funktioner där problem kan

uppstå. Huvudbudskapet från gruppen är att många sjukhus och primär-

vårdsenheter måste öka tempot i arbetet.

Socialstyrelsen delar centrala gruppens bedömning om att hälso- och

sjukvården kommer att klara anpassningen i allt väsentligt.

Huvudmännen för hälso- och sjukvården, landstingen, anpassar även

sin övriga verksamhet till följd av 2000-problemen. Anpassningsarbetet

har fortskridit och ligger nu avsevärt längre fram än vid föregående av-

rapporteringstillfälle i oktober 1998.

14 Företagen

Regeringens bedömning: De mindre företagen släpar fortfarande efter

trots att insatserna för att öka aktiviteten har intensifierats under 1999.

Med den korta tid som återstår till 2000-skiftet måste anpassningsarbetet

samt lokala och regionala initiativ som stödjer detta intensifieras och

uppmuntras.

De stora företagen bör bli bättre på att ge information om anpass-

ningsläget.

Skälen för regeringens bedömning

Sedan tidpunkten för den föregående lägesrapporten har trycket ökat på

företagen att anpassningsarbetet måste ske. Revisorer, kreditgivare och

kunder tar nu i ökande utsträckning upp 2000-frågan i sina kontakter med

företagen. Olika informationsaktiviteter har också bidragit till att öka

medvetenheten. Bland annat har massmedier under senare tid flitigt

uppmärksammat att datumfelen kan ha negativa effekter på företagen.

2000-delegationen riktade därtill under hösten en informationskampanj

till småföretagen.

Vissa bedömare anser att medvetenheten om 2000-problematiken nu-

mera är utbredd även bland företrädare för de mindre företagen. Trots

detta visas från många håll att frågan inte tas på fullt allvar av närings-

livets mindre aktörer.

På flera håll i landet där lokala och regionala aktiviteter genomförs, är

det lokala engagemanget en bra plattform för att nå småföretagarna med

information om 2000-frågan. En översikt av kommunernas aktiviteter

gentemot de små och medelstora företagen, utförda av länsstyrelserna i

mars 1999, visar att ambitionsnivån varierar mellan kommunerna.

Farhågor har funnits att företag, för att skydda sig mot eventuella bris-

ter i varuförsörjningen, skulle planera för att bygga upp sina lager inför

2000-skiftet. I samband med Industriförbundets konjunkturrapport för

1999 ställdes ett antal frågor om 2000-frågan till respondenterna, som

representerar ett tvärsnitt av svensk industri. Undersökningen visar att

det inte finns några tecken på att lageruppbyggnaden blir särskilt stor på

grund av 2000-frågan. Emellertid påpekar Industriförbundet vikten av att

fortsättningsvis följa frågan eftersom läget snabbt kan förändras närmare

årsskiftet. Utlösande faktorer till lageruppbyggnad kan t.ex. vara att

företagen inte får leveransgarantier från företag som verkar i länder som

anses släpa efter i omställningsarbetet.

Att industrin har planer på att stänga delar av produktionen den kritiska

tiden kring årsskiftet har bl.a. uppmärksammats i massmedier tidigare

under 1999. Ett antal företag har också bekräftat att detta är en av bered-

skapsåtgärderna som övervägs. Industriförbundets studie visar att företa-

gen planerar uppehåll i produktionen som varar mindre än ett dygn.

I augusti 1998 genomförde 2000-delegationen en undersökning av hur

A-listenoterade företag informerar sina intressenter om 2000-frågan i

årsredovisningar och på Internet. Slutsatsen av undersökningen var att

företagen alltför bristfälligt informerade om sitt omställningsarbete. Vid

en uppföljande undersökning våren 1999 avseende information på Inter-

net kan noteras att en viss förbättring har skett, men att stora företag bör

bli avsevärt bättre på att ge information om anpassningsläget. Totalt

fanns vid undersökningstillfället i januari 1999 97 A-listenoterade före-

tag. Av de 91 företagen med egen webbplats var det endast 35 företag

som informerade om sitt 2000-arbete.

15 Det internationella läget

Internationella organisationer OECD, EU, FN m.fl., har under det senaste

året ägnat 2000-frågan stort intresse, vilket sannolikt har haft betydelse

för att frågan har kommit upp på de nationella dagordningarna. Alla län-

der i Västeuropa har numera 2000-projekt och åtgärder. Även utveck-

lingsländerna har i de flesta fall startat 2000-projekt, ibland med Världs-

bankens hjälp. Nedan följer en beskrivning av det internationella läget.

Sveriges närområde

Ett samarbete har pågått mellan de nordiska ländernas olika 2000-projek-

torganisationer sedan hösten 1998. I de nordiska länderna är bilden lik-

artad. Medvetenheten är hög, omställningsarbetet fortskrider med stor

intensitet i de offentliga delarna av samhället och i de större företagen.

Elsektorn har kommit långt, bl.a. därför att samarbetet mellan länderna är

väl utvecklat. De små och medelstora företagen släpar efter. Läget inom

kommunerna varierar inom varje land.

I Danmark har de 275 kommunerna samma IT-leverantör, vilket i

2000-sammanhang har visat sig vara en fördel. I december 1998 medde-

lade leverantören att de administrativa systemen är anpassade. I Norge är

statusen för kommunerna mer osäker. Informationen är mer knapphändig

vad beträffar läget i stort i Finland. Island har vid olika sammankomster

uppgivit att situationen är under kontroll.

De baltiska länderna har kommit igång sent, liksom många av länderna

i det forna Sovjetunionen och närliggande stater. En konferens som an-

ordnades av Världsbanken i Warszawa sommaren 1998 ledde till att ar-

betet i de baltiska staterna kunde organiseras. Gemensamt för Estland,

Lettland och Litauen är att resurserna är knappa. Omfattningen av pro-

blemet i dessa länder är oklar, liksom åtgärderna.

Vid en konferens i Köpenhamn tidigare i år med deltagare från, för-

utom de nordiska länderna, bl.a. Ryssland, Estland, Lettland, Litauen och

Polen framkom att man i de senare länderna sätter de kritiska sektorerna i

centrum, liksom fallet är i de flesta västländer. Man ville också lyfta fram

vikten av information om kärnkraftverkens säkerhet.

Europeiska unionen

Inom EU bedrivs arbete på flera håll. EU-kommissionen har fört diskus-

sioner under längre tid i en arbetsgrupp inom generaldirektoriat (GD) III.

Även andra direktoriat har uppmärksammat frågan. Europeiska rådet har

under våren 1999 gett eftertryck åt frågan genom en resolution som för-

väntas bli antagen inom kort. Denna uppmanar medlemsstaterna att följa

och rapportera utvecklingen i den offentliga sektorn till varandra. Vidare

skall det utvecklas s.k. kontinuitetsplaner. Parlamentet har motionerat i

frågan ett antal gånger.

EU-kommissionen gör ansträngningar för att kartlägga anpassnings-

läget i de olika länderna. Utifrån det material som hittills har inkommit

till kommissionen har det konstaterats vara svårt att göra jämförelser

mellan länderna. Bland annat är informationen som tillhandahålls alltför

varierande.

Nederländerna, Danmark, Sverige och Storbritannien hör, enligt inter-

nationella bedömningar, till de länder som ligger främst.

Diskussionerna i arbetsgruppen inom GD III har på senare tid fokuse-

rat infrastrukturfrågor som energi, el, gas, kärnkraft, transport, telekom-

munikationer, ekonomi och vatten. Dessa frågor kommer även framöver

att vara centrala. Gränsöverskridande aktiviteter skall också uppmärk-

sammas. Kommissionen avser att sammanställa rapporter var tredje

månad.

Beträffande konkreta åtgärder uppger flera EU-länder att de har planer

på att understödja arbetet i de mindre och medelstora företagen. En re-

solution beträffande 2000-problematiken förväntas antas inom kort. Re-

solutionen förväntas innehålla uppmaningar till medlemsstater,

branschorganisationer och företag att vidta åtgärder för att minska

störningar till följd av skiftet till år 2000.

USA

I USA har flera officiella talesmän uttryckt stor oro för det internationella

läget. Detta har föranlett olika insatser från amerikanskt håll, t.ex. förs

bilaterala diskussioner med en rad länder som anses ha en stark påverkan

på USA:s anpassningsarbete. USA:s ambassad anordnade i mars 1999 i

Köpenhamn ett seminarium som bl.a. behandlade situationen i Nord-

europa och i Östersjöområdet. Likaså har en liknande diskussion förts

inom ramen för Partnerskap för fred.

Utvecklingsländer

Debatten om IT-omställningen har hittills så gott som uteslutande gällt

hur problemen kan slå mot ekonomierna i väst. Många utvecklingsländer

länderna har stort IT-beroende, framför allt i väsentliga samhälls-

funktioner. Världsbanken har kartlagt läget i dessa utvecklingsländer för

att se till behovet av hjälp. De flesta utvecklingsländer är medvetna om

problematiken, men få har fått till stånd något konkret anpassningsarbete.

En undersökning som banken har låtit göra visar att av 139 länder är det

endast 54 som har initierat nationella ståndpunkter i frågan och endast 21

har vidtagit konkreta åtgärder.

Världsbanken framhåller att vissa länder i Ostasien, Latinamerika och i

f.d. Sovjetunionen är mycket utsatta.

Bankens insatser i 2000-frågan till u-länderna rör bl.a. erbjudande av

lån för att användas till anpassningsarbete, men även för att se till att

befintliga kredittagare har satt igång omställningsarbetet.

Andra internationella insatser

Inom FN har en särskild projektgrupp inrättats för 2000-frågan, Interna-

tional Y2K Cooperation Center. Från FN:s sida, genom nämnda grupp,

planeras bl.a. två internationella konferenser, juni respektive oktober

1999. Syftet är att få fram information om aktuellt läge i världen och

även stimulera till aktivitet. G8-länderna har också diskuterat 2000-

frågan.

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 maj 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelsen 1998/99:111 Lägesrapport två om IT-om-

ställningen i samhället inför år 2000

Skr. 1998/99:111

11

1