Regeringens proposition

1994/95:218

En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 12 april 1995

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Arbetsmarknadsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Arbetsmarknaden präglas nu av den konjunkturuppgång som kännetecknar främst den

exportinriktade delen av näringslivet. Antalet sysselsatta har ökat med drygt

80 000 det senaste året och antalet nyanmälda lediga platser väntas öka med

ungefär 25 % innevarande år.

 Arbetslösheten är dock fortfarande mycket hög och uppgången har inte kommit

alla grupper till del i lika stor utsträckning. Det är speciellt bland

lågutbildade kvinnor, ungdomar, invandrare och arbetshandikappade som det finns

en stor risk att arbetslösheten permanentas.

 I denna proposition föreslår regeringen en rad åtgärder för att effektivisera

arbetsmarknadspolitiken.

 För att skapa ytterligare sysselsättning och minska arbetslösheten inom

byggsektorn införs ett investeringsprogram. Dessutom lämnas ett tidsbegränsat

investeringsbidrag för att öka nyproduktion av permanentbostäder.

 För att stärka arbetslinjen och höja flexibiliteten på arbetsmarknaden,

föreslås effektiviseringar av arbetsmarknadspolitiken inom åtta olika områden.

 En effektivare platsförmedling. Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att få använda en större del av åtgärdsmedlen för tillfälliga

personalförstärkningar. Personal på arbetsförmedlingar i invandrartäta områden

är en prioriterad sektor.

 Förvaltningsmedlen inom AMV anvisas i dag under två anslag, ett för AMV och

ett för Ami. Anslagen föreslås slås samman till ett anslag.

 Ökad samverkan mellan kommunerna. Regeringen föreslår att AMV får större

frihet att disponera sina resurser i samverkan med kommunerna. För att

underlätta en sådan utveckling föreslås att kommunerna får det samlade ansvaret

för arbetslösa ungdomar under 20 år. Ungdomar i åldern 20 - 24 år skall kunna

delta i datortek på halvtid under tre månader.

 Motverka långtidsarbetslöshet. Åtgärderna skall tydligare riktas mot

långtidsarbetslösa. Personer över 60 år skall få ökad del av vissa åtgärder. Ett

lönebidrag med upp till halva lönekostnaden får lämnas för denna grupp.

 Ökad rörlighet. Ett nytt pendlingsstöd införs för arbetslösa som tar ett

arbete som medför långa pendlingsresor. Starthjälp kan avse anställningar som

beräknas vara minst sex månader.

 Villkoren för utbildningsvikariat för småföretag blir mer generösa för att öka

anpassningen på den interna arbetsmarknaden inom företagen. Dessa får ett bidrag

som motsvarar det avdrag som företag med högre lönekostnader kan göra från från

socialavgifterna.

 Hävda arbetslinjen. Försäkringen roll som en omställningsförsäkring behöver

bli tydligare. Ett avvisat lämpligt erbjudande skall innebära avstängning från

arbetslöshetsersättningen. Arbetsplatsintroduktionen, en ny åtgärd, bör kunna

användas som ett instrument för att se om den arbetslöse är beredd att ta ett

arbete.

 240 000 i åtgärder. Medlen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer att få

disponeras med stor flexibilitet.

 Färre regler, stabilare åtgärder och mindre detaljstyrning. Regeringen

föreslår att en ytterligare förenkling görs genom att flera mindre stödformer

och bidrag tas bort. Arbetsplatsintroduktionen ersätter ett antal åtgärder.

Åtgärden kommer att kunna kombineras med undervisning i svenska språket.

 Skärpt uppföljning. Innehållet i regleringsbrevet kommer att få allt större

betydelse.

 Riktlinjer för AMV under budgetåret 1995/96. Bl.a. blir platsförmedlingens

roll blir tydligare och de långtidsarbetslösa och andra utsatta grupper skall

prioriteras.

 Därtill måste kostnadseffektiviteten inom arbetsmarknadspolitiken öka.

Regeringen har lagt besparingsförslag inom några områden, bl.a. för

statsbidraget till platser med rekryteringsstöd och beredskapsarbeten av

tjänstekaraktär, lönebidrag och Samhall.

 Förändringar i fråga om arbetslöshetsersättningen kommer att presenteras i

kompletteringspropositionen.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4

2 Lagtext.................................................... 6

 2.1 Förslag till lag om arbetsplatsintroduktion......... 6

 2.2 Förslag till lag om kommuners ansvar för ungdomar... 7

 2.3 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen

 (1992:322) om ungdomspraktikanter................... 8

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om

 arbetslöshetsförsäkring............................. 9

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om

 kontant arbetsmarknadsstöd.......................... 13

 2.6 Förslag till lag om upphävande av lagen (1989:484) om

 arbetsmiljöavgift................................... 18

3 Utvecklingen på arbetsmarknaden............................ 19

4 Sysselsättning och tillväxt................................ 21

5 Arbetsmarknadspolitikens verksamhetsområde................. 23

6 Anslagsfrågor m.m.......................................... 29

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 april 1995... 71

Rättsdatablad.................................................... 72

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringen förslag till lag om arbetsplatsintroduktion,

 2. antar regeringens förslag till lag om kommuners ansvar förungdomar,

 3. antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen

 (1992:322) om ungdomspraktikanter,

 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:370)om

 arbetslöshetsförsäkring,

 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:371)om

 kontant arbetsmarknadsstöd,

 6. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen(1989:484) om

 arbetsmiljöavgift,

 7. upphäver riksdagens beslut (bet. 1994/95:AU12, rskr.1994/95:227) att för

 budgetåret 1995/96 anvisa ett ramanslag tillyrkesinriktad

 rehabilitering,

 8. godkänner vad som anförts om anslagssparande resp. anslagskredit från

 anslaget Yrkesinriktad rehabilitering,

 9. upphäver sina beslut (bet. 1994/95:AU11 och 12, rskr.1994/95:233 och

 227) i fråga om medelsutnyttjandet mellan anslagen

 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader och Yrkesinriktad

 rehabilitering,

 10. godkänner vad regeringen har anfört om besparingskraven för att begränsa

 den statliga konsumtionen under anslaget Arbetsmarknadsverkets

 förvaltningskostnader,

 11. godkänner vad regeringen förordar om ett flexibelt resursutnyttjande

 inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,

 12. bemyndigar regeringen att disponera ytterligare medel under anslaget

 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för tillfällig personalförstärkning av

 arbetsförmedlingen,

 13. godkänner vad regeringen förordar om åtgärder vid utförsäkring,

 14. godkänner vad regeringen förordar om arbetsplatsintroduktion,

 15. godkänner vad regeringen förordar om starthjälp,

 16. godkänner vad regeringen förordar om pendlingsstöd,

 17. bemyndigar regeringen att besluta om vad som förordas om utbild-

 ningsvikariat för småföretag,

 18. godkänner att högst 5 000 000 kr av medlen under anslaget Ar-

 betsmarknadspolitiska åtgärder får användas för informationsinsatser för

 invandrare,

 19. godkänner vad regeringen förordar om Datortek,

 20. godkänner att högst 400 000 000 kr av medlen under anslaget Arbetsmark-

 nadspolitiska åtgärder får användas för särskilda åtgärder för regional

 utveckling och tillväxt under budgetåret 1995/96,

 21. godkänner vad regeringen förordar om miljöinvesteringar,

 22. godkänner vad regeringen förordar om tillfälligt investeringsbidrag för

 nyproduktion av bostäder,

 23. godkänner vad regeringen förordar om statsbidrag till rekryteringsstöd

 och beredskapsarbete,

 24. godkänner vad regeringen förordar om slopade bidrag m.m.,

 25. godkänner vad regeringen förordar om lönebidrag för arbetslösa, som

 fyllt 60 år,

 26. godkänner vad regeringen förordar om en högsta bidragsnivå på 80 % av

 lönekostnaden för dem som börjar en anställning med lönebidrag efter den

 30 juni 1995,

 27. godkänner vad regeringen förordar om en engångsvis besparing på Samhall

 Aktiebolag för budgetåret 1995/96,

 28. bemyndigar regeringen att föra över återstående medel från Ar-

 betslivsfonden till statsbudgetens inkomsttitel,

 29. med ändring av riksdagens beslut (bet. 1994/95:AU11, rskr. 1994/95:233)

 till Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för budgetåret 1995/96

 anvisar ett ramanslag på 5 498 111 000 kr,

 30. med ändring av riksdagens beslut (bet. 1994/95:AU11, rskr. 1994/95:233)

 till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret 1995/96 anvisar ett

 reservationsanslag på 34 352 016 000 kr,

 31. till Europeiska socialfonden för budgetåret 1995/96 under tionde

 huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 593 000 000 kr.,

 32. med ändring av riksdagens beslut (bet. 1994/95:AU12, rskr. 1994/95:227)

 till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för budgetåret 1995/96

 anvisar ett reservationsanslag på 10 366 081 000 kr,

 33. med ändring av riksdagens beslut (bet. 1994/95:AU12, rskr. 1994/95:227)

 till Bidrag till Samhall Aktiebolag för budgetåret 1995/96 anvisar ett

 reservationsanslag på 6 774 628 000 kr.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om arbetsplatsintroduktion

Härigenom föreskrivs följande.

1 § Den som av länsarbetsnämnden anvisats till verksamhet för arbetsplatsin-

troduktion skall inte anses som arbetstagare när han eller hon deltar i

verksamheten. När sådan verksamhet bedrivs på en arbetsplats, skall deltagaren

dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av 2 kap. 1-9 §§, 3 kap. 1-4

och 7-14 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ samt 7-9 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160).

Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare gälla den som upplåtit

en arbetsplats för verksamhet för arbetsplatsintroduktion.

2 § Regeringen får föreskriva att anordnare som tillhandahåller arbetsplatsin-

troduktion i vissa fall skall betala finansieringsbidrag.

3 § Den allmänna försäkringskassa hos vilken deltagaren i arbetsplatsin-

troduktionen är inskriven skall ta till vara statens rätt med avseende på betal-

ningen av finansieringsbidraget utom vad gäller frågor om eftergift av

betalningsskyldighet. Är deltagaren inte inskriven hos en allmän försäkringskas-

sa, skall uppgiften fullgöras av Stockholms läns allmänna försäkringskassa. Den

behöriga försäkringskassan får uppdra åt en annan försäkringskassa att fullgöra

uppgiften.

 Försäkringskassan skall underrätta den länsarbetsnämnd som har anvisat

deltagaren om en anordnare inte har betalat finansieringsbidraget inom begärd

tid.

_______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995, då lagen (1994:1835) om praktik för

ungdomar i ungdomsintroduktion och lagen (1995:000) om praktik för invandrare

skall upphöra att gälla.

2.2 Förslag till lag om kommuners ansvar för ungdomar

Härigenom föreskrivs följande.

1 § En kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på heltid för

arbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning

till och med den 30 juni det år de fyller 20 år.

2 § Kommunen har rätt till ersättning från staten för sådan verksamhet som anges

i 1 § för de ungdomar som deltar i verksamhet enligt denna lag. Rätten till

ersättning gäller under förutsättning att avtal träffas med regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer. I ett sådant avtal skall anges de villkor

som skall gälla för att ersättning skall lämnas. Kommunen beslutar om vilken

ersättning som skall lämnas till den som deltar i verksamhet som avses i 1 §.

3 § Ungdomar som deltar i verksamhet enligt denna lag skall inte anses som

arbetstagare när de deltar i verksamheten.

______________________

 Denna lag träder i kraft den 1 oktober 1995.

2.3 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1992:322) om

ungdomspraktikanter

Härigenom föreskrivs att lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter skall fortsätta

att gälla till utgången av september 1995.

________________________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring1

 dels att 31, 57, 96 b och 97 §§ samt 98 § i dess lydelse enligt lagen

(1995:30) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen införs en ny paragraf, 98 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 31 §2

 Bestämmelserna i 29 § 1-3 om Bestämmelserna i 29 § 1-3 om

arbete får, om det är skäligt, arbete skall tillämpas i fråga om

tillämpas i fråga om arbetsmark- arbetsmarknadspolitiska åtgärder

nadsutbildning och yrkesinriktad som berättigar till

rehabilitering. Bestämmelserna i utbildningsbidrag. Bestämmelserna

30 § skall därvid gälla i tillämpli- i 30 § skall därvid gälla i

ga delar. tillämpliga delar.

 57 §3

 En arbetslöshetskassa skall för varje medlem som fanns i kassan vid utgången

av det senast förflutna verksamhetsåret till staten betala

 1. för finansiering av statens 1. för finansiering av statens

kostnad för utbetalade arbetslös- kostnad för utbetalade arbetslös-

hetsersättningar ett belopp som hetsersättningar samt för tillsynen

motsvarar 70 procent av den av arbetslöshetskassornas utbetal-

under det löpande verksamhetsåret ning av arbetslöshetsersättning ett

genomsnittligt utbetalade belopp som motsvarar 70 procent

dagpenningen i kassan av den under det löpande verksam-

(finansieringsavgift), och hetsåret genomsnittligt utbetalade

 dagpenningen i kassan (finansie-

 ringsavgift), och

 2. för finansieringen av ett för kassorna gemensamt utjämningsbidrag ett

belopp som motsvarar tre procent av den gällande högsta dagpenningen

(utjämningsavgift).

 Regeringen meddelar närmare föreskrifter om tid och sätt för betalningarna

samt om utjämningsbidrag.

 96 b §4

 Även om begäran om omprövning Även om begäran om omprövning inte

inte har framställts, skall ar- har framställts, skall ar-

betslöshetskassan ändra beslutet i betslöshetskassan ändra beslutet i

ett ärende om försäkring enligt ett ärende om försäkring enligt

denna lag som har fattats av denna lag som har fattats av kas-

kassan och inte har prövats av san och inte har prövats av allmän

Arbetsmarknadsstyrelsen, förvaltningsdomstol,

 1. om beslutet på grund av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende

innehåller uppenbar oriktighet,

 2. om beslutet har blivit oriktigt på grund av att det har fattats på upp-

enbart felaktigt eller ofullständigt underlag,

 3. om beslutet har blivit oriktigt på grund av uppenbart felaktig rättstil-

lämpning eller annan liknande orsak.

 Ändring behöver inte göras om oriktigheten är av ringa betydelse.

 Ett beslut får inte ändras till den försäkrades nackdel, om den beslutade

förmånen har förfallit till betalning och inte heller i annat fall om det finns

synnerliga skäl mot det.

 Ändring enligt denna paragraf får inte ske sedan mer än två år förflutit från

den dag då beslutet meddelades. Ändring får dock ske även efter utgången av

denna tid, om det först därefter har kommit fram att beslutet har fattats på

uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag eller om det finns andra

synnerliga skäl.

 97 §

 Beslut av en arbetslöshetskassa Beslut av en arbetslöshetskassa

får överklagas hos Arbetsmark- som inte avser ärenden som anges i

nadsstyrelsen. Kassans beslut får 98 § första stycket, får överklagas

dock inte överklagas innan kassan hos Arbetsmarknadsstyrelsen. Sty-

har omprövat sitt beslut enligt relsens beslut får överklagas till

96 a §. Överklagas ett beslut in- regeringen.

nan det har omprövats skall över-

klagandet anses som en begäran om

omprövning enligt den paragrafen.

 Arbetsmarknadsstyrelsens beslut

 om fusion får överklagas endast av

 sådan arbetslöshetskassa som berörs

 av beslutet.

 Trots 41 § första stycket får sty-

 relsen för en förening som vägrats

 registrering såsom arbetslös-

 hetskassa överklaga Arbetsmark-

 nadsstyrelsens beslut i ärendet om

 registrering.

 98 §

 Arbetsmarknadsstyrelsens Beslut av arbetslöshetskassa i

beslut i ärende angående medlems ärende angående medlems rätt till

rätt till ersättning eller ersättning eller medlemskap i en

medlemskap i en arbetslöshetskassa enligt denna

arbetslöshetskassa enligt denna lag får överklagas hos allmän

lag får överklagas hos allmän för- förvaltningsdomstol, om inte annat

valtningsdomstol, om inte annat följer av lagen (1969:93) om

följer av lagen (1969:93) om be- begränsning av samhällsstöd vid

gränsning av samhällsstöd vid ar- arbetskonflikt. Prövningstillstånd

betskonflikt. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till

krävs vid överklagande till kam- kammarrätten.

marrätten. Kassans beslut får dock inte

 överklagas innan kassan har om-

 prövat sitt beslut enligt 96 a §.

 Överklagas ett beslut innan det

 har omprövats skall överklagandet

 anses som en begäran om omprövning

 enligt den paragrafen.

 Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första

stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

 Arbetsmarknadsstyrelsens

beslut enligt denna lag i annat

fall än som avses i första stycket

överklagas hos regeringen.

Arbetsmarknadsstyrelsens beslut

om fusion får överklagas endast av

sådan arbetslöshetskassa som berörs

av beslutet.

 Utan hinder av vad som sägs i

41 § första stycket får styrelsen

för en förening som vägrats regi-

strering såsom arbetslöshetskassa

överklaga Arbetsmarknadsstyrel-

sens beslut i ärendet om

registrering.

 98 a §

 Arbetsmarknadsstyrelsen skall

 verka för att bestämmelserna i

 denna lag tillämpas likformigt och

 rättvist. Styrelsen får överklaga en

 domstols och en arbetslöshetskas-

 sas beslut i ärenden om medlemmars

 rätt till ersättning eller med-

 lemskap.

 I mål där en enskild part hos

 allmän förvaltningsdomstol över-

 klagar en arbetslöshetskassas be-

 slut, bestämmer Arbetsmark-

 nadsstyrelsen om styrelsen skall

 vara part i målet. Detsamma gäller

 mål i kammarrätten där en enskild

 part överklagat länsrättens beslut.

 Även om Arbetsmarknadsstyrelsen

 beslutat att inte vara part, får

 domstolen förelägga styrelsen att

 svara i målet, om det finns

 särskilda skäl.

 Den omständigheten att Arbets-

 marknadsstyrelsen inte varit part

 i domstolen hindrar inte

 styrelsen från att överklaga

 domstolens beslut. Om en enskild

 part överklagar kammarrättens

 beslut, är styrelsen alltid

 motpart.

______________________

 1.Denna lag träder i kraft, i fråga om 31 och 57 §§ den 1 juli 1995 och i

övrigt den 1 oktober 1995.

 2. Ärenden som vid utgången av september månad 1995 kommit in till

Arbetsmarknadsstyrelsen men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre före-

skrifter.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant

arbetsmarknadsstöd

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd1

 dels att 4, 28, 30 b och 31 §§ samt 32 § i dess lydelse enligt lagen (1995:31)

om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen införs en ny paragraf, 32 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §2

Kontant arbetsmarknadsstöd tillkommer den som

 1. har fyllt 20 år, 1. är arbetsför och i övrigt oför-

 2. är arbetsför och i övrigt oför- hindrad att åta sig arbete för en

hindrad att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning minst 3 tim-

arbetsgivares räkning minst 3 mar varje arbetsdag och i genom-

timmar varje arbetsdag och i snitt minst 17 timmar i veckan,

genomsnitt minst 17 timmar i 2. är beredd att anta erbjudet

veckan, lämpligt arbete under tid för vil-

 3. är beredd att anta erbjudet ken hon eller han inte anmält hin-

lämpligt arbete under tid för vil- der som kan godtas,

ken han inte anmält hinder som 3. är anmäld som arbetssökande hos

kan godtas, den offentliga arbetsförmedlingen

 4. är anmäld som arbetssökande i den ordning som föreskrivs av

hos den offentliga arbetsförmed- regeringen eller den myndighet

lingen i den ordning som före- som regeringen bestämmer, och

skrivs av regeringen eller den 4. inte kan få lämpligt arbete.

myndighet som regeringen bestäm-

mer, och

 5. inte kan få lämpligt arbete.

 Ersättning lämnas tidigast den 1

 juli det år den arbetslöse fyller

 20 år.

 Ersättning enligt denna lag lämnas inte till den som deltar i utbildning om

det inte finns särskilda skäl. Närmare föreskrifter om tillämpningen av denna

bestämmelse meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

 Som företagare enligt denna lag anses den som äger eller är delägare - direkt

eller indirekt - i näringsverksamhet som hon eller han är personligt verksam i

och som hon eller han har ett väsentligt inflytande över.

 En företagare skall anses vara arbetslös, när hennes eller hans personliga

verksamhet i rörelsen har upphört annat än tillfälligt.

 Om det finns särskilda skäl, får regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämmer föreskriva att en företagare skall anses vara arbetslös även i andra

fall än som sägs i fjärde stycket.

 28 §3

 Bestämmelserna i 26 § 1-3 om Bestämmelserna i 26 § 1-3 om

arbete får, om det är skäligt, arbete skall tillämpas i fråga om

tillämpas i fråga om arbetsmark- arbetsmarknadspolitiska åtgärder

nadsutbildning och yrkesinriktad som berättigar till utbildningsbi-

rehabilitering. Bestämmelserna i drag. Bestämmelserna i 27 § skall

27 § skall därvid gälla i tillämpli- därvid gälla i tillämpliga delar.

ga delar.

 30 b §4

 Även om begäran om omprövning Även om begäran om omprövning inte

inte har framställts, skall län- har framställts, skall län-

sarbetsnämnden ändra beslutet i sarbetsnämnden ändra beslutet i ett

ett ärende om stöd enligt denna ärende om stöd enligt denna lag som

lag som har fattats av nämnden har fattats av nämnden och inte

och inte har prövats av har prövats av allmän förvalt-

Arbetsmarknadsstyrelsen, ningsdomstol,

 1. om beslutet på grund av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende

innehåller uppenbar oriktighet,

 2. om beslutet har blivit oriktigt på grund av att det har fattats på upp-

enbart felaktigt eller ofullständigt underlag,

 3. om beslutet har blivit oriktigt på grund av uppenbart felaktig rättstil-

lämpning eller annan liknande orsak.

 Ändring behöver inte göras om oriktigheten är av ringa betydelse.

 Ett beslut får inte ändras till den enskildes nackdel, om den beslutade

förmånen har förfallit till betalning och inte heller i annat fall om det finns

synnerliga skäl mot det.

 Ändring enligt denna paragraf får inte ske sedan mer än två år förflutit från

den dag då beslutet meddelades. Ändring får dock ske även efter utgången av

denna tid, om det först därefter har kommit fram att beslutet har fattats på

uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag eller om det finns andra

synnerliga skäl.

 31 §[5]

 Beslut av länsarbetsnämnd enligt Beslut av länsarbetsnämnd som

denna lag får överklagas hos Ar- inte avser ärenden angående rätt

betsmarknadsstyrelsen. Nämndens till ersättning enligt denna lag

beslut får dock inte överklagas får överklagas hos Arbetsmark-

innan nämnden har omprövat sitt nadsstyrelsen. Styrelsens beslut

beslut enligt 30 a §. Överklagas i sådana ärenden överklagas hos

ett beslut innan det har regeringen.

omprövats skall överklagandet

anses som en begäran om omprövning

enligt den paragrafen.

 I fråga om ärende som i första

instans handläggs av allmän för-

säkringskassa har bestämmelserna i

20 kap. 10 - 13 §§ lagen

(1962:381) om allmän försäkring om

omprövning och ändring av

försäkringskassas beslut samt

överklagande av försäkringskassas

och domstols beslut motsvarande

tillämpning.

 32 §

 Arbetsmarknadsstyrelsens Beslut av länsarbetsnämnd i

beslut angående rätt till ärenden om rätt till ersättning

ersättning överklagas hos allmän överklagas hos allmän förvalt-

förvaltningsdomstol, om inte ningsdomstol, om inte annat följer

annat följer av lagen (1969:93) av lagen (1969:93) om begränsning

om begränsning av samhällsstöd vid av samhällsstöd vid arbetskonflikt.

arbetskonflikt. Prövningstillstånd Prövningstillstånd krävs vid

krävs vid överklagande till överklagande till kammarrätten.

kammarrätten. Nämndens beslut får dock inte

 överklagas innan nämnden har

 omprövat sitt beslut enligt 30 a §.

 Överklagas ett beslut innan det

 har omprövats skall överklagandet

 anses som en begäran om omprövning

 enligt den paragrafen.

 I fråga om ärenden som i första

 instans handläggs av allmän för-

 säkringskassa skall tillämpas be-

 stämmelserna i 20 kap. 10 - 13 §§

 lagen (1962:381) om allmän för-

 säkring om omprövning och ändring av

 försäkringskassas beslut samt

 överklagande av försäkringskassas

 och domstols beslut.

 Vid prövning av överklagande av länsrättens beslut i mål som avses i första

stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i länsrätten.

Arbetsmarknadsstyrelsens och

Riksförsäkringsverkets beslut en-

ligt denna lag i annat fall än

som avses i första stycket

överklagas hos regeringen.

 32 a §

 Arbetsmarknadsstyrelsen skall

 verka för att bestämmelserna i

 denna lag tillämpas likformigt och

 rättvist. Styrelsen får överklaga en

 domstols och en länsarbetsnämnds

 beslut i ärenden om rätt till

 ersättning.

 I mål där en enskild part hos

 allmän förvaltningsdomstol överkla-

 gar en länsarbetsnämnds beslut,

 bestämmer Arbetsmarknadsstyrelsen

 om styrelsen skall vara part i

 målet. Detsamma gäller mål i

 kammarrätten där en enskild part

 överklagat länsrättens beslut. Även

 om Arbetsmarknadsstyrelsen be-

 slutat att inte vara part, får

 domstolen förelägga styrelsen att

 svara i målet, om det finns

 särskilda skäl.

 Den omständigheten att Arbets-

 marknadsstyrelsen inte varit part

 i domstolen hindrar inte

 styrelsen från att överklaga

 domstolens beslut. Om en enskild

 part överklagar kammarrättens

 beslut, är styrelsen alltid

 motpart.

__________________________

 1. Denna lag träder i kraft, i fråga om 28 § den 1 juli 1995 och i övrigt den

1 oktober 1995.

 2. Ärenden som vid utgången av september månad 1995 kommit in till

Arbetsmarknadsstyrelsen men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre före-

skrifter.

2.6 Förslag till lag om upphävande av lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift

Härigenom föreskrivs att lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift skall upphöra att

gälla vid utgången av år 1995. De medel som då finns i arbetslivsfonden får

regeringen disponera för finansieringen av sysselsättningsskapande åtgärder.

3 Utvecklingen på arbetsmarknaden

Den konjunkturuppgång som inleddes under år 1994 förstärktes under slutet av

året allt eftersom uppgången spred sig i ekonomin. Konjunkturuppgången har nu

börjat få effekt på sysselsättningen. Under årets första två månader har antalet

sysselsatta ökat med 83 000 personer jämfört med samma period förra året.

Sysselsättningen har emellertid inte ökat lika kraftigt som produktionen. Det

förklaras främst av en ökad medelarbetstid, en minskad frånvaro och en kraftig

och önskad produktivitetsförbättring inom främst industrin. Trots den relativt

kraftiga ökningen av antalet sysselsatta är det fortfarande 526 000 färre

sysselsatta nu jämfört med år 1990.

Tabell1

1000-tal

 Jan-feb Jan-feb förändring

 1994 1995

Antal personer i arbetskraften 4 178 4 239 61

Antal arbetade timmar (10.000-tal) 123,9 128,9 5

Antal sysselsatta 3 821 3 904 83

 därav fast anställda 3 024 3 017 -7

 tidsbegr. anställda 369 443 74

Antal personer i arbete 3 399 3 497 98

Antal arbetslösa 358 335 -23

Antal långtidsarbetslösa 141 123 -18

Relativ arbetslöshet % totalt 8,6 7,9 -0,7

 kvinnor 6,7 6,6 -0,1

 män 10,3 9,1 -1,2

Källa: AKU

Arbetslösheten har minskat med 23 000 eller 0,7 procentenheter det senaste året.

Att arbetslösheten minskat mindre än vad antalet sysselsatta ökat beror, förutom

på den minskande frånvaron, också på att antalet personer som söker sig ut på

arbetsmarknaden ökat. Det senare är något som normalt sker när arbetslösheten

går ner och chanserna att få ett arbete ökar. Det beror också på att allt fler

lämnar olika utbildningsåtgärder och på det stora antalet flyktingar från f.d.

Jugoslaven som tagits emot i Sverige under de senaste åren.

 Det totala antalet öppet arbetslösa och personer i olika konjunkturberoende

åtgärder har minskat kraftigare än den öppna arbetslösheten. I februari 1995 var

motsvarande 13 % av arbetskraften öppet arbetslös eller i någon

konjunkturberoende åtgärd. Det motsvarar en minskning med 1,2 procentenheter på

ett år, eller 45 000 personer.

 Den öppna arbetslösheten var i februari 1995, enligt AKU, 7,6 %. Bland ungdo-

marna var den mer än dubbelt så hög, eller 15,5 %. Ungdomarnas möjlighet att få

ett arbete under konjunkturuppgångnen är sannolikt större än för många andra

grupper. Ungdomsarbetslösheten utgör dock fortfarande ett stort problem och det

finns en risk att ungdomar med en dålig utbildning m.m. stannar kvar i

arbetslöshet. Alla ungdomar behövs om vi skall kunna utveckla vår välfärd.

Budskapet från arbets- och vuxenlivet måste vara att alla behövs. Regeringen

kommer att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen bland ungdomar och ha

en beredskap för ytterligare åtgärder om det skulle behövas.

 Under senare hälften av 1980-talet var arbetslösheten i stort sett lika stor

bland män som bland kvinnor. Samtidigt ökade kvinnorna sitt förvärvsdeltagande

mer än männen. Lågkonjunkturen under början av 1990-talet drabbade framför allt

de delar av arbetsmarknaden som av tradition domineras av män, medan nedgången

inom den kvinnodominerade offentliga sektorn kunde hållas tillbaka med hjälp av

olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Resultatet av dessa samverkande faktorer

blev att sysselsättningsgraden mellan kvinnor och män för första gången i histo-

rien kom att ligga på i stort sett samma nivå. Skillnaden i det relativa

arbetslöshetstalet mellan män och kvinnor ökade däremot och uppgick som mest

till ca fyra procentenheter under början av år 1994.

 Det förbättrade läget på arbetsmarknaden har främst gällt samma branscher som

drabbades hårdast under lågkonjunkturen. Det förbättrade läget har därför främst

kommit männen till del. Antalet sysselsatta män har ökat mer än antalet

sysselsatta kvinnor. Arbetslösheten bland män minskar medan den i stort sett

kvarstår på en oförändrad nivå för kvinnor. I februari 1995 var den öppna

arbetslösheten bland kvinnor enligt AKU 6,3 % och bland män 8,8 %. För ett år

sedan var motsvarande tal 6,3 % resp. 10,0 %. Eftersom arbetsmarknaden är starkt

könsuppdelad finns det anledning att särskilt uppmärksamma utvecklingen inom den

offentliga sektorn. Risken för att den höga arbetslösheten bland kvinnor skall

permanentas är stor. Det är således viktigt att bryta upp den könsuppdelade

arbetsmarknaden.

 Arbetslösheten under lågkonjunkturen i början av 1990-talet drabbade generellt

sett invandrare hårdare än svenskar. Den relativa arbetslösheten var under år

1994 nästan tre gånger så hög bland vissa invandrargrupper som bland svenskar.

Invandrarna utgörs av en heterogen grupp människor med sinsemellan stora

olikheter i såväl kulturella mönster som språktillhörighet. Den svåraste

situationen på arbetsmarknaden har arabisktalande invandrare där nästan hälften

av männen i arbetskraften och 60 % av kvinnorna är arbetslösa.

 Det allvarligaste problemet är den höga långtidsarbetslösheten. Mer än var

tredje öppet arbetslös har varit arbetslös i mer än sex månader. Andelen är

något högre bland män än bland kvinnor. Bland de arbetslösa över 55 år är mer än

var annan långtidsarbetslös.

 Det finns en betydande rundgång mellan öppen arbetslöshet, kortvariga

anställningar och olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enligt arbets-

förmedlingens statistik fanns det i slutet av mars i år 200 000 personer som var

inskrivna vid arbetsförmedlingen, antingen som arbetssökande eller i någon

arbetsmarknadspolitisk åtgärd och som hade varit oavbrutet inskrivna i mer än

två år. Bara under det sista året har antalet ökat med 30 000 personer eller

20 %. Det är dock en lägre ökningstakt än tidigare. Mer än var fjärde

arbetssökande på arbetsförmedlingen har stått utanför den ordinarie

arbetsmarknaden under en mycket lång tid. Denna andel är betydligt större bland

personer över 60 år och bland utomnordiska invandrare.

4 Sysselsättning och tillväxt

Den i nuläget viktigaste uppgiften är att skapa förutsättningar för näringslivet

att expandera. Först då kan sysselsättningen öka kraftigt och arbetslösheten

pressas ned och Sverige komma tillbaka till full sysselsättning. De små och

medelstora företagen har en central roll för att få tillstånd en utveckling med

hög, stabil och hållbar tillväxt samt ökad sysselsättning. Tidigare erfarenhet

visar att det är i de små och medelstora förtegen som den största

sysselsättningstillväxten kan ske. Politiken behöver inriktas därför på att

understödja tillväxtkraften i dessa företag. Viktigast av allt är att undanröja

hinder som dessa företag möter på marknaden. Det kan gälla brist på kapital,

svårigheter att ta till sig ny teknink och utnyttja kompetens m.m.

 Arbetsmarknadspolitiken har en central roll för att skapa en flexibel arbets-

marknad och för att därigenom främja en hållbar ekonomisk tillväxt, stabilitet

och en rättvis fördelning. Det är nödvändigt att flexibiliteten på ar-

betsmarknaden inte bara upprätthålls utan också förbättras om vi skall klara

våra långsiktiga ekonomiska mål. Tillåts långtidsarbetslösheten att växa och

permanentas minskar dramatiskt arbetsmarknadspolitikens möjlighet att tillgodose

arbetsgivarnas arbetskraftsbehov och upprätthålla ett så starkt utbudstryck att

löneökningarna kan begränsas till den nivån som råder i våra viktigaste

konkurrentländer. Det långsiktiga målet är full sysselsättning i hela landet,

med bibehållen prisstabilitet.

Investerings- och byggstimulanser

I överenskommelsen med Miljöpartiet ingår att 2 miljarder kronor av syssel-

sättningsskäl skall avdelas till ett investeringsprogram för att minska

arbetslösheten och förbättra inomhusmiljön i bostäder och offentliga lokaler. Nu

föreslås att ett sådant program införs. Tyngdpunkten i programmet bör ligga på

åtgärder som kan genomföras på ett sådant sätt och i sådan tid att de ger ett

väsentligt bidrag till byggsysselsättningen redan på kort sikt.

 Bostadsinvesteringarna har sjunkit till en historiskt sett mycket låg nivå.

Antalet påbörjade lägenheter var 12 000 såväl år 1993 som år 1994. Enligt

Boverkets långsiktsprognos beräknas över 30 000 lägenheter årligen efterfrågas

mellan år 1994 och år 2000. Den höga räntenivå som kan förutses innevarande år

håller sannolikt tillbaka bostadsbyggandet.

 En starkt bidragande orsak till den höga inflationen under slutet av 1980-

talet var den överhettning som då rådde inom byggsektorn. Ett viktigt led i

stabiliseringspolitiken och inflationsbekämpningen är att utjämna de kraftiga

svängningarna i bostadsbyggandet för att motverka att en motsvarande

överhettning uppstår. Vidare finns redan nu en överhängande risk för en brist på

bostäder i expanderande områden. En hög rörlighet på arbetsmarknaden förutsätter

att det finns bostäder i de områden där arbetskraftsefterfrågan ökar. Det låga

bostadsbyggandet riskerar att leda till att anpassningen på arbetsmarknaden inte

fungerar så väl som den skulle behöva. Det kan leda till onödiga

överhettningstendenser i vissa regioner.

 Det finns således ett behov av att på kort sikt stimulera fram ett ökat

bostadsbyggande. Regeringen föreslår därför att ett tidsbegränsat investe-

ringsbidrag för nyproduktion införs under tiden den 20 april 1995 till den

31 december 1996.