Regeringens proposition 1992/93:27

om ändrad handels- och föreningsregistrering

p~

1992/93:27

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokollet den 24 september 1992.

Pä regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs att ansvaret för handels- och föreningsregistren förs över från länsstyrelserna till Patent- och registreringsverket (PRV) som utses till huvudman den 1 januari 1993. Med PRV som registreringsmyndighet skapas förutsättningar för en samlad och samordnad firmaregistrering. Vidare föresläs vissa förenklingar av registreringsförfarandet.

1 Riksdagen 1992/93. I samt. Nr 27

Propositionens lagförslag

1 Förslag till

Lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157)

Härigenom föreskrivs att 1, 3, 4, 7, 8,13, 17 och 18 §§ handelsregisterla­gen (1974:157) skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:27

Nuvarande tydelse

Föreslagen lydelse

Handelsregister/ö/-eÄ hos länssty­relsen.

Konungen kan förordna, att han­delsregister skall föras gemensamt för två eller flera län. Vad i denna lag sägs om län gäller i sådant fall om­råde för vilket gemensamt handelsre­gister föres.

1§

Handelsregister förs hos Patent-och registreringsverket.

Enskild näringsidkare och han­delsbolag registreras hos länsstyrel­sen i det län där verksamheten skall drivas. Skall verksamheten drivas inom flera län, sker registrering hos länsstyrelsen i det län där huvudkon­toret skall inrättas.

Ideell förening och stiftelse regi­streras hos länsstyrelsen i det län där föreningens eller stiftelsens styrelse har sitt säte.

Utan hinder av vad som sägs i första eller andra stycket får närings­idkaren registreras även / handelsre­gister för annat län där verksamhe­ten ät avsedd att drivas.

3

§

Enskild näringsidkare och han­delsbolag registreras/ör det län där verksamheten skall drivas. Skall verksamheten drivas inom flera län, sker registrering/ö/- det län där hu­vudkontoret skall inrättas.

Ideell förening och stiftelse regi-streras/ör det län där föreningens el­ler stiftelsens styrelse har sitt säte.

Utan hinder av vad som sägs i första eller andra stycket får närings­idkaren registreras även för annat län där verksamheten är avsedd att drivas.

Handelsregister   skall   innehålla följande uppgifter om: Enskild näringsidkare:

1.

näringsidkarens firma,

2.

näringsidkarens

fullständiga namn, bostads- och postadress samt telefon,

3.

näringsverksamhetens art,

4.

den ort där huvudkontoret är in­rättat samt kontorets postadress och telefon.

Handelsbolag:

1.

bolagets firma,

2.

näringsverksamhetens art,

3.

den ort där huvudkontoret är in-

4

§

Handelsregister   skall   innehålla följande uppgifter om: Enskild näringsidkare:

1.

näringsidkarens firma,

2.

näringsidkarens

fullständiga namn, personnummer och postad­ress,

3.

näringsverksamhetens art,

4.

det län och den ort där huvudkon­toret finns samt kontorets postad­ress.

Handelsbolag:

1.

bolagets firma,

2.

näringsverksamhetens art,

3.

det län och den ort där huvudkon-

Nuvarande lydelse

rättat samt kontorets postadress och telefon,

4.

bolagsmännens

fullständiga namn, bostads- och postadresser samt telefon,

5.

av vem och hur bolagets firma tecknas, när ej firman fär tecknas av varje bolagsman ensam,

6.

om bolaget utgör kommanditbo­lag, vilken eller vilka av bolagsmän­nen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sädan bolagsmans utfästa insats.

Ideell förening och stiftelse: l.den   firma   under   vilken   för­eningen eller stiftelsen idkar näring,

2.

föreningens eller stiftelsens namn, om det ej sammanfaller med firman,

3.

näringsverksamhetens art,

4.

den ort där föreningens eller stif­telsens styrelse har sitt säte samt för­eningens eller stiftelsens postadress och telefon,

5.

styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullstän­diga namn, bostads- och postadres­ser samt telefon,

6.

av vem och hur föreningens eller stiftelsens namn tecknas, om ej namnet tecknas av styrelsen ensam.

Föreslagen lydelse

toret finns samt kontorets postad­ress,

4.

bolagsmännens

fullständiga namn, personnummer och post­adresser,

5.

av vem och hur firman tecknas, när ej firman fär tecknas av varje bo­lagsman ensam,

6.

om bolaget utgör kommanditbo­lag, vilken eller vilka av bolagsmän­nen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats.

Ideell förening och stiftelse:

1.

den firma under vilken för­eningen eller stiftelsen idkar näring,

2.

föreningens eller stiftelsens namn, om det ej sammanfaller med firman,

3.

näringsverksamhetens art,

4.

det län och den ort där förening­ens eller stiftelsens styrelse har sitt säte samt föreningens eller stiftel­sens postadress,

5.

styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullstän­diga n?tmt[\, personnummer och post­adresser,

6.

av vem och hur föreningens eller stiftelsens nanm tecknas, om ej namnet tecknas av styrelsen ensam.

Prop. 1992/93:27

Firma skall tydligt skilja sig från annan i samma register förut införd firma, även om firmorna ej avser verksamhet av samma eller liknande slag.

7

§

En firma skall tydligt skilja sig från andra hos Patent- och registre­ringsverket i handelsregistret förut re­gistrerade och ännu bestående firmor med säte i samma län, även om fir­morna inte avser verksamhet av samma eller liknande slag.

8§

Har näringsidkare som införts i handelsregister meddelat prokura, får pro-kuran registreras under näringsidkarens firma. Prokura får dock ej registre­ras om den innehåller annan begränsning eller annat förbehåll än som följer av 1 eller 2§ prokuralagen (1974:158).

För registrerad prokura skall re- För registrerad prokura skall re­gistret innehålla uppgifter om pro- gistret innehålla uppgifter om pro-kuristens fullständiga namn, bo- kuristens fullständiga namn, perao/i-stads- och postadress samt telefon.        nummer och postadress.

Har prokuristen särskilt bemyndigande att överlåta huvudmannens fasta egendom eller tomträtt eller att söka inteckning eller upplåta rättighet i denna, skall registret även innehålla uppgift härom. Detsamma gäller om prokuran meddelats som kollektivprokura.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1992/93:27

13 §

Upphör näringsidkare med sin verksamhet eller överlåtes verksam­heten eller sättes den under likvida­tion eller sker i annat fall ändring i fråga om uppgift som registrerats, skall anmälan härom ofördröjUgen göras till varje länsstyrelse där regi­strering skett.

Anmälan göres och handlägges i den ordning som gäller för ansökan om registrering, om ej annat följer av vad nedan i denna paragraf sägs eller av vad Konungen bestämmer.

Upphör näringsidkare med sin verksamhet eller överlåts verksam­heten eller sätts den under likvida­tion eller ändras i annat fall uppgift som registrerats, skall anmälan om det utan dröjsmål göras till Patent-och registreringsverket.

Anmälan görs och handläggs i den ordning som gäller för ansökan om registrering, om ej annat följer av vad nedan i denna paragraf sägs eller av vad regeringen bestämmer. Har enskild näringsidkare avlidit, är den som har värd om boet skyldig att göra anmälan med anledning av dödsfallet. Har delägare i handelsbolag avlidit, åligger anmälningsskyldigheten övriga bolagsmän. Om domstol ut­sett likvidator i handelsbolag, är han anmälningsskyldig beträffande bolaget. Bolagsman som lämnat bolaget har rätt att göra anmälan om sin avgång. Återkallelse av prokura får anmälas av varje bolagsman som ej är utesluten frän rätten att företräda bolaget.

Omfattar överlåtelse av näringsverksamhet även firman, skall anmälan om överlåtelsen göras av den nye innehavaren.

17 §'

Har registrerad näringsidkare ej under de tio senaste åren inkommit med någon anmälan till registret och kan det antagas att han upphört med sin verksamhet, skall registrerings­myndigheten på lämpligt sätt in­hämta upplysning huruvida verk­samheten fortfarande utövas.

Vinnes ej upptysning att verksam­heten fortfarande utövas eller att nä­ringsidkaren ämnar återupptaga den, skall registreringsmyndigheten genast avföra näringsidkaren ur re­gistret.

Har en registrerad näringsidkare inte under de tio senaste åren gett in nägon anmälan till registret och kan det antas att han upphört med sin verksamhet, skall registreringsmyn-digheten undersöka om verksamhe­ten fortfarande utövas. Detta skall ske genom brev till den i handelsregi­stret registrerade adressen samt ge­nom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningar.

Om det två månader efter kungö- randet enligt första stycket inte fram­går att verksamheten fortfarande ut­övas eller att näringsidkaren ämnar återuppta den, skall registrerings­myndigheten genast avföra närings­idkaren ur registret.

Registrering eller avförande ur re­gistret skall genom registrerings­myndighetens försorg utan dröjsmål kungöras i Post- och Inrikes Tid­ningar. Registrering eller avförande

18 §2 Registrering eller avförande ur re­gistret skall genom registrerings­myndighetens försorg ofördröjUgen kungöras i Post- och Inrikes Tid­ningar. Vad som har sagts nu gäller

 Senaste lydelse 1977:707. Senaste lydelse 1987:697.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1992/93:27

inte när registrering eller avförande     som sker efter anmälan av rätten be­

sker efter anmälan av rätten.

höver inte kungöras av registrerings­

myndigheten.

En kungörelse som avser ändring i ell förhållande som tidigare har in­förts i registret skall endast ange änd­ringens art.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

En länsstyrelse kan även efter ikraftträdandet vara registreringsmyn­dighet, dock längst fram till den 1 januari 1995. Regeringen bestämmer vid vilken tidpunkt varje länsstyrelses handelsregister skall överföras till Patent-och registreringsverket. Fram till den tidpunkt dä sådan överföring sker gäl­ler 1, 3, 4, 7, 8, 13, 17 och 18 §§ i sin äldre lydelse.

3.

Om en näringsidkare, som registrerats före den tidpunkt då registret överfördes till Patent- och registreringsverket, avförts ur registret och det därefter visar sig att verksamheten fortfarande utövas, fär registreringsmyn­digheten, efter anmälan från näringsidkaren, undanröja uppgiften om avfö­rande och återinföra näringsidkaren i registret. Återinföring av näringsidka­ren i registret får dock bara ske om anmälan kommer in inom ett år från tidpunkten för avförandet.

r Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 27

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar

Härigenom föreskrivs i fräga om lagen (1987:667) om ekonomiska för­eningar

dels att i 9 kap. 3, 10 och 12 §§ ordet "länsstyrelsen" skall bytas ut mot "Patent- och registreringsverket",

dels att 11 kap. 18 §, 14 kap. 1 § och 15 kap. 1 § skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:27

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 kap. 18§

Om någon anmälan rörande för­eningen inte har kommit in till regi­streringsmyndigheten under de tio senaste åren, skall denna på lämpligt sätt undersöka huruvida föreningen har upphört med sin verksamhet.

Om det då inte framgår att för­eningen fortfarande består, skall den avföras ur registret och är därmed upplöst. Uppkommer därefter be­hov av likvidationsåtgärd, skall pä ansökan av den vars rätt berörs en eller flera likvidatorer förordnas av rätten. Kallelse till första förenings­stämman skall ske enligt 16 §.

14

En ekonomisk förenings firma skall innehålla orden "ekonomisk" och "förening" eller förkortningen "ek.för.". I firman får inte ordet "bolag" eller nägot annat som be­tecknar ett bolagsförhållande tas in pä ett sådant sätt som kan leda till missförståndet att ett bolag innehar firman. Firman skall tydligt skilja sig frän andra ännu bestående firmor som är införda i något av de före­ningsregister som avses i 15 kap. 1 §. Registreringen av en förenings firma gäller för hela landet. I övrigt finns bestämmelser om registreringen i firmalagen (1974:156).

Om nägon anmälan rörande för­eningen inte har kommit in till regi­streringsmyndigheten under de tio senaste åren, skall registreringsmyn­digheten undersöka om föreningen har upphört med sin verksamhet. Detta skall ske genom brev till den i föreningsregistret registrerade adres­sen samt genom kungörelse i Post-och Inrikes Tidningar.

Om det två månader efter kungö­randet enligt första stycket inte fram­går att föreningen fortfarande be­står, skall registreringsmyndigheten genast avföra föreningen ur registret. Föreningen är därmed upplöst. Upp­kommer därefter behov av likvida-tionsätgärd, skall pä ansökan av den vars rätt berörs en eller flera likvida­torer förordnas av rätten. Kallelse till första föreningsstämman skall ske enligt 16 §.

kap.

1

§

En ekonomisk förenings firma skall innehålla orden "ekonomisk" och "förening" eller förkortningen "ek.för.". I firman får inte ordet "bolag" eller nägot annat som be­tecknar ett bolagsförhållande tas in på ett sädant sätt som kan leda till missförståndet att ett bolag innehar firman. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det föreningsregister som avses i 15 kap. 1 §. Registre­ringen av en förenings firma gäller för hela landet. I övrigt finns be­stämmelser om registreringen i fir­malagen (1974:156).

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1992/93:27

Om föreningens firma skall registreras pä två eller flera språk, skall varje lydelse anges i stadgarna.

Förenings styrelse kan anta bifirma. Bestämmelserna i första stycket gäller även bifirma. Uttrycket ekonomisk förening eller förkortning därav fär dock inte tas in i en bifirma.

15 kap.

1§

Registreringsmyndighet   för    en

Patent- och registreringsverket är

ekonomisk förening är länsstyrelsen i     registreringsmyndighet för en ekono-del län där föreningens styrelse enligt     misk förening, stadgama har sitt säte.

Ett föreningsregister skall föras

Registreringsmyndigheten skall

hos registreringsmyndigheten för re- föra ett föreningsregister för varje län

gistreringar enligt denna lag eller för registreringar enligt denna lag el-

andra författningar.

ler andra författningar. En ekono-

miskförening skall registreras för det län där styrelsen enligt stadgama har sitt säte. Regeringen kan förordna att ett föreningsregister skall föras gemen­samt för två eller flera län. Vad som sägs i denna lag om län gäller även område för vilket ett gemensamt före­ningsregister förs.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om avgifter i registreringsärenden enligt denna lag.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

En länsstyrelse kan även efter ikraftträdandet vara registreringsmyndig­het, dock längst fram till den 1 januari 1995. Regeringen bestämmer vid vil­ken tidpunkt varje länsstyrelses föreningsregister skall överföras till Patent-och registreringsverket. Fram till den tidpunkt då sädan överföring sker gäl­ler 9 kap. 3, 10 och 12§§, 11 kap. 18 §, 14 kap. l§och 15 kap. 1§ i sin äldre lydelse.

3.

Om en förening, som registrerats före den tidpunkt dä registret överför­des till Patent- och registreringsverket, avförts ur registret och det därefter visar sig att verksamheten fortfarande utövas, fär registreringsmyndigheten, efter anmälan frän föreningen, undanröja uppgiften om avförande och åter­införa föreningen i registret. Återinföring av föreningen i registret fär dock bara ske om anmälan kommer in inom ett år från tidpunkten för avförandet.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m.

i vissa företag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag

dels att i 2 kap. 4 § och 5 kap. 1 § ordet "länsstyrelsen" skall bytas ut mot "Patent- och registreringsverket",

dels att 2 kap. 3 och 9 §§ samt 3 kap. 6 § skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:27

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 3§'

200.

Första stycket gäller även för ett företag som är moderföretag i en koncern enligt denna lag, om nettovärdet av koncernföretagets tillgångar enligt kon­cernbalansräkningar för de tvä senaste räkenskapsåren överstiger det gräns­belopp som anges i första stycket eller om antalet anställda vid koncernföre­tagen under vart och ett av dessa år i medeltal har överstigit 200.

2 kap. 9§ För företag som avses i 3 § första stycket och för moderföretag i koncern som avses i 3 § andra stycket skall minst en gång under varje räkenskapsår som omfattar mer än tio månader avges en särskild redovisning (delårsrap­port). Rapporterna skall avse verksamheten från räkenskapsårets början. Minst en delårsrapport skall omfatta en period av minst hälften och högst tvä tredjedelar av räkenskapsåret.

Avskrift av årsredovisningen skall senast sex månader efter räken­skapsårets utgång sändas in till den länsstyrelse hos vilken den redovis­ningsskyldige skall vara registrerad, om tillgångarnas nettovärde i rörel­sen enligt balansräkningar för de två senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den sista månaden av respektive räkenskapsår eller om antalet anställda i rörelsen under vart och ett av de två senaste räken­skapsåren i medeltal har överstigit

Delårsrapportema skall hällas till­gängliga för envar. Rapporter som avses i första stycket tredje me­ningen skall senast tvä månader ef­ter rapportperiodens utgång sändas in till den länsstyrelse hos vilken före­taget skall vara registrerat.

Avskrift av årsredovisningen skall senast sex månader efter räken­skapsårets utgång sändas in till Pa­tent- och registreringsverket, om till­gångarnas nettovärde i rörelsen en­ligt balansräkningar för de två se­naste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den sista månaden av respektive räkenskapsår eller om antalet anställda i rörelsen under vart och ett av de tvä senaste räken­skapsåren i medeltal har överstigit 200.

Delårsrapporterna skall hållas till­gängliga för envar. Rapporter som avses i första stycket tredje me­ningen skall senast tvä månader ef­ter rapportperiodens utgång sändas in till Patent- och registreringsverket.

' Senaste lydelse 1981:1199.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1992/93:27

3 kap.

6§

Avskrift av koncernredovisningen

Avskrift av koncernredovisningen

skall senast sex månader efter ut-     skall senast sex månader efter ut­gången av moderföretagets räken-     gängen av moderföretagets räken­skapsår sändas in till den länsstyrelse     skapsär sändas in till Patent- och re-hos vilken moderföretaget skall vara     gistreringsverket. registrerat.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

En länsstyrelse kan även efter ikraftträdandet vara registreringsmyndig­het, dock längst fram till den 1 januari 1995. Regeringen bestämmer vid vil­ken tidpunkt varje länsstyrelses handelsregister skall överföras till Patent-och registreringsverket. Fram till den tidpunkt då sådan överföring sker gäl­ler 2 kap. 3, 4 och 9 §§, 3 kap. 6 § och 5 kap. 1 § i sin äldre lydelse.

4 Förslag till

Lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614)

Härigenom föreskrivs i fråga om bostadsrättslagen (1991:614) deb att i 3 kap. 1 och 4 §§ samt 9 kap. 10 § ordet "länsstyrelsen" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "Patent- och registreringsverket" i mot­svarande form, dels att 9 kap. 6 och 31 §§ skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:27

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap. 6§ Bostadsrättsföreningens   firma   skall   innehålla   ordet   "bostadsrätts­förening".

I firman får inte ordet "bolag" eller något annat ord som betecknar ett bolagsförhållande tas in på så sätt att det kan leda till missförstånd att ett bolag innehar firman.

Firman skall tydligt skilja sig från andra hos länsstyrelsen förut regi­strerade och ännu bestående före­ningsfirmor. För registrering av för­enings firma gäller i övrigt bestäm­melserna i firmalagen (1974:156).

Firman skall tydligt skilja sig från andra hos Patent- och registrerings­verket förut registrerade och ännu bestående föreningsfirmor med säte i samma län. För registrering av för­enings firma gäller i övrigt bestäm­melserna i firmalagen (1974:156). Endast en bostadsrättsförening eller en sammanslutning av bostadsrätts­föreningar fär använda ordet "bostadsrätt" eller en sanunansättning med detta ord i sin firma eller i övrigt vid beteckning av rörelsen.

9 kap. 31 §

Bestämmelserna om registrering m.m. i 15 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller i fräga om bostadsrättsföreningar. Ett be­slut om sädan ändring av stadgarna att styrelsens säte skall flyttas från ett län till ett annat får dock inte re­gistreras, om bostadsrättsförening­ens firma på grund av bestämmel­serna i 6§ tredje stycket/örata me­ningen detta kapitel inte får föras in i det senare länets föreningsregister.

Bestämmelserna om registrering m.m. i 15 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller i fråga om bostadsrättsföreningar. Ett be­slut om sädan ändring av stadgarna att styrelsens säte skall flyttas från ett län till ett annat får dock inte re­gistreras, om bostadsrättsförening­ens firma pä grund av bestämmel­serna i 6 § tredje stycket detta kapi­tel inte fär föras in i Patent- och regi­streringsverkets register.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

En länsstyrelse kan även efter ikraftträdandet vara registreringsmyndig­het, dock längst fram till den 1 januari 1995. Regeringen bestämmer vid vil­ken tidpunkt varje länsstyrelses föreningsregister skall överföras fill Patent-och registreringsverket. Fram till den tidpunkt dä sådan överföring sker gäl­ler 3 kap. 1 och 4 §§ samt 9 kap. 6, 10 och 31 §§ i sin äldre lydelse.

10

5 Förslag till

Prop. 1992/93:27

Lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar

Härigenom föreskrivs i fräga om lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar att i 1 § ordet "länsstyrel­sen" skall bytas ut mot "Patent- och registreringsverket".

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

En länsstyrelse kan även efter ikraftträdandet vara registreringsmyndig­het, dock längst fram till den 1 januari 1995. Regeringen bestämmer vid vil­ken tidpunkt varje länsstyrelses föreningsregister skall överföras till Patent-och registreringsverket. Fram till den tidpunkt då sådan överföring sker gäl­ler 1 § i sin äldre lydelse.

11

6 Förslag till

Prop. 1992/93:27

Lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar

Härigenom föreskrivs att 18 och 19 §§ lagen (1975:417) om sam­bruksföreningar' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18         §

Sambruksförenings firma skall innehålla ordet "sambruksförening".

Sambruksförenings firma får ej innehålla ordet "bolag" eller annat ord som kan föranleda till antagande att firman innehas av ett bolag.

Firman skall tydligt skilja sig från Firman skall tydligt skilja sig från

andra hos länsstyrelsen förut regi- andra hos Patent- och registrerings-

strerade och ännu bestående före- verket förut registrerade och ännu

ningsfirmor. För registrering av bestående föreningsfirmor med säie

sambruksförenings firma gäller i öv- / samma län. För registrering av

rigt vad som föreskrives i firmalagen sambruksförenings firma gäller i öv-

(1974:156).

rigt  bestämmelsema   i   firmalagen

(1974:156).

Annan än sambruksförening får ej i sin firma eller annars vid beteckning av rörelsen använda ordet "sambruksförening".

Bestämmelserna i 14 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller i fräga om sambruksföreningar.

19         §

Bestämmelserna i 15 kap. lagen Bestämmelserna i 15 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska före- (1987:667) om ekonomiska före­ningar gäller i fråga om sambruks- ningar gäller i fräga om sambruks­föreningar. Ett beslut om sådan änd- föreningar. Ett beslut om sådan änd­ring av stadgarna att styrelsens säte ring av stadgarna att styrelsens säte skall flyttas från ett län till ett annat skall flyttas från ett län till ett annat får dock inte registreras, om sam- får dock inte registreras, om sam­bruksföreningens firma på grund av bruksföreningens firma på grund av bestämmelserna i 18 § tredje stycket bestämmelserna i 18 § tredje stycket första meningen denna lag inte får denna lag inte får föras in i Patent-föras in i det senare länets förenings- och registreringsverkets register, register.

Inskrivning av uppgifter angående sambruksföreningar skall ske i en sär­skild avdelning av det föreningsregister som avses i 15 kap. 1 § lagen om eko­nomiska föreningar.

Länsstyrelsens beslut enligt 16 § överklagas fill kammarrätten genom be­svär.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

En länsstyrelse kan även efter ikraftträdandet vara registreringsmyndig­het, dock längst fram till den 1 januari 1995. Regeringen bestämmer vid vil­ken tidpunkt varje länsstyrelses föreningsregister skall överföras till Patent-och registreringsverket. Fram till den fidpunkt dä sådan överföring sker gäl­ler 18 och 19 §§ i sin äldre lydelse.

 Lagen omtryckt 1987:671.

12

Näringsdepartementet

Prop. 1992/93:27

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 september 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel, Thur­din,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändrad handels- och föreningsregistrering

1 Inledning

På uppdrag av regeringen har Statskontoret utarbetat en rapport med över­väganden och förslag till handels- och föreningsregister (1991:11). I prop. 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik har regeringen redovisat ett princip­förslag för ett system med en samlad registrering med Patent- och registre­ringsverket som huvudman för registreringen. Pä uppdrag av regeringen har Patent- och registreringsverket utifrån Statskontorets rapport utarbetat ett förslag som presenterats i en rapport om genomförandet av en förändrad handels- och föreningsregistrering.

Statskontorets rapport har remissbehandlats. En förteckning över remiss­instanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till proto­kollet i detta ärende som bilaga 1.

Patent- och registreringsverkets rapport har behandlats vid en hearing i regeringskansliet den 29 april 1992 till vilken remissinstanserna kallats. En förteckning över de remissinstanser som varit närvarande vid hearingen och en sammanställning av framförda synpunkter bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Dämtöver har skrivelser kommit in från myndigheter och enskilda.

2 Allmän motivering

2.1. Nuvarande system för firmaregistrering

I handelsregistret registreras handelsbolag, enskilda näringsidkare samt

ideella föreningar och stiftelser som idkar näring. I föreningsregistret regi­

streras ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar, sambruksföreningar

och bostadsföreningar enligt äldre lag. Registren förs av länsstyrelsen i re­

spektive län. Näringsidkare kan skydda sin firma i flera län genom registre­

ring i handelsregistret hos berörda länsstyrelser. Ensamrätten till en registre­

rad firma för en ekonomisk förening gäller i hela landet.

13

1** Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 27

Registren förs idag inte i ADB-form. Ett fåtal av länsstyrelserna har dock arbetsregister i ett ADB-system. Alt registren inte förs i ADB-form medför problem med registerhanteringen och svårigheter att söka information.

Prop. 1992/93:27

2.2. Tidigare överväganden och förslag till ändrade registreringsregler för handelsbolag m.m.

Statskontoret föreslog i sin rapport (1991:11) Handels- och föreningsregister m.m. att verksamheten med registrering av handelsbolag och föreningar pä längre sikt borde utvecklas på sådant sätt att en samlad och samordnad fir­maregistrering kunde uppnås. Förslaget innebar att Patent- och registre­ringsverket (PRV) skulle utses till ny huvudman och att enhetliga, rikstäck­ande register skulle införas. Den länsvisa verksamheten skulle, enligt försla­get, bibehållas på länsstyrelserna.

I såväl prop. 1991/92:51 om en ny smäföretagspolitik som i årets budgetpro­position (prop. 1991/92:100 bil. 13) har regeringen tagit ställning för att PRV skall utses till huvudman och fä det totala ansvaret för verksamheten med regi­strering av handelsbolag och ekonomiska föreningar etc. Därvid har anmälts att förslag till erforderliga lagändringar skulle läggas fram under år 1992.

I sitt betänkande 1991/92:LU20 Anslag till patentverket m.m. har lagut­skottet yttrat sig angående regeringens ställningstagande för en samlad regis­tering hos PRV. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringen föreslår ett system för en central och samordnad firmaregistrering som medger att risken att förväxla en firma med en annan beaktas i tillbörlig grad vid inregistre­ringen.

PRV redogör i sin rapport angående genomförandet av en förändrad han­dels- och föreningsregistrering för hur en samlad registrering hos PRV prak­tiskt skall kunna genomföras och vilka de ekonomiska konsekvenserna skulle bli. PRV beräknar att den centraliserade registreringen kommer att bli ca 15 miljoner kronor billigare per år än nuvarande huvudsakligen manuella system vid länsstyrelserna. I rapporten lämnar PRV vidare bl.a. förslag till hur beho­vet av regional och lokal service kan tillgodoses med centrala register.

Vid hearingen i regeringskansliet den 29 april 1992 ansåg remissinstan­serna att centrala dataregister behövs och att PRV är en lämplig huvudman. Representanter för ett antal länsstyrelser framförde åsikten att registre­ringen även fortsättningsvis bör kunna ske vid länsstyrelserna samtidigt som centrala register finns hos PRV. Remissinstanserna var eniga om vikten av regional och lokal service till de företag och enskilda som utnyttjar handels-och föreningsregistren.

2.3. Effektivare system för registrering

Mitt förslag: Patent- och registreringsverket (PRV) utses till huvud­man och fär totalt ansvar för verksamheten med handels- och före­ningsregistren.

PRV:s förslag överensstämmer i huvudsak med mitt.

14

Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget att PRV utses till huvudman för     Prop. 1992/93:27 registreringsverksamheten. Ett antal länsstyrelser föreslär dock att registre­ringen även fortsättningsvis sköts av länsstyrelserna.

Skälen för mitt förslag: Handels- och föreningsregistren fungerar i dag mycket olika vid olika länsstyrelser och på vissa häll är förhållandena otill­fredsställande. Detta gäller rutiner, personella resurser, servicegrad, ärende­balanser, arbetsorganisation, information och registerhantering. Den upp­giftslämnande myndighetens servicegrad är viktig. Jag anser att stor vikt måste läggas vid att åstadkomma en rationell handläggning sä att ärendeba­lanserna skall kunna nedbringas. Förslaget att utveckla verksamheten till en samlad och samordnad firmaregistrering tillgodoser enligt min mening i hu­vudsak de krav på en rationell ordning som allmänheten kan ställa.

Om, som länsstyrelserna föreslår, PRV skulle bli ny huvudman för cen­trala register, samtidigt som länsstyrelserna fortsätter att ansvara för regi­streringen regionalt, finns det risk för att ansvarsfördelningen mellan PRV och länsstyrelserna blir oklar. Kompetensmässigt är PRV väl lämpat att an­svara för handels- och föreningsregistren främst av den anledningen att PRV redan ansvarar för registreringen av de svenska aktiebolagen. Vad gäller ekonomiska kalkyler har PRV visat att en övergång till centrala register in­nebär en rationalisering av verksamheten. PRV bör därför utses till huvud­man och även ges det totala ansvaret för förandet av registren. Firmaskyddet för de näringsidkare som registreras i handelsregistret korrmier dock tills vi­dare att gälla för det län där verksamheten skall drivas. Frågan om ett riks­täckande skydd får övervägas i framtiden.

För att PRV successivt skall kunna bygga upp sin verksamhet vid överta­gandet av länsstyrelsernas register och för att åstadkomma en smidig aweck­ling av arbetet inom respektive länsstyrelse kommer de olika länens register att överföras till PRV vid olika tidpunkter. PRV har regeringens uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna göra en tidsplan för registrens överförande. Jag räknar med att övergångstiden normalt löper från och med den 1 juli 1993, till vilken tidpunkt det bör vara möjligt för PRV att utveckla dataruti­ner och därefter börja inläggningen av registerinnehället län för län. Samt­liga läns register bör kunna vara överförda senast den 31 december 1994. Med hänsyn till att vissa länsstyrelser kan fä svärigheter att bibehålla nuva­rande servicenivå kan det bli nödvändigt att överföra registren tidigare än den 1 juli 1993. Jag föreslår därför att övergången av huvudmannaskapet sätts till den 1 januari 1993. Regeringen kommer i särskild ordning att fast­ställa tidpunkten när respektive länsstyrelses handels- och föreningsregister skall överföras till PRV. Intill dess den av regeringen fastställda tidpunkten för överföringen till PRV inträffar, ligger ansvaret för och det faktiska arbe­tet med verksamheten kvar hos respektive länsstyrelse. Jag avser att föreslå regeringen att i förordning föreskriva att registren skall föras i ADB-form. I detta sammanhang kommer de överväganden som följer av datalagen (1975:289) att göras.

Registreringsmyndighetens beslut i vissa fall bör som hittills överklagas till

kammarrätten. Instansordningen kan komma att påverkas av Domstolsut­

redningens förslag. Förslaget från Domstolsutredningen har intagits i ett be­

tänkande (SOU 1991:106) "Domstolarna inför 2000-talet" där det föreslagits

15

att all domstolsprövning av förvaltningsbeslut skall börja i länsrätt. Betan-     Prop. 1992/93:27 kandet bereds för närvarande.

PRV fär huvudansvaret för att nyforetagare på ett enkelt sätt får tillgång till relevant och aktuell information om registreringsförfarandet vid kontak­ter med handels- och föreningsregistren. Närings- och teknikutvecklingsver­ket (NUTEK) och de regionala utvecklingsfonderna bör enligt min mening stä för den mer utförliga informationen och rådgivningen i samband med eta­blering av företag.

Min avsikt är att ändra finansieringssättet för verksamheten med handels-och föreningsregistren pä sädant sätt att PRV fär sina kostnader täckta di­rekt av avgifter. PRV:s övriga verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Avgif­terna beslutas till vissa delar av regeringen och skall täcka kostnaderna för verksamheten. PRV måste därmed driva sin verksamhet sä effektivt att kost­nadstäckning verkligen uppnås. Samma avgiftskonstruktion bör gälla även för verksamheten med handels- och föreningsregistren. Sammantaget inne­bär förslaget att länsstyrelsernas samlade anslag skall minskas med 40 miljo­ner kronor, vilket innebär en effektiviseringsvinst på ca 15 miljoner kronor till följd av förslaget. Jag och chefen för Civildepartementet återkommer närmare till resursfrågorna i samband med anmälan till budgetpropositionen 1993.

2.4.   Behövliga lagändringar

Den förändrade registreringen kräver ändringar i handelsregisterlagen (1974:157) och viss annan lagstiftning. Inom Justitiedepartementet förbe­reds för närvarande ändringar i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag som gäller gränsdragningen mellan handelsbolaget och det enkla bolaget. En sådan ändrad gränsdragning kommer att kräva ändringar även i handelsregisterlagen (1974:157). Eftersom frågan om ett ändrat huvudman­naskap för handels- och föreningsregistren är särskilt angelägen och bör ge­nomföras den 1 januari 1993 finner jag skäl att redan nu föreslå ändringar i handelsregisterlagen utan att avvakta kommande ändringar avseende han­delsbolag och enkla bolag.

2.5.   Övriga frågor

1 det följande behandlar jag vissa särskilda frågor som bör redovisas för riks­dagen.

Lokal och regional service

Lagutskottet har i sitt betänkande 1991/92:LU20 Anslag till patentverket m.m. efterfrågat en redovisning av regeringens överväganden i fråga om hur företagens behov av service på regional och lokal nivä skall kunna tillgodoses med centrala register.

16

Nuvarande situation

Prop. 1992/93:27

Nuvarande system för registrering av handelsbolag och ekonomiska före­ningar etc. innebär att länsstyrelserna upprätthäller en regional service. Pä samtliga länsstyrelser förekommer åtskilliga personliga besök. Enligt en be­gränsad undersökning som PRVgjort avser ungefär hälften av besöken häm­tande eller lämnande av blanketter. Drygt en tredjedel av besöken gäller för­frågningar eller diskussion i samband med inlämnande av handlingar. Cirka hälften av förfrågningarna rör företagets firma och reglerna kring detta.

En annan serviceaspekt gäller rådgivningen beträffande val av företags­form, ekonomiska förutsättningar för den tänkta verksamheten, beskatt­ningsregler och kommunala föreskrifter m.m. Sädan rådgivning förekom­mer idag på ett fåtal länsstyrelser.

Service med PRV som ny huvudman

Enligt min mening kommer centrala register hos PRV:s bolagsavdelning att ge en förbättrad service även på regional och lokal nivä jämfört med dagens situation. PRV har idag en omfattande och varierande service gentemot nä­ringslivet när det gäller aktiebolagsomrädet. Motsvarande service kommer nu att kunna lämnas när det gäller handels- och föreningsregistren. Informa­tionen kommer att finnas tillgänglig frän centrala register. Den som efterfrå­gar informationen behöver inte veta var i landet företaget eller föreningen har sitt säte. Företaget kan alltid snabbt återfinnas i registren. Den som ef­terfrågar information behöver heller inte veta vilken juridisk form företaget har.

Samtidigt som registerinformationen handhas centralt, är det värdefullt om informationen kan spridas regionalt och lokalt. Mänga av de personer som idag besöker länsstyrelserna i registreringsärenden kommer även fort­sättningsvis att vilja göra personliga besök hos en lokal eller regional instans för att hämta blanketter eller för att få råd i elementära frägor. Det finns skäl att anta att den som avser att starta t.ex. ett nytt handelsbolag ofta vänder sig till den regionala utvecklingsfonden, till kommunens näringslivssekreterare eller till lokala företagscentra för rådgivning, medan den som avser att bilda en ekonomisk förening ofta vänder sig till något av de kooperativa utveck­lingscentra som finns spridda över landet. För en bostadsrättsförening bör den naturliga instansen vara någon av riksorganisationerna för bostadsrätts­föreningar.

PRV:s register kan via terminaluppkoppling göras tillgängliga hos de in­stanser som så önskar, t.ex. regionala utvecklingsfonder, kommuner, koope­rativa utvecklingscentra, riksorganisationer för bostadsrättsföreningar eller banker. Dessa instanser kan dä på ett effektivt och snabbt sätt ge service åt de kunder som inte vänder sig direkt till PRV för att fä registerblanketter eller för att fä upplysningar ur registren. Även länsstyrelserna bör kunna ha ett starkt intresse att genom terminaluppkoppling ha direkt tillgång till upp­gifterna i de centrala handels- och föreningsregistren, eftersom de i sin verk­samhet på olika omräden kan ha behov av dessa uppgifter.

Tryckt information bör finnas tillgänglig för nyforetagare i samband med

17

firmaregistrering. Uppgiften att utforma sädan information bör ingå som en     Prop. 1992/93:27 del i PRV:s arbete med handels- och föreningsregistren.

En annan aspekt att ta särskild hänsyn till är den roll som de nuvarande handelsregistren spelar som förmedlare av information till personer som av­.ser att starta företag. Det är ett samhälleligt intresse att den som vill starta ett företag eller ändra associationsform får tillräcklig information om de för­pliktelser som företagandet innebär och om de rättsverkningar som är knutna till valet av en viss associationsform. Detta kan i förlängningen bidra till samhällsekonomiska vinster på så sätt att risken för misslyckade företags­starter minskar. Enligt min mening är det därför av stor vikt att nyforetagare har tillgäng även till mer kvalificerad information och service pä regional nivå.

Regionala utvecklingsfonder m.m.

På regional och lokal nivå finns ett flertal aktörer som kan bistå personer som vill starta näringsverksamhet med erforderlig information. Dessa kan vara dels organisationer av offentlig karaktär, dels av enskild karaktär. Till den förstnämnda gruppen hör regionala utvecklingsfonder, länsstyrelser och konununemas näringslivsorganisationer samt till den senare främst banker, lokala företagscentra, kooperativa utvecklingscentra och advokater.

De regionala utvecklingsfonderna är stiftelser med staten och respektive landsting som stiftare. Verksamheten finansieras dels genom ett allmänt driftsbidrag från stiftarna, dels genom de intäkter respektive utvecklings­fond erhåller genom försäljning av främst utbildnings- och rådgivningstjäns­ter. Utbildning och rådgivning riktad till nyforetagare är en prioriterad del av utvecklingsfondernas verksamhet.

Med den inriktning som utvecklingsfonderna har, utgör rådgivning till per­soner som avser att etablera sig som företagare en naturlig del av fondernas ansvarsområde. Fonderna bör kostnadsfritt kunna erbjuda viss begränsad individuell rådgivning. Det är naturligt att fonderna i sin serviceverksamhet tillhandahäller blanketter och tryckt information om registrering av bolag och därmed sammanhängande frägor. Fonderna kan pä sä sätt ge samlad in­formation. Med hänsyn till fondernas behov av kostnadstäckning för verk­samheten mäste självklart mer omfattande rådgivning ske mot ersättning.

Ett nätverk av kooperativa utvecklingscentra har byggts upp runt om i landet. Dessa sprider information om kooperativa idéer och verksamhets­former samt ger stöd och råd till dem som vill starta kooperativ. Utvecklings­centra får ekonomiskt stöd frän kooperativa rådet. Stödet är avsett för ko­operativ utveckling, främst genom rådgivning och information inför starten av nya kooperativa företag. Mot bakgrund av detta anser jag att utvecklings­centra bör fylla samma servicefunktion för kooperativa företagsformer som utvecklingsfonderna gör för andra företagsformer.

I många av de kommuner som har näringslivssekreterare torde det före­ligga ett intresse att medverka i informationsspridningen fill nyforetagare vid själva registreringen. Härigenom uppnås också en lokal spridning av infor­mationsinsatserna.

18

Lokaliseringsfrågan

Prop. 1992/93:27

Lagutskottet har i sitt betänkande 1991/92:LU20 Anslag lill patentverket m.m. även efterfrågat en redovisning för regeringens överväganden när det gäller valet av lokaliseringsort för centrala register.

De nya registren bör av samordningsskäl läggas vid PRV:s bolagsavdel­ning i Sundsvall. Därvid kan bolagsavdelningens kunskap, som byggts upp kring registrering av aktiebolag, utnyttjas beträffande de nya registren.

Bolagsavdelningen i SundsvaU

PRV:s bolagsavdelning i Sundsvall ansvarar för Sveriges aktiebolagsregister pä ett effektivt sätt. Bolagsavdelningens handläggningstider har väsentligt förkortats under senare är och motsvarar idag näringslivets krav. Den juri­diska kompetens och den administrativa effektivitet som byggts upp vid PRV i Sundsvall skapar goda förutsättningar för PRV att ombesörja uppgif­ten med handels- och föreningsregistren.

En av de stora fördelarna med att lägga de nya registren hos PRV är, att det skapas centrala register även för enskilda näringsidkare, handelsbolag, ideella föreningar och stiftelser som idkar näring samt ekonomiska för­eningar. Som jag beskrivit i avsnittet om service, kommer centrala register att ge väsentligt förbättrad service till företagare och allmänhet. Med cen­trala register kan vidare granskning och registrering samordnas så att praxis i de juridiska frågorna utvecklas på ett enhetligt sätt.

En fömtsättning för en förbättrad firmagranskning är att handels- och föreningsregistren läggs i centrala ADB-register. Först när samtliga länssty­relsers register överförts till ADB-media och PRV övertagit ansvaret för och arbetet med registren kan granskningen av föreslagna firmor fullt ut ske mot aktiebolags-, handels- och föreningsregistren samt mot varumärkes- och ef­ternamnsregistren.

RegionalpoUtiskt prioriterade omräden

Jag har erfarit att PRV är berett att under den övergångsperiod då länsstyrel­sernas register överförs till PRV lägga ut vissa arbetsuppgifter i regionalpoli-fiskt prioriterade områden.

3 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har det inom Näringsdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157),

2.

lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

3.

lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa före­tag,

4.

lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),

5.

lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostads­föreningar till bostadsrättsföreningar,

19

6. lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar.

Prop. 1992/93:27

Jag har samrått med statsrådet Laurén beträffande förslagen 1-5 och med chefen för Jordbruksdepartementet beträffande förslag 6.

4 Specialmotivering

4.1. Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157)

l§

I bestämmelsen anges att det är Patent- och registreringsverket som är regi­streringsmyndighet.

3

§

I paragrafen har gjorts vissa ändringar som föranleds av att Patent- och regi­streringsverket är registreringsmyndighet. Firmaskyddet kommer tills vidare att gälla för det län där verksamheten skall drivas. Möjligheten att registrera en firma för flera län kvarstår.

1 bestämmelsen anges vilka uppgifter handelsregistret skall innehålla. Det får anses tillräckligt att registret innehåller uppgifter om postadress i stället för som tidigare bostadsadress och telefon. Uppgift om personnummer är klart motiverad med hänsyn till vikten av en säker identifiering av de regi­strerade. Personnumret gör det möjligt att snabbt identifiera rätt bolagsföre­trädare och är också viktigt i delgivningssituationer. I bestämmelsen har vi­dare tillagts att förutom ort även skall anges det län där huvudkontoret finns eller där föreningens eller stiftelsens styrelse har sitt säte. Vissa redaktio­neUa ändringar har också gjorts i paragrafen.

7

§

Paragrafen anger att en firma tydligt skall skilja sig frän andra hos Patent-och registreringsverket i handelsregistret förut registrerade och ännu be­stående firmor med säte i samma län, även om firmorna inte avser verksam­het av samma eller liknande slag.

I paragrafen har sarruna ändringar gjorts som i 4§ när det gäller angivande av personnummer och postadress i registret.

13 §

I första stycket anges Patent- och registreringsverket som registreringsmyn­

dighet. Vissa redaktionella ändringar har vidare gjorts bäde i detta stycke

20

och i andra styckel.

17                                                                                                  §

Prop. 1992/93:27

Paragrafen har ändrats på sådant sätt att en mer effektiv gallring blir möjlig och det tydligare framgår hur registreringsmyndigheten skall agera för att avföra en näringsidkare ur registret. Registreringsmyndigheten skall skicka ett brev till näringsidkarens registrerade adress och kungörelse skall också ske i Post- och Inrikes Tidningar om att näringsidkaren kan komma att av­föras ur registret. Om det två månader efter kungörandet inte framgår att verksamheten fortfarande utövas eller att näringsidkaren ämnar återuppta den, skall näringsidkaren avföras ur registret.

18§

I paragrafens/örsto stycke har det gjorts vissa redaktionella ändringar.

Paragrafens andra stycke innehåller en regel om att en kungörelse som av­ser ändring i ett förhållande som tidigare har införts i registret endast skall ange ändringens art. Denna regel överensstämmer med motsvarande regel i

18        kap. 2§ aktiebolagslagen (1975:1385) och i 15 kap. 2§ lagen (1987:667)

om ekonomiska föreningar.

I övergångsbestämmelserna anges under vilka förutsättningar en närings­idkare, som registrerats före den tidpunkt dä registret överfördes till Patent-och registreringsverket och därefter avförts, kan återinföras i registret.

4.2.   Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar

II kap. 18 §

Denna paragraf har sin motsvarighet i den föreslagna regeln i 17 § handelsre­gisterlagen om hur gallring i registret skall ske varför jag hänvisar till vad som sägs i specialmotiveringen till sistnämnda paragraf.

14        kap. 1§

I paragrafen har endast gjorts en redaktionell ändring.

15        kap. 1§

Iförsta stycket anges att Patent- och registreringsverket är registreringsmyn­dighet för en ekonomisk förening.

I övergångsbestämmelserna anges under vilka förutsättningar en förening, som registrerats före den tidpunkt då registret överfördes till Patent- och re­gistreringsverket och därefter avförts, kan återinföras i registret.

4.3.   Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa företag

Ändringarna i denna lag är en följd av att Patent- och registreringsverket blir

registreringsmyndighet.

21

4.4.                                                               Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen

Prop. 1992/93:27

(1991:614)

Ändringarna i denna lag är en följd av att Patent- och registreringsverket blir registreringsmyndighet för bostadsrättsföreningar och registrerar ekono­miska planer för sådana föreningar.

I 9 kap. 31 § har hänvisningen till 6§ ändrats till att avse hela tredje stycket. Anledningen till detta förtydligande är att bestämmelsen annars skulle kunna tolkas pä sädant sätt att vid byte av säte endast den begräns­ningen gäller att firman tydligt skall skilja sig från andra hos Patent- och regi­streringsverket förut registrerade föreningsfirmor i samma län. Med den ändrade hänvisningen framgår att firmalagens regler gäller även inför en re­gistrering av styrelsens säte i nytt län.

Enligt 4kap. 2§ är det inte tillåtet att utan tillstånd av länsstyrelsen upp­låta bostadslägenheter med bostadsrätt innan den slutliga kostnaden för för­eningens hus har redovisats i en registrerad ekonomisk plan eller på en före­ningsstämma. En bostadsrättsförening fär vidare enligt 5 kap. 2§ ta emot förskott för en bostadsrätt endast av den som tecknat ett förhandsavtal och om länsstyrelsen har lämnat föreningen tillstånd att ta emot förskott. 15 kap. 5 § anges under vilka förutsättningar länsstyrelsen skall lämna tillstånd till en förening att ta emot förskott. Dessa uppgifter bör även fortsättningsvis handhas av länsstyrelsen och inte överföras till Patent- och registreringsver­ket. Uppgifterna hör till den typ av förvaltningsärenden som länsstyrelsen normalt handlägger och är inte av registreringskaraktär.

4.5.   Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:615) om

omregistrering av vissa bostadsföreningar till

bostadsrättsföreningar

Ändringen är en följd av att Patent- och registreringsverket blir registre­ringsmyndighet.

4.6.   Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:417) om

sambruksföreningar

Ändringarna i denna lag är en följd av att Patent- och registreringsverket blir registreringsmyndighet.

Av samma skäl som när det gäller förslaget till ändring i bostadsrättslagen (avsnitt 4.4.) har hänvisningen i 19 § första stycket ändrats. För att det tydli­gare skall framgå att firmalagens regler gäller även inför en registrering av styrelsens säte i nytt län hänvisas säledes till 18 § tredje stycket.

Enligt 16 § kan länsstyrelsen om det föreligger särskilda skäl medge att en

förenings verksamhet får fortsätta trots att antalet medlemmar har nedgått

under tre och tillräckligt antal medlemmar inte har inträtt inom ett är. Läns­

styrelsens uppgift att ta ställning till denna fräga kvarstår och överförs inte

till Patent- och registreringsverket eftersom denna uppgift inte är av registre­

ringskaraktär utan är av samma beskaffenhet som de uppgifter länsstyrelsen

har enligt bostadsrättslagen (avsnitt 4.4.).

22

5 Lagrådets hörande

Prop. 1992/93:27

De föreslagna lagändringarna är av enkel beskaffenhet. Lagrådets hörande skulle sakna betydelse och yttrande frän Lagrådet behöver därför inte in­hämtas.

6 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1.

lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157),

2.

lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,

3.

lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag,

4.

lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),

5.

lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bo­stadsföreningar till bostadsrättsföreningar,

6.

lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

23

Sammanställning av remissyttranden

Prop. 1992/93:27

Bilaga 1 

Remissförfarandet

Statskontorets rapport Handels- och föreningsregister m.m. (1991:11) har remissbehandlats.

Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts av Justitiekanslem, Domstolsverket, Datainspektionen (DI), Riksskatteverket, Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), Patent- och registreringsverket (PRV), Riksrevisionsverket (RRV), Statistiska Centralbyrån, Rikspolisstyrelsen, Utvecklingsfonden i Stockholms län. Stiftelsen Värmlands läns Utvecklings­fond, länsstyrelserna i Uppsala, Östergötlands, Kronobergs, Hallands, Gö­teborgs och Bohus, Västmanlands, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands och Västerbottens län. Länsstyrelsernas organisationsnämnd (LON), Sveri­ges Köpmannaförbund, Sveriges Industriförbund, Företagarnas Riksorgani­sation, Sveriges Föreningsbankers Förbund, Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Bankföreningen, Sparbanksgruppen AB, HSB:s Riksförbund, Svensk Industriförening och Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD).

Synpunkter

Justitiekanslem har ingen erinran mot förslagen. Stiftelsen Värmlands läns Utvecklingsfond och Svensk Industriförening ställer sig bakom förslagen. Sveriges Industriförbund och Företagarnas Riksorganisation hänvisar till de synpunkter som framförts i samrädsyttrandena och hänvisar i övrigt till det yttrande som lämnats av Företagens Uppgiftslämnardelegation. Sveriges Köpmannaförbund och Lantbrukarnas Riksförbund instämmer i det ytt­rande som avgivits av Företagens Uppgiftslämnardelegation.

Datainspektionen begränsar sina synpunkter till de förslag som har berö­ring med DI:s ansvarsområde. Riksrevisionsverket hänvisar till de synpunk­ter som lämnats i samrådsyttrandet. Även LON hänvisar till sitt samrådsytt­rande vad avser ADB-stöd.

1. Förslag till besparingar/förenklingar i nuvarande verksamhet

Remissinstansema

Statistiska Centralbyrån föreslår att organisationsnummer snarast bör in­föras för enskilda näringsidkare.

Länsstyrelsen i Uppsala län tillstyrker förslagen till ändringar i handelsre­gisterlagen m.fl. författningar.

Länsstyrelsen i Kronobergs län tillstyrker förslagen. De bör genomföras oberoende av ställningstagandena till frågorna om datorisering, huvudman­naskap och finansiering.

Länsstyrelsen i Hallands län tillstyrker förslagen. De bör genomföras sna­rast möjligt oberoende av ställningstaganden till frågorna om datorisering, huvudmannaskap och finansiering.

Länsstyrelsen i Jämtlands län menar att man skulle komma till rätta med

24

en stor del av de problem som utredningen beskriver i sin rapport genom     Prop. 1992/93:27 att införa förenklingar i det regelverk som styr verksamheten och tillstyrker     Bilaga 1 därmed förslagen. Länsstyrelsen konsterar alt tillgång till ADB-stöd är en förutsättning för ett genomförande av vissa av förslagen.

Länsstyrelsernas organisationsnämnd anser att förslagen i kapitel 6 i rap­porten bör läggas till grund för en fördjupad förfaltningsöversyn. En sådan översyn bör även omfatta bestämmelsen i handelsregisterförordningen att namnteckningar skall vara bevittnade. Författningsöversynen med åtföl­jande författningsändringar bör ske snarast möjligt oberoende av vilka ställ­ningstaganden rapporten i övrigt kan föranleda.

Sveriges Föreningsbankers Förbund tillstyrker förslagen att registren skall föras med stöd av ADB, att adressuppgifter fär hämtas via postens adressre­gister och att en servicetjänst införs för fullständig firmagranskning.

Svenska Bankföreningen har inte ansett det meningsfullt att detaljgranska de framlagda författningsförslagen med hänsyn fill Bankföreningens inställ­ning i sakfrågorna.

HSB:s Riksförbund anser att flertalet förslag innebär förenklingar och för­bättringar och tillstyrker därför dessa. Rapporten berör emellertid inte frä­gan om registreringsunderlag för ekonomiska föreningar. Dagens krav och rutiner är administrativt otympliga för bäde föreningarna och länsstyrel­serna. HSB förordar en förenklad rutin.

1.1    Registreringsskyldighet

Utredningen föreslår

- att en enskild näringsidkare, ideell förening eller stiftelse som har minst en

anställd eller har en omsättning som för ett år överstiger ett gränsbelopp

som motsvarar 10 gånger gällande basbelopp skall söka registrering.

Remissinstansema

Statistiska Centralbyrån föreslär att beloppsgränsen samordnas med be­loppsgränsen för momsregistreringsskyldigheten.

Länsstyrelsen i Östergötlands län anser att de föreslagna reglerna om regi­streringsskyldighet för ideella föreningar kan medföra risk för att registre­ringen blir onödigt omfattande. Gränsdragningen kan därför behöva övervä­gas ytterligare.

Företagens Uppgiftlämnardelegation anser det klart olämpligt att introdu­cera en ny gräns för företagens åligganden gentemot staten. FUD anser att man bör använda samma gräns som finns i nu gällande bokföringslag för skyldighet att upprätta årsbokslut och resultatmätning m.m. Detta bör även gälla för ideella föreningar och stiftelser som är näringsidkare.

1.2    Register i ADB-form

Utredningen föreslår

-att handelsregistret skall föras med hjälp av automatisk databehandling

25

Remissinstansema

Prop. 1992/93:27

Datainspektionen har ingen erinran mot att handels- och föreningsregistren     fjfiaga f får föras med hjälp av ADB. Frågan om registeransvar är av central bety­delse för att de skyddsregler som finns i datalagen skall kunna göras gäl­lande. Regleringen av registeransvaret bör därför komma till tydligare ut­tryck.

DI ifrågasätter starkt om ändamålsbestämmelsen verkligen motsvarar vad som avses bli ändamålet med de datoriserade handels- och föreningsregist­ren. Det kan inte vara detsamma som för Riksskatteverkets organisations­nummerregister, dvs enbart subjektregistrering. Ändamålet måste huvud­sakligen vara att fullgöra den registerföring som föreskrivs i respektive lag­stiftning samt vad som angivits om ensamrätt till firma och informations­spridning. Ändamålsbestämmelserna bör därför omformuleras.

DI anser också att bestämmelser om bevarande och gallring i ADB-regist-ren bör övervägas samt att behovet av ett sekretesskydd för vissa av uppgif­terna i registret bör övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet.

1.3    Kontroll av firma mot aktiebolagsregister

Utredningen föreslår

- en frivillig utökning av firmaskyddskontrollen,

-att Patent- och registreringsverket utvecklar en servicetjänst som innebär att de kan göra en fullständig firmagranskning mot alla sina register mot avgift.

Remissinstansema

Patent- och Registreringsverket anser att förslaget att PRV utvecklar en ser­vicetjänst, så att företagen mot avgift kan få en fullständig firmagranskning gjord, är bra. Tveksamt är om PRV, för den händelse det operativa registre­ringsbeslutet skall tas av länsstyrelsen, kan ge något egentligt utlåtande kring den tänkta firman.

HSB:s Riksförbund tillstyrker förslaget att PRV utvecklar en fullständig firmaprövning mot ersättning. Ersättningen får emellertid inte sättas högre än vad som motsvarar självkostnad. Kraven pä att firmorna tydligt skall skilja sig fär inte drivas längre än för närvarande.

1.4    Aktualisering av adresser

Utredningen föreslår

-

att det är postadressen enligt folkbokföringen som registreras för fysiska personer,

-

att enskilda näringsidkare, handelsbolag och ideella föreningar skall ange firmadress och telefonnummer till företaget,

-

att kravet på fullständigt namn för fysiska personer tas bort,

-

att adressändringar inte bör föranleda kungörelseannonsering i Post- och Inrikes Tidningar,

26

-                                                                                                   att automatisk uppdatering av adresser kan ske via SPAR och BASUN el-     Prop. 1992/93:27

ler direkt från RSV:s register.

Bilaga 1

Remissinstansema

Datainspektionen framför att en väsentlig del av skyddet för den personliga integriteten är att den enskilde kan skaffa sig kunskap om hur uppgifter om honom sprids och att uppgifter om honom som en myndighet registrerar är riktiga och fullständiga. Av de bestämmelser som skall reglera handels- och föreningsregistren bör det framgå varifrån personuppgifter fär hämtas. Denna reglering bör vara uttömmande. De regler som nu föreslagits synes inte uppfylla dessa krav.

En särskild fräga är användningen av näringsidkarens personnummer som identifikationsuppgift för verksamheten. Det bör övervägas att även för dessa personers verksamhet införa ett särskilt organisationsnummer.

Riksskatteverket anser att aktualiseringsfrågan bör studeras närmare. Företag eller enskilda skall självfallet endast behöva anmäla adressändring fill en instans dvs till posten för vidare befordran till subjektregistreringsan-svarig myndighet. RSV får sina adressuppgifter för beskattningsändamål uteslutande från subjektregistren; folkbokförings-, bolags-, handels- eller föreningsregistren. RSV:s centrala skatteregister kan då inte tillföra något för uppdatering av dessa register.

Statisfiska Centralbyrån anser att korrekta adresser i handelsregistren är viktigt. Förslaget att adresser skall uppdateras via SPAR/BASUN eller di­rekt från RSV:s register är bra. En förutsättning för en automatisk uppdate­ring är att person-/organisationsnummer registreras i handelsregistret i över­ensstämmelse med den föreslagna ändringen i handelsregisterförordningen.

Rikspolisstyrelsen framför att det är av vikt för polisen att utredningens förslag om att hämta uppgifter om adressändringar via SPAR och BASUN genomförs så att uppgifterna är aktuella.

Länsstyrelsen i Östergötlands län påpekar att namnfältet i SPAR är maxi­merat vilket gör att namn ibland kortas. Det fär anses principiellt felaktigt att tillgängligt utrymme i namnfält i annat register skall sfyra innehållet i han­delsregistret.

1.5 Behov av olika typer av bevis

Utredningen föreslår

- att kravet på förvaltarfrihetsbevis och konkursfrihetsbevis slopas.

Remissinstansema

Domstolsverket ställer sig positivt till förslaget men anser att förslaget till ändrad lydelse av handelsregisterförordningen bör utformas som förebilden i förordningen om ekonomiska föreningar.

Länsstyrelsen i Hallands län föreslär att kravet pä att namnteckningar be­vittnas slopas.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län föreslår ytterligare förenkling ge-

27

nom slopandet av bevillning av namnteckning. Statskontorets förslag om au-     Prop. 1992/93:27 tomatisk underrättelse bör utvidgas till att omfatta alla de tillfällen då ägar-     Bilaga 1 förändring skett.

Länsstyrelsen i Västerbottens län tillstyrker att bevisen tas bort och ersätts med en försäkran frän den som söker registrering.

Företagens Uppgiftslämnardelegation instämmer i utredningens förslag men anser att även krav pä personbevis bör slopas. Stickprovskontroller bör göras beträffande personuppgifter. Vetskapen att sådan kontroll kan göras bör vara tillräckligt avskräckande mot att lämna felaktiga eller falska uppgif­ter.

1.6    Kungörelseannonsering

Utredningen föreslår

-

en översyn av all kungörelseannonsering samt, i awaktan pä en sädan ut­redning:

-

att en kungörelse om ändring endast skall ange ändringens art,

-

att i kungörelse av nyregistrerat kommanditbolag endast anges hur många delägare som finns när de överstiger 20,

-

att gallrade firmor inte kungörs i Post- och Inrikes Tidningar,

-

att uppgift om dag för kungörande inte förs in i registret.

Remissinstansema

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län anser det beklagligt att utredningen nöjer sig med att föreslå enbart marginella förändringar. Länsstyrelsen före­slår därför att kungörelsen slopas och, om detta inte kan genomföras, att den nuvarande ordningen bibehålls tills en fullständig översyn genomförts av kungörelseinstitutet.

1.7    Årsredovisningar

Utredningen föreslår

-         att bestämmelserna om krav för handelsbolag och enskilda näringsidkare

att sända in årsredovisningar till länsstyrelsen slopas.

Remissinstansema

Företagens Uppgiftslämnardelegation påpekar att skatteförvaltningen ge­nom de nya standardiserade räkenskapsutdragen beslutat att inte kräva in årsredovisningar i samband med deklarationerna utan kräver dessa från Fa­tet- och registreringsverket och handelsregistren. Tas därför kravet bort ris­keras att skattemyndigheterna kommer att samla in årsredovisningarna di­rekt hos företagen. Hur omfattande denna insamling kan bli har inte berörts av utredningen.

28

1.8 Prokura

Prop. 1992/93:27

Utredningen föreslär

- en förenklad hantering av prokuraregistrering.

Remissinstansema

Länsstyrelsen i Västerbottens län avstyrker utredningens förslag om ändring i handelsregisterlagen. En enkel lagstiftningsåtgärd skulle vara att inte godta muntlig prokura i prokuralagen.

1.9    Behörighet att anmäla ändringar

Utredningen föreslår

-

att i vissa fall skall anmälan göras även av avgående bolagsmän,

-

klargörande hur anmälan skall ske när bolagsman uteslutits.

Remissinstansema

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län föreslår att texten "eller bolagsman avgått" utgår.

Länsstyrelsen i Västerbottens län föreslår att "övriga bolagsmän" skall fä anmäla inte bara att en bolagsman har avlidit utan ocksä att en bolagsman har uteslutits ur bolaget.

Företagens Uppgiftslämnardelegation anser att förslaget leder till ett om­ständligt och onödigt uppgiftslämnande. FUD föreslär istället att ett han­delsbolags firmatecknare skall åläggas skyldighet att anmäla förändringar inom viss tid.

1.10  Rutin för gallring och arkivering

Remissinstanserna

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län föreslär en ändring av 17 § HL ge­nom att "på lämpligt sätt" byts mot texten "genom meddelande avsänt till näringsidkarens registrerade adress". Detta skulle förenkla rutinerna vid gallring, säkerställa att meddelande sänts till registrerad adress samt fylla ut den osäkerhet som eventuellt felaktigt gallrade firmor ger upphov till.

2. Förslag om samordnad firmaregistrering m.m.

Utredningen föreslår

-att granskningen samordnas mot aktiebolagsregister, varumärkesregister och namnregister,

-

att näringsidkares registrering i vissa fall kan omfatta hela riket,

-

att kravet att vända sig till viss länsstyrelse slopas,

-

att ett informationscentrum inrättas dit allmänhet och företagare kan ringa via ett s.k. 071-nummer.

29

Remissinstansema

Prop. 1992/93:27

Datainspektionen konstaterar att viss maskinell sambearbetning av registren     Bilaga 1 förutsätts bl.a. för att upprätthälla det rikstäckande skyddet för firma. Dessa samkörningar bör regleras i författning.

Patent- och registreringsverket anser att rikstäckande firmaskydd kan vara positivt för en del företagare, men tror inte att så många handelsbolag etc har något egentligt behov av ett rikstäckande skydd. Kriterierna bör sättas högt så att inte ett stort antal näringsidkare "för säkerhets skull" ansöker om rikstäckande firmaskydd. Enligt PRV bör möjligheterna till rikstäckande fir­maskydd göras beroende av omsättning och antalet anställda.

När alla handelsbolag etc finns inlagda i ett ADB-register, finns möjlighe­ter till en mera heltäckande namnkontroll. Det är då viktigt att en fast praxis tillämpas i besluten att registrera eller inte registrera en sökt firma. Detta talar för att beslut i firmafrägorna bör centraliseras till PRV.

Länsstyrelsen i Hallands län tillstyrker möjligheten till riksomfattande skydd för firma och valfritt registreringsställe. Telefonservice beträffande re­gistreringsuppgifter kan med fördel skötas fristående frän handelsregistren.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län framför att frågan om intrång i annans fir­maskydd är mycket viktig. Utredningens förslag beträffande firmaskydd och att det görs rikstäckande synes endast ta sikte på de som önskar registrera en firma. Av minst lika stor vikt är att de som redan är registrerade, obe­roende av om det är en enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag, åtnjuter skydd för att inte en nyregistrering sker av ett likalydande firma­namn. Det framstår därför som betänkligt när utredningen framlägger för­slaget att en näringsidkare skall ha möjlighet att välja en länsstyrelse efter eget önskemål. Frägan uppkorrmier hur denna länsstyrelse skall kunna göra kontroll sä att inte firmaintrång sker.

Länsstyrelsen i Jämtlands län avstyrker förslaget att näringsidkares regi­strering skall kunna omfatta hela riket. Länsstyrelsen ifrågasätter om beho­vet av rikstäckande firmaskydd är sä stort när det gäller de företag som blir föremål för registrering i handelsregistret. Det rör sig ofta om ganska små företag med en relativt lokalt begränsad verksamhet. Kriterierna "verksam­hetens art och omfattning" är luddiga. En sådan prövning kräver mer precisa kriterier. Länsstyrelsen ifrägasätter om inte möjligheten till en frivillig fir-maskyddskontroll gentemot PRV:s register är tillräckligt.

Länsstyrelsen avstyrker ocksä förslaget om valfritt registreringsställe. Verksamheten skulle bli svär att förutse och planera. I mänga fall förenklas ärendehanteringen av en mer direkt kontakt med klienterna vilket talar för att registreringen bör styras till myndigheten i det egna länet. Hjälp och ser­vice vid personliga besök är efterfrågad och viktig för den enskilde.

Länsstyrelsen i Västerbottens län anser att det bör ges möjlighet att få fir­maskydd i hela riket eller i mer än ett län. Förslaget om valfritt registrerings-ställe tillstyrks. Även aktiebolag bör kunna registreras i ett valfritt handels­register. Det bör gå att göra handelsregistren till informationscentraler också i fräga om aktiebolagsregistret.

Länsstyrelsernas organisationsnämnd anser att om den samordnade firma­registreringen även skall avse prövning mot handelsregistren när aktiebolag

30

registreras, sä kommer förslaget enligt nuvarande lagstiftning endast att in-     Prop. 1992/93:27 nebära en ren upplysningsverksamhet gentemot aktiebolagen eftersom det     Bilaga 1 inle finns någon grund i normalfallet att vägra registrering av ett aktiebolags firma även om ett handelsbolag har "firmarätten". Under vissa förhållanden kan situationen bli något märklig om inte gällande regelverk omarbetas.

Enligt LON:s mening finns stor risk att det skulle bli brist på enkla och bra firmanamn om ett riksomfattande skydd för samtliga firmor infördes. Det är i vart fall tveksamt med en bestämmelse där registreringsm.yndigheten skall göra en prövning för att utröna om verksamhetens art eller omfattning ger skäl till annat skyddsområde. LON anser att frågan om riksomfattande fir­maskydd bör utredas vidare i annan ordning.

LON anser att datorstödet skall vara lokalt, men även om ett riksomfat­tande ADB-stöd skulle genomföras för handelsregistren ställer sig LON tveksam till förslaget om valfritt registreringsställe. På grund av svärigheter att förutse efterfrägetrycket kan problem uppstå för länsstyrelserna att pla­nera sin verksamhet och styra sitt resursutnyttjande, vilket i sin tur kan på­verka servicenivån och effektiviteten. Det bör vara möjligt att jämna ut ar­betstoppar och uppnä ett effektivt resursutnyttjande genom ett samarbete mellan länsstyrelserna.

Sparbanksgruppen AB är tveksam till förslaget att registrering skall kunna ske vid valfri länsstyrelse. Även med ett centralt register finns det anledning att ställa frägan om man tänkt igenom hur en sädan ordning skall fungera i praktiken.

Sparbanksgruppen AB har inget att invända mot förslaget till ett informa­tionscentrum under förutsättning att man inte samtidigt tar bort den fria tele­fonservice som idag finns eller att denna service försämras. Den avgiftsbe­lagda servicen måste utgöra ett komplement till nu befinfiig servicenivå.

HSB:s Riksförbund. Förslaget att registreringsätgärd skall kunna ske även över annan länsstyrelse förefaller opraktiskt.

Svenska Bankföreningen anser att utredningens kriterier för ett rikstäck­ande firmaskydd är alltför vaga och oprecisa för att ligga till grund för ett så viktigt beslut. Frägan är enligt föreningen av sådan principiell betydelse att den bör bli föremål för ytterligare överväganden inom departementet.

Bankföreningen ifrägasätter om utredningens förslag om valfritt registre­ringsställe inte endast innebär en omfördelning av kötiderna och säledes inte en reell förbättring.

Företagens Uppgiftslämnardelegation anser att frågan om rikstäckande fir­maskydd och samordnad firmaregistrering bör utredas ytterligare av skäl som tidigare har framförts av Företagarnas Riksorganisation och Industri­förbundet.

3 Huvudman och organisatorisk tillhörighet

Utredningen föreslår

-

att Patent- och registreringsverket görs till huvudman för verksamheten,

-

att länsstyrelsen skall ansvara för den operativa verksamheten,

- att varje länsstyrelse utser en ansvarig person för verksamheten som utses

efter hörande av PRV,

31

-alt en utvärdering bör göras nägot år efter genomförandet för att se om     Prop. 1992/93:27

åtgärderna har givit önskat resultat.

Bilaga 1

- att när ett enhetligt rikstäckande ADB-stöd är infört kan verksamheten i princip läggas var som helst om man bortser frän serviceaspekterna.

Remissinstansema

Patent- och Registreringsverket ställer sig tveksam till utredningens förslag att PRV blir ny huvudman medan det operativa ansvaret och arbetet ligger kvar på länsstyrelserna. För att verksamheten skall bli effektiv, krävs inte endast fastlagd policy, planering, ekonomistyrning och uppföljning. Det är också nödvändigt att huvudmannen direkt kan påverka organisation och ar­betsledning. PRV menar att den bästa modellen är att förlägga totalansvaret till bolagsavdelningen i Sundsvall. Där finns förutsättningar för att ta över hela ansvaret för den verksamhet som nu bedrivs vid 24 handelsregister.

PRV har väckt tanken att bibehålla ca 4-5 registreringsställen föriagda till i huvudsak de största städerna och till ett ställe i Norrland. Därigenom skulle möjligheten till personliga besök kunna behällas på de ställen där be­söksfrekvensen är som störst. PRV menar att detta kompromissförslag är värt fullt beaktande i det fortsatta beredningsarbetet.

Anses PRV böra vara ny huvudman för verksamheten vid handelsregi­stren medan det operativa arbetet skall ligga kvar vid länsstyrelserna, kan PRV inte överta huvudmannaskapet förrän länsstyrelsernas balanser är av­arbetade och registerobjekten inlagda pä datamedia.

Statistiska Centralbyrån förordar i dagsläget att huvudmannaskapet förs över till PRV. När det enhetliga rikstäckande ADB-stödet har införts är det troligen mer rationellt att den operativa verksamheten ocksä förs över till PRV. Att alla övriga nordiska länder valt denna lösning talar ocksä för detta alternativ pä sikt.

Länsstyrelsen i Uppsala län tillstyrker att PRV blir huvudman för verk­samheten och länsstyrelsen ansvarig för den operativa verksamheten.

Länsstyrelsen i Östergötlands län anser att serviceaspekten nödvändiggör en regional organisation av registren. Länsstyrelsen avstyrker utredningens förslag att PRV blir huvudman för registren men ansvaret för den dagliga hanteringen ligger kvar på länsstyrelsen. En sådan ordning är inte lämplig bl.a. därför att PRV dä skulle ha det ekonomiska ansvaret för en verksamhet som bedrivs av länsstyrelsen. Länsstyrelsen tillstyrker förslaget att PRV får ansvaret för samordning, utbildning, blankettformulär, uppföljning m.m.

Länsstyrelsen i Kronobergs län accepterar att huvudmannaskapet förs till PRV och att det bör utformas enligt alternativ I. Inte minst fördelarna frän servicesynpunkt framstår som avgörande. Länsstyrelsen anser dock inte att samrädsförfarande behöver komma ifråga när det gäller att utse ansvarig för verksamheten pä länsstyrelsen.

Länsstyrelsen i Hallands län tillstyrker utredningens förslag. Handelsregis­terverksamheten är ett viktigt inslag i länsstyrelsens service för näringsliv och allmänhet. Besöksfrekvensen är hög. Det bör därför finnas handels- och föreningsregister vid varje länsstyrelse.

Länsstyrelsen i Västmanlands län har ingen erinran utom vad gäller PRV:s

32

ekonomiska ansvar för verksamheten och medelsfördelning samt tillsyn och     Prop. 1992/93:27 resultatuppföljning. Utredningen har inte klart avgränsat beställar-/utföran-     Bilaga 1 derollerna och delta kan skapa problem.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län instämmer i förslaget att PRV skall tillhan­dahålla ADB-stöd och överta LON:s roll som samordnare men godtar inle förslaget till fördelning av ansvar och befogenheter mellan PRV och länssty­relserna i fråga om ekonomi och verksamhet.

Länsstyrelsen i Jämtlands län avstyrker förslaget om förändring av huvud­mannaskapet. Den myndighet som har ansvaret för den operativa verksam­heten bör givetvis också ha de ekonomiska resurserna för att genomföra sina uppgifter och det ekonomiska ansvaret för verksamheten. Stödfunktioner som anvisningar, blanketter, utbildning m.m. kan dock föras till PRV.

Länsstyrelsernas organisationsnämnd hänvisar i denna del till sitt samråds­yttrande men vill understryka vikten av att handels- och föreningsregistren även fortsättningsvis har en lokal anknytning för att kunna ge den service som det uppenbarligen finns behov av med tanke på det stora antalet besök som sker dagligen på länsstyrelsernas handelsregister. Enligt LON:s mening har länet visat sig vara en lämplig region för att ge lokal anknytning.

Sveriges Föreningsbankers Förbund tillstyrker förslaget men anser att verksamheten på sikt bör utvecklas så att all förekommande firmaregistre­ring samordnas och samlas hos en central myndighet.

Sparbanksgruppen AB invänder mot förslaget att PRV:s huvudmanna­skap inte blir fullständigt utan att ansvaret för den länsvisa operativa verk­samheten bibehålls pä länsstyrelserna. Detta innebär i realiteten en delad organisation och ett uppdelat ansvar som kan skapa oklarhet och leda till praktiska gränsdragningsproblem.

HSB:s Riksförbund motsätter sig inte att huvudmannaskapet åläggs PRV. HSB understryker dock att den praktiska hanteringen måste ligga nära för­eningarna. Alla hittillsvarande erfarenheter talar för att kontakterna också i fortsättningen bör ske med den "egna länsstyrelsen".

Företagens Uppgiftslämnardelegation anser det naturligt att PRV får an­svaret för centrala funktioner vid uppbyggnad, driftoch underhåll av ett riks-gemensamt ADB-system.

Svenska Bankföreningen anser att utredningens förslag innebär att an­svarsfördelningen mellan PRV och länsstyrelserna blir oklar. Den kan i själva verket resultera i att många andra problem uppstår. Enligt föreningen bör istället PRV ges ett samlat myndighetsansvar för verksamheten.

4. ADB-stöd för verksamheten

Utredningen föreslär

- att ett enhetligt och rikstäckande ADB-system införs baserat pä PRV:s sy­stem.

Remissinstansema

Statistiska Centralbyrån förordar ett enhetligt och rikstäckande ADB-sy­

stem, baserat pä PRV:s system.

33

Rikspolisstyrelsen tillstyrker förslaget om ett riksomfattande ADB-base-     Prop. 1992/93:27 rat register eftersom det skulle förenkla inhämtandet av uppgifterna betyd-     Bilaga 1 ligt.

Länsstyrelsen i Uppsala län tillstyrker utredningens förslag.

Länsstyrelsen i Östergötlands län avstyrker förslaget. Det ADB-system som LänsData AB tagit fram kommer att väl tillgodose de krav som kan stäl­las på en effektiv hantering av handels- och föreningsregistren. ADB-stödet bör dessutom byggas ut i den takt det är motiverat av rationella skäl.

Länsstyrelsen i Kronobergs län tillstyrker i och för sig den föreslagna ut­formningen av ADB-stödet men anser att en analys av ett alternativ där kost­naden för PRV:s rikstäckande system jämförs med kostnaden för en anpass­ning av systemet till enbart länstäckning varit intressant.

Länsstyrelsen i Hallands län ställer sig positiv till ett riksomfattande ADB-stöd. Det är angeläget med ett snabbt beslut beträffande genomförandet av de framlagda förslagen då datoriseringen av handels- och föreningsregistren är högt prioriterad i länsstyrelsens ADB-planering.

Länsstyrelsen i Västmanlands län poängterar vikten av att den investering länsstyrelsen gjort i LänsDatas ADB-program kommer till nytta även i ett rikstäckande system.

Länsstyrelsens 1 Västernorrlands län ADB-strategi är inriktad pä att finna lösningar så att gemensamma data kan användas i olika system och endast lagras en gäng i datorerna. Handels- och föreningsregistret skulle t.ex. kunna ge grundinformation till ett fylligare företagsregister, som behövs t.ex. i länsstyrelsens arbete med samordning av regional utveckling och i stödverksamheten. Den föreslagna modellen ger inte den möjligheten.

Länsstyrelsen i Jämtlands län kan inte tillstyrka att PRV:s nuvarande sy­stem för aktiebolagsregistret skall utgöra teknisk bas för ADB-systemet. Länsstyrelsen anser att ett centraliserat system innebär att verksamheten får en högre sårbarhet och riskerar att bli mindre flexibelt än ett lokalt ADB-system. Länsstyrelsen förordar istället att man använder sig av det system LänsData utvecklat vilket i princip kan tas i drift omgående.

Länsstyrelsen i Västerbottens län kräver att ett ADB-register skall vara rikstäckande och omfatta alla typer av associationsrättsliga register, alltså dagens länsstyrelseregister och PRV:s aktiebolagsregister. Registret skall vara samordnat med folkbokföringen pä samma sätt som TSV-registret. Det skall vara till fördel för skattemyndigheterna som har ett eget ADB-register där det ingär uppgifter från handelsregistret. Ansvaret för registret skall de­las av länsstyrelserna och en central myndighet.

Svenska Bankföreningen anser att ett ADB-stöd otvivelaktigt skulle bidra till att minska de balanser som nu finns hos vissa länsstyrelser. Föreningen tillstyrker därför förslaget.

HSB:s Riksförbund anser att förslaget om införande av ett ADB-stöd är bra och bör genomföras snarast men anser inte att det är nödvändigt med ett rikstäckande ADB-stöd. Skulle stödet kunna genomföras snabbare länsvis är det att föredra. Lokala register kan föras länsvis med möjlighet till kom­munikation med varandra. Erfarenheterna frän stora centrala stöd visar ty­värr att driftsäkerheten inte är övertygande.

Företagens Uppgiftslämnardelegation tillstyrker att fortsatt utvecklingsar-

34

bete mot ett rikstäckande ADB-system bedrivs i statsförvaltningen i nära     Prop. 1992/93:27 samarbete med näringslivets organisationer. Insynsfrågorna måste klargöras     Bilaga 1 och registrets ändamål, innehåll och krav på uppgiftslämnama måste noga avvägas.

5. Finansiering och avgifter

Utredningen föreslår

-

att PRV ges ett övergripande ekonomiskt ansvar för verksamheten,

-

att PRV ersätter länsstyrelserna för deras arbete enligt en i förhand över­enskommen taxa,

-

att verksamheten finansieras via avgifter,

-

att reglerna för avgifter för registerutdrag samordnas med de regler som gäller för aktiebolagsregistret,

-

att avgifterna för registrering och ändring höjs.

Remissinstansema

Patent- och registreringsverket anser det viktigt att principen för hur länssty­relserna skall ersättas, om de operativa verksamheten skall ligga kvar pä länsstyrelserna, blir så enkel som möjligt. PRV föreslår att verket i en för­handling med utsedda representanter för länsstyrelserna fastställer en enhet­lig ersättning per slutfört registreringsärende.

Länsstyrelsen i Östergötlands län tillstyrker förslaget att verksamheten ba­seras på självkostnadsprincipen och att avgiftssystem och -nivåer ses över. Inkomsterna bör dock inte tillföras PRV utan gä direkt till länsstyrelserna. Dessa fär sedan betala för de centrala funktioner som är behövliga.

Länsstyrelsen i Kronobergs län förordar en finansiering enligt den regio­nala modellen. Förslagen beträffande avgifterna tillstyrks.

Länsstyrelsen i Hallands län är positiv till att verksamheten baseras på självkostnadsprincipen. Länsstyrelsen förordar dock den regionala finansie­ringsmodellen. Länsstyrelsen bör få avgöra servicenivån pä registren. För­slagen beträffande avgifternas storlek tillstyrks.

Länsstyrelsen i Västmanlands län anser att länsstyrelsen skall ta in alla av­gifter och ersätta PRV för gemensamma funktioner.

Länsstyrelsen i Jämtlands län tillstyrker förslaget att verksamheten mer direkt finansieras via avgifter men tar avstånd från förslaget att PRV skall ha det ekonomiska ansvaret för verksamheten och medelsfördelning.

6 Information till nyforetagare

Utredningen föreslår

-

att SIND bör vara initiativtagare till informationsmaterial över vilka myn­dighetskontakter som krävs i vissa branscher och i olika situationer,

-

att SIND bör ha ett samordningsansvar rörande vilken information olika myndigheter bör ta fram och tillställa företagarna,

-

att SIND utarbetar etl häfte om vart man skall vända sig som nyforetagare.

35

Remissinstansema

Prop. 1992/93:27

Riksskatteverket menar att en samordnad basinformation av generellt in-     tsdagä 1 Iresse för samtliga eller åtminstone huvudparten av alla företagare är angelä­gen. Denna bör dock vara av mycket översiktlig karaktär. Ansvar för fördju­pad information bör, som nu, ligga pä respektive myndighet eller annan in­tressent.

Närings- och teknikutvecklingsverket ser som sin uppgift att ha ett samord­ningsansvar och arbetar redan idag med att förbättra informationen till ny-företagarna.

Utvecklingsfonden i Stockholms län pekar pä de omfattande insatser som redan görs av landets utvecklingsfonder.

Länsstyrelsen I Östergötlands län anser det lämpligt att industriverket eller dess efterföljare fär ett samordningsansvar och tar initiativ till att sådant ma­terial tas fram.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län anser att pä regional nivä kan länsstyrelsen fylla en viktig samordnings- och informationsfunktion. Att stimulera nyföre­tagande och att öka kompetensen bland nya företagare mäste anses vara en viktig uppgift i länsstyrelsernas utvecklingsarbete.

Länsstyrelsen i Jämtlands län har inget att erinra mot att en enda myndig­het har det övergripande samordningsansvaret för information till företa­garna.

Sveriges Föreningsbankers Förbund tillstyrker förslaget samt instämmer i utredningens bedömning att fler insatser bör kunna göras på informations­området för att förbättra kontakterna mellan myndigheter och nyföreta-garna.

Företagens Uppgiftslämnardelegation. Den centrala myndighetens ansvar för generella anvisningar, blanketter m.m., gör det naturiigt att den också får ta ansvaret att ta fram informationsmaterial riktat till företagen som ut-nyttjare av och uppgiftslämnare till handels- och föreningsregistret.

36

Sammanställning av framförda synpunkter vid

Prop. 1992/93:27

hearing angående överföring av handels- och

Bilaga 2

föreningsregistrering från länsstyrelserna till PRV

1 Remissförfarandet

Vid hearingen var följande remissinstanser närvarande: Datainspektionen, Statskontoret, Riksskatteverket, Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), Patent- och registreringsverket (PRV), länsstyrelserna i Stock­holms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads, Malmöhus, Hallands, Skaraborgs, Värm­lands, Örebro, Västmanlands, Kopparbergs, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands och Västerbottens län. Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD), LänsData AB, Statstjänstemannaförbundet, Sveriges Industriför­bund och Utvecklingsfondernas VD-råd.

2 Synpunkter

Lokal och regional service

Flertalet länsstyrelser och Industriförbundet anser att det är av stor vikt att det finns en bra lokal och regional service för de företag och föreningar i länen, som kontaktar handels- och föreningsregistret. Några länsstyrelser befarar att servicen skulle försämras, om PRV övertog verksamheten.

Vad gäller föreningar anser länsstyrelserna att de är de enda instanserna med tillräckligt kunnande för att ge fillfredsställande service.

Fortsatt verksamhet vid länsstyrelsema

Länsstyrelserna anser att det finns goda förutsättningar att utveckla den verksamhet med handels- och föreningsregistren som länsstyrelsen har idag. Länsstyrelsen vill behålla registreringen i registret hos sig. Ett förslag som framförs är att PRV skall ge uppdrag till länsstyrelsen att handha viss service och betala för tjänsterna med en del av de avgifter PRV tar in från registre­rande företag.

Servicenät i regionema

NUTEK, Industriförbundet, Utvecklingsfondernas VD-råd och några läns­styrelser anser det lämpligt att bygga upp ett nät för service i regionen, före­trädesvis via utvecklingsfonderna. Ett förslag är att direktregistrering skall kunna ske mot en extra avgift via utvecklingsfonder eller banker.

Personalavveckling

Ett antal länsstyrelser vill snarast veta vilka planer de skall göra för sin perso­nal. Frågan är om nägon funktion i samband med handels- och föreningsre­gistren kommer att ligga kvar pä länsstyrelsen.

37

Kostnader

Prop. 1992/93:27

Ett antal länsstyrelser och LänsData AB anser att de kalkyler som PRV pre- Bilaga 2 senterat är ofullständiga. Kostnader för aweckling vid länsstyrelserna och för regional service är inte beräknade. Några anser att PRV inte har gjort de jämförande kalkyler i förhållande till alternativa system som skulle behövas. Nägra länsstyrelser anser att PRV:s system skulle bli dyrare för kunderna än nuvarande system hos länsstyrelsen.

Andrad registreringsplikt

FUD och Länsstyrelsen i Malmöhus län anser att reglerna för registrerings­plikt skall ändras, så att företag med en omsättning under 20 basbelopp inte skulle behöva registreras.

Dataregister

Samtliga länsstyrelser anser att ett ADB-baserat register behövs. Industri­förbundet anser det angeläget med ett centralt register. Utvecklingsfonder­nas VD-råd och Länsstyrelsen i Kronobergs län anser det vara en god idé att samordna aktiebolagsregistret och handels- och föreningsregistret.

Huvudmannaskap

FUD anser det lämpligt att PRV får huvudmannaskapet. Länsstyrelserna motsätter sig inte att huvudmannaskapet läggs pä PRV.

38