Allmän miljö- och

 naturvård

 20

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Allmän miljö- och naturvård

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 7

2.1 Omfattning/ändamål 7

2.2 Resultatbedömning och slutsatser 8

2.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet 10

3 Miljövård 13

3.1 Omfattning/ändamål 13

3.2 Resultatbedömning och slutsatser 13

3.3 Resultatinformation om länsstyrelsernas

 arbete inom miljöområdet 15

3.4 Regeringens bedömning med anledning av

 revisionens iakttagelser 16

3.5 Anslag 16

A 1. Statens naturvårdsverk 16

A 2. Miljöövervakning m.m 17

A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar

 och vattendrag 18

A 4. Investeringar och skötsel för naturvård 20

A 5. Koncessionsnämnden för miljöskydd 21

A 6. Kemikalieinspektionen 21

A 7. Visst internationellt miljösamarbete 22

A 8. Stockholms internationella miljöinstitut 23

4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m 25

4.1 Omfattning/ändamål 25

4.2 Resultatbedömning och slutsatser 25

4.3 Övrig statlig verksamhet 26

4.4 Anslag 27

B 1. Statens strålskyddsinstitut 27

B 2. Statens kärnkraftinspektion:

 Förvaltningskostnader 28

B 3. Statens kärnkraftinspektion:

 Kärnsäkerhetsforskning 28

B 4. Visst internationellt samarbete i fråga om

 kärnsäkerhet m.m. 29

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att under år 1998 för statens

räkning åta sig ekonomiska förpliktelser i samband

med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla

naturområden som innebär åtaganden om högst

60 000 000 kr för budgetåret 1999,

2. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt

följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Statens naturvårdsverk

ramanslag

268 104

A 2. Miljöövervakning m.m.

ramanslag

85 452

A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och

vattendrag

ramanslag

140 000

A 4. Investeringar och skötsel för naturvård

ramanslag

291 473

A 5. Koncessionsnämnden för miljöskydd

ramanslag

19 014

A 6. Kemikalieinspektionen

ramanslag

80 011

A 7. Visst internationellt miljösamarbete

ramanslag

37 762

A 8. Stockholms internationella miljöinstitut

obetecknat anslag

12 000

B 1. Statens strålskyddsinstitut

ramanslag

78 055

B 2. Statens kärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader

ramanslag

75 479

B 3. Statens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning

ramanslag

63 950

B 4. Visst internationellt samarbete i fråga om

kärnsäkerhet m.m.

ramanslag

26 752

Summa för utgiftsområdet

1 178 052

2 Inledning

2.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård omfattar

frågor rörande biologisk mångfald och naturvård,

vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor,

miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning,

kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor

kopplade till kärnkraften samt internationellt

miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter

för Statens naturvårdsverk, Koncessionsnämnden för

miljöskydd, Kemikalieinspektionen, Statens

strålskyddsinstitut och Statens kärnkraftinspektion.

Regeringens samordning av miljöpolitiken har sin

utgångspunkt i detta utgiftsområde samtidigt som

åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också

finansieras inom ramen för andra utgiftsområden.

Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt

bistånd (7), Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande (18), Regional utjämning och utveckling (19),

Energi (21), Kommunikationer (22), Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande näringar (23) och

Näringsliv (24).

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2

114,6

1

381,8

1

873,0

1

178,0

1

198,4

1

152,9

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Arbetet med att göra Sverige till ett föredöme i strävan

mot en ekologiskt hållbar utveckling har fått en god

start.

Anslagssparande och reservationer från föregående

budgetår är relativt stort. Huvuddelen förklaras av att

medel för det femåriga programmet för

investeringsbidrag för främjande av omställning i

ekologiskt hållbar inriktning anvisades budgetåret

1995/96. I andra delar ligger förklaringen i fördröjning

av utbetalningar av beslutade forskningsprojekt och

andra projektmedel. Anslagssparandet på

myndigheternas förvaltningsanslag beror till stor del på

vakanser och tidigare anslagssparande. Prognosen för

innevarande budgetår visar på ett minskat

anslagssparande.

Större förändringar

Arbetet med att öka takten i omställningen av Sverige

till ett ekologiskt hållbart samhälle har under året haft

hög prioritet i regeringens arbete. Under utgiftsområde

18 redovisar regeringen riktlinjer för ett treårigt stöd till

lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. I

en särskild skrivelse till riksdagen redovisar regeringen i

dag läget i arbetet för ekologiskt hållbar utveckling och

hur Sverige skall vara en pådrivande kraft och ett

föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Det

innebär en helhetssyn på samhällsutvecklingen där

hänsyn skall tas till ekologiska förutsättningar utan att ge

avkall på en god ekonomisk, social och kulturell

utveckling.

Ett femårigt program för stöd till investeringar för en

ekologiskt hållbar samhällsutveckling beslutades år 1996

(prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr.

1995/96:307). Programmet syftar till att ge kommuner,

företag och organisationer möjlighet att pröva ny

miljöteknik och nya metoder och därigenom driva på

utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Verksamheten

har kommit i gång under våren och regeringen har

beslutat om de första investeringsbidragen.

De planerade besparingarna innebär för år 1998 en

minskning med 195 miljoner kronor. Huvuddelen, 135

miljoner kronor, motsvaras av en indragning av anslaget

till miljö- och kretsloppsforskning. Indragningen bör

väsentligen kunna kompenseras med medel från

Stiftelsen för miljöstrategisk forskning (MISTRA).

Mål för utgiftsområdet

De nu gällande övergripande målen för miljöpolitiken är

att

- skydda människors hälsa,

- bevara den biologiska mångfalden,

- främja en långsiktigt god hushållning med

naturresurser samt

- skydda natur- och kulturlandskap.

De nu gällande målen för strålskydd, kärnsäkerhet

m.m. innebär att

- skydda människor, djur och miljö mot skadlig

verkan av joniserande och icke-joniserande

strålning,

- kraven på säkerhet i kärnteknisk verksamhet

tillgodoses och att Sveriges åtaganden för att

förhindra spridning av kärnvapen och obehörig

befattning med kärnämne och kärnavfall efterlevs.

Prioriteringar för 1998

Den biologiska mångfalden prioriteras genom att

medlen för investeringar i mark för naturvård och vård

av sådan mark behålls oförändrade. Medlen för

miljöövervakning är också oförändrade i avvaktan på

förslag i 1998 års miljöpolitiska proposition. För bidrag

till kalkning av försurade sjöar och vattendrag beräknas

140 miljoner kronor.

Resurserna för myndigheternas kärnsäkerhets- och

strålskyddsarbete ökar som en följd av beslutet om

kärnkraftens avveckling.

Arbetet med att utveckla system för miljöledning

inleds inom flera myndigheter och även inom

Regeringskansliet - utöver de 25 pilotmyndigheter som

för närvarande arbetar med detta.

En proposition med förslag till miljöbalk med

ikraftträdande den 1 januari 1999 avses läggas på

riksdagens bord under senhösten 1997. Förslaget syftar

till en samordnad och skärpt miljölagstiftning och

kommer att leda till vissa förändringar i miljövårdens

organisation.

En samlad miljöpolitisk proposition inför 2000-talet

med förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål

läggs på riksdagens bord våren 1998.

2.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Tillståndet och utvecklingen inom området

I regeringens skrivelse 1996/97:50 På väg mot ett

hållbart samhälle beskrivs regeringens arbete under år

1996 med omställningen till ett ekologiskt hållbart

samhälle. En viktig del är härvid att tydliggöra de olika

samhällssektorernas ansvar för hushållningen med

naturresurser och för att integrera miljöhänsyn i sin

verksamhet. Miljövårdsarbetet, som måste bedrivas

långsiktigt, har under de senaste årtiondena inneburit att

den fortgående miljöförstöringen i vårt land har

bromsats upp och har i viktiga avseenden lett till en

bättre miljö. Industriutsläppen fortsätter nu att minska

och avfallet nyttiggörs i allt större utsträckning.

Avgaskraven för nya bilar leder till att vägtrafikens

utsläpp minskar. Luft och vatten är betydligt renare.

Våra bestånd av havsörnar, sälar och uttrar återhämtar

sig. Betydande risker kvarstår dock, bl.a. vid

spridningen av vissa farliga kemikalier.

En viktig del av miljöpolitiken är att stimulera en

ökad resurseffektivisering. Begreppet faktor 10 - att

resursanvändningen behöver bli i genomsnitt 10 gånger

effektivare de närmaste generationerna - har förts fram

för att framhålla nödvändigheten och möjligheterna i en

ökad resurseffektivisering och understryka vikten av att

accelerera utvecklingen på detta område. I Sveriges

arbete med att nå ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt

hållbart samhälle kan begreppet faktor 10 fungera som

kompass och stimulera till nödvändigt nytänkande.

På det nationella planet fokuseras arbetet allt mer på

de diffusa utsläppen och på miljöpåverkan från varor

och ämnen som är spridda och har långsiktig påverkan.

På flera områden håller system med producentansvar på

att ta form och regeringens ambition är att

producentansvar skall införas på ytterligare områden.

Utsläppen från trafiken och jordbruket av övergödande

och försurande ämnen är alltjämt ett problem.

Flera av de nationella miljöproblemen orsakas till

betydande del av utsläpp och nedfall från Europa norr

om Alperna och Karpaterna. Arbetet inom EU och

EU-utvidgningen har här stor betydelse. Europeiska

kommissionen har, efter svenskt initiativ, föreslagit en

gemensam strategi mot försurningen. Inom EU införs -

också på svenskt initiativ - ett tillverkaransvar för

avgasrening på bilar och speciella krav på kallstarter.

Vidare arbetar EU på flera sätt med att få bort farliga

kemikalier eller minska riskerna med användningen av

dem. EU har också ställt sig bakom Sveriges krav på att

avfallstransporterna skall minska och att varje land skall

ta ansvar för sina egna sopor.

Regering och riksdag har satt upp 167 miljömål.

Knappt hälften av de uppföljda målen, 39 av 85, har

antingen redan nåtts eller kommer att kunna nås inom

utsatt tid. Många av dessa mål är delmål eller etappmål

på vägen mot en viss miljökvalitet. Bland de miljömål

som enligt Naturvårdsverkets uppföljning nås eller

redan har nåtts återfinns bl.a. mål som gäller

ozonnedbrytande ämnen, svenska svavel- och

svaveldioxidutsläpp, arsenikutsläpp, klorblekmedel i

maskintvättmedel, återtagning av däck, en del

dryckesförpackningar och returpapper, utsläpp av

kvicksilver och bly med flera metaller. Bland de mål

som verket då bedömde sannolikt inte skulle nås till

utsatt tid återfinns bl.a. målen som gäller

koldioxidutsläpp, kväveoxider i tätorterna, kväveutsläpp

till vatten, källsortering, användning av handelsgödsel,

grundvattenkvalitet samt stabila organiska ämnen. Det

bör poängteras att även vissa andra mål är svåra att nå,

t.ex. målen om biologisk mångfald. En fjärdedel av de

uppföljda målen har inte nåtts eller kommer inte att nås

inom utsatt tid.

Naturvårdsverket har på regeringens uppdrag nyligen

föreslagit nya nationella och sektorövergripande

miljömål och revidering av de befintliga miljömålen.

Verkets uppgift har också varit att biträda berörda

sektorsmyndigheter och aktörer för att samordna

sektorsmyndigheternas förslag till nya miljömål.

Miljömålen kommer att behandlas i den miljöpolitiska

propositionen som läggs fram våren 1998.

De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet

Sverige skall vara en pådrivande kraft och ett

föregångsland för en ekologisk hållbar utveckling. De

övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle

är att skydda miljön och människors hälsa, att använda

jordens resurser effektivt och att nå en tryggad

försörjning. En delegation för en ekologiskt hållbar

utveckling tillsattes i januari 1997. Delegationen har i

enlighet med sitt uppdrag, presenterat ett

investeringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling

samt en gemensam plattform för fortsatt arbete.

Riksdagen har godkänt huvudinriktningen för de lokala

investeringsprogrammen samt att 5,4 miljarder kronor

skall avsättas under perioden 1998-2000. För att nå

ekologisk hållbarhet krävs nya åtgärder inom samtliga

politikområden. I samband med årets budgetproposition

presenteras ett handlingsprogram där en rad åtgärder

presenteras.

Arbetet med att påverka EU:s regelverk på

kemikalieområdet enligt anslutningsfördraget har krävt

betydande insatser och revideringen kommer att

slutföras under år 1998.

Effekter av statliga insatser

Regeringen har under 1995 gett bidrag om 400 miljoner

kronor till upprustning av naturvårdsområden, åtgärder

om VA-sektorn, efterbehandling av gamla

industriområden, bullersanering samt

fjärrvärmeutbyggnad. Vidare avsattes under år 1996

100 miljoner kronor i investeringsbidrag för främjande

av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Syftet med

insatserna har varit tvåfaldigt, dels att skapa

sysselsättning, dels att förbättra miljön. Bidraget per

arbetstillfälle blev mellan 12 500 och 87 000 kronor.

Efterbehandlingen har möjliggjort en begränsning av

spridningen av flera skadliga ämnen, exempelvis

kvicksilver och arsenik, att nå grundvattentäkter.

Sysselsättningseffekten av åtgärderna har uppgått till

700 årsarbetskrafter. Till detta skall läggas indirekta

arbetstillfällen, vilka har beräknats till drygt 900

årsarbetskrafter. Den långsiktiga sysselsättningseffekten

är för närvarande svår att bedöma.

I dag kalkas ungefär 7 500 sjöar och 12 000 km

vattendrag. Dagens effektuppföljningsprogram visar att

ungefär 90 % av sjökalkningen och 80 % av vat-

tendragskalkningen årligen uppnår verksamhetens mål.

Naturvårdsverket utformar för närvarande nya

Allmänna Råd för kalkning och biologisk återställning

för restaurering av försurningsskadade vatten.

Naturvårdsverket utvecklar också ett nytt dataregister

för kalkning, biologisk återställning och effekt-

uppföljning, vilket kommer att underlätta

handläggnings-, planerings- och

utvärderingsverksamheten samt förbättra möjligheterna

till nationell utvärdering.

Regeringens slutsatser

Sverige skall vara ett föregångsland i strävan att skapa

ett ekologiskt hållbart samhälle. Staten och dess

myndigheter har stor betydelse för att driva på

utvecklingen på miljöområdet och för

samhällssektorernas miljöarbete. Som ett verktyg i detta

omställningsarbete införs miljöledningssystem i stats-

förvaltningen. I december 1996 beslutade regeringen

om ett pilotprojekt med 25 medverkande myndigheter.

Myndigheterna fick i uppdrag att under 1997 påbörja

införandet av miljöledningssystem, vilket är ett sätt att

organisera och effektivisera sitt miljöarbete. Att införa

miljöledning innebär att göra en miljöutredning, dvs.

inventera sin miljöstörande verksamhet samt lämna

förslag på miljöpolicy och handlingsprogram för fortsatt

integrering av miljöhänsyn. Dessutom skall

myndigheterna se över möjligheter till miljöanpassad

upphandling. Pilotprojektet skall redovisas i samband

med resp. myndighets årsredovisning för 1997, senast

den 1 april 1998. Utifrån resultat och erfarenheter från

pilotprojektet skall arbetet med en anpassad form av

miljöledningssystem starta hösten 1997 inom

Regeringskansliet. Med början år 1998 utvidgas

pilotprojektet till att omfatta fler myndigheter.

En samlad miljöpolitisk proposition inför 2000-talet

läggs på riksdagens bord våren 1998. I propositionen

presenteras bl.a. nya och omarbetade miljömål för ökad

miljökvalitet, miljöpolitikens medel och miljöpolitikens

fortsatta inriktning mot ett hållbart samhälle.

I mars 1997 antog Europeiska kommissionen ett

förslag om en gemensam strategi för att motverka

försurning. Strategin har utarbetats av kommissionen på

svenskt initiativ. Slutmålet är att försurningen skall

minska till en nivå som naturen tål, dvs. att kritiska

belastningar inte skall överskrivas någonstans inom

unionen. Ett delmål i kommissionens förslag innebär att

den areal där den kritiska belastningen i dag överskrids

skall minska med minst 50 % till år 2010. Det innebär

att antalet hektar där den kritiska belastningen

överskrids skall halveras, jämfört med ett

referensscenario där redan beslutade åtgärder räknas in.

För svensk del innebär det långtgående förbättringar. År

1990 var ca 23 % av Sveriges yta utsatt för mera

försurat regn än vad naturen tål. Med redan beslutade

åtgärder samt de åtgärder som föreslås i

försurningsstrategin kommer endast 1,6 % av Sveriges

yta att vara utsatt för försurat regn över den kritiska

belastningen år 2010.

En proposition med förslag till en miljöbalk kommer

att lämnas under senhösten 1997. Förslaget syftar till en

samordnad och skärpt miljölagstiftning och kommer

också medföra ett omfattande följdlagstiftningsarbete,

som avses föreläggas riksdagen i början av år 1998.

Kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet vid Statens

kärnkraftinspektion och Statens strålskyddsinstitut

förstärks som en följd av den s.k.

energiöverenskommelsen och finansieras via avgifter

från kärnkraftföretagen.

Anslaget för miljö- och kretsloppsforskning utgår

fr.o.m. år 1998 och i stället kommer huvuddelen av

miljöforskningen att finansieras via Stiftelsen för

miljöstrategisk forskning (MISTRA).

Medlen till sanering och återställning av

miljöskadade områden minskas samtidigt som

möjligheter öppnas för kommunerna att få bidrag till

sådana investeringar via det lokala

investeringsprogrammet för hållbar utveckling. Det

femåriga programmet för insamling av kvicksilver

avslutas ett år tidigare. Även denna förändring sker mot

bakgrund av att kommunerna kan få stöd till sådana

åtgärder via det lokala investeringsprogrammet.

Bidragen till vissa ideella organisationers miljöarbete

minskas och bidragen till arbete med lokala Agenda 21

dras in. Vissa möjligheter att erhålla bidrag kommer att

finnas inom ramen för det lokala

investeringsprogrammet som ett led i arbetet med att

vidareutveckla sådana program efter år 1998. Vidare

minskas medlen för bidrag till skoterleder och beräknas

nu till 20 miljoner kronor i stället för 30 miljoner

kronor för treårsperioden 1997-1999.

2.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet

Miljöhänsyn och resurshushållning integreras i alla

sektorer i samhället. De olika samhällssektorerna måste

därför ta ett ökat ansvar för miljöpåverkan och

resursanvändning. Detta gäller bl.a. inom

utgiftsområdena 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande, 19 Regional

utjämning och utveckling, 21 Energi, 22

Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar och 24 Näringsliv.

Medel för det lokala investeringsprogrammet för en

ekologiskt hållbar utveckling beräknas under

utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande. Regeringen beräknar sammanlagt 5,4

miljarder kronor för perioden 1998 - 2000 för detta

ändamål.

Under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

beräknas medel för bistånd till miljöprojekt och för

samarbete med Central- och Östeuropa på

miljöområdet.

Både den utredningsverksamhet som bedrivs av

myndigheterna, ofta på regeringens uppdrag, och den

som bedrivs inom kommittéväsendet har stor betydelse

för att få beslutsunderlag till utveckling och förändring

inom såväl miljövårdsområdet som inom området

kärnsäkerhet och strålskydd. För den

utredningsverksamhet som krävs för att få underlag för

politiska beslut och som regeringen inte uppdrar åt

myndigheterna, beräknas medel under utgiftsområde 1

Rikets styrelse.

Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343)

fått riksdagens bemyndigande att meddela föreskrifter

om skrotningspremiens storlek och villkor i övrigt för

utbetalning av premien. Riksskatteverket uppbär

skrotningsavgiften och Vägverket administrerar och

förvaltar Bilskrotningsfonden. Behållningen i fonden

uppgick den 30 juni 1997 till 447,7 miljoner kronor.

Regeringen har enligt lagen om avgifter för

miljöfarliga batterier (1990:132) fått riksdagens

bemyndigande att meddela de föreskrifter om avgifter

som behövs för att täcka samhällets kostnader för att

samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade

eller inte längre används. Den s.k. Batterifonden

förvaltas av Naturvårdsverket och uppgick den 30 juni

1997 för blybatterier till 20 650 000 kronor och för

småbatterier till 74 263 000 kronor.

På Naturvårdsfonden redovisas naturvårdsobjekt i

statlig ägo. Det gäller bl.a. områden som avsatts som

nationalparker och områden i övrigt som förvärvats

med statliga medel för naturvårdsändamål.

Naturvårdsfonden förvaltas av Naturvårdsverket. För

närvarande redovisas en landareal om ca 800 000 hektar

på Naturvårdsfonden.

Stiftelsen för miljöstrategisk forskning (MISTRA)

har till ändamål att stödja forskning av strategisk

betydelse för en god livsmiljö. Totalt sett har resurserna

för miljöforskning vuxit under de senaste åren trots

nedskärningar av i första hand Naturvårdsverkets miljö-

och kretsloppsforskning och Skogs- och jordbrukets

forskningsråd miljörelaterade forskning. De nya

resurserna har i första hand skjutits till av MISTRA och

EU, vilket inneburit att forskning om åtgärder och

lösningar fått större tyngd. MISTRA beslutade i juni

1997 om en ram på 300 miljoner kronor för stöd till

miljöforskning under 1998 vilket är mer än en

fördubbling av MISTRA:s stöd under 1997. Beslutet

innebär en viss ökning i förhållande till de samlade

anslagen från MISTRA och Naturvårdsverket under

1997. För åren 1999 - 2002 anger MISTRA:s styrelse

en planeringsram på resp. 280, 270, 250 och 250

miljoner kronor per år. Utgiftsnivån kommer successivt

att anpassas nedåt vilket svarar mot den genomsnittliga

långsiktiga avkastningen på kapitalet. MISTRA:s beslut

innebär vidare att statens del av den med näringslivet

gemensamt finansierade forskning som bedrivs via

Stiftelsen Institutet för vatten- och luftvårdsforskning

(SIVL), upphör från år 1999. Därefter har SIVL

möjlighet att få stöd för avgränsade projekt från

MISTRA. Regeringen anser att en med näringslivet

samfinansierad forskning om näringslivets miljöfrågor

är betydelsefull. Regeringen kommer därför att följa

frågan om den långsiktiga finansieringen av denna

forskning.

De avgiftsmedel som kärnkraftsföretagen betalar

enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida

utgifter för använt kärnbränsle m.m. förvaltas av

Kärnavfallsfonden. Medlen är placerade i

Riksgäldskontoret. Vid utgången av år 1996 var

Kärnavfallsfondens marknadsvärde 20 831 miljoner

kronor.

I förhållande till vad som redovisats i 1997 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) har

utgiftsområdet fr.o.m. år 1998 ökats med 23,5 miljoner

kronor för att förstärka kärnsäkerhets- och

strålskyddsarbetet. I enlighet med vad som anfördes i

energipropositionen våren 1997 (prop. 1996/97:84, bet.

1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) bör dessa

resursförstärkningar finansieras med höjda avgifter för

kärnkraftsföretagen. För år 1998 har ramen engångsvis

ökats med 1,2 miljoner kronor motsvarande medel som

anvisats under reservationsanslaget 1993/94 B13

Miljöinsatser i Östersjöregionen och som inte hinner

utbetalas före utgången av år 1997.

Vidare har utgiftsområdet för år 1999 tillförts 58

miljoner kronor genom indragning av motsvarande

belopp från anslaget 1995/96 A8 Investeringsbidrag för

främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning.

Regeringen har för avsikt att se över ramarna fr.o.m. år

2000 för utgiftsområdet

UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 20 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA

(MILJONER KRONOR)

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT 1

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

A Miljövård

1 785,4

1 139,6

1 113,6

1 626,9

933,8

948,5

897,3

B Strålskydd, kärnsäkerhet m.m.

329,2

242,2

222,4

246,1

244,2

249,9

255,6

Totalt för utgiftsområde 20

2 114,6

1 381,8

1 336,0

1 873,0

1 178,0

1 198,4

1 152,9

1. Inkl. anvisat på tilläggsbudget.

3 Miljövård

3.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar insatser för att bevara

den biologiska mångfalden, miljöövervakning, stöd

till återställning av försurade sjöar och vattendrag

genom kalkning, frågor om vatten- och luftvård,

avfallsfrågor, bilavgasfrågor, frågor om forskning på

miljö- och avfallsområdet, miljöskyddsfrågor,

kemikaliekontroll och internationellt samarbete inom

miljöområdet. Till området hör vidare Statens

naturvårdsverk, Koncessionsnämnden för miljöskydd

och Kemikalieinspektionen .

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

1

785,4

1

139,6

1

626,9

933,8

948,5

897,3

Sammanfattande kommentarer till verksamhets-

och ekonomiskt utfall

I den miljöpolitiska propositionen våren 1998 lämnas

en bred redovisning av miljötillståndet och

miljöarbetet.

Större förändringar

Finansieringen av miljö- och kretsloppsforskningen

förändras.

Prioriteringar för år 1998

Arbetet med att bevara den biologiska mångfalden

och skapa förutsättningar för ett ekologiskt hållbart

samhälle prioriteras.

3.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Verksamheten vid Naturvårdsverket,

Koncessionsnämnden för miljöskydd och

Kemikalieinspektionen har bedrivits med en sådan

inriktning att de uppsatta målen för myndigheternas

arbete i huvudsak har nåtts.

En Agenda 21 för Östersjöregionen håller på att

utarbetas av en internationell arbetsgrupp, som skall

presentera ett förslag till aktionsplan under första

halvåret 1998. Prioriterade områden är enligt

direktiven uthållig utveckling inom jordbruk, energi,

fiske, skogsbruk, industri, turism och transporter.

Arbetet inom många av de globala konventionerna

för hållbar utveckling är av stor betydelse. De globala

konventionerna är i många fall verkningsfulla medel

för att främja hållbar utveckling och Sverige kommer

att inta en fortsatt aktiv roll inom det internationella

konventionsarbetet.

I regeringens skrivelse 1996/97:2 Sveriges

internationella samarbete för hållbar utveckling

beskrivs översiktligt de övergripande svenska

prioriteringarna inom FN:s arbete för hållbar

utveckling samt det svenska internationella

miljösamarbetet. Härvid framgår att regeringen

lägger stor vikt vid detta samarbete och att Sverige

bör vara en pådrivande kraft i det internationella

miljösamarbetet i strävan att skapa ett hållbart

samhälle.

I juni 1997 hölls det extra mötet med FN:s

generalförsamling (UNGASS) med syfte att följa upp

och utvärdera genomförandet av Agenda 21 på

internationell, nationell och lokal nivå. Vid mötet

enades världens länder om ett nytt program för

genomförande av Agenda 21, ett handlingsprogram

för hållbar utveckling inför det 21:a århundradet. I

programmet uppmärksammas särskilt frågorna om

sötvatten, energi och ekoeffektivitet (faktor 10 och

faktor 4). Det är av största vikt att resultatet från

UNGASS bearbetas och förankras i det nationella

arbetet samt att mötet får en framgångsrik

uppföljning internationellt.

Nationalkommittén för Agenda 21 har i sitt

slutbetänkande Fem år efter Rio (SOU 1997: 105)

redovisat det omfattande arbete som har bedrivits i

Sverige och lämnat förslag till strategier inför

framtiden. I betänkandet redovisas vidare den svenska

nationalrapporten till ett extra möte med FN:s

generalförsamling (UNGASS) och exempel på lokalt

Agenda 21-arbete på olika områden. Regeringen

kommer under hösten att ta ställning till hur det

fortsatta Agenda-arbetet på nationell nivå skall

organiseras. Inom ramen för nationalkommitténs

verksamhet har startats ett informationssamarbete

mellan kommittén, Naturvårdsverket,

Kommunförbundet och Utvecklingsradion via

Internet.

Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har i oktober

1996 lämnat betänkandet Hållbar utveckling i

Sveriges skärgårdsområden (SOU 1996:153).

Betänkandet innehåller bedömningar och förslag om

åtgärder i fråga om vattenmiljö, sjöfart, fritidsbåtar,

fiske, areella näringar, naturvård, försvaret,

strandskydd, bebyggelse och planering. Många av

förslagen innebär ett ansvar för lokala och regionala

myndigheter att vidta åtgärder inom ramen för

befintlig lagstiftning. Regeringen kommer under

hösten 1997 att uppdra till berörda centrala

myndigheter och länsstyrelser att med utgångspunkt i

de länsvisa strategiprogrammen för regional miljö

(STRAM) och i samarbete med berörda kommuner

och lokala organisationer m.m. utveckla, fördjupa

och förankra arbetet i regionala och lokala miljö- och

utvecklingsprogram för några av de större

skärgårdsområdena. Regeringen kommer därvid att

ge Miljövårdsberedningen tilläggsdirektiv att följa och

stimulera arbetet med skärgårdsmiljöprogrammen

åren 1998 och 1999 samt att senast år 2000 redovisa

en utvärdering av det samlade miljöarbetet för att

bedöma i vilken mån miljö- och

utvecklingsprogrammen bidragit till att nationella

miljömål och förpliktelser enligt internationella

konventioner uppnås. Beträffande avgas- och

bullerkrav för fritidsbåtar har Europeiska

kommissionen på svenskt initiativ påbörjat ett arbete

med att utarbeta ett direktivförslag till gemensamma

regler. Kommissionen arbetar med att utforma

direktivförslaget enligt det till kommissionen

notifierade svenska lagförslaget innehållande

gränsvärden för avgaser och buller.

Naturvårdsverket har ansvarat för tilldelningen av

medel för sanering och återställning av miljöskadade

områden på regional och lokal nivå. Inom ramen för

det lokala investeringsprogrammet för ekologiskt

hållbar utveckling kan saneringsåtgärder ingå som en

del av en investeringsplan. Naturvårdsverkets

kompetens på området är även framöver viktig för att

vidmakthålla och uppdatera kunskapsläget avseende

efterbehandlingsbehov och också följa det

internationella arbetet på området.

Klimatkonventionen möts i Kyoto i december 1997

för att underteckna ett protokoll om minskningar av

växthusgaser. Sverige har som medlem i EU

medverkat till att föreslå ett förhandlingsbud

innebärande att alla industriländer bör minska

utsläppen av växthusgaserna koldioxid, metan och

dikväveoxid med 15 % mellan 1990 och 2010.

Klimatfrågorna är ett prioriterat arbetsområde och

har klara kopplingar till arbetet med hållbar

utveckling.

Sverige har hittills anmält 1 263 områden att ingå i

det europeiska nätverket av skyddade områden -

Natura 2000. Naturvårdsverket har i uppdrag att

senast den 15 november 1997 i samarbete med

länsstyrelserna lämna förslag till regeringen på

ytterligare områden som kan anmälas till nätverket.

Arbetet beträffande Natura 2000 har inneburit ett

delvis nytt sätt att arbeta med bevarandefrågor, för

såväl regionala som centrala myn-digheter. I

december 1997 kommer en utvärdering att göras av

kommissionen beträffande ett av de naturgeografiska

områdena i Natura 2000 som berör Sverige, den

boreala regionen. Detta blir den första utvärderingen

som görs inom Natura 2000.

Genom omprioriteringar skall Naturvårdsverket

skapa utrymme för att genomföra ett aktionsprogram

för biologisk mångfald. Regeringen har i proposition

1996/97:75 lämnat sina ställningstaganden

beträffande aktionsplanen.

I arbetet med skydd av olika naturtyper är skyddet

av skogsmiljöer särskilt uppmärksammat sedan flera

år. Miljövårdsberedningen har i betänkandet Skydd

av skogsmark (SOU 1997:97 och 98) bedömt behovet

och formerna av skydd av skogsmark för att bevara

den biologiska mångfalden. Rapporterna

remissbehandlas för närvarande. Vidare har

Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen i uppdrag att

fortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens

effekter på den biologiska mångfalden. De båda

verken har också regeringens uppdrag att utvärdera

återväxternas kvalitet och skyddet av skogsmark.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen med

sina ställningstaganden under år 1998 i dessa frågor.

Vid sidan av det statliga arbetet pågår diskussioner

om certifiering av det svenska skogsbruket i en

partsammansatt arbetsgrupp med representanter för

skogsbruk och naturvårdsorganisationer. Under första

halvåret 1997 ombildades gruppen, bl.a. ingår inte

Skogsägarnas riksförbund. Utifrån vissa

internationella grundprinciper har gruppen redovisat

ett förslag till svensk standard för ett miljöanpassat

skogsbruk. Beträffande skogsbolagen sker inom den

s.k. ekologiska landskapsplaneringens ram arbete

som kan innebära att skogsbruket begränsas helt eller

delvis under viss tid.

Riksdagen har vid behandlingen av statsbudgeten

för budgetåret 1997 utgiftsområde 23 (bet.

1996/97:JoU1, rskr 1996/97:113 och 114)

tillkännagivit att regeringen bör utarbeta en

sammanhållen rovdjurspolitik som möjliggör en

helhetssyn på de biologiska, jaktliga och

näringsmässiga frågorna. Enligt riksdagen bör

regeringen snarast återkomma till riksdagen med

förslag om en samlad rovdjurspolitik. Regeringen

avser att inom kort utforma direktiv för en utredning

med den breda ansats som riksdagen angivit.

Utredningen beräknas redovisa sina förslag under år

1998.

Naturvårdsverket har under 1997 medverkat till att

ett gemensamt, svenskt miljönät (Svenska miljönätet)

skapats på Internet. Olika myndigheter och

organisationer - miljönätets medlemmar - svarar för

innehållet. Under år 1998 bör Svenska miljönätet få

en permanent organisation, placerad vid

Naturvårdsverket. Regeringen beräknar att medel för

detta skall kunna frigöras genom om-prioriteringar

inom befintliga ramar.

Den kommitté för översyn av kemikaliepolitiken

(M 1996:02), som regeringen tillsatte våren 1996,

överlämnade sitt betänkande En hållbar

kemikaliepolitik (SOU 1997:84) den 16 juni 1997.

Betänkandet innehåller förslag till nya mål för

kemikaliepolitiken som är avsedda att understödja och

driva på arbetet mot en hållbar utveckling.

Kommittén föreslår att dessa mål skall utgöra

grunden för den politik Sverige skall driva nationellt,

inom EU och internationellt. Betänkandet har sänts på

remiss under hösten och kommer att behandlas inom

ramen för den miljöproposition som regeringen avser

att presentera för riksdagen under våren 1998.

Naturvårdsverket har i juni 1997 slutredovisat sitt

uppdrag att utvärdera det 50-procentiga

reduktionsmålet för utsläpp av kväve till havet.

Rapporten remissbehandlas för närvarande och

regeringen avser behandla rapporten i den

miljöpolitiska propositionen år 1998.

3.3 Resultatinformation om

länsstyrelsernas arbete inom

miljöområdet

Som övergripande mål gäller bl.a. att länsstyrelsernas

arbete skall utgå från den samlade regionala

miljöstrategin (STRAM), att särskild uppmärksamhet

skall ägnas åt uppbyggnaden av den regionala

miljöövervakningen samt att denna samordnas med

den nationella och den lokala miljöövervakningen.

Redovisningen av arbetet enligt miljöskyddslagen har

för budgetåret 1995/96 skett utifrån nya

verksamhetsmål. Härvid gäller bl.a. att

länsstyrelserna skall ha tagit fram program för både

tillsyn av de miljöfarliga verksamheter man har

tillsynsansvar för och för omprövning av gamla

tillstånd. Vidare gäller att prövningen av

tillståndsärendena inom miljöområdet skall

effektiviseras så att det finns beslut inom 6 månader

för minst 80 % av kompletta ärenden.

Av länsstyrelsernas redovisningar framgår att det

gemensamma datasystemet KRUT har använts av de

flesta län som underlag för arbete med både

tillståndsprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen.

Systemet har kunnat användas på ett bra sätt och

ibland även fått utgöra själva programmet i vissa län,

varför verksamhetsmålet om tillsynsprogram får

anses vara uppfyllt. Program som anpassats efter de

regionala förhållandena finns således för både

tillståndsprövning av gamla tillstånd och för tillsyn.

Redovisningen av tillståndsprövningen av gamla

tillstånd visar att många län av resursskäl inte

prioriterar sådan prövning eftersom många av de

gamla verksamheterna fortfarande har godtagbara

villkor. Tillgängliga resurser måste enligt länen

reserveras för prövningar som ger mest miljönytta.

Det viktiga är naturligtvis att länen har ett

välfungerande system för uppföljning av sitt löpande

miljöskyddsarbete för att nå verksamhetsmålen och

att resurserna används optimalt ur

miljöskyddssynpunkt. Effektivitetskravet att pröva 80

% av alla kompletta tillståndsärenden inom 6

månader har uppfyllts av hälften av alla län.

Som framgår av länsstyrelsernas arbete med de

övergripande målen, vilket redovisats i länens

samlade regionala miljöstrategi (STRAM), har

många län också aktivt engagerat sig i nya angelägna

uppgifter inom miljöskyddsområdet. Det gäller arbete

med miljöcertifiering EMAS och ISO 14000,

miljöanpassning av statliga myndigheter, sanering av

förorenade områden och fortsatt aktivt arbete med

Agenda 21 m.m. Det är angeläget att länsstyrelserna

på detta vis anpassar sitt miljöskyddsarbete efter

sådana nya aktuella arbetsuppgifter och även för in

uppgifter om sådant arbete i sin miljöstrategi.

Samordnade miljöövervakningsprogram har enligt

regeringens uppdrag till Naturvårdsverket införts i

varje län. I en treårig plan har den regionala

miljöövervakningen har också redovisats i s.k.

länsprogram. Dessa omfattar all regional

miljöövervakning, dvs. inte bara den som finansieras

med statliga medel via miljöövervakningsanslaget till

Naturvårdsverket. Den med statliga medel

finansierade miljöövervakningen har nyligen utretts

(SOU 1997:34) varför regeringen i den samlade

miljöpropositionen våren 1998 avser återkomma i de

frågor som har betydelse för både den regionala och

lokala miljöövervakningen.

En betydande del av länsstyrelsernas arbete vad

gäller naturvård har under budgetperioden gällt det

europeiska nätverket av skyddade områden - Natura

2000. Länsstyrelserna tillfördes vissa extra resurser

för att utföra arbetet. Naturvårdsverket och

länsstyrelserna skall tillsammans analysera behovet av

bevarande och skydd av områden i Sverige som

innehåller sådana naturtyper och arter som skall

bevaras enligt EG:s naturvårdsdirektiv. Den

huvudsakliga redovisningen genomfördes under år

1996 men har också fortsatt under år 1997.

Naturvårdsverket har regeringens uppdrag att senast

den 15 november 1997 lämna förslag till regeringen

till ytterligare områden.

Länsstyrelserna har också haft ett omfattande

arbete att administrera miljöstöden inom ramen för

miljöprogrammet för jordbruket med EU:s miljöstöd

inom jordbruket. Det utökade miljöprogrammet som

regeringen föreslår i propositionen om hållbart fiske

och jordbruk (prop. 1997/98:2) medför ett fortsatt

omfattande arbete för länsstyrelserna med bl.a.

insatser för information och utbildning rörande

jordbrukets miljöfrågor.

3.4 Regeringens bedömning med

anledning av revisionens

iakttagelser

Regeringen konstaterar med tillfredsställelse att

Riksrevisionsverket (RRV) inte har haft några

invändningar i revisionsberättelserna för budgetåret

1995/96 för Naturvårdsverket, Koncessionsnämnden

för miljöskydd och Kemikalieinspektionen. I RRV:s

ekonomiska värdering av de förstnämnda

myndigheterna har de fått betyget tillfredsställande.

Kemikalieinspektionen har fått betyget fullt

tillfredsställande. Vid kontakter med myndigheterna

har framgått att arbete pågår för att förbättra

ekonomiadministrationen ytterligare.

Riksdagens revisorer har granskat det samlade

försurningsarbetet i rapporten (1996/97:8)

Miljövårdsarbetet och försurningen. Revisorernas

rapport remissbehandlas för närvarande och det

slutliga ställningstagandet i form av ett förslag till

riksdagen väntas under slutet av hösten 1997.

Regeringen återkommer därefter till denna fråga.

Den översyn av Sveriges miljöarbete som OECD

genomförde 1995/96 har föranlett regeringen att

redovisa vissa pågående åtgärder och vidta ett antal

nya åtgärder. Dessa har redovisats i regeringens

skrivelse 1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt

hållbart samhälle.

3.5 Anslag

A 1. Statens naturvårdsverk

1995/96

Utgift

624 303

1

Anslag

s-

sparan

de

49 528

Därav

1996

Utgift

427 200

1997

Anslag

358 327

2

Utgifts

-

progno

s

383 155

1998

Förslag

268 104

1999

Beräkna

t

273 448

2000

Beräkna

t

277 819

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Inkl. anvisat på tilläggsbudget

Anslaget belastas av Naturvårdsverkets

förvaltningskostnader, inklusive kostnader för att

administrera den verksamhet som finansieras via

sakanslagen. Budgetåret 1995/96 och 1997 har medel

för vård och förvaltning av markinvesteringar

anvisats under detta anslag.

Anslagssparandet från budgetåret 1995/96 är

relativt stort. Detta beror främst på fördröjningar av

utbetalningar av beslutade projekt och beställda

uppdrag. Dessutom ingår en planeringsreserv inför

kommande besparingar. Prognosen för innevarande

budgetår visar på betydligt mindre anslagssparande.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Verksamhetsmålen för budgetåret 1995/96 är

indelade efter tretton miljöhot. Det är svårt att utifrån

verksamhetsmål i form av miljöhot dra slutsatser om

måluppfyllelse. Verkets årsredovisning för 1995/96

ger dock en mängd värdefull information i

dimensionerna miljöhot och funktioner. För

innevarande år har målen funktionsindelats. För att

ytterligare förbättra styrningen och

uppföljningsmöjligheterna av verket pågår arbete med

att vidareutveckla verksamhetsmålen samt

prestationsmått nära knutna till dessa

verksamhetsmål.

Överväganden

För att skapa ökat samband mellan markförvärv och

skötselåtgärder föreslår regeringen att de medel som

tidigare anvisats för skötselåtgärder under

förvaltningsanslaget A1 Statens naturvårdsverk

överförs till anslaget A4 Investeringar och skötsel för

naturvård. Vidare beräknar regeringen de medel för

personalkostnader som under år 1997 anvisats under

anslaget Investeringar inom miljöområdet under

förvaltningsanslaget.

Regeringen har i budgetpropositionen för år 1997

beräknat 10 miljoner kronor per år under en

treårsperiod för bidrag till anläggande av skoterleder.

Verksamheten har nyligen startats. Mot bakgrund av

behoven att minska statens utgifter beräknar

regeringen nu medlen för bidrag till skoterleder till 20

miljoner kronor i stället för 30 miljoner kronor för

treårsperioden 1997-1999.

Naturvårdsverkets roll på efterbehandlingsområdet

kommer från och med år 1998 att bestå i att på

central nivå vidmakthålla och uppdatera

kunskapsläget avseende efterbehandlingsbehov och

insatser i landet samt följa det internationella arbetet.

Verket skall vidare fungera som kunskapsstöd via

bl.a. utbildningar till framför allt lokala men även

regionala myndigheter samt ge handräckningstjänster

vid konkurser. Medel för verkets uppgifter på

efterbehandlingsområdet beräknas från och med år

1998 under förvaltningsanslaget.

Jordbruksverket har i samråd med

Naturvårdsverket och Riksantikvarieämbetet till

regeringen redovisat ett förslag till program för

uppföljning och utvärdering av miljöeffekterna av den

gemensamma jordbrukspolitiken. Genomförandet

bygger på deltagande från ovan nämnda myndigheter.

Regeringen föreslår att medel avsätts inom

utgiftsområde 23 för att genomföra det föreslagna

programmet. Naturvårdsverkets kostnader täcks inom

ramen för de medel som verket tidigare tilldelats för

arbetsuppgifter inom miljöprogrammet.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

I verksamheten ingår externt riktade informations-

och utbildningsinsatser, t.ex. utgivning av

publikationer, arrangemang av kurser, konferenser

och seminarier samt presstjänst och bibliotekstjänst.

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

(MKR)

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

21,6

23,9

-2,3

90

Prognos

1997

16,0

14,0

2,0

110

Budget 1998

16,5

14,5

2,0

110

Beräknat

1999

15,0

15,0

0

100

Beräknat

2000

15,5

15,5

0

100

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser

Regeringen konstaterar att Naturvårdsverket inte

erhållit någon invändning i revisionsberättelsen för

budgetåret 1995/96. I Riksrevisionsverkets

ekonomiadministrativa värdering har verket fått

betyget tillfredsställande. Verket arbetar med att

ytterligare förbättra ekonomiadministrationen.

Slutsatser

Regeringen beräknar ramanslaget för år 1998 till 268

104 000 kronor. Anslaget beräknas preliminärt till

273 448 000 kronor för år 1999 och till 277 819 000

kronor för år 2000.

A 2. Miljöövervakning m.m.

1995/96

Utgift

77 474

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

7 152

Därav

1996

Utgift

35 381

1997

Anslag

93 952

Utgifts

-

progno

s

101 104

1998

Förslag

85 452

1999

Beräkna

t

91 452

2000

Beräkna

t

91 452

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Reservationsanslaget Bidrag tilll miljöarbete

Under detta anslag anvisas medel för

miljöövervakning och för bidrag till vissa ideella

organisationers miljöarbete samt för

bilavgasundersökningar.

Miljöövervakningen har som mål att beskriva

tillståndet i miljön och dess förändringar.

Naturvårdsverkets miljöövervakningsnämnd fattar

beslut om den nationella miljöövervakningens

inriktning och fördelar medel till denna.

Inom den nationella miljöövervakningen fördelas

även medel för viss regional miljöövervakning som

specificeras i avtal med länsstyrelserna. En mindre

andel används också för internationellt

miljöövervakningssamarbete.

Ett samlat program för den framtida

miljöövervakningens omfattning och inriktning har på

regeringens uppdrag utretts och redovisats av

Naturvårdsverket under år 1996 (rapport 4543-1). I

programmet har verket presenterat förslag till en

fortsatt utbyggnad av miljöövervakningen från 73

miljoner kronor år 1995 till 181 miljoner kronor om

året år 2000. Med Naturvårdsverkets program som

underlag har regeringen tillkallat en särskild utredare

som granskat dagens miljöövervakning och utarbetat

förslag till verksamhetens fortsatta inriktning,

omfattning, struktur och finansiering. Utredaren har

överlämnat betänkandet Övervakning av miljön (SOU

1997:34). Utredningen, som omfattar den verksamhet

som för närvarande finansieras med statliga anslag till

Naturvårdsverket och beslutas av verkets

miljöövervakningsnämnd, kommer att behandlas i

den miljöpolitiska propositionen som regeringen

lämnar under våren 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Som Naturvårdsverket redovisat i sitt program är

miljöövervakningen en förutsättning för uppföljning

av miljötillståndet mot miljörelaterade mål.

Miljöövervakningen ger underlag för beslut om

åtgärder och måste präglas av långsiktighet och

stabilitet. Miljöproblemen domineras i dag av en

diffus påverkan som är resultatet av flera sektorers

verksamhet och av effekter från deposition av

långväga transporterade föroreningar. Internationell

samverkan, framför allt genom EU-medlemskapet,

har medfört ökade krav på miljöövervakningen.

Av Naturvårdsverkets årsredovisning framgår att

verket genom sin miljöövervakningsnämnd fördelat

tillgängliga medel som också inkluderar medel från

en tillfällig strukturfond för den nationella och

regionala miljöövervakningen. Flera samnordiskt

planerade övervakningsprogram har kunnat

genomföras under perioden delvis tack vare tillskott

av medel från besparingar inom andra delar av

verket.

I den nu presenterade utredningen SOU 1997:37

har utredaren strävat efter att föreslå utrymme för

vissa av de nya och angelägna delar av

miljöövervakningen som Naturvårdsverket pekat på.

Som villkor för sådant utrymme gäller emellertid att

utredningen kan föreslå hur verksamheten kan

finansieras. Enligt utredningen är möjligheterna till

finansiering för en ökad omfattning av

miljöövervakningen enligt Naturvårdsverkets

program begränsade. Dock konstaterar utredningen

att ett miljöövervakningsprogram på en annan nivå än

den som Naturvårdsverket föreslagit fortfarande kan

vara en värdefull del av det samlade miljöarbetet och

att miljöövervakningen måste inriktas mot de

miljömål statsmakterna sätter upp.

Slutsatser

I regeringens budgetproposition för år 1997 anges att

regeringen avser återkomma i budgetpropositionen

för 1998 med förslag om miljöövervakningens

inriktning och resurser. Det bör emellertid göras en

samlad bedömning av miljöövervakningens

omfattning och inriktning i samband med att målen

och inriktningen av den framtida miljöpolitiken läggs

fast. Regeringen avser därför återkomma i frågan i

den samlade miljöpropositionen våren 1998.

I avvaktan på närmare klarlägganden i uppdrag

och arbeten enligt ovan anser regeringen att medlen

till miljöövervakningen för budgetåret 1998 bör

beräknas med det belopp som för 1997 avsatts för

miljöövervakning. År 1999 räknar regeringen

preliminärt med en ökning med 6 miljoner kronor.

Regeringen beräknar vidare sammanlagt 3,5

miljoner kronor för bidrag till Internationella

försurningssekreteriatet, Naturskyddsföreningen och

Sveriges hembygdsförbund för visst arbete inom

naturvård och miljöskydd.

För avgasverksamheten beräknas oförändrat

anslag. En översyn av finansieringen av

bilavgasverksamheten m.m. kommer att göras under

hösten 1997. Regeringen avser återkomma till frågan

i samband med vårpropositionen 1998.

Regeringen beräknar anslaget för år 1998 till

sammanlagt 85 452 000 kronor. Anslagsnivån för

1999 och 2000 bör i avvaktan på närmare beredning

av underlag för beslut om den framtida

miljöövervakningningen preliminärt beräknas till

91 452 000 kronor.

A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet

för sjöar och vattendrag

1995/96

Utgift

152 869

1

Anslag

s-

sparan

de

61 226

Därav

1996

Utgift

84 363

1997

Anslag

130 000

Utgifts

-

progno

s

177 888

1998

Förslag

140 000

1999

Beräkna

t

140 000

2000

Beräkna

t

140 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för statsbidrag för återställning

av skador förorsakade av försurande luftföroreningar.

Bidragsbestämmelserna finns reglerade i

förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning

av sjöar och vattendrag. Bestämmelserna innebär att

statsbidrag får lämnas till kalkning, biologisk

återställning i kalkade vatten samt till nödvändiga

utredningar och undersökningar i samband med

kalkning eller biologisk återställning. Frågor om

bidrag till kalkningsverksamhet prövas av

länsstyrelserna. Länsstyrelserna har redovisat

verksamheten som finansieras under detta anslag

under budgetåret 1995/96. Naturvårdsverket har

överlämnat en sammanställning av länsstyrelsernas

redovisningar till regeringen.

Utgiftsutvecklingen enligt Naturvårdsverkets

budgetprognos visar att anslaget inte kommer att

förbrukas under innevarande budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av Sveriges sjöar och vattendrag är ca 20 % påtagligt

försurade. Kalkning i stor skala av sjöar och

vattendrag har pågått sedan mitten av 1970-talet.

Under budgetåret 1995/96 omfattade

kalkningsverksamheten 7 500 sjöar och 12 000 km

rinnande vatten. Målet med kalkningen har under de

senaste tre budgetåren uppnåtts i ca 90 % av

sjökalkningarna och ca 80 % av vattendragen. De

biologiska effekterna har varit övervägande positiva

även om vissa kalkningar inte nått uppsatt mål.

Länsstyrelserna arbetar kontinuerligt med att förbättra

resultaten i de pågående projekten. Ansträngningar

sker för att hålla nere kostnader genom bättre

upphandlingar, rationell bidrags-administration samt

utvärdering av den egna verksamheten.

Regeringen tillsatte hösten 1995 en särskild

utredare för att se över kalkningsverksamheten.

Utredningen redovisade resultaten av sitt arbete i

betänkandet Kalkning av sjöar och vattendrag (SOU

1996:53). Utifrån de förslag som

kalkningsutredningens betänkande presenterade fick

Naturvårdsverket i uppdrag av regeringen att till den

21 mars 1997 ta fram en nationell plan för den statligt

finansierade kalkningsverksamheten i sjöar och

vattendrag. Den nationella planen skall, enligt

direktiven, innehålla ett underlag med klara

objektsprioriteringar på nationell nivå med

utgångspunkten att bevara den biologiska mångfalden

och bibehålla möjligheterna till nyttjande av sjöar och

vattendrag. Prioriteringen skall göras med hänsyn till

hur försurningsproblemet ser ut i landet, men även,

enligt försiktighetsprincipen, till var problemen med

återförsurning är mest överhängande.

I uppdraget ingick också att göra en översyn av

kalkningsverksamhetens framtida organisation,

ekonomiska redovisningssystem, utbetalningsrutiner

samt att ge förslag till förändringar i förordningen

(SFS 1990:1510). Naturvårdsverket har också utfört

en undersökning av den samhällsekonomiska nyttan

av kalkningsverksamheten. Detta uppdrag

redovisades den 1 september 1997.

Naturvårdsverkets uppdrag är en viktig del i

arbetet med att säkerställa den biologiska mångfalden

och nyttjandet av sjöar och vattendrag.

Naturvårdsverkets delrapport Nationell plan för

kalkningsverksamheten som lämnades till regeringen

den 25 mars 1997, innehåller grunden och kriterierna

för en bedömningsmall.

Rapporten har remissbehandlats under sommaren

1997 och remissinstansernas synpunkter kommer att

ge Naturvårdsverket mer underlag inför det fortsatta

arbetet med objektsprioriteringen. I

Naturvårdsverkets redovisning den 1 september 1997

presenterades en projektplan för det fortsatta arbetet

med den nationella planen med utgångspunkt från

remissvaren. Naturvårdsverket redovisade också den

1 september förslag till hur kalkningsverksamheten

skall organiseras i framtiden. Förslaget innebär att

Naturvårdsverket ges ökade möjligheter att styra

verksamheten bl.a. genom att ha större ansvar för

kalkningens planering, uppläggning, genomförande

samt ges möjlighet att ompröva länsstyrelsens beslut.

Länsstyrelsens arbete kommer att samordnas i

regioner där de tillsammans tar fram en regional

kalkningsplan. De förordningsändringar som krävs

redogör verket för i sin redovisning.

Naturvårdsverket föreslår också att det nuvarande

bidragssystemet bibehålls med 85, 95 resp. 100 %

statsbidrag samt att Skogsstyrelsens program för

markkalkning samordnas med verkets program för

kalkning av sjöar och vattendrag.

Undersökningen om kalkningsverksamhetens

samhällsnytta visar att kalkning är

samhällsekonomiskt lönsamt. Varje satsad krona är

värd minst 1,50-2 kronor, enligt Naturvårdsverkets

undersökning.

För att påverka uppkomsten till försurningen

arbetar Sverige aktivt internationellt med att få till

stånd en minskning av de försurande utsläppen. EU-

kommissionen har, på rådets begäran, tagit fram en

försurningsstrategi där slutmålet är att kritiska

belastningar inte skall överskridas. Delmålet är att till

år 2010 minska de områden där den kritiska

belastningen överskrids med minst 50 %.

Slutsatser

Försurning av mark och vatten har fortgått under en

lång tidsperiod. Trots positiva utvecklingstendenser

kommer behovet av kalkning att finnas kvar under en

överskådlig tid. Kalkningen innebär därför ett

långsiktigt åtagande. En långsiktig planering är

önskvärd för att kalkningsverksamheten skall kunna

bedrivas effektivt.

Under de senaste åren har kalkningsanslaget

varierat kraftigt från år till år bl.a. beroende på stora

anslagsreserver. Regeringen anser att det är viktigt att

kalkningsverksamheten ligger på en jämnare nivå och

att anslaget utnyttjas effektivt. Regeringen anser att

kalkningsanslaget i fortsättningen skall vara 140

miljoner kronor per år. Under den närmaste tiden

kommer dock verksamheten att kunna ligga på en

något högre nivå med hänsyn till innestående

reservationer.

Det långsiktiga målet med det svenska

kalkningsprogrammet skall vara det nationella

intresset att bevara den biologiska mångfalden och att

bibehålla förutsättningarna för utnyttjandet av

naturresurserna i sjöar och vattendrag. Regeringen

utgår från att redan kalkade vatten i de mest

försurningsdrabbade områdena i sydvästra Sverige i

stor utsträckning kommer att återkalkas.

Regeringen beräknar anslaget för år 1998 till

140 000 000 kronor. Anslaget för år 1999 och 2000

beräknas preliminärt till samma belopp.

A 4. Investeringar och skötsel för

naturvård

1995/96

Utgift

292 728

1,

2

Anslag

s-

sparan

de

46 245

Därav

1996

Utgift

110 517

1997

Anslag

221 592

2,

3

Utgifts

-

progno

s

238 237

1998

Förslag

291 473

1999

Beräkna

t

297 130

2000

Beräkna

t

239 780

1. Beloppen anges i tusental kronor

2. Anslaget Investeringar inom miljöområdet

3. Inkl. anvisat på tilläggsbudget

Från anslaget betalas förvärv av mark i syfte att be-

vara den biologiska mångfalden genom att skydda

särskilt värdefulla naturområden. De naturvårdsobjekt

i statens ägo som förvärvas med medel från anslaget

redovisas på naturvårdsfonden, vilken förvaltas av

Naturvårdsverket. Från anslaget betalas vidare

ersättning till markägare för intrång i pågående

markanvändning enligt naturvårdslagen (1964:822)

samt enligt 86 och 122 §§ byggnadslagen i dess

lydelse intill den 1 januari 1965. Vidare kan från

anslaget bidrag lämnas till kommuner och

kommunala stiftelser för skydd av värdefulla

naturområden. Dessutom får anslaget användas för

utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader i

samband med säkerställande av värdefulla

naturområden. Bidrag för naturvårdsåtgärder från

EU:s fond LIFE redovisas under anslaget.

Största delen av anslaget för innevarande budgetår

beräknas bli förbrukat. Reservationen avser nästan

helt tidigare beviljade LIFE-medel.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1995/96 säkerställde

Naturvårdsverket drygt 35 000 hektar mark, i första

hand genom förvärv. I huvudsak har förvärven gällt

skog av olika typer såsom urskogar, ädellövskogar

och skogs/myrmosaikområden. Satsningarna har

liksom tidigare år framför allt syftat till att bevara den

biologiska mångfalden och naturvärden i övrigt. Den

areal som säkerställdes under det första halvåret av

budgetåret 1997 uppgår till 7 500 hektar.

Genomsnittskostnad per ha är ungefär den dubbla

jämfört med tidigare år. Den högre kostnaden beror

huvudsakligen på att förvärvad skogsmark är av

produktivare slag - och därmed dyrare - än vad som

förvärvats under tidigare år.

Överväganden

Anslaget till markförvärv är ett av

naturvårdspolitikens viktigaste instrument för att

bevara den bio-logiska mångfalden. Regeringen anser

därför att det trots det statsfinansiella läget är

angeläget att behålla en hög ambitionsnivå på detta

område.

Sverige har genom Naturvårdsverket möjlighet att

ansöka om bidrag från EU:s fond LIFE för

naturvårdsåtgärder. Under år 1997 har EU beviljat

Naturvårdsverket 27 miljoner kronor till två projekt.

Eftersom projekten är fleråriga kommer endast

mindre delar av dessa medel att förbrukas under

budgetåret 1997. Medlen skall huvudsakligen

användas för markförvärv men till mindre del även

till skötselåtgärder. För tidigare budgetår har EU

beviljat medel om tillsammans ca 50 miljoner kronor.

För år 1998 uppskattas LIFE-projekt kunna erhålla

bidrag om ca 25 miljoner kronor. Regeringen

beräknar medel motsvarande detta bidrag under

anslaget. Motsvarande belopp beräknas under

inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EG.

För skötsel av naturreservat m.m. använder

Naturvårdsverket för närvarande delar av

förvaltningsanslaget A1 Statens Naturvårdsverk.

Medlen fördelas i huvudsak länsvis efter redovisade

behov från länsstyrelserna. Under år 1997 används 75

miljoner kronor för sådana skötselåtgärder. Många av

de områden som inköps kräver betydande insatser för

att områdenas naturvärden skall kunna bevaras eller

områdena restaureras till den karaktär som man vill

eftersträva. Åtgärderna kan vara av engångskaraktär

eller ske med varierande tidsmellanrum. Behoven av

sådana åtgärder kan variera högst betydande mellan

olika år. I verkets redovisning till regeringen den 26

november 1996 av förslag till besparingsåtgärder

anger verket att möjligheten att slå ihop anslaget för

markinköp och medlen för skötsel bör övervägas för

att därigenom skapa förutsättningar för ökad

flexibilitet mellan markförvärv och skötselåtgärder.

Regeringen delar verkets syn och beräknar därför

medel för investeringar och skötsel för naturvård

under samma anslag genom överföring av 75

miljoner kronor från förvaltningsanslaget till anslaget

Investeringar och skötsel för naturvård.

Fortsättningsvis bör personalkostnader knutna till

anslagets verksamhet helt belasta verkets

förvaltningsanslag. Med anledning härav förs 1

miljon kronor över till verkets förvaltningsanslag.

Beställningsbemyndigande

Regeringen bör som tidigare bemyndigas att under

löpande budgetperiod ikläda staten ekonomiska

förpliktelser för utgifter som skall betalas under

nästkommande budgetperiod. Bemyndigandet bör

uppgå till 60 miljoner kronor för utgifter som skall

betalas år 1999.

Slutsatser

Regeringen beräknar anslaget till 291 473 000 kronor

för år 1998. För år 1999 beräknas anslaget till 297

130 000 kronor. I avvaktan på regeringens översyn

av utgiftsområdesramen för år 2000 beräknas anslaget

preliminärt till 239 780 000 kronor för år 2000.

A 5. Koncessionsnämnden för

miljöskydd

1995/96

Utgift

26 242

1

Anslag

s-

sparan

de

2 367

Därav

1996

Utgift

17 600

1997

Anslag

18 675

Utgifts

-

progno

s

19 028

1998

Förslag

19 014

1999

Beräkna

t

19 605

2000

Beräkna

t

19 917

1. Beloppen anges i tusental kronorr

Koncessionsnämnden för miljöskydd är en central

förvaltningsmyndighet med huvudsaklig uppgift att

pröva frågor rörande miljöfarlig verksamhet enligt

miljöskyddslagen. Nämnden har vidare en viktig

roll i beredningen av ärenden som prövas av

regeringen enligt 4 kap. lagen (1987:12) om

hushållning med naturresurser m.m.

En jämförelse mellan budget och utfall 1995/96

visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut.

Anslagssparandet beräknas minska till år 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av årsredovisningen framgår att

prövotidsärendena och antalet överklagade beslut

av länsstyrelserna har ökat. Ärendenas omfattning

och svårighetsgrad varierar starkt. Liksom andra

rättsprövande myndigheter har

Koncessionsnämnden svårt att finna mätbara

kvalitetsmått för rättssäkerheten. Regeringen

bedömer att effektiviteten i verksamheten är

tillfredsställande.

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen avseende

nämnden. I verkets ekonomiadministrativa

värdering har nämnden erhållit betyget

tillfredsställande.

Slutsatser

Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget

år 1998 för Koncessionsnämnden för miljöskydd

till 19 014 000 kronor. Regeringen har i

lagrådsremiss om en miljöbalk föreslagit att

nämnden upphör den 1 januari 1999 då nämndens

verksamhet förs över till domstolsväsendet. I

avvaktan på regeringens proposition om en

miljöbalk och riksdagens beslut beräknar

regeringen preliminärt anslaget för år 1999 till

19 605 000 kronor och för år 2000 till 19 917 000

kronor.

A 6. Kemikalieinspektionen

1997

Anslag

82 570

1

Utgifts

-

progno

s

85 045

1998

Förslag

80 011

1999

Beräkna

t

78 329

2000

Beräkna

t

79 731

1. Beloppen anges i tusental kronor

Kemikalieinspektionen (KemI) är central

förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och

miljörisker med kemiska produkter i den mån

frågorna inte handläggs av någon annan

myndighet.

Kemikalieinspektionens övergripande uppgift är att

arbeta för att minska riskerna för skador på människa

och miljö från kemiska ämnen och produkter.

Kemikalieinspektionens verksamhet finansieras

huvudsakligen genom avgifter som tas in enligt

förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel,

förordningen (1989:216) om kemikalieavgifter, enligt

Kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 1991:7)

om försäljning och användning av biologiska

bekämpningsmedel och om genetiskt modifierade

organismer (1994:901).

Regeringen beslutade den 30 april 1997 att högst 5

miljoner kronor av det överskott som uppstått

budgetåret 1995/96 får disponeras av

Kemikalieinspektionen under år 1997.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Kemikalieinspektionens årsredovisning visar att

verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att

de uppsatta målen kan nås. Regeringen konstaterar

att Riksrevisionsverket inte har haft något att

erinra i revisionsberättelsen avseende

Kemikalieinspektionen.

Intäkterna från kemikalieavgifter beräknas till

56 734 000 kronor för år 1998 och för

bekämpningsmedelsavgifter till 18 292 000 kronor.

Intäkter från kemikalieavgifter redovisas på

inkomsttitel 2543. Intäkter från bekämpningsmedel

redovisas på inkomsttitel 2538.

Sveriges medlemskap i EU innebär att en

dominerande del av inspektionens verksamhet ligger

inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. EU-

medlemskapet har inneburit kraftigt ökade insatser

inom områdena klassificering/märkning,

förhandsanmälan av nya ämnen och EU:s arbete med

begränsning av vissa kemiska ämnen.

Kemikalieinspektionens insatser bidrar till att för

Sverige prioriterade kemikaliefrågor uppmärksammas

inom EU.

Kemikalieinspektionen deltar aktivt vid

utvärderingen av växtskyddsmedel inom ramen för

EU:s registrering av sådana medel enligt Rådets

direktiv av den 15 juli 1991 om utsläppande av

växtskyddsmedel på marknaden (EGT nr L230 s:1

19.8.91, Celec.nr. 391L0414). Sverige kommer även

fortsättningsvis inom ramen för programmet för

existerande ämnen få rapportörskapet för ett antal

prioriterade ämnen, vilket innebär en utvärdering av

ämnets miljö- och hälsorisker.

Kemikalieinspektionens insatser bör inriktas på att

påverka EG och dess lagstiftning i riktning mot den

höga svenska skyddsnivån på kemikalie- och

bekämpningsmedelsområdet. Under det närmaste året

krävs särskilda insatser av Kemikalieinspektionen för

de ämnen som är föremål för

övergångsbestämmelserna samt EG:s arbete med

bekämpningsmedel.

Slutsatser

Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer

som lades fast i propositionen 1993/94:163 Riktlinjer

för en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället (bet.

1993/94:JoU23, rskr. 1993/94:273) och i regeringens

skrivelse 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU

- inriktning och genomförande (bet. 1994/95:JoU23,

rskr. 1994/95:424) bör gälla även för budgetåret

1998. Kemikalieinspektionens arbete med att öka

kemikaliesäkerheten till skydd för hälsa och miljö

både nationellt och inom EU bör för nästa år i

huvudsak bedrivas med samma inriktning som hittills.

Regeringen beräknar anslaget för år 1998 till

80 011 000 kronor. Anslaget beräknas preliminärt till

78 329 000 kronor för år 1999 och 79 731 000

kronor år 2000.

A 7. Visst internationellt

miljösamarbete

1995/96

Utgift

34 401

1

Anslag

s-

sparan

de

20 933

Därav

1996

Utgift

28 285

1997

Anslag

41 562

Utgifts

-

progno

s

41 500

1998

Förslag

37 762

1999

Beräkna

t

36 562

2000

Beräkna

t

36 562

1. Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget disponeras för utgifter för Sveriges

deltagande i vissa internationella organisationer

och för internationellt samarbete inom

Miljödepartementets ansvarsområde.

Anslaget belastas även av utgifter för bidrag och

medlemsavgifter enligt Sveriges åtaganden inom

internationella miljökonventioner och avtal.

Från anslaget betalas kostnader för deltagande i

vissa möten inom ramen för internationella

miljökonventioner och avtal, möten inom ramen för

FN-systemet och inom organisationer såsom OECD,

ECE, Europarådet samt miljösamarbetet i fråga om

Arktis. Vidare betalas från anslaget vissa kostnader

för bilateralt miljösamarbete.

Förenta Nationernas miljöfond inrättades genom

beslut av 1972 års Generalförsamling för att inom

ramen för FN:s Miljöprogram (UNEP) helt eller

delvis finansiera kostnaderna för nya

miljövårdsinitiativ inom FN:s olika organ. Fondens

användning står under överinseende av FN:s

miljöstyrelse. Sveriges årliga bidrag till miljöfonden

belastar anslaget.

Regeringens överväganden

Det internationella miljösamarbetet kommer

fortsatt att vara betydelsefullt och resurskrävande.

Under 1998 kommer bl.a. Sveriges deltagande vid

FN:s Miljöstyrelses möte, FN:s kommission för

hållbar utveckling (CSD) samt möten inom ramen

för det internationella konventionsarbetet att kräva

särskilda resurser.

Den 28 november 1996 inrättade regeringen ett

Agenda 21 sekretariat för Östersjörådet (dir.

1996:99). Sekretariatet skall koordinera och initiera

insatser och utarbeta förslag så att innehåll och

utformning av en Agenda 21 uppfyller målet om

hållbar utveckling i regionen. Arbetet skall vara

slutfört senast den 1 juli 1998. Regeringen beräknar

kostnaderna under 1998 till 1 200 000 kronor som

finansieras genom indragning av det under fjortonde

huvudtiteln uppförda reservationsanslaget B 13

Miljöinsatser i Östersjöregionen från budgetåret

1993/94.

Anslaget för år 1998 beräknas till 37 762 000

kronor. För år 1999 beräknas anslaget till 36 562 000

och för år 2000 likaledes till 36 562 000 kronor.

A 8. Stockholms internationella

miljöinstitut

1995/96

Utgift

18 000

1

Därav

1996

Utgift

12 000

1997

Anslag

12 000

Utgifts

-

progno

s

12 000

1998

Förslag

12 000

1999

Beräkna

t

12 000

2000

Beräkna

t

12 000

1. Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget redovisas utgifterna för statens

stöd till Stockholm internationella miljöinstitut

(SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23,

rskr. 1987/88:373). Staten finansierar för

närvarande ca 30 % av SEI:s verksamhet.

SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera,

genomföra och föra ut resultat av studier och

forskning vad gäller värdering och utveckling av

miljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samt

relaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar

utveckling.

SEI har förutom sitt huvudkontor i Stockholm tre

övriga kontor, ett i Boston, ett i New York och ett i

Tallin.

SEI har byggt upp en internationellt erkänd

verksamhet och utvecklat forskningen inom områden

som är relevanta för de globala miljöproblemen.

Institutet har inriktat sin verksamhet på bl.a.

energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med

etik och miljövärden.

Regeringen beräknar anslaget till 12 000 000

kronor för 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

samma belopp.

4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m.

4.1 Omfattning/ändamål

Statens strålskyddsinstitut (SSI) övervakar strålskyddet

vid de kärntekniska anläggningarna och vid behandling

och lagring av kärnavfall och använt kärnbränsle samt

utövar tillsyn däröver. SSI kontrollerar att utsläpp till

luft och vatten under normaldrift hålls inom fastställda

gränser. SSI utövar också tillsyn av sådan verksamhet

med joniserande strålning som ligger utanför

kärnenergisektorn och av verksamhet med icke-

joniserande strålning. Dit hör t.ex. verksamhet på

sjukhus, forskningsinstitutioner och annan industriell

verksamhet än kärnkraft liksom kontroll av naturlig

strålning. SSI har en beredskap för rådgivning och

information vid kärntekniska olyckor inom eller utom

landet.

Statens kärnkraftinspektion (SKI) övervakar

säkerheten vid de svenska kärntekniska anläggningarna.

SKI utövar också tillsyn över behandling och lagring av

kärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använt

kärnbränsle i det centrala mellanlagret för använt

kärnbränsle (CLAB) i Oskarshamn samt slutförvaring

av kärnavfall i slutförvaret för låg- och medelaktivt

avfall (SFR-I) i Forsmark. SKI handhar även sådana

uppgifter kring hantering av kärnämne och kärnteknisk

utrustning som följer av Sveriges internationella

åtaganden om icke-spridning av kärnvapen m.m. och i

den utsträckning dessa uppgifter inte handhas av den

Europeiska kommissionen. SKI utövar vidare tillsyn

över reaktorinnehavarnas program för att hantera och

slutförvara använt kärnbränsle och kärnavfall och för att

riva kärnkraftverken, samt över avsättning och

användning av medel inom det statliga

finansieringssystem som skall täcka kostnaderna härför.

Mot bakgrund av energipropositionen (prop.

1996/97:84), som bl.a. innebär avställning av en

reaktor år 1998, behöver SSI:s och SKI:s tillsyn på

kärnenergiområdet öka i omfattning för att säkerställa

ett bra skydd av personal, allmänhet och miljö.

Verksamhetsområdet tillförs därför ytterligare 23,5

miljoner kronor fr.o.m. år 1998.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

329,2

242,2

246,1

244,2

249,9

255,6

4.2 Resultatbedömning och

slutsatser

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

SSI:s och SKI:s verksamhet har drivits inom givna

ekonomiska ramar och med ett gott strålskydd vid

tillsynsobjekten och med en god säkerhet vid de

kärntekniska anläggningarna.

Större förändringar

Riksdagens behandling av regeringens proposition om

en uthållig energiförsörjning.

Prioriteringar för 1998

Myndigheternas engagemang i frågor som rör

avveckling av kärnkraftsreaktorer ökar.

I energipropositionen (prop. 1996/97:84) betonas vikten

av att säkerheten kan upprätthållas i den nya situation

som uppstår i och med avställningen av en reaktor år

1998. Detta medför krav på ökade insatser från SKI och

SSI. Motivationen, engagemanget och

uppmärksamheten hos personalen vid kärnkraftverken

måste vidmakthållas på en hög nivå trots den

påfrestning en avställning innebär. Myndigheterna

måste överväga särskilda tillsynsinsatser och beredas

tillfälle att förstärka sin kompetens och sina resurser för

att övervaka att säkerheten vidmakthålls under hela

driftperioden.

De senaste årens säkerhetsrelaterade händelser vid

kärnkraftverken, behovet av skärpt kontrollverksamhet

när reaktorerna blir äldre samt kraftföretagens aviserade

renoveringar och moderniseringar, indikerar vidare att

antalet ärenden och deras grad av komplexitet kommer

att öka framöver. Den genomgång av

konstruktionsförutsättningarna för de äldre reaktorerna

som nu pågår inom kärnkraftsindustrin kan komma att

resultera i reviderade bedömningar av behovet av

säkerhetshöjande åtgärder. Myndigheterna måste ha

förutsättningar att vara starkt engagerade och

pådrivande i detta arbete, bl.a. genom att formulera

2000-talets säkerhetskrav.

På kärnavfallsområdet väntas kraven på SKI:s och

SSI:s tillsynsverksamhet öka i takt med att planeringen

av den slutliga avfallshanteringen efter hand övergår i

konkretare åtgärder.

Regeringen förutser mot denna bakgrund en ökad

arbetsbelastning och därmed ett ökat resursbehov hos

SKI och SSI. Det är viktigt att de båda myndigheterna

har resurser till tillsynsverksamhet och forskning samt

kompetensutveckling och internationellt

erfarenhetsutbyte. Samhällets insyn och statens

övergripande ansvar för kärnsäkerheten måste

upprätthållas. Myndigheterna bör ha resurser för att

behålla och anställa specialistkompetens på området. De

resursförstärkningar som behövs bör finansieras med

höjda avgifter för kärnkraftsföretagen.

En internationell kärnsäkerhetskonvention, till vilken

Sverige anslutit sig, trädde i kraft i slutet av 1996. Det

första granskningsmötet skall hållas 1999. Vid detta och

följande granskningsmöten skall konventionsländerna

granska varandras kärnsäkerhetsprogram. En

internationell kärnavfallskonvention, till vilken Sverige

avser ansluta sig, slutförhandlades i september 1997.

SKI och SSI förväntas medverka i

granskningsprocedurerna under båda konventionerna.

SKI och SSI medverkar också med insatser inom det

svenska samarbetet med Öst- och Centraleuropa. Dessa

insatser beräknas fortsätta i oförändrad omfattning även

under budgetåret 1998. Samarbetet finansieras över det

s.k. Östeuropaanslaget inom utgiftsområde 7

Internationellt bistånd.

4.3 Övrig statlig verksamhet

Kärnavfallsfonden

Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet

(kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd till

kärnteknisk verksamhet skyldig att svara för att allt i

verksamheten uppkommet kärnavfall och använt

kärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt

och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs

avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedan

verksamheten har upphört (10 §). Dessa åtaganden

innebär enligt förarbetena (prop. 1983/84:60) också ett

ansvar för att klarlägga vilka åtgärder som behövs och

hur dessa åtgärder skall kunna genomföras.

I det ansvar som enligt 10 § kärntekniklagen läggs på

reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till

kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska

kostnader som behövs för avfallshanteringen. Som

påpekades av Lagrådet i yttrandet över den tidigare

finansieringslagen (prop. 1980/81:90, s. 637) omfattar

tillståndshavarens skyldigheter även att ansvara med

återstoden av sin förmögenhet för kostnader avseende

sådana åtaganden, ifall tillståndshavaren skulle underlåta

att fullgöra sina skyldigheter och staten därför nödgas

vidta åtgärderna.

Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida

utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren

av en kärnkraftsreaktor årligen, så länge reaktorn är i

drift, erlägga en avgift samt ställa säkerheter till staten

för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att

betala kostnader för hantering och slutförvaring av

använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall,

avveckling och rivning av reaktoranläggningar och

forskning på kärnavfallsområdet. Medlen används också

för att täcka de kostnader som staten har för tillsyn och

kompletterande forskning på kärnavfallsområdet.

Avgifter skall vidare täcka de kostnader som

reaktorinnehavarna, staten och kommunerna har för

information till allmänheten.

Regeringen fastställer avgiften årligen för

nästkommande kalenderår. Avgiften beräknas per

kilowattimme och bestäms individuellt för varje verk.

Utöver den årliga avgiften skall reaktorinnehavarna

ställa fullgoda säkerheter för kostnader som inte täcks

av inbetalade avgiftsmedel för hantering och

slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt

rivning av kärnkraftverken. Säkerheterna skall sålunda

dels säkerställa fonduppbyggnaden om en reaktor skulle

stängas av före reaktorns s.k. intjänandetid på 25 år,

dels säkerställa finansieringen vid en eventuell fondbrist

beroende på oplanerade händelser efter det att alla

reaktorer stängts av och avgiftsmedel från

kärnkraftproduktionen inte längre tillförs fonden.

Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämnd

Kärnavfallsfonden. Fondens medel skall enligt

finansieringslagen placeras på konto i

Riksgäldskontoret. Kärnavfallsfondens styrelse har

träffat avtal med Riksgäldskontoret om formerna för

placeringen av medlen. Avkastning på fondens medel

skall läggas till kapitalet.

Enligt den förvaltningsberättelse för

Kärnavfallsfonden för år 1996 avseende

medelsförvaltningen enligt finansieringslagen, som

Kärnavfallsfondens styrelse lämnat till regeringen,

framgår att inbetalade avgifter för år 1996 uppgick till 1

350 miljoner kronor (1 270 miljoner kronor år 1995).

Utbetalade ersättningar uppgick till 427 miljoner kronor

(398 miljoner). Vid utgången av år 1996 var

Kärnavfallsfondens marknadsvärde 20 831 miljoner (17

939 miljoner kronor enligt de förvaltningsregler som

1995 gällde enligt finansieringslagen).

4.4 Anslag

B 1. Statens strålskyddsinstitut

1995/96

Utgift

118

100

1

Anslags-

sparande

13 917

Därav

1996

Utgift

78 000

1997

Anslag

73 683

Utgifts-

prognos

82 600

1998

Förslag

78 055

1999

Beräkna

t

80 178

2000

Beräkna

t

82 306

1. Beloppen anges i tusental kronor

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att Statens strålskyddsinstitut detta år hade

ett anslagssparande på 13 917 000 kronor. Av dessa är

ca 10 miljoner kronor reserverade för ännu ej betalda

forskningsprojekt, 1,5 miljoner för avtalspensioner samt

0,5 miljoner för flyttning av delar av myndigheten inom

Karolinska sjukhusets område.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SSI:s årsredovisning visar att myndigheten i huvudsak

har levt upp till uppsatta mål.

SSI har rapporterat till regeringen om

konsekvenserna av de besparingskrav riksdagen beslutat

om. SSI har framfört att besparingskraven leder till en

reducerad tillsyn till följd av att antalet tjänster minskar.

Detta har framför allt drabbat tillsynen vid svenska

sjukhus och tillsynen av låg- och medelaktivt radioaktivt

avfall från det svenska kärnkraftsprogrammet. Även

SSI:s insatser inom strålskyddsforskningen har minskat.

I årsredovisningen för 1995/96 redovisar SSI hur

myndigheten agerat i förhållande till de

rekommendationer som under våren 1996 lades fram av

den internationella granskningsgrupp som granskade

SKI:s och SSI:s tillsyn av kärntekniska anläggningar

(SOU 1996:73). Bl.a. har SSI inlett ett arbete med att

förbättra kvalitetssäkringen när det gäller tillsynen.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

SSI:s verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt

förordningen (1976:247) om vissa avgifter till Statens

strålskyddsinstitut. Avgifter från kärnteknisk

verksamhet beräknas till ca 52 725 000 kronor och

redovisas under inkomsttitel 2551. Ansökningsavgifter

beräknas till ca 5 000 000 kronor och redovisas under

inkomsttitel 2511.

SSI har egen uppdragsverksamhet och inkomsterna

från denna får disponeras av myndigheten. Budgeten för

denna verksamhet framgår av nedanstående tabell.

INTÄKTER FRÅN

UPPDRAG

INTÄKTER (KR)

KOSTNADER (KR)

RESULTAT (KR)

KOSTNADSTÄCKN

ING %

UPPDRAGSGIVAR

E STATEN %

UPPDRAGSGIVAR

E ÖVRIGA %

Utfall

1995/96

12 805 000

12 416 000

389 000

100

17,5

82,5

varav 1996

8 477 000

7 153 000

1 324 000

100

20

80

Prognos 1997

6 425 000

6 425 000

0

100

20

80

Budget 1998

6 900 000

6 900 000

0

100

20

80

Beräknat

1999

6 900 000

6 900 000

0

100

20

80

Beräknat

2000

6 900 000

6 900 000

0

100

20

80

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket (RRV)

inte haft några invändningar i revisionsberättelsen

avseende SSI och att de i sin ekonomiadministrativa

värdering för budgetåret 1995/96 givit SSI

bedömningen tillfredsställande.

Slutsatser

SSI bör fr.o.m. år 1998 tillföras ytterligare 5,5

miljoner kronor för att förstärka tillsynen av

strålskyddet i samband med att den första reaktorn

ställs av och för att möta de därigenom ökade kraven

på kärnavfallsområdet.

Regeringen beräknar anslagen B 1 till 78 055 000

kronor för år 1998. För åren 1999 och 2000 beräknas

utgifterna under anslaget B 1 till 80 178 000 kronor

resp. 82 306 000 kronor.

B 2. Statens kärnkraftinspektion:

Förvaltningskostnader

1995/96

Utgift

92 364

1

Anslag

s-

sparan

de

17 265

Därav

1996

Utgift

63 000

1997

Anslag

63 188

Utgifts

-

progno

s

70 700

1998

Förslag

75 479

1999

Beräkna

t

77 690

2000

Beräkna

t

79 963

1. Beloppen anges i tusental kronor

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att Statens kärnkraftinspektion detta år

hade ett anslagssparande på 17 265 000 kronor i

förvaltningsanslaget. Trots att utgifterna översteg

anslaget med 781 000 kronor ökade anslagssparandet

med 2 421 000 kronor. Detta beror på de höga

ränteinkomsterna från Riksgäldskontoret som detta år

uppgick till 3 202 000 kronor. Enligt prognoserna för

innevarande år kommer anslagssparandet att

reduceras kraftigt genom att utgifterna förväntas

överstiga anvisade medel med ca 7,5 miljoner

kronor. Huvudorsaken till detta är att ett stort antal

vakanser återbesättes.

B 3. Statens kärnkraftinspektion:

Kärnsäkerhetsforskning

1995/96

Utgift

99 858

1

Anslag

s-

sparan

de

22 629

Därav

1996

Utgift

71 000

1997

Anslag

58 778

Utgifts

-

progno

s

63 700

1998

Förslag

63 950

1999

Beräkna

t

65 251

2000

Beräkna

t

66 636

1. Beloppen anges i tusental kronor

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att Statens kärnkraftinspektion detta år

hade ett anslagssparande på 22 629 000 kronor i

anslaget för kärnsäkerhetsforskning. Utgifterna

översteg anslaget med 11 419 000 kronor.

Anslagssparandet minskade dock endast med

6 682 000 kronor. Detta beror på de höga

ränteinkomsterna från Riksgäldskontoret som detta år

uppgick till 4 737 000 kronor. Enligt prognoserna för

innevarande år kommer anslagssparandet att minska

genom att utgifterna förväntas överstiga anvisade

medel med ca 5 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SKI:s årsredovisning visar att myndigheten i

huvudsak har levt upp till uppsatta mål. Visst

långsiktigt arbete såsom föreskriftsarbete och

kärnsäkerhetsforskning har dock på grund av

resursskäl inte kunnat utföras i önskvärd omfattning.

SKI har på regeringens uppdrag sett över

verksamhetsmålen för att klarställa inriktningen av

och ambitionsnivån för myndighetens verksamhet i

förhållande till omvärlden. De nya verksamhetsmålen

införs fr.o.m. år 1998. Regeringen har i

energipropositionen konstaterat att SKI behöver

ökade resurser för att de överenskomna målen och

ambitionsnivån skall kunna uppfyllas.

SKI har också återrapporterat till regeringen om

hur SKI agerat i förhållande till de rekommendationer

i betänkandet (SOU 1996:73) som under våren 1996

lades fram av den internationella granskningsgrupp

som granskade tillsynsverksamheten vid SKI och SSI.

Regeringen konstaterar att granskningsgruppens

rekommendationer i allt väsentligt har blivit

tillgodosedda genom SKI:s åtgärder i förening med

regeringens förslag om ökade resurser för

myndigheten.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligt

förordningen (1991:739) om vissa avgifter till Statens

kärnkraftinspektion. Avgifter enligt den nämnda

förordningen avseende tillsyn och forskning förs till

inkomsttiteln 2551, Avgifter från kärnkraftverken,

och beräknas uppgå till 138 660 000 kronor under år

1998.

Statens kärnkraftinspektion disponerar de intäkter

som erhålles i form av avgifter enligt 2 och 6 §§

förordningen (1991:739) om vissa avgifter till Statens

kärnkraftinspektion. Budgeten för denna verksamhet

framgår av nedanstående tabell.

VISSA

AVGIFTER TILL

SKI

INTÄKTER

(SOM FÅR

DISPONER

AS)

KOSTNADE

R

RESULT

AT

(INTÄKT

-

KOSTNA

D)

KOSTNAD

S -

TÄCKNIN

G

%

Utfall

1995/96

165 000

165 000

0

100

varav 1996

145 000

145 000

0

100

Prognos

1997

150 000

150 000

0

100

Budget 1998

150 000

150 000

0

100

Beräknat

1999

150 000

150 000

0

100

Beräknat

2000

150 000

150 000

0

100

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser

Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket (RRV)

inte haft några invändningar i revisionsberättelsen

avseende SKI och att de i sin ekonomiadministrativa

värdering för budgetåret 1995/96 givit SKI

bedömningen fullt tillfredsställande.

RRV har i sin utvärdering av SKI:s årsredovisning

angett att en tydligare målhierarki och utvecklade

verksamhetsmål skulle öka möjligheten att följa upp

verksamheten. SKI har på regeringens uppdrag sett

över verksamhetsmålen med detta syfte och har

återrapporterat till regeringen i frågan under år 1997.

Slutsatser

SKI bör fr.o.m. år 1998 tillföras ytterligare 10

miljoner kronor för att förstärka tillsynen av

kärnsäkerheten i samband med att den första reaktorn

ställs av och för att möta de därigenom ökade kraven

på kärnavfallsområdet.

SKI:s anslag för kärnsäkerhetsforskning bör

fr.o.m. år 1998 tillföras ytterligare 8 miljoner kronor

med anledning av att den första reaktorn ställs av och

för att möta de därigenom ökade kraven på

kärnavfallsområdet.

Regeringen beräknar anslagen B 2 resp. B 3 till

75 479 000 kronor resp. 63 950 000 kronor för år

1998. För åren 1999 och 2000 beräknas utgifterna

under anslaget B 2 till 77 690 000 kronor resp.

79 963 000 kronor och under anslaget B 3 till

65 251 000 kronor resp. 66 636 000 kronor.

B 4. Visst internationellt samarbete

i fråga om kärnsäkerhet m.m.

1995/96

Utgift

26 801

1

Anslag

s-

sparan

de

0

Därav

1996

Utgift

26 801

1997

Anslag

26 752

Utgifts

-

progno

s

29 000

1998

Förslag

26 752

1999

Beräkna

t

26 752

2000

Beräkna

t

26 752

1. Beloppen anges i tusental kronor

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar på ett underskott på 6 561 000 kronor.

Genom att anslaget under budgetåret 1995/96 var ett

förslagsanslag är det ingående anslagssparandet år

1997 noll. Från och med budgetåret 1997 förs

anslaget upp som ett ramanslag. Utgiftsprognosen för

år 1997 visar på ett utfall om ca 29 miljoner kronor.

Anslagsöverskridandet som beror på ökade

medlemsavgifter samt den kraftiga uppgången i

dollarkursen kommer att täckas dels genom att 771

000 kronor föreslås på tilläggsbudget, dels genom att

anslagskrediten för innevarande år utnyttjas.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Från anslaget betalas kostnader, i amerikanska dollar

och österrikiska shilling, för deltagande i

internationellt samarbete på kärnenergiområdet,

såsom Sveriges reguljära medlemsavgift i

Internationella Atomenergiorganet (IAEA), bidraget

till IAEA:s Technical Assistance and Cooperation

Fund samt kostnader i samband med övrigt

internationellt kärnsäkerhetssamarbete.

Slutsatser

Regeringen beräknar att anslaget för år 1998 bör vara

26 752 000 kronor. För åren 1999 och 2000 beräknas

en oförändrad anslagssnivå.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 6

 5

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 10

 11

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 24

 25

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 20

 28

 29