Regeringens skrivelse 1992/93:18

med en redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet år 1991

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­protokollet den 1 oktober 1992 en redovisning av Allmänna pensions­fondens verksamhet år 1991.

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1992/93:18

Finansdepartementet

Skr. 1992/93:18

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 oktober 1992

Närvarande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Limdgren,[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Limdgren

Skrivelse med en redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet år 1991

Första-tredje fondstyrelserna, Qärde och femte fondstyrelserna samt första-femte löntagarfondstyrelsema har överlämnat sina årsredovisningar för år 1991 till regeringen. Vidare har den av första-tredje fondstyrel­serna gemensamt upprättade sammanställningen över delfondemas verk­samhet år 1991 överlämnats till regeringen. Slutligen har de av Riksfor-säkringsverket och Riksrevisionsverket avgivna utlåtandena över ärde och femte fondstyrelsemas samt löntagarfondstyrelsemas förvaltning av medel överlämnats till regeringen. De överlämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna l-Il.

Jag avser att, efter en redogörelse för AP-fondens utveckling år 1991 och Riksrevisionsverkets samt Riksförsäkringsverkets utlåtanden, kommentera innehållet i dessa.

AP-fondens utveckling år 1991

Vid slutet av år 1991 uppgick den samlade marknadsvärderade kapital­behållningen inom hela AP-fonden till 485,7 miljarder kronor. Det är en ökning med 59,6 miljarder kronor eller 14 % jämfört med år 1990. Det reala resultatet blev 32,9 miljarder kronor motsvarande 6,7 % av hela fondkapitalet. Beräkningen av det reala resultatet har gjorts med utgångs­punkt från en inflation om 8,1 %. Vid utgången av år 1991 uppgick de över åren ackumulerade reala resultaten till 125,6 miljarder kronor.

Totalavkastningen för de tre första fondstyrelserna uppgick till 57,2 miljarder kronor eller 15,5 %, varav 47,4 miljarder kronor var resultatet av fondförvaltningen och 9,8 miljarder kronor var orealiserade vinster. Det marknadsvärderade fondkapitalets ökning i dessa fondstyrelser upp­gick till 54,9 miljarder kronor (1990: 46,3 miljarder kronor). Häri ingår fömtom den totala avkastningen bl.a. nettot av inbetalade avgifter och utbetalade pensioner samt överskjutande löntagarfondsmedel. Övriga fondstyrelsers marknadsvärderade fondkapital ökade med 4,7 miljarder kronor (1990: minskning med 7,5 miljarder kronor). Vid utgången av år 1991 uppgick AP-fondens totala marknadsvärderade placeringar till 468,9

miljarder kronor varav 75 % var placerade i obligationer m.m. Andelen    Skr. 1992/93:18 aktier m.m. uppgick till 8 % och andelen fastigheter till 2 %.

Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade i snabbare takt än avgiftema och uppgick till totalt 87,9 miljarder kronor. Det är en ökning med 13,6 % jämfört med år 1990. Avgiftsunderskottet kom därmed att öka från 1,7 miljarder kronor för år 1990 till 5,6 miljarder kronor för år 1991. ATP-avgiften för åren 1990-1994 är Ikstställd till 13 %.

Riksförsäkringsverkets utlåtande

Riksförsäkringsverkets (RFV) utvärdering har inte gett verket anledning att framföra några särskilda anmärkningar mot fondemas resultat eller placeringar av de förvaltade medlen under år 1991. RFV konstaterar i sitt utlåtande bl.a. att den principiella grunden för dess utvärdering av lön­tagarfondstyrelsema försvunnit eftersom dessa numera är avskaffede. RFV framhåller att de utvärderingsmetoder som utarbetats tar sikte på att belysa fondernas agerande ur ett långsiktigt perspektiv. RFV har trots fondemas avskaffande valt att utarbeta en genomgång enligt den modellen eftersom det inte är motiverat att välja en ny modell för ett avslutande år. I likhet med vad som framfördes föregående år konstaterar RFV att varje löntagarfondstyrelse med undantag för den Qärde rekvirerat det fulla rambeloppet, som är 3 452 miljoner kronor.

Beträffende fondemas resultat för år 1991 konstaterar RFV att samtliga löntagarfondstyrelser utom den första uppvisar ett underskott, sammanlagt 914 miljoner kronor, i förhållande till resultatkrav, dvs. värdesäkring av grundkapitalets köpkraft och överföring av: tre procents real avkastning till första-tredje fondstyrelserna. Vidare noterar t RFV att motsvarande resultat för §ärde och femte fondstyrelserna var 2 234 resp. 122 miljoner kronor. Enligt RFV uppvisar samtliga löntagarfondstyrélser ackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för verksamhetsperioden 1984-1991 med sammantaget ca 2,3 miljarder kronor. Som förklaring anger RFV att det under denna period skett kraftiga svängningar i börsutveck­lingen och att mätperioden därför har stor betydelse för :det reala re­sultatet i förhållande till resultatkrav, RFV konstaterar därvid att samtliga löntagarfondstyrelser vid utgången av år 1989 hade stora ackumulerade överskott, medan de vid utgången av år 1991 i.stället hade ackumulerade underskott.

Fjärde fondstyrelsen uppvisar enligt RFV ett ackumulerat realt över­skott på 14,5 miljarder kronor vid utgängen av år 1991, sett över hela dess 18-åriga verksamhetsperiod. Femte fondstyrelsen visade ett acku­mulerat underskott om ca 0,4 miljarder kronor vid utgången av år 1991 i förhållande till resultatkravet.

Riksrevisionsverkets utlåtande

Riksrevisionsverket (RRV) konstaterar i sitt utlåtande att löntagarfond­styrelsemas sammanlagda reala resultat uppvisar ett underskott för år 1991, medan fjärde och femte fondstyrelsema var for:sig uppvisar ett realt överskott för samma år. RRV påpekar att det är viktigt att inte fästa

alltför stort avseende vid det reala resultatet för ett enskilt år men att den Skr. 1992/93:18 reala redovisningen i ett längre perspektiv ger en god bild av värdeut­vecklingen i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. Det bokförings­mässiga resultatet för löntagarfondstyrelsema täcker väl återföringskravet till första-tredje fondstyrelsema. RRV har jämfört löntagarfondemas av­kastning sedan år 1984 med ett avkastningsindex (Findatas). Enligt RRV har löntagarfondemas avkastning varit 5 % lägre än detta avkastnings­index. För år 1991 är avkastningen 2 % lägre än samma index. RRV noterar att Qärde och femte fondstyrelsema samt löntagarfondstyrelsema har placerat 77 % av fondemas totala kapital på Stockholms Fondbörs, vilket utgör 6 % av det totala värdet på börsen. Placeringama har till största delen skett i de "mest omsatta aktiema" på börsen. RRV beräknar att löntagarfondemas värdetillväxt t.o.m. år 1991 har varit 20 % lägre än om medlen placerats i räntebärande papper med samma förräntning som för första-tredje AP-fondema. RRV konstaterar att ärde och femte fondstyrelsemas resultat för år 1991 är högre jämfört med resultatet för de tio största allemansfondema medan löntagarfondstyrelsemas resultat, vid samma jämförelse, är lägre.

RRV har i tidigare utlåtande efterlyst en precisering i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden av vilken typ av optioner som löntagarfondstyrelsema bör fk bedriva handel med. RRV noterar nu att löntagarfondstyrelsema, liksom §ärde och femte fond­styrelserna, sedan den 1 augusti 1991 haft möjlighet att handla med optioner, terminer eller andra liknande finansiella instmment. Denna möjlighet har dock utnyttjats i niycket begränsad omfettning.

RRV framhåller att den ändring som skett i 44 § i reglementet, att ledamöter och suppleanter i fondstyrelsema ålagts anmälningsskyldighet för sitt innehav av fondpapper, inte är tillräcklig. Enligt RRV bör även revisorer uttryckligen omfettas av denna bestämmelse.

1 en uppföljning till sina under åren 1990 och 1991 avgivna utlåtanden konstaterar RRV att ärde och femte fondstyrelsema räknar med att tills vidare kunna tillgodose det långsiktiga likviditetsbehovet genom rekvire-ring av medel. Storleken på de medel som Qärde och femte fondstyrelser­na härigenom kan tilldelas är 1 % av det sammanlagda anskaffnings­värdet på de medel som första-tredje fondstyrelsen förvaltar.

Enligt RRV kvarstår andra löntagarfondstyrelsens foretagaransvar i Komponentutveckling AB. Detta kommer dock att awecklas under år 1992 enligt avtal med Trustor AB.

RRV påpekar på nytt att en mall för likformig redovisning bör tas fram. Redovisningen bör också innehålla en specifikation över mer be­tydande kostnadsposter i fondemas verksamhet. En sådan kostnadspost som i dag inte särredovisas är courtage. Enligt RRV bör ärde och femte fondstyrelsema och awecklingsstyrelsen (se nedan) i samarbete med de auktoriserade revisorema ta fram en sådan mall.

Avslutningsvis konstaterar RRV att de direkta kostnaderna för avveck­ling av löntagarfondstyrelsemas kanslier beräknas uppgå till 40 miljoner kronor.

Egna kommentarer

Skr. 1992/93:18

Som angavs i förra årets skrivelse till riksdagen har det inom Finans­departementet utarbetats en promemoria (Ds 1991:14) AP-fondens för­valtning - en översyn. Denna har remissbehandlats och inom Finans­departementet förbereds ett lagförslag om ändrade regler för revision av AP-fondens förvaltning. Frågan om likformig årsredovisning kommer då att övervägas. Detsamma gäller frågan om fondstyrelsemas revisorer, på samma sätt som gäller fondstyrelsemas ledamöter och suppleanter, skall vara anmälningsskyldiga till insiderregistret.

Vad RFV och RRV i övrigt behandlat i sina utlåtande är av den karak­tären att några ytterligare kommentarer från min sida inte erfordras.

Förändringar i AP-fondens verksamhet år 1991 m.m.

Per den 1 augusti 1991 har ändringar gjorts i fondstyrelsemas place­ringsbestämmelser (prop. 1990/91:186, bet. 1990/91:NU43, rskr. 1990/91:382, SFS 1991:1091). Genom ändringama har samtliga fondstyrelser möjlighet att handla med optioner, terminer och liknande ftnansiella instmment.

Löntagarfondstyrelsema avskaffedes vid utgången av år 1991. De till­gångar och skulder som tidigare förvaltades av löntagarfondstyrelsema förvaltas fr.o.m. den 1 januari 1992 av en awecklingsstyrelse (prop. 1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9, rskr. 1991/92:91, SFS 1991:1857). Förvaltade tillgångar fär placeras enligt de bestämmelser som gällt för löntagarfondstyrelsema. Awecklingsstyrelsen kan uppdra åt extema kapitalförvaltare att förvalta medlen.

Fastställande av balansräkning

Regeringen har tidigare denna dag festställt balansräkningarna för förste-femte fondstyrelsema och första-femte löntagarfondstyrelsema.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsemas årsredovis­ningar, sammanställningen över delfondemas verksamhet samt RRV:s och RFV:s utlåtanden till riksdagen.

Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Första, andra och tredje fondstyrelserna

ÅRSREDOVISNING I99I

19911 SAMMANDRAG

!- ''r''''''

Bilaga I

AP-fondens resultat 1991 är det bästa någonsin. Direktavkastningen uppgick till 45,0 mdkr, motsvarande 12,2%. Inklusive realiserade och orealiserade värdeförändringar uppgick resullatel till 57,2 mdkr, svarande mot 15,5% i totalavkastning.

Avgiftsunderskotlet-skillnaden mellan influtna avgifter och utbetalda ATP-pensioner-ökade till 5,6 mdkr. Avgiftsinkomsterna var 82,3 mdkr och pensionsutbelalningama87,9 mdkr.

Fondkapitalet ökade, trots avgiftsunderskottet, under 1991 med 14% till 442 mdkr per den 31 december 1991.

 Av fondens förvallade tillgångar utgjorde obligations- och penningmarknadsplaceringama 87%, direkllån 10% och fastigheter 3%.

Direktavkastningen på den finansiella portföljen var 1991 12,4%. Den betydande räntenedgängen under året medförde att värdeförändringen i portföljen blev 4,5%. Den finansiella portföljens totalavkastning uppgick därmed till 16,9% för 1991.

k Direktavkastningen på placeringar i fastigheter var 4,6%. Avkastningssiffran dras ned till följd av att en stor andel av placeringama är projekt. Fastighetsinnehavet har värderats ned med 38,1%. Totalavkastningen för 1991 blev därmed -33,5%.

Det reala resultatet var 31,4 mdkr vilket motsvarar en realavkastning på 8%. De ackumulerade reala resultaten från AP-fondens tillkomst uppgick till 90,3 mdkr vilket var 20% av fondkapitalet (marknadsvärderat) vid utgången av 1991.

yUnder 1991 förstärktes AP-fondens organisation. Bland annat integrerades fastighets­verksamheten under beteckningen AP Fastigheter. En ny ekonomifunktion för denna verksamhet byggdes upp.

10

AP-FONDENS BÄSTA RESULTAT HITTILLS

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

Det samlade resultatet frän 1-3 AP-fond-styrelsernas verksamhet 1991 har varit mycket tillfredsställande.

Både absolut och relativt sett har resultatet under detta år varit bättre än under något tidigare är under fondens drygt 30-äriga historia. Direktavkastningen har uppgått till 45 mdkr, vilket svarar mot 12,2%. Inkluderas de realise­rade och icke realiserade värdestegringarna så uppgår överskottet till 57 mdkr, svarande mot en avkastning på 15,5%. Vinsten har under 1991 jämfört med föregående år ökat med nära 9 mdkr, räknat i löpande priser.

Det kan framstå som något paradoxalt att AP-fonden redovisar sitt genom tiderna bästa resultat i ett läge, då den svenska ekonomin i sin helhet har utvecklats svagt. BNP har minskat och ar­betslösheten ökat kraftigt. Statsfinansema har försvagats och många företag - inte minst inom finans- och fastighetsbranscherna - har utsatts för betydande påfrestningar. Till följd av sin centrala ställning på den svenska kapitalmarkna­den skulle man måhända kunnat vänta sig att de betydande svårigheter, som drabbat såväl företag och finansinstitutioner som hela landets eko­nomi, även skulle satt sina spår i AP-fondens resultat.

I ett avseende gäller detta - nämligen i form av den kraftiga resultatförsämringen i fondens fastighetsverksamhet. AP-fonden har också drab­bats av den allmänna försämringen på fastighets­marknaden - både i Sverige och i utlandet. Detta sammanhänger med att fonden först på ett sent stadium av den långa uppgången under 1980-talet fick tillstånd att placera i fastigheter. De placeringar som gjordes under den korta tiden, innan utvecklingen vände, skedde på en förhål­landevis hög prisnivå. Den, i förhållande till mänga andra placerare, stora nedvärderingen av AP-fondens fastighetsinnehav kan förklaras av just detta förhållande.

EN FÖRSIKTIG PLACERINGSPOLITIK

Att det kraftiga fallet i resultatet från fastighets­ rörelsen inte har haft någon större inverkan på det totala resultatet för fonden beror på dess relativt sett ringa andel av de totala placeringama. Fas­tigheternas andel utgör idag endast cirka 3%. En förklaring till det goda resultatet under

1991 är att fondens räntebärande placeringar inte haft några kreditförluster, vilket varit fallet för så många andra finansiella institutioner i Sverige. Anledningen är i allt väsentligt att AP-fondens placeringspolitik under de expansiva åren under 1980-talet kännetecknades av stor försiktighet.

En samhällsekonomiskt sett viktig förklaring till fondens goda resultat är den speciella kon­stellation av produktion, inflation och räntor som gällt under 1991 och som medfört en historiskt sett mycket hög real avkastning på rent nominella placeringar.

NY VALUTAREGIM

Den reala utvecklingen i ekonomin har varit påfallande svag under året, och industrikonjunk­turen har försämrats sä kraftigt att industripro­duktionen nu närmar sig den som gällde under slutet av 1970-talet. Samtidigt har inflationen minskat kraftigt - dock utan att i samma takt dra med sig de nominella räntoma nedåt. Dessa är i allt väsentligt bestämda av de intemationella förhållandena - inklusive omvärldens uppfatt­ning om stabiliteten i den svenska ekonomin.

Genom riksbankens beslut den 17 maj att byta valutaregim och låta kronkursen bestämmas av EG:s valutakorg har Sverige kommit att nära knytas till den räntenivå som gällt och fortfarande gäller inom EG-omrädet. Ovanpå denna kommer sedan en riskpremie, som uttrycker att placerama ännu inte är helt övertygade om att de svenska myndigheterna förmår försvara den nu gällande kronkursen.

Den positiva avkastningen under 1991 är re­sultatet av en kombination av - för fonden -gynnsamma samhällsekonomiska utvecklings­tendenser och en förutseende fondförvaltning. Men den samhällsekonomiska situation, som fö­relegat under året, kan inte vara annat än tempo­rär, och mäste pä sikt utlösa förändringar. Den höga nivån på realräntan verkar kraftigt återhål­lande på den reala aktiviteten i ekonomin genom att trycka tillbaka investeringama och pressa upp priset på krediter för såväl hushåll som företag. Antingen utlöser den höga realräntan en accele­rerande lågkonjunktur, som så småningom kom­mer att pressa tillbaka räntan till ett läge som stär i överensstämmelse med den rådande reala av-

11

kastningen pä kapitalet i produktionen. Eller så kommer en fasthällen hög nivå pä realräntan att tvinga fram sådana förändringar i inkomstfördel­ning och kapitalavkastning att en ny balans upp­står vid detta höga läge.

Vi har redan kunnat se ett exempel pä den förra situationen genom de successiva räntesänkningar som inträffat i USA till följd av den ihållande lågkonjunkturen. Även om allt fler röster nu höjs för att räntoma i Europa mäste nedbringas för att bryta konjunkturnedgången, så verkar inte några sädana beslut ligga nära i tiden.

Starka och kanske växande spänningar finns mellan olika staters och gmppers krav på den ekonomiska politiken. Den desinflationsprocess som många länder befinner sig i - inte minst gäller detta Sverige - har ställt både politiker och finansmarknadsaktörerinförenny situation. Man fär egentligen gå tillbaka till 1920-talet för att hitta en parallell. Jag tror därför att man måste vara beredd pä att 1992 kan bli ytterligare ett år kännetecknat av stor osäkerhet och att man måste ha en betydande beredskap för att ta hand om nya och svårförutsägbara situationer.

FÖRSTÄRKTA RESURSER I FONDEN

Det är mot denna bakgrund tillfredsställande att fondens administration byggts ut och effektivise­rats under 1991, så att vi nu bättre kan ta hand om snabbt föränderliga fömtsättningar.

Fondens hela administration har samlats till ett kontor med gemensamma lokaler i Stockholm. Analyskapaciteten har byggts ut och resursema för bevakning av kreditrisker har förstärkts.

På fastighetssidan har en mer funktionell an­svarsfördelning införts och marknadsbevakningen byggts ut. Fonden står alltså väl mstad att möta ett turbulent 1992.

Trots förstärkningarna framstår AP-fondens administrationskostnader både vid en nationell och internationell jämförelse som utomordentligt låga.

Carl Johan Åherg, Verkställande direktör.

AP-fonden att utgöra en betydelsefull motvikt.

Trenden mot ett allt lägre sparande totalt sett i den svenska ekonomin förefaller nu visserligen att brytas, delvis till följd av positiva bidrag från hushållssektorn. Men den vikande utvecklingen inom stat och kommun kommer, inte minst i perspektivet av ett allt närmare samarbete med EG, att utgöra ett växande bekymmer.

Närmandet till EG kommer nämligen att ställa stränga krav pä hushållningen inom de offentliga sektorerna. Underskotten och skuldsättningen måste uppfylla vissa gmndkrav för att Sverige fullt ut ska få delta i det ekonomiska samarbetet.

Det är endast om man inkluderar sparandet i AP-fonden som Sverige klart uppfyller de sä kallade konvergenskraven. Ett fortsatt sparande i fonden spelar således en viktig roll som motvikt mot den nu pågående utvecklingen inom Övrig offentlig sektor.

Skr. 1992/93:1{ Bilaga 1

AP-FONDEN MOTVIKT I MINSKAT SPARANDE I STAT OCH KOMMUN

Under 1991 har sparandet inom den statliga sektom kraftigt försvagats. Anledningen är främst den snabbt försämrade konjunkturen, som både lett till utgiftsökningar i form av bland annat arbetsmarknadspolitiska ätgärder och till inkomst­minskningar. För 1992 och 1993 förutses en fortsatt försvagning. För 1993 räknar man även med att kommunemas sparande kommer att min­ska. I detta läge, med ett allt svagare sparande inom stat och kommun, kommer sparandet inom

Stockholm i mars 1992

Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

12

AP-FONDENS ROLL

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

Det svenska ATP-systemet är i allt väsentligt ett sä kallat fördelningssystem. Det innebär att varje års pensioner i princip ska finansieras genom avgifter på den aktiva befolkningens inkomster under samma år. De aktiva generationerna bär genom dessa avgifter ansvaret för de pensionera­des försörjning.

Altemativet till ett fördelningssystem är att varje person under sin livstid avsätter medel till en pensionsfond, vars storlek och avkastning sedan bestämmer pensionens storlek.

Trots att det svenska ATP-systemet i grunden ärettfördelningssystem valde statsmaktema 1959 att ändå bygga ut detta med en fond. Motiven var två - dels att uppbyggandet av en fond skulle motverka det minskade sparande inom hus­hållssektorn som sannolikt skulle bli följden av att ett allmänt tilläggspensionssystem introduce­rades, dels att fonden skulle utgöra en buffert mellan de löpande inkomstema från ATP-avgif­ten och de utgående pensionerna.

DEN STÖRSTA SAMLADE FÖRMÖGENHETSMASSAN 1 SVERIGE

AP-fonden 1 ~3 har nu nätt en betydande storlek - cirka 442 mdkr. Den är därmed den största, samlade förmögenhetsmassan i Sverige. Men trots denna storlek är ATP-systemet ändå långt ifrån ett fullfonderat pensionssystem. Om man skulle kapitalisera alla de pensionsutfästelser, som gjorts i ATP-systemet, skulle detta svara mot en fondstoriek på cirka 3 000-4 000 mdkr. AP-fonden uppgår alltså endast till cirka en tiondel av vad ett fullfonderat ATP-system skulle kräva.

Detta innebär att ATP-avgiftema på de lö­pande inkomsterna i allt väsentligt mäste svara för finansieringen av de utgående pensionema. Sett över en längre period kan AP-fondens roll, med nuvarande storlek, inte bli annat än margi­nell.

Den under senare år snabbt stigande avkast­ningen pä fonden har dock medfört att avkast­ningen närmat sig summan av de utgående pen­sionerna. Dessa pensioner har för 1991 uppgått till cirka 88 mdkr - att jämföra med AP-fondens avkastning på 57 mdkr. Eftersom den nu utgå­ende ATP-avgiften - 13% - räcker till för att finansiera en betydande del av pensionema, inne­bär detta att en stor del av AP-fondens avkastning kan läggas till kapitalet.

FORTSATT KAPITALUPPBYGGNAD 90-TALET UT

Under 1991 har fonden både nominellt och realt fortsatt att växa, vilket sannolikt blir fallet under en stor del av 90-talet.

Om avgiftsnivån bibehålls även i framtiden, sä kommer fondkapitalet att växa även under hela återstoden av 90-talet. Det är egentligen först i början av 2000-talet som större delen av fondens avkastning skulle behöva tas i anspråk för att finansiera pensionema. Skulle tillväxten bli fort­satt låg i den svenska ekonomin, så får själva fondkapitalet börja tas i anspråk några är in pä 2000-talet.

Den stora belastningen på det svenska ATP-systemet inträffar när de stora årskullarna från 1940-talet går in i pensionsåldrarna med full ATP. Anspänningen blir större ju lägre tillväxt vi får under åren framöver. Vid en årlig tillväxt på cirka 1% kommer fondkapitalet att vara slut redan omkring 2010. I detta fall skulle hela ansvaret för finansieringen i fortsättningen få vila på de löpande ATP-avgifterna, vilka då mäste ökas kraftigt i förhåUande till de 13% som gäller idag. Alternativt kan naturligtvis ATP-avgifterna höjas redan dessförinnan, i syfte att förekomma en avtappning av fonden.

Detta understryker två viktiga förhållanden -nämligen dels att fonden sannolikt kommer att fortsätta att växa under hela 1990-talet, dels att dess avkastning kommer att ha betydelse för att finansiera pensionsåtagandena under 2000-ta- let.

SÄKER OCH GOD AVKASTNING OCH HÖG BETALNINGSBEREDSKAP

Uppdraget från statsmakterna till AP-fonden och dess förvaltning är att förvalta fonden sä att dess bidrag till finansieringen av de allmänna tilläggspensionerna blir så stort som möjligt. I reglementet för AP-fonden fastlägger statsmak­terna ett antal riktlinjer för verksamheten vid fondförvaltningen. Medlen ska förvaltas sä:

att de ger en god avkastning,

att de uppfyller en tillfredsställande betal­ningsberedskap och

att de placeras så att en betryggande säker­het tillgodoses.

13

Det är kombinationen av dessa krav som lett till att fondens placeringar i allt väsentligt begränsas till obligationer och andra räntebärande papper. Härigenom tillgodoses i stor utsträckning kraven på såväl betalningsberedskap som säkerhet. Un­der senare år har detta emellertid också lett till en i jämförelse med t ex aktieplaceringar tillfreds­ställande avkastning.

För fondförvaltningen är målet att maximera tillgångarnas totalavkastning på lång sikt. Kapitalmarknadens avreglering och förändringar i AP-fondens placeringsreglemente har medfört att fondens placeringsmöjligheter breddats de senaste åren. 1988 fick fonden möjlighet att placera i fast egendom och ge direktlån till pri­vata företag. Utrymmet för sådana direktlån och fastighelsinvesteringar uppgår vardera till 5% av fondens tillgångar.

Av fondens totala tillgångar utgjorde de reala tillgångarna vid utgången av 1991 endast 5%. Fondens långsiktiga strategi är att öka den reala andelen. Upphävandet av det sä kallade real-låneförbudet i oktober 1991 öppnar nya möjlig­heter att öka det reala inslaget i portföljen.

VERKSAMHET 1 TRE AFFÄRSOMRÅDEN

Fondens verksamhet är indelad i tre affärsområ­den: Penning- och obligationsmarknad. Direktlån samt AP Fastigheter.

Penning- och obligationsmarknad förvaltar den volymmässigt dominerande delen av fondens till­gångar. Under 1991 har den absoluta merparten av fondens nettoplaceringar gjorts inom detta affärsområde.

Inom affärsområdet Direktlån hanteras den kreditgivning som inte gär via den standardise­rade penning- och obligationsmarknaden. Fon­dens direktlåneportfölj minskade under året från 53,4 mdkr till 43,8 mdkr. Minskningen kan till största delen förklaras av att förfall och amorte­ring av befintliga lån inte har motsvarats av nya län, på gmnd av att ränte differensen mellan marknadsnoterade instrument och mindre lik­vida direktlän ej har motsvarat fondens krav.

AP Fastigheter svarar för fondens fastighets­investeringar i såväl Sverige som i utlandet. Ar­betet inom AP Fastigheter har under året präglats av konsolidering samt utveckling av det egna fastighetsbeståndet. Antalet nyförvärv har varit lågt. Idag uppgår fastighetsinvesteringama till cirka 3% av fondens förvaltade tillgångar.

ÖKADE KRAV PÅ FONDENS ADMINISTRATION

Fondens nya placeringsmöjligheter har medfört att betydligt högre krav ställs pä verksamheten

Bo Ljunglöf, v VD och ajfärschef.

vid fonden. Detta understryks ytterligare av den snabba utveckling, som skett inom penning- och obligationsmarknaderna till följd av avregleringen av kreditmarknadema.

Under tidigare år spelade visserligen fonden en central roll på den svenska kapitalmarknaden genora att stå för en betydande del av finansie­ringen av bostadsbyggandet och upplåningen från stat och kommuner. Men administrativt sett kunde denna verksamhet hanteras med relativt begrän­sade resurser. Genom den ökade ränterörligheten och de nya möjligheterna att placera i fastigheter och lån till företag ställs helt andra anspråk på förvaltningen av fondens medel.

På kort tid har fonden blivit en av de större aktörerna på den svenska fastighetsmarknaden och har även placerat medel utanför Sverige. Fonden har även medverkat i långsiktiga finan­siella lösningar inom näringslivet - bland annat inom kraftproduktionen.

Detta har ställt snabbt växande anspråk på en egen analyskapacitet och en egen bevakning av utvecklingen av bland annat kreditrisker i olika delar av samhällsekonomin.

Fondförvaltningen har mot denna bakgrund byggts ut under senare år och samlats till en central förvaltning i Stockholm. Trots denna ut­byggnad framstår ändå fondens administrations­kostnader som mycket låga.

Skr. 1992/93:1! Bilaga I

14

PLACERINGSMÖJLIGHETER OCH "KAPACITET

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Ramarna förfondens placeringsmöjligheter är an­givna i lagen med reglemente för allmänna pen­sionsfonden (1983:1092; omtryckt 1991:1857).

Fonden får enligt reglementet placera fritt i publika, räntebärande papper, dock med den begränsningen att placeringar i utländsk valuta får uppgå till högst 10% av fondens totala till-gängar.

Direktlån till näringslivet har begränsats till 5% av de totala tillgångama. Samma begränsning gäller för fondens utrymme att placera i fastighe­ter, i och utanför landet. Fondens möjligheter att placera i aktier begränsas till aktier i fastighets­bolag, i den utsträckning detta ryms i kvoten för fastighetsinvesteringar.

KAPITALFLÖDEN OCH KAPITALTILLVÄXT

Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 441,7 mdkr vid årets utgång, vilket är en ökning med 54,9 (46,3) mdkr. Figuren på sid 7 är avsedd att schematiskt åskådliggöra kapitalflödena bakom denna ökning.

Förändringen av fondkapitalet byggs upp dels av avkastningen på fondens tillgångar, dels av en rad av fondförvaltningen ej påverkbara faktorer - som nettot av inbetalda ATP-avgifter och utbe­talda pensioner, överskjutande löntagarfonds­medel, avkastning från delfonder samt kostnader för administrationen av hela ATP-systemet. I tabell 1 redovisas fondkapitalets ökning från 1960tom 1991.

Enligt resultaträkningen var årets resultat av

fondförvaltningen 47,4 (38,4) mdkr. Fondkapi­talets marknadsvärde påverkas också av föränd­ringen i ej realiserade vinster och förluster. För 1991 var denna förändring 9,8 (7,0) mdkr. Den totala avkastningen var således 57,2 (45,4) mdkr.

AVGIFTSUNDERSKOTT TACKS AV FONDENS AVKASTNING

ATP-avgiften ärfastställd till 13% för åren 1990-1994. Avgiftsinkomstema ökade med 6,6 mdkr ocb uppgick till 82,3 mdkr för 1991. Dä har inkomstema reducerats med de 0,7 mdkr som fjärde och femte fondstyrelserna tillsammans re­kvirerade under året.

Pensionsutgifterna i ATP-systemet ökade i snabbare takt än avgifterna och uppgick till totalt 87,9 mdkr. Avgiftsunderskottet kom därmed att öka frän 1,7 mdkr för år 1990 till 5,6 mdkr för år 1991, Orsaken till de ökade pensionsutbetal-ningama är framförallt att basbeloppet, som re­glerar värdesäkringen, höjdes från 29 700 kr till

32

200 kr. För 1992 är basbeloppet fastställt till

33

700 kr.

Utbetalningar av ATP-pensionerkommer, med nuvarande avgiftsnivå, att fortsätta att växa i snabbare takt än avgiftsinkomsterna, vilket leder till ökade anspråk pä fondens avkastning. Orsa­kerna till denna utveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sitt fullfunktionsstadium utan såväl antalet ATP-pensionärer som deras genom­snittliga pensionspoäng fortsätter att öka.

Tabell 1. Fondkapitalets utveckling 1960-1991, marknadsv

ä

rde, mdkr.

1960     1970     1980     1990     1991

Avkastning

0,0

2,0

10,4

45,4

57,2

Avgifter

0,5

6,1

22,2

75,7

82,3

Pensionsutbetalningar

-

-1,2

-19,0

-77,4

-87.9

Ö

verskjutande l

ö

ntagarfondsmedel

-

-

-

2,3

2.9

Avkastning fr

å

n delfonder

-

-

-

0,8

1,0

Administrationskostnader

-

-0,1

-0,2

-0,5

-0,5

Tillv

ä

xt i fondkapital

0,5

6,8

13,4

46,3

54,9

Fondkapital

0,5

35,9

145,3

386,8

441,7

F

ö

r

ä

ndring av fondkapitalet i %

-

23

10

14

14

15

Fondkapital och kapitalfl

ö

den 1991 (marknadsv

ä

rden, mdkr).

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Avkastning 57,2           Fondkapitalets 

ö

kning 54,9

Amorteringar f

ö

rfall, inl

ö

sen och omplaceringar 158,0

L

ö

ntagarfondsmedel 3,5

Utbetalning av l

ö

ntagarfondsmedel 0,5

Avkastning fr

å

n delfonder 1,0

Adminisfration

av ATP-systemet 0,5

ATP-avgifter 82,3

Pensionsutbetalning 87,9

Fondkapital 441,7

ÖVRIGA FONDER OCH MYNDIGHETER

Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till lön­tagarfonderna som författningsmässigt reglerats fram till slutåret 1990 har, framförallt genom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlen tillförs första-tredje fondstyrelserna. Dessa medel uppgick vid ut­gången av 1991 lill 13,7 mdkr vilket är en ökning med 2,9 mdkr jämfört med år 1990. I februari 1992 gjordes en slutreglering av vinstdelnings­skatten avseende inkomståret 1990 på 1,6 mdkr. I december 1991 fattade riksdagen beslut om att avveckla löntagarfonderna. Genom detta be-

slut överfördes löntagarfondsstyrelsemas sam­lade tillgångar till en avvecklingsstyrelse. Dess uppgift är att fr o m den 1 januari 1992 förvalta tillgångarna fram till deras slutliga utskiftning. Detta ska ske senast den 30 juni 1994. De vid årsskiftet återstående medlen (1,3 mdkr), som löntagarfonderna ännu inte hade rekvirerat, till­förs i stället avvecklingsstyrelsen under 1992.

Från fjärde och femte fondstyrelsema samt löntagarfondstyrelserna, erhåller AP-fonden en treprocentig avkastning beräknad på nuvärdet av de medel som dessa styrelser sammanlagt har rekvirerat. Denna avkastning uppgick totalt till 1 mdkr för år 1991.

16

Tabell 2. AP-fondens placeringar under 1990 och 1991, mdkr.

Placeringar

-

obligationer, f

ö

rlags- och reversl

ä

n

-

penningmarknadsplaceringar

-

fastigtieter m m

Bruttoplaceringar

1990

1991

194

201

142

137

46

62

7

2

Nettoplaceringar

1990           1991

37

26

4

7

43

21

20

2

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

För administrationen av ATP-systemet, förutom fondstyrelsernas intema verksamhet, är ett flertal myndigheter och institutioner involverade. Bland annat erhåller riksförsäkringsverket och försäk­ringskassoma ersättning för att handlägga och betala ut pensioner. Andra myndigheter som be­rörs är länskattemyndigheten och lokal skatte­myndighet, kronofogdemyndigheten, statens löne-och pensionsverk samt Kommunernas pensions­anstalt. Sammanlagt uppgick fondens utbetal­ningar till dessa myndigheter till 0,5 mdkr.

BRUTTO- OCH NETTOPLACERINGAR

Summan av de inflöden och utflöden som redovi­sas ovan innebar nettoplaceringar 1991 på 43 mdkr.

Dämtöver har under året amorteringar, förfall och inlösen i värdepappers portfölj en samt omplace­ringar i portfölj samman sättningen uppgått till totalt 158 mdkr. Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringarna uppgick till 201 mdkr vilket framgår av tabell 2.

Vid utgängen av 1991 uppgick de totala placeringama till 424 mdkr. I diagram 1 redovi­sas placeringarnas fördelning pä låntagarkate­gorier ultimo 1990 och 1991. Fonden har placerat mer än hälften, 57%, av tillgångarna i bostads­sektorn, cirka 20% i statsobligationer och 11% i utlåning till näringslivet. Motsvarande andel för fastighetsplaceringar var 3%.

Diagram 1. Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

l

å

ntagarkategorier ultimo december 1990 och 1991 (anskaffningsv

ä

rden i %).

1990

Fastigheter mm 3% Penningmarknadsplaceringar 3%\J. Kommuner 3%

N

ä

ringsliv 14%

- Bost

ä

der 57%

Staten 21%-

1991

Fastigheter mm 3%_

Penningmarknadsplaceringar 7%. Kommuner 2%

N

ä

ringsliv 11%-

- Bost

ä

der 57%

Staten 20%>-

2   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

17

AP-FONDENS ADMINISTRATION

Skr. 1992/93: IJ Bilaga 1

Förvaltningen av de tre fondstyrelsernas tiU­gångar sker i en för de tre styrelsema gemensam organisation.

Vidfondens tillkomst är 1960fömtsattes emel­lertid att de tre styrelserna skulle ha var sin förvaltningsorganisation. Eftersom ATP konstru­erades som en enhetlig försäkring, vars utgifter ska bestridas av de sammanlagda inkomsterna, tog de 1960 nytillsatta styrelserna beslut om att till att börja med inrätta ett gemensamt kansli. Avsikten var att senare, när fondverksamheten vuxit dela upp sig i tre separata förvaltningar. Denna uppdelning förverkligades inte och av denna anledning bedrivs idag förvaltningen som en enhet med en gemensam organisation och en gemensam placeringspolitik för de tre styrel­serna.

TRE FONDER, EN PLACERINGSPOLITIK

Den gemensamma placeringspolitiken diskute­ras i det av de tre styrelserna valda Placerings­utskottet, som är styrelsemas rådgivande organ för VD. Visserligen görs separata årsbokslut för de tre fondstyrelserna, med skilda resultat- och balansräkningar, men detta kan ses som en i efterhand gjord fördelning av totalresultatet för de tre styrelserna.

Uppdelningen av styrelsemas förvaltning har sin utgångspunkt från vilken samhällssektor som pensionsavgiftema inbetalas från. Således för­valtar första fondstyrelsen avgifter som erlagts frän den offentliga sektom, andra fondstyrelsen avgifter frän större enskilda arbetsgivare och tredje fondstyrelsen från enskilda mindre arbets­givare och egenföretagare.

Fondstyrelsernas nuvarande ledamöter och suppleanter, som förtecknas separat, är efter för­slag av arbetsmarknadens parter och andra orga­nisationer förordnade av regeringen tills dess fondstyrelsernas balansräkningar har fastställts för räkenskapsåret 1992. Regeringen fastställer balansräkningen senast den 15 oktober året efter räkenskapsåret. Revisorerna har förordnats intill fastställande av balansräkningen för 1991.

ETI EXPANSIVT ÅR

Under 1991 präglades fondens organisation av stark expansion. Organisationsstmkturen påver­kades också av att fastighetsverksamheten inte­grerades i fonden. I samband därmed togs en

Stig Dalmo, administrativ chef,

logotype fram för fonden. Detta initierades av fondens behov av att informera marknaden om att verksamheten nu bedrivs under benämningen AP Fastigheter.

I syfte att möta en volymmässigt större och alltmer komplex verksamhet beslutades i början av 1991 att förstärka organisationen. Bland annat har en ny ekonomifunktion för fastigheter byggts upp. Sammantaget rekryterades 20 personer un­der aret. Det totala antalet anställda ökade där­med till 76 personer.

Av administrativa skäl har fondens fastighets­innehav strukturerats om genom att samla alla dotterbolagen i ett holdingbolag. Inriktningen är att föra över fastigheterna till fondens egen ba­lansräkning. I bokslutet avseende år 1991 haren koncernredovisning gjorts för AP Fastigheter (se sid 44).

Arbetet med att vidareutveckla intemkontrollen fortsatte under 1991 och en säkerhetspolicy lades fast av fondens ledning. All personal fick i sam­band med detta beslut genomgå säkerhets-utbildning.

FÖRSTÄRKTA ADMINISTRATIVA SYSTEM

För fondens förvaltning är det av mycket stor betydelse att ha tiUgång till ett väl utvecklat ADB-stöd. Det gäller såväl ADB-system för redovis-

18

ning och uppföljning som system för marknads­information. Att verksamheten i hög grad är ADB-baserad gör att ADB-kostnadema i huvudsak är relaterade till verksamhetsförändringar.

Pä det administrativa planet har beredskapen höjts för att möjliggöra affärer med utlandet i räntebärande papper. Bland annat har fondens finansiella informationssystem anpassats för att kunna klara av likvidhantering, bokföring och valvshantering i utländsk valuta. Under 1991 vidtog fonden omfattande förberedelsearbete för

införandet av det värdepapperslösa systemkon­ceptet från PmC AB. Under hösten 1991 fattades beslut om att inte fullfölja arbetet inom PmC utan beslut togs om att avveckla verksamheten. Till kostnaden för anpassningama i datasystemen kommer således också den förlust som ned­skrivningen av aktiema i PmC medfört.

Fondstyrelsemas administrationskostnader, inklusive Anders Nisses AB, uppgick till 75,2 

(60,1) mkr.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

ORGANISATION

F

ö

rsta

fondstyrelsen

Ordf

ö

rande

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN]

Andra

fondstyrelsen

Ordf

ö

rande

Hans Als

é

n

Tredje

fondstyrelsen Ordf

ö

rande Rolf Wirt

é

n

Placeringsutskott

VD _ Carl Johan 

Å

berg

Aff

ä

rschef v VD Bo Ljungl

ö

f

Administrativ chef

Stig Dalmo

Penning- och obligations­marknad

Direktl

å

n

AP Fastigheter

BackOffice

19

ALLMÄN ÖVERSIKT

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Grundläggande för AP-fondens avkastning för ett enskilt år är den allmänna räntenivån och prisut­vecklingen pä finansiella tillgångar, t ex obliga­tioner och statsskuldväxlar, och reala tillgångar, t ex fastigheter. Stigande priser pä obligationer, dvs fallande marknadsräntor, liksom stigande fastighetspriser, dvs fallande direktavkastnings­krav, ökar fondens årsavkastning. Fallande fastighetspriser och obligationskurser får gene­rellt sett motsatt effekt på kort sikt. Om­ världsfaktorer som påverkar prisbildningen blir därmed vitala för förvaltningens resultat.

EN INTEGRERAD KAPITALMARKNAD

Sedan den svenska valutaregleringen i allt vä­sentligt avskaffades sommaren 1989 är svensk kapitalmarknad en integrerad del av den intema­tionella kapitalmarknaden. Med en valutapolitik som bygger pä en fast växelkurs gentemot en valutakorg, bestäms den svenska räntenivån av den internationella, med tillägg för den riskpre­mie som placerare kräver för att hälla tillgångar i svenska kronor.

Bytet av valutakorg den 17 maj 1991, från en handelsvägd valutakorg till den teoretiska ECU-korgen, innebar att ERM-valutomas ränteutveck­ling blev än mer centrala. Då den tyska markens

vikt i den nuvarande ECU-korgen är drygt 30%, mot tidigare knappt 18%, har den strama tyska penningpolitiken kommit att dominera framför­allt den korta jämförräntans utveckling under året. Kravet på ränte differens har däremot varie­rat kraftigt både före och efter bytet av valutakorg.

FALLANDE INFLATIONSFÖRVÄNTNINGAR

Året 1991 kännetecknades, med undantag för främst Tyskland, av förväntningar om avtagande inflation. Den aktivitetsdämpning, som för Eu­ropa inträdde redan under 1990, förstärktes i början av året, särskilt i de anglosaxiska län­derna. Förhoppningar om en snar och stark åter­hämtning infriades inte, trots att den tidigare strama penningpolitiken på mänga håll förbyttes i sin motsats.

Kraftigt fallande kapacitetsutnyttjande harläm-nat ekonomierna med överskottskapacitet och möjlighet att expandera utan risk för starka pristryck. Förväntningar om lägre inflation har medfört fallande internationella långräntor; för tioåriga löptider har räntenedgången under 1991 varit av storleksordningen en procentenhet i USA och EG~Europa, i Japan en och en halv procent­enhet.

Den svenska tioårsräntan låg vid årets ingång

Diagram 2. Svensk obligationsr

ä

nta och korgr

ä

nta, 10 

å

r.

1990

1991

Svensk obligationsr

ä

nta

Korgr

ä

nta

20

pä drygt 12% men sjönk sedan under årets lopp till cirka 10%, en nedgång på cirka två och en halv procentenheter (se diagram 2). Huvuddelen av nedgången för den svenska långräntan kan hänföras tilJ ett lägre krav på riskpremie. Nivån föll en knapp procentenhet i samband med ECU-kopplingen, men redan under årets fyra första månader hade räntedifferensen mot den dåva­rande korgräntan krympt.

INTERNATIONELLA RÄNTOR

I samband med att Irak invaderade Kuwait i augusti 1990, började de internationella läng-räntoma stiga, bland annat pä grund av oro för permanent högre oljepriser. Det sönderfallande Comecon-blocket sågs även som en potentiell inflationskälla genom behov av stora trans­fereringar från väst, vilket skulle öka budget­underskotten i västländerna. Tyskland, som i återföreningens spår dessutom erfor ett starkt konsumtionstryck, var särskilt utsatt för dessa effekter.

Det fall på en halv procentenhet för korgräntan, som inträffade i januari 1991, var sannolikt mark­ nadens reaktion på att Kuwaitkriget till slut utlös­tes - det förväntades bli kortvarigt. I Sverige kom samtidigt en energiuppgörelse till stånd och finansplanen innehöll lite av en befarad val-årspäspädning. Räntedifferensen krympte med mer än en halv procentenhet. Efter ECU-kopp-

lingen i maj kan den påföljande nedgången i de långa räntorna till ungefär lika delar hänföras till lägre internationella räntor och till en lägre ränte­differens.

Under sommaren växte insikten att den förvän­tade amerikanska konjunktumppgången inte var omedelbart förestående, inflationsfarhägorna dämpades och den amerikanska långräntan rörde sig nedåt. Samtidigt började den amerikanska centralbanken att kraftigt lätta penningpolitiken för att stimulera den inhemska efterfrågan. Andra länder gjorde likadant. Dock inte Tyskland, där istället Bundesbank förde en mycket stram pen­ningpolitik för att stävja den inhemskt genere­rade efterfrågeinflationen. Trots de stora ränte­sänkningarna i bland annat USA, Storbritannien och Japan infann sig inget uppsving i världseko­nomin.

Ett flertal länder befinner sig i en korrektionsfas efter 1980-talets stora skulduppbyggnad hos hus­håll och företag. Stagnerande och fallande för­mögenhetsvärden slår hårt mot ny kreditgivning, vilket häller tillbaka konsumtionen och inve­steringarna. Med undantag för Tyskland var in­flation inget större orosmomentför räntebildningen under det andra halvåret.

Tyskland hade under året inhemska skäl till att föra en stram penningpolitik. Via växelkursme­kanismen, ERM, har dock övriga EG-länder och länder, som knutit sin valuta till ECU:n, inte kunnat lätta penningpolitiken, trots trängande

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Diagram 3. Avkastningskurvor.

R

ä

nta i %

0,5

90-12-31

4       5       6

L

ö

ptid,

å

r

91-06-30

Ha 91-12-31

11        12

21

konjunkturella behov. Under hela året har de europeiska avkastnings kurvorna varit negativt lutande. Detta accentuerades ytterligare dä Bun­desbank i december, ungefär samtidigt som USA och Japan sänkte diskontot, för tredje gången under året höjde bankernas marginalränta. Den svenska avkastningskurvan vid årsskiftena och i mitten på förra året, diagram 3, illustrerar hän­delseförloppet under året.

PÄ VÄG MOT EN LÅGINFLATIONSEKONOMI

Det minskade kravet på räntedifferens är delvis resultatet av ett starkare långsiktigt förtroende för den svenska ekonomins förmåga att växla ner till en läginflationsekonomi. Anknytningen av kro­nan till den teoretiska ECU:n i maj och ansökan om EG-medlemskap i juli anges ofta som poli­tiska ätgärder vilka stärkt förtroendet under året.

Den tyngst vägande orsaken är dock de under året kraftigt dämpade inflationsförväntningarna. Olika strukturella reformer har bidragit till detta, som skatteomläggning, avregleringar och avskaf­fande av handelshinder. Det kraftiga aktivitets­fallet i ekonomin har därutöver haft en starkt avkylande effekt pä inflationen.

Recession på för Sverige viktiga marknader har naturligtvis haft betydelse för den kraftiga svenska lågkonjunkturen. Till övervägande del fär dock förklaringen till den svenska tillbaka­ gången under året sökas bland inhemska fakto­rer. Trots att nettot av utrikeshandeln bidrog till BNP-tiUväxten med knappt två procentenheter.

föll den samlade produktionen drygt en procent­enhet. Industriproduktionen föll under året med mer än 5%.

Investeringsnedgången fortsatte under året, samtidigt som lageravvecklingen accelererade. Krympande vinstmarginaler och mycket svag ef­terfrågan drog ner industrins investeringar runt 20% i volym. Efterfrågan på kommersiella fas­tigheter minskade dramatiskt i lågkonjunkturens spår. Övergången från en hög till en lägre infla­tionstakt har säkert haft sin betydelse för de sjunkande byggnadsinvesteringarna via dess ef­fekter i form av sjunkande fastighetsvärden. Men de förändrade relativpriser för byggande och bo­ende, som bl a momshöjning, höjd fastighets­skatt och minskade räntebidrag bidragit till, har ocksä spelat en viktig roll.

Näringslivets låga aktivitet resulterade i att importen föll avsevärt mer än exporten under året. Hushållssektom valde att använda en mycket stor del av årets inkomstförstärkningar till att förbättra sin finansiella position snarare än att konsumera. Säledes blev utfallet i extembalansen bättre än vad som förväntades i början pä året. Handeln med varor gav ett överskott på 34 mdkr, underskottet i bytesbalansen stannade på drygt 13 mdkr.

Till det lägre underskottet bidrog även det lägre utlandsresandet i samband med Kuwait­kriget, som begränsade resevalutanettots under­skott, samt att de svenska direktinvesteringama i utlandet dämpades samtidigt som utländska in­vesteringar i Sverige ökade.

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

22

KREDITMARKNAD I FÖRÄNDRING

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Ett underskott i ett lands samlade affärer med utlandet, bytesbalansen, återspeglar att det in­hemska sparandet är otillräckligt för att finan­siera de investeringar som görs dvs omvärldens sparkapital måste tas i anspråk. Det förbättrade bytesbalanssaldot för 1991 är således detsamma som att det samlade finansiella sparandet har ökat. Sektorernas relativa finansiella sparande ändrades också dramatiskt. Statens sparande minskade kraftigt, medan företagens och hus­hållens finansiella sparande ökade. Hushållens sparkvot blev positiv för första gängen sedan kreditmarknaden avreglerades. Lågkonjunktur och skatteomläggning påverkade både nivån på konsumtionen totalt och dess sammansättning, där andelen varor ökade.

Allmänhetens totala lånestock hos banker, bostadsinstitut och finansbolag uppgick till knappt 2 000 mdkr vid slutet på året, en ökning med drygt 110 mdkr. Det var endast bostadsinstituten som redovisade en hög ökningstakt i utlåningen medan övrigas utlåning mattades, se tabell 3 och tabell 4.

Det försämrade statliga finansiella sparandet medförde att statsskulden under året ökade drygt 12%, eller 74,4 mdkr, till 693 mdkr.

Karaktären pä statens upplåning förändrades

också under året; kort upplåning i form av statsskuldväxlar ökade med drygt 170 mdkr un­der året - 120 mdkr av dessa rekvirerade riksbanken i samband med räntehöjningen i de­cember medan obligationsupplåningen ökade med cirka 36 mdkr.

Sammantaget innebär detta att statens andel av utestående volymer på penning- och obliga­tionsmarknaden ökade kraftigt, samtidigt som den genomsnittliga löptiden på marknaden sjönk under året. Att andelen räntebärande värdepap­per med kortare löptid har ökat kraftigt är framför allt beroende på riksbankens intervention i de­cember för att säkerställa kronans fasta växelkurs mot ECU:n. I tabell 5 visas förändringen under året avseende olika aktörers placeringar.

Under 1991 tilltog omvärldens intresse för att handla i svenska obligationer. Den totala handeln med räntebärande instrument resulterade i ett valutainflöde på 56,5 mdkr, en ökning med 50% frän 1990. Utlandets nettoköp var störst i anslut­ning till valutakorgsbytet i maj samt vid riksban­kens räntehöjning i december. Dessa båda måna­der stod för 2/3 av årets överskott i handeln med räntepapper.

Emissioner av kronobligationer direkt i utlan­det nära tredubblades till 18,5 mdkr 1991 från

Tabell 3. F

ö

r

ä

ndring av bankernas nettoutl

å

ning till allm

ä

nheten, mdkr.

1989

1990

1991

stock 91-12-31

svenska kronor

45,0

19,4

-4,6

500,1

utländsk valuta

119,9

110,1

-7,8

398,9

Tabell 4. F

ö

r

ä

ndring av bostadsinstitutens och finansbolagens nettoutl

å

ning till allm

ä

nheten, mdkr.

1989

1990

1991

stock 91-12-31

Bostadsinstitut

104,6

129,7

139,6

931,1

Finansbolag'

1,0

-16,0

-16,7

85,9

varav utl

ä

ndsk valuta

13,7

11,2

-6,2

21,9

' Alla uppgifterna f

ö

r finansbolag 1991 avser jan-nov.

23

Tabell 5. Placeringar i obligationer, certifikat och v

ä

xlar, mdkr.

1991

12 m

å

naders f

ö

r

ä

ndring tom december 1990

Banker:

Certifikat och v

ä

xlar

0,8

28,0

Statsobligationer

-1,0

-13,9

Bostadsobligationer

3,2

-13,4

F

ö

rs

ä

kringsinstitut:

Certifikat octi v

ä

xlar

5,1

7,9

Statsobligationer

-1,5

8,3

Bostadsobligationer

2,4

8,4

AP-fonden:

Certifikat och v

ä

xlar

0,2

9,9

Statsobligationer

5,0

1,3

Bostadsobligationer

19,7

29,4

Ö

vriga:

Certifikat och v

ä

xlar

60,9

137,8

Statsobligationer

-13,0

40,6

Bostadsobligationer

47,7

51,9

Totalt:

Certifikat och v

ä

xlar

67,0

183,6

Statsobligationer

-10,5

35,3

Bostadsobligationer

73,0

76,3

6,3 mdkr året innan. Pä andrahandsmarknaden nettosåldes 39,5 mdkr under 1991. Därav var 43,0 mdkr statspapper och över hälften av dessa såldes i december. Det innebär att kronobliga­tioner utgivna av andra än staten återköptes för 3,5 mdkr.

KORTA MARKNADSRÄNTOR

Det är främst i kravet på en räntedifferens på korta löptider, som graden av förtroende för valutapolitiken avspeglas. I diagram 4 visas den svenska sexmånaders statsskuldväxelräntan samt motsvarande korgränta för året. Fram till bytet av valutakorg i maj sjönk den dåvarande korgräntan en dryg procentenhet och den svenska räntan följde med. Precis som den svenska långräntan, föll korträntan kraftigt i januari. Under april drogs räntedifferensen upp beroende på valuta-utflöden. Den 17 maj byttes kronans valutakorg till den teoretiska ECU:n. Marknaden reagerade positivt och under sommarmånaderna stabilise­rades korträntan mnt 11%. Räntedifferensen fort­satte att krympa trots stora valutautflöden, se diagram 5.

Valutaspekulationerna mot den finska mar­ken, som slutade i en devalvering på 12,3% den 16 november, visade att det i vissa lägen kan vara mycket svårt att försvara en ensidig valuta-

Skr. 1992/93:1? Bilaga 1

Diagram 4. 6-m

å

naders SSV-r

ä

nta och korgr

ä

nta.

n    'tz     

e   e

1990

1991

6-m

å

naders SSV-r

ä

nta

6-m

å

naders korgr

ä

nta

24

koppling. Spekulationerna smittade den svenska penningmarknaden. Stora mängder valuta bör­jade strömma ut ur Sverige. Riksbanken höjde dagslåneräntan i november men det räckte inte för att vända utflödet. I början på december höjdes dagslåneräntan sex procentenheter till 17,5% och marknadsräntoma steg kraftigt. I takt med att valutainflödena återkom stärktes

förtroendet för kronan och den korta ränte­marginalen sjönk från tre och en halv till två procentenheter. ECU-korgräntan läg i stort sett under hela perioden mnt 10% till följd av den strama tyska penningpolitiken. Dä bland andra både USA och Japan fortsatt att lätta på sin penningpolitik har korträntoma i övriga världen fortsatt ner under året.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Diagram 5. Valutafl

ö

den 1990-1991, mdkr per rapportvecka.

15

JjJ,ljjL

»

Lt

m

"

ni|F

.1__ . 

  I.

firTM

1

-15

Jan      Mars      Maj      Juli      Sept      Nov     Jan      Mars      Maj      Juli      Sept      Nov

1990                                                  1991

25

DRAMATIK PA FASTIGHETSMARKNADEN

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Prisfallet på fastigheter fortsatte under 1991. Marknaden krävde högre direktavkastningar ocb hyresnivåerna föll. Orsaken till att investerarna kräver högre direktavkastningar är bland annat den höga realräntan. En annan orsak är att förtro­endet för fastighetsinvesteringar har minskat. Hyresfallet är en följd av bland annat lågkon-jukturen med åtföljande minskande efterfrågan, som i sin tur har lett till ökande vakansgrader.

Under 1991 genomfördes få affärer vilket kan tyckas förvånande, då utbudet var relativt stort. Dock skedde ett antal försäljningar av centralt belägna fastigheter i Stockholm. Det finns flera förklaringar till att så få affärer genomfördes. En är att det uteslutande var de bäst belägna fastig­hetema som fann köpare. En annan förklaring är att det till stor del varit sämre fastigheter som bjudits ut till försäljning, dvs fastigheter som inte klarade investerarnas allt härdare krav på exem­ pelvis byggnadens utformning, flexibilitet, stan­dard och uthymingssituation. Det stora utbudet berodde på att många fastighetsbolag och privat­personer var tvingade att sälja.

FALLANDE MARKNADSVÄRDEN

De sjunkande priserna på fastigheter och bristen pä köpare har resulterat i stora problem för ban­kerna. De totala kreditförlusterna inom bank­sektorn 1991 uppgick till cirka 35 mdkr, varav en stor del är att hänföra till fastighetssektom. Ban­kema har i vissa fall framtvingat försäljningar, medan de i andra fall valt en övervintringsstrategi. Prisnedgången på fastigheter kan jämföras med börsens prisfall på bygg- och fastighetsaktier på i genomsnitt 35%-70% under de två senaste åren.

Marknadsvärdeminskningama har varit störst för exploateringsfastigheter samt kommersiella fastig­heter i storstäderna. Centralt belägna kontorsfas­tigheter i Stockholm och Göteborg beräknas ha sjunkit i värde med ca 30-40%. Denna utveck­ling är till stor del ett uttryck för marknadens bedömning av hyresrisken i dessa områden. I utkanten av storstäderna samt i de mindre stä­dema har fastighetsvärdena för de kommersiella fastigheterna klarat sig betydligt bättre. Värde­minskningen har här inte varit lika stor, då hyresnivån är väsentligt lägre än i storstädernas citylägen. Bostadsfastigheter är de fastigheter som under året har sjunkit minst i värde. Skillna­dema kan dock vara betydande beroende pä läge, standard samt inte minst finansieringssituation.

ÖKAT INTRESSE FÖR FÖRVALTNINGSFASTIGHETER

Det är inte bara i Sverige, utan även pä de flesta utländska fastighetsmarknader, som den svaga ekonomiska utvecklingen satt sina spår i fastighetspriser och hyresutveckling. På de flesta marknader har det skett en omsvängning från 80-talets premiering av projekt till förmän för för­valtningsfastigheter.

Att fastighetsprisema sjunkit utomlands, lik­som i Sverige, beror i första hand pä att hyrorna fallit. Det är bara på ett fätal marknader, exem­pelvis i vissa städer i Tyskland och i Bryssel, som hyrorna stigit eller varit oförändrade. De krafti­gaste hyresfallen noterades i London och i vissa delar av USA. Vakansgraden i Londons city upp­gick i slutet av 1991 tiU mellan 15-20% och hyresnivån har under året sjunkit med upp till 30%.

26

PENNING- OCH OBLIGATIONSMARKNAD

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Allt sedan AP-fondens tillkomst har obligationer utgjort den dominerande delen av de förvaltade tillgångama. Vid utgången av 1991 uppgick obligations- och penningmarknadsplaceringarna sammanlagt till 369 mdkr, vilket utgjorde 87% av fondens totala tillgångar.

Fondens värdepappersportfölj utgör en bety­ dande del av den svenska räntemarknaden. Det innebärattallade händelser som under 1991 haft stor inverkan pä svenska absoluta och relativa räntenivåer i väsentlig grad också påverkat fon­dens utveckling under året.

Storleken pä AP-fondens innehav av värde­papper medför att stmkturen inte kan ändras genomgripande under loppet av ett år. Förändring­ar i omvärlden som leder till en ändrad pla­ceringsinriktning slår därför igenom successivt.

FÖRÄNDRINGAR PÅ PENNING- OCH OBLIGATIONSMARKNADEN

Stmkturen på den svenska penning- och obliga­tionsmarknaden har genomgått vissa förändringar under året. Statens andel av nyupplåningen har ökat. En stor del av upplåningen har skett via statsskuldväxlar, vilket lett till en förkortning av den genomsnittliga löptiden. Vidare har en allt större del av handeln i statens obligationer styrts över till de sä kallade benchmark-lånen, vilket medfört en försämrad likviditet för övriga stats­obligationer. Den mest genomgripande föränd­ringen har ändå skett pä marknaden för bostadsobligationer. Betydande relativa prisskill­nader mellan olika emittenter har uppstått. Skä­let har framförallt varit fokuseringen på kredit­risker i samband med fastighetsfinansiering.

Fondens verksamhetsmål - att maximera av­kastningen på lång sikt - liksom fondens relativa storlek, nödvändiggör ett långsiktigt agerande. Det är därför inte nödvändigt att ha hög likviditet annat än för de volymer som kan behövas för förändringar av ränteriskstmkturen. En relativt stor andel av placeringarna görs därför i bostadsobligationer. En ökning av räntemargi­nalen mellan statens och bostadsinstitutens obli­gationer är långsiktigt positivt för fonden. Emel­lertid kan det medföra att det orealiserade resul­tatet påverkas negativt ett enskilt år.

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], chef för affärsområde Penning- och obligationsmarknad.

FORTSAH ÖKNING AV ANDELEN BOSTADSOBLIGATIONER

Till skillnad mot 1990 har den helt övervägande delen av AP-fondens nettoplaceringskapacitet under 1991 tillförts affärsområdet penning- och obligationsmarknad. Det har medfört att det be­lopp som placerats på marknaden, inkluderande såväl nettoökning som omplacering av förfallande belopp, har ökat.

Den strukturförändring som skett på den svenska marknaden har minskat mångfalden bland placeringsobjekten. Stora flöden att pla­cera, kombinerat med en snäv krets av möjliga placeringsaltemativ, gör det önskvärt att en inte alltför stor andel av portföljen förfaller samtidigt. Huvuddelen av investeringarna görs därför i pap­per med löptider över ett år, vilket möjliggör en viss anpassning av förfallostrukturen. De kortare penningmarknadsplaceringarna har visserligen ökat under 1991, men de utgör fortfarande en liten del av totalen.

Vad avser kreditrisker har fonden under alla år intagit en restriktiv hållning. Det har inte minst under senare tid visat sig vara en riktig politik.

27

Diagram 6. Fondens totala obligationstillg

å

ngar f

ö

rdelade p

å

 staten, bostads-               Skr. 1992/93:1!

finansierande institut samt 

ö

vriga emittenter, 1987-1991 (procentuell andel).                Bilaga 1

1987

Staten

1988                   1989

   Bostad sfi na nsi era nde institut

1990                 1991

Ö

vriga emittenter

Investeringarna sker till en mycket stor del i värdepapper emitterade av staten och de större bostadsfinansieringsinstituten. Med rådande skill­nader i avkastning mellan dessa emittenter haren fortsatt ökning av andelen bostadsobligationer bedömts vara motiverad.

AP-fonden har sedan 1990 haft möjligheten att placera upp till 10% av portfölj värdet i utländska värdepapper. En av årets viktigare händelser på marknaden, ECU-kopplingen av kronan, med­förde att ränteskillnaden mellan Sverige och omvärlden minskade. Enligt fondens bedömning förelåg emellertid inte tillräckligt starka skäl för att snabbt utnyttja möjligheten till utlandspla­ceringar då en betydande ränteskillnad gentemot omvärlden kvarstod.

Den idag relativt korta genomsnittliga löptiden

för den svenska penning- och obligationsmark­naden, i kombination med AP-fondens stora rela­tiva andel av marknaden, ger fonden avsevärda likvidflöden. Huvuddelen av investeringama sker i avistamarknåden, men även tenninsmarknaden används för att fördela flödena över tiden. En fortsatt förkortning av den svenska marknadens löptid skulle försvåra för fonden att agera.

1991 var ett år med fallande marknadsräntor, vilket positivt påverkar värdet på räntebärande värdepapper. Avkastningen, inklusive orealise­rade värdeförändringar, var för fondens värde­pappersportfölj 16,9%. Fallande räntor medför att tillkommande medel investeras till successivt sämre avkastning, varför AP-fondens långsiktiga avkastning påverkas negativt av fallande räntor.

Diagram 7. R

ä

ntedifferensen mellan statens och bostadsinstitutens obligationer, med fem 

å

rs l

ö

ptid, 1987-1991.

87.01    87.07    88.01    88.07   89.01    89.07   90.01    90.07    91.01    91.07    91.12

28

DIREKTLAN

Skr. 1992/93:11 Bilaga 1

Direktläneverksamheten inom AP-fonden har fömtom uppgiften att genomföra den direkta kre­ditgivningen även ansvar för hanteringen av kreditrisker i hela fondens portfölj.

Kreditgivningen, i form av direktlån, dvs ej publikt emitterade räntebärande placeringar, rik­tar sig mot den offentliga sidan, mellan­handsinstitut, banker samt utlåning till det pri­vata näringslivet.

Utlåning till det privata näringslivet begränsas till ett belopp av högst 5% av fondens totala tillgångar. De övriga placeringskategorierna om­fattas inte av nägra formella beloppsbe­gränsningar. Inte heller kreditgivning i form av publikt emitterade obligationer eller andra pu­blika emissioner, t ex certifikat, är volymmässigt reglerade. Även för placeringar inom detta tillgängsslag genomförs kreditprövning enligt samma standard som för ett "private placement".

KREDITGIVNING FÖR ATT SKAPA MERINTÄKTER

Fondens motiv för att ingå kreditavtal vid sidan av den publika marknaden är att därigenom skapa merintäkter. Detta betyder att fonden, med ut­gångspunkt från en konservativ bedömning av kreditrisk, är beredd att reducera kraven på likviditet i denna typ av placeringar. Krediterna kan säledes konstrueras med beaktande av speci­fika krav på cash-flow-utseende eller avkast­ningsmodell. Därigenom utnyttjas fondens kon­kurrensfördelar, bestående av långsiktighet i för­valtningen och betydande kapitalmassa, till att skapa ett mervärde i fondförvaltningen.

Vad gäller utvecklingen under 1991 har efter­frågan av direktlän, i likhet med 1990, varit låg. Upplåningen pä den svenska marknaden har varit av kortfristig natur eller så har finansiering skett på utlandsmarknaden. Vidare har margina­len mellan marknadsnoterade instrument och den premie som erbjudits för illikvida place­ringar inte motsvarat fondens krav. Under andra halvåret 1991 kunde skönjas en viss ökad efter­frågan på krediter i svenska kronor från svenskt näringsliv. Marginalerna mellan olika låntagarkategorier pä den svenska marknaden har ökat märkbart mot slutet av året. Bakom denna utveckling ligger en ökad insikt hos mark­nadens aktörer om värdet av både kreditvärdig­het och grad av likviditet i enskilda placeringar.

MINSKAD KREDITVOLYM

Fondens direktlån minskade under året från 53,4 mdkr till 43,8 mdkr. I denna siffra inkluderas reverslån, förlagslån samt partnerfinansieringar. Utlåningen till kommuner och kommunala bolag har fortsatt att minska och uppgick till cirka 7 mdkr, en nedgång med 3 mdkr under året.

Den verksamhet som bedrivs inom Svenskt Fastighetskapital, som fonden äger tillsammans med Nordisk Renting, kan ses som ett komple­ment till utlåningsverksamheten mot den offent­liga sektom. Bolagets affärsinriktning är att ge­nom fastighetsförvärv och nybyggnation frigöra kapital hos kommuner, landsting och övrig of­ fendig verksamhet. Verksamheten har under året varit avvaktande, bland annat beroende pä den osäkerhet som funnits avseende resultatet av leasingutredningens arbete. Fondens utlåning till bolaget uppgick till knappt 3 mdkr.

Fondens engagemang avseende mellanhands­institutens upplåning via reverser minskade med drygt 6 mdkr och uppgick vid årsskiftet till 14 mdkr. Bakom utvecklingen ligger en successivt förfallande låneportfölj av direktlån till främst bostadsinstituten och de företagsfinansierande instituten. I takt med att dessa reverslån slut-

29

amorteras sker ny finansiering på den standardi­serade penning- och obligationsmarknaden.

Refinansieringslånen fortsätter att avvecklas och har inget egentligt berättigande med dagens marknadsförutsättningar. Stocken uppgick till 304 mkr, en nedgång med 245 mkr under 1991. Inga nya refinansieringslån har lämnats under året.

Fondens innehav av förlagslån var 10,3 mdkr av vilka 7,6 mdkr återfinns i banksektom. Detta motsvarar cirka 17% av banksystemets totala förlagslåneinnehav och cirka 30% av det på svenska marknaden upplänade kapitalet. Fon­den har under året intagit en restriktiv inställning mot förlagslån och ökade inte placeringama i dessa instmment.

KREDITER TILL NÄRINGSLIVET

Utlåningen till privata näringslivet minskade un­der året med 500 mkr och uppgick därmed till cirka 13 mdkr per 31 december. I denna summa ingår partnerfinansieringar och utlåning till Svenskt Fastighetskapital till sammanlagt nära 12 mdkr. Utlåningen till övrigt svenskt näringsliv uppgick till drygt 1 mdkr.

Vid kontakter med potentiella låntagare försö­ker fonden medvetet styra in upplåningen till publika emissioner. Därigenom uppnås dels en breddning av obligationsmarknaden, dels undvi­ker fonden en belastning av femprocentskvoten. Vid årsskiftet motsvarade utlåningen till närings­livet drygt 3% av fondens totala tillgångar.

Bilden visar Karlskoga värmeverk. Under 1991 har anläggningen genomgått en modernisering för ytterligare värme - samt elproduktion. Verket drivs idag genom ett av Karlskoga kommun och Svenskt Fastighetskapital AB gemensamt ägt bo­lag. Fonden harjinansierat bolagsbildningen och tilläggs investeringar.

Fonden är en naturlig samarbetspartner vid större, komplicerade finansieringslösningar. Bland an­nat gäller detta finansiering av investeringar inom infrastruktureUa projekt. Fondens engagemang inom kraftindustrins finansiering har under åren varit betydande. För närvarande pågår diskus­sion om finansiering av vägar, jämvägar, broar, m m, där projekt kan komma att genomföras både på privat och/eller inom det offentligas ram. I båda fallen kan fonden verksamt bidra till en effektiv finansieringslösning antingen genom specialsydda krediter eller via standardiserade marknadslösningar.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Bilden visar Krokströmmens kraftverk belägen i Ljusnan. Produktionen uppgår till drygt 500 GWh/år. Kraftverket uppfördes ursprungligen 1952 men har senare byggts till och kontinuerligt effektiviserats. Fonden har tillsammans med MoDo ingått en partnerfinansiering där bl a detta kraftverk ingår.

30

AP FASTIGHETER

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Fondstyrelserna fick under 1988 riksdagens till­stånd att investera i fastigheter i Sverige och utomlands, med begränsningen att högst 5% av fondens tillgångar fär placeras i fastigheter, inne­fattande fastigheter utomlands.

REDAN EN STOR AKTÖR

Under 1991 har fonden samlat all fastig­hetsverksamhet under namnet AP Fastigheter. Målet med bildandet av AP Fastigheter är att kunna agera kompetent och effektivt gentemot hyresgäster och övriga aktörer på hyres- och fastighetsmarknadema. I AP Fastigheter finns kompetens samlad för att hantera investering, projektutveckling, förvaltning och drift av fastig­heter. Efter integreringen av personal från Anders Nisses AB och viss nyrekrytering uppgår AP Fastigheters personal till cirka 40 personer. Det totala värdet pä fondens fastighetsinnehav upp­gick vid 1991 ärs utgång till 7,1 mdkr.

VÄLBELÄGNA FASTIGHETER FÖR EGEN LÅNGSIKTIG FÖRVALTNING

Målet för AP Fastigheter är att pä sikt bygga upp ett lönsamt fastighetsbestånd, vars driftsnetto över tiden ska utvecklas minst i takt med inflatio­nen. AP Fastigheter ska i kontrollerad takt bygga upp en portfölj av välbelägna fastigheter för egen långsiktig förvaltning.

Huvuddelen av fastighetsbeståndet bör vara beläget i Sverige, men bland annat frän risk­spridningssynpunkt bör dock fonden investera

Bo G Boestad, chef för affärsområde AP Fastig­heter.

även i utlandet. Den övergripande strategin i Sverige är att koncentrera sig på ett fåtal expan­siva orter och där, i första hand, inrikta sig på kommersiella fastigheter.

UPPBYGGNAD AV BESTÅNDET

Fondens fastighetsportfölj är uppbyggd av direktägda fastigheter och andelar i fastighetsbo­lag. Basen i beståndet bildades 1989 genom

Gråmunkeholmen 4, mera känd som Norstedtshuset på Riddarholmen, ett förädlingsobjekt som är under ombyggnad. När det är klart sommaren 1993 kommer fastigheten innehålla såväl nyrenoverade delar från 1600-talet som nybyggda delar från I900~talet.

31

köpet av det dä börsnoterade fastighetsbolaget Anders Nisses AB. Med detta förvärv fick fonden ett större bestånd av förvaltningsfastigheter och väl utvecklade projektfastigheter, bland annat en andel i Globenprojektet på 20%.

Under 1990 förvärvades större delen av Esseltes svenska fastighetsbestånd. De direktägda utländ­ska fastighetema är tvä fastigheter i London: Four Millbank, en projektfastighet som är under fär­digställande, samt en mindre förvaltningsfastighet.

De resterande utlandsinvesteringarna har skett genom Pleiad Real Estate AB där AP-fonden är delägare till 18,75%. Övriga delägare är Nordbankens pensionsstiftelse, SPP, AMF, Wasa samt Volvo. Pleiads verksamhet är utlands-orienterad och inriktad på projekt. Med undantag av det vid bolagets bildande tillförda beståndet av

bland annat Volvos kontorsfastigheter i Sverige, har Pleiad gjort ett antal större fastighets­investeringar i bland annat Bryssel, Paris, Kö­penhamn, Oslo och London. Under 1990 gick ocksä fonden in som hälftenägare i projektet Nacka Strand.

KONSOLIDERING OCH FÖRÄDLING UNDER 1991

Under 1991 harinriktningen varit att konsolidera och förädla fastighetsbeståndet. Ytterligare för­värv gjordes under året, men till väsentligt lägre investeringsvolym än under de tidigare åren. Fyra fastigheter förvärvades till ett sammanlagt pris på drygt 500 mkr. Tvä av objekten ingick i avtalet med Esselte och tillträddes i början av året. Det är en kontors-/industrifastighet i Göte-

Skravelberget mindre 7, vackraste fastigheten på Norrmalmstorg. Ett förvärv som följer fondens strategi att förvärva välbelägna och kvalitets­mässigt bra fastigheter.

Skr. 1992/93: IJ Bilaga 1

Första etappen av Nacka Strand omfattande

20 000 kvm kontor är färdigställd och till stor

del uthyrd. Affärsidén med Nacka Strand är att

inte bara tillgodose företagens direkta behov av

effektiva och bra kontorslokaler utan också att

se till personalens indirekta behov.

Äir--     

'

- V,

>*..                    -~Å

JmSå

,    '    x

Mts  

 J

JL-

\

ImII ä 

k m

Lnn

I /'

     liWyJlHi!!]

iHHH|

1 jatjffi|nyU||HHBf|K

HHIH

H

1

A

iH

i

iB

P

K

1

t 

H

1

Fastigheten Four Millbank, som ligger intill Houses of Parliament i London, har utvändigt återställts i ursprung­ligt skick och invändigt helrenoverats till moderna flexibla kontor.

32

Diagram 8. Direkt

ä

gda f

ö

rvaltningsfastigheter, f

ö

rdelning av lokalyta.

Skr. 1992/93:1 i Bilaga 1

Produktion och industri 28%

Kontor 52%

Bostader 8%

Hotell och butik 12%

borg och en obebyggd tomt i Nacka. Dessutom förvärvades i början på oktober en kontorsfastig­het i Solna och i slutet av året Svenska Kredits kontorsfastighet på Norrmalmstorg.

Norstedtsfastigheten på Riddarholmen evaku­erades och ar under en omfattande ombyggnad och beräknas vara klar för inflyttning sommaren 1993. Utbyggnaden av Nacka Strandprojektet fortsätter planenligt liksom resterande utbygg­nad av Globen City.

I fastigheten Four Millbank, London, pågår lokalanpassning och vid årsskiftet var 'Å5% av ytan uthyrd. Under året har AP Fastigheter inlett

ett samarbete med Lundbergs, Trygg Hansa och det amerikanska fastighetsbolaget Grosvenor för investeringar i Nordamerika. Den fastlagda stra­tegin är där att i första hand investera i välbelägna, fullt uthyrda kontorsfastigheter.

Fondens faslighetsinnehav var vid årskiftet 1991/92 värderat till 7,1 mdkr, varav de direktägda fastighetemas andel motsvarade 73%. Hälften av ytan för de direktägda förvaltningsfastighetema var kontorslokaler, se diagram 8.

Fondens totala hyresintäkter uppgick till 545 mkr för 1991. För 1992 beräknas intäktema öka till drygt 600 mkr, se tabell 6.

Tabell 6. Hyresint

ä

kter, 1990-1992, mkr.

1990

1991

1992 (prognos)

Fastigheter i egen f

ö

rvaltning

361

463

530

Ö

vriga

61

82

100

Summa

422

545

630

3   Riksdagen 1992/93. 1 .saml. Nr 18

33

AP-FONDENS VERKSAMHET, RESULTAT OCH STÄLLNING 1991

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

REDOVISNINGSPRINCIPER

Enligt AlimännaPensionsfondens reglemente ska balans- och resultaträkningar baseras dels på anskaffningsvärden, dels på reala värden. I den nominala redovisningen upptas tillgångarna till anskaffningsvärden. En osäker fordran upptas dock endast till det belopp som kan beräknas inflyta. I den reala redovisningen upptas till­gångarna till marknadsvärden på balansdagen och grundkapitalet omräknas med hänsyn till konsumentprisindex förändring. Förändring av marknadsvärden påverkar den reala resultaträk­ningen. Balans-och resultaträkningar enligt reala principer presenteras endast för de tre fond­styrelserna sammantagna.

I fondstyrelsernas bokslut ingår bolag, i vilka fondstyrelserna innehar mer än 50% av röstetalet. Balansräkningar upprättas enligt förvärvsmeto­den. Utländska bolags balans- och resultaträk­ningar omräknas enligt dagskursmetoden. I fond­styrelsemas bokslut ingår fastighetsförvaltande bolag, i vilka fondstyrelsema innehar 20-50% av röstetalet, med den andel av balans- och resul­tatposter som motsvarar ägarintresset. Jämförelse­värdena för 1990 har ändrats i enlighet med dessa principer.

Samtliga fastigheter och aktier/andelar i fas­tighetsbolag är samägda av de tre fondstyrelserna. Fastigheter och bolag ingår i delfondernas ba­lans- och resultaträkningar med den del av ba­lans- och resultatposter som motsvarar ägarin­tresset. Andelarna beräknas med utgångspunkt i fondkapitalets storlek.

V

Ä

RDERINGAR AV PLACERINGAR

Finansiella placeringar

I den nominala redovisningen upptas samtliga värdepapper till anskaffningsvärde. I den reala redovisningen upptas noterade värdepapper till marknadsvärde. För noterade värdepapper an­vänds börskurs. Andra icke noterade värdepap­per upptas till anskaffningsvärde.

Fastighetsplaceringar

I den nominala redovisningen upptas fastig­hetsplaceringar till anskaffningsvärde. Fondsty-

relserna redovisar fastighetsplaceringar i över­ensstämmelse med praxis bland svenska försäkringsbolag. Några avskrivningar på fas­tigheter har därför ej belastat resultaträkningarna. I resultaträkningarna redovisas fastigheternas driftsnetto, vilket utgör hyresintäkter med avdrag för drifts- och underhållskostnader samt fastig­ hetsskatt. I den reala redovisningen upptas fastighetsplaceringar, efter särskild värdering, till bedömda marknadsvärden.

Skatter

Fondstyrelserna har, genom särskilt riksdagsbe­slut, erhållit befrielse från att erlägga inkomst­skatt i Sverige. De skattekostnader som belastar resultatet avser de av fondstyrelserna hel- och delägda bolagen, och redovisas under rubriken "Övriga kostnader".

MEDELSTILLDELNING

Fondstyrelsema förvaltar de avgifter som inbeta­las för den allmänna tilläggspensioneringen. Det förvaltade kapitalet har följande sammansätt­ning:

Grundkapital

Summan av inbetalda avgifter, löntagarfondsme-dei och överföringar frän övriga delfonder, mins­kad med utbetalningar avseende pensioner, ad­ministrationsbidrag och överföringar till fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfonderna.

Fondkapital

Grundkapitalet med tillägg för det redovisade resultatet. I den reala redovisningen ar grund­kapitalet uppindexerat med konsumentprisindex jämte ackumulerat realt resultat.

Överföringar

Löntagarfonderna, fjärde och femte fond­styrelserna ska värj e är överföra en avkastning för närmast föregående räkenskapsår, beräknad till 3% av nuvärdet av förvaltade medel. Med nuvärdet av förvaltade medel avses summan av de medel som erhållits omräknad med förändringar i kon­sumentprisindex.

34

PORTFÖUAVKASTNING

Portföljavkastningen redovisas enligt den modell som tillämpas av svenska försäkringsbolag. Den totala avkastningen delas upp i tvä komponenter, direktavkastning och värdeförändring. Direkt­avkastningen utgörs av räntenetto på finansieUa placeringar och driftsnetto för fastighetsplace­ringar. Driftsnettot utgör hyresintäkter med av­drag för drifts- och underhållskostnader samt fastighetsskatt. Värdeförändringen bestar av en realiserad och en orealiserad komponent. Den orealiserade värdeförändringen i finansiella place­ringar beräknas i största möjliga utsträckning med utgångspunkt i officiella marknadskurser, t ex vid Stockholms fondbörs.

Fastigheterna har marknadsvärderats av fri­stående värderingsinstitut. Värderingarna byg­ger huvudsakligen pä en intäkts/kostnadskalkyl. Denna är baserad på normaliserade intäkter och kostnader under ett är, där driftsnettot diskonte­ras på oändlig tid. Avkastningskravet har härletts urnoterade priser i aktuellafastighetsöverlåtelser.

Under 1991 hade den totala portföljen en totalavkastning om 15,5%, bestående av en direktavkastning om 12,2% och en värde­förändring om 3,4%. Den finansiella portföljens totalavkastning utgjorde 16,9%, varav direkt-

avkastning 12,4% och värdeförändring 4,5%. Fastighetsportföljens totalavkastning utgjorde -33,5%, varav direktavkastning 4,6% och vär­deförändring -38,1%.

Under året har en betydande räntenedgång skett. Räntefallet var kraftigast för långa räntor, vilket medförde att avkastningskurvan erhöll en brantare lutning i slutet av året jämfört med ingången av året. Värdeförändringen i obliga­tionsportföljen uppgick till 15,2 mdkr, vilket motsvarar5,0% i avkastning. Direktavkastningen utförde 12,8% , en funktion av det relativt höga ränteläget, som rådde fram till 1991. Obli­gationsportföljens totalavkastning uppgick till 17,8%.

Fastighetsportföljen förlorade starkt i värde under 1991. Den svaga konjunkturen, försäm­rade finansieringsmöjligheter, ökade krav på di­rektavkastning, en minskande efterfrågan, ett ökande lokalutbud och fallande hyror har drivit fram kraftiga prisfall på marknaden. Marknads­värdet består av enskilda fastigheters värde, hu­vudsakligen enligt extern värdering, samt bokfört värde för de fastighets projekt i vilka fonden är delägare. En bidragande orsak till den låga direktavkastningen i fastighetsportföljen är den höga andelen projekt, som först pä nägra ärs sikt kan förväntas ge avkastning.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

Tabell 7. AP-fondens avkastning p

å

 placeringar 1987-1991, %.

Obligationer

Ö

vriga finansiella placeringar

Fastigheter

Totalt

1987

Direktavkastning

12,1

12,8

-

12,2

V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

0,6

0,1

-

0,5

Total

12,7

12,8

-

12,7

1988

Direktavkastning

11,8

12,6

-

12,0

V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

2,8

-0,2

-

2,3

Total

14,6

12,4

-

14,2

1989

Direktavkastning

11,6

12,5

-

11,7

V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

-6,4

-1,3

-

-5,6

Total

5,2

11,2

-

6,1

1990

Direktavkastning

12,4

11,5

3,6

12,4

V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

2,0

1,0

-10,9

1,6

Total

14,5

12,5

-7,3

14,0

1991

Direktavkastning

12,8

10,1

4,5

12,2

V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

5,0

1,5

-38,1

3,4

Total

17,8

11,7

-33,5

15,5

35

Tabell 8. AP-fondens avkastning p

å

 placeringar 1991.

Marknadsv

ä

rde Marknadsv

ä

rde Nettoplac Direktavkastning V

ä

rdef

ö

r

ä

ndring Totalavkastning

1990-12-31 1991-12-31    1991            1991            1991            1991

Mkr      % Mkr      %      Mkr     Mkr      %    Mkr       %   Mkr       %

Obligationer och

f

ö

rlagsl

å

n                 309 074    83 351657    83 30 083 38 932 12,8 15204     5,0 54 136   17,8

L

å

n och

partnerfinansiering      43 232     12 34 460      8 -9 627 3 872 10,6  855     2,3  4 727   13,0

Korta placeringar        10 225      3 30 394      7 20 169 1 798       - -        -1798

Fastigheter                   8 572      2 7 152       2 2 175  436   4,6 -3 595 -38,1 -3 159 -33,5

Totalt

371103   100    423 663   100    42 800      45 038 12,2      12 464    3,4     57 502   15,5

*Totalavkastning

direktavkastning -i- v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring marknadsv

ä

rde (1990-12-31) + h

ä

lften av nettoplaceringarna - h

ä

lften av direktavkastningen I tabellen ovan ing

å

r i obligationer 

ä

ven partial- och f

ö

rlagsl

å

n. Marknadsv

ä

rdet

ä

r genomg

å

ende ber

ä

knat efter b

ö

rskurserna vid respektive 

å

rs slut.

I l

å

neportf

ö

ljen ing

å

r AP-fondens direktl

å

n, refinansieringsl

å

n, kapitalmarknadsreverser samt partnerfinansiering. Kapitalmarknadsreverserna 

ä

r v

ä

rderade efter marknadsr

ä

ntorna f

ö

r motsvarande illikvida placeringar och partnerfinansieringarna 

ä

r upptagna till ett bed

ö

mt marknadsv

ä

rde. 1 

ö

vriga fall g

ä

ller anskaffningsv

ä

rdet.

I korta placeringar ing

å

r penningmarknadsplaceringar och banktillgodohavanden. D

å

 den metod f

ö

r avkastningsber

ä

kning som h

ä

r anv

ä

nds ej l

ä

mpar sig f

ö

r enskilda tillg

å

ngsslag vilkas innehav varierar kraftigt under 

å

ret, har avkastningssiffran f

ö

r korta placeringar ej angivits separat.

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

KOSTNADER FÖR ADMINISTRATION

Fondstyrelsernas administrationskostnader upp­gick till 75 189 (60 135) tkr. I löner och ersätt­ningar har utbetalats följande belopp:

Styrelse och verkställande difektör 2 124 tkr

Revisorer

83 tkr

Övriga befattningshavare

10 022 tkr

Pensioner och arbetsgivaravgifter     5 692 tkr

REALT RESULTAT

Det reala resultatet 1991 blev 31,4 (13,2) mdkr. För en långsiktig placerare är det emellertid inte

särskilt meningsfullt att tillmäta resultatet ett enskilt är någon större vikt. Snarare skall man i detta avseende betrakta den reala balansräk­ningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var 90,3 (58,9) mdkr eller 20,4 (15,2) % av fond­kapitalet vid utgången av 1991.

Diagram 9 utvisar att de ackumulerade resul­taten först år 1986 (bortsett frän tidigt 60-tal) var så stora att balans erhölls mot inflationens ur­holkning av grundkapitalet. Det är de senaste årens goda resultat, främst beroende pä de höga realräntorna, som gjort att det sammanlagda fondkapitalets realvärde har kunnat återställas och öka.

Diagram 9. Fondkapital till marknadsv

ä

rde och ackumulerade reala 

ö

verskott/underskott, 1960-1991

(i % av fondkapitalet).

Fondkapital mdkr

Reala 

ö

ver/underskott i % av fondkapital

400 300

200

........ ""fllB

30 20

10

-20

-30

1960          1965

    Fondkapital

1970          1975          1980

H    Reala 

ö

verskott        

1985        19901991

Reala underskott

36

Resultatr

ä

kning, nominal och real F

ö

rsta, Andra och Tredje fondstyrelserna

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

RESULTATRAKNING ITKRI

Int

ä

kter

Int

ä

ktsr

ä

ntor Obligationer Partiafbevis F

ö

riagsbevis Reverser

Refinansieringsl

å

n Penningmartnadspiaceringar 

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

Fastigheternas driftsnetto

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

37 686 465

66S

1 245 256

3 824 106

47 814

1 822 100

210 109

44 836 535

435 793

11 705

3 019 102

48 303 135

32 854 801

936

807 133

4 497 862

74 571

2 000 943

157 276

40 393 522 201 451

Kostnader

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Administrationskostnader

Ö

vriga kostnader

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa kostnader

Arets resultat

488 339

1633

75 189

14 520

315 301

894 982

431 204 24 994 60 135 22 465 2 096 583

2 635 381

Realt resultat

Nettoresultat ertiigt ovan

Ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

rluster Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft Arets reala resultat

47 408 153

9 759 426

-25 730 024

31 437 555

38 384 952

6 965 311

-32 145 493

13 204 770

37

Balansr

ä

kning, nominal och real F

ö

rsta, Andra och Tredje fondstyrelserna

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

1991

1990

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 |TKR)

BOKF.V.

IVIARKN.V.

BOKF.V.

MARKN.V.

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden

635 985

635 935

285 109

285 109

Penningmarknadsplaceringar

29 758 577

29 758 577

9 939 977

9 939 977

R

ä

ntefordringar m m

19 514 317

19 514 317

17 374 070

17 374 070

Fordran 

ä

 delfonderna

952 198

952 198

823 573

823 573

V

ä

rdepapper:

Obligahoner

338 469 475

341 342 803

308 443 133

298 732 108

Partialbevis

7 425

6 926

11 138

9 365

F

ö

dagsbevis

10 284 943

10 306 730

10 224 286

10 333 131

Reverser

30 349 528

30 982 067

39 731631

39 728 374

Refinansieringsl

å

n

303 820

303 820

549 082

549 082

Fastigheter

10 891 314

6 648 332

8 869 335

8 221 068

Aktier i fastighetsbolag

503 575

503 575

350 564

350 564

Akher i partnerfinansieringsbolag

2 884 110

3 174 380

2 884 110

2 954 605

Ö

vriga tillg

å

ngar

65 978

65 978

108 430

108 430

Summa tillg

å

ngar

444 621245

444 195 688

399 594 438

389 409 456

Skulder

Fastighetsi

å

n

2 144 846

2 144 846

2 242 426

2 242 426

Ö

vriga skulder

338 167

338 167

376 333

376 333

Fondkapital

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

ä

r

Tillskiutet grundkapital

39 082 139

38 118 488

(varav reserverade l

ö

ntagartondsmedel)

110 792 589)

18 456 6311

Ackumulerat 

ö

verskott

357 893 541

319 508 589

Indexuppr

ä

knat grundkapital

327 912 932

294 803 787

Ackumulerat realt resultat

58 877 765

45 672 995

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

396 975 680

386 790 697

357 627 077

340 476 782

Innevarande 

ä

r

Avgifter

82 316 554

75 668 417

./.pensionsmedel

-87 860 8S7

-77 406 049

./.administrationsbidrag

-521 521

-478 248

(-6 065 8241

3 339 536

128 489

-600 000

(-2 195 880) 3 873 845 1 238 287 -2 776 175

Vinstdelningsskatt L

ö

ntagarfondsavgifter ./.rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

(2 868 025) -3 197 799

(2 335 9571 140 077

22 532 225 952 198

32 285 572 823 573

952 198 47 408 153

823 573 38 384 952

441 712 675

442138 232

Summa tillskiutet grundkapital Indexuppr

ä

knat grundkapital 

Ö

verf

ö

ring fr

ä

n delfonderna 

Å

rets bokf

ö

rda resultat 

Å

rets reala resultat 

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r Summa fondkapital totalt Summa skulder och fondkapital

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avseende k

ö

p            8 706 062

avseende f

ö

rs

ä

ljning       2 466 971

38

Resultatr

ä

kning F

ö

rsta fondstyrelsen

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

F

ö

rsta fondstyrelsen tillf

ö

rs avgifter, som erlagts av staten, komnnuner och dem n

ä

rst

å

ende institutioner och bolag.

De f

ö

rvaltade medlen har placerats p

å

s

ä

tt som framg

å

r av balansr

ä

kningen och har enligt reglementet bokf

ö

rts till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

å

rets f

ö

rvaltning samt delfondens tillg

å

ngar och skulder per den 31/12 1991 framg

å

r av nedanst

å

ende resultatr

ä

kning och balansr

ä

kning.

RESULTATR

Ä

KNING fTKR)

Int

ä

kter

int

ä

ktsr

ä

nlor Obligationer PartJaibevis F

ö

rlagsbevis Reverser

Refinansieringsl

å

n Penningmarknadsplaceringar 

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

Fastigheternas driftsnetto

ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa intäkter

Kostnader

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Administralionskostnader

Ö

vriga kostnader

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa kostnader

Arets resultat

11935 835

90

359 280

1 404 688

3 113

478 301

64 886

14 246 193

12 755 081

130 738

60 436

3 760

2 717

758 562

164 043

15 139 253

12 982 277

137 131

120580

438

7 748

26 416

20 914

4 620

6 741

96 562

652 553

265 167

808 536

14 874 086

12 173 741

39

Balansr

ä

kning F

ö

rsta fondstyrelsen

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

BAUNSRAKNING PER 31.12 (TKR)

Tillg

å

ngar

Banktillgodotiavandefi Penritngmarknadsplaceringar R

ä

ntefordringar tn m Fordran 

å

 delfonderna V

ä

rdepapper:

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Fastigtieter

Aktier i fastighetsbolag

Aktier i partnerfinansieringsbolag

Ö

vriga tillg

å

ngar

Summa tillg

å

ngar

Skulder

Fastighetsl

ä

n 

Ö

vriga skulder

Fondkapital

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

Ackumulerat 

Ö

verskott

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

ä

r

Innevarande 

å

r

Avgifter

./.pensionsmedel

./.administrationsbidrag

Vinstdelningsskatt L

ö

ntagarfondsavgifter ./.rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital 

Ö

verf

ö

ring fr

ä

n delfonderna 

Å

rets resultat

(

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r) Summa skulder och fondkapital

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaffarer

avseende k

ö

p  2 119 148

avseende f

ö

rs

ä

ljning

353 602

53 676

8 662 015

2 232 191

5 836 135

5 259 926

312 334

270 543

107 982 599

1040

3 094 674

10 710 063

17 752

121 806 128

115 549 401

3 267 394

2 660 758

151 073

105 169

865 233

865 233

19 829

32 829

141 273 743

127 029 726

643 454

672 728

-'

193 986

112 250

9 848 832

(3 640 372]

116 395 916

126 244 748

113 533 315

30 289 671

-31 981 352

-189 834

-1 881 515

1 113 179

40 471

-267 000

886 650

-994 865

267 149

312 334

270 543

14 874 086

12 173 741

[REDACTED_PERSONNUMMER]

(12 711433)

141 273 743

127 029 726

Kari Gustaf Scherman

Lars-Gerhard[REDACTED_EFTERNAMN]

Curt[REDACTED_EFTERNAMN]

Stockholm den 23 mars 1992

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf

ö

rande)

Lars/

Gunnar Hofring

Lisbet[REDACTED_EFTERNAMN]

Bemth[REDACTED_EFTERNAMN]

L

ä

ian Ifindersson

Carf Johan 

Å

berg (verkst

ä

llande direkt

ö

r)

40

Resultatr

ä

kning Andra fondstyrelsen

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

Andra fondstyrelsen tillf

ö

rs avgifter, som erlagts av enskilda st

ö

rre arbetsgivare. Med st

ö

rre arbetsgivare avses arbetsgivare vilkas l

ö

nesumma (avgiftsunderlag) 

ö

verstiger 240 basbelopp, f

ö

r 1991 ca 7,7 mkr.

De f

ö

rvaltade medlen har placerats p

å

s

ä

tt som framg

å

r av balansr

ä

kningen och har enligt reglementet bokf

ö

rts till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

å

rets f

ö

rvaltning samt delfondens tillg

å

ngar och skulder per den 31/12 1991 framg

å

r av nedanst

å

ende resultatr

ä

kning och balansr

ä

kning.

RESULTATR

Ä

KNING |TKR|

Int

ä

kter

Int

ä

ktsr

å

ntor

Obligationer

18 746 350

Partialbevis

239

F

ö

rlagsbevis

565 115

Reverser

1 768 937

Refinansieringsl

å

n

42 378

Penningmarltnadsplaceringar

1 051 840

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

118 070

22 292 929

19 955 961

Fastigheternas driftsnetto

217 897

100 725

Ö

vriga int

ä

kter

4 605

3 594

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

1 647 962

195 531

Summa int

ä

kter

24 163 393

20 255 811

Kostnader

Kostnadsr

ä

ntor

207 401

163 983

Ink

ö

pskostnader

909

12 620

Administrationskostnader

29 258

23 492

Ö

vriga kostnader

7 260

11232

KursskitWder vid avyttring av varrJepapper

168 632

1 032 037

Summa kostnader

413 460

1 243 364

Arets resultat

23 749 933

19 012 447

41

Balansr

ä

kning Andra fondstyrelsen

Skr. 1992/93: IJ Bilaga 1

BAUNSRAKNING PER 31.12 (TKR)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden Penningmarknadsplaceringar R

ä

ntefordringar m m Fordran 

å

 delfonderna V

ä

rdepapper:

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Fastigheter

Aktier i fastighetsbolag

Aktier i partnerfinansieringsboiag

Ö

vriga tillg

å

ngar

Summa tillg

å

ngar

Skulder

Fastighetsl

å

n 

Ö

vriga skulder

FONDKAPITAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

Innevarande 

å

r

Avgifter

./.pensionsmedel

./.administrationsbidrag

Vinstdelningsskatt L

ö

ntagarfondsavgifter ./.rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital 

Ö

verf

ö

ring fr

å

n delfonderna 

Å

rets resultat

(

Ö

kning fondkapital innevarande 

ä

r) Summa skulder och fondkapital

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avseende k

ö

p        5 507 437

avseende f

ö

rs

ä

ljning   1 748 899

164 099

145 943

16 510 273

6 289 660

10 222 814

8 750 992

368 406

314 059

169 050 487

2 673

4 595 434

14 303 064

272 304

188 223 962

176 877 729

5 445 657

4 434 671

251 787

175 282

1 442 055

1 442 055

32 989

54 214

222 662 042

198 484 605

1 072 423

1 121213

165 889

189 043

21 332 148

13 662 4291

175 842 201

197 174 349

177 901882

31 397 603

-31 981 352

-189 833

-773 582

1 113 179

57 445

-266 000

904 624

131 042

-54 039

368 406

314 059

23 749 933

19 012 447

124 249 3811

(19 272 467)

222 662 042

198 484 605

Lars-Gunnar Alb

å

ge

Leif Lewfin Bert-Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

Stockholm den 25 mars 1992

Hans Als

é

n (ordf

ö

rande)

Ulf Laurin

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Inge Granqvist

Bo Rydin

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Carl-Johan

Å

berg (verkst

ä

llande direkt

ö

r)

42

Resultatr

ä

kning Tredje fondstyrelsen

Skr. 1992/93: U Bilaga 1

Tredje fondstyrelsen tillf

ö

rs avgifter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt s k egenavgifter. Med mindre arbetsgivare avses arbetsgivare, vilkas l

ö

nesumma (avgiftsunderlag) h

ö

gst uppg

å

r till 240 basbelopp, f

ö

r 1991 ca 7,7 mkr. De 

ö

verf

ö

rda egenavgiftema uppg

å

r till kr 2 589 075 tkr.

De f

ö

rvaltade medlen har placerats p

ä

s

ä

tt som framg

å

r av balansr

ä

kningen och har enligt reglementet bokf

ö

rts till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

å

rets f

ö

rvaltning samt delfondens tillg

å

ngar och skulder per den 31/12 1991 framg

å

r av nedanst

å

ende resultatr

ä

kning och balansr

ä

kning.

RESULTATR

Ä

KNING ITKRI

Int

ä

kter

itit

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

7 004 301

Partialbevis

335

F

ö

rlagsbevis

320 860

Reverser

650 482

Refinansieringsl

å

n

2 323

Penningmarlnadsplaceringar-

291 960

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

27 152

8 297 413

7 682 481

Fastigheternas driftsnetto

87 159

40 291

Ö

vriga int

ä

kter

3 339

2 278

Kursskilinader vid avyttring av v

ä

rdepapper

612 579

57 197

Summa int

ä

kter

9 000 490

7 782 247

Kostnader

kostnadsr

ä

ntor

143 807

146 641

Ink

ö

pskostnader

285

4626

Administrationskostnader

19 517

15 729

Ö

vriga kostnader

2640

4 494

Kursskilinader vid avyttring av v

ä

rdepapper

50 107

411993

Summa kostnader

216 356

583 483

Arets resultat

8 784 134

7 198 764

43

Balansr

ä

kning Tredje fondstyrelsen

Skr. 1992/93:1! Bilaga 1

BAUNSRAKNING PER 31.12 (TKR)

Tlillg

ä

ngar

Banktillgodohavanden Penningmarknadsplac eringar Rantefordringar m m Fordran 

ä

 delfonderna V

ä

rdepapper:

Obligationer

Partialbevis

F

ö

riagsbevis

Reverser

Rehnansienngsl

ä

n

Fastigheter

Aktier i fastighetsbolag

Aktier I partnerfinansieringsboiag

Ö

vriga tillg

å

ngar

Summa tillgftngar

Skuldsr

Fastighetsl

å

n Ovnga skulder

FONDKAPrTAL

Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet grundkapital

{varav reserverade l

ö

ntagartondsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

Innevarande 

å

r

Avgifter

./.pensionsmedel

./.administrationsbidrag

Vinstdelningsskatt Lontagartondsavgifter ./.rekvirerade l

ö

ntagartondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital 

Ö

verf

ö

ring fr

ä

n delfonijerna Arets resultat

(

Ö

kning iondkapital innevarande 

ä

r) Summa skulder och fondkapital

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avseende kop        1 079 477

avseende f

ö

rs

ä

ljning     718 072

118 284

85 489

4 586 289

1418 127

3 610 868

3 363 152

271458

238 970

61 436 388

3 712

2 594 835

5 336 401

13 764

69 385 100

66 532 140

2 178 263

1 773 906

100 715

70113

576 822

576 822

13160

21386

80 840 959

74 080 105

428 969

448 485

133 791

75 038

7 901 159

|3 489 787)

65 655 424

73 556 583

66 191 880

20 629 279

-23 898 153

-141 854

-3 410 728

1 113 179

30 573

-67 000

1 076 752

-2 333 976

-73 032

271458

238 970

8 784 134

7 198 764

16 721 6161

17 364 702)

80 840 959

74 080 105

Ake[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik V. Ramberg

Seine Svensk

Stockholm den 25 mars 1992

Rolf Wirt

é

n (ordf

ö

rande)

Gustaf Piehl

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt Lloyd

Carl-Johan

Å

berg (verkst

ä

llande direktor)

44

Styrelse och revisorer F

ö

rsta fondstyrelsen              Skr. 1992/93: li

Bilaga 1

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN], ordf

ö

rande

Ledam

ö

ter

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN], Landsh

ö

vding j J

ö

nk

ö

pings L

ä

n (ordf

ö

rande)

Karl Gustaf Scherman, Generaldirekt

ö

r, Riksf

ö

rs

ä

kringsverket

Lars Ag, Generaldirekt

ö

r, Byggnadsstyrelsen

Bernth[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalr

å

d (fr o m 1991-05-30)

Lars-Gerhard[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalr

å

d

Gunnar Hofring, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Landstingsf

ö

rbundet

Lilian Hindersson, F

ö

rbundssekreterare, Svenska Kommunalarbetaref

ö

rbundet

Curt[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Statsanst

ä

lldas F

ö

rbund

Lisbeth[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Statstj

ä

nstemannaf

ö

rbundet (fr o m 1992-01-09)

Suppleanter

Sture Korpi, Statssekreterare, Socialdepartementet (tom 1991-10-05)

Ruth K

ä

rnek, F d landstingsledamot

Peder T

ö

rnvall, Generaldirekt

ö

r, Statens l

ö

ne- och pensionsverk

Ulla Petterson[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalr

å

d (fr o m 1991-10-31)

Margita Bj

ö

rklund, Adjunkt

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, F

ö

rbundsdirekt

ö

r, Landstingsf

ö

rbundet (fr o m 1992-01-09)

Margareta[REDACTED_EFTERNAMN], Sekreterare, Landsorganisationen i Sverige

Alf[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rhandlingschef, Statsanst

ä

lldas F

ö

rbund

J

ö

rgen[REDACTED_EFTERNAMN], Ordf

ö

rande, Sveriges Akademikers Centralorganisation

Revisorer

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, Auktoriserad revisor (ordf

ö

rande)

Per Wardhammar, Auktoriserad revisor

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], Bankdirekt

ö

r

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Administrativ chef, Sveriges Kommunaltj

ä

nstemannaf

ö

rbund

Verkst

ä

llande direkt

ö

r Carl Johan 

Å

berg

45

Styrelse och revisorer Andra fondstyrelsen

Skr. 1992/93:18

Bilaga 1

Hans Als

é

n, ordf

ö

rande

Ledam

ö

ter

Hans Als

é

n, Landsh

ö

vding i Uppsala L

ä

n (ordf

ö

rande)

Lars-Gunnar Alb

å

ge, Direkt

ö

r, Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen

Ulf Laurin, Styrelseordf

ö

rande, Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen

Bo Rydin, Styrelseordf

ö

rande, Svenska Cellulosa AB

Leif Lewin, Verkst

ä

llande direkt

ö

r, Kooperativa F

ö

rbundet

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Ordf

ö

rande, Landsorganisationen i Sverige

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonom, Landsorganisationen i Sverige

Bert-Ove[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Fastighetsanst

ä

lldas F

ö

rbund (fr o m 1991-03-01)

Inge Granqvist, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Industritj

ä

nstemannaf

ö

rbundet

Suppleanter

Sune[REDACTED_EFTERNAMN], Avdelningschef, Statens Industriverk

Nils Holgerson, F d styrelseledamot, Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen

Birger[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen

Rune Sirvell, Direkt

ö

r, Svenska Tidningsutgivaref

ö

reningen (fr o m 1991-04-05)

Rolf Trodin, Verkst

ä

llande direkt

ö

r, HSB:s Riksf

ö

rbund

G

ö

ran Wistr

ö

m, Arbetsmarknadssekreterare, Svenska Metallindustriarbetaref

ö

rbundet

Å

ke W

ä

nman, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Byggnadsarbetaref

ö

rbundet (fr o m 1991-03-C

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Skogsarbetaref

ö

rbundet

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Handelstj

ä

nstemannaf

ö

rbundet

Revisorer

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, Auktoriserad revisor (ordf

ö

rande)

Per Wardhammar, Auktoriserad revisor

Lars G

å

rd

ö

, Direkt

ö

r
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Landsorganisationen i Svenge

Verkst

ä

llande direkt

ö

r Carl Johan 

Å

berg

46

Styrelse och revisorer Tredje fondstyrelsen             Skr. 1992/93:18

Bilaga 1

Rolf Wirt

é

n, ordf

ö

rande

Ledam

ö

ter

Rolf Wirt

é

n, Landsh

ö

vding i 

Ö

sterg

ö

tlands L

ä

n (ordf

ö

rande)

Å

ke[REDACTED_EFTERNAMN], Direkt

ö

r (fr o m 1992-01-30)

Gustaf Piehl, Ordf

ö

rande, Sm

å

f

ö

retagens Riksorganisation

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], Direkt

ö

r, Lantbrukarnas Riksf

ö

rbund (fr o m 1992-01-30)

Erik V Ramberg, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Sveriges K

ö

pmannaf

ö

rbund

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska M

å

laref

ö

rbundet

Bengt Lloyd, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Handetsanst

ä

lidas F

ö

rbund

Seine Svensk, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Hotell- och Restauranganst

ä

lidas F

ö

rbund

Sture[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Sveriges Kommunaltj

ä

nstemannaf

ö

rbund

Suppleanter

Gustav J

ö

nsson, 

Ö

verdirekt

ö

r, Riksf

ö

rs

ä

kringsverket

Å

ke[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseordf

ö

rande, Kooperativa F

ö

rbundet

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Andre vice ordf

ö

rande, Sm

å

f

ö

retagens Riksorganisation

Sten[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomidirekt

ö

r, Lantbrukarnas Riksf

ö

rbund

E.O.[REDACTED_EFTERNAMN], Verkst

ä

llande direkt

ö

r, Sveriges K

ö

pmannaf

ö

rbund

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Pappersindustriarbetaref

ö

rbundet

Ingvar 

Å

sen, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Transportarbetaref

ö

rbundet

B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, F

ö

rs

ä

kringsanst

ä

lldas f

ö

rbund

Elsa H

ö

rling, Andre vice ordf

ö

rande, Sveriges Akademikers Centralorganisation

Revisorer

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, Auktoriserad revisor (ordf

ö

rande)

Per Wardhammar, Auktoriserad revisor

Hugo Orup, Styrelseledamot, Sveriges K

ö

pmannaf

ö

rbund
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Landsorganisationen i Sverige

Verkst

ä

llande direkt

ö

r Carl Johan 

Å

berg

47

Revisionsber

ä

ttelser                                Skr. 1992/93:1!

Bilaga 1

F

ö

rsta fondstyrelsen

Undertecknade, som au regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna pensionsfondens f

ö

rsta fondstyrelses f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse f

ö

r 

å

r 1991.

Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de tillg

å

ngar som fondstyrelsen f

ö

rvaltar samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderliga.

R

ä

kenskaperna har granskats av Bohiins Revisionsbyr

å

 AB.

Revisionen har icke givit anledning til! anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller eljest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 7 april 1992

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m (ordf

ö

rande)     Per Wardhammar    Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]    Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Andra fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna pensionsfondens andra fondstyrelses f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse f

ö

r 

å

r 1991.

Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de tillg

å

ngar som fondstyrelsen f

ö

rvaltar samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderliga.

R

ä

kenskaperna har granskats av Bohiins Revisionsbyr

å

 AB.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller eljest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 7 april 1992

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m (ordf

ö

rande)    Per V\/ardhammar    Lars G

å

rd

ö

    [REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna pensionsfondens tredje fondstyrelses f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse f

ö

r 

å

r 1991.

Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de tillg

å

ngar som fondstyrelsen f

ö

rvaltar samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderliga.

R

ä

kenskaperna har granskats av Bohiins Revisionsbyr

å

 AB.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller eljest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 7 april 1992

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m (ordf

ö

rande)    Per Wardhammar    Hugo Orup   [REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

48

J

ä

mf

ö

rande balans- och resultatr

ä

kningar 1960-1991 F

ö

rsta, Andra och Tredje fondstyrelserna

Skr. 1992/93:1? Bilaga 1

BALANSR

Ä

KNINGAR PER 31.12 I MKR

Obligationer

Partialbevis

F

ö

riagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar

Fastigheter

Aktier i fastighetsbolag

Aktier i partnerfinansieringsboiag

R

ä

ntefordringar

Ö

vriga tillg

å

ngar

Summa tillg

å

ngar

Fastighetsl

å

n 

Ö

vriga skulder Fondkapital Summa skulder

396,0

28 198,9

114 526,8

308 443,1

338 469,5

-

121,0

110,2

11,1

7,4

15,2

1145,8

1 989.8

10 224,3

10 285,0

59,4

6355,1

30561,2

39 731,6

30 349.5

-

2438,6

11 267,4

549,1

303,8

0,1

0,7

2,4

10 225,1

30 394,6

-

-

-

8 869,3

10 891,3

-

-

-

350,5

503.5

-

-

-

2 884,1

2 884,1

9,1

738.3

5100,7

17 374,1

19 514,3

-

-

18,1

932,1

1 018,2

479,8

38 998,4

1S3 576,6

399 594,4

444 621,2

_

-

_

2 242,4

2 144,8

1,5

580,5

23,5

376,3

338,2

478,3

38417,9

163 553,1

396 975,7

442 138,2

479,8

38 998,4

163 576,6

399 594,4

444 621,2

RESULTATRAKNINGAR I MKR

Int

ä

ktsr

ä

ntor:

Obligationer

10,8

1 617,3

9 472,6

32 854,8

37 686,5

Partialbevis

-

7,9

8,8

0,9

0,6

F

ö

rlagsbevis

0,6

73,0

190,6

807,1

1 245,3

Reverser

1.0

372,6

2 789,7

4 497,9

3 824,1

Refinansieringsl

å

n

-

178,8

1 199,7

74,6

47,8

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

0,8

9,7

67,4

2 158,2

2 032,2

Fastigheternas ciriftsnetto

-

-

-

201,5

435,8

Ö

vriga int

ä

kter, kursskillfrader m m

-

-

-

425,3

3 030,8

Summa int

ä

kter

13,2

2 259,3     '

:    13 728,8

41 020,3

48 303,1

Kostnadsr

ä

ntor, ink

ö

psr

ä

ntor och

kursskillnader, 

ö

vriga kostnader

1,3

44,7

56,1

2 575,3

819,8

Fondstyrelsernas administrationskostnader

0,6

1,3

6,2

60,1

75,2

Summa kostnader

1,8

46,0

62,3

2 635,4

895,0

Resultat

11,4

2 213,3

13 666,5

38 384,9

47 408,1

4   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

49

Placeringarnas f

ö

rdelning efter placeringsobjekt under 

å

r 1991                  Skr. 1992/93: 1!

(Nominella v

ä

rden och totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden, mkr)                    Bilaga 1

FOND III           TOTALT             TOTALT

________ INOM. VARDENI  IANSK. V

Ä

RDENI

Obligationsl

å

n

Slaten

Landsting och kommuner Bostadsfinansierande institut Foretag

Foretagslinansierande institut Utlandska l

å

ntagare

F

ö

rlagsl

å

n

Bostadsfinansierande institut Foretag

F

ö

retagsfinansierande institut Banker

Reversl

å

n

Landsting och kommuner Bostadsfinansierande institut Foretag

F

ö

retagsfinansierande institut Banker

Refinansieringsl

å

n

Pennjngmarknadsplaceringar

Fastighetsinvesteringar m m

Summa

9 042

2 690 -166

8 170

-930

-720

-2

228

-3 -19

23 227

-3 700

-886

-1 385

-860

-569

-20

6 902

653

13 105

14 525

-3 421

-140

18 831

-1 270

529

-126

-4 -84

-9 -29

-4 233

-164 -I 759

-924 -I 386

-212 11035

1088 22 077

3 956

2 062

-72

2 188

-352

132

-2

-45

-1 -8 -6 -30

-1465

-3

-1045

182

-599

-13

3 221

434

27 523

30 023

1 331

3 087

-378

-373

29 189

29 798

-2 552

-2 542

-59

60

-B

-7

57

61

-8

6

-111

-111

8

8

168

170

-9 398

-9 382

-1053

-1091

189

-4 138

-1602

-1600

-2 554

-2 553

-245

-245

21158

20170

2175

2 175

41271

42 802

Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper under 

å

r 1991 (Anskaffningsv

ä

rden, mkr)

Staten Kommuner Bostader N

ä

ringsliv

d

ä

rav industri m m

energi

ö

vrigt Utl

ä

ndska l

å

ntagare Penningmarknadsplacenngar Fastighetsinvesteringar m m Summa

3111

-2 451

2 427

3 087

-1873

291

190

-1 392

7 009

17 423

1 184

25 616

-1 988

-3 912

-946

-6 846

-1 172

-2 415

Jl88

-4 075

-728

-1 467

-204

-2 399

-88

-31

-254

-373

-2

Jl

-2

-8

6 504

10 612

3 053

20 170

653

1 088

434

2 175

13 414

23 047

6 340

42 802

50

Placeringarnas f

ö

rdelning efter placeringsobjekt per 31.12 1991              Skr. 1992/93: li

(Nominella v

ä

rden och totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden, mkr)                    Bilaga 1

FOND III           TOTALT              TOTALT

INOM. V

Ä

RDEN)   IANSK. V

Ä

RDENI

Obligationsl

å

n

108 959

169 909

61963

340 831

338 477

Staten

28 113

38 991

15 828

82 932

82 052

Landsting och kommuner

363

502

424

1 289

1271

Bostadsfinansierande institut

74 884

120 733

40 574

236 191

234 939

F

ö

retag

2 395

3 978

1 676

8 049

8 009

F

ö

retagsfinansierande institut

3 189

5 678

3 448

12 315

12 151

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

15

27

13

55

55

F

ö

rlagsl

å

n

3 108

4 623

2 605

10 336

10 285

Bostadsfinansierande institut

735

760

253

1 748

1 748

F

ö

retag

177

490

139

806

757

F

ö

retagsfinansierande institut

25

141

1

167

166

Banker

2 171

3 232

2 212

7 615

7 614

Reversl

å

n

10 718

14 313

5 341

30 372

30 350

Landsting och kommuner

2 806

151

9

2 966

2 966

Bostadsfinansierarrde institut

1835

3 407

927

6 169

6 146

F

ö

retag

5 288

6 306

2 085

13 679

13 680

F

ö

retagsfinansierande institut

789

4 449

2 320

7 558

7 558

Banker

-

-

-

18

272

14

304

304

9 401

18 108

4 913

32 422

30 395

Fastighetsinvesteringar m m

4 284

7 140

2 855

14 279

14 279

Summa

136 483

214 365

77 691

428 544

424 090

Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper per 31.12 1991 (Anskaffningsv

ä

rden, mkr)

FOND 1

FOND II

FOND III

TOTALT

INNEHAV

%

INNEHAV

%

INNEHAV

%

INNEHAV

%

staten

27 649

21

38 698

18

15 705

21

82 052

19

Kommuner

4 626

3

2 805

1

1 491

2

8 922

2

Bost

ä

der

77 024

57

124 408

59

41 400

54

242 832

58

N

ä

ringsliv

12 493

9

22 286

11

10 776

14

45 555

11

d

ä

rav industri m m

7 492

6

12 519

6

5 958

8

25 969

6

energi

3 778

3

6 621

3

2 322

3

12 72!

3

ö

vrigt

1223

1

3 146

1

2 496

3

6 865

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

15

27

-

13

55

-

Penningmarknadsplaceringar

8 794

7

17 027

8

4 574

6

30 395

7

Fastighetsinvesteringar m m

4 284

3

7 139

3

2 856

3

14 279

3

Summa

134 885

100

212 390

100

76 815

100

424 090

100

51

Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper under respektive 

å

r               Skr. 1992/93: U

(Anskaffningsv

ä

rden, mkr)                          Bilaga 1

1960

1970

1980

1990

1991

MKR

%

MKR

%

MKR

%

MKR

%

MKR

%

staten

135

29

739

11

6 468

41

3 066

8

3 087

7

Kommuner

51

13

593

8

362

2

21

-1392

-3

Bostader

173

37

3 664

52

4 247

27

15 747

44

25 616

60

N

ä

ringsliv

102

21

2 026

29

4 807

30

7 459

20

-6 846

-16

d

ä

rav industri m m

62

13

1515

22

3 576

23

3 369

9

-4 075

-10

energi

25

5

337

5

682

4

4 403

12

-2 399

-5

ö

vrigt

15

3

174

2

549

3

-313

-1

-372

-1

Utlandska l

å

ntagare

-3

-

-16

-

-45

-

-8

Penningmarknadsplacenngar, m m

-

-18

1

-

3 856

10

20 170

48

Fastigtietsinvesteringar m m

-

-

-

-

-

9 253

18

2 175

4

Summa

471

100

7 001

100

15 869

100

39 357

100

42 802

100

Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper per 31.12 respektive 

å

r (Anskaffningsv

ä

rden, mkr)

1960

1970

1980

1990

1991

MKR

%

MKR

%

MKR

%

MKR

%

MKR

%

staten

135

29

3 320

9

34 940

22

78 966

21

82 052

20

Kommuner

61

13

3 978

10

11036

7

10 314

3

8 922

2

Bostader

173

37

18 420

48

58 280

37

217 216

57

242 832

57

N

ä

ringsliv

102

21

12 405

33

54 036

34

52 401

14

45 555

11

d

ä

rav industri m m

62

13

9 352

25

41 344

26

30 044

8

25 969

6

energi

25

5

1 695

4

8212

5

15 119

4

12 721

3

ö

vrigt

15

3

1 358

4

4 480

3

7 238

2

6 865

2

Utlandska l

å

ntagare

-

136

-

163

-

62

55

-

Penningmarknadsplacenngar. m m

1

3

10 225

3

30 395

7

Fastighetsinvesteringar m m

-

-

-

-

-

12 104

3

14 279

3

Summa

471

100

38 260

100

158 458

100

381 288

100

424 090

100

52

AP Fastigheter

Skr. 1992/93: n Bilaga 1

Organisation

AP-fonden AP Fastigheter

Direkt

ä

gda fastigheter

Samvar

Del

ä

gda bolag:

Nacka Strand

Pleiad

Sv. Fastighetskapital

Nisses med dotterbolag

AP Fastigheter best

å

r av direkt

ä

gda fastigheter, hel- och del

ä

gda bolag samt aktier i fastighetsbolag. I AP Fastigheter ing

ä

r Samvar-koncernen som innehar Anders Nisses-koncernen. Del

ä

gda bolag omfattar delsjiet genom Anders Nisses AB 

ä

gda Globen City KB (20%), dels de av Allm

ä

nna Pensionsfonden 

ä

gda kommandit- och aktiebolag som ing

ä

r i Nacka Strands-projektet (50%). Aktier i fastighetsbolag omfattar Pleiad Real Estate AB (18,75%) och Svenskt Fastighetskapital AB (50%).

BALANSRAKNING 1991-12-31 MKR

Tillg

å

ngar

Fastigheter

Aktier i fastighetsbolag 

Ö

vriga tillg

å

ngar Summa tillg

å

ngar

Skulder ocli fondltapital

Fastighetsl

å

n

Ö

vriga skulder

Grundkapital

Å

rets resultat

Summa siiulder och fondltapital

BOKF. V.       RESULTATR

Ä

KNING 1991 MKR

Int

ä

liter

10 891 504 149

Fastigheternas driftsnetto

Int

ä

ktsr

ä

ntor

Ö

vriga int

ä

kter

11 544

Summa int

ä

ltter

Kostnader

2 145

Kostnadsr

ä

ntor

321

Ö

vriga kostnader

8 856

Summa kostnader

222

Arets resultat

436 51

255

14

269 222

53

Kortfattade fakta om allm

ä

n till

ä

ggspension

Skr. 1992/93:18 Bilaga 1

F

ö

rs

ä

krade

Anst

ä

llda och egna f

ö

retagare i 

å

ldern 16-64 

ä

r (f

ö

r personer f

ö

dda 1911-1927 r

ä

knas 

ä

ven det 65;e

å

ret).

Basbelopp

Basbeloppet uttrycker den v

ä

rdes

ä

kring som ATP lik­som flertalet sociala f

ö

rm

å

ner 

ä

r uppbyggt p

ä

. Basbeloppet fastst

ä

lls numera f

ö

r ett helt 

å

r i taget och visar f

ö

r

ä

ndringen i konsumentpriserna fr

ä

n oktober till oktober 

å

ret innan. Basbeloppet respektive 

å

r reglerar utbetalningen av ATP.

Basbeloppets storlek n

å

gra 

å

r

1965

5 000

1970

6 000

1975

9 000

1980

13 900

1985

21800

1990

29 700

1991

32 200

1992

33 700

ATP-po

ä

ng

Den pensionsgrundande inkomsten (PGI) redovisas p

å 

slutskattesedeln varje 

å

r. Den utg

ö

rs i princip av f

ö

rv

ä

rvsinkomsten under 

å

ret mjnskadmed basbeloppet i januari. Inkomster 

ö

ver 7,5 basbelopp r

ä

knas inte med i den pensionsgrundande inkomsten (= taket i ATP).

ATP-po

ä

ng = 

----- 

basbelopp

Maximal ATP-po

ä

ng uppg

å

r s

å

ledes till 6,5 f

ö

r varje 

å

r.

ATP-po

ä

ngen registreras och sparas f

ö

r varje individ

varje 

ä

r.

ATP-ber

ä

knIng

ATP-pensionens storlek f

ö

r 

ä

r ber

ä

knas enligt f

ö

ljande: Basbeloppet x 60% x medel-ATP-po

ä

ng* antal" 

ä

r med ATP 30 * Genomsnittet av de 15 h

ö

gsta ATP-po

ä

ngen. " H

ö

gst 30 

ä

r.

ATP-

å

lderspension

Utg

å

r normalt fr

å

n den m

å

nad man fyller 65 

ä

r. F

ö

r att f

å

 full ATP skall man arbetat 30 

å

r (f

ö

r de som 

ä

r f

ö

dda 1923 och tidigare g

ä

ller s

ä

rskilda regier). Reduk­tion med 1/30 f

ö

r varje felande 

å

r.

Av de 30 

å

ren r

ä

knas de 15 b

ä

sta inkomst

å

ren (= inkomst mellan 1 basbelopp och 7,5 basbelopp). Maximalt f

ö

r 

å

r 1991: 0,6 x 6,5 x 32.200 = 125.580 kronor.

F

ö

rtida uttag av 

å

lderspensionen kan g

ö

ras tidigast fr

ä

n 60 

å

rs 

å

lder. Reduktion med 0,5% per "f

ö

rtida" m

å

nad (livsvaraktig).

Uppskjutet uttag av 

å

lderspensionen kan ske l

ä

ngst intill 70 

å

r. F

ö

rh

ö

jning med 0,7% per uppskjuten m

å

nad.

F

ö

rs

ä

kringskassan har hand om utr

ä

kning och utbe­talning av ATP.

Sjukbidrag/f

ö

rtidspension

Utg

å

r vid varaktig arbetsof

ö

rm

å

ga motsvarande minst 50%.

F

ö

rtidspensionens storlek ber

ä

knas p

å

 samma s

ä

tt som f

ö

r

å

lderspension (med n

å

gra undantag).

Vid fullst

ä

ndig arbetsof

ö

rm

å

ga 

ä

r f

ö

rtidspensionen samma som 

å

lderspensionen.

Efterlevandepension

Omst

ä

llningspension och hel s

ä

rskild efterievandepen-sion utg

ö

r 40% av den avlidnes egenpension eller, om barn med barnpension finns, 20%.

Barnpension

F

ö

r barn under 18 

ä

r: 30% av den avlidnes ber

ä

knade eller verkliga 

å

lders- eller f

ö

rtidspension. Detta g

ä

ller f

ö

r f

ö

rsta barnet. F

ö

r varje ytterligare barn 

ö

kas procentta­let med 20.

54

Fjärde fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING I99I

A 11      *'

n

/        j

Skr. 1992/93:1!

Allmanna Pensionsjonden

Biiaga 2

Fjärde fondstyrelsen (Fjärde AP-fonden)

Fjärde AP-fonden ingär i allmänna pensionsfonden.

Allmänna pensionsfonden grundades 1960 efter beslutet att införa en allmän tilläggs­pensionering finansierad genom obligatoriska arbetsgivaravgifter.

Fjärde AP-fonden tillkom 1974 med uppgift att förvalta de medel som används för för­värv av aktier och liknande värdepapper.

Fjärde AP-fonden har genom riksdagsbeslut successivt tilldelats 2.350 inkr.

Från och med den 1 juli 1988 utgör den maximala tilldelningen ett belopp som motsva­rar 1 % av det sammanlagda anskaffningsvärdet pä de medel som första, andra och tred­je AP-fondema förvaltar.

Fjärde AP-fonden skall årligen till första, andra och tredje AP-fondema överföra en av­kastning beräknad till 3% pä nuvärdet av förvaltade medel.

Fjärde AP-fondens ägarandel i varje enskilt börsnoterat företag får uppgå till högst 10% eller om företaget utgivit aktier med olika röstvärde till högst 10% av det totala rösttalet.

56

-irkrk  

J

Skr. 1992/93:1!

19911 sammandrag

BHaga 2

Fondens grundkapital fär from 1988-07-01 uppgå till högst 1% av första-tredje fond­styrelsemas tillgångar eller omkring 4,0 mdr vid årsskiftet 1991/92.

Fondens grundkapital uppgår till 3.5 mdr.

Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick vid årsskiftet till 22,6 mdr mot 19,5 mdr vid ingången av året.

Fonden köpte under 1991 värdepapper för 3,8 mdr och sålde värdepapper för 4,1 mdr.

I nyemissioner placerades 223 mkr, varav 167 mkr i icke börsnoterade företag.

Fondens fem största engagemang var vid årsskiftet i ordningsföljd Astra, Procordia, Sandvik, AGA och Volvo som med ett sammanlagt marknadsvärde på 8,5 mdr svarade för drygt 44% av portföljvärdet.

Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 102 mkr under 1991. Det totala investerade beloppet i onoterade företag uppgick till 897 mkr.

Resultatkravet uppfylldes. Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden överträf­fat resultatkravet - att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en årlig utdelning på detta med 3% - med över 14,5 mdr.

Aktiekursema steg under 1991 med 6%. Index för fondens portfölj steg med 12%. Avkastningen på fondkapitalet blev 16%.

57

VD-kommentar

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

Nittiotalets inledning tiar för en aktieplacerare på Stock­holms fondbörs varit mycket svag. Den kraftiga kursned­gången under 1990 följdes 1991 av en blygsam uppgång på knappt 6%. Ändå kom året all bli dramatiskt i många avseenden. Inte minst gällde detta den ekonomiska ut­vecklingen i världen i allmänhet och I Sverige i synner­het. Det var året då prognoser om tillväxt och företags­vinster successivt fick justeras ned och då optimisterna ersattes av pessimister.

Den svenska ekonomin befinner sig i en omfattande strukturell omvandling. En av beståndsdelarna i denna process är den pågående nedväxlingen av inflationstak­ten. Genom att den svenska kronan ensidigt knutits till EMS (EG:s valutor), har ocksä ramarna fastställts för de svenska räntorna. Något förenklat innebär detta att det rådande höga ränteläget i Tyskland medför höga svenska räntor. 1 kombination med avtagande inflation blir resul­tatet höga svenska realräntor. Detta förhållande fär bety­dande konsekvenser för en aktieplacerande institution som fjärde AP-fonden.

I förra årets VD-kommentar fördes en diskussion om sambandet mellan risk och avkastning och om hur såle­des olika investeringars riskpremie påverkar avkast­ningskravet. Detta avkastningskrav brukar oftast beskri­vas i reala termer, justerat för inflation. En fallande infla­tion, med stigande realräntor som följd, leder till att av­kastningskravet för alla typer av placeringar höjs. För ak­tieplaceringar betyder detta (allt annat lika) att kursnivän mäste justeras ned för att investeringen skall ge samma avkastning som tidigare.

Detta är lätt att förstå om man jämför aklieplaceringar med placeringar i räntebärande tillgångar. Med tanke pä den risk aktieplaceringen innebär, kräver investeraren ati avkastningen på aktierna överstiger den ränta som kan erhållas genom en riskfri placering i t ex statsobligatio­ner. Om ränteläget förändras, förändras också investera­rens preferenser. Ett högt ränteläge är därför nonmalt ne­gativt för aktiemarknaden.

Det höga ränteläget t kombination med försämrade vinst­utsikter för de svenska börsbolagen, har för fjärde AP-fondens del inneburit all andelen likvida medel har hål­lits relativt hög under året. De likvida medlen förräntas på den svenska obligations- och penningmarknaden, som

under året fortsatt att utvecklas till en mer effektiv mark­nadsplats. Händelserna på finansmarknaden under de se­naste åren har lett till ökade räntedifferen.ser mellan olika emittenters lån. En på detta sätt differentierad prissätt­ning har bättre kommit att avspegla den risk som ligger även i denna typ av placeringar.

För en i huvudsak aktieförvaltande institution som tjärde AP-fonden, är räntebärande placeringar endast i mindre utsträckning ett alternativ till aktier. Portföljens avkast­ning påverkas i första hand av fondens placeringsstrate­gi, som bl a innebär en medveten koncentration lill etl begränsat antal bolag. Detta medför ett högre risktagan­de, men är också en förutsättning för att över tiden kunna uppnå en förräntning som överstiger marknadens genom­snittliga avkastning.

Fondens koncentrationssiralegi har varit lyckosam sett över en längre period. När emellertid de större innehaven utvecklas bättre än marknaden som helhet, blir resultatet automatiskt alt konceniralionen av aktieinnehaven ytter­ligare förstärks. Således har under året Astras andel av portföljen fonsatt att öka, trots att delar av innehavet av­yttrats.

Fokuseringen på ett mindre antal bolag är inte bara ett uttryck för en uttalad portföljslrategi, utan delvis ock.så en naturlig följd av att likviditeten på marknaden är kon­centrerad till ett relativt litet antal bolag. Enligt fondbör­sens statistik svarar de fem mest handlade aktiema för nästan hälften av börsomsättningen. Detta innebär klara begränsningar för en stor aktör som fjärde AP-fonden. Glädjande är dock att den totala börsomsättningen under 1991 ökade igen efter att ha fallit varje år sedan 1986.

En god likviditet på marknaden är en av de viktigaste förutsättningarna för en effektiv portföljförvaltning. Det är uppenbart att det ligger en stor risk i att inte inom rim­lig tid kunna förändra portföljens utseende när behov fö­religger. Att problemet blir extra besvärande för en stor aktör är lika uppenbart.

Avslutningsvis kan konstateras alt resultatet av verksam­heten väl uppfyllde del reala avkastningskravet under året. Totalavkastningen har dä belastats med ett par pro­centenheter på grund av den riskavsättning, som vidta­gits för befarade men icke konstaterade förluster i onote­rade företag.

58

Riskkapitalmarknaden 1991

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

År 1991 blev kursmässigt händelserikt på den svenska riskkapitalmarknaden. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex under 1989 och 1990 samt av totalindex och index för några av de viktigaste bran­scherna månadsvis 1991.

Totalindex steg under året med knappt 6% (föregående år-30%). Kursutvecklingen under året var växlande. Re-

dan under årets första börsdag föll kursema med 40. Detta kursfall återhämtades raskt. Vid januari månads slut hade index stigit med 16% sedan årets början och den positiva trenden fortsatte. Vid mitten av juli hade kursema stigit med 42% jämfört med bottennoteringen i januari. Från kulmen i juli till årets slut sjönk den all­männa kursnivän ined en femtedel.

DIAGRAM 1

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING 1989-1991

VERKST

Ä

DER        SKOGSINDUSTRI

140

KEMISK INDUSTRI       

Ö

VRIGA

1989-1990

10    20    30    40    50 1991 VECKA

10    20    30    40    50 1991 VECKA

10    20    30    40    50 1991 VECKA

10    20    30    40    50 1991 VECKA

Den branschmässiga kursutvecklingen under året har va­rit mycket oenhetlig. Årets vinnarbransch blev Kemisk Industri med en kursstegring pä 40%. Kemisk Industri är överrepresenterad i fondens portfölj. Verkstäder, som också väger tungt i fondens portfölj, utvecklades margi­nellt bättre än marknaden med 7%, medan branschen Skogsindustri uppvisade en sämre utveckling, ±0%. Sämst kursutveckling uppvisade branscherna Banker, -19%, Fastighets- och byggföretag, -30% och OTC- bola­gen, -30%, vilka alla är underrepresenterade i portföljen. Övriga branscher ökade sitt börsvärde med mellan 1% och 20%.

För enskilda aktier har kursutvecklingen varit än mer skiftande. Det är svårt att urskilja nägra generella tenden­ser. Anmärkningsvärt är att en så stor andel som 2/3 av det totala antalet noterade aktier på A:I och A;II-listoma utvecklats sämre än totalindex för andra året i följd. När­mare en tredjedel av dessa har dessutom halverat sitt börsvärde under året. Noteras kan också att bolagen för­delar sig över hela skalan mellan de två ytterligheterna med det bästa företaget som nästan har fördubblat sitt börsvärde till det sämsta som minskat med nära 95%.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms Fondbörs {A:I och A:II-listoma) steg från 93,5 mdr 1990 till 124,6 mdr 1991. Därmed bröts den negativa trend som pågått under de fyra föregående åren. Eftersom om-

sättningen innehåller såväl en pris- som en volymkompo­nent, äromsättningsha.stigheten ett mer relevant mått pä affärsaktiviieten. Omsättningshastigheten beräknas må­nadsvis av fondbörsen. Under 1991 registrerades en om­sättningshastighet på 20%, jämfört med 14% för 1990. Affärsaktiviteten - mätt pä detta sätt -översteg därmed de senaste två årens nivåer.

Anmärkningsvärt är dock att av de 127 registrerade börs­företagen stod 20 bolag för mer än 80% av den totala börsonisättningen. Redan de fem mest omsatta bolagen svarade för nästan hälften av börsomsättningen. Den sammanlagda exporten och importen av svenska ak­tier ökade markant lill 30,5 mdr (21,3 mdr). Om man jämför genomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverige registrerade omsättningen, så steg utländ­ska placerares andel av handeln på stockholmsbörsen till 12% (11%). Förändra året i rad netioköpte utländska placerare svenska aktier. Nettoexporten ökade kraftigt till 11,2 mdr (1,2 mdr). vilket överstiger 1983 års rekord­nivå om 6,2 mdr.

Vid en jämförelse av genomsnittet av importen och ex­porten av utländska aktier med den i Sverige registrerade omsättningen har denna relation minskat till 42% (60%). De sammanlagda köpen och försäljningarna av utländska aktier uppgick till 104,5 mdr (112,3 mdr). Härav netto­köptes utländska aktier för 14,2 mdr (19,8 mdr). Detta

59

Skr. 1992/93:1! Biiaga 2

innebär alt gränshandeln för utländska aktier minskat på­tagligt efter tvä års mycket kraftig expansion. Noterbart är all under året har handeln med utländska aktier stadigt utgjort närmare 1/3 av svenska placerares totala aktie­handel.

Sedan gränshandeln för räntebärande instrument liberali-serades i mitten av 1989 har kapitalflödena över gränsen ökat avsevärt. Under 1991 har denna handel haft en ex­plosionsartad utveckling. Framförallt under årets fyra sista månader ökade handeln kraftigt. Under 1991 köptes och såldes nominella värdepapper för sammanlagt 1.517,0 mdr (408,1 mdr). Härav svarade kronobligatio­ner för 1.465,1 mdr (369,4 mdr). Nettoförsäljningen av obligationer till utlandet ökade lill 44,7 mdr (37,4 mdr). Tendensen att svenska placerare ökar andelen reala ut­ländska tillgångar i sina portföljer på bekostnad av nomi­nella svenska tillgångar har därmed fortsatt. Diagram 2 visar kursutvecklingen mätt i lokal valuta för ett urval utländska börser från årsskifte lill årsskifte för 1990 och 1991. Den dollarbaserade världsindexutveck-lingen under 1991, enligt lidskriften Morgan Stanley Ca­pital Intemational (MSCl), återges också i diagrammet. Börskurserna steg generellt under 1991. De större bör­sema. som är representerade i fondens aktieportfölj - Frankfurt, London, New York, Paris, Tokyo och Ziirich - steg kursmässigt från årsskifte lill årsskifte med mellan 13% och 16% i lokal valuta. De två undantagen var New York, som steg med drygt 26%, och Tokyo, som sjönk med knappt 4%.

DIAGRAM 2

KURSUTVECKLING UTLANDET

20%

10%

-10%

-30%

30%

r

"1      n

n    r

L

~T'     '

J   L

I      I Hel

å

r 1991 nn Hel

å

r 1990

V

å

rldsindex 1991

Optionshandeln var i stort oförändrad jämfört med före­gående är. Omsättningen minskade nägot i handeln med indexoptioner, från 6,1 mdr till 5,2 mdr. Handeln med standardiserade aktieoptioner var marginellt lägre, 4,9 mdr mol 5,0 mdr föregående är. De svenska börsbolagens totala marknadsvärde ökade under året med 15 mdr till 540 mdr, vilket motsvarar en värdering uppgående till ca 95% av det justerade egna kapitalet. Under de senaste åren har företagens börsvärde i regel överstigit värdet av det justerade egna kapitalet. Förhållandet vid årsskiftet speglar marknadens ändrade avkastningskrav och förväntningar avseende bolagens re­sultatutveckling men leder, mot bakgrund av rådande konjunktumlsikler och ränteläge, inte självklart till slut­satsen att företagen därmed är undervärderade. Även om kursnivån varierade högst avsevärt under året, så kunde endast en måttlig kursuppgång registreras för helåret 1991. Detta inträffade efter två mycket starka och ett mycket svagt börsar: 1988, 1989 och 1990, då totalin­dex steg med 51 % och 24% respektive sjönk med 30%. Under 1988 och 1989 kulminerade företagens vinster ef­ter en lång och stark konjunkturuppgång inom hela OECD-området. Kursema fortsatte att stiga under första halvåret 1990, men var i hög grad likviditetsdrivna. Un­der andra halvåret sjönk totalindex avsevärt. Farhågoma för en försämring av världskonjunkturen växte sig allt starkare i takt med att Gulfkrisen utvecklades. Konjunkturoptimismen, med hopp om en snar vändning i USA-konjunkturen, tog åter fart vid ingången av 1991 och förstärktes ytterligare av upplösningen av Gulfkri­sen. I kombination med fallande räntor och likviditetstill-skolt genom stora uppköp stärktes stockholmsbörsen kraftigt under första kvartalet. Totalindex föll i april och maj när vinstfbrväntningama nedjusterades under intryck av svaga bolagsrapporter, men steg ånyo som en följd av att kronan knutits till ecun och en ansökan om EG-med­lemskap inlämnats.

Efter kulmen i början av juli försvagades aktiekursema. Härtill bidrog successivt nedjusterade konjunkturprogno­ser. För Sveriges del förstärktes den negativa förvänt­ningsbilden av den tilltagande kreditkontraktionen. Ef­fektema kunde avläsas i såväl accelererande kreditförlus­ter för bankema som fallande fastighetspriser. Etl tillta­gande valulaulflöde gav i november Riksbanken anled­ning att höja korträntoma kraftigt. Härigenom höjdes av­kastningskravet och tolalindex föll ytterligare för att vid årsskiftet befinna sig 6% över nivån vid årets början. Emissions- och introduktionsvolymen för officiellt note­rade förelag uppgick till 8,9 mdr (5,8 mdr). Härav upp­gick nyemissionema till 8,5 mdr (3,0 mdr), varav Nord­banken och Nobel Industrier svarade för 7,1 mdr. Kon-. vertibla förlagslän utgavs till ett belopp av 6.6 mdr (0,6 mdr). 4 (4) bolag introducerades på A- och OTC-listoma utan försäljning till marknaden (0,9 mdr). Under 1991 tillfördes Stockholms fondbörs 7 (21) nya bolag. 35 (27) bolag avfördes från notering på grund av uppköpserbjudanden m m. Antalet OTC-noterade bolag minskade med 16 (8), sedan listan tillförts O (2) bolag och 16(10) bolag avförts frän notering. Det sammanlag­da antalet noterade bolag på A-, OTC- och O-listoma minskade sålunda under året från 258 till 230.

60

Fonden 1991

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Grundkapitalet

Fondens grundkapital tjestår av de belopp som sedan 1974 successivt förts över från första-tredje AP-fondema till fjärde fondstyrelsens förvaltning. De nu gällande reglema för medelsöverföring lill fonden infördes den 1 juli 1988. Enligt dessa får till fondens för­valtning överföras medel som "fär uppgå till högst 1% av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgängen av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar". Medelsramen har häri­genom under 1991 ökats med ca 400 mkr till ca 4.000 mkr.

Fonden har under året inte rekvirerat några ytteriigare medel, varför gmndkapitalet uppgår lill oförändrat 3.500 mkr.

Nuvärdet av gmndkapitalet (dvs summan av de succes­siva tillskotten, uppräknade med konsumentprisindex fram t o m december 1991) uppgår till 7.525 mkr. Det uppindexerade gmndkapitalet utgör basen för reglemen­tets krav på 3% direktavkastning lill första-tredje AP-fondema.

De medel som ställts till fjärde fondstyrelsens förfogande har dels investerats i värdepapper (svenska noterade och onoterade värdepapper och - i begränsad omfattning, jfr sid 20-21 - utländska värdepapper), dels placerats i likvi­da medel.

Värdepappersportföljen

Förändringama i fondens värdepappersportfölj under 1991 har sammanfattats i följande tabell med jämförelse­tal för 1990 (belopp i mkr):

6 mkr till ca 13 mkr. Fonden har gjort affärer med 20 svenska och 15 utländska mäklare. Mätt efter storleken av engagemangen i de enskilda svenska företagen (aktier och andra riskkapitalinstmment sammantagna; noterade värdepapper till marknadsvär­den, onoterade värdepapper till bokförda värden) fördela­de sig värdepappersportföljen vid utgången av 1991 på följande sätt:

Engagemang

Antal

Totalt

mkr

företag

belopp

Procent

1000 

4

7.574

39,2

500 

8

6.876

35,6

250 

6

1.862

9,6

100 

10

1.640

8,4

50 

11

826

4,3

10 

20

519

2,7

8

41

0,2

67

19.338

100,0

Fondens placeringar är liksom tidigare koncentrerade till större enskilda engagemang. Innehav pä 500 mkr och däröver finns i 12 företag och svarar för nästan 75% av portföljvärdet. Inom gruppen 16 mest omsatta aktier på börsens A:I-lista återfinnes 8 av fondens investeringar över 500 mkr med ett samlat värde på nästan 11 miljar­der eller 56% av fondens ponföljvärde.

KÖP

FÖRSÄLJNINGAR

NETTO-

PLACERINGAR

(marknadsvärden)

(likviditetseffekt)

1991

1990

1991

1990

1991

1990

SVENSKA VÄRDEPAPPER

noterade'

1 nyemissioner

56

61

_

_

56

61

i andrahandsmarknaden

3.117

2.381

3.759

2.468

-641

-87

onoterade

1 nyemissioner

167

231

-

-

167

231

övrigt

25

12

115

10

-90

2

3.365

2.685

3.874

2.478

-509

207

UTLANDSKA VÄRDEPAPPER

410

235

217

42

193

193

TOTALT

3.775

2.920

4.091

2.520

-316

400

(I ovanstående tabell liksom i nägra tabeller i det följande förekommer det att en summa pä grund av avrundningar inte överensstäm­mer med summan i delposterna.)

Fondens köp av värdepapper 1991 var 3.775 mkr dvs högre än 1990 (2.920 mkr). Försäljningssumman var hö­gre 1991 än föregående år och uppgick till 4.091 mkr (2.520 mkr). Fondens nettoförsäljningar av värdepapper uppgick därmed till 316 mkr.(nettoköp 400 mkr). Det totala antalel värdepappersaffärer ökade från drygt 700 till drygt 1.000. Det svenska courtaget ökade frän ca

' Börsnoterade eller pä annat sätt dagligen noterade.

Fördelningen på branscher (procent, marknadsvärden) av fondens svenska värdepappersportfölj framgår av tabel­len pä följande sida.

Placeringsinriktningen har under året varit i slort sett oförändrad. De största förändringama i portföljens sam­mansättning har skett för branschema Verkstäder, Ke­misk Industri, Skogsindustri samt Övriga företag.

Den mindre andelen investeringar i Verksläder förklaras i allt väsentligt av att aktiema i Alfa-Laval avyttrats

61

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Branschfördelning i

%

Fondens portfölj

Marknaden

Bransch                 1991

1990

1989

1991

1990

1989

Verkstäder           33

39

41

28

31

32

Kemisk industri   29

25

22

16

11

10

Skogsindustri        8

6

7

8

8

7

Fastighets- och

byggföretag           6

7

11

7

10

13

Handelsföretag      I

1

1

1

1

1

Rederier                 I

0

-

1

I

1

Utvecklingsbolag  0

0

2

1

1

2

Förvaltningsbolag 0

1

2

12

12

14

Banker                   2

2

2

7

8

9

Övriga företag     20

18

12

19

16

11

100

100

100

100

100

100

(uppköpserbjudande.) Inom Kemisk Industri har Astra haft en god relativ kursutveckling under året vilket ytter­ligare har ökat branschens andel av portföljen. Genom nettoköp av aktier i STORA och MoDo har fondens pla­ceringar i Skogsindustri ökat och motsvarar nu i relativa termer vad som gäller för marknaden i sin helhet. En gynnsam kursutveckling för Procordia och Gambro för­klarar den ökade andelen Övriga företag.

Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig i nägra avseenden från aktiemarknadens fördelning på bran­scher. Fonden har totalt sett högre andelar aktier i bran­scher som representerar tillverkningsföretag (Verkstäder, Kemisk Industri och Skogsindustri) med tillsammans nära 70% av portfölj värdet jämfört med drygt 50% för marknaden. Å andra sidan är andelen Förvallningsbolag i portföljen mycket låg Jämfört med branschens marknads­andel. Andelen aktier i Fastighets- och byggföretag och Banker är ocksä lägre än marknadens. Fondens portfölj av noterade värdepapper är i flera avse­enden (branschmässigt, antal företag) förhållandevis koncentrerad. Andra portföljer av samma storleksord­ning (t ex hos de större försäkringsbolagen) uppvisar som regel en större spridning. Koncentrationen är en medveten strategi hos fonden. Om man valt rätt aktier ger en sådan portfölj elt bättre utfall än en mer "index-neutral" portfölj. Å andra sidan innebär koncentrationen ett högre risktagande. Under 1991 har koncentrationen på företag i relativa termer givit ett gott utfall.

Noterade värdepapper

Fondens omsättning av noterade svenska aktier läg under 1991 på en markant högre nivä än föregående år, -1-41%, till stor del beroende på ökad börsomsättning. Affärsvo­lymens andel av den officiella börsomsätlningen uppgick till 2,8% (2,6%i). Marknadsvärdet av fondens portfölj ut-giorde ca 3,4% (3,2%) av det totala börsvärdet. Omsätt­ningshastigheten i fondens portfölj ligger således fortfa­rande under genomsnittet för marknaden. Det kan nämnas alt större affärer av engångskaraktär -uppdelningen av ASEA till ASEA och Incentive samt uppköpserbjudandet på Alfa-Laval - svarar för drygt 35% av affärsvolymen. De s k arbitrageaffärema, främst

 Veckans Affärers bransctiindelning

affärer mellan olika aktieslag, som minskade under 1990, ökade åter till tidigare nivåer och uppgick under 1991 till 35% (14%) av fondens affärsvolym. I nyemissioner i noterade företag har fonden 1991 inves­terat 56 mkr (61 mkr).

Fondens fem största engagemang vid årets slut, mätt ef­ier marknadsvärdet, utgjorde:

1 (1)

Astra

3.851 mkr

2   (4)

Procordia

1.538 mkr

3 (10)

Sandvik

1.150 mkr

4   (5)

AGA

1.035 mkr

5 (12)

Volvo

956 mkr

8.530 mkr

De fem största engagemangen svarade sammantaget för drygt 44% av den totala portföljens marknadsvärde eller 3 %-enheter mindre än föregående år. Nya engagemang bland de fem största är innehaven i Sandvik och Volvo. Aktiekursema för de båda senare företagen har utveck­lats väsentligt bättre än marknaden. Nettoköp har dessut­om gjorts i Sandvik.

Följande viktiga förändringar har under året skett i fon­dens portfölj av noterade svenska värdepapper:

Nya företag i portföljen är ASG, Incentive (via uppdel­ningen av ASEA), Lundbergs, NK och Ångpannefören­ingen.

Ett antal engagemang har avyttrats: Alfa-Laval (upp­köpserbjudande), Bahco (uppköpserbjudande) och Be­tongbyggen.

Större nettoköp av aktier har gjorts i MoDo, Sandvik och STORA.

Slörre nettoförsäljningar av aktier har gjorts i Astra.

I övrigt hänvisas till värdepappersförteckningama på sid 16-21. Här redovisas också uppgiftema om fondens ka­pital- och rösträttsandelar i de enskilda företagen. Fondstyrelsen har regelmässigt sedan 1975 ("bolags­stämmoåret" för fondens första verksamhetsår 1974) överlåtit en del av sin rösträtt vid bolagsstämmor i vissa företag till representanter för de anställda i dessa företag (fördelat lika på LO- respektive TCO-anslutna). Gmnden för rösträtlsöverlåtelsen är en specialbestämmelse i aktie­bolagslagen. Under 1991 har rösträtt överiåtits till de an­ställda i 16 noterade företag.

Aktiviteten på marknaden för aktieoptioner har varit i nivå med 1990. Fonden har liksom föregående år i be­gränsad skala deltagit i denna marknad främst genom ut­ställande av köpoptioner.

Vid årskiftet utstående köpoptioner redovisas i följande tabell:

Företag       Optioner       Marknadsvärde Lösenvärde

motsvarande 91-12-31

tkr

antal aktier    tkr

2.500

2.375

Trelleborg   25.000

Från och med 1 juli 1990 får fonden placera högst 10% (tidigare 1%) av fondkapitalets bokförda värde i aktier i utländska bolag eller konvertibla skuldebrev utfärdade

62

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

av utländska aktiebolag eller andel i utländska aktiefon­der. Med nu gällande bestämmelser kan knappt 1,5 mdr placeras i utlandet.

Under 1991 har fonden fortsatt den under 1990 påbörja­de uppbyggnaden av den utländska portföljen. Portfölj­värdet har mer än fördubblats under årel och uppgick vid årets utgång till knappt 432 mkr. De sammanlagda köpen av utländska aktier har ökat från 235 mkr till 410 mkr och försäljningarna ökade från 42 mkr till 217 mkr. Fondens investeringar utanför Sverige är inriktade mot främst större bolag i länder som är betydande ur ekono­miskt perspektiv och har fungerande kapitalmarknader. Genom investeringar på börsema i New York, Tokyo, London, Frankfurt, Paris och Ziirich finns i fondens portfölj placeringar pä totalt sex av de sju största börser­na.

Land

USA

England

Tyskland

Schweiz

Frankrike

Japan

Följande tabell visar fördelningen på respektive land 1991-12-31:

Fördelning

till marknads-

Antal

värden%

bolag

52

18

17

16

11

7

11

4

7

4

2

10

59

100

Den utländska portföljen befinner sig i ett uppbyggnads­skede och är därför inte färdigstmkturerad. De ovan nämnda ländema bildar en bas i portföljen men avspeg­lar ännu ej den långsiktiga inriktningen i portföljen vad avser marknadens relativa andelar och innehavens relati­va storlek.

Onoterade värdepapper

Fonden har sedan 1980 placerat i icke noterade företag. Det investerade beloppet vid utgängen av 1991 var 897 mkr. Vid samma tillfälle föregående är uppgick den sam­manlagda investeringen till 795 mkr. Större kapitaltillskott har genomförts i Swedish Genetic Investment med 67 mkr, i Fastighets AB Plinius med 51 mkr och i Näringslivskredit med 33 mkr. Aktiema i Avesta Kraft och Visentkraft har sålts med av­sevärd vinst. Engagemangen i Refina Instmments, Svenska Bota Läkemedel och Svenska Enerek har av­vecklats. Uppkomna förluster har i stort sett täckts av ti­digare reservering för förlustrisker. Den allmänna konjunktumtvecklingen och inte minst nedgången på fastighetsmarknaden har lett till att avsätt­ningen för förlustrisker - liksom föregående år efter indi­viduell bedömning - i årets bokslut uppgår till 360 mkr. Inga av dessa förluster är konstaterade. De konstaterade förlustema under 1991 uppgick till 18 mkr vilket mer än väl uppväges av realisationsvinster vid avyttring av ak­tiema i Avesta Kraft och Visentkraft.

Likvida medel

Fondens likviditet uppgick vid årets slut till 2.808 mkr, vilket innebär en ökning under året med 922 mkr. Me­delbeloppet av likvida medel ökade med 746 mkr till 2.224 mkr. Likviditetsandelen, dvs likvida medel i för­hållande till fondens totala tillgångar upptagna till mark­nadsvärden, steg från årsskifte till årsskifte från 9,7% till 12,6%.

Under våren förlängdes fondens portfölj successivt för att kortas av under sommaren och har sedan dess ånyo förlängts. Medellöptiden har därigenom varierat mellan ca 45 dagar och drygt 5 år (1990: 120-350 dagar) och uppgick vid årsskiftet till 520 dagar. Placeringamas fördelning vid årets slut framgår av föl­jande tabell:

Procent

_______________ 1991

1990

Specialkonto, dagslän

3

12

Företagscertifikat

29

65

Statsskuldväxlar

45

2

Obligationer

23

21

100

100

Den genomsnittliga avkastningen på likvida medel var under året 14,6% (13,1%). I reala termer innebar detta en avkastning på 6,5% (2,2%,).

Under 1991 varierade marknadsräntoma betydligt mer än under 1990 som ändå var ett år med avsevärda ränte­rörelser. Under våren föll såväl korta som långa räntor eftersom allt fler konjunkturprognoser pekade pä en kraf­tig avmattning av den svenska konjunkturen. I samband med kronans ensidiga knytning till ecun oeh Sveriges an­sökan om EG-medlemskap i juni föll räntenivån ytterli­gare. De korta räntoma föll nu mer än de långa så att rän­tan på olika löptider närmade sig varandra. Samtidigt minskade marginalen mot de utländska räntoma avse­värt. Efter omviktningen av den svenska valutakorgen för att knyta kronan till ecun blev de europeiska räntor­na, och främst den tyska, de viktigaste utländska räntor­na i stället för de amerikanska.

I början på hösten medförde bl a osäkerheten inför valet . och ett begynnande valutautflöde att de korta räntoma steg. De långa räntorna fbblev däremot på en i stort sett oförändrad nivå eftersom inflationsförväntningama däm­pades och konjunkturen försvagades ytterligare. Politisk osäkerhet och intemationell valutaoro minskade förtro­endet för den svenska kronan och valutautflödet accele­rerade kraftigt på senhösten. För att försvara kronans värde höjde riksbanken dagsläneräntan i tvä steg med sammanlagt 7%-enheter. I samband med detta steg de korta räntoma ungefär 4%-enheter till en nivå över den som rådde vid årets början, men föll snabbt tillbaka för att vid årets slul ligga ca 1%,-enhet lägre än vid föregåen­de årsskifte. De långa räntoma steg nästan 1 %-enhel un­der denna period, men föll tillbaka något så att de vid årets slut låg ca 2%-enheter lägre än vid årets början.

63

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Finansieringsanalys:]

I följande tabell ges en finansieringsanalys för fonden 1991 (belopp i mkr):

Efter överföring blev det bokföringsmässiga nelloresul-lalel för året 1.958 mkr (1.990 mkr). Delta belopp tillfö­res fondkapitalet.

1991

515 10

324

1990

451

7

193

316 

1.165

500 

1.151

196 26

400

160

11

20 

242

14 

585

-1-923

-f566

Tillförda medel

Aktieutdelningar

Konvertibelräntor

Räntor på likvida medel

Nettoförsäljning

av värdepapper

Ökning av grundkapitalet

Summa tillförda medel

Använda medel

Nettoköp av värdepapper Överföring till 1-3 AP-fondema Förvaltningskostnader Ökning av fordringar resp minskning av skulder Summa använda medel

Förändring av likvida medel

Bokföringsmässigt resultat

Enligt de redovisningsprinciper som gäller för Allmänna Pensionsfonden skall fondens tillgångar tas upp till an­skaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och i redovisningen i övrigt. Det betyder att det bokförings­mässiga utfallet av verksamheten (den övre delen av re­sultaträkningen på sid 12) inte har påverkats av orealise­rade kursvinster och kursförluster.

Aktieutdelningarna ökade med 14% till 515 mkr (451 mkr). Aktieutdelningarna motsvarar ca 2,6% (ca 2,1%) av marknadsvärdet på portföljen av noterade aktier 1991 -04-30.

Ränleiniäkterna, 334 mkr (varav 324 mkr på likvida medel), ökade jämfört med föregående år (200 mkr). Förvaltningskostnaderna ökade med knappt 15 mkr. En uppdelning av förvaltningskostnadema pä viktigare kost­nadsslag återfinnes under avsnittet "Administration" pä sid II. Förvaltningskostnadema motsvarade 1,9 promille (1,0 promille) av det genomsnittliga bokförda fondkapi­talet under året och 1,2 promille om tillgångama värde­ras till marknadsvärden.

Årets verksamhet har givit ett rörelseresultat (aktieutdel­ningar och ränteintäkter minskade med förvalmingskost­nader) på 824 mkr (640 mkr).

Försäljningama av värdepapper under 1991 medförde re­alisationsvinster på 1.785 mkr (1.574 mkr) och realisa­tionsförluster på 66 mkr (14 mkr). Realisationsvinster och realisationsförluster är inte "planerade" utan upp­kommer successivt som ett resultat av affärsmässigt mo­tiverade omplaceringar i den löpande verksamheten. Som redan nämnts har 360 mkr avsatts för befarade för­luster på vissa onoterade företag. Årets nettonedskriv­ningar uppgår till 358 mkr.

Fonden skall enligt sitt reglemente som direktavkastning till första-tredje AP-fonderna överföra ett belopp mot­svarande 3% av realvärdet av grundkapitalet. Denna överföring uppgår för 1991 till 226 mkr (196 mkr).

Totalt nominellt resultat

Om årsredovisningen för en aktieförvaltande institution inle beaktar orealiserade värdeförändringar i aktieport­följen måste den sägas vara ofullständig och missvisan­de. Orealiserade kursvinster och kursföriuster är i princip av samma karaktär som realisationsvinster och realisa­tionsförluster. I och med att likviden av en försäljning re-investeras i värdepapper är det realiserade resultatet un­derkastat samma kursrisker som de orealiserade kursför­ändringarna. Det är helt klart att aktiekursema och där­med portföljvärdet kan ändras snabbt - valet av stickdag kan i hög grad påverka resultatutfallet. Man bör därför inte fästa allt för stort avseende vid resultatet under ett enstaka år. Portföljförvaltning är en verksamhet med långsiktiga mål, och utfallet måste därför ses i ett längre perspektiv.

På gmnd av kursuppgången under året har det icke reali­serade övervärdet i portföljen under 1991 ökat med 827 mkr. Motsvarande tal 1990 innebar en minskning av övervärdet med 6.638 mkr.

Det totala nominella resullatel för 1991 blev därmed ett överskott på 3.011 mkr (underskott 4.453 mkr).

Realt resultat

Resultaträkningen innehåller ett avsnitt där det totala no­minella resultatet korrigeras för inflationen under året och relateras till reglementets krav på 3% real avkast­ning. Efter avsättning med 551 mkr (638 mkr) för beva­rande av grundkapitalets köpkraft blev det reala resulta­tet ett överskott på 2.460 mkr (underskott 5.091 mkr). Med hänsyn taget till kravet pä överföring till första-tredje AP-fondema visade fonden ett överskott på 2.234 mkr (underskott 5.287 mkr).

Också det reala resultatet bör ses i ett längre perspektiv. Man kan i diagram 3 konstatera att sett från fondens till­komst kom ackumulerade resultat och ackumulerade re­sultatkrav i balans 1981 (dvs under fondens åttonde verksamhetsår) och att det ackumulerade överskottet se­dan 1981 ökat med undantag för 1984. 1987 och 1990. Vid det senaste årsskiftet översteg det samlade resultatet motsvarande resultatkrav med drygt 14.5 mdr.

Performance

Det är av intresse att redovisa fondens ekonomiska utfall i förhållande till kursutvecklingen pä den svenska aktie­marknaden eftersom svenska aktier utgör fondens hu­vudsakliga verksamhetsområde.

Veckans Affärers totalindex steg under året med knappt 6%. Ett index för fondens svenska aktieportfölj visade en uppgång med drygt 12%. Avkastningen på fondkapitalet till marknadsvärde, som dessutom bl a inkluderar utdel­nings- och ränteintäkter, uppgick till knappt 16%. Av­kastningsmåttet har i båda fallen belastats med ca 2%-enheter motsvarande avsättningen för riskreserv i onole-rade företag.

64

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

DIAGRAM 3

RESULTAT OCH RESULTATKRAV 1974-1991

Mdr

Mdr

10

j           1

1

-20

8

-15

6

--- 1

- 10

4

-- 

-S

2

0-

_____ 1

-2

--5

-4

74

76

78

80

82

84

86

88

91

- -10

-6

90

V

ä

nsterskala, staplar                                                                                                          H

ö

gerskala, linje

Ä

rligt resultat i f

ö

rh

å

llande                                                                                                     Ackumulerat resultat

ö

verskott

till resultatkrav                                                                                                                       ut

ö

ver resultatkrav sedan

starten

Administration

Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanter är förordnade av regeringen för tiden fram till dess fondens balansräkning för år 1993 fastställts. Av de fjorton leda­mötema (med lika mänga personliga suppleanter) utses ordförande och vice ordförande utan särskilt förslag, två efter förslag av sammanslutningar som företräder kom­munema, tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och tvä efter förslag av rikssammanslut­ningar inom kooperationen.

Antalet anställda vid fondens kansli var vid arets utgång nio (nio).

De totala förvaltningskostnadema 26.074 tkr, fördelade sig pä följande sätt (med jämförelsetal för 1990):

Den kraftiga ökningen av administrationskostnaderna förklaras huvudsakligen av kostnader för ett modemise-rat ADB-system. Nuvarande system togs i drift vären 1984.

Utvecklingskostnaderna har under året uppgått till 9,9 mkr. Dessa kostnader beräknas bli lägre under inneva­rande år. Därtill kommer anskaffningar för ett s k per-sondatomät, som kostat 1,7 mkr. Övriga inventariean­skaffningar uppgår till 0,9 mkr. Inventarieförvärven 2,6 mkr har enligt fondens praxis i sin helhet omkostnads­förts.

Stockholm i febmari 1992

1991

1990

Löner och ersättningar

Styrelse och verkställande

direktör

1.351

1.351

övriga anställda

2.620

2.186

övriga personalkostnader

2.220

2.056

Lokalkostnader

1.809

1.463

Informationskostnader

12.031

2.084

övriga förvaltningskostnader

inkl inventarieanskaffningar

(netto)

6.043

2.162

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Summa

26.074

11.302

5   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

65

Förvaltningsberättelse

Skr. 1992/93: U Bilaga 2

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav vid årsskiftet. Fondens reglemente föreskriver att

tillgångarna skall bokföras till anskaffningsvärden. Resultatet av årets förvaltning samt fondens tillgångar och skulder per den 31 december 1991 framgår av följande resultaträkning saml balansräkning.

Resultaträkning, tkr

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader

Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Resultat före överföring lill 1-3 AP-fonderna överföring till 1-3 AP-fondema not 1

Bokföringsmässigt resultat

Realt resultat

Resultat före överföring till 1-3 AP-fondema enl ovan Förändring av ej realiserade vinster/förluster

Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft not I

Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster Överföring till 1-3 AP-fondema

Överskon/underskott iförhållande till resultatkrav

1991

1990

515.474

451.170

334.117

200.428

-26.074

-11.302

823.517

640.296

1.784.626

1.573.513

-65.834

-13.827

-358.082

-14.485

2.184.227

2.185.497

-225.746

-195.812

1.958.481

1.989.685

2.184.227

2.185.497

826.732

-6.638.385

3.010.959

-4.452.888

-550.997

-638.187

2.459.962

-5.091.075

-225.746

-195.812

2.234.216

-5.286.887

66

Balansräkning

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

Balansräkningar, tkr

Tillgångar

Banktillgodohavanden, statsskuldväxlar,

företagscertifikat och obligationer m m

Fondlikvider

Fömtbetalda kostnader och upplupna intäkter

Aktier, not 2

Konvertibla skuldebrev, lån med optionsrätter, not 3

Summa tillgångar

Skulder och fondkapital

Skulder

Fondlikvider

Skuld till 1-3 AP-fondema, not 1

Upplupna kostnader och fömtbetalda intäkter

Övriga kortfristiga skulder

Riskreserv

1991-12-31

Bokförda        Marknads­

värden

värden

2.808.138

2.808.138

62.940

62.940

11.544.585        19.430.529

356.531

339.525

14.772.194       22.641.132

225.746

9.374

512

360.000

225.746

9.374

512

360.000

1990-12-31

Bokförda        Marknads­

värden

värden

1.885.677

17.640

42.851

10.374.925

124.237

1.885.677

17.640

42.851

17.407.367

134.000

12.445.330       19.487.535

1.459

195.811

9.334

643

20.000

1.4.59

195.811

9.334

643

20.000

Fondkapital

Tillskjulet gmndkapital

Uppindexerat grundkapital, not 1

Ackumulerat överskott från

föregående år

Ackumulerat överskott i förhållande

till resultatkrav

Årets resultat

Årets resultat i förhållande

till resultatkrav

Summa skulder och fondkapital

595.632

595.632

227.249

227.249

3.500.000

3.500.000

7.524.860

6.973.862

8.718.081

6.728.395

12.286.424

17.573.311

1.9.58.481

1.989.685

2.234.216

-5.286.887

22.045.500 22.641.132

19.260.286 19.487.535

14.176.562 14.772.194

12.218.080 12.445.330

Stockholm 1992-02-13

Sören Mannheimer

Birgitta Johansson-Hedberg

Lars-Eric[REDACTED_EFTERNAMN]

Marcus Storch

Gunnar L[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart Hjalmarson        Bo Dockered

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Dan[REDACTED_EFTERNAMN]

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

Peter Nygärds

Bjöm[REDACTED_EFTERNAMN]

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Vår revisionsberättelse har avgivits Stockholm 1992-02-14

Pål Wingren

Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Sten Lundvall

67

Bokslutskommentarer

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

Redovisnings- och värderingsprinciper.

Penningmarknadsinstrament bokförs till anskaffnings­värde och ränta periodiseras. Anskaffningsvärdet på aktier och övriga värdepapper inkluderar courtage och värdepappersskalt. Vid beräk­ning av realisationsvinster och förluster vid försäljning

av värdepapper har genomsnittsmetoden använts.

Avsättning till riskreserv har skett efter individuell

prövning.

Av årets resultat överföres 3% av det förvaltade

grundkapitalets nuvärde till 1-3 AP-fondema.

Noter till resultat och balansräkningar

Not I Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna.

Fjärde AP-fonden skall varje år överföra en direktavkastning på 3% av rekvirerat ingående kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändring.

Hänsyn tas till den tid kapitalet disponerats. Konsumentprisindex för december 1991 uppgår till 230,8 Avsätt­ningen skall göras i den reala redovisningen motsvarande årets uppindexering av grundkapitalets nuvärde.

Index

Nuvärde

Tillgängligt antal dagar

Direktavkastning

Ingående

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

213,9 230,8

6.973.862

550.997 7.524.860

360 Överföring

225.746

Utgående

225.746

Not 2 Förteckning över aktier återfinns på sid 16-18 och 20-21.

Not 3 Förteckning över konvertibla skuldebrev återfinns på sid 19 och 21.

68

Revisionsberättelse

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsbe­rättelse för år 1991.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av rä­kenskapema, protokoll och andra handlingar, som läm­nar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångama samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett er­forderliga.

Räkenskapema har detaljgranskats av Öhrlings Reveko AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värde­papperstransaktioner, som fonden företagit under 1991, eller mot de sätt pä vilka desamma genomförts. Revisionen har icke gett anledning till anmärkning be­träffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upp­tagna resultat- och balansräkningama, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens för­valtning.

Pål Wingren

Stockholm den 14 febmari 1992

Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Sten Lundvall

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Ledamöter

v

Sören Mannheimer, direktör, ordförande

Birgitta Johansson-Hedberg, direktör, vice ordförande

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN],förbundsordförande

Marcus Storch, direktör

Gunnar L[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Lennart Hjalmarson, direktör

Bo Dockered, förbundsordförande

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], LOs andre ordförande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Lage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Peter[REDACTED_EFTERNAMN], kanslichef

Bjöm[REDACTED_EFTERNAMN], TCOs ordförande

Revisorer

Suppleanter

Nils Dexe, departementsråd Monica[REDACTED_EFTERNAMN], borgarråd Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd Kennart[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd Erik Menckel, direktör Magnus Lemmel, direktör Christopher Friis, direktör Kjell Oiof[REDACTED_EFTERNAMN], finansdirektör Leif[REDACTED_EFTERNAMN], direktör Valter[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande Gunnar A[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande Hans[REDACTED_EFTERNAMN], utredningschef Lisbeth[REDACTED_EFTERNAMN], l:e vice ordförande Sven[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsdirektör

Pål Wingren. aukt revisor, ordförande Sten Lundvall, aukt revisor

Jonas Forssman, direktör Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen medverkar Öhrlings Reveko AB

Kansli

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör Thomas Halvorsen, vice verkställande direktör Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer Margareta Passad

Lillemor Evertsson Ame[REDACTED_EFTERNAMN] Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] Ulf Fahlgren Pia[REDACTED_EFTERNAMN]

Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen

Besöksadress: Drottninggatan 82 III

Postadress: Box 3069, 103 61 Stockholm

Telefon: 08-24 33 90, Telefax: 08-24 42 40

69

Värdepappersinnehav per den 31 december 1991

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Svenska värdepapper aktier, noterade

Företag

Antal

Förändringar under 1991'

Marknadsvärde tkr

%av

aktie-

röster

kapital

AGA

3.431.324

A

2.344.540

B

1.086.784

Almedahl B

225.054

Andersons B

847.872

Arcona A

570.000

Argonaut

2.370.000

-H.874.000

A

229.000

B

2.141.000

ASEA

3.171.940

A

1.892.840

B

1.279.100

ASG B

388.300

-H388.300

Astra

7.393.229

-H .050.308

A

6.738.310

B

654.919

Allas Copco

328.924

A

246.693

B

82.23!

BPA B

440.400
[REDACTED_EFTERNAMN] & 1

Seving B

511.400

Eken B

375.000

Electrolux B

3.924.354

-220.000
[REDACTED_EFTERNAMN] B

8.750.920

ESAB

457.876

A

137.820

B

320.056

Esselte

1.351.638

A

998.888

B

352.750

Euroc

1.975.644

-f309.894

A

1.958.870

B

16.774

Finnveden B

156.710

Gambro B

1.090.5000

-288.000

Garphyttan

330.000

GuIIspång B

4.723.465

-t-500.000

Handelsbanken

1.232.552

A

1.110.501

B

122.051

Hennes & Mauritz B

384.375

Incentive

3.707.140

1-3.707.140

A

2.428.040

B

1.279.100

Inter Innovation

389.999

A

31.373

B

358.626

J M Bygg B

504.300

-1-264.300

Lundbergfbretagen B

1.240.145

-Hl .240.145

Mo och Domsjö

679.101

-1-125.500

A

253.318

B

51.583

C

374.200

1.034.599

7,2

8,7

24.081

37

1,4

10.175

12,3

7,5

37.620

6,4

7,3

97.628

3.7

1,3

4,8

3,9

896.328

3,9 6,1

17 6,7

27.181 3.851.276

0.9

1,0

78.119

12.772

3.5

0,5

39.889

6,7

4,3

15.375

6,4

3,9

847.661

5,4

0,2

945.099

4,3 

0,0

82.693

5,3

4,5

4.0

4,8

152.676

6,8

57

112.494

2.351

2,6

1.6

275.043

4,0

2.1

37.950

7,3

7,3

377.877

9,9

5,8

118.447

07

0,8

182.578

5,1

2,4

511.585

5,4

4,9

10,0

8,6

88.530

40.344

2,4

1,2

80.609

1.6

0,4

,50.534

4,3

3,8

70

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

Företag

Antal

Förändringar under 1991'

Marknadsvärde tkr

%av

aktie-

röster

kapital

NCB A

11.250.000

7.875

i;6

2,0

NCC

t.938.420

69.783

4,5

5,5

A

1.775.020

B

163.400

NK

98.200

1-98.200

4.910

0,5

0,6

Nordbanken

375.000

-f225.000

7.688

0,1

0,1

Perstorp B

1.511.636

-f9.300

340.118

7,2

3.4

Procordia

7.926.786

1.537.723

3,1

1,4

A

1.936.574

B

5.990.212

SCA

8.774.556

854.770

5,1

4,8

A

2.710.060

B

6 064.496

SE-Banken

4.815.400

-1-549.000

245.324

1,8

1,8

A

4.553.600

B

261.800

SSAB

1.420.433

158.011

5,4

4,2

A

832.600

B

587.833

Sandblom & Stohne B

315,000

5.355

57

3,0

Sandvik

3.358.421

-1-280.100

1.150.261

6,2

6,6

A

2 794.853

B

563.568

Seco Tools B

880.665

-1-265.000

75.737

3,1

0,8

Siab

422.200

15.910

2,5

1,6

A

177.600

B

244.600

Sifab B

378.524

-H01.124

20.819

3.6

1.2

Sila

1.800.000

31.684

5,1

4,3

A

716.200

B

1.083.800

Skånska

6.207.900

-t-3.337.100

857.923

4,9

3,3

A

70.000

B

6.137.900

SKF

3.534.276

325.898

3,1

4,4

A

2.160.600

B

1.373.676

Stora

1.205.350

-1-685.550

283.257

2,0

1,6

A

725.450

B

479.900

Svedala

404.434

-1-227.000

48.128

3,1

3,1

Sydkraft A

6.220.200

883.268

4.5

7,5

Trelleborg

1.774.336

182.365

2,7

1,3

B

1.007.480

C

766.856

Weslergyllen B

40.000

1.800

3,1

0,8

Volvo

3.076.501

956.008

4,0

6,5

A

1.859.821

B

1.216.680

Ängpanneföreningen B

217.200

-f217.200

11.946

5.7

1,2

Totalt marknadsvärde

18.208.075

Totalt anskaffningsvärde

10.325.938

' Förändringarna anges neiio och är i vissa fall resultatet av flera olika förändringar under ärei, t ex emission eller aktieuppdelning i kombination med köp och försiiljning.

71

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Aktier, onoterade

Företag

Antal

Förändringar under 1991

Anskaffningsvärde     aktie-

tkr

kapital

122.750

209.099

Centrumlnvest

A

147.894

B

217.932

C

3.842

Four Seasons VC

A

83.950

B

326.050

Gmvkraft pref 1

Holmen Kraft pref 1

Junkaravan pref 1

Liber A

LjungbergGmppen B

NKR Gruppen B

Näringslivskredit

A                 366.666

B

29.208

Plinius

A

356.111

B

18.888

Robustus

A

255.000

B

121.150

Spira Invest

Swedish Genetic

A

20.033

B

15.692

Uwelast A

Älvkraft pref 1

Totalt anskaffningsvärde

369.668

410.000

41.500 540.000

83.166 700.000

96.000

8.184

395.874

374.999

376.150

208.333 35.725

300 500.000

-1-213.409

-(-8.166 -H 6.000 -1-29.208

-H 25.000

-1-1.150

-1-15.725

28.2

56.933

49,0

33,8

5.188 54.000 15.007 36.253 10.852

8.500 51.221

28,4

9,5

22,2

45,2

22,4

5,4

10,4

10,0

12,6

2,2

0,4

16,1

5,8

33,3

47,4

30.1

25,0

35,4

25,0

46.429

25.000

5,0

5,1

113.600

44,3

49,9

2.000

30.0

30.0

50.000

15.9

28.8

806.832

72

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Övriga värdepapper, noterade (konvertibla skuldebrev med optionsräner)

Företag

Nominellt tkr

Förändring under 1991

Marknadsvärde tkr

Mo och Domsjö KVB C SCA IB Sydkraft C

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

133.475

-H 33.475

108.894

19.176

63.342

51.225

-1-51.225

60.446

J

232.682 247.980

Övriga värdepapper, onoterade (konvertibla skuldebrev)

Företag

Nominellt tkr

Förändring under 1991       Anskaffningsvärde tkr

Four Seasons VCM Gruv kraft Holmen Kraft Inter Innovation Näringslivskredit Swedish Genetic

26.000

26.000

6.670

6.670

6.000

6.000

10.000

10.000

25.000

-(

25.000

25.000

16.603

-1-16.603

16.603

Totalt anskaffningsvärde

90.273

73

Skr. 1992/93:1! Bilaga 2

Utländska värdepapper, aktier

Företag

Antal

Marknadsvärde tkr

CHF

Banque Suisse

Ciba-Geigy

Nestlé

SMH

DEM

Allianz

Asko Deutsche Kaufhaus

Bayer

Deutsche Bank

Holzmann

Siemens

Veba

FRF

Air Liquide

Alcalel Alsthom

Credit Local de France

Generale des Eaux

GBP

BICC

British Petroleum

Cable & Wireless

Cookson

Costain

Fisons

Grand Metropolitan

Imperial Chemical Industries

Lloyds Chemist

National Westminster

Royal Insurance

Thom Emi

TI Group

Unilever

Wickes

Williams

JPY

All Nippon Airways

Mitsubishi Heavy

Nihon Cement

Nisshin Steel Works

Nomura Warrant Fund

Sekiwa Real Estate

Toyo Corporation

11.000

1.100

450

1.500

600

1.400

7.000

6.000

600

4.000

5.000

18.000

18.000

5.000

2.750

1.250

145.358

147.000

321.666

230.654

225.000

80.298

10.000

220.000

270.000

1.250

102.948

102.032

70.000

400.000

110.000

26.250

30.000

35.000

60.000

20.000

1.100

1.265

13.658

13.477

16.134

4.101

4.603

3.225

7.104

14.723

2.232

9.141

6.524

13.527

10.987

1.080

5.944

39

4.423

9.022

3.474

1.533

7.617

7.355

1.257

6.740

7.767

31

7.933

5.521

6.557

2.451

3.324

1.508

916

1.358

1.150

28

110

69

74

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Utländska värdepapper, aktier

Företag

Antal

Marknadsvärde tkr

USD

Bankers Trust

Boeing

Bristol-Myers Squibb Califomia Biotechnology General Electric International Paper Limited Motorola Pfizer

Philip Morris Texaco Toys R Us UAL Corporation Union Camp Unocal Wah Disney Wal-Mart

25.500 20.000 31.000 11.000 40.000 33.000 60.000 39.000 40.000 57.000 20.000 60.000 15.000 45.000 50.000 23.500 55.000

8.969

5.269 15.095

1.366 16.884 12.882

9.518 14.041 18.539 25.238

6.759 10.842 12.063 12.352

6.449 14.846 17.866

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

415.621 411.814

Konvertibler

Företag

Nom

Marknadsvärde tkr

DEM

Deutsche Bank

JPY

Asahi Breweries

Mazda Motor

Sotetsu Rosen

USD

Chubb Capital

Totalt marknadsvärde

Totalt anskaffningsvärde

83.000

50.000.000

40.000.000

13.000.000

2.000.000

455

1.824

2.000

650

11.642

16.571 18.278

Sammanfattning av värdepappersförteckningarna

Anskaffningsvälden mkr

Marknadsvärden mkr

Svenska aktier, noterade Svenska aktier, onoterade Utländska aktier Summa aktier

10.326 807 412

11.545

18.208 807 416

19.431

Övriga svenska värdepapper, noterade Övriga svenska värdepapper, onoterade Övriga utländska värdepapper Summa övriga värdepapper

Summa värdepapper

248 90 18

356

11.901

233 90 17

340

19.771

75

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade fiyretag

Bolag

Engage-

Ägarandel/   Övriga större

VD/Fondens

mang,

rösträtts-     delägare

styrelserepr.

mkr

andel, %

Kommentar

9.5/22.2

45.2/22.4

A) Partnerfinansierinaar

Gruvkraft

11.9

Holmen Kraft

60.0

Junkaravan

13.0

Älvkraft

50.0

Boliden (Trelleborg)

Per-Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorn

Och kon­sortier

Holmen        !J'"*"

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

(MoDo)        försäkrings- Thomas Halvorsen bolag,

MoDo

pensions-      Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

snftelser       _

,

,n fi

Thomas Halvorsen
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

J

15.9/28.8       Vännlandsenergi (AGA)

Dessa bolag har övertagit vatten­krafttillgångar från de nämnda industriföretagen. Botagskonstruk-tion och kraft leveransavtal med resp industriföretag är så konstrue­rade, att fonden på sina preferens­aktie- och konven i bei innehav får en real avkastning av 3.5-5.5% per år.

B) Övriga bola

Centrumlnvest

56.9

28.2/49.0       AMF-P, Folksam, llmarinen. Patricia. SPP, anställda

Bengtstillström Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Bolaget engagerar sig finansiellt i köpcentra och projekt för fömyelse av stadskärnor samt bedriver konsult verksamhet på dessa områden

Four Seasons

148.8

Venture Capital

(inkl FSVC Management AB)

33.8/28.4       Alfa-Laval. AMF-P. SPP. FSVC Management AB

Gösta[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Ett av landets största venture capi-talföretag med en blandad företags- portfölj.

Liber

36.3                10.0/12.6       Procordia, Skandia.

Birgitta Johansson-

Skandinaviska För-
[REDACTED_EFTERNAMN]

värvskapital, Spira

Thomas Halvorsen

Invest, Custodia

Förlagskoncem med stark ställning inom framför allt läromedel. Resultat av fusion mellan Liber och Esselte Förlag.

LjungbergGruppen     10.9

2.2/0.4

Familjen[REDACTED_EFTERNAMN]

Försäkrings AB Sirius, WASA, SPP

Bygg- och fastighetsbolag.

NKR Gruppen

8.5

16.1/5.8

Ebbe Krook med

familj, Four Seasons VC

Ebbe Krook

Holdingbolag för mobelföretaget NKR

Gösta[REDACTED_EFTERNAMN]

Intemational AB (med inriktning på

inredningar för kontor och offentlig

miljö).

NaringsJivskredit

76.2

NLK

33.3/47.4       Fortos (dotterbolag

Christer Jömeskog

till Volvo) och WASA       Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

K red i takt iebo lag for medel- och långfristig kreditgivning till framför allt mindre och medelstora foretag.

25.0/30.1       AMF-P, Apoteksbolag­ets pensionsstiftelse, Vasahuset, SPP

Kenneth[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Fastighetsbolag med inriktning pä Sverige.

25.0/35.4       Sparbankemas För­valtnings AB, AMF-P, Folksam, SPP

Curt Linderoth

Bolaget äger andelar i ett antal regionala

Thomas Halvorsen

utvecklingsbolag och bedriver rörelse

med tyngdpunkt på verkstadsindustri.

Spira Invest

25.0

5.0/5.1

Lantbrukskoopera-

lionen och närstående, Volvo. Procordia

Thomas Idermark Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Förvaltnings bo lag med industriell inriktning, främst livsmedel och skog.

Swedish Genetic

130.2

Investment (SGI)

44.3/49.9       AMF-P, SIB invest, SPP

Per Olof[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Holdingbolag för bioteknikföretagel Karo Bio.

30.0/30.0      Four Seasons VC, företagets grundare

Martin[REDACTED_EFTERNAMN] Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Uwelast tillverkar formgjutna poly-uretaner för industriändamål.

76

Fem år i siffror

Skr. 1992/93:18 Bilaga 2

(Mkr d

ä

r ej annat anges)

1987

1988

1989

1990

1991

2.350

2.350

3.000

3.500

3.500

4.588

4.826

5.836

6.974

7.525

6.639

7.953

9.728

12.218

14.177

11.526

17.275

23.409

19.260

22.045

Grundkapital vid årets slut

do, uppindexerat med konsumentprisindex

Fondkapital vid årets slut, anskaffningsvärden

Fondkapital vid årets slut, marknadsvärden

Värdepappersportfölj vid årets slut,

anskaffningsvärden

5.554

6.395

8.630

10.499

11.901

Värdepappersportfölj vid årets slut,

0.441

15.718

22.311

17.541

19.770

208

-242

1.425

400

-316

-1.016

5.475

5.160

-5.287

2.234

-6

+51

+32

-19

+ 16

-9

+54

+32

-23

+ 12

marknadsvärden

Nettoplaceringar under året

Realt resultat

Avkastning på fondkapital, %

Index för fondens portfölj, förändring, %

Förändring av totalindex (Veckans Affärer), %

-8

+51

+24

-30

+6

Definitioner

Grundkapitalet = summan av de medel som överförts till fjärde AP-fondens förvaltning (motsvarar aktiekapitalet i ett aktiebolag).

Eftersom fondens reglemente ställer krav på en real avkastning räknas grundkapitalet varje år upp medförändringen i konsumentprisindex lill en nuvärde.

Fondkapitalet = grundkapitalet + ackumulerade bokföringsmässiga överskott (motsvarar aktiekapital + balanserade vinstmedel i ett aktiebolag). Tillgångama har då tagits upp till anskaffningsvärden.

Om tillgångama i stället tas upp till marknadsvärden ökas fondkapitalet med den "dolda reserven" i värdepappersport­följen.

Nettoplaceringarna utgör skillnaden mellan totala köp och totala försäljningar av värdepapper. Försäljningama har här räknats till marknadsvärden. Nettoplaceringama anger då hur mycket pengar som netto disponerats för köp resp frigjorts genom försäljningar.

Realt resultat enligt reglementet - jfr resultaträkningen. Vid beräkningen av det reala resultatet har hela del ingående fondkapitalet räknats upp med konsumentprisindex.

Avkastning på fondkapital utgör nominellt resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster men exklusive överföring till 1-3 AP-fondema i förhällande till fondkapitalet lill marknadsvärde vid arets ingång.

Inde.x för fondens portfölj mäter den årliga avkastningen (exklusive utdelningar) pä fondens samtliga svenska värdepap­per, justerat för köp och försäljningar.

77

Femte fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING I99I

Skr. 1992/93:1!

Femte fondstyrelsen (Femte AP-fonden)   '' 

Femte AP-fonden ingår i allmänna pensionsfonden. Fondens uppgift är att förvalta medei, som används för att hiuvudsaidigen förvärva aktier. Femte AP-fonden har samma inriktning och uppgifter som fjärde AP-fonden och ar underkastad samma regelsystem.

Femte AP-fonden har möjlighet att erhålla högst 1 % av det sammanlagda anskaffningsvärdet för de medel som förstatredje fondstyrelsema förvaltar.

Den femte fondstyrelsen inrättades är 1988. Kansliet upprättades i augusti 1989 och fonden har tilldelats 2.700 Mkr tom 1991. Femte AP-fonden skall till förstatredje fondstyrelsema varje år överföra en reell avkastning på 3 %. Hänsyn tas till hur länge kapitalet har disponerats.

80

VDs kommentar

Skr. 1992/93:1! Bilaga 3

Utvecklingen under 1991 präglades av betydan­de politiska förändringar i omvärlden. Händel­serna i Mellanöstem utvecklades snabbt efter krigsutbrottet och kriget blev förhållandevis kort. Den förväntade höjningen av oljepriset uteblev och de kuwaitiska oljefälten återställs efter hand. Detta påverkade den svenska börsen positivt. Avvecklingen av Sovjetunionen skedde med en överraskande snabbhet och med åtskil­liga dramatiska händelser. De svenska börs­kurserna steg bla därför under första halvåret för att under senare delen av året falla tillbaka till nästan utgångsläget vid årets början.

Förhoppningarna om en snar förbättring av den ekonomiska utvecklingen i omvärlden och i Sverige har grusats. Konjunkturbedömningarna har efterhand reviderats och förhoppningarna om en förbättring har skjutits framåt i tiden. Vinstutvecklingen i företagen har försämrats och flera svenska företag har under året revide­rat sina prognoser. Det är rimligt att vänta sig lägre vinster för 1991 när årsredovisningama publiceras under våren. De flesta bedömare väntar sig inte heller någon förbättring av före­tagens vinster under 1992. Förbättringama i konjunkturen kan nog dröja till 1993.

Femte AP-fonden har under 1991 fortsatt att bygga upp sitt aktieinnehav med ungefär sam­ma inriktning som tidigare. Det innebär en väl sammanhållen portfölj i större företag. Det ut­ländska innehavet har ökats till nära den gräns som placeringsreglema medger.

En stor försäljning har skett i Bahco på grund av uppköp. Affären sker formellt i januari 1992. Likviditeten hos fonden är vid årsskiftet förhål­ landevis hog.

Femte AP-fondens resultat för 1991 har blivit betydligt bättre än föregående år. Bokförings­mässigt blev nettoresultatet 113 Mkr före över­föring till förstatredje AP-fondstyrelsema. De största intäktema kom från räntor och utdel­ningar. Realisationsvinster och förluster balan­serade i stort varandra. Det reala resultatet för­bättrades och blev 202 Mkr.

Jämfört med börsens tillväxt har fondens aktie­portfölj utvecklats väl. Det uppnådda värdet överskrider Veckans Affärers index med 10,6 procentenheter.

Femte AP-fonden hade vid årsskiftet 1991/ 1992 lyft 2,7 Mdr av tilldelade medel.

6   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

Värdepappersportföljen 1991

Skr. 1992/93:18 Bilaga 3

Under 1991 har expansionstakten i aktieport­följen varit mindre än 1990. 1990 ökade den från ca 468 Mkr till ca 1.660 Mkr i anskaffnings­värde mot 1991 från 1.660 till 2.068 Mkr. Detta har lett till en större stabilitet i portföljen avse­ende svängningarna i marknadsvärdet.

Under året har vissa försäljningar gjorts. Större poster som sålts är Electrolux, Investor, Provi-dentia och Sandvik. Därtill har försäljningar gjorts i samband med bytesaffärer inom olika aktieserier.

Aktieportföljen är i huvudsak koncentrerad till större svenska foretag. En jämförelse mellan Veckans Affärers (VA) bran sch fördel ning och fondens görs i fig 1.

Fondens fem största engagemang i portföljen framgår av fig 2.

Aga 13%

Perstorp

"%

H   Fonden

n   VA-f

ö

rdelning

Figur 2

I sju företag har fonden uppnått en kapitalandel över 1 %. Nedanstående tabell visar andel kapi­tal och röster.

Foretag

% andel av

aktiekapital             roster

Figur 1

    g    

KsinsK  Skogs- Ovrqa Fastig-        Hon-            Rsd

«

- Utvock-    F

ö

rvall- Bark

r indusin  inijutiri l

ö

rs.     hai-   dels-  rier      linge-  ningt-

tag       och  Mia-            10retag                      tx)lag

byoff   tag

Bahco

4,86

3,29

Perstorp

3,23

1,53

Export-lnvest

2,19

0,97

Cardo

2,05

2,05

AGA

1,74

2,23

Spectra

1,67

1,67

Sydkraft

1,19

1,73

82

Värdepappersportföljen 1991

Skr. 1992/93:18 Bilaga 3

utländska värdepapper

Fonden kan investera 10% av de medel, som styrelsen förvaltar, i utländska värdepapper. Fyra utländska föTetdg är representerade i fon­dens portfölj, Hoffman La Roche, Hafslund Ny-comed, Novo Nordisk och BBC. Fonden har funnit dessa företag intressanta som komplette­ring till den svenska portföljen.

Hoffman La Roche är en schweizisk kemikon­cern med en omsättning under 1991 pä ca 11,5 Mdr CHF. Hälften av tillverkningen utgör läke­medel, resterande är fördelat mellan vitaminer, finkemi och diagnostika samt doft- och smak­ämnen.

Hafslund Nycomed är ett norskt bolag, som har sin största verksamhet inom läkemedel, kon­ trastmedelstillverkning och energi.

Lakemedelsverksamheten består av försäljning av lakemedel i Norden. Inom tillverkningen av röntgenkontrastmedel är produktionen av Om-nipaque den dominerande, både omsättnings-massigt och vinstmässigt. Utveckling av nya kontrastmedel inom befintliga och nya använd­ningsområden utgör potentialen för fortsatt till­växt.

Hafslund Nycomed är Norges största privata energileverantör.

Omsättningen 1991 i Hafslund Nycomed vän­tas bli ca 5,5 Mdr NOK.

Novo Nordisk är ett danskt bolag, som har sin största verksamhet inom läkemedel, (ca 70 % av oms) och bioindustri (ca 25 % av oms).

Läkemedelsgruppen består av tre huvudområ­den:

tillverkning av insulin för diabetiker, tillväxt­hormonet Norditropin samt forskning och ut­veckling av produkter inom centrala nervsyste­met.

Insulintillverkningen är den dominerande verk­samheten. Här är man den störste tillverkaren i vä riden.

Inom området centrala nervsystemet har den första produkten Seroxat, antidepressionsme-del, lanserats.

Bioindustrigruppen Novo Nordisk är världens största tillverkare av industriella enzymer. Av­nämare är bla tvättmedels-, textil- och stärkel­seindustrin.

Omsättningen i Novo Nordisk väntas bH ca 9,5 Mdr DKK 1991.

BBC är ett schweiziskt bolag, som äger 50% i Asea Brown Boveri. Asea Brown Boveri i sin tur är en sammanslagning av gamla ASEA och BBC.

Omsättningen förväntas bli ca 27 Mdr USD i Asea Brown Boveri 1991.

83

Förvaltningsberättelse

Skr. 1992/93:1! Bilaga 3

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har pla­cerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över fondens vär­depappersinnehav vid årsskiftet. Fondens regle­mente foreskriver att tillgångarna skall bokföras till anskaffningsvården.

Bokföringsmässigt nettoresultat förär 1991 före överföring till förstatredje AP-fondstyrelsema visar ett överskott på 113 Mkr. Det reala resulta­tet före överföring till förstatredje AP-fond­styrelsema visar ett överskott på 202 Mkr.

Resultatet av årets förvaltning samt fondens till­gångar och skulder 1991-12-31 i övrigt framgår av efterföljande resultaträkning samt balansräk7, ning.

Antalet anställda vid fondens kansli har under 1991 varit fyra personer. 1 löner och ersättning­ar till styrelse och verkställande direktör har utgått sammanlagt 1.372 Kkr och till övriga an­ställda 802 Kkr.

Stockholm 1992-02-05

Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordrorande

Klas[REDACTED_EFTERNAMN]

Vice ordf

Tore[REDACTED_EFTERNAMN]

Uno[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Hegelund

Perolof[REDACTED_EFTERNAMN]

.acobsson

jaan Kolk               Carl Langenski

ö

ld            Hans[REDACTED_EFTERNAMN]               

\nders

Milton

emar Norder

Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

Verkställande direktor

Vår revisionsberättelse har avgivits 1992-02-05.

Pål Wii.gren

Aukt revisor

Sten Lundvall

Karl-Evert Oskarsso.

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukt revisor

Forbundskassör

Kommunalråd

84

Skr. 1992/93:1!

Resultaträkningar

" 

Bokföringsmässigt resultat

1991

1990

Kkr________________________________________ 

RÖRELSEN

48.437

19.735

67.470

38.836

-9

-227

-5.684

-5.250

-344

-327

109.870

52.767

29.467

4.961

-26.399

-624

112.938

57.104

-80.387

- 40.961

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader (Not 1) Avskrivningar (Not 2) Rörelseresultat

Realisationsvinster Realisationsförluster

Nettoresultat före överföring lill 13 AP-fondstyrelserna

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema (Not 3)

Bokföringsmässigt nettoresultat

32.551

16.143

REALT RESULTAT

112.938

57.104

274.739

-387.588

387.677

-330,484

-185.679

-103.325

201.998

-433.809

-80.387

-40.961

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fondstyrelsema Förändring av ej realiserade vinster/förluster Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

Avsättning för bevarande av gmndkapitalets köpkraft (Not 3) Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster före överföring till 13 AP-fondstyrelsema

Överföring till 13 AP-fondstyrelsema

Överskott/underskott i förhållande till realt resultatkrav

121.611

-474.770

85

Balansräkningar

Skr. 1992/93:18 Bilaga 3

Kkr

91-12-31

90-12-31

Bokförda        Marknads-     Bokförda        Marknads­

värden

värden

värden

värden

TILLGÅNGAR Omsältningslillgångar Likvida medel och penningmarknads­instrument

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Övriga fordringar

Anläggningstillgångar

Aktier (Not 4) Inventarier (Not 5)

Summa tillgångar

763.045

9.241

405

772.691

2.068.082

599

2.068.681

2.841.372

763.045

9.241

405

772.691

1.953.792

599

1.954.391

2.727.082

397.101

4.142

401.243

1.660.918

881

1.661.799

2.063.042

397.101

4.142

401.243

1.271.889

881

1.272.770

1.674.013

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

65

65

61

61

235

235

489

489

80.387

80.387

40.961

40.961

9.321

9.321

2.718

2.718

90.008

90.008

44.229

44.229

2.700.00

2.000.000

2.994.023

2.108.344

Leverantörsskuldfr

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelsema

Övriga kortfristiga skulder

Vondkapiial

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

2.670

18.813

Ackumulerat överskott från föregående är

Ackumulerat underskott i förhållande till

3.790

-478.560

resultatkrav

16.143

32.551

Årets resultat

Årets överskott/underskott i förhållande

till resultatkrav

121.611

Summa skulder och fondkapital

Ställda panter Ansvarsförbindelser

-474.770

2.751.364

2.637.074

2.018.813

1.629.784

2.841.372

2.727.082

2.063.042

1.674.013

INGA

INGA

INGA

INGA

86

Skr. 1992/93:1!

Bokslutskommentarer

' I

REDOVISNINGS- OCH VÄRDERINGSPRINCIPER

Fonden följer de regler som återfinns i lag med reglemente för Allmänna Pensionsfonden (SFS 1983:1092). Värderingsregler återfinns i § 16.

Penningmarknadsinstrument bokförs till anskaffningsvärde och ränta periodiseras.

Anskaffningsvärdet på aktier och övriga värdepapper inkluderar courtage och värdepappersskatt. Vid beräkning av realisationsvinster och -förluster vid försäljning av värdepapper har genomsnittsmeto­den använts.

Avskrivning på maskiner och inventarier har gjorts enligt plan med 20% per år beräknat på ursprungliga anskaffningsvärden.

Avskrivrung pä datorer har gjorts enligt plan med 33,33 % per år beräknat på ursprungliga anskaff­ningsvärden.

Av årets resultat överföres 3% av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till förstatredje AP-fondstyrelsema.

NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSRÄKNINGAR

Kkr

Notl

Förvaltningskostnader

Personal- och styrelsekostnader

3.400

Lokalkostnader

916

Administrationskostnader

325

Informationskostnader

446

Arvoden

586

Övriga kostnader

11 5.684

Not 2

Avskrivningar

Kontorsinventarier

189

Datautrustning

155

344

87

Skr. 1992/93:1!

Bokslutskommentarer

" 

Not 3   överföring till 13 AP-fomisstyrelsema

Fondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning pä 3 % av rekvirerat kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändring. Hansyn tas till den tid kapitalet disponerats. Konsu-mentsprisindex for december 1991 uppgår till 230,8. Avsättning skall göras i den reala redovisningen motsvarande årets uppindexering av grundkapitalets nuvärde.

Rekv               Belopp

Index

Nuvärde

Antal

Avkast

Avsättn

datum

911231

dagar

krav

910101'         2.108.344

213,9

2.274.922

360

68.248

166.578

910123              300.000

218,9

316.309

337

8.883

16.309

910923              400.000

229,2

402.792

97

3.256

2.792

2.808.344

230,8

2.994.023

-2.808.344 185.679

80.387

185.679

* Ingående nuvärde

Not 4   Aktier

återfinns på sid 10

Not 5   Inventarier

Anskaffningsvärde

1.411

Ackumulerade avskrivningar

-812

Bokfört restvärde

599

88

Värdepappersinnehav 1991-12-31

Skr. 1992/93:18 Bilaga 3

Not 4   Aktier (Kkr)

%-andel av

%-andel av

Antal

Forandr.

Markn.varde

aktiekap

roster

Svenska värdepapper,

aktier noterade

Verkstäder

BBC

Reg

; 2.500

2.500

6.258

Electrolux

Bfr

0

 -237.400

0
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bfr

468.500

304.000

50.598

0,23

0,00

Sandvik

Abu

517.000

296.900

176.814

0,98

1,24

Sandvik

Afr

17.000

9.800

5.780

Sandvik

Bfr

0

-136.450

0

SKF

Abu

187.868

66.868

17.284

0,82

0,38

SKF

Bbu

371.700

0

33.453

SKF

Bfr

366.700

0

34.470

Spectra

Abu

281.860

31.200

31.005

1,67

1,67

Spectra

Afr

4.880

1.800

537

Volvo

Abu

91.763

72.300

28.446

0,43

0,38

Volvo

Bbu

200.300

29.700

62.093

Volvo

Bfr

40.200

-59.400

12.542

Totalt verkstäder

459.280

Kemisk industri

AGA

Abu

606.700

138.400

185.043

1,74

2,23

AGA

Afr

0

-400

0

AGA

Bbu

205.400

33.400

59.977

AGA

Bfr

13.900

-50.100

4.087

Hafslund

Afr

470.500

145.000

112.981

Novo Nordisk*

B

125.917

125.917

61.631

Perstorp

Bbu

509.400

90.700

114.615

3,23

1,53

Perstorp

Bfr

171.550

27700

38.599

Roche Holding Bon Jce

Opt

6.200

6.200

739

Roche Holding Bon Jce'"

12.839

8.959

137.742

Totalt Kemisk Industri

715.414

Skogsindustri

SCA

Abu

199.400

4.900

20.937

0,51

0,38

SCA

Bbu

283.200

10.800

26.904

SCA

Bfr

391.900

64.000

36.839

SCA

Opt

8.000

0

5.440

Stora

A bu

65.400

4.700

15.369

0,26

0,22

Stora

Afr

38.500

5.000

9.047

Stora

Bfr

54.200

0

12.737

Totalt Skogsindustri

127.273

89

Värdepappersinnehav 1991-12-31

Skr. 1992/93:1! Bilaga 3

%-andel av       %-andeI av

Antal

Forandr.

Markn.varde

aktiekap                roster

övriga företag

Bilspedition*

Bbu

230.050

12.950

9.432

0,05                 0,19

Bilspedition

Konv

4.840.000

0

4.937

Sydkraft

Abu

1.308.500

420.600

185.807

1,19                  1,73

Sydkraft

Afr

97.950

3.150

14.105

Totalt ttvriga företag

214.281

Fastighets- och byggbolag

Fabege

Bbu

0

-15.000

0

Fabege

Bfr

0

-10.000

0
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bbu

64.600

64.600

4.199

0,22                 0,06
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bfr

102.800

102.800

6.990

Skånska"

Bbu

694.400

409.300

93.744

0,59              , 0,36

Skånska"

Bfr

44.800

22.400

6.272

Totalt fastighets- och byggbolag

111.205

Förvaltningsbolag

Bahco

Bbu

432.600

133.600

117235

4,86                3,29

Bahco

Bfr

82.500

31.200

22.358

Cardo

bu

286.504

139.404

80.794

2,05                 2,05

Cardo

fr

0

-1.400

0

Custos

Abu

207100

110.800

19.260

0,70                0,63

Custos

Afr

9.100

7400

801

Custos

Bfr

109.500

68.400

9.417

Export-lnvest

Abu

50.300

23.700

4.929

2,19                0,97

Export-lnvest

Afr

0

-800

0

Export-lnvest

Bbu

273.800

75.900

24.094

Export-lnvest

Bfr

113.700

52.800

9.892

Investor

Abu

326.600

-1.800

37.559

0,40                 0,45

Investor

Afr

0

-43.500

0

Investor

Bfr

0

-103.550

0

Providentia

Abu

0

-209.600

0

Providentia

Afr

0

-27850

0

Providentia

Bfr

0

-68.300

0

Totalt förvaltningsbolag

326.339

Banker

SHB

Abu

0

-57.000

0

 Nyemission ** Fondemission

Totalt banker

0

TOTALT PORTFÖLJEN

1.953.792

*** Fond- och nyemission

90

Skr. 1992/93:1!

Värdepappersinnehav 1991-12-31      "

Av ovanstående värdepapper är följande: Konvertibla skuldebrev och teckningsoptioner

Bilspedition

Konv

4.840.000

4.937

SCA

Opt

8.000

5.440

Totalt

10.377

Utländska aktier

BBC

Reg

2.500

6.258

Hafslund

Afr

470.500

112.981

Novo Nordisk*

B

125.917

61.631

Roche Holding Bon Jce

Opt

6.200

739

Roche Holding Bon Jce'**

12.839

137.742

Totalt

319.351

Svenska aktier

1.624.064

Totalt marknadsvärde

1.953.792

Totalt anskaffningsvärde

2.068.082

Under 1991 har erlagts:

i courtage ca 3,3 Mkr

i oms skatt ca 11,2 Mkr

91

Revisionsberättelse

Skr. 1992/93:18 Bilaga 3

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna Pen­sionsfondens femte fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1991.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskapema, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fond­styrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångar­na samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Räkenskapema har detaljgranskats av Öhr­lings Reveko AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepappers transaktioner, som fonden före­tagit under 1991, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärk­ning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräk­ningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm 1992-02-05

Pål Wingren

Aukt revisor

Aukt revisor

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN]

Forbundskass

ö

r

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN]

Kommuna I räd

92

Styrelse, revisorer och personal

Skr. 1992/93:1! Bilaga 3

STYRELSE, ordinarie

Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Danderyd, f 1944

Direktör, BBT AB

Ordförande

Klas[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1952 Chefekonom, Posten Vice ordförande

Tore[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1943 Avtalssekreterare, LO

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], Sigtuna, f 1936 Förbundsordf, Sv Fabriks arb förb

BillFransson,Jarfalla, f 1945 Direktör, Sv Turisträd

Sven Hegelund, Stockholm, f 1947 Ekonom, LO

Perolof Hölst, Nässjö, f 1934 Överförmyndare, Nässjö kommun

Egon[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1940 Direktör, Vin- & Sprit AB

Jaan Kolk, Stockholm, f 1950 Sekretariatschef, TCO

Carl Langenskiöld, Danderyd, f 1924 Direktör, Camegie

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Södertälje, f 1933

Anders Milton, Uppsala, f 1947 Direktör, Sveriges Läkarförb

Ingemar Nordengren, Nacka, f 1934 Direktör, Konsumentföreningen Stockholm

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1941 Ombudsman, Svenska Bankmannaförb

STYRELSE, suppleanter

Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN], Solna, f 1948 Direktor, Samhall

Birgitta Carimark, Huddinge, f 1930 l:e vice ordf, SKTF

Göran Elgfelt, Täby, f 1932

f d Kommunalråd, Täby kommun

Cari[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1947 Ekon dr, Holen Network AB

Roger[REDACTED_EFTERNAMN], Upplands-Bro, f 1946 Ekonom, Sv Traind arb förb

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1939

l;e Ombudsman, Handelsanställdas förb avd 20

Lisa Keisu-Lennerlöf, Stockholm, f 1937 Direktör, Kooperativa Förbundet

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Styrsö, f 1945 Förbundsordf, Sv Sjöfolksförb

Ame Lökken, Stockholm, f 1939 Förbundsordf, Bekladnadsarb förb

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1928 Ambassadör

Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Huddinge, f 1950

Kanslichef, Sv Industritjänstemannaförb tom

91-04-18

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], Nacka, f 1951

fd Planeringschef, Finansdepartementet, from

91-06-20

Gunnar Skarell, Täby, f 1944 Departementsräd, Finansdepartementet

John Åsh-öm, Ekerö, f 1942 Direktor, Kooperativa Förbundet

93

Styrelse, revisorer och personal

Skr. 1992/93:1! Bilaga 3

REVISORER

Pål Wingren, Auktoriserad revisor Öhrlings Reveko AB Ordförande

Sten Lundvall, Auktoriserad revisor Bohiins Revisionsbyrå AB, from 91-04-18

Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Bankjnspektör Bankinspektionen, tom 91-04-18

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundskassör Sv Kommunaiarb förb

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd Gävle kommun

PERSONAL

Bert[REDACTED_EFTERNAMN], VD Ann-Mari Werin Erland[REDACTED_EFTERNAMN] Lisbeth Bäckbom

94

Skr. 1992/93:1!

Allmänna pensionsfonden

biiaga 3

Första, andra och tredje fondstyrelserna

Box 16292

Första fondstyrelsen;

103 25 Stockholm

Ordf Landshövding Gösta[REDACTED_EFTERNAMN]

Tel 08-7878800

Ad fondstyrelsen:

Ordf Landshövding Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen:

Ordf Landshövding Rolf Wirthén

VD Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

Fjärde fondstyrelsen

Box 3069

Ordf VD Sören Mannheimer

103 61 Stockholm

VD Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Tel 08-24 33 90

Femte fondstyrelsen

Box 5577

Ordf Direktör Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

114 85 Stockholm

VD Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

Tel 08-661 10 70

Fond 92-94

Box 3222

Ordf Direktör Stig Ramel

103 64 Stockholm

VD Hans Mertzig

Tel 08-14 49 45

95

Sydfonden

(första löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 199I

7    Riksdagen 1992/93. I saml. Nr 18

                                                                                   Aktiekurserna steg under året med 6% enligt Veckans Affärers

Skr. 1992/93: 1 8

totalindex. Fondens börsportfölj gick 3 procentenheter bättre.

Bilaga 4

' Tillsammans med en relativt hög andel räntebärande placeringar och inkl aktieutdelningar eihölls en avkastning på de samlade tillgångarna av 13%

' Utdelningskiavet täcktes av rörelseresultatet drygt två gånger. Det reala resultatet i förhållande till kravet innebar ett över­skott på 41 mkr.

Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick vid årsskiftet 1991/92 till 4.470 mkr inot 4.063 mkr ett år tidigare.

Fondens fem största innehav var vid utgängen av året Astra, Volvo, SCA, Sydkraft och Stora och svarade för 52% av den totala börsportföljen. De tio största utgjorde 77%.

I nyemissioner placerades tillsammans 131 mkr varav 80 mkr i onoterade bolag.

Riksdagen beslöt i december 1991 om aweckling av löntagar­fonderna den 31 december 1991.

98

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

STYRELSE, VERKST

Ä

LLANDE DIREKT

Ö

R OCH REVISORER

Fondens ledamöter, suppleanter och revisorer har genom

regeringens beslut den 18 april 1991 fÖrordnatsför liden intill dess

balansräkningen för fonden fastställts under 1992.

GÖRAN[REDACTED_EFTERNAMN]. Stockholm. Styrelsens ordförande. Biträdande förbundsordförande Svenska Metallindustri­arbetareförbundet.

BO[REDACTED_EFTERNAMN], Malmö.

Ordinarie ledamot. Projektchef Folksam, Stockholm.

MONICA[REDACTED_EFTERNAMN],

Oskarshamn.

Ordinarie ledamot.

Ombudsman, Svenska

Kommunalarbetareförbundet,

Stockholm.

PER-OLOF HOLMQ\nST,

Arlöv.

Ordinarie ledamot.

Verksiällande direktör

ExabiBuilövAB,

Arlöv.

YNGVE KALLSTAD,

Växjö.

Ordinarie ledamot.

F.d. försäljningsingenjör

Telub AB, Växjö.

INGER[REDACTED_EFTERNAMN], Staffanstorp. Ordinarie ledamot. Ekonomidirektör Malmö kommun, Malmö.

YNGVE[REDACTED_EFTERNAMN], Värnamo. Ordinarie ledamot. Fabriksarbetare Värnamo Värnamo Gummifabrik.

AKE ZETTERSTRÖM, Malmö.

Ordinarie ledamot. F.d. direktionsledamot och vice VD Kooperativa Förbundet KF. Stockholm.

ERIKMELLGREN. Jönköping. Suppleant. Direktör HSB, Jönköping.

BROR[REDACTED_EFTERNAMN],

Jönköping.

Suppleant.

F.d. personalchef

Munksjö AB, Jönköping.

ULLASODERDAHL,

Lönsboda,

Suppleant.

Konfektionsarbetare

Nya Kontex i Lönsboda AB.

CARL-AXEL[REDACTED_EFTERNAMN].'

Täby.

Verkställande direktör.

REVISORER

S\T:n 

SANTESSON, auktoriserad revisor. Ernst 8c Young AB.

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN], auktoriserad revisor. Lindebergs Revisionsbyrå AB.

EWERTJADEMO, auktoriserad revisor. Bohiins Revisionsbyrå AB.

99

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

FEM  AR  I  SAMMANDRAG  (MKR)

1987

1988

1989

1990

1991

1.764

GRUNDKAPITAL Årets tillskott

Ackumulerat tillskott

Nuvärde vid resp års slut indexerat med konsumentprisindex

FONDKAPITAL Enligt balansräkning

Enligt real redovisning

Ackumulerat realt resultat

BÖRSPORTFÖLJ

Marknadsvärden

ONOTERAD PORTFÖLJ Anskaffningsvärden

RÄNTEPORTFÖLJ Marknadsvärden

INTÄKTER OCH RESULTAT Aktieutdelning

Räntor

Realisationsresukat

Rörelseresultat

ÖVERFÖRING TILL 1-3 AP-FONDSTMIELSERNA Arets

Ackumulerat

691       ,       516

558

594

1.784

2.300

2.858

3.452

3.452

4.680

1.921

2.577

3.334

4.338

2.024    2.761    3.428    4.177     4.349

1.837    3.242    4.546    3.917   4.290

»

)

-84     665    1.212     -421    -390*)

3.152

2.955    4.354    3.174

29

49

53

48

104

94

283

829

325

1.179

30

57

77

103

101

14

22

57

99

114

204

222

86

102

119

236

295

208

284

323

49

75

99

130

140

91

166

265

395

535

*) Efier exiraordinära awecklingskosuiader.

100

Skr. 1992/93:15 Bilaga 4

STYRELSENS  ORDF

Ö

RANDE

TILLBAKABUCK

När nu riksdagens niajoritei har beslutat avveckla löntagarfonderna vill jag göra en liten tillbakablick. Den blir anspräkslös och innehållet står jag heh och hållet själv för. jag hoppas att någon annan gör en objektiv och kanske vetenskaplig historik om de fem löntagarfondernas verksamhet.

Löntagarfondernasiirspnmgåren Melallmouonfrän 1971. På 1976 års LOkongress logs beslutet om fonderna. Rf geringe/jPa]meförlorade.'iammaårv'alei, mänga hävdar alt della skedde på grund av löntagarfonderna. 1981 värdet LO-kongress igen. Då antogs ett reviderat förslag. När Olof[REDACTED_EFTERNAMN] 1982 bildade ny regering utarbetades etl konkret förslag och 1983 beslutade en riksdagsrnajoritet alt införa fem löntagarfonder. Aret efter börjadefondernasittarbete.

Ordförande i vär fond, Sydfonden, blev f d lands­hövdingen Nils Hörjel. jag blev vice ordförande. Det var inte utan all dci började "blåsa om öronen' ganska tidigt. Når vi skulle ha vårt första styrelse­möte i lånsstyTelsens lokaler i Malmö blev det bråk i tidnmgania. Vi borde mie få vara i länsstyrelsens lokaler, sa kritikerna.

Omgående kastade sig journalister också över oss och krävde ail få se alla handlingar. Vi flck då nytta av Nils Hörjelsjuridiska kunskaper.

Sedan kom debatten om huruvida vi var en stadig myndighet eller inte. Efter diverse juridiska turer t>estämdes att fonderna var myndigheter.

Denna inledande turbulens var inle idealisk för en fond som skulle rekrytera duktigt folk och göra bra a/Iarer. Vi kom dock i gång och etl kontor öppnades i Ailöv och ett i Stockholm.

Bengt jerand blev Vd och Nils[REDACTED_EFTERNAMN] anställdes som ansvarig för satsningar i onoterade företag. Vi började köpa aktier och vi fick efterhand också förfrågningar därsmäforeiag ville ha med oss som delägare. Aktieköp i stora börsnoterade företag var del minst komplicerade.

1 lundens stvreise fanns bra kunskaper om aktier och värdering av börsbolag. På nästan varje styrelsemöte hjöds experter från banker och niäklarfirmor in. Det varvärre med småföretagen som inte var börsnoterade. Här fanns det många lycksökare. När något år hade gått började vi dock finna formeräven fördetta arbete.

Sedan fondens start har vi satsat c:a 170 miljoner kronor i onoterade företag. 38 miljoner av dessa har förlorats. Liknande erfarenheicr har de flesta institutioner som s>'sslat med denna verksamhet. De 104miljoner kronor som fmns kvar hoppas 

VI 

förrän­tas och gör nytta.

Många har frågat mig om fondema har gjort någon nytta. Man har också frågat om löntagarna fick mer inflytande. Mitt svar blir lite svävande. Vi har efterbästa förmåga försökt förränta vårt kapital. Bland löntagarfonderna var vi i Sydfonden de första åren pä

jumboplats. När 1991 års bokslut görs och vi jämför oss med övriga löntagarfonder så är vi pä Första plats.

Vi vill väl som alla andra styrelser - gäma ha lite ära av del, men den främsta anledningen till vår "upparbetning" är vän personalteam med Vd Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN] i spetsen. Vi har sedan starten leve­rerat in 533 miljoner kionor i det allmänna pensions­systemet. Detta heh i enlighet med riksdagens beslut

inflytandet då? Jo, på de flesta bolagsstämmorna har de lokala facken röstat för hälften av Sydfondens aktieinnehav. Vi har ocksä försökt att ha löpande kontakter med dem. B! a ordnade vi 1990 en tvädagarskonferens för de lokala facken i företag dår fonden ägde aktier. På denna konferens ställde ocksä ledande företrädare för företagen upp.

Vi blev väl även i näringslivet lite mer mmsrena ju längre tiden gick. Men, säger någon, löntagarna fick läl ingen makt a(t tala om genom fonderna} Mitt s\-ar är att fonderna i viss män stärkte det lokala facket genom rösträtten påbolagsståmniorna. Kanske bidrog de ocksä till all kunskaper om aktiemarknadens villkor blev slörre bland fackligt folk.

Jag vilt nog också påstå att de fonder vi fick genom riksdagens beslut 1983 var väl anpassade till aktie­marknaden. Hade det ursprungliga förslaget frän 70-talet mer liknat de fonder vi fick hade vi nog också sluppit det politiska krig som uppstod i nationen.

Ska några nya löntagarfonder komma i framtiden sä ser Jag gäma att Uif Blombergs "raka rör" til! de enskilda löntagama finns med. Det var nog ett miss­tag att inte ett större arbete lades ned pä alt hitta löntagarfonder som kunde få större poliiisk förankring. Med någon form av "rakt rör'så hade också fonderna varit mer intressanta för[REDACTED_EFTERNAMN] och Petterson på verkstadgolvct.

Men varför gräia över spilld mjölk. De frågor som diskuterades när fondema föddes är inte lösta. Flera försök kommeraitgörasförattfä riskvilligt kapital, öka tillväxten, skapa acceptabel fördelningspolitik m m.

Slutgiltigt löser man inte dessa frågor, men man kan arbeta med dem med siörre eller mindre frenesi. Dei ärjäitevikugi ätten stor majoritet av människor känner att frågorna år viktiga och att de känner sig delaktiga.

Löntagarfonderna blev en parantes. En lärorik sådan för oss som var med.

;er nu i från mig den ordförandeklubba jag hafi det senaste året. Utan bitterhet, men med en hälsning till den s k "Awecklingsfonden 92-94" att på bästa sätt fönalta vårt kapital.

G

ö

ran Bfnisson

101

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

Ö

VERSIKT AV VERKST

Ä

LLANDE  DIREKT

Ö

REN

OMVÄRLDEN

Aret 1991 bjöd på en mängd stora händelser såväl utomlands som i Sverige, vilka alla i varierande grad påverkade den totala miljö där löntagarfonderna verkade.

Efter Iraks ockupation i augusti 1990 av Kuvait drog inkräktarna sig tillbaka efter vapenmakt under januari­mars 1991 beslutad av FN och till stor del bestående av amerikanska men också brittiska och arabiska stvrkor. Upplösning, omvälvning och omvandling av samhällsstmkturer och system i Östeuropa och hela fd Sovjetunionen fortsatte imderårel och kulminerade bl a med att denna upphörde att existera.

Händelser av angivet slag ined all sin komplexitet torde ej undgå att påverka det allmänna ekonomiska klimatet i försvagande riktning samt i varje fall övergångsvis bidra till avvaktande hållning hos olika grupper av ekonomiska subjekt.

Hela OECD-omrädets ekonomiska utveckling dämpades markant från 1990 till 91. Dels gick USA tillbaka från en svag öknmg av BNP under 1990 lill reccession under 91. dels broinsades den starka tillväxten ijapan och Tyskland upp påtagligt, även om denna i bada dessa länder under 1991 beräknas ha visat förhållandevis god ökningstakt. De europeiska OECD-länderna sammantagnagickemellertid kraftigt tillbaka, och 1991 års tillväxt anges av OECD till blott 1,2%, från 2.9%. Även världshandelns ökning dämpades påLigligi.

Kraven och förhoppningarna om att först den amerikanska ekonomin men även den brittiska under 1991 skulle gä ur recessionen och svänga om till en tydligäterhämtning har hittills i stort sett grusats. Trots mycket betydande lättnader i den amerikanska penningpolitiken med en serie sänkningar av de korta räntoma till rekordlåg nivä har någon äterhämliiing av vikt ännu ej kunnat regisuerats. I stället präglas bilden där i första hand av betydande skuldsättning, svag efterfrågan och vinstutveckling hos företagen samt en ansträngd finansiell situation hos hushällen.

När det gäller ränieurvecklingen innebar 1991 frän europeisk synpunkt snarast en skärpning med underliggande ulltagande tysk infiation och ett högt tyskt kort ränteläge, någoisom accentuerat räntebilden mot den amerikanska utvecklingen men även den japanska.

I ett vidare perspektiv, som för Sydfondens del som bekant enbart avser investeringsmöjligheter pä den svenska aktiebörsen, kan noteras att världens börser sammantaget under 1991 steg med 15% (1990./ 19%) Härvid gick New York upp med 20% (./.

!). Tokyo sjönk med en procent (1990:./.40) medan London och Frankfurt steg med 13 resp 6% (1990: ./.I3 resp. ./.22%}. För svensk del slutade året med en allmän kursökning pä 6% (1990:./. 30), vilket var betydligt under den svenska långa statslåne-ränians nivå.

För 1992 förutser OECD en samlad real tillväxttakt pä 2,2% vars hiiviidkomponenteräraltjapan och Tyskland påtagligt dämpar sin tillväxt medan den amerikanska ekonomin återhämtar sig från ./.0,5%

1991 lill +2.2 året därefter. Världshandeln väntas hän,id växa med 5,7% mot 3,3 1991.

SVERIGE

Genom utfallet av valet till riksdagen i september trädde en borgerlig regering ull. Efter proposition från denna beslöt riksdagen i december om avveckling av löntagarfonderna vid årsskiftet 1991/92.

Kännetecknande för den svenska samhällsekonomiska utvecklingen är främst tillbakagängen under 1991 efier en myckel svag tillväxt årel innan med fallande industriproduktion och investeringar, kraftigt tilltagande varsel och arbeulöshet. Till detta kommer på den finansiella sidan äierkommande valutakriser och högt ränteläge samt höga realräntor.

Den t)'dligare orienteringen mot Europa som den dåvarande svenska regeringen deklarerade genom att inovemberl990förordaen ansökan om medlemsskap i EC. fick pä sitt sätt en uppföljning i beslutet av maj 1991 från Riksbanken alt lämna den gamla vahitakorgen och ensidigt anslutaden svenska kronan till den europeiska valutaenheten (ECU). 1 denna är den tyska marken tongivande, med de holländska, österrikiska och danska starkt kopplade till den förstnämnda, och med betydande andel förden franska valutan Medan dollarn hade mycket stor vikt i den tidigare svenska korgen har denna valuta ej någon direkt plats i ECU-systemet. Innebörden av bytet är främst att Sverige närmast förbinder sig att ej vidare devalvera kronans värde och alt den t>ska kostnads-och infiatjonsutvecklingeii blir en direkt riktkari för Sverige. Vidare betvder beslutet att den automatiska successiva devalvering som kronan genom den starka kopplingen till dollam tidvis undergick nu helt upphör. ECrblockets valu tor, inkl ensidigt ansluma valutor som de svenska och norska kronorna, rör sig nu inbördes i mycket begränsad omfatuiing men kan röra sig avsevärt mer mm de andra stora valutablocken med USA-dollarn resp den japanska vahiun i spetsen

Med den svenska officiella ansökan vid halvårsskiftet 1991 om medlemsskap i EG fiillföljdes så här långt vär europapolitik. Mot slutet av året utsattes denna dock för ett nytt prov. Eli mindre valu tan tflöde under en penod med mycket tåg kortränlemarginal mot udandei ulltog dramatiskt efier den finska devalveringen i november. Tidigt i december krävdes för att skydda den svenska valutakassan en höjning av den korta räntan med sex procentenheter lill 17,5%.

Under en period av tvä är har Sverige haft tre valutakriser som för att stävjas erfordrat kraftiga räntehöjningar. Hela räntebilden härvid varje tillfälle stigit.ochvi har förvargängdärefter fått börja om med au arbeta ner denna. Valutakriserna kan även sägas vara ett besked om att utrymmet för avvikelser i den svenska ekonomiska politiken är myckel litet i elt numera gentemot omvärlden finansiellt helt avreglerat Sverige.

Problemen på fastighetsmarknaden har fortsatt med bl a betvdande utbudsöverskoit pä kommersiella lokaler och investeringsnedgång mom både industrin och bostadssektorn med avsevärda återverkningar, först

på bygg-och fastighetsbolag, sedan på kreditgivare. Eli antal banker har kommit i akuta svårigheter. Omfaii-ningen av kreditförlusterna har under 1991 angetts till oerhörda 25 mdr. Vid fortsatt svag konjimkliir kan dessa ligga kvar på myckel höga niväer något år till Räddningsaktionerna för instituten har ej begränsats ull blott privata huvudmän utan även svenska staten har i betvdande grad fått träda in med stöd.

Aktuella bedömningar av 1992 förutser fortsatt tillbakagång för den svenska ekonomin med bl a en vtterligare försvagad arbetsmarknad Enhetsarbets­kostnaderna beräknas emellertid gå ned och inflationen avta kraftigt.

För industrin i ett skede som just skisserais är ej annal att vänta än för 1992 i allmänhet fallande vinster med kanske undantag för i första hand läkemedels- och livsmedelsföretag. Med bortseende frän de ideliga räniechockerna finnsemelleriid en fallande trend i de långa räntorna och med en konjunkturäierhämtning i sikte som först torde vara att vänta i USA bör en vinsiåicrhämtning vara att räkna med i varje fall från 1993. Med dessa grundläggande förhållanden framför sig borde man från omkring halvårsskiftet 1992 enligt min mening kunna bedöma de allmänna underliggande fömtsättningama för aktiemarknaden relativt ljusa.

STOCKHOLMSBÖRSEN

Årsskifte

1989/90

90/91

91/92

P/E - tal, ggr

H

10

22

Kurs/JEK, %

140

85

95

Direktavkastning, %

2,0

3,7

3,2

Källa: Aflärsvärlden

Lång statslåneränta,

%     13,2

12,6

10,35

Den aktuella kursnivån strax eher årsskiftet 1991/92 pä Stockholmsbörsen innebar en värdering av företagens beräknade vinst per akue med 22 gånger mol endast 10 ggr ett år tidigare. Värderingen av det egna kapitalel på 9b% är nägot högre (85%) och direktavkastningen pä 3,2% lägre än etl år tidigare. Kursläget vid årsskiftel 1991/92 kan därmed sägas i hög grad diskontera en betydande återhämtning i företagens vinster i förening med en viss nedgång av den långa riskfria räntan, något som i sig verkar sänkande på avkastningskravet för investeringar på aktiemarknaden.

Täby ijanuari 1992

Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

102

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

91 och 1989-91. Samtidigt är skillnaden mellan bästa och sämsta fond betydande. Sydfonden har gått två procentenheter bättre än genomsnitiet av allemansfonderna under 1991

och fyra procentenheter bättre räknat från 1990. Med utgångspunkt från 1989 ligger Sydfonden en procentenhet efter allemansfonderna, men ändock nio procentenheter bätu-e än index.

SYDFONDENS OCH ALLEMANSFONDERNAS FÖRMÖGENHETSUTVECKUNG

Sammanlagd avkasming. pioccm

1990-1991

?991

Killa SvD 1992.01.05 och cpna bcräkjiingar gällande Sydfojidcn

Första Löniagarfondstyrelsen, Sydfonden, får härmed avlämna förvakningsberäitelse för 1991 års verksamhet jämte resultat- och balansräkningar.

SYDFONDENS RESULTAT

FÖRMÖGENHETSUTVECKLING

Utvecklingen under 1991 för Sydfondens samlade förmögenhet, "Fondkapital realt", innebar en avkastning med 13% (1990: 21% nedgång).

Det kan vara av intresse att jämföra Sydfondens utveckling med allemansfondernas, då även dessa har placeringsregler som begränsar dem till att investera i svenska instrument.

Noteras kan att både Sydfonden och genomsnittet avallemansfondernahar utvecklats bätue än Veckans Affärers Totalindex (inkl utdelningar), såväl 1991 som perioderna 1990-

1989-1991

B

ä

sia Allemansfond             * 33

Crtriiomsiiiu

allemansfonder                  + 10

SYDFONDEN                      + 9

VA.s Totatmdex (jusieral för uidelningar)    O

VA'sToialinHex

-9

Sämsia allemansfond

-23

Bäsia Allemansfond

STOFOND tN Genomsniu

allemansfonder VA:s To [alm de 

X 

(justerat för uidciningar) VA s Totalindex Sämsta allcmausfoiKl

Bästa Allemaiisrojid

SDFONDKN

Genomsniil allemansfonder VA:sTofaJ».dex (jii-iieraiföruidetninga VA s Tolalindex Sämsta allemansfotid

mkr som extraordinär kostnad för aweckling av Sydfonden redovisas ett bokföringsmässigt resultat av 172 mkr (155 mkr).

De finansiella intäkterna ökade något till 218 mkr (1990:2I3mkr). Medan utdelningsiniikier och optionspremier minskade till 101 resp 4 mkr

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Rörelseresultatet för 1991 blev 323 mkr mot 285 mkr under 1990. Sedan avdrag gjorts med 140 mkr för beräknad överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (1990: 130 mkr) och med 10

STOCKHOLMSBÖRSEN 1989-1991

Veckans Affärers totalindex

1700 1600 1500 1400 1300 " 1200 

Copyiighi © DcMfl Findaui AB 1992

1990

(1990:104 resp 10 mkr) ökade räntorna till 114 mkr (99 mkr). Nettot av realisationsvinster och förluster steg till 119 mkr (102 mkr). Avsättning till riskreserv för onoterade aktier hargjorts med 4 mkr (8 mkr) och nedskrivning på fordran med 1 mkr (15 mkr). Fönalmingskostnaderna inkl avskrivningar blev 9 mkr (8 mkr).

REALT RESULTAT

Sydfondens reala resultat ur\'isade ett överskott, utöver kravet, på 41 mkr (1990: underskolt på 1.633 mkr) sedan undcn-ärdet i börsportföljen krafiigt minskat och övervärdet i obliga­tionsinnehavet ökal något. På grund av den något lägre allmänna prisökningen med 7,9% (10,9%) begränsadesinflationskompensationen till 343 mkr (409 mkr). Efter avveck­lingskostnaderna blev det reala resultatet 31 mkr.

Över hela fondens verksamhetstid, 1984-91, har det reala fond kapitalet vuxit till 4.290 mkr medan del indexerade grundkapitalets nivå uppgick till 4.680 mkr. Ett ackumulerat underskott pä 390 mkr förelåg \'id 1991 årsutgång. Detta är påverkat av de särskilda avvecklingskostnaderna.

VERKSAMHETEN

BÖRSPORTFÖLJEN

Efter 1990 års nedgång med 30% inleddes 1991 med starka uppgångar under januari-mars med

103

Skr. 1992/93:11 Bilaga 4

26%, rekyl i april återhämtning i maj och ytterligare ökning i juni. Under loppet av jvili kulminerade kursnivån vid +32% sedan årets början, för att under resten av året successin sjunka. Över hela 1991 steg den allmänna kursnivån med 6% enligi VA;

Portföljen gicksålunda tre procentenheter bättre under 1991 än börsen i stort, liksom under 1990.

Den samlade omsättningen på Stockholmsbör­sen steg till 130 mdr (1990:104) och om­sättningshastigheten till 20% (14). Börsvärdet förblev \id 558 mdr från årsskifte till årsskifte, efter titköp av bl a Alfa-Laval och Saab-Scania.

Kursutvecklingen på branschnivå var starkt skiljaktig. A ena sidan steg kemisk indusu-i, som främst innehåller AGA, 

.

\slr

a

och Perstorp, med 40%, handelsföretag med 20% och övriga företag med 19%, med bl a Gambro, Procordia, Sydkraft och Trelleborg. A den andra sjönk kurserna för fastighets- och byggföretag med 30% och för banker med 19%. Verkstadsgruppen, med bl a ASEA,[REDACTED_EFTERNAMN] och Volvo, steg med 7%.

Den under 1989 av styrelsen fastlagda placeringsstrategin för börsponföljen har gälU oförändrad. Inom ramen för denna har fondens större innehav! högre grad än udigare förändrats i avsikt att uppnå en påtagligt bättre värdeutveckling på portföljen än vid en

FONDENS

BRANSCHFÖRDELNING OCH

MARKNADENS 1989 1991

Procent Fondnu börrpodfolj       Mubuden enligt

Vedcuu Anaran index I99t      1990     1989      191      I99t)      1999

F

ö

rv-Jl(ning5-boiag

FasLghcls- 4-

biggförelag

Ovrjf[[

13.0

10,9

10,8

22,0

18.8

14.1

100,0

100.0

100,0

100.0

100,0

100.0

mp allmän

9

- J7

24

6

-30

14

sammansättningsom i huvudsak Överensstämmer med totalindex. Vidare har koncenirationen av antalet papper i portföljen fortsatt. Med de utsikter som bedömdes ha förelegat har Sydfonden kommit att nettosälja aktier under 1991 för 321 mkr. Som en följd härav har ränteportföljen vuxit.

Värde utveckhngen av fondens börsportfölj är givetvisett resultat såväl av omfattningen av över-och undervikiningar av de stora innehaven (positionerna) som bortvalei av ett antal andra förelags aktier. Förädlingen av portföljen och den allmänna börsut\'eckiingen från 1989 och framåt har lett till att Sydfonden vid årsskiftet 1991 /92 var starkt överviktad i Astra, Adas Copco, Perstorp, SCA, Stora, Sydkraft och Volvo. Postitionerna i[REDACTED_EFTERNAMN] och Skånska har dragits ner kraftigt till undervikt resp normalvikr. Av övriga större innehav var fonden överviktad i Asea och i Cardo.

TIO STÖRSTA AKTIEINNEHAVEN

Markiuck.

Andel,

v

ä

nlc, mkr

procent

Astra (1)

518

16,9

Volvo (5)

368

12,0

SCA (4)

266

8,6

Sydkran (5)

244

7,9

Siora (6)

193

6,3

Perstorp (9)

182

5,9

Asea (7)

176

5,7

Allas Copco (10)

172

5,6
[REDACTED_EFTERNAMN] (2)

119

3,9

Cardo (-)

114

3,7

Delsumma

2.353

76,5

Ö

vriga innehav

721

25,5

Totalsumma

3.074

100.0

Anm (1) ow inger rangordningen cii år udigarr.

Astra är fortfarande, trots viss försäljning, Sydfondens med marginal största position. Fondens fem största positioner var därutöver Volvo, SCA, Sydkraft och Stora och utgjorde 52% (1990:47) av börsportföljens värde medan andelen för de tio störsu var 77% (72). Portföljen omfattade 2(> företag mot 30 ett är udigare.

STÖRRE NETTOFÖRÄNDRINGAR

KÖP

ANTAL

MSEK

ASEA

285798

117

Investor

189600

30

Nobel

485000

29

Providentia

188000

21

SCA

210700

25

Konveitibler:

NOM VÄRDE

Investor

20

17

Providentia

34

29

Sydkraft

14

14

Nyemission!

ANTAL

Nobel

9692000

51

FÖRSÄLJNINGAR

ANTAL

MSEK

Astra

288642

137

Atlas Copco

99900

20
[REDACTED_EFTERNAMN]

986S00

158

Incentive

366798

67

Procordia

158554

24

S-E-Banken

1196400

65

Skandia

665400

130

Skånska

143800

51

Bland större förändringar kan anges att ASEA-innehavet har nettoökat med 286.000 aktier och vidare deilnvestor och Providentia med 190.000 resp 188.000, vartill kommer teckning av konvertibler lör 17 mkr resp 29 mkr. Engagemanget i Sydkraft har ökat något med 35.000 aktier och köp av konvertibler för 14 mkr och det i SCA med 211,000 aktier. Fonden deltog i Nobels nyemission, varigenom bolaget tecknade 9,692 milj nya aktier for 51 mkr. Totalt köpte och nytecknadc fonden aktier och konvertibler för 402 mkr (1990: 543 mkr).

Vad angår tönäljningama på tillsammans 723 mkr (1990: 431 mkr) har hela innehaven i Regnbågen (262.000), Skandia (655.000) och S-E-Banken (1.196.000) sålts. Vidare har hela återstående posten av 159.000 Procordia avyttrats liksom samtiiga genom uppdelningen av "gamla" ASEA erhållna 367.000 aktier i I ncentive. Fonden köpte udigare under året 658.000 aktier i Nordbanken. Senare under året såldesemellertid en väsentlig del av dessa. Positionen i[REDACTED_EFTERNAMN] minskade med 986.000, i Astra med 289.000 och i Skånska med 144.000 aktier.

Börsportföljens marknadsvärde var vid utgången av 1991 3.152 mkr (1990:3.174 mkr) varvid det ingående samlade undervärdet i portföljen pä 263 mkr hade minskat till 67 mkr. Det bokförda värdet hade under året gått ner från 3.437 mkr, till 3.219 mkr.

104

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

108.9 -5,0

DEN ONOTERADE PORTFÖLJEN

Under 1991 ändrades den onoterade portföljen enligt följande:

Mkr

Bokfört anskaffningsvärde 1991-01-01        28,8

Investering i nya företag

79,4

Ökning i tidigare delägda företag

0,7

Avyttring av engagemang

BoWon anskaffningsvärde 1991-12-31       103,9

Avyttringar

F d Swedish Machine Grotip /\B har, sedan dotterbolagen SMT Machine Company AB i Västerås och AB Sajo Maskin i Värnamo såldes under 1990, varit under aweckling. Sydfonden, som i bokslutet för 1990 skrev ner an-skafihingsvärdet till O kronor, har nti sålt detta innehav.

Ut\'eckhngs AB Kranen bildades 1986 som en del av ett projekt att bygga upp något nytt efter nedläggningen av Kockums Varv i Malmö. Företaget har utvecklats väl och för nänarande sysselsattes cirka 1200 personer i cirka 60 företag på Kranenområdet. Under 1990 sålde de flesta övTJga aktieägare sina innehav till Bröderna[REDACTED_EFTERNAMN], PEAB AB. Sydfonden avyiuade under 1991 sitt innehav titl PEAB AB tned en tillfredsställande realisationsvinst.

Nya engagemang

Euroway AB med Sea Link AB, Stockholm som initiativtagare och huvudägare skall etablera kryssnings t ra fl k med t\'å båtar mellan Malmö och LiJbeck. Fartygen, som byggs på varv i Jugoslavien, har blivit försenade beroende på de transportsvårigheter som inbördeskriget förorsakat och som stoppat leveranser frän underleverantörerna till nybygget. Före­tagsledningen bedömer att förseningen inte kommer att bli lång\'arig. TryggHansa/SPP och

Sydfonden tecknade under våren aktieribo)age( för vardera 50 mkr.

Nelo AB startade i februari 1991. Bolaget designar och marknadsför exklusiva sittmöbler i läder. Cirka 95?a av försäljningen går på export.

Primulus AB, Malmö har som basverksamhet scr\'ice till industrier, kommuner ni fl avseende olika typer av anläggningar. Av de större doKerbolagen k.in nämnasSjdmoniage.-B och Diana Controi AB, Majoritetsägare är Bröderna[REDACTED_EFTERNAMN], PEAB AB.

Ymer Offshore AB är delägare i Areihusa OfTshore Ltd. Deda bolag bedriver uthyrning av borrplattformar för oljeprospektering i hela världen och har för denna verksamhet [olvriggar, varav sju är semi-submersiblcs och fem jack-ups.

Spectraphos AB är ert Ideon-förelag i[REDACTED_EFTERNAMN], som uaecklar diagnostiska utrustningar baserade på egna patent inom fluorescensspektroskopi. Genom denna teknologi introduceras en ny t\p avdiagnostik.vilkenskallförbätua behandlingen av patienter inom cancer- och hjärt/kärl-områdena.

Avtal om ytterligare engemang

Sydfonden har under 1991 förbundit sig att, under förutsättning av att överenskomna villkor uppfrlles, utbetala ytteriigare 1 mkr under 1992, vilket innebär en utökning av ett av de befintliga innehaven.

Resultat

Som löpande inkomster för .1991 från den onoterade portföljen har 0,.S mkr mottagits i konvertibeträntor (1990: 0.9 mkr). Vidare redovisas för 1991 realisationsvinster på sammanlagt 6,8 mkr från dels försäljning av aktierna i Utvecklings AB Kranen, dels upplösning av den garantireserv, som avsattes i bok.sluiet 1990 från en del av vinsten vid försäljningen av innehavet i Morgana AB.

Som redovisats ovan har tillsammans 4.2 mkr (8,0 mkr) avsatts till en riskreserv.

105

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

Sammanfattning

Sydfonden första engagemang i onoterade företag skedde 1985, då 4 mkr investerades i två förelag. Under 1986 investerades sammanlagt 40 mkr i nio företag. Totalt har Sydfonden t.o.m. 1991 investerat 170 mkr i tjtigonio olika företag. Av dessa finns vid utgången av 1991 tolv förelag kvar i portföljen med ett sammanlagt bokfört anskaffningsvärde på 103,9 mkr.

Nettoresultatet av avytu-ingarena av de sjutton företag, som inte längre finns i portföljen, uppgick till minus 38 mkr. Den största förlusten. 28 mkr, gjordes i SMG Swedish Machine Group .\B. Dådetia bolag bildades 1986. ansågs denna satsning nödvändig och riktig, om \'i i Sverige ville ha kvar en teknologiskt framstående verktygsmaskinindustri.

Avdetjugoninföretagen,5om ftinnits i portföljen, har fjorton företagvant nystartade vid Sydfondens engagemang och tre företag bildaisgenom MBO. Fem av företagen utvecklade hågteknologiska produkter.

RÄNTEPORTFÖLJEN

Med ränteporiföljen avses förtitom trans-akiionslikviditeien, placeringar i dags-lånemarknaden, i penningmarknadsinsu"uinent samt i räntebärande obligationer. Genomsnittligt under 1991 har 924 mkr varit placerade räntebärande. Direktavkastningen blev 11.9% (12,9%). Övervärdet i obligationsportföljen ökade med 6 mkr till 8 mkr. Realisations­vinster på 5 mkr har erhållits. Penning-marknadsportföljensgenomsnittliga återstående löptid var vid årsskiftet 1991 /92 2.3 mån (90:1,4 mån) och obligaiionspordöljens2,7år (1,3år).

DELTAGANDE 11991 ÅRS BOLAGSSTÄMMOR

Vid de noterade företagen fanns fackligt organiserade anställda vid 23, utav 29 företag. I samtliga 23 fall hade rösträtt överiåtits från fondens sida. Bland de onoterade företagen fanns facklig organisation i ett fall, varvid möjligheten till överlåtelse ej uinytijades.

ORGANISATION

Fondens kontor bestod under året av fem personer (1990:5), utöver verkställande direktören. Av dessa var ire män och t\ä kvinnor. En av männen tjänstgjorde vid fondens kontor i Arlöv, övrig personal i Stockholm.

Fönaltningskostnaderna uppgick till 9,178 mkr (1990: 7,527). Kosmadema var 2,1 promille av det bokförda fondkapitalet jämfört med 1,8 tmder 1990.

AVVECKUNG AV LÖNTAGARFONDERNA

Riksdagen biföll den 18 december 1991 regeringens proposition 1991/92:36. Lön­ tagarfondernas verksainhet upphör därmed i ochmedtitgångenav 1991. Tillgångarna övertas av en avvecklingsstyrelse och den slutliga av­vecklingen skall enligt beslutet vara genomförd den 1 juli 1994.

Bokslutet har som extraordinära kostnader belastats med tillsammans 10.300 mkr avseende kostnader för avveckling av fonden. Dessa beslår för personalen och verkställande direktören av lön under uppsägningstiden samt av­gångsvederlag jämte sociala- och pensions­kostnader, tillsammans 7,457 mkr. varav för verkställande direktören 3,295 mkr. Därutöver avser kostnaderna främst lokalhvra och andra hetalningarenligt ingångna kontrakt på tillsammans 2,843 mkr.

AVSLUTNING

Sydfonden som en av de fem löntagarfonderna, härmed Riksdagensawecklingsbeslut i december 1991 kommiiattverka under inemot åtta år, från halvårsskiftet 1984 till och med utgängen av 1991.

Utifrån direktiven har fonden arbetat på riskkapitalinarknaden i Sverige. Den väsentliga delen av fondens grundkapital, som successivt ökat genom rekvisition av medel under varje år fram till och med 1990, har investerats i första hand i noterade svenska akiiev saml vill viss del i

onoieradeaktiebolag.lövrigt,och huvudsakligen såsom ett komplement, har medlen placerats räntebärande.

Värde utvecklingen av Svdfondens börsportfölj i förhållande till Stockholmsbörsens samlade utveckling var under den tidigare delen av perioden ej fullt tillfredsställande, medan en positivvändningkunnatregisueras under de tre senasie åren. Under såväl 1990 som 1991 har börsportföljen gått tre procentenheter bättre än börsen i stort.

Utfallet av investeringarna i onoterade företag, som I hög grad är av venture capilalkaraktar, är endast delvis möjligt att nu avläsa. Det hittills uppnådda resultatet för hela perioden innebär, som redan angetts ovan, förluster och därmed negativ förräntning på satsat kapital. En positiv vändning har emellertid kunnat noteras under senare år även fur detta affärsområde.

Utvecklingen av Svdfondens samlade för­mögenhet har under de senaste åren varit väl hävdad. Vid en jämförelse med de f)Ta övriga löntagarfondernakankonstaierasattSydfondens välde vid 1991 års slut var högst av de fem fonderna vilket ej varit fallet tmder verksamhetens tidigare år.

106

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

RESULTATRAKNING  (KKR)

1991

1990

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

Optioiispremier, netto

Ränteintäkter

Finansiella intäkter

Avgår: Förvaltningskostnader Avskrivningar

Realisationsresultat, netto

Nedskrivning av fordran

Avsättning till riskreserv

Rörelseresultat

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna

Restiltat före extraordinära kostnader

Avvecklingskostnader

ÅRETS RESULTAT

101.199

3.650

113.546

218.39.'!

3

- 8.928

4

- 250

 9.178

5

118.622

6

- 698

7

- 4.200

140.409

182..W2 -10.300

172.2,32

103.268

9.897

99.362

212.527

7.279 - 248

- 7.527 102.386

-                          15.000

- 8.0.30

284.356

- 129.837

154.519

REALT RESULTAT

Resultat före överf. lill 1-3 AP-fondstyretserna

Förändring av ej realiserade vinster

Nominellt resultat ink! ej realiserade vinster

Avsättning för bevarande av griindkapiialets köpkraft

Realt resultat inkl ej realiserade vinster

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna

Realt resultat i förhållande

till krav

Avvecklingskostnader REALT RESULTAT

322.941

-342.70S

181.474

41.065 - 10.300

- 129.837

107

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

BALANSRAKNING (KKR)

1991-12-31

Bokförda

Mariuiads-

värden

värden

1990-12-31

Bokförda

Marknads-

värden

värden

TILLGÅNGAR

Banktillgodohavanden

Kortfristiga placeringar

Förutbetalda kostnader/ uppliipna intäkter

Övriga fordringar

Noterade aktier m m

Onoterade aktier m m

Inventarier

SUMMA TILLGÅNGAR

SKULDER

Sktilder till fondkommissionärer Upplupna kostnader/

5.802

5.802

76.475

76.475

11

1.164.394

1.172.791

749.960

752.349

30.924

30.924

15.435

15.435

6

4.206

4.206

15.100

15.100

12

3.218.943

3.151.885

3.436.589

3.174.298

13

103.943

103.943

28.820

28.820

4

346 4.528.558

346 4.469.897

510

510

4.322.889

4.062.987

3.018

3.018

förutbeulda intäkier

9

31.311

31.311

10.085

10.085

Skuld lill 1-3 AP-fondstyTclscrna

8

140.409

140.409

129.837

129.837

Övriga skulder

1

917

917

3.928

3.928

Riskreserv

7

4.200

4.200

SUMM SKULDER

179.855

179.855

146.418

146.418

FONDKAPfTAL

Grundkapital

3.452.000

3.452.000

Indexeralgrundkapiial

4.680.301

4.337.593

Ackumulerat resultat från tidigare år

724.471

569.952

Ackumulerat resultat i förhällande till krav

-421.024

1.212.169

Årets resultat

172.232

154.519

Realt resultat

(APITAL

30.765 4.290.042

-1.633.193

SUMMA FONDKAPITAL

4.348.703 4.528.558

4.176.471

3.916.569

SUMMA   SKULDER OCH FOND!

4.469.897

4.322.889

4.062.987

AnsvanjorbindeUer: Utställda köpoptioner iiUrtt lösenvärde av 9.600 (marknadsvärde underliggande aktier 10.160) Villkoral avtal vid nyerfiismn 1.000

108

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

FINANSIERINGSANALYS  (KKR)

1991

1990

LIKVIDA MEDEL DEN 1 JANUARI

83.432

TILLFÖRDA MEDEL Rörelseresultat Fj medelspåverkande poster Internt tillförda medel Tillskott grtmdkapital Nettoförsäljning avvärdepapper Ökning av kortfristiga skulder SUMMA TILIJÖRDA MEDEL

322.941 - 118.388

204.553

250.861 33.437

488.851

284.356 - 72.661

211.695 594.000

ANVÄNDA MEDEL Överföring till 1-3 AP-fonderna Neltoköp av värdepapper Investering i inventarier Minskning av kortfristiga skulder Ökning av kortfristiga skulder SUMMA AN\'

'DA MEDEL

86

129.837

109..300

173

7.921

15.461

262.692

LIKVIDA MEDEL DEN 31 DECEMBER

SPECIFIKATION AV LIKXIDA MEDEL Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar SUMMA LIKVIDA MEDEL

5.802 1.164.394

1.170.196

76.475 749.960

826.435

109

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

NOTER TILL  RESULTAT-  OCH  BALANSR

Ä

KNINGAR (KKR)

1991

1990

OPTIONSPREMIER, NETTO
[REDACTED_EFTERNAMN] året influtna premier

Premier med förfall efter balansdagen

(Redovisas i balansräkning under övriga skulder)

Premier från lösta optioner

(Redovisas i resultaträkning under realisationsresultat)

Erhållna optionspremier från förfallna ej lösta optioner

Erlagda premier för återköpta optioner

10.893

-428

10.465

-4.389

6.076 -2.426

1..500

15.017 -5.120

3.650

9.897

Not 2

RÄNTEINTÄKTER

Banktillgodohavande Penningmarknadsinstrument Räntebärande obligationer Noterade konvertibla skuldebrev Onoterade konvertibla skuldebrev Övrigt

3.085

66.257

40.510

3.354

300

40

13.364

74.380

9.378

608

867

285

99.362

Not 3

FÖRVALTNINGSKOSTNADER

Löner och ersättningar till

styrelse och Vd

civTiga anställda Lönebikostiiader Köpta tjänster/konsultarvoden Informationskostnader Lokalkostnader Resor. logi. ttakiamenten Övriga förvaltningakoslnader

923 1.683 1.627 1.581

514 1.064

505 1.031

909

1.445

1.413

1.289

538

742

305

638

S.928

7.279

AVSKim'NlNCAR PA INVENTARIER

Avskrivningar har 1991 skett med tillsammans 250 kkr. Pä anskaffningsvärdet åseende datautrustning har avskrivning skett med 30% och med 20% pä övriga inventarier

Inventariernas anskalfningsvärde Ackumulerad avskrivning

Bokfört värde

1.065 -719

1.359 - 849

110

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

NOTER TILL RESULTAT- OCH  BALANSR

Ä

KNINGAR (KKR)

1991

REALISATIONSRESULTAT, NETTO

Vid beräkning av realisationsvinster/ förluster vid aktieförsäljning har genomsnittsmetoden använts för noterade aktier

Realisationsvinster noterade företag Realisationsvinster onoterade företag Realisationsvinster obligationer

Realisationsförluster noterade företag

208.267

6.820

5.019

220.106

-101.484

136.218 - 33.832

102..386

NEDSKRfVNlNG AV FORDRAN

Avser marknadsbevis i Finans AB Nyckeln. Fordran redovisas i balansräkningen under övriga fordringar.

Nedskrivning

Utestående fordran

698 4.1.58

15.000 15.000

Not 7

AVSÄTTNING TILL RISKRESERV

Ingående reserv Arets avsättning Ianspräktagande av reserv

Utgående riskreserv, onoterade förelag

O 4.200

20.000

8.030

 28.030

O

Not 8

ÖVERFÖRING TILL 1-3 AP-FONDSTYRELSERNA

Löntagarfondstyrelsen skall varje år överföra en avkastning pä 3% av grundkapitalels nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex 1991:7,9% (1990: 10,9%)

Grundkapitalets utgående nuvärde

Grundkapitalets ingående nuvärde Kapitaltillskott under året

Avsättning för bevarande av köpkraft Avkastningskrav 3%

4.680.301 4.337.593

- 4.337.593 342.708 140.409

3.334.223 594.000

- 3.928.223 409.370 129.837

111

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

1990

AWEGKLINGSKOSTNADER

Riksdagen beslöt den (8 december I99I om avveckling vid årsskiftet 1991/92 av löntagarfonderna. Sydfondens kostnader härför som är en extraordinär kostnad har beräknats enligt följande.

Personalkostnader

Löner/avgångsvederlag Sociala kostnader inkl ITP

4.493 2.964

7.457

Övriga kostnader

Hyreskostnader lokale'" Övriga avvecklingskostnader

1.923 920

2.843 10.300

Redovisas i balansräkning under upplupna kostnader/förutbetalda intäkter

FÖRÄNDRING AV EJ REAIJSERADE VINSTER

Övervärde portfölj noterade aktier

Ingående övervärde Utgående övervärde

-262.291 -67.058

1.118.440 -262.291

 1.380.731

Övervärde portfölj räfltebärande obligadoner

Ingående övervärde Utgående övervärde

Förändring av ej realiserade vinster

2.389

8.397

6.008

201.241

O 2.389

2.,389 

 1.378.342

Not 11

KORTFRISTIGA PLACERINGAR

Slalssktildväxlar Kommtmceriifikat Marknadsbevis Förelagscenifikat

Räntebärande obligationer. faslighetskredUinstilul

460.000 80.000 50.000

.308.000

898.000

85.000 163.141 283.000

531.141

218.820

749.961

Marknadsvärde obligalioner Övervärde

274.791 8..397

221.208 2.389

Nominellt värde obligiUioner

265.000

230.000

112

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

V

Ä

RDEPAPPERSFORTECKNING   1991-12-31

I. NOTERADE FORETAG

Förändr. under 1991

Marknads­värde kkr

Fondens andel i (%) av

kapital

röster

Aktier

(Antal)

(Antal)

Verkstäder

Asea A

Afr

Bfr Allas C A fr Bfr Electrolux B fi[REDACTED_EFTERNAMN] B fr Nobel Volvo B

Bfr

379.550

+ 72.450

108.172

29.550

8.533

213.348

+ 213.348

59.524

0,68

0,62

51.200

-99.900

12.134

668.933

159.875

2.04

0,48

388.600

- 66.000

83.938

0.53

0,02

1.097.700

-986.300

118.552

0,53

0,01

: 2.115.000

+ 10.177.000

79.959

1,12

2,57

1.152.400

+ 8.700

.357.244

35.400

-5.000

11.045

1,53

0,39

998.776

Kemisk industri

Astra A Perstorp B

I) 

2)

1.020.658

+ 36.458

518.494

0,85

1,00

495.000

+ 47.000

111.375

314.485

+ 5.600

70.759

3,83

1,82

700.628

Skogsföretag

SCA B

Bfr Stora A

Afr

Bfr

1.806.,355

+ 93.700

171.604

1.001.445

* 

109.200

94.136

505.900

118.887

152.500

35.837

164.500

38.657

0,40

Bygg. och fastiglietsbolag

Reinhold Git)' B

Siab A

B

Skånska B

1)

249.400 251.000 29.600 831.600

i- 272.000

3.990

1,81

0,98

11.044

1.066

1,69

1,97

112.266

0,66

0,40

8   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

128.366

113

Skr. 1992/93:1{ Bilaga 4

I. NOTERADE FORETAG

Förändr. under 1991

Marknads­värde kkr

Fondens andel i (%) av

kapital

röster

(Antal)

(Antal)

Forval tningsbo lag

Cardo

Investor A Bfr

Providentia A Afr Bfr

Sila B

404.600

114.097

2,89

2,89

488.4,50

+ 189.600

56.172

151.200

15.422

0,79

0,70

481.250

t 183.000

38.500

64..500

+ 5.000

5.160

306.000

24.480

1.18

0,90

390.660

7.032

1,20

0,20

260.863

Nordbanken

1.658.100

t 146.300

33.991

0,39

0,39

SHB A

953.800

- 37.000

91.565 125.556

0,63

0,69

Övriga företag

Gambro B

412.100

104.673

1,53

0,79

Jeppson Pac B

117.250

9.380

5,43

3,73

Skrinet B

370.000

11.840

11,39

8,10

Strälfors B fr

108.400

8.022

2,04

1,22

Sydkraft A

523.350

74.316

C

1.211.050

+ 35.000

169.547

1,46

0,79

Sydoslinvest B

125.000

2.000

2,72

1,22

United Tankers B fr

606.500

+ 130.000

20.621

4,98

2,39

400.399

1} Innehav har

under

året påverkats av fond- eller

nyemission i följande företag:

Astra F 1:3

Nobel N 4:1

Skånska F1:1

2) Köpoptioner har utställts med underliggande aktier i:

.

\ntal

aktier

Marknadsvärde kkr

Astra A

20.000

10.160

114

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

V

Ä

RDEPAPPERSFORTECKNING  1991-12-31

I. NOTERADE FORETAG

Konvertibla skuldebrev

Marknadsvärde kkr

Perstorp, 11,25%. 87/92 Investor, 8%, 91/01 Providentia, 8%, 91/01 Sydkraft, 8%, 91/95

5.596 19.208 36.019 17.354

78.177

SAMMANDRAG NOTERADE FORETAG

Marknadsvärde kkr

Aktier

Verksläder

Kemisk industri

Skogsföretag

Bygg- och fastighetsbolag

Förvaltningsbolag

Banker

Övriga förelag

998.776 700.628 459.121 128.366 260.863 125.556 400.399

3.073.708

Konvertibla skuldebrev

SUMMA MARKNADSVÄJIDE SUMMA ANSKAFFNINGSVÄRDE

78.177 3.151.885 3.218.943

Anm. A mkaffnmgstmikt innefallar courtage och värdfpappenskalt. Vid beräkning av marknadsväTciet har lägsta betalJtun dm 30 december 1991 använts. Om betalkurs saknas har senasie köpkurs använts.

Under 1991 har couriage erlagts med 3.231 och omsältningsskatt med 4.805.

höljande aktieinnehav har i sin helhet sålts under 1991:

Incentive A bu

Afr

Bfr Procordia A bu Regnbågen A bu

Bbu

Bfr S-E-Banken A SHB B fr Skandia fr

326.250 29.550 10.998

158.554 41.666 23.317

196.770 1.196.400

111.480

655.400

115

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

Notis  

II. 

ONOTERADE FORETAG

Innehav

Nettoförändr. under 1991

Anskaffnings­värde kkr

Fondens andel i (%) av

kapital

röster

Aktier

(Antal)

(Antal)

A fe c Gollection AB

1.500

300

25,0

25,0

Chuck Invest AB

8.500

+ 2.000

2.100

33.3

33,3

Connova Invesl AB

10.000

3.300

5,2

3,8

Euroway AB A

241.396

+ 241.396

50.000

8.1

8,4

First Group AB

24.667

t 2.667

3.700

34,9

32,9

Ideon AB

300

440

1.0

1,0

Nelo AB

1.500

t 1.500

300

30,0

30,0

Primulus AB B

93.750

+ 93.750

18.805

25,0

16,6

Prolego Information AB

4.000

480

10,0

3,1

Specu-aphos AB

141

+ 141

1.000

11,0

11,0

Utvecklings ,AB Skeppsankaret

50.000

10.200

10,0

2,7

Ymer Offshore AB A

47.000

+ 47.000

5.1,52

Ymer Offshore AB B

38.000

t 38.000

4.166

1,3

1,5

99.943

Konvertibla skuldebrev

First Group AB

3.000

Chuck Invest AB

1.000

4.000

SUMMA ANSKAFFNINGSVÄRDE

103.943

Riskreserv

4.200

116

Skr. 1992/93:1! Bilaga 4

UNDERSKRIFTER

Stockholm den 14 febiiiari 1992.

Göran Jokrisson

Optforande

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Monica B

ä

ckman

Per-Cfof Holmqv~ist

Yngve[REDACTED_EFTERNAMN].stad

Inger[REDACTED_EFTERNAMN]

Vngve[REDACTED_EFTERNAMN]

Ake Zetterström

Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Verkställande direktör

Vår revisionsberättelse har avgivils den 28 febrttari 1992.

Sven Santesson

Åiiktorisetad revisor

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukloriseiad refisor

Eutrtjademo 

Auoriserail revisor

117

Skr. 1992/93:11 Bilaga 4

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden)

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Första löntagarfondstyrelsens förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för 1991.

Vi har tmder beaktande av god revisionssed granskat föivaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens fönaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erfordeiliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande föi'altningsberättelsen, resultat- och balansräkningania, bokföringen, inventeringen eller eljest beträffande löntagarfondsr)'relsens förvaltning.

Stockholm den 28 februari 1992

Sven Santesson

Aukton.serad revisor

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad remsor

Evert fadenio

AuktQ»{erad revisor

118

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

PLACERINGSSTRATEGI F

Ö

R SYDFONDEN

UTGÅNGSPUNKT

1.

Utgångspunkt ar lagen med reglemen­te for Allmänna Pensionsfonden, APR {SFS 1983:1092 med senare beslutade ändringar).

2.

Sydfonden skall förvalta anförtrodda me­del genom placeringar på -riskkapital-marknaden. Placeringama skall syfta till att förbättra riskkapitalförsöijningen till gagn for svensk produktion och syssel­sättning.

Fondmedlen skall placeras så att kra­ven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.

Placeringarna skall omfatta en portfölj av aktier mm i noterade aktiebolag och en portfölj av aktier mm i onoterade bo­lag.

MÅL

3.                          Målsättningen för portföljerna är

deb att långsiktigt maximera avkast­ningen så alt såväl kravet om 3% år­lig utdelning av nuvärdet av grund­kapitalet (det årliga flödeskravet) som kravet att bibehålla grundkapi­talets realvärde (det långsiktiga av­kastningskravet) enligt APR väl uppfylles,

deb att erbjuda lokala fackliga organisa­tioner vid ett aktiebolag, i vilket fon­den äger aktier, att utöva rösträtt för hälften av aktienia.

4.

Målsättningen för den noterade port­följen är att långsiktigt överträffa den allmänna utvecklingen för noterade svenska aktier enligt Stockholms Fond­börs officiella index.

5.

Målsättningen for den onoterade portföl­jen är att, med krav på långsiktig lönsam­het, bidra till riskkapiialförsörjningen för små och medelstora företag. Företag med huvudsaklig verksamhet i södra Sve­rige kommer av naturliga skäl i fråga i för­sta hand, eftersom fonden genom sin lo­kala förankring torde ha bäst kännedom om sådana företag.

MEDEL

6.

Den allra största delen av fondmedlen skail investeras i främst aktier, men även konvertibla skuldebrev och teckningsop­tioner, i svenska aktiebolag, vilkas aktier är föremål for notering. Den övriga delen av fondmedlen skall investeras i aktier, konvertibla skuldebrev o dyl i icke note­rade svenska aktiebolag.

7.

För att uppnå målsättningen bör sam­mansättningen av den noterade portföl­jen i varierande grad över tiden avvika från respektive branschs och företags vikt utav det samlade borsvärdet.

8.

Fondens noterade portfölj bör i första hand bestå av aktieinnehav som i regel, var för sig, minst uppgår till två procent och mest uppgår till tio piocent av den samlade portföljens marknadsvärde (po­sitioner). Härutöver kan portföljen även omfatta andra innehav.

Fondens portfölj bör i första hand be­stå av innehav i stöne noterade aktiebo­lag. Värdet av dessa innehav bör tillsam­mans uppgå till minst hälften av den no­terade portföljens marknadsvärde.

9.                          Innehav av aktier i noterade bolag av

mindre storlek begränsas i praktiken av

reglema i APR om max sex procent röste­

tal. Fondens portfölj bör kunna omfatta

även sådana bolags aktier, även om inne­

havets värde som andel av fondens totala

portfölj är ringa.

10.                       Vid varje styrelsesanmianiräde redovi­

sar VD sin syn på den ekonomiska ut­

vecklingen nationellt och intematio­

nellt och med anknytning härtill 

utvecklingen på den svenska aktiemark­

naden. HäiTid utnyttjar VD utomståen­

de expertis i den omfattning han anser

lämpligt.

11 Mot bakgrund härav och utifrån förut angivna riktlinjer för portföljförvalt­ningen framlägger VD för diskussion och erforderliga ställningstaganden hu­vudsakliga  förslag till dispositioner. I

119

Skr. 1992/93:18 Bilaga 4

den mån utvecklingen för aktiemarkna­den i dess helhet eller för enskilda branscher eller fÖrt'tag, enligt VD:s upp­fattning, visar sig avvika från de gjorda bedömningarna skall han anpassa fon­dens dispositioner efter den ändrade ut­vecklingen.

12.                       Härjämte skall som kompletterande reg­

ler för VD:s befogenheter gälla följande.

Vad beträffar den del av den noterade

aktieportföljen som avses i punkt 8 äger

VD under liden mellan styrelsesannnan-

trädena vidta sådana dispositioner, som

enligt hans bedömning är g\'nnsanHna

för fondens utveckling. Dessa disposi­

tioner får dock inte utgöra avseväida

ändringar i denna del av portföljen.

Vad beträffar den noterade aktieport­följen i övrigt äger VD under samma tid och i samma syfte vidla enligt hans be­dömning lämpliga dispositioner utan den begränsning scni nyss angivits for den i punkt 8 avsedda delen av portföl­jen.

13.                       Vid beräkning av avkastning för investe­

ringar i den onoterade portföljen måste

kravet ställas tillräckligt högt fÖr att

kompensera de förluster, som följer av

denna typ av verksamhet, så au tlet lång­

siktiga avkastningskravet för hela den

onoterade poriföljeir enligt punkt 3

ovan uppfylles.

14.                       Investering i onoterat aktiebolag beslu­

tas av styrelsen, om

engagemanget är nytt U\r fonden och överstiger 2 mkr eller, om

fråga är om utökning av engagemang och detta härigenom koimner an Överstiga 4 mkr.

Häriuöver gäller att VD äger fatta be­slut, därest styrelsens behandling ined hänsyn till omständigheterna inte kan avvaktas. 1 ärenden där VD fattar beslut om att fonden skall investera eller avstå från att investera i onoierai bolag skall anmälan göras vid styrelsens nästa sam­manträde.

15.

Har fonden enligt avtal eller eljest att uise ledamot och suppleant i styrelse för bolag, vari fonden äger aktier, ankom­mer del på fondens styrelse att utse så­dan ledamot och suppleant. Kan sam mantiäde med fondens styrelse ej avvak­tas, utses ledamoten och suppleanten av VD, som har att anmäla beslutet på nästa sammanträde.

16.

VD äger rätt att besluta om placering av fondens likvida medel. Då så bedöms lämpligt kan fonden även alternativt fi­nansiera investeringar genom upplå­ning på upp till maximalt 2fiU mkr. VD skall senast vid närmaste (udinane rap-porttillfalle informera om fondens likvi­ditet och eventuell upplåning.

120

Fond Väst

(andra löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 199I

VD-KOMMENTAR

Den 21 december 1983 beslöt Riksdagen att inrätta fem löntagarfondstyrelser i Sverige. Regeringen utsåg ledamötema i Andra löntagarfondstyrelsen den 20 juni 1984 och styrelsen hade sitt första sammanträde den 3 juli.

Den 18 december 1991 beslöt Riksdagen ait avveckla löntagarfondstyrelserna. Den kvarvarande styrelsens enda uppgift efter den 31 december 1991 är att upprätta bokslut for år 1991. Det är detta bokslut vi nu överlämnar.

Med tanke på att fondens verksamhet nu upphör så känns det naturligt med en enkel sammanfattning av de närmare 8 årens verksamhet.

Den första tiden fick vi leva med den mycket hätska politiska diskussionen som gällde införandet av löntagarfonderna i Sverige.

Efterhand som vi fick tillfälle att visa vår vilja att verka till gagn för svenskt näringsliv och sysselsättning avtog denna diskussion. Vi utvecklade ett gott förhållande till de foretag där vi fanns med som ägare, när vi visade att vi var stabila och långsiktiga ägare. Vi har under den tid vi verkat fått ta vårt ansvar och utövat vår ägarroll i samverkan med andra ägare och ägargrupper.

Vi mötte många som var positiva till vår verksamhet. Det gällde inte bara de anställda iföretagen där vi fanns som ägare. Det gällde också representanter for industri och näringsliv i övrigt som såg oss som en god och långsiktig investerare.

Vi har ofta talat om två delar av vår verksamhet och som på olika sätt varit underlag för de beslut som vi haft att fatta. Dessa två delar har varit avkastning och inflytande.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

122

Vad gäller avkastningskravet har det varit klart formulerat. Vi skulle varje år skicka in ett visst belopp till ATP-systemet, ett belopp som var inflationsskyddat. På det sättet har vi varit en viktig del av det allmänna pensionssystemet.

Vad gäller inflytandet for de anställda i de foretag där vi ägt aktier, har det av naturliga skäl varit svårare att formulera i enkla termer. Vår erfarenhet är att de anställdas inflytande i frågor som rör företagets dagliga skötsel, sker bäst genom de regler som finns i medbestämmandelagen. Med den kunskap och eifarenhet som finns hos de anställda ges man tillfälle att påverka de dagliga besluten i foretaget.

Det infiytande som tillkommit de anställda genom att man fått rösträtt som aktieägare genom de av fonden ägda aktierna härav många ansetts som mindre betydelsefullt.

Mot detta vill jag invända att det funnits tillfallen där det varit viktigt for de anställda att utnyttja sin rösträtt som aktieägare. Det har varii i frågor som rört större förändringar där bolaget stått infor ägarskiften och liknade frågor.

Just när detta skrives diskuteras den största företagsaffären någonsin i Sverige. Jag tänker på Volvo/Procordia-affären. Det är en affiir där de anställda i respektive företag har bestämda meningar om vad man vill.

Tidigare hade man rätt til! hälften av den rösträtt som tillkom löntagarfonderna och det fanns med denna utgångspunkt skäl att lyssna efter de anställdas mening. Efter årsskiftet är nu denna rätt borttagen och hela rösträtten tillkommer nu avvecklingsstyrelsen i Stockholm istället.

En viktig del i fondens arbete har varit de onoterade företagen. Det är i detta sammanhang vi mött de enskilda människoma, ägama, företagsledningarna och de anställda. Detta arbete har tagit en mycket stor del av vår tid. Här har vi varit med och diskuterat planer och påverkat inriktningen. Ett par goda exempel är Komponentutveckling och Bylock & Nordsjöfrakt. Fömtsättningen fiir det framgångsrika samarbete som har varit, är att det funnits duktiga företagsledningar i båda företagen. Man skall också notera att det tagit lång tid för att arbetet skall hinna ge resultat. Au utveckla ett företag är ett långsiktigt arbete som inte görs inom ramen för ett enskilt år.

När vi först mötte Nordsjöfrakt var det ett partrederibaserat rederi med omkring 300 anställda och ett litet eget kapital. Dom kämpade för att överleva i en bransch som under lång tid haft stora svårigheter. Nu ingår det i en gmpp som är marknads­noterad under namnet Bylock & Nordsjöfrakt. De har en stabil balansräkning och mångdubbelt fler anställda.

Komponentutveckling, vars verksamhet helt bestod i att vam underlevemntör till bil­industrin, har också vuxit på motsvarande sätt. Genom egen expansion och sammanslagningar med andra företag har antalet anställda vuxit från 300 till idag 4200 inom hela gmppen.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

123

Jag tror att båda dessa företag har uppfattningen, att fondens insats varit av avgömnde betydelse för den positiva utveckling som de genomgått.

Frågan om onoterade företag sammanhänger också med frågan om fondens regionala inriktning.

1 den lagstiftning som reglerade fotidens verksamhet fanns egentligen inte något som föreskrev att fondens verksamhet skulle ha en regional inriktning. Det enda regionala inslaget bestod i att till styrelsens ledamöter skulle utses människor som bodde och var verksamma i västra Sverige. Styrelsen bestämde sig emellertid tidigt for att dom ville att fonden skiille vara en del av det västsvenska näringslivet. En viktig markering i denna riktning gjordes i och med att man tog beslutet att placem fondens kansli i Göteborg.

Det var viktigt för oss att se den svenska aktiemarknaden och näringslivet från en västsvensk synvinkel. Vi tror att det finns behov av aktörer som inte enbart ser näringslivets utveckling frän den " stockholmska " horisonten. Att Fond Väst har funnits och har arbetat i regionen har givit kontakter och inblickar som vi aldrig skulle kunnat fått om vi befunnit oss i Stockholm. Det måste finnas källor av riskkapital inom en region för att näringslivet skall kunna utvecklas. Brist på riskkapital innebär att en viktig motor i utvecklingen saknas.

Vaije region i Sverige kommer i framtiden också att vam en region i Europa. Impulser till och från den egna regionen kommer alltmer att utbytas med foretag och regioner i andm länder. Även i detta sammanhang är det viktigt med riskkapital for att på lång sikt forma en livskmftig region med en livaktig arbetsmarknad. I annat fall hamnar man lätt i defensiva positioner där det iförsta hand gäller att försvara det mon har, utan att för den skull kunna delta i en spännande och värdefull utveckling.

Som jag nämnde inledningsvis så har alltså beslut fattats om att avveckla löntagarfonderna.

När fonderna kom till så var ett av motiven att det fanns behov av riskkapital till det svenska näringslivet. I sanningens namn skalt väl sägas att det behovet, under större delen av fondens tillvaro, varit väl tillgodosett genom ökad utlåning från banker och finansbolag. Men de sista åren, och speciellt nu när fondema skall avvecklas så saknas riskkapital på ett sätt, som saknar motstycke i vår generation. Det räcker att peka på bankemas situation just nu, med mycket stom kreditförtuster.

Det finns många som kan intyga hur svårt, för att inte säga omöjligt, det är att idag få bankema att ställa upp med riskkapital eller ens med kreditgivning av mem normal omfattning. Den sanering som inletts i bankväsendet innebär att dess roll som riskkapitalkälla för överskådlig tid kommer att sakna betydelse.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

124

Med tanke på företagens behov av riskkapital,måste man säga att avvecklingen av fondema kom vid sämsta tänkbam tidpunkt.

Just nu pågår en livlig diskussion om vad fondemas kapital skall användas till. Vill man se till möjligheterna för svensk industri att kunna utvecklas och ges tillgång till riskvilligt kapital så är svaret enkelt.

Se till att pengama behålls som riskkapital och behåll samtidigt det regionala beslutsfattandet.

Det vore ett klokt beslut!

Låt mig till sist få uttala ett tack till alla de personer som vi haft glädjen att få samarbeta med under de gångna åren. Vi har ju haft möjlighet att få träffa människor som på olika sätt representerat allt det som är svenskt samhälle och näringsliv. Representanter för stora börsnoterade bolag, banker och fondmäklare lika väl som fackliga organisationers företrädare och representanter för riksdag och regering.

Även om jag tar i beaktande den skilda politiska syn som har funnits på fondema, har vi känt att vi mötts med respekt och att vi har kunnat utveckla ett förtroendefullt samarbete.

Många av de människor vi mött under åren har också blivit näm personliga vänner. Även om fonden nu upphör så lever vänskapen vidare och jag hyser en förhoppning om att vi kommer att mötas igen i andra sammanhang.

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

125

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE 1991

Riksdagen beslöt den 18 december 1991 ati löntagarfonderna skall avvecklas. Detta innebär att Andra löntagarfondstyrelsens verksamhet upphör i och med utgången av år 1991. Fondstyrel­sens enda kvarstående uppgift under 1992 består i att upprätta bokslutför år 1991. Bokslutet skall upprättas enligt det reglemente som gällde för fondstyrelsen per 1991-12-31. Före­liggande bokslut är alltså upprättat på samma grunder som tidigare år.

Andra löntagarfondstyrelsens grundkapital uppgår till 3.452.000 kkr. De av fondstyrelsen för­valtade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkning och särskilda specifikatio­ner över fondens värdepappersinnehav.

Fondens reglemente foreskriver att tillgångarna skall redovisas till anskaffningsvärde. Krav finns också att fonden skall avge en real redovisning där tillgångarna upptagits till mark­nadsvärden.

Balansomslutningen uppgår till 4.761.296 kkr. Motsvarande belopp när tillgångama redovisas till marknadsvärden uppgår till 4.423.525 kkr.

Rörelseresultatet uppgår till 356.393 kkr. Efter avsättning för överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden med 139.957 kkr blir det bokföringsmässiga resultatet 216.436 kkr.

Det ackumulerade rörelseresultatet, före överföring till 1-3 AP-fonden, visar ett överskott på 1.640.802 kkr sedan verksamhetens början 1984. Motsvarande reala resultat uppgår till 89.789 kkr.

Fondkapitalet vid utgången av 1991, beräknat efter marknadsvärden på aktier och konvertibla skuldebrev, uppgår till 4.226 Mkr. Om samtliga tillgängliga medel omedelbart placerats på börsen och utvecklingen därefter följt börsindex skulle fondkapitalet uppgått till 4.146 Mkr. Jämförelsen tar inte hänsyn till att fonden gör andra placeringar än börsaktier, samt att det är ofrånkomligt alt vi måste ha likvida medel tillgängliga. Med hänsyn till dessa faktorer kan man dra slutsatsen alt fondens utveckling sedan starten  har varit något bättre än börsindex.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

126

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

Avkastningen på fondens totala förmögenhet under 1991 uppgick till 10,5 procent. I denna beräkning inkluderas också värdeförändringen på tillgångarna.

Uppgifter om resultat och formögenhetsställning framgår av resultat- och balansräkning samt av de noter som bifogas. Utöver detta lämnas följande kommentarer:

Fondens börsportCöli

Stockholmsbörsens generalindex ökade med 5,5 procent under 1991. Fondens börsportfölj har i år utvecklats något bättre än börsen som helhet.

En genomgång av forändringar i portföljen ger vid handen att fonden köpt större poster i Sydknft, Procordia och[REDACTED_EFTERNAMN]. Försäljning har skett i Astra, GuIIspång och Argonaut. Aktiema i Uddeholm har sålts i samband med uppköp.

Den aktuella branschsammansättningen framgår av tabell 1. TABELL 1

Fonden

Börsen

Fonden

Börsen

911231

911231

901231

901231

Verkstäder

38%

27%

37%

30%

Kemisk industri

10%

15 %

10%

10 %

Skogsindustri

13%

8%

15%

7%

Övriga företag

26%

23%

19%

23 %

Fastighet- och

byggföretag

5 %

7%

9%

10%

Handelsföretag

1 %

1 %

2%

1 %

Förvaltningsbolag

1 %

12 %

2%

11 %

Banker

6%

7 %

6%

8%

100%

100%

100%

100%

På motsvarande sätt har det också skett förändringar i den uppställning som visar fondens fem största innehav. Ny på denna lista jämfört med föregående år är Procordia, medan Asea har hamnat utanför. Fondens fem största engagemang mätt efter marknadsvärde redovisas i tabell 2. Röstandelen anges inom parentes.

Tabell 2

1.

Astra

326.475 kkr

(0.628%)

2.

Volvo

304.442 kkr

(2.101 %)

3.

Procordia

262.394 kkr

(0.543 %)

4.

Electrolux

232.556 kkr

(0.052 %)

5.
[REDACTED_EFTERNAMN]

184.253 kkr

(0.009%)

Fonden har under året sålt aktier för 571 Mkr och köpt för 577 Mkr. Fondens köp och försäljningar har medfört omsättningsskatt på 4,7 Mkr och courtage på 3,5 Mkr.

Från och med 1990 tillämpas den s.k. "genomsnittsmetoden ". Denna innebär att vid be­räkning av realisationsvinster och realisationsförluster, där endast en del av ett av fondens aktieinnehav sålts, används som anskaffningsvärde det genomsnittliga anskqffningsvärdet for det aktieinnehav varur försäljningen skett.

127

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

Onoterade Cöretae

Fondens investeringar i onoterade företag uppgår till 210 Mkr. Jämfört med föregående år är detta en nettominskning på 42 Mkr. Nya investeringar har gjorts i Daros med 20 Mkr, Rotocheck 3 Mkr, Coal 280 kkr och Controi Drive med 150 kkr.

Samtidigt har B & N överförts från onoterade till noterade i samband med marknads­noteringen på stockholmsbörsens s.k. O-lista. Detta innebar en minskning av fondens onoterade investeringar med ca 62 Mkr.

Under året har V/idallGruppen försatts i konkurs, vilket innebar en föriust för fonden på 4.005 kkr. Detta belopp har belastat riskreserven, varför ingen påverkan sker på årets resultat.

Fondens konverteringslån till Komponentutveckling kommer att återbetalas och fondens aktier kommer att bytas mot nyutgivna aktier i det 0-listenoterade bolaget Trustor AB, enligt upprättat avtal. Samtidigt genomförs en riktad kontant nyemission i Trustor AB till fonden på ett belopp som motsvarar likviden för konverteringslånet.

Nyemissionerna kommer att genomföras till kursen 51,40 kr per Trustoraktie, vilket är lika med det beräknade substansvärdet. Konverteringslånet uppgår till 42.822 kkr och fondens anskaffningsvärde för Komponentutvecklingsaktiema uppgår till 65.919 kkr. Om fondens framtida antal Tnistoraktier, tillföljd av aktiebytet, skulle värderas till kursen vid det gångna årsskiftet blir det sammanlagda värdet 50.452 kkr. Fondens aktier tillföljd av kontantemissio­nen skulle på motsvarande sätt värderas till 20.828 kkr. I föreliggande bokslut redovisas konverteringslånet till nominellt belopp och fondens aktier är upptagna till ansknffningsvärde.

Risk reserv

Denna reserv avser onoterade företag och är ett uttryck för medvetandet att satsningar i ett utvecklingsskede i dessa bolag innebär ett risktagande.

Kapitaltillskott direkt i (oretaeen

Av fondens placeringar under året har 89 Mkr skett genom kapitaUillskott direkt iföretagen. Fördelningen per företag framgår av not 17.

Likviditet

Räntor från likviditetsförvaltningen har under årel uppgått till 99 Mkr. Den genomsnittliga likviditeten månadsvis beräknad har uppgått till ca 739 Mkr.

Förvaltningskostnader

Förvaltningskostnaderna uppgår till 8,4 Mkr. Kostnader för styrelse och personal inklusive lönebikostnader utgör 4,0 Mkr, lokalhyra 0,8 Mkr och övriga kostnader 3,6 Mkr. I den sistnämnda posten ingår bland annat kostnader for information, konsultarvoden, revisionsar­voden och kontorsomkostnader. Antalet årsanställda uppgår till sex personer.

128

Real redovisning

Det kapUal som står till fondens förfogande urholkas genom inflationens verkningar. Denna urholkning måste kompenseras genom att avkastningen på kapitalet ökar.

Inflationsutvecklingen är därför av avgörande betydelse när det gäller att bedöma fondens faktiska resultat.

För att få en uppfattning om storieken av inflationens påverkan gör man en s.k. real redovisning. Denna går i stort sett så till att man redovisar resultatet med hänsyn taget till marknadsvärdet på tillgångama och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat.

Börskursemas förändringar påverkar direkt fondens reala resultat genom att marknadsvärdet pä fondens börsportfölj förändras. Detta innebär att det reala resultatet måste ses i ett långsiktigt perspektiv.

Sålunda blev det reala resultatet för 1991 77 Mkr före överföring till 1-3 Allmänna pensions­fonden. Det sammanlagda reala resultatet sedan verksamheten böljade 1984 uppgår till 90 Mkr.

Överröring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

Fonden är skyldig att till 1-3 Allmänna pensionsfonden inbetala ett belopp uppgående till 3 % av nuvärdet av de medel fonden rekvirerat. Detta är fondens direktavkastningskrav och beloppet för 1991 uppgår till 140 Mkr. Denna summa täcks med god marginal av rörelse­resultatet på 356 Mkr.

Avvecklineskostnader

Den 18 december 1991 beslöt riksdagen att löntagarfonderna skall avvecklas. Lagen trädde i kraft den 1 januari 1992. Löntagarfondstyrelsemas kvarstående uppgift efter årsskiftet är att upprätta bokslutför år 1991. Detta skall ske i enlighet med de bestämmelser som gällde fram till den 31 december 1991 ( SFS 1983:1092 ).

Andra löntagarfondstyrelsens förvaltning av tillgångar och skulder, saml ansvar för personal och övriga åtagande i form av avtal och kontrakt, överfors vid årsskiftet till en avveck­lingsstyrelse.

Från Organisationskommittén, d.v.s. den kommitté inom Finansdepartementet som haft till uppgift att förbereda avvecklingen av löntagarfonderna, har framförts synpunkten att resultatet i bokslutet för 1991 skall belastas med kostnader for de avtal och kontrakt som löper efter bokslutstillfallet, och som är en följd av löntagarfondstyrelsemas tidigare verksamhet. Dessa kostnader kan beräknas till 7-8 Mkr, men beloppet kan reduceras beroende på avvecklingsstyrelsens beslut i olika avseenden.

Andra löntagarfondstyrelsens uppfattning är emellertid, att dessa kostnader int£ skall belasta 1991 års resultat. Skälet till detta är att löntagarfondens styrelse inte har möjlighet att påverka hur avvecklingen kommer att ske och inte heller hur verksamheten kommer att skötas efter årsskiftet 1991/1992.

9   Riissdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

129

Omvänt har man i så fall att ta ställning till fondens intäkter efter årsskiftet. Vid den tidpunkt styrelsen hade alt ta ställning till årsredovisningen framgick av en sammanställning, att det sammanlagda värdet av fondens noterade aktier och konvertibler hade ökat med 319 Mkr från årsskiftet fram till den 27 januari. Man kan hävda, att också denna värdestegring är en följd av Andra löntagarfondstyrelsens tidigare verksamhet.

Inflytande och rösträtt

Fondens aktieinnehav har medfört rösträtt på bolagsstämmor i 53 foretag.

De lokala fackliga organisationerna har deltagit på 37 av dessa bolagsstämmor. Rösträtten utövades av sammanlagt 48 personalföreträdare och representerade både arbetare och tjänstemän. Fonden har deltagit i 52 bolagsstämmor.

Fonden har inte styrelserepresentation i något börsnoterat företag. I de onoterade företagen är fonden i normalfallet representerad. Dämtöver har fonden samrått med övriga intressenter om styrelsens sammansättning.

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

130

Akninc

äyLTATf'

,T KESV

,IÄSS(f

.ÖRINGS'

;,d«l'»"S'"'

tiie"'

"""

Ä

-"'""

eser*

Hot

vr

M' '*"''

Artts'*

»

"'

Nol' Not 2 Nol 3

Nöt-

skal

i(rt

»

i

355

99,

87.352 7.573 '       679 '221.235

.j3S.

ä

S.t

216.

,436

394.551

356.393

6jJii

.038

loi''

4'ii35'

Nol 5

--6.628

.jUM

,J3SJSJ

,j.ni-

Nol 5

. 63.32»

''''

bdla"'

rcSui

All

»

belopp '

ItatriiK

ning'

ing

sriil""

och"»"'"

a-iSf"

mals

trtiiof

(kkr)

där

i«g«"

nrtal

ang«'-

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

BALANSRAKNING

1991-12-31

1990-12-31

Bokförda

värden

Marknads­värden

Bokförda       Marknads­

värden

värden

TILLGÅNGAR

Likvida medel

Kortfristiga placeringar

Fordringar hosfönd-

kommissionärer

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

Aktier

Konvertibla skuldebrev

Reversfördran

Inventarier

Summa tUlgångar

Not 7

73.118

73.118

108.612

108.612

Nots

649.608

649.608

582.243

582.243

-

-

11.052

11.052

Nol 9

32.978

32.978

25.183

25.183

Nol 10

3.831.691

3.497.915

3.644.453

3.251.234

Nol 11

169.065

165.070

125.071

118.678

Nol 12

4.004

4.004

8.008

8.008

Nol 3

832

832

1,213

1.213

4.761.296

4.423.525

4.505.835

4.106.223

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder: Skulder till fond­kommissionärer Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Övriga kortfristiga skulder Riskreserv

Skuld till 1-3 Allmänna pensionsfonden

Summa skulder

FONDKAPITAL

Grundkapital Ackumulerat överskott Arets resultat Summa fondkapital

Summa skulder och fondkapital

Not 13

31.003

31.003

-

-

Nol 14

915

915

762

762

Nol 15 Not 4

433 25.000

433 25.000

462 30.000

462 30.000

Nol 5

139.957

139.957

127.059

127.059

197.308

197.308

158.283

158.283

Nol 16

3.452.000 895.552 216.436

4.563.988

4.665.243

-     375.697

-       63.329

 4.226.217

3.452.000 628.055 267.497

4.347.552

4.323.637 1.750.793 -2.126.490 3.947.940

i.761.296

4.423.525

4.505.835

4.106.223

:= = = = =

132

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

NOT 1 Ränteintäkter

Ränteintäkter har erhållits på följande sätt:

Banker och mäklare Penningmarknadsinstrument Konvertibla skuldebrev

17.187

72.234

9.934

99.355

NOT 2 Förvaltningskostnader

Förvaltningskostnaderna uppdelas enligt följande:

Personalkostnader

Styrelsearvoden

Övriga kostnader styrelse

Lönebikostnader

Lokalhyra kansli

Övriga kostnader

2.595 277 229 942 846 3J46 8.435

NOT 3 Avskrivningar/Inventarier

Avskrivning har gjorts med 20 % på anskaffningsvärdet.

Ingående balans Anskaffningsvärde 1991 Avskrivningar

1.213 287

- 668 832

NOT 4 Riskreserv

Ingående balans Under 1991 utnyttjat Under 1991 återfört

30.000

- 4.005

-  995

25.000

133

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

NOT 5 Öveiföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

Rekv.datum

Belopp

Index

Beräknat

1984-1991

4.323.636

230.8/213.9

4.665.242

-4.323.636

AVSÄTTNING FÖR BEVARANDE AV GIWNDKAPTTALETS KÖPKRAFT

341.606

ÖVERFÖRING TILL 1-3 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

139.957

Fond Väst skall enligt bestämmelserna i SFS 1983:1092 (28 %) till 1-3 Allmänna pensionsfonden överföra en avkastning för räkenskapsåret 1991 beräknad till tre procent av nuvärdet av grundkapitalet. Nuvärdet av gmndkapitalet beräknas enligt konsumentprisindex. Överföringen för år 1991 uppgår till 139.957 kkr.

NOT 6 Realt resultat

Rörelseresultat

JANUARI­DECEMBER 1991

356.393

ACKUMULERAT 1984-1991

1.640.802

Förändring av ej realiserade kursföriuster

EJ realiserade kursförluster 911231 Ej realiserade kursförluster 910101

NomineUt resultat

Avsättning jor bevarande av gmndkapitalets köpkraft

Realt resultat

Överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

ResuUat

-337.771

-337.771

399.612

61.841 418.234

1.303.031

- 341.606

-1.213.242

76.628

89.789

- 139.957

- 528.815

-  63.329

- 439.026

134

NOT 7 Likvida medel

Kassa och postgiro

5

Banktillgodohavanden

73.113

73.118

NOT 8 Kortfristiga placeringar

Statsskuldväxlar

491.420

Övriga värdepapper

158.188

649.608

NOT 9 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

Fömtbetalda kostnader och upplupna intäkter består huvudsakligen av upplupna räntor på penningmarknadsinstmmenl och konvertibla skuldebrev.

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

135

"C

o

5;

- 

VO

00

3

0\

IV

tN

os

- 

tx

N3

00

N

«

/

tN

oo

-

1-

fe

O-

o

iti

oo >n

tv

5 

tu

2 g

1

1

00

00

Iv

VO

"n

*N

#

1

»

!

«

tN

Os

IN.

(N

tn

Ov

>

c3

t/)

1

f

>

tN

00

*.

>n

"

1

1

C>

"H

tN

SS

".t

o

"H

5 

*

'ci.

2 g

.3

fT)

r

f

>*.*

00

*

"

>

>

In

Ov

..N

IN

-

Ä

f*

00

»

.H

0\

-H

Ov

tv

4

*

VO

Iv

c

5

>o

>

»»

H

5

0\

oo

"

«

*N

>

....

tn

OO

>

tN

»

N

Ov

*

o;

0\

vd

Os*

o;

(N

o

ö

IV

o

ö

o

ö

IN

1

g

'

'

'

'

'

...

'

'

'

  e

:m

=0

t/i Q

s

O

*

>

»

=o

*

"

>/

"

«

t

tn

00

=o

>

00

Ä

W-1

>o

>r

in

o

o

ö

n

*0

N

oo

VO

0\

f

»

N

oo

tN

Ov

tN

SS

>

OO

*

Ov

Q

Ö

«

>

oC

t

»

»

o

r-i

>

.!

.t

".H

*

>

»

Ov

«

»

ri

SS

>

r-i

00

tn

r

>n

»

O

tN

i-2

(

*N

*..

(N

§

g

0\

.3 h

«

4

p\

c

"

-H

00

tt

«

VO

00

»

N

O

»

tt

C

5

00

1

'

»

f

"H

55

oo

00

T,

0\

Os

Os

Ov

N

»

s

tN

.*.(

.*.

....

 S

00

...

...,

o\

"

00

VO

VO

00

Ov

tf

Ov

00

"

Ö

T

O

O.

Ä

Ov

Ä

y

»

*N

...1

>

tv

>

»

»

00

00

k;

>

Ov

>

*-!

>

00

K

OO

00

Ä

>

t?

(N

*H

oo

00

-*

o

ö

"j

0\

«

N

.

f

tn

vd

vd

ö

Ov

tN

c

»

»

I

.-

"

..1

»

N

tN

"..

In

>

f*l

tn

""

1

..H

fN

tri

1

t:

3

 -

U

1

»

s

Ä

«

"

S

o

«

"

in

(N

o\

>

»

VO

oo

tj-

*

»

C

fN

"-i

o

ö

tN

Iv

n

""i

ö

§

>f

hs

tN

VO

Iv

tv

In

....

f

f

"-I

-H

tn

f

"*i

.

5  

:

,

,

1

II

"

"

"

«

o

s

"

o

S

»

«

"

"

OO

"o

»

n

"

.SS

»

n

Ä

Ä

f

>

»

«

00

«

«

...H

oo

"

(N

..

o

ö

"

o

ö

vd

Iv

r

tN

'

O

Ö

Os

o:

oo

»

VO

00

tN

«

Ov

Ov

tr

".H

Iv

OO

»

*

«

.

tN

".H

".*

r

»

"

»

1

C5

tv

..H

tn

fn

rn

tn

a

fN

*

"

e:

«

i.

t.

c

c

3

3

a .c

B.

a

3 

Cl

'

3 

Cl

05

sa

oa

oa

oa

«

)

"C

60

os

C

t

i:

-

aa

03

10

3

t/5

V

s

i

1

i

....

t/:

3

i

1

Cl

ta

1

tn

05

8

1

89

K

t/3

f-

~J

j

0!

Oi

«

:

%

U

'C

w

«

W

w

k

ir,

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

136

*H

00

ST

tN

o

tN

OO

s   

*

VO

-

§

 fe

tN

5S

Fon and röst

*H

?

°

IN

L  

H

tn

.

fn

tN

n

fn

I-s

IN

-"

SS

H

s  s.

k i.a

00

tN

"C

Iv

«

/span>

tr

«

>

rt

v

©

tn

SS

c

VO

ö

"..H

H

VO

»

N

tN

illnad sk. rde/ rsvärde

*(

oo

tN

VO

In

00

OO

00

VO

t

fn

o

ö

»

R

o;

f

s;

Ov'

Ov"

tv

>ri

'

1

IN

ts

IN

\i

tn   O   2 *

t

*

«

Ov

IV

«

"

O

In

in

tt

*0

fn

(N

00

r

*..

*H

Iv

tv

oo

tN

«

00

tN

00

in

tr

/span>

00

»

N

Ov

o;

»

o

Iv

K.*

«

In

~5

vd

vd

tv*

*!

VO

.

«

H

tn

*

In

VO

00

tN

IN

00

*H

fn

É

-sS

*H

tN

tn

m

*.H

§

sa

5   

.

n

_ 

5

»

n

«

tN

00

00

Ä

Ä

(N

tN

.*H

.**

SS

SS

*H

tn

'

r

r

in

"

>gSi

00

/span>

..

tn

t

VO

tN

".H

*H

tr

»

  o

o

00

tN

/span>

...i

VO

C>

VO

VO

tN

fn

"*l

n

Ov

VO

>n

fn

VO

VO

"

«

»

,

t

"*l

o

ö

SS

IV

o

ö

P

vd

>

«

ö

O

Ö

-J

Ansk. värde in courtagi skatt*)

>*-(

tN

In

t

»

VO

K

SS

o

tv

fn

tN

In

*H

.

9

«

"

ö

tv

*H

In

SS

SS

SS

VO

O

tn e

«

tN

Iv

In

tN

tN

SS

c   -H

Iv

In

n

fn

*.H

In

In

o

n

tv

VO

VO

VO

SS

tN

v

»

n

.*.

.5 c

,

1

,

,

II

"

«

c

n

tn

t-

Iv

«

_

"

tN

00

tN

o

tn

VO

tr

00

t

»

Ov

tn

VO

tv

T!

N

Iv

vd

f

o

ö

tN

f

(N

*ri

'

o

yri

SS

Ov

VO

o

tr

....

fn

N

fn

tn

*

tN

VO

00

"

fn

H

a

a

i

.1

fe

3 -C) 

C

a

a

.

a

a

3

-Cl

"

.o

*t

»

t.

*v

*i

>=.

.c

"t,

«

*l

CQ

fts

05

oa

i:

4

"

"S

-

05

t

r

CQ

'B

j3

c

\y

t)

cq

1

1

1

g

2

5

1

«

2

1

DC

i

R 

i

1

tn

1

tn

1

g

Q

s

s

tn 

-t

ä§

g

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

137

~

tn

,

IN

1...

>t

- 

.*H

00

Ov

t

»

tv

c

Ov

g  

.*..

00

..H

VO

«

o

t

»

Q-3 fe

«

o

SS

iH

vd

fn

tr

S -U K

2 

§

'g

'

!n

tn

00

IN

fn

VO

S    

tr

f*

fn

tv

ts

<>

tv

tv

o;

VO

fn

11

o

«»

c;

IN

o

vd

t

."H

c -a 3.

=2 g.2

"

fn

"

VO

VO

«

In

s

"

tr

N

IN

»

-

«

lo

In

00

fn

tv

00

IN

00

OC

vd

Ov

In

tr

N

fn

§

    1

g

>'

IV

t*

vd

tr

....

In

!2

*.i

".

§

"5 C

'

'

'

. c :a :0

tn O s 

O

"

Ov

IN

Iv

tv

«

tr

vp

»

>

".H

VO

tr

tr

tv

Iv

Ov

IN

S

5=

"*i

IN

fn

vn

'

in

00

a

tv

tr

>

00

>n

Ov

tN

~!

s

fn

Iv

vd

tv*

In

Iv

o

ö

VO

vd

...H

»

*H

fn

tr

....

tN

tr

oo

.*

C2

n

Ov

f

,  

T>

tr

|"5-

§§

5

rs*V 1230 onor

>

tr

o

SS

in

>n

*H

«

"

.*

Ov

Ov

00 VO

s

jq

>

In

fn

»

n

>!

:SS4

~

VO

In

tn

tn

IN

Ov

fn

.*H

tr

v

©

fn

fn

Ov

tvi

00

"t

..H

tv

>n

OO

Iv

fn

Ov

tr

 o

o,

VO

tr

tn

tv

tr

v

©

o

00

In

00

V

fN

in

 1

»

>

O

Ö

tr

..

;

«

tn

1

o

ö

In

.*

fN

fn

In

.= oi

fn

VO

In

....

tv

IN

H

Ov

.     O ;r

»

tr

"*l

S-S 1 c

|:fe 

§

.3

te 

»

.  WJ

o

"

"

.

»

»

O

S

«

tN

In

"

Ä

Q

t

Ov

00

tr

tN

iv

l

Ä

O

Ö

t:

*H

p SS

tN

«

*n

»

n

S

-

§

 '

-

>

>

5

SS

.= =

1

5 5

t2 5!

"

iri

a

00

r

"

fvj

"

"

"

tN

In

IN

IV

f

Ä

Ä

tN.

So

VO

«

s

vd

In

tr

Ä

»

n

In

"

fn

Ov

tN

IN

n

vd

vd

>n

>*

.

Ä

"

tv

ö

VO

tv

tN

tn

n

VS

fn

SS

>

tN

In

in

»

n

Ov

fn

....

a

"-

*.*

B

t:

3

-Cl

a

a

a

3

CS

o 

K

a

>

.

§

3 -C3

i

4

i;

.

§

t.

U

CQ

05

O

o

-H

ts:

05

05

CQ

K

05

05

05

05

05

O

~~'

3

S

C

U

5

i

fn"

8

i

i

2

i

1

i

1 

1

9"

tn'

»

a

tn

1

§

%

-ft

tn

tn

tn

o

't

05

os

CQ

=

w

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

138

Ä

tN

- 

fn

tN

ts

/span>

2?

!n

SS

SS

«

»

n

SJ-

fn

tN

(N

>n

>

»

tv

2P

fn

tr

fca

fe

fn

On

"-i

/span>

«

3

"*i

»

n

...i

Ov

In

tr

§

3

"

»

0\

(N

"

Ä

"

»

i

(N

cJ

tn

«

>

SS'

*.J

K t3

S

21

1

~

tN

fN

tN

Ov

r

"O

"

tn

In

o\

00

v

©

"

00

tr

00

S

"

/span>

>1-

VO

Ov

«

n

oo

n

Ov

1-

1

»«

o;

fn

(N

fN

ci

tv

.*.

oi

vd

e: t3

s.

sg

t

/span>

"

Ä

tr

fn

VO

VO

>t

VO

«

Ov

0\

Ov

C

SS

00

Ov

tr

Iv

VO

Ov

IN

IN

VO

VO

fn

v

©

>

©

"*(

in

IN

»

-1

VO

IN

Iv

Ov

IN

IN

1

/span>

Os

s

Ov

>n

VO

Ov

>n

Ov

tv

t

Ov

In

S>v

K

tr

IN

tn

il

*N

t-

vd

ts'

v

©

«

-H

fn

ts*

o

ö

IN

"-i

/span>

o

fn

..H

vd

!S

tn

IN

»

*il

"-H

"-I

IN

IN

»

H

IN

IN

Q

il

'

'

'

'

'

..H

tN

/span>

tN.

?"

tN

VO

fS

v

©

IN

00

>n

Ov

«

Ov

oa

v

©

«

t

»

..N

/span>

fn

/span>

»

In

*-H

-H

>n

00

Ov

»

n

5

!N

fn

00

SS

IN

55

00

»

n

On

/span>

»

n

fn

*n

/span>

/span>

ot>

oo

Ov

v

©

tr

tr

fn

v

©

*..

tv

00

vd

*/>

o

ö

»

*H

?J

*r,

"

tr

vd

vd

"

tr

tr

gv

«

H

"H

>n

/span>

fn

s

tv

n

fn

fn

tr

fn

Oo

l"5

:2 :a

H

oa 2

Os

Qi

_

SS

N  _.

tN

0\

T

   fn

13

tN

»

00

*r

'(

fn

«

VO

In

..

v

©

«

i

IN

/span>

«

n

e;

n

»

VO

fn

"

tN

00

Ov

Ov

0\

Os

00

IN

tr

>1-

tr

In

g

«

-i

.*.

1.

"

-H

.-.

"*.

"

'

C

ts.

00

Ä

(N

"

öö

"

N.

>

»

VO

00

Vp

Ä

....

Ov

00

00

.*H

05

00

1

VO

VO

»

*H

tN

>n

*

Ov

v

©

ts

?>v

Ov

S

VO

ts

«

tr

fn

.

"

oo

Ov

fn

fn

>J-

00

fn

SS

..H

Ov

v

©

tn

Ov

fn

Ov

VO

Ov

*-i

5

hc

(N

o

ö

fN

|5

tN

oI

fn

vd

?

tr

vd

f

O

Ö

IN

tn

.c

fn

t

tC

'

fN

VO

in

IN

fn

"

t

»

tr

s

1

o -

*

 s

o    t?

tN

tx

«

"

"

"

"

Ä

"

1

«

~

"

"

*

»

O

»

O

«

s

CS

fn

»

*

"

»

fn

Ov

*

tr

/span>

v

©

Q

o

Ov

cJ

»

vd

fn

Ov*

*

t-;

fn

C

Ö

In

In

:s

§

In

S

00

»

H

ö

/span>

0\

IN

tn

»

O

fn

n

In

....

*

i-s

..

fn

*ii

fN

IN

fN

IN

"I

S c

(N

1

"-I

,

II

Ä

"

tN

"

"

v

©

"

"

"

SS

>*

fn

O

"

s

"o

fn

"-H

SS

3

fn

«

0

fn

Ä

VO

o

»

n

ts

Ä

IN

Ov

VO

Ä

v

©

.

tv

Qj

oJ

>n

«

o

>T

"o

in

*N

15

»

In

*H

"-i

in

ff

In

55

In

IV

»

N

v

©

i

00

rn

o;

ts

Ov

00

Ov

00

in

In

in

.*.

VO

j

fN

Ov

fn

fn

rn

fn

fn

fN

tr

/span>

-H

fn

IN

H

fn

IN

3

ts

«

*

-5

3

3

3

3

3

1

3

3

;

a

L

a

1.

a

a

a

a

O

i:.

Q

ta

"i.

Q

C

'

-Q

'

"i

.

«

Q

=.

.

«

.5

-i

t

CQ

oa

05

oa

oa

oa

CQ

'

05

t":

oa

05

05

05

5;

x:

0

05

U

- 

,

'

3

s

bQ

«

IS,

g

i

1

Si

Ce:

1

§

1 

ä

fn"

i

1

05

a

o:

a.

j

i 

i

i

i

fe 

1

§

s

U S:

1

:0

%

Ui

tt.

o

o

k

0,

a.

tn

to

':

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

139

'

>t

-i

00

tr

«

N

fn

In

- 

>

Os

IN

>

00

tN

s     

fn

O

fn

tn

v

©

tn

fn

Si     

        >N

o

"

SS

T3    Qu    

«

  t?

§

=

£

>

«

fn

Ov

t

»

IN

>JS

>

»

\3

(

In

fn

tN

s     

fn

O

'

VO

fn

l-"3

-H

«

*

«

SS

ta  .a

c ta  CL

tg  

§

1

ts

V

©

>

"

':

tv

'~

v

©

K

tv

1

tv

s

>T

Ov

Iv

00

>

00

n

tr

OO

tN

v

©

Ov

"

00

In

fN

00

Ov

tN

tN

fn

vd

1      .1

O

»

N

vd

fn

»

.H

tn

(N*

Cs

....

0;

IV

vd

tn

."H

>

.....

i-

illn sk. rde rsv,

'

'

'

'

'

I

'

1

1

'

1

tn  O  S 

«

Cl

O

V

©

©

VO

IN

«

tN

00

Ov

00

In

in

ts

00

>/

tN

o

in

»

tr

tN

>

Oo

(v

0

I.N

00

»

N

fn

Ov

so

.H

"...

ot)

'in

>

tn

ts

tn

»

n

00

fn

C5

fn

IN

t.;

..4

"H

(55

tv

bn

o

ö

tC

in

..

fN

»

tv

IN

tn

1   

«

j fn

»

-S

*H

.g I C!

:0  ;

«

  -

05   S Ov

rs**) 1230 onor

l

Ä

«

r

v

©

v

©

VO

tr

SS

'

©

"

«

00

v

©

s

OO

OO

fn

fn

t

»

tr

'n

fn

tr

t

»

>

a .. >

-: S 5

tN

Ä

VO

Ä

"o"

SS

"

tv

00

>

00

VO

In

ts

tN

hs

Ov

ts

Ov

'n

Os

»

fn

In

00

5

I     O

00

v

©

fN

o

Ov

tr

>n

VO

0

in

00

? 

ts;

ts*

v

©

fn

«

5

n

o;

in

>

0;

n

In

in

fn

Ov

"

fn

fn

"*.

»

n

tr

"H

in

:nsk. ärde ourt katt'

n;   i.   (j   (

"

"

.

©

"H

0

fn

60 (N

"

.*H

e 

-.

»

O

N

tv

s

VO

tN

tN

!*

»

fn

:   c

:a  o

Si

"

"

"

"

"

"

"

«»

"

a

a

"

SS

.

Ä

In

Q

>n

O

Ä

tr

te

IN

tv

t

00

vd

CJ

Ov

p

«

vd

fn

n-*

tr

Ov

fn

00

fN

oo

c

»

n

VO

tr

>

j>

In

00

*

©

2

'

(

fn

VO

-H

.-

tN

>n

*-i

i:

o

tc

!>:

0

oa

.1

' 3 -Q

a .c

a

3

3 

Cl

i

1

a

ix.

Oa

CQ

05

05

t:

CQ

CQ

05

1

H

'C

U

~1

~

1

0

t

i

a

E

1 

t

s

I

1

i

05

fn

i

1

>2,

!

i

to

§

b

3

1

1

1

%

Et:

05

5:

tn

tn

te

0

tn

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

140

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

»

H

~~~'

»

n

-H

ts

.Si 

 >-

>n

v

©

00

"-i

Ä

C5

c ta 

,0    B  :g

PN

"

Ov

vO

oo

ts

,n        

Os

»

n

tN

ta  .

§

Cs

CJ

c -a  S

2 ll

VO

fn

In

Q>

oe

Cl

fn

*H

Ov

Ov

ts

tn

fn

Ov

*

(v

>*

«

tn

Os

tN

»

O

tv

    :2

"

In

>

>T

fN

tn

IN

fN

In

fn

fN

tn

å

 .'g

1

1

fn

kill

nsk ird örst

i

tn a s Js

tr

Ä

O

»

C

in

"

Ä

fn

fn

ts

O

S

00

»

n

fn

.*.

oo

tr

t

>n

"

fn

fn

n

t

vd

v

©

tt

s

....'

....

...v

tN

*H

*

00

I    

*H

tn

l"5-

tn

i

§

'ga

-

Kurs**) 911230 Kronor

oo

00

»

n

V

©

tN

*H

..

"

»

>n

Os

Ov

fn

In

>n

fn

Cl

ts

tN

"Z"

"

fi

v

©

o;

o

tn

fn

"n

*n

-.: 

§

«

tr

ts

tn

IN

00

Q

«

ä

»

.

o;

la

O

Ö

ao

o

ö

fN

o;

*!

in

s|

fn

vo

?s

Os

»

H

*.

fN

tv

[nsk ärde ourt, katt'

tn

-   :.

   u   M

-

00

»

n

"

"

Cj

...

*H

Ov

«

n

Oo

..  fn

6

«

1N

>n

ts

>

00

ts

n

c ~|

IN

"

2P

*

»

n

o

ö

c S

...H

Ov

Ov

 Ov

,

»

*i

fN

S    C

,

,

1

II

"

"

"

"

«

00

'

tN

fn

»

n

«

n

ci

fn

o

ö

*-H

«

>

*

1

c

fN

fN

»

N

fn

»

n

*n

fN

"*i

s

**

c

"

t.

M

t,

3 

C

a

CJ

1

t

oa

"C

oa

oa

"

»

C

05

«

b:

.B

s

1

1

1

1

s

i

1

ii

CQ

1

a

1 

i

k

tn

tn

tn

OQ

tn

tn

tn

««

i: 

S-S

o E

    O

il

5 S S

s* 

§

o ta. g 

..a  ifi  a

5  

*

5    K   -S-

>S.t:S

p   w   v,

3  Cr

ä

SS    3

atc

stj

=

5 a

I °* 

° e a

.5a  a*'

ä

«

*

 s

e

o E

SS.

Q   I

s: o.

00 Ig

c -a 

CJ lo

|l

= i bI

.? 

«

 .a ta

    3   g    g

lfel

S g.-S 2

=:      o    B     3

a feS, p a .

3 a 3 

»

a

*-! 

»

N fn /span>

»

141

I

t.

I

«

n

«

«

~

~

ICN

~

«

~

~

o

Ov

~

- 

fN

Ov

'l/

IN

cs

tr

-S-S fe

SS

SN

Q

'

Ä

"H

VO

*H

vd

(S

»

SS

C>

Os

;*

SS

.*H

«

n

...*

SS

tn

fv

»

fN

>

In

»

-H

VO

IN

IN

5 "

«

ig 

§

1

"

«

=>

"

"

~>"

"

IN

"

VO

«

SS

"

fN

Ov

§

00

in

Ov

tr

M      

00

»

Ov

o

n

Ov

VO

IN

S     -s

o;

O

o;

Os

n*

«

tn

»

n

tr

SS

SS

in

ä

*- 5*

IN

tN

fN

>

'

n

in

'

tv

IN

tN

«

   13    

tg lt

VO

s.

tv

2         '~-  13

.5  .'    

5-s-s e

.*  t; :a :o

tn  o  2 

«

ca

"

SS

"

"

'n

fn

ö

«

Ov

'

VO

«

ti

In

'

©

VO

In

«

n

...

Ov

s

f-

in

.

vd

'>

'.

00

IN

Ov

Q

....

in

Os

.*.*

*..*

"-I

'd

i*N

tv

tn

!S

fn

tn

1 1

»

 5

"

tr

l"S-

fn

§

§

5

«

 1.

tn  o

Kurs 9112 Krön

Ä

"

O

~

"

'n

fn

o

Ov

"

VO

"

*H

5

»

1

n

'

©

VO

n

"n

*

Ov

s

Ov

>n

Q

VO

Os

fv

00

tN

Ov

Ä

..H

In

vo

  o

..

1.

""H

'd

tv

fn

«

n

fn

tn

..s

.*      6.

i-s

v

©

*

tn

[nsk. ärde in ourtagi katt*)

00

fn

    s.    VJ    *o

-

tr

tv

~

o

o

"

"

c;

oo

00

1-H

a

in

IN

'-

In

-,

CJ

1-*

05

CS

c    C.B rn

»»»

.

"n

fn

«

*H

2 SfCJ

jo .c 5

ti.   c S

"

IV

"

Ä

'SO

"

IN

"

«

.

l

ö

ts

oo

n

t

Ä

CN

in

in

".

VO

IN

>

1"H

In

in

OO

IN

Iv

"-1*

1

g

"-i

in

..*

IN

"a

c

t:

1

1

1

5

i

B E

1

1

-t:

05

v.

1

B

o

1

fe

i

o

1

t

Cl

tn"

(3

O

O

lo

S

3

ä

3 

c: 

.2

1

S

2

a

u

c

I

S 5

.1

5

1

3

a

1

5

o

1

5

'2

1

i

1

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

142

NOT II KONVERTIBLA SKULDEBREV NOTERADE

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

Nominellt värde

Ränta

%

Ansk. värde inkl courtage och skalt*)

Kurs**) 911230

%

Börs­värde 911231

Skillnad ansk. värde /börs­värde
[REDACTED_EFTERNAMN] B/,

2.375

11,25

9.036

210

4.987

-  4.049

Bilsped Bbu

1.173

10

3.382

102

1.197

-  2.185

Bfr

660

10

1.903

119

785

-  1.118

Investor Rfr

37.843

8

37.708

97

36.707

-  1.001

Sydkraft cbu

22.235

8

23.214

124

27.572

4.358

Summa noterade konvertibla skuldebrev

75.243

71.248

-3.995

*)

Varav courtage

Varav omsättningsskatt

288 648

**)      Lägsta betalkurs, om ej betalkurs fanns används köpkurs. Om både betalkurs och köpkurs saknats på balansdagen har senast tillgängliga betalkurs eller köpkurs använts.

ONOTERADE

Börsvärde är Uka med anskaffningsvärde

Daros

19.000

19.000

19.000

Emissions­teknik

12.000

12.000

12.000

Klippan­intressenter

20.000

20.000

20.000

Komponent­utveckling

42.822

42.822

42.822

Summa onoterade konvertibla skuldebrev

93.822

93.822

Totalt noterade och onoterade  konvertibla skuldebrev

169.065

165.070

-3.995

143

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

NOT 12 Reversfordran

Fordran avser ett reverslån till Lundby Holding AB i samband med överlåtelse av aktier och konvertibelt skuldebrev i Lundby Leksaksfibrik AB. Lånebeloppet uppgick urspmngligen till 20 Mkr.

NOT 13 Skulder till fondkommissionärer

Skulder till fondkommissionärer består huvudsakligen av aktieköp vilka ännu ej är likviderade.

NOT 14 Upplupna kostnader och jorutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och fömtbetalda intäkter består huvudsakligen av kostnader for års­redovisning, revisions- och granskningskostnader, advokatkostnader samt andra främmande tjänster.

NOT 15 Övriga kortfristiga skulder

48

80

188

m

433

= = =

Bokförda värden

Marknadsvärden

3.452.000

4.323.637

341.606

3.452.000

4.665.243

Övriga kortfristiga skulder består av: Leveranlörsskulder Upplupna semesterlöner Upplupna arbetsgivaravgifter Innehållen personalskatt

NOT 16 Grundkapital

Vid årets ingång Omräkning av gmndkapital vid årets ingång

Omräkning av det bokförda gmndkapitalet till marknadsvärde skall ske efter de förändringar av konsumentprisindex som skett från det kapitalet tillställdes Fond Väst och fmm till räkenskapså­rets slut.

NOT 17 Kapitaltillskott direkt iföretagen 1991

Företag

Bilspedition

B & N

Coal in Göteborg AB

Controi Drive

Daros Holding AB

Invent

Rotocheck

Sydkraft

Art

Aktier

16.062

Aktier

15.920

Aktier

280

Aktier

150

Aktier

1.000

nv.lån

19.000

Aktier

11.550

Aktier

3.000

nv.lån

22.235

89:197

144

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

Göteborg 30 januari 1992

Bengt Rogerstam

Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordförande

Vice ordförande

Bengt Ekeblad

Ronny Undh

Lars Cadsson

Thomas Polesie

BertU[REDACTED_EFTERNAMN]

Maj-Britt[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

145 10   Riksdagen 1992/93. I saml. Nr 18

Skr. 1992/93:1! Bilaga 5

Revisionsberättelse

Undertecknade, som av regeringen förordnais att som revisorer granska Andra Löntagaifondsty-relsem förvaltning, fär härmed avge revisionsberättelse för år 1991.

Under beaktande av god revisionssed har vi gmnskat förvaUningsberättelsen, räkenskapema, protokoll och andra handlingar som lämnar upplysningar om löntagarfondstyrelsens förvaUning, in venterat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångama och vidtaga de övriga gmnskningsåtgärder vi ansett erforderiiga.

Revisionen har inle gett anledning till anmärkning beträffande förvaUningsberättelsen, resultat-och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt betriiffande löntagaifondsty­relsens förvaUning.

Göteborg dtn 24 febmari 1992

UlfGometz

Olle[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars Widell

Aukt.revisor

Aukt.revisor

Aukt.revisor

146

Skr. 1992/93:18 Bilaga 5

STYRELSE & ANSTÄLLDA

ORDFÖRANDE

VICE ORDFÖRANDE

ÖVRIGA LEDAMÖTER

SUPPLEANTER

ANSTÄLLDA

Bengt Rogerstam, Väröbacka

Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Skara Bengt Ekeblad, Göteborg Ronny Undh, LysekU Mqj-BrUt[REDACTED_EFTERNAMN], Trollhättan Thomas Polesie, Göteborg Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], Borås

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg Annika Lindlöf, Vämersborg Anne-Marie[REDACTED_EFTERNAMN], Trollhättan Jan Vastersson, Varberg

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör Clas Nykvist, vice verkställande direktör Bengt Edwinson, onoterade företag Eva[REDACTED_EFTERNAMN], redovisning Kristina Kartsson, administration Tina[REDACTED_EFTERNAMN], administration

147

Trefond Invest

(tredje löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 1991

Skr Bilaga 6

1992/93-. 18

geringens proposition 91/92:36

,.yUl

Prop. 1991/9:

eringen IföreslarriJpsdaieiWatanta de forslag som tagits upp i gade utArg ur regeringsprotokollet den 24 oktobeiJ9*

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

ositionens huvudsakliga innehåll

sitionen föreslås att löntagarfonderna avskaffas, i-femte löntagarfondstyrelsema awecklas vid årsskiftet 1991/92. : som ledamot och suppleant i de fem löntagarfondstyrelsema upphöra vid samma tidpunkt, förslaget skall de tillgångar som förvaltas av  första-femte ndstyrelseraa vid utgången av år 1991 överföras till förvaltning M:klingsstyrelse, som under tiden fram till dess att tillgångama ats skall förvalta tillgångama. Avvecklingsstyrelsen skall enligt bestå   av   fem   ledamöter,   vilka   tillsätts   av   regeringen, styrelsen, som formellt skall inta samma ställning som första-Istyrelsema,    kan    uppdra    åt    en    eller    flera    extema tare att förvalta medlen.

I i  frågan om hur de tillgångar som har ~'-tyrelsema skall utskiftfl«= *""'

Trefond Invests VD, MICHAEL G. berman, intervjuas här av björn davegärdh,

okr. 1992/93: 1<>

mångårig börskommentator i bla Dagens Industri och chefredaktör för Börsveckan.

Bilasa 6

(Intervjun gjordes i början av februari.)

Ska 

VI 

börja med förra året. Vad tycker du om fondens utvcckfini; 1991? Portföljen inklusive likvida medel utvecklades 4 procent sämre än Generalindex. Inget kanonår direkt, men inte heller så tokigt. I siffran ingår förlusterna i Njord om 22 Mkr och i Polarator Office (Poioff) med 42 Mkr, Det kan också påpekas att motsvarande siffra 1990 var plus 7 procent.

Aret började ju ganska bra, men efterhand fick den svaga konjunkturen och krisen på finansmarknaden ett allt större inflytande över börsen. Nägra banker hade faktiskt gått omkull utan stadigt ingripande. Finns det några lärdomar att dra av finanskraschen?

Det finns det alldeles säkert, men det ska jag inte göra här. Däremot tycker jag det verkar som om bankerna har dragit fel lärdomar. Om det är något som finanskrisen verkligen visat är det hur beroende vi är av bankerna - både företag och privatpersoner.

Nu säger bankerna upp befintliga krediter till företag som sköter både räntor och amor­teringar - och som i grunden är helt friska. Bankerna håller alltså på att förvärra en redan svår situation för Sverige.

Ni hade en del problem själva att reda ut. Njord tex.

Fonden förlorade drygt 22 Mkr på att aktierna i försäkringsbolaget Njord blev värdelösa. Det ska stallas i relation till fondens förmögenhet på 4,7 miljarder kr. Jag ska inte förringa beloppets storlek. En förlust är alltid en föriust och alltså ett misslyckande. A andra sidan är det en nästan ofrånkomlig del av en portföljstrategi. Annars är det ju inget risktagande. En del placeringar blir mycket bra andra blir usla. Den stora merparten engagemang ska ha en förhållandevis låg risknivå och en tillfredsställande lönsamhet. I det avseendet har fonden lyckats bra totalt sett.

Medialt blev Njord ändå en stor händelse. Den första kraschen för ett svenskt försäkrings­bolag på över 70 år.

Jag tycker ändå att fonden för ovanlighetens skull, och med något undantag, blev rättvist behandlad i pressen. Vi hade ingen som helst delajitighet i företagets skötsel. Vi hade inte ens någon styrelserepresentation i bolaget och alltså ingen insyn. När vi ändå förstod art något var galet tog vi pä ett tidigt stadium upp det med styrelsen och företagsledningen. Vems var felet att det gick snett för Njord?

Självfallet var det företagsledningens. Den överträdde sina befogenheter på ett flagrant sätt. Eventuellt kan den ställas till svars i enlighet med brottsbalken. Men jag tycker ocksä revisorerna har ett mycket stort ansvar. De borde uppmärksammat att så stora belopp, 700 Mkr, saknade återförsäkring.

Detsamma gäller fö Finansinspektionen som knappast har nägon heder av sin inspek­tion av Njord.

Men borde inte de stora ägarna visat ägaransvar i Njord - skyddat försäkringstagarna och försett bolaget med mer kapital?

Det är viktigt att komma ihåg att Trefond Invest inte var huvudägare, bara tredje största ägare. Vi hade ingen insyn i bolaget. Där kunde döljas precis vad som helst. Det hade kostat flera hundra miljoner kr att rekonstruera Njord. När de övriga ägarna inte ville ställa upp var det naturligtvis omöjligt för oss.

Men rent principiellt tycker jag det är rätt att stora ägare också har ett ansvar. Aktie­bolagslagen är i det avseendet alldeles för tandlös. Rättigheter borde följas av skyldigheter - och påföljderna för brott mot lagen skulle vara avsevärt hårdare. Men inte har väl löntagarfonderna utmärkt sig för något direkt ägaransvar i sina engagemang.

Nej, det är riktigt och det har varit en brist med fonderna tycker jag. Men det beror i stor utsträckning på det regelverk fonderna har att följa. Men jag tycker nog vi tog ansvar för tex avvecklingen av Poioff. Samtliga dotterbolag har nu kunnat säljas utan konkurs.

151

Har du någon gäng försökt fä styrelseposter i bolag där Trefond Invest varit stora ägare?

Skr. 1992/93: 18

Inte personligen. Tänk vilket liv det hade blivit. Sådana aktioner hade knappast varit

Bilaga 6

politiskt gångbara. Däremot har jag vid några tillfällen tagit upp frågan om en förändring av styrelsen och ocksä anvisat personer som jag tycker haft erforderlig kompetens. Ibland har det lyckats, ibland har det varit kalla handen. Som tex?

Ja, Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] i Hennes&Mauritz, var inte alls inne på en breddad styrelse. Vi hade 300 Mkr placerade i företaget med en kurs som lägrejält under anskaffningsvärdet.Jagföreslog rvå mycket kompetenta personer till styrelsen, men det blev nej och en del härda ord sagda. Nu repade sig ju kursen rejält och vi kunde gä ur med en präktig vinst. Hur är det med fondens egen styrelse? Där har knappast kompetensen varit avgörande för valet.

Det håller jag inte med om. Kompetensen i Trefond Invests styrelse är stor. Men det är klart att olika styrelserepresentanter också i viss mån har bevakat olika intressen och inte alltid haft bästa möjliga avkastning som ledstjärna. Löntagarrepresentanterna har även bevakat inflytandefrågor mm sotti ocksä nämns i lagen. Styrelsen, inklusive löntagar­representanterna, har alltid varit lojala och backat upp sin VD. Utöver Njord, vilka andra "affärer" har fonden varit inblandad i? Det skulle väl vara affären med Marabou/Freija då. Aktiespararna har anmält vär försälj­ning till Norsk Hydro till Aktiemarknadsnämnden. Den var sä bra att Aktiespararna tyckte det blev orättvist mot andra aktieägare. Aldrig får man vara glad.

Det är nu sju månader sedan affären anmäldes, men ännu har inget svar kommit från etiknämnden. Det är svagt. Jag har svart att se hur affären skulle kunna fällas som oetisk. Och under inga förhållanden är det ju Trefond som gjort något fel. Tvärtom kunde vi faktiskt ha sålt till ett ännu högre pris. Men efter sonderingar med bla personalen valde vi an indirekt acceptera affären. En stadig pensionsfond kan ju knappast agera som Anders[REDACTED_EFTERNAMN] och Hans[REDACTED_EFTERNAMN]. Blir du miljonär nu när fonderna avvecklas?

Jag fär avgångsvederlag när fonden awecklas - precis som flertalet chefer i det privata näringslivet. Det finns avtal i privata företag som vida överträffar mina villkor. Mitt avtal har godkänts av en enhällig styrelse, inklusive löntagarrepresentanter. Jag vill själv inte gå in pä detaljerna utan du fär fräga styrelsens ordförande.

Sä här i slutet av din nuvarande karriär kan du väl avslöja hur de olika löntagarfonderna har samarbetat.

Tyvärr måste jag göra de som tror pä konspirationer besvikna. Under hela min tid som VD har jag aldrig haft nägon form av samarbete med nägon av de övriga fondernas VD:ar. Vi har aldrig haft nägra gemensamma möten eller ens telefonsamtal om affärsverksam­heten. Nägon gäng har vi diskuterat rent administrativa frägor, bokföring, arkivering etc. Men aldrig affärer.

Vad tycker Du om avvecklingsplanen för fonderna?

Förslaget att använda kapitalet som sparstimulans för allemansfonderna verkar inte sär­skilt listigt. Motståndarna till fonderna tyckte ju an det handlade om en socialisering eller närmast en sorts stöld. Dä är det väl rimligast att betala tillbaks pengarna till dem som fån bidra. Några stora svärigheter kan det inte vara att ta reda pä vem som betalat in vad. All bokföring ska ju arkiveras i tio är. Förslaget att ombilda fonderna till investmentbolag är ocksä intressant. Akuerna 1 de nya bolagen fördelas sedan bland inbetalarna till löntagar­fonderna. Jag tycker dock att man ska kunna ställa krav på an kapitalet används pä en särt som gagnar löntagarna, tex till investeringar. Men finns det en stor summa pengar någon­stans sä vill politikerna helst själva, bestämma över hur den ska användas. Avslutningsvis. Vad har varit det bästa respektive sämsta med att vara VD för Trefond Invest?

Det sämsta har varit den oftast mycket fientliga pressen. Jag kunde inte drömma om den hätskhet som fanns - och fortfarande finns. Och som ofta tagit sikte på person och inte sak. Samtidigt mäste jagsäga att nästan alla personer i näringslivet uppträn mycket korrekt och hedervärt. Inte minst sj.ilve Fjärde Oktoberrörelsens ledare, Gunnar Randholm, som jag träffat i egenskapav aktieägare i Eldon. Det bästa?

Jag har lärt mig oerhört mycket. Vi har haft en fantastiskt trevlig arbetsplats. Personalen har arbetat oerhört hårt och ofta under stor press. Nu hoppas jag det går bra för alla när fonden ska awecklas.

152

31 december 1991

Amk.

/itarkn.

F

ö

riindrins

v

ä

rde'''

v

ä

rde''"''

An

deli%

BoUg

Antal

1/1-31/12

kSEK

kSEK

R

ö

sier

Kapital

B

Ö

RSNOTERADE AKTIER OCH KVB

(AI-,A/l-listan)

VERKSTADSINDUSTRI

Asea

Abu

411.650

4-

22.250

110.785

117.320

0,7

0,7

Afr

21.000

+

17.900

7.354

5.922

Bfr

212.5001)

+

181.600

85.809

59.287

Eldon

Bbu

628.734

_

47.402

20.119

5,9

12,7

Bfr

33.366

-

2.298

1.034

Electrolux

Bfr

711.000.

-

61.000

212.590

153.576

0,0

1,0
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bfr

1.430.000

+

445.200

267.110

154.440

0,0

0,7

Esab

Abu

268.186

_

41.340

49.346

7,8

6,3

Bbu

268.186

-

47.180

48.273

[ncentive

Bfr

900.0001

+

900.000

168.327

124.200

0,2

1,3

Saab

Abu

-

-

200.000

-

-

SKF

Abu

2.224.776

-1-

284.776

267.057

204.679

4,5

2,0

Afr

1.200

+

1.200

133

119

SSAB

Abu

272.000

+

45.000

36.716

29.920

1,5

2,4

Bfr

352.000

+

256.200

42.470

39.776

Volvo

Bbu

512.700

+

125.700

177.458

158.937

0,2

0,9

Bfr

192.500

-

87.500

70.561

60.060

Å

kermans

Abu

_

_

1.463

-

-

Bbu

-

-

243.537

~

-

Bfr

-

-

90.000

-

-

1.584.590

1.227.008

SKOGSINDUSTRI

MoDo

Cbu

171.000

-

59.687

26.505

0,3

1,3

Cfr

30.000

_

10.395

4.500

KvbCbu

130.000

-

46.374

20.150

SCA

Bbu

310.000

_

5.000

30.282

29.450

0,1

0,3

Bfr

285.000

-

30.883

26.790

Stora

Abu

149.000

+

100

50.198

35.015

0,8

0,8

Afr

215.000

+

200

70.235

50.525

Bfr

106.000

+

700

27.844

24.910

325.898

217.845

HANDEL

H&M

Bfr

-

-

908.300

-

-

Skoogs

Bbu

635.000

+

900

43.381

25.400

5,7

12,6

43.381

25.400

FASTIGHETS- OCH BYQGBOLAC

i

BGB

Bu

1.750.000

+

250.000

155.356

17.500

6,1

6,1

JM

Bbu

26.000

-

1.400

5.257

2.080

0,1

0,1

Bfr

-

-

365.600

-

-

Lundbergs

Bbu

416.500

-

108.500

26.845

27.073

0,1

0,5

NCC

Abu

81.000

+

51.500

9.180

2.916

0,4

1,1

Bbu

184.000

+

164.000

16.967

6.624

Bfr

244.000

+

128.000

27.387

8.540

Pronator

Bbu

-

-

58.200

_

-

Bfr

-

-

51.800

-

-

Sk

å

nska

Bbu

718.000

«

+

398.000

97.462

96.930

0,4

0,6

Bfr

72.000

+

16.000

12.940

10.080

Skr. 1992/93:18 Bilaga 6

153

BoUg

Antal

f

ö

r

ä

ndring 1/I-3I/I2

Ansk.

v

ä

rde''

hSEK

/arkn. v

ä

rde'-''' kSEK

Andel t % R

ö

ster    Kapital

Ö

VRIGA

AGA

Bbu

313.000

+

75.000

83.138

91.396

0,1

0,7

Almedahl

Bbu

151.000

+

992

21.725

16.157

0,9

2,5

Argonaut

Abu Bbu Bfr

61.000 109.000 64.000

+

30.000 30.250

4.017 4.328 3.448

2.623 4.469 2.752

0,2

0,3

Aritmos

Bu

Fr

1.393.539 12.061

-

156.104 1.003

202.063 1.689

6,5

6,5

Bilspedition

Abu Afr Bbu

1.691.691') 174.639

40.000

+ 

4-

563.897 58.213

83.830 8.654 5.317

115.035 12.050 1.640

7,8

4,1

GuIIsp

å

ng

Bbu Bfr

1.050.000 250.000

-

34.525 9.624

84.000 20.000

1,6

2,7

Independent

Abu Afr

1.163.000 221.000

_

122.000 5.000

21.997 4.179

407 88

1,0

1,0

Kinnevik

Bbu

200.000

4-

65.000

34.828

26.600

0,1

1,4

Nobel

Bu

-

-

670.000

-

-

Programator

Bbu

562.000

-

38.272

6.463

1,5

4,1

Proventus           Bbu

Bfr

Pref Bbu

Pref Bfr

1.926.000 720.000

1.956.000 764.000

4-

73.000

76.448 27.833 39.148 15.293

98.226 38.160 40.098 15.662

3,6

6,3

Skrinet

Bbu Bfr

644.200 5.800

-

29.754 288

20.614 186

14,2

20,0

703.753

800.378

INVESTMENTBOLAG

Investor              Abu        409.000 Bfr          234.000

+ 

4-

409.000 234.000

64.792 36.523

47.035 23.868

0,6

0,8

SILA

Afr Bbu Bfr

2.700

1.264.000

100.000

+

600

267

132.389

10.673

49

22,752

1.500

0.7

3,9

244.644

95.204

BANKER

.

Abu

1.546.000')

4-

100.000

130.661

78.846

0,6

0,6

Svenska             Abu Handelsbanken Bfr

2.302.000 160.000

_

70.200

202.600 10.679

220.992 15.520

1,6

1,4

Ö

stg

ö

ta ILnskilda Bank

Bu

508.000')

4-

422.500

19.949

10.668

1,5

1,5

363.889

326.026

F

Ö

RS

Ä

KRING

Skandia              Fr

150.000

_

457.400

27.922

25.800

0,2

0,2

Trygg Hansa

Bbu

Bfr

219.600

11.500

4-4-

219.600 11.500

30.138 1.565

23.058 1.208

0.3

0,3

Skr. 1992/93: n Bilaga 6

154

Bolag

Antal

F

ö

r

ä

ndring 1/1-31/12

Ansk.

v

ä

rde"'

kSEK

Markn. v

ä

rde'" kSEK

Andel i % R

ö

ster     Kapital

OTC-BOLAG
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bbu

159.000

4-

22.814

11.887

3.975

7,2

22,1

Polarator Office

Bbu Bfr

_

-

1.115.920 65.180

-

-

Rottneros

Bu Fr

1.035.000 95.000

4-

400

40.531 4.442

7.038 1.045

10,0

10,0

Wallenstam

Bbu Bfr

333.050 92.950

4-

92.950 92.950

43.501 12.140

10.325 3.160

2,5

5,3

112.501

25.543

KONVERTIBLA SKULDEBREV

ASEA

-

-

4.808.200

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

15.427.943

4-

12.348.838

59.546

32.399

Investor

76.196.400')

4-:

76.196.400

76.019

73.911

Kolm

å

rden

20.000.000

-

20.000

20.000

»

*

::

ICMG System AB

900.000

-

918

918"'

!:

NCC

9.013.650

4-

3.510.570

20.229

8.833

Sydkraft

75.274.000

4-:

75.274.000

83.296

93.340

Trygg Hansa

5.536.000

4-

5.536.000

6.187

5.924

Ö

stg

ö

ta Enskilda Bank

629.800

_

799

630

266.994

235.955

Ö

VRIGA AKTIER

Fordonia

Bbu Bfr

48.932 1.068

_

3.104 68

20 0

0,1

0,5

H

ä

llde

B

7.200

-

6.973

6.973'

»

"

    40,0

40,0

KMG System AB

Pref

3.000

_

306

306'"

»

    37,5

85,7

Kolm

å

rden

-

-

10.000

-

-

Njord

-

-

446.250

-

-

United Tankers AB

Bfr

660.000

4-

96.000

34.575

22.440

2,6

5,4

45.026

29.739

Totah

4.101.695

3.204.907

Skr. 1992/93:18 Bilaga 6

'' Inkl oms

ä

ttningsskatt och courta(;c

' L

ä

gsta betalkurs  K

ö

pkurs dar betalkurs sjknas.

-'

' Aktier utan marknadsnotering.

') Varav 24.942 Bfr genom konvertering av konveriibif r.

-'Varav 417 800 Abu, 20.350 Afr och 210.342 Bfr Incentiv genom delning av Ascalllncentive

Jl Varav 359 000 Bbu och 31 000 Bfr genom Fl:l. 'lVar3v563.897 Abuoch58.213 AfrgcnomNl;2.kr 35.-1 Varav 78.000 Bbu tor omstamplmg frin Bbu till Abu '

) Varav 306.000 Bu genom N3:l,kr20:-'1 Varav nom 49 720.000 konvertibler genom nyemission, kr 37.50

K

Ö

POPTIONER HAR UTST

Ä

LLTS MED UNDERLIGGANDE AKTIER 

I:

Antal aktier

Lösenvärde, kkr

Electrolux, Bfr

100.000

31.000
[REDACTED_EFTERNAMN], Bfr

203.000

38.570

Svenska

Abu    1.600.000

168.464

Handelsbanken,

Bfr       160.000

16.846

Volvo, Bbu

262.000

99.940

Volvo, Bfr

92.000

36.800

155

Trefond Invest avslutade 1991 sitt åttonde och sista verksamhetsår. Genom riksdagens beslut den 18 december 1991 stadgades att lonragarfondstyrelserna skulle upphöra vid utgången av 1991 och de förvaltade tillgångarna överföras till förvaltning av en sk avvecklingsstyrelse.

RESULTAT

Årets resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna uppgår till MSEK 290,3 (482,2). överföringarna uppgår till MSEK. 140,4 (150,1).

Realisationsvinsterna uppgick under året till netto MSEK 78,3 (292,6). Utdelningar har erhållits med MSEK 140,3 ([58,1) medan ränremtäkterna uppgick till MSEK'.8i,7 (91,8). Premier utställda köpoptioner uppgick till MSEK 15,7 (0,4). Avsättning till varderegleringsreserv har gjorts med MSEK 6,4 (i8,6). Av värde-reeringsreserven kvarstod vid årets utgång MSEK 2,4 (iS,6).

Förvaltningskostnaderna utgjorde under året MSEK 9,1 (9,3). Kostnader för fondens avveckling beräknas uppgå till MSEK 9,8.

REALT RESULTAT

Arets underskott i förhållande till realt resultatkrav blev MSEK -433,5 (-1.936,2).

Fondens totala underskott i förhållande till realt resultatkrav sedan verksamhetens början (1984), uppgick vid årets slut till MSEK -91713 (-483,8)-

PLACERING AV LIKVIDA MEDEL

Vid året.* utgång fanns likvida medel i form av banktillgodohavanden och penningmarknadsinstrument för MSEK 698,8 (664,0), vilket innefattar MSEK 1,2 av varderegleringsreserv.

V&RDEPAPPERSPORTF

Ö

LJEN

Marknadsvärdet på hela värdepappersporiföljen uppgick 1991-12-31 till MSEK 3.204,9 (3.253,1). Portföljens anskaffningsvärde per 1991-12-31 var MSEK 4.101,7 (3.909,3). Den dolda reserven uppgick till MSEK -896,8 (-656,3).

Värdepappersportföljen inklusive likviditet, ökade 1 värde under 1991 med 1,3%. Förändringen av Affärs-väridens Generalindex var under samma period 5,5%.

Undei" verksamhetsåret har aktier köpts för MSEK 1.122,9 **  ör MSEK 1.079,3. Nyemissioner och nyteckningar utgjorde MSEK 72,8.

Följande större nettoförändringar av aktieportföljen har skett under perioden 1991-01-01-1991-12-31.

Skr. 1992/93:18 Bilaga 6

fOrsAljninoar

kOp

NYEMISSIONER OCH NYTECKNINGAR

181.600

ASEA, Bfr

908.300    H&M, Bfr

563.897   Bilspedition, Abu

445.200
[REDACTED_EFTERNAMN], Bfr

365.600   JM, Bfr

58.213    Bilspedition, Afr

12.348.838
[REDACTED_EFTERNAMN], konv

108.500   [REDACTED_EFTERNAMN], Bbu

49.720.000    Investor, konv

900.000

Incentive, Bfr

670.000    Nobel, Bu

500.000    Polarator Office, Bbu

409.000

Investor, Abu

200.000    Saab, Abu

306.000   Östgöta Ensk Bank, Bu

234.000

Investor, Bfr

457.400    Skandia, Fr

76.196.400

Investor, konv

1.463    Åkermans, Abu

75.274.000

Sydkraft, konv

243.537    Åkermans, Bbu 90.000    Åkermans, Bfr

NJORD

Försäkringsaktiebolaget Njord har under september 1991 försatts i konkurs. Trefonds aktieinnehav 1 Njord anskaffades för MSEK 21,8 och har med anledning därav nedskrivits till noll.

FONDKAPITAL

Fondkapitalet uppgick vid årets slut till MSEK 4.660,9(4.511,1). Det efter sk reala principer justerade fond­kapitalet var vid samma tidpunkt MSEK j.764,2 (3.854,9). Det förvaltade grundkapitalet uppgick till MSEK

3.452,0(3.452,0).

FONDSTYRELSE, REVISORER OCH PERSONAL

I februari avgick ordinarie styrelseledamoten direktör Anders Ullberg och i april avgick ordinarie styrelse­ledamoten pappersbruksarbetare Johnny[REDACTED_EFTERNAMN]. Några nya ledamöter utsågs ej av regeringen. Till ny revisor efter direktör Gösta Telestam utsåg regeringen auktoriserade revisorn Bo Fridman.

Medelantalet anställda har varit 6,5 (6,5) personer, varav 4,5 kvinnor och i män. I löner och ersättningar tlU styrelse och verkställande direktör har utgått sammanlagt MSEK 0,9 (0,9) och till övriga anställda MSEK 1,6(1.6).

KOLM

Å

RDENS DJURPARKS HOLDINQ AB

Under året har beslut fattats om en omfattande omorganisation av Kolmårdens Djurpark för att möjliggöra en framtida marknadsmässig drift av djurparken. Detu har bla medfört att man beslutat att Trefonds aktie­innehav i Kolmårdens Djurparks Fastighets AB skall ersättas med aktier i koncernens nya moderbolag, Kolmårdens Djurparks Holding AB.

KMQ SYSTEM AB

Ökade försäljningsansträngningar har positivt påverkat såväl omsättning som resultat och 1991 redovisade KMG System AB sitt bästa resultat hittills.

POLARATOR OFFICE

Under 1991 genomfördeTrefond tillsammans med den andra huvudägaren en finansiell och operativ rekon­struktion av bolaget. Bl a garanterades en nyemission om MSEK 22,5. Därefter har Trefond sålt sitt aktieinne­hav till den andre huvudägaren.

156

RESULTATRAKNING

(kSEK)_______________ 

Aktieutdelning

Engångsnedskrivning aktier

Ränteintakter

Räntekostnader

Avsättning till varderegleringsreserv

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Premier utställda optioner

Förvaltningskostnader (not 1)

Avvecklingskostnader (not 2)

Avskrivningar

Resultat före överföring

81.731

-   6.387

163.517

- 85.212

15.654

-

9.086

-

9.849

379

290.282

1990

158.115

-  32.500

91.828

1

-  18.635

298.093

-   5.509

434

-     9.271

379

Skr. 1992/93:1! Bilaga 6

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3)

Årets nettoresultat

BALANSRAKNING

31 december (kSEK)

tilloAngar

OmsättningstillgdTigar Likvida medel och penningmarknads-instrument (not 4) Fordringar på fondkommissionärer Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Ovnga kortfristiga fordringar

A nläggningstillgångar Aktier i dotterbolag (not 5) Aktier (not 6)

Konvertibla skuldebrev (not 6) Andra långfristiga fordringar Inventarier (not 7)

Summa tillgångar

12.000 769

711.552

50

3.834.701

266.994

5.000

816

4.107.561

4.819.113

663.960

87.102

4.797

28

755.887

7.579

3.844.204

65.108

1.144

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

50

Skulder till fondkommissionärer

_

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

17.372

(not 2)

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3)

140.442

övriga kortfristiga skulder

310

158.174

Fondkapital

Förvaltat grundkapital (not 3)

 3.452.000

Ackumulerat överskott från föregående år

1.059.099

Årets nettoresultat

149.840

12.269 10.372 9.012

130.052 1.118

3.452.000 706.976 352.123

4.511.099

Summa skulder och fondkapital Ställda panter och ansvarsförbindelser

Inga

Inga

157

REALT RESULTAT

(kSEK)

1991

Resultat före överföring till 1 -3 AP-fondstyrelserna

290.282

Förändring av ej realiserade föriuster

   240.558

Resultat mkl ej realiserade vinster/förluster

49.724

Avsättning för bevarande av griindkapitalets köpkraft

   342.790

(not 3)

Realt resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema

   293.066

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3)

   140.442

Underskott i förhälLflde till realt resultatkrav

   433.508

1990

482.175 -1.878.824

-1.396.649

-  409.471

-1.806.120

-  130.052

-1.936.172

Skr. 1992/93:18 Bilaga 6

REAL BALANSR

Ä

KNING

31 december (kSEK)

tillqAnqar

Likvida medel och penningmarknadsinslrumem (not 4) Fordringar på fondkommissionärer Fömtbetalda kostnader ocfi upplupna intäkter Övriga kortfristiga fordringar

12.000 769

663.960

87.102

4.797

28

755.887

A nläggningstillgångar Aktier i dotterbolag [not 5) Aktier (not 6)

Konverubla skuldebrev (not 6) Andra långfristiga fordringar Inventarier (not 7)

Sttmma dllgangar

50

2.968.952

235.955

5.000

816

3.210.773 3.922.325

7.579

3.204.012

49.068

1.144 3.261.803

4.017.690

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

50

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 2)

17.372

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3)

140.442

Övriga kortfristiga skulder

310

158.174

Fondkapital

Uppindexerat grundkapital (not 3)

4.681.416

Ackumulerat underskott/överskott i

1 forhållande

till resultatkrav

-   483.757

Periodens underskott i förhållande

till resultatkrav

-   433.508 3.764.151

Summa skulder och fondkapital

3.922.325

12.269

10.371

9.012

130.052

1.117

162.821

4.338.626

1.452.415

-1.936.172 3.854.869

4.017.690

Ställda panter och ansvarsförbindelser

Inga

Inga

158

REDOVISNINGS- OCH VARDERINOSPRINCIPER.

Penningmarknadsinstrument bokförs till Inköpspris och ränta periodiseras. Vid befarad förlust görs av­sättning till varderegleringsreserv. Värdet på aktier och Övriga värdepapper inkluderar courtage och värde­pappersskatt. Beräkning av reali.sationsvinster och - föriu-iter vid försäljning av värdepapper sker enligt genomsnittsmetoden. Premier för utställda köpoptioner redovisas som förutbetald intäkt. Inventarier netto-redovisas. Avskrivningar på inventarier görs med 20 procent av anskaffningsvärdet. Av årets resultat över­föres tre procent av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till 1-3 AP-fondstyrelserna.

Det kapital som står till Trefonds förfogande urholkas genom inflationens verkningar. Denna urholkning måte kompenseras genom ökad avkastning på kapitalet. Inflationsutvecklingen är därför av avgörande betydelse när det galler att bedöma det faktiska resultatet. För att få en uppfattning om storleken av infla­tionens påverkan gör man en sk real redovisning. Denna går 1 stort sett till så att man redovisar resultatet med hänsyn taget tiii marknadsvärdet på tillgångarna och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat. Börskursernas förändringar påverkar direkt det reala resultatet genom au mirknadsvärdet på börsportföljen förändras. Detta innebär att det reala resultatet måste ses i ett långsiktigt perspektiv.

Den i förvaltningsberättelsen upptagna procentuella jämförelsen med Generalindex är beräknad enligt föl­jande. Nettoförändringen av värdepappersportföljen inklusive likviditeten varje vecka har - efter tillägg för försäljningar och utdelningar samt avdrag för köp - relaterats till under resp vecka genomsnittligt investerat kapital. Denna avkastning kedjas sedan med avkastningen för nästa vecka osv. Den på detta sätt beräknade portföl ju t vecklingen for 1991 uppgår till 1,3%.

Skr. 1992/93:18 Bilaga 6

1. F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER

(kSEK)

Personal- och styrelsekostnader

Lokalkostnader

Aditiinistrationskoslnader

I nformationskostnader

Diverse arvoden

Övriga kostnader

Summa

1991

4.282

1.244

551

1.467

1.452

__ 90

9.086

4.275 1.503

727 1.476 1.046

244

9.271

2. AVVECKLINaSKOSTNADCR

(kSEK)

1991 9.849

Trefond Invest har i enlighet med rekommendation lämnad av organisationskommittén för avvecklings­fondens organisation per 1991-12-31 skuldfört beräknade kostnader för avveckling av löntagarfondens verksamhet.

3. 

Ö

VERF

Ö

RINQ TILL 1-3 AP-FONDSTYRELSERNA

(kS£K)

Löntagarfondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning på}% av rekvirerat kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex' förändringar. Hänsyn tages till den tid kapitalet disponerats. Konsu­mentprisindex för december 1991 uppgår till 230,8. Utöver avkastningskravet skall en avsättning göras i den reala redovisningen motsvarande årets uppindexering av griindkapitalets nuvärde.

Belopp

Index

Nuvärde 91-12-31

4.681.416 4.681.416

Antal

Avkast­ningskrav

Avsättning

342.790

'grundbelopp (nuvärde 4.338.626)

4. LIKVIDA MEDEL

OCH PENNINGMARKNADSINSTRUMENT

(kSEK)

Likvida medel

Penningmarknadsinstniment

Avgår: Avsättning till varderegleringsreserv

Bokfört värde

509.803

190.183

-    1.203

698.783

427.998

254.597

-  18.535

663.960

159

5. AKTIER I DOTTERBOLAG

(kSEK)

Skr. 1992/93:1! Bilaga 6

Antal

Nom värde

Bokf värde

Bokf värde

Trefond Invest AB Collator Utvecklings AB Fondgreen AB Summa

50 7.479

50

7.579

Tredje löntagarfondstyrelsen har skyddat arbetsnamnet 'Trefond Invest" genom registrering av ett aktiebolag. Aktiekapitalet är utlånat till Trefond Invest. Bolaget Trefond Invest AB är vilande. Collator Utvecklings AB har trätt i likvidation. Fondgreen AB är avvecklat.

1991

1990

e. AKTIER OCH KONVERTIBLA SKULDEBREV

(kSEK)

4.101.695

3.909.312

Aktier och konvertibla skuldebrev. Se separat specifikation avseende innehavet per 1991-12-3]

T. INVENTARIER

(kSEK)

Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar

Bokfört värde

1991

2.977 -2.161

1990

2.931 -1.787

Lars Hillbom Kenneth Sjökvist

Stockholm den 17 februari 1992

Monica[REDACTED_EFTERNAMN] Ordförande

Mats[REDACTED_EFTERNAMN] Vice ordförande

Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN]

Michael G Benman Verkställande direktör

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders Widlund

Vår revisionsberättelse har avgivits 1992-02-17

Göran Raspe

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo Fridman

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Tredje Löntagarfondsiyrelsens, Trefond Invest, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1991. Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder som ansetts erforderliga.

Revisionen har inte givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt beträffande löntagarfondstyrelsens förvaltning.

Enligt riksdagens beslut om avveckling av löntagarfonderna har fondens tillgångar vid utgången av 1991 överftirts till förvaUning av en avvecklingsstyrelse.

Stockholm den 17 februari 1992

Göran Raspe aukt revisor

Per[REDACTED_EFTERNAMN] aukt revisor

Bo Fridman aukt revisor

160

Mellansvenska

löntagarfonden  (Q ärde löntagar­fondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 1991

11    Riksdagen 1992/93. t saml. Nr 18

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

STYRELSE

ORDF

Ö

RANDE

Börje[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelseordf

ö

rande, Borl

ä

nge Energi AB Dala-Demokraten och Sparbanken Dalarna

VICE ORDFÖRANDE

Sune Ekb

å

ge

F

ö

rbundsordf

ö

rande. Sv Pappersindustri-arbetaref

ö

rbundet

ÖVRIGA LEDAMÖTER

SUPPLEANTER

REVISORER

ANST

Ä

LLDA

Kurt Belin

Ingenj

ö

r. Essef Teknik AB

Villy Bergstr

ö

m

chef. Fackf

ö

reningsr

ö

relsens institut for ekonomisk forskning. FIEF

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN] 

Byggnadsarbetare. SIAB Bygg AB

Svenlohansson

Direktor

Folke K

ä

llberg 

Ingenior

Sune[REDACTED_EFTERNAMN] 

Direktor

B

ö

rje Sturk

Telemontor, Volvo Aero Support AB

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ombudsman, fetall

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Direktor, Varmlands Folkblad AB

Maj-Britt L

ö

vstr

ö

m Byr

å

direktor

Gunilla[REDACTED_EFTERNAMN], fr

ä

n mai 1991 Konsult. Ogun Konsult AB

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor, ordf

ö

rande

Ingvar Gulln

ä

s

Fd landsh

ö

vding

Lars lernberg 

Auktoriserad revisor

Lennart L

å

ftman

Verkst

ä

llande direktor

Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN] Kristina Christersson Erik Frostberg Britt-Marie Granholm Pirkko Vikman

162

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

ALLMÄN ÖVERSIKT

Styrelsen f

ö

r Mellansvenska l

ö

ntagarfonden har sett som sin uppgift att f

ö

rvalta l

å

ngsiktigt pensions­kapital inom ramen f

ö

r riksdagens riktlinjergenom att vara en aktiv medelstor akt

ö

r p

å

 marknaderna f

ö

r riskkapital.

Riskkapital 

ä

r en central ingrediens i det marknads­ekonomiska systemet. Inf

ö

r de organisatoriska och andra f

ö

r

ä

ndringar som nu sker kring riskkapitalmark­naderna kan det vara p

å

 sin plats att ber

ö

ra den roll som Mellansvenska l

ö

ntagarfonden och l

ö

ntagar­fonderna i allm

ä

nhet har spelat. Oavsett att l

ö

ntagar­fonderna nu skall awecklas kommer fr

å

gor om 

ä

gar-beteende, pensionskapitalets f

ö

rvaltning och till­g

å

ngen p

å

riskkapital f

ö

r olika typer av f

ö

retag att fin­nas kvar p

ä

 dagordningen under resten av 1990-talet.

Efterfr

å

gan p

å

 riskkapital fr

å

n f

ö

retagen styrs 

ä

ven rad faktorer, j

ä

mf

ö

rt med senare delen av 1980-talet k

ä

nnetecknas utvecklingen nu och fram

ö

ver av

 s

ä

mre l

ö

nsamhet

ö

kat behov av investeringar och kapitalkr

ä

vande strukturf

ö

r

ä

ndringar

 fallande soliditet.

Efterfr

å

gan p

å

 riskkapital fr

å

n f

ö

retagssektorn 

ä

r f

ö

r n

ä

rvarande stor och sannolikt stigande, inte minst inf

ö

r en kommande konjunkturuppg

å

ng, d

å

ä

ven be­hovet av kapacitetsinvesteringar och r

ö

relsekapital stiger. Vi uppskattaratt enbart b

ö

rsf

ö

retagen l

å

ngsik­tigt beh

ö

ver ca 15 miljarder kronor om 

å

ret. Till detta kommer dels behovet inom 

ö

vriga typer av f

ö

retag, 

 dels statens anspr

å

k p

å

 kapitalmarknaderna genom utf

ö

rs

ä

ljning av statliga f

ö

retag och fastigheter.

Utbudet av riskkapital till s

å

v

ä

l b

ö

rsnoterade som andra svenska f

ö

retag kommer i huvudsak fr

å

n tv

å 

h

å

ll, privatpersoner och olika institutionella finansi

ä­

rer. Det l

å

ngsiktigt inriktade kapitalet h

ä

rr

ö

r n

ä

stan helt fr

å

n olika typer av pensionssparande. Vi skall h

ä

r kort ge v

å

r syn p

å

 f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r n

å

gra akt

ö

rer.

Allemansfonder och f

ö

rs

ä

kringsbolag samlar i prin­cip upp privatpersoners sparande f

ö

r att kanalisera detta till aktiemarknaden. 

Ä

gandet 

ä

r relativt passivt och inriktat p

å

 aktier i st

ö

rre b

ö

rsnoterade f

ö

retag. S

ä

rskilt f

ö

rs

ä

kringsbolagen har sv

å

rt att uppr

ä

tth

å

lla ett sj

ä

lvst

ä

ndigt 

ä

garperspektiv mot de f

ö

retag som samtidigt 

ä

r deras kunder.

Ä

garrollen och leveran­t

ö

rsrollen kan st

å

i konflikt med varandra.

Investmentbolagen har historiskt spelat en viktig roll p

ä

 aktiemarknaden. 

Ä

ven med gynnsammare skatte­regler har denna grupp en begr

ä

nsad kapacitet att ta p

ä

 sig 

ä

garansvar f

ö

r fler f

ö

retag

ä

n de redan engage­rat sig i.

En s

ä

rskild grupp 

ä

r de utl

ä

ndska finansi

ä

rerna. Utl

ä

ndskt kapital till den svenska b

ö

rsen respektive till stora onoterade svenska f

ö

retag kommer i huvud­sak fr

å

n institutionella, finansiella placerare. P

å 

grund av sin globala inriktning 

ä

r de egentligen bara intresserade av de omkring 20 st

ö

rsta svenska f

ö

reta­gen som 

ä

r internationellt k

ä

nda. Det utl

ä

ndska finansiella kapitalet 

ä

r ocks

å

i huvudsak l

ä

ttflyktigt och utan inslag av aktivt 

ä

gande.

L

ö

ntagarfonderna har sammantagna medf

ö

rt ett stort tillskott av nytt kapital till marknaden. Sannolikt 

ä

r fonderna den enskilda placerarkategori som har tillskjutit mest kapital till marknaden under de senas­te

å

tta 

å

ren.

Enligt styrelsens uppfattning tar det l

å

ng tid att bryta den l

å

ngsiktiga institutionaliseringstrenden i Sverige genom att ers

ä

tta l

ö

ntagarfonder m.fl. med enskilt kapital av tillr

ä

cklig kvantitet via allemansfonder eller direkt fr

å

n stora och sm

å

 sparare.

Vid sidan om riskkapitalfinansi

ä

rerna spelar banksy­stemet en central roll genom sin utl

å

ning till f

ö

retags­sektorn. Efter en snabb expansion under andra halvan av 1980-talet har bankerna utan undantag gjort stora kreditf

ö

rluster under 1990, I99I och sann­olikt forts

ä

tter dessa 

ä

ven kommande 

å

r. Deras vilja och f

ö

rm

å

ga att finansiera n

ä

ringslivet har d

ä

rf

ö

r minskat kraftigt. Bankerna har inte till 

ä

ndam

ä

l att svara f

ö

r s

å

dan l

å

nefinansiering som har st

ö

rre inslag av risk, inte heller tillr

ä

cklig kompetens f

ö

r detta. Fi­nansbolagens nyuti

å

ning har i praktiken upph

ö

rt. Allt detta st

ä

ller riskkapitalet inf

ö

r ytterligare nya krav

Sammanfattningsvis ser vi f

ö

r n

ä

rvarande och under 

ö

versk

å

dlig tid en stor brist p

å

 riskkapitalinvesterare med

kapital

kompetens

erfarenhet

arbetsvilja

finansiell och industriell kreativitet.

L

ö

ntagarfonderna har arbetat i drygt sju 

å

r. D

ä

remot har v

å

rt nuvarande ekonomiska system i sina huvud­drag funnits i 

ö

ver ett halvsekel. Det 

ä

r d

å

 naturligt att fonderna inte har 

å

stadkommit n

å

gra revolutioneran­de f

ö

r

ä

ndringar 

å

t det ena eller andra h

å

llet.

Inl

ä

rningstiden f

ö

r en ny institution 

ä

r ocks

å

 ganska l

å

ng. Successivt har vi l

ä

rt oss. Fonderna hade blivit varma i kl

ä

derna n

ä

r en 

ä

ldre institution. Investe­ringsbanken, lades ned varvid ett stort kunnande och

163

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

ALLMÄN ÖVERSIKT

kapital skingrades. Även de planerade nya regionala riskkapitalbolagen behöver troligen en lång inkör­ningstid.

Mellansvenska löntagarfonden ingår i Allmänna Pen­sionsfonden och förvaltar pensionskapital. Riksdag­en har anvisat tre mål för löntagarfonderna:

avkastning

riskkapitaltillförsel

ägarinflytande för de anställda.

Ett sidoordnat mål har varit att direkt eller indirekt främja produktion och sysselsättning.

Avkastningsmålet har i praktiken blivit det överord­nade. Ett sådant mål är lättare att styra mot och mål­uppfyllelsen lättare att mäta än för övriga mål. Det är också ett nödvändigt inslag i en marknadsekonomi. Avkastningen är grundläggande för all kapitalförvalt­ning. Riskkapital utan avkastningskrav skulle lätt kun­na bli regionalpolitiska eller andra subventioner. Löntagarinflytande utan avkastningskrav är menings­löst även för löntagarna, både i fonden och i det be­rörda företaget. Riskkapitaltillförsel och löntagarin­flytande blir därmed medel för att nå avkastnings­målet. Ökat inflytande för löntagarna har åstads-kommits genom vär uppbyggnad och vårt arbetssätt.

I det praktiska arbetet har följande styrande idéer successivt utvecklats och tillämpats inom. Mellan­svenska löntagarfonden:

 Våra satsningar skall vara gynnsamma för verk­

samheten i företaget och inte syfta till att flytta

fram den ena eller andra partens positioner.

 Tillskott av riskkapital till företagens verksamhet har prioritet framför utköp av gamla ägare, framför allt när det gäller onoterade foretag.

Flertalet företag, framför allt mindre och medel­stora, behöver mycket mer än "enbart" ytterligare riskkapital. Detta utgör ibland en begränsning av en pensionskapitalförvaltares möjligheter att del­ta. Vi kan bidra med allmänt företags- och finan­siellt kunnande, men mera sällan med specifika branschinsikter, internationella exportkontakter för en viss produkt etc. Ibland är en annan ägar-partner bättre for företaget - även om det skulle in­skränka på ledningens och de gamla ägarnas egen rörelsefrihet.

Vi kan - utan att göra avkall på våra avkastningskrav - vänta länge med att realisera värdestegrings­vinster eller kräva direktavkastning i form av utdel­ning eller ränta

Skillnaden i fondens hantering av noterade och onoterade företag har i praktiken blivit allt mindre.

Analys av tilltänkta projekt från flera, av varandra oberoende källor, fristående från företagens led­ningar som alltid har ett problemformulerings-privilegium och informationsförsprång.

Riskkapitalinvesteringar och företagsplanering måste utgå från de nu synliga realiteterna, inte från förhoppningar om osannolika framgångar i fram­tiden.

Genom optionsavtal, tilläggsköpeskilling etc. kan riskerna för felinvesteringar minskas.

Riskspridning kan därutöver uppnås genom en strävan efter god avkastning på många olika inves­teringar snarare än maximal avkastning på varje enskilt projekt. Detta underlättar samtidigt sam­arbete med partners som inte har en egen portfölj av placeringar.

Inflödet av projekt har varit stort in i det sista. Avde ca 400 företag som vi har undersökt och tackat nej till har praktiskt taget inget i efterhand visat sig vara ett stjärnskott. Däremot har många varit för högt pris­satta, alternativt inte fått den utveckling som veder­börande trodde eller helt enkelt gått omkull på grund av bristande överlevnadsförmåga i den form som då var aktuell. En ambition i projektgranskningen har dock alltid varit att bidra med för det aktuella företa­get konstruktiva förslag även om fonden skulle beslu­ta att inte satsa i företaget.

Under åren har vi successivt övergått från små projekt till större företag och samtidigt från stora risker till mer begränsade risker. De felbedömningar och miss­lyckade investeringar som har gjorts Inom fonden har i huvudsak gällt små satsningar och sammantaget blygsamma belopp.

Svenskt näringsliv behöver nu en ordentlig produkti­vitetsförbättring. Det förutsätter bl.a. utslagning av lågproduktiva företag och arbetsplatser. Framtidens riskkapitalfinansiärer måste sortera fram de livskraf­tiga projekten från de långsiktigt dödsdömda. Även bland alla konkursbon just nu finns båda typerna -men de är kanske ännu svårare än annars att urskilja. Det som ser ut att vara likviditetsproblem kan vara symptom på affärsidé- och/eller ledningsproblem. I andra fall kan just likviditeten vara företagets grund­läggande svärighet.

Mellansvenska löntagarfonden har under senare år intagit en försiktig inställning till investeringar. Under åren 1987-1991 har endast en del av det tillgängliga beloppet rekvirerats. Bakom detta har funnits två grundläggande ståndpunkter:

164

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

ALLMÄN ÖVERSIKT

En långsiktig bedömning att de kommande åren skulle erbjuda bättre investeringstillfällen.

Önskemålet att bibehålla en stor nyplacerings-kapacitet.

Styrelsen har ända sedan sommaren 1987 bedömt att förutsättningarna för större aktieinvesteringar gene­rellt skulle bli bättre i framtiden samtidigt som beho­vet av riskkapital till även förstklassiga företag skulle öka. Därmed har enligt vår uppfattning fondens intresse att främja medelstora företags riskkapitaltill­gång sammanfallit med ökade möjligheter att göra bra placeringar.

Facit visar tydligt att dessa strategiska beslut har varit av stor betydelse för det positiva utfallet för fonden. Detta har uppvägt att vår portfölj under vissa perio­der har utvecklats sämre än vissa andra institutio­ners, bl.a. på grund även alltför stor del bygg-och fas­tighetsaktier under 1990 och 1991.

Vid en återblick på 1980-talets svenska aktiemarknad finner man nämligen att den lönsamhets- och kurs­uppgång som drogs igång av 1981 och 1982 års deval­veringar kulminerade 1989. Som framgår av tabellen nedan har kurstrenden därefter varit negativ, (Index-jämförelser bör för en stor placerare i första hand göras på basis av genomsnittssiffror i stället för punktmätningar mellan årsskiften).

Man kan föra fram starka argument för att en beståen­de kursuppgång av en sådan styrka att aktieplace­ringar generellt förmår att konkurrera med ränte­bärande placeringar fortfarande ligger flera år framåt i tiden.

Betydande tid och energi ägnas ät ägarrollen i en rad av de företag där fonden är engagerad. Detta gäller naturligtvis särskilt de onoterade företag där fonden är en stor aktieägare. Därutöver har fonden aktivt medverkat - inom och utom styrelserna - i förhand­lingar och händelser som har berört ett antal börs­noterade företag.

Kontakterna med de anställdas företrädare har successivt ökat. främst i företag där vi har större ägar­andelar. Med stöd av fondens aktieinnehav har många personalrepresentanter deltagit i bolags­stämmor. Detta innebär inte att de anställda har vun­nit något avgörande inflytande, men de deltar i en vik­tig dialog med andra parter om företagets framtid. Av störst betydelse är de informella kontakter som har etablerats med ägandet som grund.

Långsiktig kursutveckling

Frän

t.o.m.

1991-12-31

%

Motsv. årlig förändring i

Frän

t.o.m.

1991-12-31

%

Motsv. ärlig

förändring i

%"

Genomsnitt 1985

131,0

13,7

Genomsnitt 1989

-22,6

-9,8

1985-12-31

91,3

11,4

1989-12-3!

-27,3

- 14,7

Genomsnitt 1986

44,0

6,8

Genomsnitt 1990

-18.0

- 12,5

1986-12-31

26,7

4,8

1990-12-31

5.5

5,5

Genomsnitt 1987

18,8

3,9

Genomsnitt 1991

-11,2

- 22,4

1987-12-31 Genomsnitt 1988

37,5 7,7

8,3 2,6

" vartill kommer direktavkastning 1 form av utdelning med 2-3 procentenheter per år.

1988-12-31

-9,5

-3,3

Affärsvärldens generalindex. Genomsnittsberäkningarna avser den

sista börsdagen i varje månad respektive

år.

165

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Totalt

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden avslutade 1991 sitt

å

t-tonde och sista verksamhets

å

r. Genom riksdagsbe­slut den 18 december stadgades att l

ö

ntagarfonds­styrelserna skulle upph

ö

ra vid 

å

rsskiftet 1991/92 och de f

ö

rvaltade tillg

å

ngarna 

ö

verf

ö

ras till f

ö

rvaltning av en s.k. awecklingsstyrelse. Fondens verksamhet be­drevs under 

å

ret enligt of

ö

r

ä

ndrade riktlinjer fram till beslutet i riksdagen.

En betydande del av fondens resurser 

ä

gnades 

ä

ven under 1991 

å

t utredningar och f

ö

rhandlingar om in­vesteringar i ett antal st

ö

rre f

ö

retag/projekt, s

å

v

ä

l b

ö

rsnoterade som andra. Prelimin

ä

ra styrelsebeslut fattades om 11 st investeringar men 

ö

verenskommel­se kunde i flertalet av dessa fall inte n

å

s med motpart­en eller ber

ö

rda banker. Som exempel kan n

ä

mnas att fonden i slutet av 

å

ret sl

ö

t avtal om att garantera en nyteckning i ett noterat bolag, men sedan en av bo­lagets bankf

ö

rbindelser inte vill delta i en uppg

ö

relse f

ö

ll 

ö

verenskommelsen.

Avtal tr

ä

ffades att teckna konvertibla skuldebrev i fas­tighetsbolaget Aros Center i V

ä

ster

å

s f

ö

r 50 Mkr. Den­na satsning har en l

å

ngsiktig uppl

ä

ggning och 

ä

r v

ä

l anpassad till pensionssystemets krav Dessutom bi­drog den till en finansiell avlastning f

ö

r b

ö

rsbolaget Andersons. 1 portf

ö

ljen av onoterade f

ö

retag m

ä

rks d

ä

rut

ö

ver 

ö

kningar av engagemangen i Pusslet med 6 och Graningeverken med 12 Mkr medan 

ö

vriga f

ö

r­

ä

ndringar var av mindre storlek.

P

å

 Stockholmsb

ö

rsen steg kurserna med i genom­snitt 5,5%. Hela uppg

å

ngen h

ä

rr

ö

r fr

å

n de starka kurs­stegringarna i Astra och Procordia (som inte ing

å

r i fondens portf

ö

lj). Fondens verksamhet medf

ö

rde en f

ö

rm

ö

genhets

ö

kning p

å

83 Mkr l

ö

r 1991 och 708 Mkr f

ö

r hela den period den verkat. D

ä

rut

ö

ver har till 1-3 AP-fonden 

ö

verf

ö

rts 85 Mkr under 1991 och totalt 338 Mkr f

ö

r hela perioden. Det kapital som erh

å

llits f

ö

r f

ö

rvaltning var vid 1991 

å

rs utg

å

ng 2.200 Mkr, i genomsnitt har det erh

å

llna kapitalet uppg

å

tt till 1.240 Mkr.

Av tillg

ä

ngliga medel lyftes 200 Mkr (400 Mkr) under 

å

ret. D

ä

refter fanns alltj

ä

mt m

ö

jlighet att lyfta 1 252 Mkr (1.452 Mkr). Styrelsens bed

ö

mning har varit att kursniv

å

n p

å

 Stockholmsb

ö

rsen har varit f

ö

r h

ö

g i f

ö

r­h

å

llande till vinstutsikterna i n

ä

ringslivet och realr

ä

n­tan. Fallande inflation 1992 med fallande realr

ä

ntor i sikte om n

å

got eller ett par 

å

r i kombination med b

ä

tt­re vinstutsikter f

ö

r b

ö

rsf

ö

retagen 1993-1995 

ö

ppnar under de n

ä

rmaste 

å

ren v

ä

gen f

ö

r en b

ä

ttre kursut­veckling fr

å

n den l

ä

gre niv

å

som etablerats i slutet av 1991

Styrelsens bed

ö

mning att kursniv

å

n l

å

g f

ö

r h

ö

gt un­der st

ö

rre delen av 1991 medf

ö

rde att fonden netto-

s

å

lde noterade aktier och konvertibler l

ö

r 86 Mkr un­der 

å

ret. F

ö

rs

ä

ljningarna uppgick till 452 Mkr (500 Mkr) medan v

ä

rdepapper k

ö

ptes f

ö

r 366 Mkr (618 Mkr). De st

ö

rsta k

ö

pen gjorde i Bahco,[REDACTED_EFTERNAMN], Had-ronen. Proventus, Skandia medan de st

ö

rsta f

ö

rs

ä

lj­ningarna skedde i Gambro, Hennes & Mauritz, S-E-Banken och Stora. Under 

å

ret accepterade fonden uppk

ö

pserbjudanden p

å

 v

ä

rdepapper i Alfa Laval och Saab-Scania till ett sammanlagt f

ö

rs

ä

ljningsv

ä

r­de om 58 Mkr. Till f

ö

ljd av l

ö

sen av utf

ä

rdade k

ö

pop­tioner s

å

ldes aktier f

ö

r 82 Mkr.

De nya aff

ä

rsm

ö

jligheter p

å

optionsmarknaden som 

ö

ppnades genom en lag

ä

ndring den 1 augusti hann utnyttjas bara i marginell utstr

ä

ckning under h

ö

sten.

F

ö

rvaltningskostnaderna 

ö

kade med 18 % till 9,4 Mkr (8,0 Mkr). Anledningen 

ä

r fr

ä

mst stigande hyres- och konsultkostnader. Som extraordin

ä

r post redovisas de kostnader som blir f

ö

ljden av beslutet att avskaffa l

ö

ntagarfondsstyrelsen och kansliet.

Fondens resultat inklusive orealiserade v

ä

rdef

ö

r

ä

nd­ringar kan f

ö

rdelas p

å

 tre resultatomr

å

den enligt f

ö

l­jande.

GenomsnirtI    Resultat inkl

investerat      f

ö

r

ä

ndring i               Avkastnmg

kapital 1 Mkl    dold reserv                     i %

47  11,7  13,4

137   5,2 -370

-2     -1,1  -5,0

 -9

marknadsv

ä

rde       i Mkr                1991          1990

399

Plac. i likviditet

2633

178

Plac. i noterade v

ä

rdepapper Plac. i onoterade v

ä

rdepapper

./. f

ö

rvaltnings­kostnader

3.210

173

5,4 - 33,0

Att f

ö

r kortare tidsperioder utv

ä

rdera l

å

ngsiktig aktie­f

ö

rvaltning enligt s

å

 kallade reala principer 

ä

r n

ä

st intill meningsl

ö

st. Som underiag f

ö

r diskussion och utv

ä

rdering av v

å

r och likartade aktief

ö

rvaltningar f

ö

resl

å

r vi i st

ä

llet i likhet med f

ö

reg

å

ende 

å

r f

ö

ljande kriterier:

1. Har de medel fonden tillf

ö

rts utvecklats snabbare 

ä

n om de hade f

ö

rvaltats genom r

ä

nteb

ä

rande pla­ceringar i de tre f

ö

rsta AP-fonderna?

Svaret visar om det ur pensionssystemets synvin­kel har varit gynnsamt att avskilja en del av pen­sionskapitalet till Investeringar i aktier.

166

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Genomsnitt 18   1985-87

Avkastning i % av eenomsnitti inv kapiial

[Mellansvenska l

ö

ntagarfonden

1-3 AP-fonderna

5,4 15,0

-33,0 14,0

14,7 6,1

38.9 14,2

25,9 13,0

Differens

-9,6

-47,0       8,6     24,7     12.9

2. Har fondens portf

ö

lj av b

ö

rsnoterade v

ä

rdepap­per utvecklats b

ä

ttre eller s

ä

mre

ä

n genomsnittet p

å

 Stockholms-b

ö

rsen?

Detta kriterium avspeglar om fondens arbete med noterade v

ä

rdepapper har resulterat i b

ä

ttre eller s

ä

mre placeringar 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet.

Fondens portf

ö

lj har under 1991 utvecklats 5 pro­centenheter (

 5) s

ä

mre 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet. Medeltalet f

ö

r perioden 1987-1991 

ä

r en procen­tenhet s

ä

mre 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet.

Fondens m

ä

tning avser genomsnittligt investerat kapital v

ä

rderat till marknadsv

ä

rde medan index-nedg

å

ngen m

ä

ts fr

å

n 

å

rets b

ö

rjan. Detta missgyn­nar fonden i j

ä

mf

ö

relse med index med mellan en och tv

å

 procentenheter per 

å

r under de senaste tv

å

å

ren.

. Om de medel fonden har erh

å

llit (med avdrag f

ö

r erlagd v

ä

rdepappersskatt och courtage) hade ut­vecklats som b

ö

rsgenomsnittet, skulle fondens f

ö

rm

ö

genhet ha utgjort 3.034 Mkr. Utfallet av verk­samheten utgjorde vid senaste 

å

rsskiftet 2.908 Mkr. D

ä

rvid har f

ö

rst som "utdelning" avdragits 3 % avkastning per 

ä

r p

å

 ett successivt uppindexerat kapital. Detta m

å

tt visar att om hela kapitalet pas­sivt och kostnadsfritt hade kunnat placeras som b

ö

rsgenomsnittet skulle resultatet hittills ha varit 126 Mkr b

ä

ttre.

Dessutom b

ö

r beaktas att fonden genom sitt be­slut att ej lyfta alla disponibla medel har skyddat dessa fr

å

n kursfallen under de senaste tv

å

å

ren. "

Enligt riksdagsbeslut skall fondens kapital h

å

llas inflationsskyddat. Vid slutet av 1991 skulle v

å

r f

ö

r­m

ö

genhet d

ä

rmed uppg

å

 till 2.946 Mkr. Den verk­liga f

ö

rm

ö

genheten uppg

å

r till mellan 2.900 och 2.965 beroende p

å

 vid vilken tidpunkt under sista b

ö

rsdagen p

å

å

ret bed

ö

mning g

ö

rs. Baserat p

å 

slutkurserna har fonden kunnat inflatlonsskydda sitt kapital och d

ä

rut

ö

ver utbetala 3 % 

å

rlig realav­kastning.

167

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

RESULTATRÄKNING

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Nol .

Aktieutdelningar............................................. 

R

ä

nteint

ä

kter .................................................          I

R

ä

ntekostnader ............................................. 

F

ö

rvaltningskostnader   ......................................... 2

Realisationsvinster .......................................          3

Realisationsf

ö

riuster    ..................................         4

Nedskrivning av aktier i Icke-noterat f

ö

retag      

Avs

ä

ttning till riskreserv .............................. 

Extraordin

ä

ra kostnader................................          5

R

Ö

RELSERESULTAT   ................................... "...

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna ...................          6

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT                                    7

!

3elopp i Mkr

1991

1990

1989

83,6

65,8

51,6

59,9

38,5

27,5

-     0,1

-     2,7

-      1,0

-     9,4

-     8,2

-     6,5

93,0

147,0

180,5

-   79,3

-    19,9

-     4,9

-

-   20,0

-

-

-

-   20,0

-     4,6

-

-

200,5

72,0 128,5

143,1

85,3 57,8

227,2

-   55,3 171,9

168

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

BALANSRÄKNING

TILLGÅNGAR

Likvida medel   .......................... 

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande placeringar                          

Fordringar f

ö

r s

å

lda v

ä

rdepapper ...

Intj

ä

nade, ej inbetalade r

ä

ntor samt

l

ö

rutbetalade kostnader m.m.... 

Belopp i Mkr

1991-12-31

1990-12-31

1989-12-31

45,9

124,5

54,7

473,3

163,6

42,4

48,7

23,6

5,8

18,2

11.9

8,9

SUMMA

586,1

323,6

Konvertibla skuldebrev i

noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde  

Aktier i noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde Aktier mot vilka k

ö

poptioner utf

ä

rdats,

anskaffningsv

ä

rde................................ 

Teckningsoptioner, anskaffningsv

ä

rde                        

Investeringar i icke-noterade f

ö

retag,

anskaffningsv

ä

rde................................ 

Inventarier .......................................... 

SUMMA ................... 

SUMMA TILLG

Å

NGAR

203,9

280,0

276,1

2,304,6

2.319,1

1.985,6

56,8

42,9

147,6

1,2

6,2

8,9

239,3

159,0

184,4

0,3

0,4

0,4

2.806,1

2.807,6

2.603,0

3,392,2

3.131,2

2.714,8

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

Skulder l

ö

r k

ö

pta v

ä

rdepapper   ... 

Kortfristiga krediter  ..................... 

Erh

å

llna optionspremier   ............. 

Riskreserv  .................................... 

Upplupna kostnader och 

ö

vriga skulder

Skuld till 1-3 AP-fonderna     ....... 

9 10

4,8

3,3 20,0

5,4 85,3

18,1

4,5 20,0

1,0 72,0

36,6 100,0 14,1 20,0 1,7 55.3

SUMMA SKULDER

118,8

115,6

227,7

FONDKAPITAL

Tillskjutet fondkapital  ................ 

Balanserade vinstmedel .............. 

Arets bokf

ö

ringsm

ä

ssiga nettoresultat

SUMMA FONDKAPITAL   ......... 

SUMMA SKULDER OCH KAPITAL

2,200,0

1.015,6

57,8

2.000,0 887,1 128,5

1.600,0 715,2 171,9

3.273,4 3.392,2

3.015,6 3.131,2

2.487,1 2.714,8

St

ä

llda panter och ansvarsf

ö

rbindelser

Inga

Inga

Inga

169

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

RESULTAT OCH FÖRMÖGENHETSÄNDRING

Belopp i Mkr

1991

Nettoresultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring

till 1-3 AP-fonderna  ................. 

F

ö

r

ä

ndring av orealiserade

vinster/f

ö

riuster ......................... 

Resultat inkl. orealiserade

vinster/f

ö

riuster.......................... 

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av

grundkapitalets k

ö

pkraft ........... 

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till

1-3 AP-fonderna ....................... 

Ö

verf

ö

ring rill 1-3 AP-fonderna     

Underskott/

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande

till realt resultatkrav................. 

143,1 25,0

200,5 - 1.339,0

227,2 263,5

168,1 -    202,9

-         1.138,5

-           225,2

490,7 -     112,6

-                34,8

-                85,3

- 1.363,7 -   72,0

378,1 -   55,3

120,1'

322,8

1.435,7

Fondens kapital enligt traditionell redovisning baserad p

å

 anskaffningsv

ä

rden (se balansr

ä

kningen) ..

Avdrag/till

ä

gg f

ö

r 

ö

verv

ä

rden i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen

Fondens kapital enligt redovisning

baserad p

å

 marknadsv

ä

rden  .............................. 

Tillskjutet kapital   ............................................. 

Erforderiig avs

ä

ttning f

ö

r att

kompensera inflationen ...................................... 

Underskott/

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav ..

1991-12-31

1990-12-31

1989-12-31

3.273,4

3.015,6

2.487,1

-    365,1

-    390,1

948,9

2.908,3

2 625,5

3.436,0

- 2.200,0

- 2.000,0

- 1.600,0

-    746,1

-    543,2

-    318,0

82,3

1.518,0

-      37,8"

Ber

ä

kningen 

ä

r starkt beroende av vid vilken tidpunkt under dagen den 30 december b

ö

rskursen m

ä

ts. Anv

ä

ndes sista betalkurs blir resultatet 46 Mkr b

ä

ttre och 

å

rets underskott i f

ö

rh

å

llande till realt resultatkrav -74 Mkr medan motsvarande resultat f

ö

r hela den period fonden verkat Inneb

ä

r att den har fyllt resultatkravet.

170

FÖRMÖGENHETSSTÄLLNING EFTER REALA PRINCIPER

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

TILLG

Å

NGAR

Likvida medel   ................................. 

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande placeringar .... 

Fordringar f

ö

r s

å

lda v

ä

rdepapper .... 

Intj

ä

nade, ej Inbetalade r

ä

ntor samt

f

ö

rutbetalade kostnader m.m........... 

SUMMA............................................. 

Konvertibla skuldebrev i

noterade f

ö

retag, marknadsv

ä

rde ... 

Aktier i noterade f

ö

retag, marknadsv

ä

rde Aktier mot vilka k

ö

poptioner utf

ä

rdats,

marknadsv

ä

rde ................................ 

Teckningsoptioner, marknadsv

ä

rde ................... 

Investeringar i icke-noterade f

ö

retag                  

Inventarier........................................ 

SUMMA ............................................ 

SUMMA TILLG

Å

NGAR.................... 

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

Skulder f

ö

r k

ö

pta v

ä

rdepapper ........ 

Kortfristiga krediter.......................... 

Erh

å

llna optionspremier   ................ 

Riskreserv ........................................ 

Upplupna kostnader och 

ö

vriga skulder ..

Skuld till 1-3 AP-fonderna   ............ 

SUMMA SKULDER............................ 

FONDKAPITAL

Uppindexerat fondkapital  ............... 

Ackumulerat 

ö

verskott 1

f

ö

rh

ä

llande till resultatkrav ............. 

Arets underskott/

ö

verskott

i f

ö

rh

ä

llande till resultatkrav ........... 

SUMMA FONDKAPITAL  .................. 

SUMMA SKULDER OCH KAPITAL 

St

ä

llda panter och ansvarsf

ö

rbindelser ...

Belopp i Mkr

1991-12-31

1990-12-31

1989-12-31

45,9

124,5

54,7

473,3

163,6

42,4

48,7

23,6

5,8

18,2

11,9

8,9

586,1

111,'

323,6

105,9

171,3

256,1

2.048,0

2.041,2

2.921,3

47,3

40,5

185,0

0,2

5,1

4,7

239,3

159,0

184,4

0.3

0,4

0,4

2.441,0

2.417,5

3.551,9

3.027,1

2.741,1

3.663,7

4,8

18,1

36,6

-

-

100,0

3,3

4,5

14,1

20,0

20,0

20,0

5,4

1,0

1,7

85,3

72,0

55,3

118,8

115,6

227,7

2.946,1

2.543,2

1.918,0

82,3

1.518,0

1.195,2

-    120,1

- 1.435,7

322,8

2,908,3

2.625,5

3.436,0

3.027,1

2.741,1

3.663,7

Inga

Inga

inga

171

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

REDOVISNINGS- OCH VÄRDERINGSPRINCIPER

I balansr

ä

kningen upptages tillg

å

ngarna till anskaff­ningsv

ä

rde, i vilket inr

ä

knas eriagt courtage och v

ä

r­depappersskatt. Befarade, men ej definitivt konstate­rade f

ö

riuster har ej p

å

verkat anskaffningsv

ä

rdena.

F

ö

r noterade v

ä

rdepapper har marknadsv

ä

rdet be­r

ä

knats efter l

ä

gsta betalkurs, eller om betalkurs saknas, k

ö

pkursen sista b

ö

rsdagen 1991. Erh

å

llna premier mot utf

ä

rdade k

ö

poptioner ing

å

r i l

ö

senv

ä

r­det/marknadsv

ä

rdet f

ö

r de aktier mot vilka k

ö

p­optioner utf

ä

rdats. Om betalkursen

ä

r l

ä

gre

ä

n l

ö

sen­kursen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta be­talkursen.

Marknadsv

ä

rde f

ö

r investeringar i onoterade f

ö

retag 

ä

r om

ö

jligt att ber

ä

kna p

å

 ett r

ä

ttvisande s

ä

tt. Det har uppskattats till anskaffningsv

ä

rdet. 11989 

å

rs bokslut gjord avs

ä

ttning till riskreserv kvarst

å

r.

Den traditionella redovisningen, baserad p

å

anskaff­ningsv

ä

rden, har kompletterats med redovisning en­ligt s.k. reala principer. D

ä

 har anskaffningsv

ä

rdena f

ö

r tillg

å

ngar ersatts av marknadsv

ä

rden enligt ovan och det tillskjutna fondkapitalet uppindexerats med den ackumulerade k

ö

pkraftsf

ö

riusten. K

ö

pkraftsf

ö

r­lusten defineras som f

ö

r

ä

ndringen av konsument­prisindex.

Resultatet, s

å

som det visas p

å

 sidan 9, visar att Mel­lansvenska l

ö

ntagarfonden inte uppn

å

dde det av­kastningskrav, som lagen om l

ö

ntagarfonder st

ä

ller p

å

 l

ö

ntagarfondernas f

ö

rvaltning. Ber

ä

kningen 

ä

r dock starkt beroende av vid vilken tidpunkt under da­gen den 30 december b

ö

rskursen m

ä

ts. Anv

ä

ndes sista betalkurs, sista b

ö

rsdag 1991 har Mellansvenska l

ö

ntagarfonden inte uppn

ä

tt avkastningskravet f

ö

r 

å

ret men v

ä

l f

ö

r hela den period fonden verkat.

ÖVRIGA NOTER

NOT 1 R

Ä

NTEINT

Ä

KTER

Av r

ä

nteint

ä

kterna utg

ö

r 13,1 Mkr(15,6Mkr)r

ä

ntorp

å 

konvertibler medan resterande belopp avser f

ö

rvalt­ning av likvida medel.

NOT 2

_______ F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER___ 

F

ö

rvaltningskostnaderna

utg

ö

rs av                                                    1991          1990          1989

L

ö

n och ers

ä

ttning till styrelse och verkst

ä

llande

direkt

ö

r   .....................        0.9      1,0       0,9

Ö

vriga l

ö

ner och arvoden . 2,0      1,8       1,5

L

ö

nebikostnader.........        1,5      1,3       1,0

Konsultkostnader........        2,0      1,7       1,1

Revisionsarvoden ............. 0,4      0,2       0,2

Hyra   ..........................        1,0       07       0,6

Avskrivningar .............        0,3      0,3       0,3

Ö

vriga kostnader   .....        1,3      1,2       0.9

Summa   .......................         9,4        8,2        6,5

NOT 3

_________ REALISATIONSVINSTER_____ 

Realisationsvinster

har uppst

å

tt genom             1991        1990       1989

F

ö

rs

ä

ljning av aktier ..       76,3      87,3     165,6

F

ö

rs

ä

ljning av aktier till f

ö

ljd av utf

ä

rdade

k

ö

poptioner ................         7,9      40,6        4,7

F

ö

rs

ä

ljning av konvertibler  0,1      4,3        4,0

F

ö

rs

ä

ljning av

teckningsoptioner.......           -         3,5        4,0

Erh

å

llna premier f

ö

r ej

l

ö

sta k

ö

poptioner........         8,7       11,3   2,2

Summa.........................        93,0     147,0     180,5

NOT 4

________ REALISATIONSF

Ö

RLUSTER___ 

Realisarionsf

ö

rluster

har uppst

å

tt genom             1991       1990       1989

F

ö

rs

ä

ljning av aktier...        61,8        9,3    1,9

F

ö

rs

ä

ljning av aktier till f

ö

ljd av utf

ä

rdade

k

ö

poptioner .................         4,8        -          -

F

ö

rs

ä

ljning av

teckningsoptioner.......         5,6        4,6      

F

ö

rs

ä

ljning av konvertibler        6,9        4,7              

F

ö

riust vid konkurs i

onoterat f

ö

retag  .........         0,2        1,3        3,0

Summa.........................        79,3       19,9        4,9

172

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

ÖVRIGA NOTER

NOT 5

_______ EXTRAORDIN

Ä

RA KOSTNADER_ 

Till f

ö

ljd av riksdagsbeslut 

ö

vertas f

ö

rvaltningen av Mellansvenska l

ö

ntagarfondens tillg

å

ngar och skulder av en awecklingsstyrelse. Som en f

ö

ljd av denna omorganisation har anst

ä

llningkontrakten med Mellansvenska l

ö

ntagarfondens anst

ä

llda upp­sagts varvid klausuler om avg

å

ngsvederlag utl

ö

sts. Kostnaderna f

ö

r dessa j

ä

mte

å

terst

å

ende hyra under kontraktstiden f

ö

r kontoret i Borl

ä

nge ansetts som extraordin

ä

ra. L

ö

ner under upps

ä

gningstiden ing

å

r inte eftersom de anst

ä

llda p

å

aweckllngsstyrelsens beg

ä

ran skall fullf

ö

lja sina arbetsuppgifter.

NOT 6 

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AP-FONDERNA

Fonden har lyft f

ö

ljande belopp;                 Mkr

1984-1990   .....................................      2.000

1991...................................................        200

Summa .................................     2.200

Disponibelt, ej lyft belopp 1991-12-31                           1.252

De kapitalbelopp som fonden lyft uppr

ä

knas med In­flationen m

ä

tt enligt konsumentprisindex fr

ä

n och med den tidpunkt de lyfts. Avkastningskravet utg

ö

r 3% p

å

 det uppr

ä

knade v

ä

rdet.

Konsument-     Infl lusterat    Avkastnings-

Datu.T) for                Belopp    prisindex (or   kapitaI3i/l3    krav 199]

lyftning                           Mkr        m

å

naden     1991  

   Mkt          Mkr

1991-01-01     * 2.543                           213,9        2.744                   82,3

1991-04-02  100        227,1    102        2,3

1991-10-04   100        230,1    100        07

1991-12-31        2.743           230,8      2.946         85,3

Nuv

ä

rde 1991-01-01 av belopp lyfta 1984-1990.

Arets avs

ä

ttning f

ö

r att h

å

lla det erh

å

llna kapitalet in­flationsskyddat uppg

å

r till 203 Mkr.

NOT 7 BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

Det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultat ger inte en fullst

ä

n­dig bild av hur fondens kapital f

ö

rvaltas under 

å

ret.

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen kan n

ä

mligen ha 

ö

kat eller rhinskat i v

ä

rde j

ä

mf

ö

rt med v

ä

rdet vid f

ö

reg

å

ende 

å

rsskifte eller j

ä

mf

ö

rt med anskaffningsv

ä

rdet f

ö

r de v

ä

rdepapper som k

ö

pts under 

å

ret. Under 1991 

ö

ka­de v

å

r portf

ö

lj av noterade v

ä

rdepapper p

å

 detta s

ä

tt med 25 Mkr i v

ä

rde (under 1990 -1.339 Mkr). Huru­vida v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen vid

å

rsskiftena blir verklig vinst eller f

ö

rlust beror p

å

 hur v

ä

rdena f

ö

r

ä

ndras fram till dess v

ä

rdepapperen s

ä

ljs. V

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen 

ä

r d

ä

rf

ö

r os

ä

ker medan det redovisade resultatet 

ä

r entydigt.

NOT 8 INVESTERINGAR 1 ICKE-NOTERADE F

Ö

RETAG

Vid v

å

ra investeringar i icke-noterade f

ö

retag 

ä

r total­beloppet det mest intressanta, medan valet mellan aktier eller konvertibler 

ä

r en l

ä

mplighets- eller f

ö

r­handlingsfr

å

ga. Vi redovisar d

ä

rf

ö

r investeringarna per f

ö

retag.

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden

ä

ger samtliga aktier i Mellanfonden F

ö

rvaltning AB. Bolaget har ett aktie­kapital p

å

 50.000 kronor som redovisas under denna rubrik. Bolaget har ej bedrivit n

å

gon verksamhet.

NOT 9

_________ KORTFRISTIGA KREDITER____ 

Fonden har beviljats en r

ä

kningskredit p

å

 50 Mkr samt en kortfristig kredit med beviljad l

ä

nevolym p

å 

120 Mkr. Ingen av krediterna var utnyttjad vid bok­slutstillf

ä

llet.

NOT 10

_______ ERH

Å

LLNA OPTIONSPREMIER__ 

Under 1991 har 15,7 Mkr erh

å

llits som premier f

ö

r ut­f

ä

rdade k

ö

poptioner. Av detta belopp avser 3,3 Mkr vid 

å

rsskiftet alltj

ä

mt g

ä

llande oprioner. Resterande 12,4 Mkr j

ä

mte 4,5 Mkr, som vid f

ö

reg

å

ende 

å

rsskifte redovisades som erh

å

llna premier f

ö

r d

å

 g

ä

llande optioner, avser premier f

ö

r optioner som har f

ö

rfallit under 

å

ret eller lett till att vi s

å

lt aktier. 1 b

å

da de sist­n

ä

mnda fallen redovisas resultatet under realisa-tionsvinster/realisationsf

ö

riuster. l

ä

mf

ö

r 

ä

ven not 3 och 4.

173

Skr. 1992/93:11 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

AKTIER, Al- OCH All-LISTAN

Foretag

Skandia ................................      1

Proventus B     2.833.500 . 

pref 1.300.000 ....      4
[REDACTED_EFTERNAMN]

Volvo .. 

Stora ..................... 

Investment AB Bahco

SCA .... 

Argonaut

AGA ... 

Korsn

ä

s

Marieberg

NK ......... 

Sk

å

nska ............... 

SHB index 1.355.000 stam     250.000

Catena ................. 

SSAB .................... 

Sk

å

ne-Gripen bonus

Garphyttan .......... 
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &[REDACTED_EFTERNAMN]

ESAB .................. 

SKF ..... 

Sydkraft .

NEA .... 

Ratos . 

Incenrive Arcona  ...

Geveko SIAB ....

Trygg-Hansa-SPP

Gota ................ 

Programator IM I

Hennes & Mauritz

SILA ................. 

31 decer

nber 1991

»

ntal aktier

F

ö

r

ä

ndring 1/1 -31/12

Marknadsv

ä

rde tkr

Fondens aktiekapital

andel i % av rostv

ä

rde

.344 000 .133.500

-1-      94.000

.+ 1.200.600

-1- 40.000

231.168 171.978

1,8 4,9

1,8 2,8

.454.000 470.500

-1-

184.000 55.000

157.883 146.475

0.7 0,6

O.I 0,5

321.000 264.400

-F

95.000 82.400

75.435 71.652

0,5 2.5

0,7 1.7

730.700 .525.200

-

30.590 82.550

69.957 63.708

0,4 2,3

0,2 1,3

200.000 530.000

58.600 57.640

0,4 1.0

0,1 0,8

709.000 .015.000

+

109 000

54.220 50.750

2,5 5,2

1,0 6,0

340.000 .605 000

+

140.000 " 27.000 158.430

46.650 42.293

0,3 0,9

0,2 0,3

825.000 330.000

-F

625.000 2' 134.350

39.600 36.600

2,6 1,2

2,6 1,1

705.000 312 300

-1-

260.000

35.955 35.915

2.1 7,0

4,5 7,0

.000.000 176.800

-F

60.000

34.500 32.196

2,8 2,1

1,1 1,5

320.000 200.000

-F 

+

39.000 64.000

30.080 28.400

0,3 0,2

0,0 0,2

210.000 260.000

23.100 18.720

10,9 1,0

6,3 0,3

125.000 240.000

-F

125 000

17.250 15.615

0,2 2,7

0,2 2,2

170.000 328.600

_

10.000

13.400 12.842

4,2. 2,0

1,6 1,1

120.000 327.820

-F

50.000 20.260

12.600 10.135

02 0,5

0,1 0,6

793.000 100.000

-F

250.000

9.119 8.000

5,8 0,5

2,1 0,2

15.000 418.800

:

115.000 5.000

7.125 6.933

0,2 1,2

0,1 0,9

" Fondemission 1:1 (200.000 aktier varav 60.000 s

å

lts). '' Varav 516.724 via konvertering.

174

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

F

ö

retag                                         Antal aktier      F

ö

r

ä

ndring              Marknadsv

ä

rde Fondens andel i *. av

1/1-31/12 tkr      aktiekapital         r

ö

stv

ä

rde

FFNS ....................................      173.000                                            6.574            2,1            0,6

Andersons ................................ 493.000 -F        5.000                     5.916            7,1            4,4

Scandiaconsult......................... 400.000                                            5.200            6,9            6,9

Avesta ..................................      188.000                                            4.042            0,2            0,2

Forsheda .............................         36.800                                            2.944            2,1            1,0

Svenska Kredit ....................      120.000  -      50.000                      1.800            1,2            1,2

BGB .......................................... 140.000 -    285.400                        1.400            0,5            0,5

Regnb

å

gen  ..........................        83.334                                                708            0,8            1,5

OTC-LISTAN OCH 0-LlSTAN SAMT ÖVRIGA INOFFICIELLA NOTERINGAR

Frontline ............................... 2.204.000 -F      14.000                  149.872            9,5            9,5

Kinnevik ................................... 460.010 +     122.000                    62.442            1,6            0,3

Hadronen  ................................ 150.000 -F     100.000                    22.200           2,1            2,1

Edata ........................................ 165.000  -F     94 000                   18.150            6,4            3,1

Sea-Link .................................. 300.000                                          10.540            1,4            0,7

Midway Holding .......................... 28.400 -F       19.000"                   6.248            3,2            5,2

Svenska Energin

ä

t...................... 12.750 -F      12.750                      5.674            1,7            1,8

International Credit ................ 175.000                                            4.288            4,4            4,4

Reinhold City ........................... 230.000                                            3.680            1,7            0,9

Str

å

lfors ..................................... 42.000                                            3.108            0,8            0,5

Cominvest................................ 591.400                                            2.513            6,4            3,5

El

ä

nders  .................................... 50.000 -F        1.400                      2.371            3,2            1,5

Reinhold Syd .............. 

.. 

250.000

1.500

3,4

1,8

NLK-Celpap ............................... 50.000 -F      50.000                         350            1,5            0,5

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE                                                             2,048.014

SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE                                               2.304.605

" Varav 16.720 via konvertering.

175

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

AKTIER MOT VILKA KÖPOPTIONER UTFÄRDATS

Foretag                                                             Antal aktier                     F

ö

r

ä

ndring L

ö

senv

ä

rde/                Fondens andel I % av

1/1-31/12 marknadsv

ä

rde      aktiekapital          r

ö

stv

ä

rde

Skandia.................................          132.000              -F 117.000 23.751               0,2               0,2
[REDACTED_EFTERNAMN]   ............................          131.000              -F   72.000 15.222               0,0               0,0

Nordbanken   .......................         200.000              -F 200.000  5.264               0,1               0,1

Volvo   .................................            10.000              +    10.000 3.162               0,1                0,0

SUMMA L

Ö

SENV

Ä

RDE/MARKNADSV

Ä

RDE                                                                             47.399

SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE                                                                                        56.856

Premier f

ö

r utst

ä

llda optioner ing

å

r i l

ö

senv

ä

rdet/marknadsv

ä

rdet.

D

ä

r betalkursen 

ä

r l

ä

gre 

ä

n l

ö

senkursen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta betalkursen.

TECKNINGSOPTIONER

F

ö

retag

SKF....................... 

Antal tecknings­optioner

43.500

F

ö

r

ä

ndring 1/1-31/12

-     6.500

Marknadsv

ä

rde tkr

204

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

204 1.193

KONVERTIBLA SKULDEBREV OCH VINSTANDELSBEVIS

Foretag                                                                             Nominellt

belopp tkr

KONVERTIBLER I NOTERADE BOLAG

Stora.........................................................                        34.948

Bilspedition..............................................                        13.390
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &[REDACTED_EFTERNAMN].................................                         7.686

Pronator   ................................................                         7.000

KONVERTIBLER/F

Ö

RLAGSL

Å

N 1 INOFFICIELLT NOTERADE BOLAG

Solitair   ...................................................                         6.969

Midway Holding, f

ö

riagsl

å

n.....................                         4.700

KONVERTIBLA VINSTANDELSBEVIS MM.

Mo & Domsj

ö

   .............................................................. 152.600 st

Industriv

ä

rden............................................................... 41.275 st

Havsfrun ........................................................................ 10.000 st

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

F

ö

r

ä

ndring 1/1 -31/12

-    1.160

1.000

-   47.400 -F    10.000

Marknadsv

ä

rde tkr

41.990 13.658

9.992 2.590

3.554 3.290

23.653 6.216

950

105.893 203.919

176

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

INVESTERINGAR I ICKE-NOTERADE FORETAG

Foretag

Antal aktier

Investment AB Helikon................ 

1.000.000

Aros Center................................ 

.................... 

Graningeverken  ........................ 

............... 

6.330

Design-Funktion.......................... 

............. 

87.109

Hyrmaskiner Skåne   .................. 

26.067

Norden Pac International (f.d.Norden)                    

371.250

Pusslet Fastigheter...................... 

18.700

Engros AB Ferro   ....................... 

48.000

Vargön Alloys   .......................... 

............. 

59.500

Lerdalshöjden............................. 

128

Södertuna Slott........................... 

35.000

ICB Shipping.............................. 

............. 

11.250

S. Bäckmans Byggnad   .............. 

-

Fiberbetong Produkter................. 

............... 

1.230

SEA Swedish-Asian Security Export                       

100

SUMMA ANSKAFFNINGSVÄRDE

Avgår riskreserv enligt separat post i balansräkningen

SUMMA MARKNADSVÄRDE

Nominellt bel

ö

pp tkr

Anskaffningsv

ä

rde tkr

20.000 50.000

50.470 50.000

3.165 8.711

44.109 26.711

2.261 371

14935 14.341

11.870 1.200

11.558 7.685

10.600 4.366

4.650 4.366

3.500 112

3.500 2.030

2.000 1.618

2.000 1.875

10

1.010

239.240

- 20.000

219.240

SAMMANFATTNING

-

Noterade värdepapper

-

Onoterade värdepapper TOTALT MARKNADSVÄRDE

-

Noterade värdepapper

-

Onoterade värdepapper TOTALT ANSKAFFNINGSVÄRDE Avsatt till riskreserv

DOLD RESERV

2.201.510 219.240

2.566.573

__ 239.240

2.420.750

2.805.813 -F 20.000

- 365.063

12   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

177

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

Bori

ä

nge den 3 februari 1992 MELLANSVENSKA L

Ö

NTAGARFONDEN

B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf

ö

rande

Sune Ekb

å

ge

Vice ordf

ö

rande

Kurt Belin Sven lohansson B

ö

rje Sturk

Villy Bergstr

ö

m Folke K

ä

llberg

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

/Lennart L

å

ftman

Verkst

ä

llande direktor

V

å

r revisionsber

ä

ttelse har avgivits den 5 februari 1992.

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukt. revisor

Lars lernberg

Aukt revisor

Ingvar Gulln

ä

s 

Fd landsh

ö

vding

178

REVISIONSBERÄTTELSE

Undertecknade, som av regeringen förordnats att så­som revisorer granska Fjärde löntagarfondstyrelsens förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för perioden 91.01.01 -91.12.31.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåt­gärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löntagarfondstyrelsens för­valtning.

Borlänge den 5 februari 1992

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]      Lars lernberg       Ingvar Gullnäs

Aukt. revisor

Aukt revisör

Fd landshövding

Skr. 1992/93:1! Bilaga 7

179

Skr.

1992/93:18

Bilaga 7

FLER

Å

RS

Ö

VERSIKT

Belopp i Mkr

91-12-31

90-12-31

89-12-31

88-12-31

87-12-31

8(12-31

Tillskjutet kapital ........... 

2.200

2.000

1.600

1.400

1.200

1.093

Innehav i icke-noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde.. 

219

139

164

149

76

93

Innehav i noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde.. 

2.202

2.258

3.367

2.521

1.547

1.226

Dito, anskaffningsv

ä

rde . 

2.567

2 648

2.418

1.816

1.449

894

Differens ("dold reserv") 

- 365

- 390

949

685

78

322

R

ö

relseresultat................ 

143

200

227

289

304

212

Ackumulerad avkastning till

1-3 AP-fonderna ............ 

338

253

181

126

80

42

Aff

ä

rsv

ä

rldens generalindex ..

917,6

870,0

1.262,0

1.013,8

667,5

724,5

Konsumentprisindex   ..... 

230,8

213,9

192,8

180,9

170,7

162,3

180

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

D

Fondens eget

kapital

Mkr

Infl.justerat

kapital

Mkr

Erhållet

kapital

Mkr

1985 1985 1985 1986 1986 1986 1987 1987 1987 1988 1988 1988 1989 1989 1989 1990 1990 1990 1991 1991 1991 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-3]

181

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

Ackumulerat

rörelseresultat

Mkr

Ackumulerad avkastning till 1-3 AP-fonderna Mkr

1984 1985 1985 1985 1986 1986 1986 1987 1987 1987 1988 1988 1988 1989 1989 1989 1990 1990 1990 1991 1991 1991 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31

182

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

ICKE-NOTERADE FÖRETAG

KORTFATTADE UPPGIFTER OM DE ICKE-NOTERADE FÖRETAG 1 VILKA FONDEN ÄR DELÄGARE

Företag

Engagemang Mkr

övriga delägare

Verksamhet

Investment AB Helikon

50,5

Marieberg Nordfonden Volvo m.fl.

Investmentbolag

Aros Center

50,0

Paul Anderson Industrier AB, Handelsbanken

Fastighetsförvaltning

Graningeverken

44,1

Skånska m.fl.

Skogsindustri, produktion och distribution av elektrisk kraft

Design-Funktion

26,7

DesignFunktion, Norge Isku, Finland

Produktion av kontors- och laboratoriemöbler i Åtvida­berg, Osby och Alvesta.

Hyrmaskiner Skåne

14,9

Gjert Bjerlander Ingemar Bokander Leif[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Uthyrning av maskiner, bodar och kontorsmoduler inom byggnadsindustrin.

Norden Pac Intemational (f.d. Norden)

14,3

Aritmos, Peab,

Gorthon, Gadelius,

Nordenanställdas

stiftelse,

Hans Eriandsson

Tubfyllnadsmaskiner och tubfyllnadssystem

Pusslet Fastigheter

11,6

Stelsaeter AB Inventrix Bo[REDACTED_EFTERNAMN] Leif och Kent[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl.

Äga och förvalta fastigheter främst inom Bergslagen.

Engros AB Ferro

7,7

Enskilda järn­handelsföretag[REDACTED_EFTERNAMN] & Beving

Äga och utveckla företag som marknadsför och distribuerar varor och tjänster till slutförbrukare.

Va'"'in Alloys

4,6

Ingemar Widell Göran Löfquist Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Framställning av ferrokrom och ferrokisel med avsättning främst till producenter av rostfritt stål

Styrelse­representant

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart Låftman

Raoul Hasselgren

Olle

Darenberg Erik Frostberg

Lennart Låftman

)[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Antal anställda'

Nybildat

.123

326

30

200

0,5

319

183

Skr. 1992/93:18 Bilaga 7

ICKE-NOTERADE FÖRETAG

4,4

Foretag

Lerdalsh

ö

jden

Engagemang

Mkr            

ö

vriga del

ä

gare

Activum Fastighets­utveckling

Fastighet i R

ä

ttvik uthyrd till Scandic Hotel.

Styrelse-representant

Antal anst

ä

llda

Omsattn Mkr

0,5

S

ö

dertuna              3,5           S. Carstensen

Slott                                       Utvecklings AB

Arne Farestveit, Norge Trygg-Hansa m.fl.

Bedriver hotell och            lan

konferensservice i 1600-tals    Stephansson slott s

ö

der om Gnesta.

30

17

S. B

ä

ckmans Byggnad

2,0

Familjen B

ä

ckman

Bygga och f

ö

rvalta fastigheter i Sala-regionen.

66

12

Ca 200 privatpersoner      Tanksj

ö

fart

ICB Shipping

Fiberbetong Produkter

SEA

Swedish-Asian Security Export

2,0 1,9

1,0

Familjen B

ä

ckman Innovationsteknik Torgny St

å

l

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Exploatera och vidare­utveckla fiberbetongteknik p

å

 licens fr

å

n Innovations­teknik.

Konsultativ verksamhet inom bevakning och s

ä

kerhet.

Erik Frostberg

150-4.5

IPrel. 1991 

)1990

184

Nordfonden

(femte löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 1991

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

Verkställande direktören om året 1991

Nordfondens sista år är tillända. Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], fondens verkställande direktör, ger i den här intervjun sin syn på det avslutande året och fondens verksamhet.

1991 vilka händelser har påverkal börsutvecklingen starkast?

Under året har en lång rad politiska händelser berört den svenska aktiemarknaden. I kommenta­rerna till de två senaste årsredovisningarna har jag pekat på det oroliga världsläget och dess betydelse Ibraktiemarknaden, 1991 har bara förstärkt den bil­den. USA:s och dess allierades ingripande i Irak/ Kuvifait-kriget, utvecklingen i Östeuropa inklusive det sönderfallande Sovjetunionen, fastighets- och

finanskraschen här hemma, regeringsskiftet alla händelser som enskilt är mäktiga nog att påverka marknaden.

Hur har utvecklingen under årel påverkat fondens verksamhet?

Redan i början av 1990 frångick vi vår tidigare full­placeringsstrategi och sedan dess har vår likviditet varit cirka 2025% eller en miljard av de totala till­gångarna. Dessa medel har varit placerade på pen­ningmarknaden och har där under året haft en god förräntning, drygt 12%.

Det avgörande skälet för oss att lämna fullplace­ringsstrategin kan hänföras till vår negativa syn på marknadsutvecklingen. Börsåret 1991 är belysande för problematiken. Från januari och fram till och med halvårsskiftet steg börsen med 30% för att sluta med ett plus på 5,4%. Vår höga likviditet bidrog där­med till att höja totalavkastningen för Nordfonden.

Nyinvesteringar och omplaceringar under året har annars präglats av vår strävan att försöka öka avkastningen på portföljen. För att uppnå detta önskemål har vi därför valt att placera i foretag som befinner sig tidigt i konjunkturcykeln, exempelvis SSAB, Incentive och Sandvik.

Har den strategi Nordfonden arbetat efter varit lyckosam?

Det är alltid svårt att bedöma sitt eget arbete och min uppfattning är att det är ägarna som skall uttala sig om det konkreta resultatet.

Om vi däremot ser på verksamheten mer övergri-

186

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

pande tycker jag gott man kan notera att vi har klarat oss bra, i förhållande till banker och andra placerare. Lägg därtill att vi klarat detta med en mycket liten organisation. Mätt, enligt RFV:s metod, var fondens avkastning på förvaltade medel 3,7%. Under perioden 19841990 har fonden som tidigare redovisats utvecklats bättre än general­index.

Har Nordfonden varit en institutionell placerare eller en partner?

Avsikten med vår verksamhet har varit att tillföra näringslivet riskkapital på ett sådant sätt att pro­duktion och sysselsättning stimuleras.

Våra engagemang i de stora börsbolagen har varit så förhållandevis begränsade att vi kan karakterise­ras som vilken institutionell placerare som helst. I de onoterade företagen däremot har våra engage­mang varit av en helt annan karaktär. Där har vi aktivt och konkret försökt att bidra till en positiv utveckling.

Vår roll som placerare av riskkapital bland onote­rade företag kommer tyvärr sannolikt inte att över­tas av någon annan. Vilka konsekvenser detta kom­mer att få är svårt att förutspä, men klart är att bankernas agerande under överskådlig tid kommer att kännetecknas av en mycket stram utlånings­politik vilket kommer att verka hämmande på hela den ekonomiska återhämtningen. Och visst känns det tråkigt att fondens aktiva period är över, nu när riskkapital kommer att behövas i långt större utsträckning än vid något tidigare tillfälle i fondens historia.

Vad har Nordfonden betytt för den enskilde löntagaren?

Jag tror att de flesta hoppats att fonden skulle bidra till att säkra pensionen, men det finns också lönta­gare som varit mer aktiva och kontaktat oss under året.

Efter regeringsskiftet har intresset ökat och vi har fått en hel del förfrågningar från oroliga löntagare om vad som skall hända med deras medel. Och jag kan inte svara annat än att det är min förhoppning att fondernas samlade kapital verkligen kommer att kvarstanna i pensionssystemet.

Nordfonden upphör formellt att existera från

och med den 1 januari 1992.

Hur kommer avvecklingen att genomföras?

Den frågan kan bara den nya avvecklingsstyrelsen svara på. Vi har inte fått någon information. Mitt arbete upphör i och med 1991 års utgång. Med ett undantag; jag har ansvar för upprättandet av års­bokslutet.

Jag vill i samband med att jag avslutar mitt arbete passa på och tacka all personal, fackliga- och andra organisationer samt de företag vilka varit engage­rade i våra aflarer, för några mycket stimulerande år.

Stockholm den 3 januari 1992

187

Skr. 1992/93:1! Bilaga 8

Fem år i siffror

1987

1988

1989

1990

1991

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

Tillskott av grundkapital under året

691

516

558

594

0

Tillskott av grundkapital, ackumulerat

1.784

2.300

2.858

3.452

3.452

Grundkapitalets nuvärde vid årets slut

1.919

2.569

3.323

4.323

4.665

(uppindexerat med konsumentprisindex)

Portföljomsättning

1.935

1.883

1.848

1.310

971

 därav köp

1.356

1.252

1.131

562

563

 därav försäljning

579

631

717

748

408

Värdepappersportfölj, anskaffningsvärden

2.082

2.856

3.566

3.643

4,033

Värdepappersportfölj, marknadsvärden

2.052

3.715

5.028

3.226

3.317

Dold reserv

-    30

-F   859

+ 1.462

-   417

-   716

Aktieutdelning

32

59

93

100

106

Realisationsvinster, netto

147

154

295

262

244

Rörelseresultat

182

218

401

457

458

Överföring till 13 AP-fonderna

48

73

98

128

140

Överföring till 13 AP-fonderna, ackumulerat

90

163

261

389

529

Skr. 1992/93: U Bilaga 8

Portfölj om sättning.

Värdepappersportfölj, marknadsvärde.

Rörelseresultat.

Därav försäljning Därav köp

1987       1988       1989        1990        1991

1987        1988        1989        1990       1991

NORDFONDENS MEDELSRAM, TOTALT REKVIRERAT BELOPP t.o.m 1991, 3.452 Mkr.

Årsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvid eftersläpning, 1 jan. Ackumulerad summa att erhålla Årets likviditetsram (rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, 31 dec.

Startår

1984

1985

1986

1987

1988

1989

1990

1991

Mkr

Mkr

Mkr

.VIkr

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

400

436

466

482

516

558

594

0

0

92

285

209

0

0

0

0

400

528

751

691

516

558

594

0

308

243

542

691

516

558

594

0

92

285

209

0

0

0

0

0

189

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

rorvaltmngsberattelse

Femte löntagarfond­styrelsen arbetar under namnet Nordfonden. Fondstyrelsens kansli ligger i Härnösand och ett operativt kontor finns i Stockholm. Förutom verkställande direktören finns tre heltids-och en halvtidsanställd.

LÖNTAGARFONDSTYRELSERNA AVSKAFFAS Genom    riksdagens   beslut   har   löntagarfond­styrelserna avvecklats vid årsskiftet 1991/92.

Enligt riksdagsbeslut överföres tillgångarna till förvaltning av en avvecklingsstyrelse, som under tiden fram till dess att tillgångarna helt utskiftas skall förvalta tillgångarna.

Med anledning av den beslutade avvecklingen har årets bokslut belastats med avvecklingskostnader.

190

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

RESULTAT Verksamheten gav för året ett bokföringsmässigt överskott av 458 Mkr (457 Mkr).

Den totala vinsten, inklusive minskningen i dolda reserven, uppgick till 153 Mkr (förlust 1.423 Mkr).

Från bruttoresultatet avgår överföring till 13 AP-fondstyrelserna med 140 Mkr (128 Mkr).

Det reala resultatet före överföring till 13 AP-fondstyrelserna uppgick till 188 Mkr (1.829 Mkr). Efter överföring uppgick det till 328 Mkr (-1.957 Mkr).

Omplaceringar under året har medfört realisa­tionsvinster med 250 Mkr (262 Mkr). Aktieutdel­ningarna uppgick till 106 Mkr (100 Mkr) och ränte­nettot till 124 Mkr (101 Mkr).

Fondstyrelsens ackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för hela verksamhets­perioden 19841991 uppgick till 561 Mkr (under­skott 232 Mkr).

MEDEL Totalt har Nordfonden sedan starten 1984 till och med 1991 lyft 3.452 Mkr, vilket för Nordfonden är lika med det disponibla beloppet hos Riksförsäk­ringsverket.

LIKVIDITET Vid årets utgång fanns likvida medel, inklusive kort­fristiga placeringar, till ett belopp av 913 Mkr. Skul­der till fondkommissionärer för oreglerade aktie­betalningar uppgick till 8 Mkr. Fondstyrelsen har icke några lån.

Räntor från likviditetsförvaltningen har under året uppgått till-124 Mkr. Den genomsnittliga likvi­diteten har uppgått till 1.016 Mkr. Detta ger en årlig avkastning på 12,2%.

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ Marknadsvärdet uppgick till 3.317 Mkr. Bokförda värdet  inklusive  courtage  och  omsättningsskatt utgjorde 4.033 Mkr, vilket innebär att marknads-

värdet understiger bokförda värdet med 716 Mkr.

Portföljomsättningen under året uppgick till totalt 971 Mkr, fördelat på köp 563 Mkr och försälj­ning 408 Mkr.

Stora köp har under året skett av aktier i Astra, SSAB, Sandvik, United Tankers, Invik & Co.

Stora försäljningar har under året skett i Astra, Skandia, Atlas Copco.

De tio största posterna, räknat efter marknads­värdet per den 31 december 1991, svarar för 56% av aktieportföljens värde och består av aktier i Astra, Volvo,[REDACTED_EFTERNAMN], Korsnäs, Sandvik, Frontline, MoDo, SHB, SCA och Procordia.

I nyemissioner har Nordfonden under året till­skjutit 40 Mkr.

INFLYTANDE OCH RÖSTRÄTT Nordfonden har aktivt medverkat till att bereda till­fälle för lokala fackliga organisationer att genom fullmakt utnyttja 50% av Nordfondens rösträtt.

Under 1991 har Nordfonden närvarit och utövat rösträtt vid 40 st bolagsstämmor varav de lokala fackliga organisationerna utnyttjat sin möjlighet vid 30 st bolagsstämmor.

STYRELSE Sty relsen består av nio ordinarie ledamöter och fyra suppleanter. Under 1991 har 8 styrelsesamman­träden avhållits och arbetsutskottet har samman­trätt 5 gånger.

191

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

Resulta tr åkningar

(tkr)

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT       ______________________ 1991__________ 1990

105.617

100.011

124.248

100.912

- 6.787

- 6.144

-  212

-  237

250.390

262.210

- 5.974

120

51

- 9.602

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader (Not 1)

Avskrivningar

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Övriga intäkter

Nedskrivning av onoterade aktier (Not 3)

457.800

456.803

- 5.617

452.183

456.803

-139.945

-127.852

312.238

328.951

452.183

456.803

-299.100

-1.879.390

153.083

-1.422.587

-341.576

-406.239

-188.493

-1.828.826

-139.945

-127.852

Rörelseresultat

Extraordinära kostnader (Not 2)

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fonderna överföring till 1-3 AP-fonderna (Not 6) Bokföringsmässigt nettoresultat   .

REALT RESULTAT

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fonderna Förändring av ej realiserade vinster/förluster

Nominellt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster

Överföring till 13 AP-fonderna

Underskott i förhållande till resultatkrav

-328.438

-1.956.678

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

B a lansräkningar

(tkr)

1991

12-31

1990-12-31

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

TILLGÅNGAR

värden

värden

värden

värden

Likvida medel

74.476

74.476

37.329

37.329

Övriga kortfristiga placering;

är

838.594

838.594

944.462

944.462

Förutbetalda kostnader och upplupna

intäkter

26.853

26.853

13.496

13.496

Aktier och kvb (Not 3)

4.030.566

3.314.031

3.640.349

3.222.915

Övriga värdepapper (Not 3)

2.621

2.600

2.621

2.600

Inventarier (Not 4)

362

362

Bostadsrätt (Not 5)

1.800

1.800

2.300

2.300

Summa tillgångar

4.974.910

4.258.354

4.640.919

4.223.464

SKULDER OCH FONDKAPITAL

KORTFRISTIGA SKULDER

Leverantörsskulder

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och förutbetalda

intäkter

Övriga skulder

Reservering för avvecklingskostnader

Skuld till 1-3 AP-fonderna (Not 6)

Summa skulder

129

129

142

142

8.326

8.326

3.297

3.297

627

627

930

930

109

109

79

79

4.917

4.917

139.945

139.945

127.852

127.852

154.053

154.053

132.300

132.300

FONDKAPITAL

Tillskjutet grundkapital (Not 6)

Uppindexerat grundkapital (Not 6)

.Ackumulerat överskott från

föregående år

Ackumulerat underskott/överskott

i förhållande till resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets underskott i förhållande

lill resultatkrav

Summa fondkapital

Summa skulder och fondkapital

3.452.000

3.452.000

4.664.832

4.323.257

1.056.619

727.668

_ 

-232.093

_ 

1.724.585

312.238

328.951

-328.438 4.104.301

_ 

-1.956.678

4.820.857

4.508.619

4.091.164

4.974.910

4.258.354

4.640.919

4.223.464

13   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

193

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

B oks luts kommentarer

REDOVISNINGSPRINCIPER Tillämpade redovisningsprinciper är oförändrade i jämförelse med föregående år.

AVSKRIVNINGAR PÅ INVENTARIER Avskrivningar är beräknade på tillgångarnas ur­sprungliga anskaffningsvärden och baserade på en beräknad ekonomisk livslängd av fem år motsva­rande 20% avskrivning per år.

REALISATIONSVINSTER OCH REALISATIONSFÖRLUSTER Vid beräkning av realisationsvinster och realisa­tionsförluster vid försäljning av aktier har genom­snittsmetoden använts.

REALT RESULTAT Nordfonden har i resultaträkningen en redovisning av det reala resultatet. Allt för långtgående slutsat­ser bör ej dras utifrån den reala redovisningen utan denna bör ses i ett längre tidsperspektiv.

Noter

Not 1.   Förvaltningskostnader (tkr)

1991       1990

I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden till styrelse, VD och övriga anställda med

1.652     1.592

Not 2.

Beräknade kostnader för avveckling av fonden enligt riksdagens beslut.

194

.}

Skr. 1992/93:18

Bilaga 8

Not 3.   Värdepappersinnehav 1991-12-31

Antal

Anskaffnings-

" Marknads-

Kurs         Fondens

ande!

värde kr

värde kr

i %

Kapital

av Röster

NOTERADE AKTIER OCH KVB

VERKSTÄDER (29,4%)

1

Asea Abu

170.000

42.914.561

48.450.000

285

Asea B fr

180.000

40.222.121

50.220.000

279

0,4

0,2

Electrolux B fr

375.000

125.498.525

81.000.000

216

0,5

0,0
[REDACTED_EFTERNAMN] B fr

2.000.000

171.552.005

216.000.000

108

1,0

0,0

Incentive Abu

215.500

32.074.663

29.739.000

138

Incentive B fr

501.000

75.789.260

69.138.000

138

1,0

0,5

Sandvik A bu

200.000

60.488.071

68.400.000

342

Sandvik B fr

305.000

47.715.293

105.225.000

345

0,9

0,5

SSAB A bu

340.000

44.858.354

37.400.000

110

SSAB B fr

375.000

49.554.439

42.375.000

113

2,7

1,8

Volvo B bu

340.000

116.378.925

105.400.000

310

Volvo B fr

390.000

136.155.808

121.680.000

312

0,9

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] (18,0%)

Korsnäs A bu

960.500

94.856.529

103.734,000

108

Korsnäs A fr

80.000

8.504.474

8.800.000

110

Korsnäs B bu

800.000

67.686.760

88.000.000

110

3,3

2,4

MoDo C bu

407.000

113.145.915

63.085.000

155

2,6

0,5

MoDo kvb-C

525.000

170.876.448

81.375.000

155

NcbAbu

13.000.000

27.242.225

9.100.000

0,70     2,4

2,4

SCA Abu

700.000

90.275.868

73.500.000

105

SCA B fr

663.000

65.897.592

62.322.000

94

0,8

1,1

Stora A bu

400.000

117.458.323

94.000.000

235

Stora B fr

60.000

17.382.509

14.100.000

235

0,8

0,8

HANDEL (4,0%)
[REDACTED_EFTERNAMN] & Beving B fr

480.000

57.929.573

37.440.000

78

6,3

4,0

Catena A bu

900.000

94.417.804

43.200.000

48

2,8

2,8

NK stam bu

650.000

45.278.553

32.500.000

50

NK stam fr

360.000

23.276.897

18.000.000

50

5,2

5,96

195

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

Forts. Not 3.

Anskaffnings­värde kr

' Marknads­värde kr

Fondens andel

i % av

Kapital

Röster

FASTIGHETS-OCH BYGGBOLAG (7,8%)

BGB stam bu

727.500

55.618.917

7.275.000

10

2,5

2,5

Klövern A bu

90.400

4.744.875

1.536.800

17

Klövern B bu

1.948.000

100.361.512

31.168.000

16

4,8

1,7
[REDACTED_EFTERNAMN] B bu

900.000

85.737.205

58.500.000

65

1,2

0,3

Platzer B bu

620.000

163.970.915

33.480.000

54

Platzcr B fr

106.000

26.408.792

5.830.000

55

10,1

4,2

Reinhold Syd B bu

230.000

24.530.702

1.380.000

6

3,2

1,6

SIAB Abu

665.200

97.422.718

29.268.800

44

4,0

5,2

Skånska Bbu

670.000

116.350.022

90.450.000

135

0,5

0.3

ÖVRIGA (27,8%)

Astra A bu

680.000

252.084.595

345.440.000

508

0,6

0,7

Euroc Abu

600.000

51.216.291

34.200.000

57

1,7

2,1

Frontline bu

2.355.000

131.764.505

160.140.000

68

10,1

10,1

Invik & Co Abu

67.352

8.226.703

5.590.216

83

Invik & Co A fr

2.075

253.460

172.225

83

Invik & Co B bu

201.574

24.621.237

16.730.642

83

Invik & Co B fr

95.999

11.725.788

7.967.917

83

7,2

3,4

Kinnevik Bbu

210.000

30.782.122

27.930.000

133

Kinnevik B fr

245.000

35.855.980

34.300.000

140

1,5

0,3

Marieberg A bu

1.300.000

126.479.452

98.800.000

76

Marieberg A fr

100.000

13.521.413

8.000.000

80

4,9

1,9

Orrefors B bu

450.600

29.279.328

27.486.600

61

12,5

2,6

Procordia A bu

530.000

61.071.905

101.230.000

191

Procordia B bu

65.000

11.824.111

12.480.000

192

Procordia B fr

75.000

9.682.649

14.700.000

196

0,3

0,3

United Tankers B fr

811.000

37.123.462

27.574.000

34

6,7

3,2

BANKER (7,8%)

Handelsbanken stam A bu

1.325.000

113.830.877

127.200.000

96

Handelsbanken B fr

120.000

10.113.013

11.640.000

97

0,8

0,9

Nordbanken bu

2.500.000

101.164.842

51.250.000

20,50 0,6

0,6

S-E-Banken Abu

1.350.000

92.024.701

68.850.000

51

0,5

0,5

196

Skr. 1992/93: U Bilaga 8

Forts. Not 3.

Anskaffnings­värde kr

'* Marknads­värde kr

Kurs

Fondens andel

i % av

Kapital

Röster

INVESTMENTBOLAG (0,5%)

Sila Abu

430.000

33.217.641

7.310.000

17

Sila A fr

165.000

21.821.679

2.970.000

18

Sila B bu

350.000

27.011.054

6.300.000

18

Sila B fr

26.900

3.170.319

403.500

15

2,8

3,3

ONOTERADE AKTIER (4,6%)

AkilaABA

1.400

161.210

161.000

Akila AB B

32.740

2.889.484

2.887.350

2,5

0,8

Balticgruppen A 2>

274.093

14.801.022

10.000.000

Balticgruppen B 2)

274.093

14.801.022

10.000.000

29.8

18,9

Chalmers Innovation AB

1.176

399.840

399.840

7,8

4,9

Helikon A bu 3)

1.539.000

77.673.330

63.760.770

Helikon B bu 3)

1.539.000

77.673.330

63.760.770

20,0

20,0

Viltpoolen AB

9.163

1.325.000

1.325.000

31,2

31,2

Sumina noterade och

onoterade aktier

*

4.040.168.518

3.314.031.430

Avgår nedskrivning

Balticgruppen

*

-9.602.044 4.030.566.474

ÖVRIGA ONOTERADE VÄRDEPAPPER (0,1%)

Ciab förlagslän ""I

621.020

600.000

HL Display AB Konv.

1.999.950

1.999.950

Summa onoterade värdepapper

*2.620.970

2.599.950

* Inklusive courtage och omsättningsskatt.

Under 1991 har courtage erlagts med kr

2.958.531

Under 1991 har omsättningsskatt erlagts med kr 4.525.027

1)

Lägsta betalkurs har använts, om ej betalkurs fanns har köpkurs använts.

2)

Marknadsvärdet beräknat enligt separat substansberäkning.

3)

Marknadsvärdet motsvarar bolagets substansvärde i utländska börsnoterade aktier.

4)

Chalmers Innovation AB förlagsbevis med optionsrätt.

197

Not 4.    Inventarier (tkr) Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar Restvärde enligt plan

Nedskrivning pga avveckling

Not 5.    Bostadsrätt (tkr)

Anskaffningsvärde Nedskrivningar

Skr.

1992/93:18

Bilaga 8

1991-12-31

1990-12-31

1.220

1.325

-1.021

-   963

199

362

-   199

0

1991-12-31

1990-12-31

2.300

2.300

-   500

1.800

Not 6.    Överföring till 13 Fondstyrelserna (tkr)

Löntagarfondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning på 3 % av förvaltade medels nuvärde.

Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändringar.

Belopp

Index

Beräknat nuvärde 91-12-31

Tillgängl. antal dagar

Avkastnings­krav 1991

Ingående Nuvärde 1/1-91

4.323.257

230,8/213,9

4.664.832 -4.323.257

360

139.945

341.575

Avsättning fÖr bevarande av grundkapitalets köpkraft

Grundkapital 1984-1991

3.452.000

Härnösand 1992-01-30

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordförande

Manny[REDACTED_EFTERNAMN]

Vice ordförande

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Harald[REDACTED_EFTERNAMN] Alf Linden

Maud Byquist Gusten Rolandsson

Åke[REDACTED_EFTERNAMN] Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN]

Verkställande direktör

Vår revisionsberättelse har avgivits den 19 februari 1992.

JanJohanson

Auktoriserad revisor

Ake Ahlman

Auktoriserad revisor

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor

Revisionsberättelse

FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN, NORDFONDEN Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Femte Löntagarfondstyrel­sens, Nordfonden, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1991.

Vi har under beaktande av god revisionssed grans­kat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, proto­koll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stå­ende tillgångarna samt vidtagit de övriga gransk­ningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärk­ning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat-och balansräkningarna, bokföringen eller inventer­ingen eller eljest beträffande löntagarfondstyrel­sens förvaltning.

Härnösand den 19 februari 1992

Janfjohanson

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor

Aulctoriserad revisor

.Kke Ahlman

Auktoriserad revisor

Skr. 1992/93:18 Bilaga 8

199

Allmänna pensionsfonden

Sammanställning av delfon­dernas 

VERKSAMHET 1991

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

AP-FONDENS FÖRVALTNING

Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvalt­ning handhades t.o.m. verksamhetsåret 1991 av totalt tio styrelserfem AP-fondstyrelser och fem löntagarfondstyrelser. Den 1 januari 1992 avveck­lades löntagarfondstyrelsema och kvar finns så­ledes numera endast de fem AP-fondstyrelsema. Fondstyrelsema representerar arbetsgivare och arbetstagare pä den svenska arbetsmarknaden. Styrelsemas ledamöter förordnas av regeringen. Varje fondstyrelses verksamhet regleras genom ett av riksdagen fastställt reglemente (lag "led reglemente för allmänna pensionsfonden, 1983:1092, omtryckt 1991:1857). De tre första fondstyrelsema har ett gemensamt kansli, medan fjärde respektive femte styrelsen har egen förvalt­ning.

AP-fonden tillkom år 1960 som en följd av att riksdagen vären 19.59 fattade beslut om införan­det av lagfäst allmän tilläggspension (ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent för­delningssystem och inte ett premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig del i ATP-systemets uppbyggnad. Fondbildningen motiverades dels av det samhällsekonomiska in­tresset av att hålla uppe sparandel i ekonomin dels av behovet av en fond för att utjämna kortsik­tiga skillnader mellan avgiftsinkomster och utbe­talda pensioner. Införandet av lagfäst tilläggs­pension medförde bl.a. en minskning av sparandet i de premiereservsystem som var under utveck­ling. Samtidigt ökade kraven pä sparande och investeringar för att skapa underlag för framtida pensionsutfästelser.

Fr.o.m. 1960 inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form av arbetsgivaravgifter lill första, an­dra och tredje fondstyrelserna inom AP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta inflytande avgiftsmedel och att tillhandahälla medel som erfordras för utbetalning av ATP-pensionema inkl. administration av ATP-systemet. Utbetal­ningarna inleddes under 1963. Första, andra och tredje fondstyrelsema fär enligt reglementet pla­cera fritt i publika räntebärande papper, dock med den begränsningen att placeringar i utländsk valuta fär uppgå till högst 10% av dessa fonders totala tillgångar. Vidare fär styrelsema pä mot­svarande sätt placera högst 5% i direktlän till företag resp. fastigheter.

Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner, förtids- eller efterlevande­pensioner. Dessa förmåner utbetalas av första-tredje fondstyrelsema. Denna del tillsammans

med folkpensionerna administreras av riksför­säkringsverket m.n. myndigheter. Utbetalningen till de enskilda pensionstagama gär huvudsakli­gen via försäkringskassorna.

Under 1974 inrättades er\ fjärde fondstyrelse inom AP-fonden. Härigenom breddades fondens plaeeringsmöjligheter till att, vid sidan av de tre första fondstyrelsemas placeringar i räntebärande instmment, även omfatta aktier och andra värde­papper pä riskkapitalmarknaden.

Den fimte fondstyrelsen med exakt samma placeringsreglemente som den fjärde fondstyrel­sen inrättades under 1988. Emellertid började inte den femte fondstyrelsen sin verksamhet i praktiken förrän hösten 1989.

1 december 1983 beslutade riksdagen att in­rätta de/em löntagarfondstyrelsema inom AP-fondsystemet. Dessa självständiga delfonder gavs en placeringsinriktning som i stort sammanfaller med vad som redovisats för fjärde och femte AP-fondema, dvs placeringar pä riskkapitalmark­naden. Genom riksdagsbeslut i december 1991 avvecklades löntagarfondstyrelsema den 1 ja­nuari 1992. Löntagarfondstyrelsemas samlade tillgängaröverfördesdätill en awecklingsstyrelse. Dess uppgift är att förvalta tillgångama fram lill deras slutliga utskiftning, vilket ska ske senast den 30 juni 1994.

Till samtliga fondstyrelsers ärsredogörelser skall fr.o.m. verksamhetsåret 1988 fogas resul­tat- och balansräkningar, som är uppställda efter reala principer. Riksdagens granskning avser samtliga fondstyrelser. Formellt överlämnas ärs-redovisningama genom en skrivelse frän rege­ringen till riksdagen. Riksdagsledamöterna har därmed möjlighet att avlämna motioner med an­ledning av skrivelsen.

Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger

det de tre första fondstyrelsema att ärligen sam­

manställa en gemensam verksamhetsöversikt för

samtliga delfonder. Översikten har i det följande

utformats till en sammanfattande redovisning av

delfondemas förvaltningsberättelser. För mer

detaljerade uppgifter hänvisas till respektive

fondstyrelses årsredovisning för 1991. Dämtöver

avgerriksförsäkringsverket och riksrevisionsver­

ket utlåtanden över fjärde och femte fondsty­

relsemas samt löntagarfondstyrelsemas förvalt­

ning av medel.

'

202

Skr. 1992/93:1? Bilaga 9

UTVECKLINGEN UNDER 1991

KREDITMARKNADEN

Sedan den svenska valutaregleringen i allt vä­sentligt avskaffades sommaren 1989 är svensk kapitalmarknad en integrerad del av den intema­tionella kapitalmarknaden. Med en valutapolitik som bygger pä en fast växelkurs gentemot en valutakorg, bestäms den svenska räntenivån av den internationella, med tillägg för den riskpre­mie som placerare kräver för att hälla tillgångar i svenska kronor.

Bytet av valutakorg den 17 maj 1991, frän en handelsvägd valutakorg till den teoretiska ECU-korgen, innebar att ERM-valutornas ränteut­veckling blev än mer centrala. Dä den tyska markens vikt i den nuvarande ECU-korgen är drygt 30%, mot tidigare knappt 18%, har den strama tyska penningpolitiken kommit att domi­ nera framförallt den korta jämförräntans utveck­ling under året. Kravet på räntedifferens har däremot varierat kraftigt både före oeh efter bytet av valutakorg.

Aret 1991 kännetecknades, med undantag för främst Tyskland, av förväntningar om avtagande inflation. Den aktivitetsdämpning, som för Eu­ropa inträdde redan under 1990, förstärktes i början av året, särskilt i de anglosaxiska län­dema. Förhoppningar om en snar och stark åter­hämtning infriades inte, trots att den tidigare strama penningpolitiken på mänga häll förbyttes i sin motsats.

Kraftigt fallande kapacitetsutnyttjande har läm­nat ekonomiema med överskottskapacitet och möjlighet att expandera utan risk för starka pristryck. Förväntningar om lägre inflation har medfört fallande intemationella långräntor; för tioåriga löptider har räntenedgången under 1991 varit av storleksordningen en procentenhet i USA och EG-Europa, i Japan en och en halv procent­enhet.

Den svenska tioärsräntan låg vid årets ingång på drygt 12% men sjönk sedan under årets lopp till cirka 10%, en nedgång pä cirka två och en halv procentenheter. Huvuddelen av nedgången för den svenska längräntan kan hänföras till ett lägre krav pä riskpremie. Nivån föll en knapp procentenhet i samband med ECU-kopplingen, men redan under årets fyra första månader hade räntedifferensen mot den dåvarande korgräntan krympt.

Det är främst i kravet pä en räntedifferens på korta löptider, som graden av förtroende för valutapolitiken avspeglas. I diagrammet visas den svenska sexmånaders statsskuldväxelräntan samt motsvarande korgränta för året. Fram till bytet av valutakorg i maj sjönk den dåvarande korgräntan en dryg procentenhet och den svenska räntan följde med. Precis som den svenska längräntan, föll korträntan kraftigt i januari. Un­der april drogs räntedifferensen upp beroende pä valutautflöden. Den 17 maj byttes kronans valuta­korg till den teoretiska ECU:n. Marknaden reage-

0,5

90-12-31

4        5       6       7

L

ö

ptid, 

å

r

91

10

11

12

203

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

R

ä

nta i %

15

14 1 13 12 11

?_ 

1990

liSSl

I    6-m

å

naders SSV-ranta

rade positivt och under sommarmånaderna stabi­liserades korträntan mnt 11%. Räntedifferensen fortsatte att krympa trots stora valutautflöden.

Valutaspekulationerna mot den finska mar­ken, som slutade i en devalvering pä 12,3% den 16 november, visade att det i vissa lägen kan vara mycket svårt att försvara en ensidig valuta­koppling. Spekulationerna smittade den svenska penningmarknaden. Stora mängder valuta bör­jade strömma ut ur Sverige. Riksbanken höjde dagsläneräntan i november men det räckte inte för att vända utflödet. 1 början på december höjdes dagsläneräntan sex procentenheter till 17,5% och marknadsräntorna steg kraftigt.

I takt med att valutainflödena återkom stärktes förtroendet för kronan och den korta ränte­marginalen sjönk från tre och en halv till två procentenheter. ECU-korgräntan läg i stort sett under hela perioden mnt 10% till följd av den strama tyska penningpolitiken. Dä bland andra bäde USA och Japan fortsatt att lätta pä sin penningpolitik har korträntoma i övriga världen fotsatt ner under året.

FASTIGHETSMARKNADEN

Prisfallet pä fastigheter fortsatte under 1991. Marknaden krävde högre direktavkastningar och hyresnivåema föll. Orsaken till att investerarna kräver högre direktavkastningar är bland annat den höga realräntan. En annan orsak är att förtro­endet för fastighetsinvesteringar har minskat. Hyresfallet är en följd av bland annat lågkon­junkturen med åtföljande minskande efterfrågan.

som i sin tur har lett till ökande vakansgrader.

Under 1991 genomfördes fä affärer vilket kan tyckas förvånande, dä utbudet var relativt stort. Dock skedde ett antal försäljningar av centralt belägna fastigheter i Stockholm. Det finns flera förklaringar iill att sä fä affärer genomfördes. En är att det uteslutande var de bäst belägna fastig­hetema som fann köpare. En annan förklaring är att det till stor del varit sämre fastigheter som bjudits ut till försäljning, dvs fastigheter som inte klarade investerarnas allt hårdare krav pä exem­pelvis byggnadens utformning, flexibilitet, stan­dard och uthymingssituation. Det stora utbudet berodde på att många fastighetsbolag och privat­personer var tvingade att sälja.

De sjunkande prisema pä fastigheter och bris­ten pä köpare har resulterat i stora problem för bankerna. De totala kreditförlusterna inom banksektom 1991 uppgick till cirka 35 mdkr, varav en stor del är att hänföra till fastighetssektom. Bankema har i vissa fall framtvingat försälj­ningar, medan de i andra fall valt en övervintringsstrategi. Prisnedgängen pä fastig­heter kan jämföras med börsens prisfall på bygg-och fastighetsaktier på i genomsnitt 35-70% under de tvä senaste åren.

Marknadsvärdeminskningama har varit störst för exploateringsfastigheter samt kommersiella fastigheter i storstäderna. Centralt belägna kontorsfastigheter i Stockholm och Göteborg be­räknas ha sjunkit i värde med ca 30-40 %. Denna utveckling är till stor del ett uttryck för marknadens bedömning av hyresrisken i dessa omräden. 1 utkanten av storstädema samt i de

204

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

mindre städerna har fastighetsvärdena för de kommersiella fastighetema klarat sig betydligt bättre. Värdeminskningen har här inte varit lika stor, dä hyresnivån är väsentligt lägre än i storstädernas citylägen. Bostadsfastigheter är de fastigheter som under året har sjunkit minst i värde. Skillnaderna kan dock vara betydande beroende pä läge, standard samt inte minst finansieringssituation.

Det är inte bara i Sverige, utan även på de flesta utländska fastighetsmarknader, som den svaga ekonomiska utvecklingen satt sina spär i fastighetspriser och hyresutveckling. På de flesta marknader har det skett en omsvängning frän 80-talets premiering av projekt till förmån för förvaltningsfastigheter.

Att fastighetsprisema sjunkit utomlands, lik­som i Sverige, beror i första hand pä att hyrorna fallit. Det är bara pä ett fåtal marknader, exem­pelvis i vissa städer i Tyskland och i Bryssel, som hyrorna stigit eller varit oförändrade. De krafti­gaste hyresfallen noterades i London och i vissa delar av USA. Vakansgraden i Londons city upp­gick i slutet av 1991 till mellan 15-20% och hyresnivån har under året sjunkit med upp till 30%.

RISKKAPITALMARKNADEN

(Utdrag ur fjärde fondstyrelsens förvaltningsbe­rättelse)

"År 1991 blev kursmässigt händelserikt pä den svenska riskkapitalmarknaden. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex under 1989 och 1990 samt av totalindex och index för några av de viktigaste branschema månadsvis 1991.

Totalindex steg under året med knappt 6% (föregående år 30%). Kursutvecklingen under året var växlande. Redan under årets första börs­dag föll kursema med 4%. Detta kursfall åter­hämtades raskt. Vid januari månads slut hade index stigit med 16% sedan årets början och den positiva trenden fortsatte. Vid mitten av juli hade kursema stigit med 42% jämfört med botten­noteringen i januari. Från kulmen i juli till årets slut sjönk den allmänna kursnivän med en femte­del.

Den branschmässiga kursutvecklingen under året har varit mycket oenhetlig. Arets vinnar­bransch blev Kemisk Industri med en kurssteg­ring på 40%. Kemisk Industri är överrepresente­rad i fondens portfölj. Verkstäder, som också väger tungt i fondens portfölj, utvecklades margi­nellt bättre än marknaden med 7%, medan bran­schen Skogsindustri uppvisade en sämre utveck­ling, +/-0%. Sämst kursutveckling uppvisade

branschema Banker, 19%, Fastighets- och bygg­företag, -30%, och OTC bolagen, -30%, vilka alla är underrepresenterade i portföljen. Övriga branscher ökade sitt börsvärde med mellan 1% och 20%.

För enskilda aktier har kursutvecklingen varit än mer skiftande. Det är svårt att urskilja några generella tendenser. Anmärkningsvärt är att en sä stor andel som 2/3 av det totala antalet note­rade aktier på A:l- och A:Il-listoma utvecklats sämre än totalindex för andra året i följd. Närmare en tredjedel av dessa har dessutom halverat sitt börsvärde under året. Noteras kan också att bola­gen fördelar sig över hela skalan mellan de två ytterligheterna med det bästa företaget som näs­tan har fördubblat sitt börsvärde till det sämsta som minskat med nära 95%.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stock­holms Fondbörs (A:I- och A:Il-listorna) steg från 93,5 mrd 1990 tiU 124,6 mrd 1991. Därmed bröts den negativa trend som pågått under de fyra föregående åren. Eftersom omsättningen inne­håller såväl en pris- som en volymkomponent, är omsättningshastigheten ett mer relevant mätt på affärsaktiviteten. Omsättningshastigheten beräk­nas månadsvis av fondbörsen. Under 1991 regist­rerades en omsättningshastighet pä 20% jämfört med 14 % för 1990. Affärsaktiviteten - mätt pä detta sätt översteg därmed de senaste tvä årens niväer.

Anmärkningsvärt är dock att av de 127 regist­rerade börsföretagen stod 20 bolag för mer än 80% av den totala börsomsättningen. Redan de fem mest omsatta bolagen svarade för nästan hälften av börsomsättningen.

Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktier ökade markant till 30,5 mdr (21,3 mdr). Om man jämför genomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverige registrerade omsättningen, sä steg utländska placerares andel av handeln på Stockholmsbörsen till 12% (11%). För andra året i rad nettoköpte utländska place­rare svenska aktier. Nettoexporten ökade kraftigt tifl 11,2 mdr (1,2 mdr), vilket överstiger 1983 års rekordnivå om 6,2 mdr."

"Börskurserna steg generellt under 1991. De större börsema, som är representerade i fondens aktieportfölj - Frankfurt, London, New York, Paris, Tokyo och Ziirich - steg kursmässigt från årsskifte till årsskifte med mellan 13% och 16% i lokal valuta. De två undantagen var New York, som steg med drygt 26%, och Tokyo, som sjönk med knappt 4%.

Optionshandeln var i stort oförändrad jämfört med föregående år. Omsättningen minskade nå­got i handeln med indexoptioner, från 6,1 mdr till 5,2 mdr. Handeln med standardiserade aktieop-

205

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

tioner var marginellt lägre, 4,9 mdr och 5,0 mdr

överstigit värdet av det justerade egna kapitalet,

föregående år.

Förhällandet vid årsskiftet speglar marknadens

De svenska börsbolagens totala marknads-

ändradeavkastningskravochförväntningaravse-

värde ökade under året med 15 mdr till 540 mdr,

ende bolagens resultatutveckling men leder, mot

vilket motsvarade en värdering uppgående till ca

bakgrund av rådande konjunktumtsikter och rän-

95% av det justerade egna kapitalet. Under de

teläge, inte självklart till slutsatsen att företagen

senaste åren har företagens börsvärde i regel

därmed är undervärderade."

206

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

RESULTATET 1991

Under 1991 har utvecklingen för AP-fonden to­talt varit positiv. Med en inflation på 8,1% under loppet av året visar fondstyrelsema upp ett posi­tivt s.k. realt resultat på 32,9 mdkr motsvarande 6,7% av hela fondkapitalet (-1,6 mdkr resp. -0,4%). Vid 1991 års slut uppgick de ackumule­rade reala resultaten till 125,6 mdkr utöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelsema.

Resultatet under 1991 har ä ena sidan påver­kats av höga reala räntor och av räntesänkningen under senare delen av året. Första-tredje fond­styrelserna, som i huvudsak har placerat sina medel i räntebärande papper, uppvisar ett posi­tivt realt resultat på 31,4 mdkr. 1 resultatet ingår avkastningen pä dessa fonders placeringar i fast­igheter. Den vikande fastighetsmarknaden med­förde dock att värdet pä fastighetsbeståndet sjönk med 38,1%.

Fjärde och femte fondstyrelsema uppvisar ett samlat positivt realt resultat på 2,4 mdkr, medan löntagarfondemas samlade reala resultat var ne­gativt med 0,9 mdkr. Totalindex för aktiemarkna­den steg med 6% under året, att jämföra med en

minskning med 30% för 1990.

Vid slutet av 1991 uppgick den samlade mark­nadsvärderade kapitalbehållningen inom hela AP-fonden till 485,7 mdkr. Det aren ökning med 59,6 mdkr eller 14,0% (38,8 mdkr resp 10,0%).

Fondkapitalets (marknadsvärderat) ökning i de tre första fondstyrelsema uppgick till 54,9 mdkr (46,3 mdkr). Totalavkastningen uppgick til! 57,2 mdkr eller 15,5%, varav 9,8 mdkr var orealiserade vinster. Under 1991 ökade avgifts-underskottet till 5,6 mdkr. ATP-avgiften var oför­ändrad 13% för 1991.

Övriga fondstyrelsers fondkapital (marknads­värderat) ökade med 4,7 mdkr (minskning med 7,5 mdkr). Kursuppgången på aktiemarknaden medförde att de orealiserade värdena i värde-pappersportföljema ökade med 0,9 mdkr. Under 1991 erhöll fondema ett kapitaltillskott på sam­manlagt 0,9 mdkr.

Vid utgången av 1991 uppgick AP-fondemas totala placeringar (marknadsvärderat) till 468,9 mdkr varav 3,52,7 mdkr eller 75% var placerat i obligationer m.m. Andelen aktier m.m. uppgick till 8% och andelen fastigheter till 2%.

.orSrS':"

5759      6965      1102    -7026       -252    -8464     10609    -8525

57167    45360      3399    -4784      1303    -6646    61869    33920

-741     -1572     -1855   -28039  -34741

..    _!sultat

Ö

veff6tir;gar til! fondstyrel­serna l-lll

UndefSkott/

ö

verskott I f

ö

r­h

ä

llande till resultatkrav

-25730  -32145       -737

31437    13205      2662    -5525

-306      -237

31437    13205'       2356    -5762

-269 -8501 33830 -821 -646 -587 -952 -824 -915    -9088    32878    -1645

" F

ö

rsta-tredje fondstyrelsemas resultatkrav 

ä

r h

ä

r uttryckt som att bibeh

å

lla grundkapitalet inflationsskyd­dat.

207

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

fPPK'

REAL BALANSR

Ä

KNING F

Ö

R

1

W"   ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN 1991-12-31 MKR (MARKNADSV

Ä

RDEN)

*"

F

ö

rsta-tredje

Fj

ä

rde-femte

L

ö

ntagar-

Summa

fondstyrelsema

fondstyrelserna

fondstyrelsema

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden,

kortfristiga placeringar

30395

2872

3643

36910

Ö

vriga kortfristiga

fordringar m m

20467

73

188

20728

V

ä

rdepapper:

Obligationer, reverser m m

382942

699

389

384030

Aktier, konvertibla

skuldebrev mm

-

21724

15881

37605

Fastigheter

6648

-

-

6648

Aktier i fastighetsbolag

504

-

-

504

Aktier i partnerfinansie-

ringsboiag

3174

-

-

3174

ö

vriga tillg

å

ngar Summa tillg

å

ngar

66

-

-

66

444196

25368

20101

489665

Skulder

i

Fastighetsl

å

n

2145

-

-

214f

ö

vriga skulder

338

685

808

1831

Fondkapital

441 713

24683

19293

485689

varav

Uppindexerat grundkapital

327913

10519

21638

360070

Ackumulerat 

ö

verskott

fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

58878

11808

-1 430

69256

Å

rets underskott/

ö

verskott Summa skulder

54922

2356

-915

56363

444196

25368

20101

489665

""'               '               '          ;:'               :'          " '            '              '.               '            ':.            :;              ',        .;iW..v;i:iii...--;ij...,J;ii

._,,:J;______________________________________________________________ 'T:          ''':            '

'''

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDENS TOTALA PLACERINGAR

mm

31.12 1991 (MKR, MARKNADSV

Ä

RDE)

F

ö

fsta-tfedye

Fj

ä

rde-femte

L

ö

ntagar-    AP-fonden

fondsfyre/sema

fondstyrelsema

fondstyrelsema

totalt        %

Penningmarknads-

placeringar

30395

2872

3643

36910        7,9

Obligationer mm

351 656

699

389

352744      75.2

Reversl

å

n, refinan-

sieringsl

å

n

31286

-

-

31286        6,7

Aktier, konvertibler och :

optionsr

ä

tter mm

-

21 724 ,

15881

37605        8,0

Fastigheter mm

10326

-

.

10326        2,2

Summa placeringar

423663

25295

19913

468871    100,0

."...

«

..._,'..;.,,,.,.;.

208

Skr. 1992/93: If Bilaga 9

B'     

"

"i

B-

>.m

R*-

"

Fe.

;S33

m

å

Fe

R

Fe                        :i

259597

4122

2893

H

280989

5610

6087

25

Fe

'$

303711

6 sas

9728

320 ori

Fe

1

329082

7953

12981

3500lfi

Fe

357627

10231

16551

384410|

Fo                                 0

;|

&f lars. Vaiuis

396976

14237

20559

431 77si

Fondkapital31.121991

"i 

4832lf|

ansk. v

ä

rde

444621

16928

21668

Fondkapital 31.121986

1

markn. v

ä

rde

273124

12126

7590

29284ff

»

Fondkapital 31.121987

?

markn. v

ä

rde

R976S3

11526

9708

31892$!

Fondkapital 31.121988

,1

markn. v

ä

rde

'f

17275

17004

36349

Fondkapital 31.121989

markn. v

ä

rde

340477

23910

22893

38728

Ö

4

Fondkapital 31.121990

'-3

markn. v

ä

rde

336791

20890

18436

426111

Fondkapital 31.12.1991

-

!

markn. v

ä

rde

19293

4856891

,,r,.v,..

«

e,-

..a,,m-..-l.       .

       -

":r7\i}tt?,'-i'mTmi':.smmiim,t-'lB'~tm

209

14   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

DE TRE FÖRSTA  , FONDSTYRELSERNA

PLACERINGSKAPACITET

Ramama förfondens placeringsmöjligheter är an­givna i lagen med reglemente för allmänna pen­sionsfonden (1983:1092; omtryckt 1991:1857).

Fonden fär enligt reglementet placera fritt i publika, räntebärande papper, dock med den begränsningen att placeringar i utländsk valuta får uppgå till högst 10% av fondens totala till­gångar.

Direktlän till näringslivet har begränsats till 5% av de totala tillgångama. Samma begränsning gäller för fondens utrymme att placera i fastighe­ter, i och utanför landet. Fondens möjligheter att placera i aktier begränsas till aktier i fastighets­bolag, i den utsträckning detta ryms i kvoten för fastighetsinvesteringar.

Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 441,7 mdkr vid årets utgång, vilket är en ökning med 54,9 (46,3) mdkr.

Förändringen av fondkapitalet byggs upp dels av avkastningen pä fondens tillgångar, dels av en rad av fondförvaltningen ej påverkbara faktorer som nettot av inbetalda ATP-avgifter och utbe­talda pensioner, överskjutande löntagarfonds-medel, avkastning frän delfonder samt kostnader för administrationen av hela ATP-systemet. I tabell 1 redovisas fondkapitalets ökning frän 1960 t o m 1991.     ~

Enligt resultaträkningen var årets resultat av fondförvaltningen 47,4 (38,4) mdkr. Fondkapi­talets marknadsvärde påverkas ocksä av föränd­ringen i ej realiserade vinster och förluster. För 1991 var denna förändring 9,8 (7,0) mdkr. Den totala avkastningen var säledes 57,2 (45,4) mdkr.

ATP-avgiften är fastställd till 13% för åren

1990-1994. Avgiftsinkomstema ökade med 6,6 mdkr och uppgick till 82,3 mdkr för 1991. Dä har inkomstema reducerats med de 0,7 mdkr som fjärde och femte fondstyrelsema tillsammans rek­virerade under året.

Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade i snabbare takt än avgiftema och uppgick till totalt 87,9 mdkr. Avgiftsunderskottet kom därmed att öka från 1,7 mdkr för år 1990 till 5,6 mdkr för år 1991. Orsaken till de ökade pensionsutbetal-ningama är framförallt att basbeloppet, som re­glerar värdesäkringen, höjdes frän 29 700 kr till

32

200 kr. För 1992 är basbeloppet fastställt till

33

700 kr.

Utbetalningar av ATP-pensioner kommer, med nuvarande avgiftsnivå, att fortsätta att växa i snabbare takt än avgiftsinkomstema, vilket leder till ökade anspråk på fondens avkastning. Orsa­kema till denna utveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sitt fullfunktionsstadium utan säväl antalet ATP-pensionärer som deras genom­snittliga pensionspoäng fortsätter att öka.

Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till lön­tagarfonderna som författningsmässigt reglerats fram till slutäret 1990 har, framförallt genom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlen tillförs första-tredje fondstyrelsema. Dessa medel uppgick vid ut­gången av 1991 till 13,7 mdkr vilket är en ökning med 2,9 mdkr jämfört med är 1990. I februari 1992 gjordes en slutreglering av vinstdelnings­skatten avseende inkomståret 1990 pä 1,6 mdkr.

I december 1991 fattade riksdagen beslut om att avveckla löntagarfonderna. Genom detta be­slut överfördes löntagarfondsstyrelsemas sam­lade tillgångar till en avvecklingsstyrelse. Dess

FONDKAPITALETS UTVECKUNG 1960-1991, MARKNADSV

Ä

RDE, MDKI

H

1960

1970

1980

1990

ifl

Avkastning

0,0

2,0

10,4

45,4

575

Avgifter

0,5

6,1

22,2

75,7

32,3

Pensionsutbetalningar

-

-1,2

-19,0

-77,4

-87,9

ö

verskjutande l

ö

ntagarfondsmedel

-

-

-

2,?

i..9

Avkastning fr

å

n delfonder

-

-

-

0,8

1,0

Administrationskostnader

-0,1

-0,2

-0,5

-0.5

Tillv

ä

xt i fondkapital

0,5

6,8

13,4

Fondkapital

0,5

35,9

145,3

F

ö

indring av fondkapitalet i %

-

?.

10

.4

ii

210

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

AP-FONDENS PLACERINGAR UNDER 1990 OCH 1991, MDKR.

Bruttopiaceringar

1990

1991

Nettoplaceringar

1990     '      1991

W#tt

é

#

194

201

37

43

ffb

ö

laiioher, f

ö

rlags- och reversl

å

n

142

137

26

21

hr pennlngrtsarknadsplaceringar

46

62

4

20

&-tastighef

©

rmm

7

2

7

2

uppgift är att fr o m den 1 januari 1992 förvalta tillgångama fram till deras slutliga utskiftning. Detta ska ske senast den 30 juni 1994. De vid årsskiftet återstående medlen (1,3 mdkr), som löntagarfonderna ännu inte hade rekvirerat, till­förs i stället avvecklingsstyrelsen under 1992.

Från fjärde och femte fondstyrelsema samt löntagarfondstyrelsema, erhåller AP-fonden en treprocentig avkastning beräknad på nuvärdet av de medel som dessa styrelser sammanlagt har rekvirerat. Denna avkastning uppgick totalt till 1 mdkr för år 1991.

För administrationen av ATP-systemet, för­utom fondstyrelsemas intema verksamhet, är ett flertal myndigheter och institutionerinvolverade. Bland annat erhåller riksförsäkringsverket och försäkringskassoma ersättning för att handlägga och betala ut pensioner. Ändra myndigheter som berörs är länsskattemyndigheten och lokal skat­temyndighet, kronofogdemyndigheten, statens löne- och pensionsverk samt Kommunemas pen­sionsanstalt. Sammanlagt uppgick fondens utbe­talningar till dessa myndigheter till 0,5 mdkr.

Summan av de inflöden och utflöden som redo­visas ovan innebar nettoplaceringar 1991 pä 43 mdkr.

Därutöver har under året amorteringar, förfall och inlösen i värdepappersportföljen samt ompla­ceringar i portföljsammansättningen uppgått till totalt 158 mdkr. Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringama uppgick till 201 mdkr.

Vid utgången av 1991 uppgick de totala placeringarna till 424 mdkr. Fonden har placerat mer än hälften, 57%, av tillgångama i bostads­sektom, cirka 20% i statsobligationer och 11% i utlåning till näringslivet. Motsvarande andel för fastighetsplaceringar var 3%.

PLACERINGSPOLITIK

Penning- och obligationsmarknad Allt sedan AP-fondens tillkomst har obligationer utgjort den dominerande delen av de förvaltade tillgångama. Vid utgängen av 1991 uppgick obligations- och penningmarknadsplaceringama sammanlagt till 369 mdkr, vilket utgjorde 87% av fondens totala tillgångar.

Fondens värdepappersportfOlj utgör en bety­dande del av den svenska räntemarknaden. Det innebär att alla de händelser som under 1991 haft stor inverkan pä svenska absoluta och relativa räntenivåer i väsentlig grad också påverkat fon­dens utveckling under året.

Fondens verksamhetsmål att maximera av­kastningen pä läng sikt liksom fondens relativa storlek, nödvändiggör ett långsiktigt agerande. Det är därför inte nödvändigt att ha hög likviditet annat än för de volymer som kan behövas för förändringar av ränteriskstrukturen. En relativt stor andel av placeringarna görs därför i bostadsobligationer.

Vad avser kreditrisker har fonden under alla år intagit en restriktiv hållning. Det har inte minst under senare tid visat sig vara en riktig politik. Investeringama sker till en mycket stor del i värdepapper emitterade av staten och de större bostadsfmansieringsinstituten. Med rådande skill­nader i avkastmng mellan dessa emittenter har en fortsatt ökning av andelen bostadsobligationer bedömts vara motiverad.

Den idag relativt korta genomsnittliga löptiden för den svenska penning- och obligationsmark­naden, i kombination med AP-fondens stora rela­tiva andel av marknaden, ger fonden avsevärda likvidflöden. Huvuddelen av investeringama sker i avistamarknaden, men även terminsmarknaden används för att fördela flödena över tiden. En fortsatt förkortning av den svenska marknadens löptid skulle försvära för fonden att agera.

1991 var ett år med fallande marknadsräntor, vilket positivt påverkar värdet pä räntebärande värdepapper. Avkastningen, inklusive orealise­rade värdeförändringar, var för fondens värde­pappersportfölj 16,9%. Fallande räntor medför att tillkommande medel investeras till successivt sämre avkastning, varför AP-fondens långsiktiga avkastning påverkas negativt av fallande räntor.

Direktlån

Fondens motiv för att ingå kreditavtal vid sidan av den publika marknaden är att därigenom skapa merintäkter. Detta betyder att fonden, med ut­gångspunkt frän en konservativ bedömning av kreditrisk, är beredd att reducera kraven pä lik­viditet i denna typ av placeringar.

211

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

Kreditema kan säledes konstmeras med beak­tande av .specifika krav på cash-flow-utseende eller avkastningsmodell. Därigenom utnyttjas fondens konkurrensfördelar, bestående av läng-siktighet i förvaltningen och betydande kapitalmassa, till att skapa ett mervärde i fondförvaltningen.

Fondens direktlän minskade under året från 53.4 mdkr till 43,8 mdkr. I denna siffra inklude­ras reverslän, förlagslän samt partnerfinansie­ringar. Utlåningen till kommuner och kommu­nala bolag har fortsatt att minska och uppgick till cirka 7 mdkr, en nedgång med 3 mdkr under året.

Fondens engagemang avseende mellanhands-institutens upplåning via reverser minskade med drygt 6 mdkr och uppgick vid årsskiftet till 14 mdkr. Bakom utvecklingen ligger en successivt förfallande läneportfölj av direktlän till främst bosladsinstituten och de -företagsfinansierande instituten, I takt med all dessa reverslän slut-amorteras sker ny finansiering på den standardi­serade penning- och obligationsmarknaden.

Fondens innehav av förlagslån var 10,3 mdkr av vilka 7,6 mdkr återfinns i banksektom. Detta motsvarar cirka 17% av banksystemets totala förlagslåneinnehav och cirka 30% av det pä svenska marknaden upplånade kapitalet. Fon­den har under året intagit en restriktiv inställning mot förlagslån och ökade inte placeringama i dessa instrument.

Utlåningen till privata näringslivet minskade under året med 500 mkr och uppgick därmed till cirka 13 mdkr per 31 december. I denna summa ingår partnerfinansieringar och uflåning till Svenskt Fastighetskapital till sammanlagt nära 12 mdkr. Utlåningen till övrigt svenskt näringsliv uppgick till drygt 1 mdkr.

AP Fastigheter

Under 1991 har fonden samlat all fastig­hetsverksamhet under namnet AP Fastigheter. Målel för AP Fastigheter är all på sikt bygga upp ett lönsamt fastighetsbestånd, vars driftsnelto över tiden ska utvecklas minst i takt med inflatio­nen. AP Fastigheter ska i kontrollerad takt bygga upp en portfölj av välbelägna fastigheter för egen långsiktig förvaltning.

Huvuddelen av fastighetsbeståndet bör vara beläget i Sverige, men bland annat frän risk­spridningssynpunkt bör dock fonden investera även i utlandet. Den övergripande strategin i Sverige är att koncentrera sig pä ett fätal expan­siva orter och där, i första hand, inrikta sig på kommersiella fasligheler.

Under 1991 harinriktningen varit att konsoli­dera och förädla fastighetsbeståndet. Ytterligare förvärv gjordes under året, men till väsentligt

lägre investeringsvolym än under de tidigare åren. Fyra fasligheter förvärvades till etl sam­manlagt pris på drygt 500 mkr.

Norsledlsfastighelen på Riddarholmen evaku­erades och är under en omfattande ombyggnad och beräknas vara klar för inflyttning sommaren 1993. Utbyggnaden av Nacka Strandprojektet fortsätter planenligt liksom resterande utbygg­nad av Globen City.

Under året har AP Fastigheter inlett ett samar­bete med Lundbergs, Trygg Hansa och del ame­rikanska fastighetsbolaget Grosvenor för investe­ringar i Nordamerika. Den fastlagda strategin är där att i första hand investera i välbelägna, fullt uthyrda kontorsfastigheter.

Fondens fastighetsinnehav var vid årskiftet 1991/92 värderat lill 7,1 mdkr, varav dedireklägda fastighelemas andel motsvarade 73%. Hälften av ytan för de direktägda förvaltningsfastighetema var kontorslokaler.

Fondens totala hyresintäkter uppgick till 545 mkr för 1991. För 1992 beräknas intäktema öka till drygt 600 mkr.

RESULTATET 1991

Under 1991 hade den totala portföljen en totalavkastning om 15,5%, bestående av en direktavkastning om 12,2% och en värdeför­ändring om 3,4%. Den finansiella portföljens totalavkastning utgjorde 16,9%, varav direkt­avkastning 12,4% och värdeförändring 4,5%. Fastighetsportföljens totalavkastning utgjorde -33,5%, varav direktavkastning 4,6% och vär­deförändring-38,1%.

Under året har en betydande räntenedgäng skelt. Räntefallet var kraftigast för långa räntor, vilket medförde att avkastningskurvan erhöll en brantare lutning i slutet av året jämfört med ingången av året. Värdeförändringen i obliga-lionsportföljen uppgick till 15,2 mdkr, vilket motsvarar 5,0% i avkastning. Direktavkastningen utgjorde 12,8%, en funktion av det relativt höga ränteläget, som rådde fram till I99I. Obli­gationsportföljens totalavkastning uppgick till 17,8%.

Fastighetsportföljen förlorade starkt i värde under 1991. Marknadsvärdet består av enskilda fastigheters värde, huvudsakligen enligt extem värdering, samt bokfört värde för de fastighetsprojekt i vilka fonden är delägare. En bidragande orsak till den låga direktavkastningen i fastighetsportföljen är den höga andelen pro­jekt, som först pä några ärs sikt kan förväntas ge avkastning.

Det reala resultatet 1991 blev 31,4 (13,2)

212

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

mdkr. För en långsiktig placerare är det emeller­tid inte särskilt meningsfullt att tillmäta resulta­tet ett enskilt år nägon större vikt. Snarare ska man i detta avseende betrakta den reala balans-

räkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var 90,3 (58,9) mdkr eller 20,4 (15,2)% av fond­kapitalet vid utgången av 1991.

AP-FONDENS AVKASTNING PÄ PLACERINGAR 1991.

Marknads- Marknads-   Netto­

v

ä

rde                   v

ä

rde      piao

1990-12-31 1991-12-31 1991

Mkr    %         Mkr    %      Mkr

Direkt-

V

ä

rde-

Total-

avkastning

f

ö

r

ä

ndring

avkastning

1991

1991

1991

Mkr      %

Mkr      %

Mkr      %

..Obligationer i och f

ö

rlagsl

å

n

L

å

n och part-. nerfinansiering

Korta

placeringar

Fastigheter

Totalt

309074    83 351657    83 30083 38932 12,8 15204     5,0     54136   17,8

43232    12 34460      8 9627     3872 10,6 855     2,3    - -4727   13,0

10225      3 30394      7 20169  1798       -                     -        -1798

8572      2 7152      2   2175       436   4,6 -3595-38,1     -3159-33,5

371103 100 423663 100 42800 45038 12,2 12464     3,4     57502   15,5

direktavkastning + v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring

'Totalavkastning = -

marknadsv

ä

rde (1990-12-31)- h

ä

lften av nettoplaceringarna-h

ä

lften av direktavkastningen

-1 tabellen ovan ing

å

r i obligationer 

ä

ven partial- och f

ö

rlagsl

ä

n. Marknadsv

ä

rdet 

ä

r genomg

å

ende ber

ä

knat efter b

ö

rskurserna vid respektive 

å

rs slut.

I l

å

neportf

ö

ljen ing

å

r AP-fondens direktl

ä

n, refinansieringsl

å

n, kapitalmarknadsreverser samt partnerfi­nansiering. Kapitalmarknadsreversema 

ä

r v

ä

rderade efter marknadsr

ä

ntorna f

ö

r motsvarande illikvida pla­ceringar och partnerfinansieringarna 

ä

r upptagna till ett bed

ö

mt marknadsv

ä

rde. I 

ö

vriga falt g

ä

ller anskaff­ningsv

ä

rdet.

I korta placeringar ing

å

r penningmarknadsplacenngar och banktillgodohavanden. D

ä

 den metod f

ö

r av­kastningsber

ä

kning som h

ä

r anv

ä

nds ej l

ä

mpar sig f

ö

r enskilda tillg

ä

ngsslag vilkas innehav varierar kraftigt under 

å

ret, har avkastningssiffran f

ö

r korta placeringar ej angivits separat.

213

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

ÖVRIGA FONDSTYRELSER

PLACERINGSKAPACITET

Fjärde ochfamteforuistyrelserna kan som kapital­tillskott (ackumulerat) vardera erhålla högst 1% av de tre första fondstyrelsemas sammanlagda fondkapital, beräknat som anskaffningsvärde vid utgången av föregående är. För är 1992 uppgår detta maximum för vardera fonden till 4 420 mkr, eller totalt 8 840 mkr. Det t.o.m. 1991 faktiskt rekvirerade kapitalet uppgick för de båda fondema till sammanlagt 6 200 mkr, varav 3 500 mkr för fjärde fonden och 2 700 mkr för femte. Under 1991 hade sammanlagt 700 mkr rekvire­rats. För fjärde fonden kvarstår således beräknat på dagens fondkapital 920 mkr och för femte fonden 1 720 mkr.

De fem löntagarfonderna disponerade dels en mindre del av det löpande avgiftsuttaget för ATP (0,2 procentenhet) dels vinstdelningsskatten. TiU­förseln till fondema var maximerad till ett grund­kapital som slutåret 1991 fick uppgå till 17 260 mkr. De till de fem löntagarfonderna destinerade medlen har blivit betydligt lägre än inkomstema från vinstdelningsskatten och ATP-avgiften (0,2 procentenhet). Skillnaden tillfaller 1-3 AP-fondema. Under 1991 rekvirerade löntagarfon­derna 200 mkr. De återstående icke rekvirerade medlen på I 252 mkr har under 1992 tillförts avvecklingsstyrelsen.

AP-fondens sammanlagda aktieplaeerings-kapacitet (= ökningen av styrelsemas gmndkapi­tal) uppgick för 1991 till 900 mkr (4 776 mkr). Vid utgången av 1991 uppgick summan av det till de aktieplacerande fondemas tillskjutna grund­kapital till 22,2 mdkr (21,3 mdkr). Detta gmnd­kapital (marknadsvärdet) uppgick till 44,0 mdkr per den 31/12 1991.

REGLER FÖR FONDERNAS PLACERINGSPOLITIK

Principema för de olika fondstyrelsemas pla­ceringar är desamma. Placeringama skall enligt fondreglementets § 34 syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk pro­duktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, längsik-tighet och riskspridning tillgodoses.

För samtliga fonder (för löntagarfonderna t.o.m. 31/12 I99I) gäller att de placerar i aktier i svenska aktiebolag, konvertibler eller motsva­rande skuldebrev förenade med optionsrätter.

riskkapital i kooperativa företag och andelar i svenska kommanditbolag. Fondstyrelsema har också möjlighet att placera medel i en del nya riskkapitalinstmment samt även i långfristiga räntebärande värdepapper.

Fjärde och femte fondstyrelsema har dämtö­ver rätt att förvärva standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier, aktier i utländska aktiebolag (upp till 10% av förvaltade medel).

KAPITALANDELAR OCH RÖSTRÄTT

Innehavet av aktier i ett börsnoterat aktiebolag får för fjärde och femte fondstyrelsema ej över­stiga 10 % av röstetalet; för de fem löntagar-fondema var motsvarande begränsning för varje fond satt till 6 % av röstvärdet. Det sammanlagda röstvärdet av AP-fondemas aktieinnehav i ett börsnoterat bolag kunde därmed maximalt uppnå 50%. Dä awecklingsstyrelsen i princip övertagit löntagarfondstyrelsemas placeringsregler så gäl­ler denna begränsningsregel om avvecklings­styrelsen inkluderas. Begränsningen av röstetalet gälleraktier i börsnoterade aktiebolag. Förfonder­nas placeringar i onoterade aktier, uppgående 1991 till sammanlagt 1 376 mkr eller 3,4% (bokförda värden) gäller inte någon sådan be­gränsning.

Fjärde och femte fondstyrelsen och de fem löntagarfonderna (fram till 31/12 1991) har i egenskap av betydande aktieägare i ett stort antal bolag att mer eller mindre direkt utöva ägarinflytande. Fondstyrelsema har primärt sitt långsiktiga avkastningsintresse att bevaka men måste därutöver, när aktieinnehavens storlek påkallar, också utöva sitt inflytande med hänsyn till berörda bolags intressen och till hela aktie­marknadens funktionssätt. Hur ägarinflytandet används i olika situationer är en fråga för respek­tive fondstyrelse.

Enligt aktiebolagslagen gäller som huvudregel att en aktieägare inte kan fördela rösträtten för ett aktieinnehav på flera ombud. Ett undantag från denna regel har dock införts för de aktieplacerande delfondema inom AP-fonden. Härigenom kan varje enskild fondstyrelse självständigt utöva sitt ägarinflytande i bolag, där fler delfonder är repre­senterade. Rösträtten för fjärde och femte AP-fondens aktieinnehav regleras inte i särskild ord­ning i fondreglementet. Dessa fondstyrelser har

214

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

ingen skyldighet alt fördela ut rösträtt men kan på eget initiativ överlåta representation och rösträtt pä lokala fackliga ombud, en möjlighet som i vissa fall också utnyttjas.

AVKASTNINGSKRAV

Det avkastningskrav som de aktieplacerande fondstyrelsema är ålagda enligt fondreglementet (28 §), är satt till 3 % av det tillskjutna infla-tionsuppräknade kapitalet (gmndkapitalet). Avkastningskravet gällde löntagarfondstyrelsema t.o.m verksamhetsåret. För avvecklingsstyrelsen gäller inget avkastningskrav utan avkastningen tillförs de av styrelsen förvaltade medlen. Fr o m 1992 är det således enbart fjärde och femte fondstyrelsema som omfattas av avkastnings­kravet. Inflationsuppräkningen sker med den pris­stegring som inträffat sedan tidpunkten då med­len tillförts fondstyrelsema. Avkastningskravet

kan ses dels som ett årligt flödeskrav, dels som ett långsiktigt avkastningskrav. Flödeskravet inne­bär att varje fondstyrelse till första-tredje AP-fondstyrelsema skall inleverera ett belopp beräk­nat som 3 % av nuvärdet av grundkapitalet. Denna inleverans uppgick 1991 för de aktie­placerande fondema sammanlagt till 952 mkr (824 mkr). Det bokföringsmässiga resultatet före överföring uppgick 1991 sammanlagt till 3 852 mkr (4 060 mkr).

Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på att bibehålla grundkapitalets realvärde. Vid beräkningama utgår man från det nominella resultatet och tar hänsyn till förändringama i den dolda reserven i värdepappersportföljen. Den dolda reserven ökade med 850 mkr sammantaget för de aktieplacerande fondema under 1991. Det sammanlagda reala resultatet för 1991, utöver vad som åtgick för att bibehålla grandkapitalets realvärde, blev 1 442 mkr (-14 850 mkr).

""SWJNDFAKTA FÖR ÖVRIGA FONDSTYRELSER 1991, Mkr.

Fondstyrelserna       L

ö

ntagarfondstyrelsema

Totalt

Fj

ä

rde     Fsmte       Syd-      Fond        Tre-   Mellan-     Nord­fonden       V

ä

st      fond svenska   fonden

Tillskott av grundkapital* (ackumulerat fr

å

n starten)        3500      2700      3452      3452      3452      2200      3452    22208

Fondkapital vid 

å

rets slut

(marknadsv

ä

rde)           22045      2637      4290      4226      3764      2908      4104   .43974

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen vid arets slut (marknadsv

ä

rde)     19770      1954      3256      3663      3205      2441       3317    37606

Doid reserv i v

ä

rdepappers-

portf

ö

ljen" vid 

å

rets slut                            7869       -114                   -67       -338       -897       -365       -726      5496

F

ö

r

ä

ndr. av dold reserv i

v

ä

rdepappersportf

ö

ljen

under 

å

ret                           827      275      201        62       -241     25       -299    850

Realt resultat 

å

r 1991 efter

ö

verf

ö

ring till 1-3 fond­

styrelsema                       2234      122       31      -63       -434       -120       -328      1442

* Nominella belopp.

" Skillnaden mellan marknadsv

ä

rden och anskaffningsv

ä

rden.

215

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

SAMMANFATTNING AV DE AKTIEPLACERANDE AP-FONDERNAS INNEHAV;

1990

1991

Svenska aktier

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.      Markn.v.

Börsnoterade

27465

32178

29038

34506

Icke börsnoterade

1273

1250

1376

1348

Utländska aktier

354

327

682

751

Övriga svenska värdepapper

670

534

1149

1000

Summa

29762

34289

32245

37605

AP-FONDENS OCH fi B

Ö

RSRI

(mdkr)

AP-fonden

F

ö

rs

ä

kringsbolag

1985 11 31

%

4

11

1939

46

130

%

6

17

1990       %

32        6

100       19

1991

35

106

%

6

20

&

,540

100

AKTIE

(generalindex)

1984

1985

ime

1987

1988      1989

1990

1991

.~U,-,.~

-t-25

+51

-7

+51        +24

ammismi-inmmnsism:

-30

'Wtsssawtsii»

+6

216

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

FONDSTYRELSERNAS FÖRVALTNINGSBERÄTTELSER I

SAMMANDRAG

1 det följande redovisas resultat- och balansräk-

har placerats pä sätt som framgår av balansräk­

ningar för AP-fondens styrelser avseende 1990

ningama och resp. delfonds särskilda värde-

och 1991 samt vissa uppgifter om placerings-

pappersredovisning. AP-fondens reglemente fö-

inriktning och värdepappersinnehav per 31.12

reskriver att tillgångarna skall bokföras till

1991. På sid 1819 redovisas uppgifter för de tre

anskaffningsvärden.[REDACTED_EFTERNAMN] verksamhetsåret

första fondstyrelsema, på sid 20-21 för fjärde

1988 skall även en real redovisning av tillgångama

fondstyrelsen, på sid 22 -23 för femte fondstyrel-

göras. En totalsammanställning över samtliga tio

sen och på sid 2425 återfinns löntagarfond-

delfonders kapitalbehållning, nettoresultat och

styrelsernas siffror i ett sammandrag. Däratöver

placerade medel återfinns i de inledande tabel-

redovisas motsvarande siffrorförlöntagarfonderna

lerna på sid 7-9. För mer detaljerade uppgifter

var för sig (sid 26 ff).

om fondförvaltningen hänvisas till respektive

De av respektive delfond förvaltade medlen

delfonds årsredogörelse för 1991.

217

Skr. 1992/93:15 Bilaga 9

FÖRSTA, aI och tredje FONDSTYRELSERNA

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1991

INT

Ä

KTER

Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar -|,; 

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor

Fastighetemas driftsnetto

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

SUMMA INT

Ä

KTER

KOSTNADER

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Administrationskostnader

Ö

vriga kostnader

Kursskilinader vid avyttring av v

å

rdepapfier

SUMMA KOSTNADER

ARETS RESULTAT

REALT RESULTAT

Nettoresultat enligt ovan

Ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

Å

RETS REALA RESULTAT

37686485

32854801

665

936

1245256

807133

3824106

4497862

47814

745?|

1822100

2000941

210109

157271

44836535

4039352

435793

201451

11706

8588

3019102

416772

48303135

410203

488339

431204

1633

2499f,

75189

601M

14520

224

315301

2096

S94S         M

4?4d3is3     m.mm

47408153

38384952

9759426

6865314!

-25730024

-3214549i

31437SM

1320415

I

218

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1991

1990

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

635985

635985

285109

285109

Penningmarknadsplaceringar

29758577

29758577

9939977

9939977

R

ä

ntefordringar mm

1,9514317

19514317

17374070

17374070

Fordran 

å

 delfondema

952198

952198

823573

823573

V

ä

rdepapper;

Obligationer

338469475

341342803

308443133

298732108;

Partialbevis

7425

,6926

11138

9365

F

ö

rlagsbevis

10284 943

10306730

10224286

10333131,

Reverser

30349528

30982067

39731631

39728374:

Refinansieringsl

å

n

,   303820

303820

549082

549082

Fastigheter

10891314

6648332

6669335

8221068

Aktier i fastighetsbolag

503575

503575

350564

350564

Aktier i partnerfinansieringsboiag

2884110

3174380

2884110

2954605'

Ö

vrigatillg

å

ngar SUMMATILLG

Ä

NGAR

SKULDER

65978

65978

108430

108430

444621 345

444195688

399584438

389409458

Fastighetsl

å

n

2144846

2144846

2242426

2242426

ö

vriga skulder

338167

338 167

376333

376333

FONDKAPITAL

Enligt balansr

ä

kning f 

ö

reg. 

å

r

Tillskjutet grundkapital

39082139

38118488

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedei)

(10792589)

(8456631)

Ackumulerat 

ö

verskott

357893541

319508589

Indexuppr

ä

knat grundkapital

327912932

294803787

Ackumulerat realt resultat Summa fondkapital f

ö

reg. 

ä

r

58877765

45672995

396975680

386790697

357627077

340476782

innevarande 

å

r

Avgifter

82318554

75668417

./. pensionsmedel

-87860857

-77406049

./.administrationsbidrag

-    521521

-    478248

(- 6065824)

(-2195880)

Vinstdelningsskatt

3339536

3873845

L

ö

ntagarfondsavgifter

128489

1238287

,/. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedei

-600000

-2 776175

(2868025)

(2335957)

Summa tillskjutet grundkapital

-3197799

140077

Indexuppr

ä

knat grundkapital

22532225

32285572

Ö

verf

ö

ring fr

å

n delfonderna

952198

952198

823573 ,

8235,73

Å

rets bokf

ö

rda resultat

47408153

38384952

Arets reala resultat 

ö

kning fondkapital innevarande 

å

r Summa fondkapital totalt SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

31437555

13204770

45162552

54 921978

39348602

46313915

442138232

441712 675

396975679

386790697

444621245

444195688

399594438

3894094S6

Not

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer

avseende k

ö

p 3 706 062

..sHi

avseende f

ö

rs

ä

ljning 2 466 971

m

H

219

Sr.V992/93-.- Bilaga 9

106039

200299* 699105

5-Otw»- 

Föru*et-

AW>e' .,b,asKuW*tev.än

,,,entariorm"

S%,stnadetoc.--- intäkter

BisKtesetv

tdelningat äWäkter

Räntebätanf

,pna

rimed

 wae:

Boki

106039

200299*

699105

BokSt-

245037 245037    ..254649 .,254649     385991 385991      

1

640

-tKAO

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

1991

Bokf. v.       Markn.v.

1990

Bokf. v.       Markn. v..

-nofK.E>!3

10325938        18208075             9421108        16471060

806832       806832       723803       723 803

Ö'!

247980

90273

430092

232682

90273

432192

50536

70850

232863

61531-;

70850-

21412*-

11901115

19770054

10499160

17541361';

m STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12

;:

Marknadsvärde tkr    Röstandel %

f. A:'-

3.

o: ;i''--r...

4.

AG/\

5.

VolV

ö

3851276

6,7.

1537723

1,4;

1150261

6,6-,.

1034599

8,7.

956008

6,5:

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING

1991

1990

kstadsindustri Kemi- & l

ä

kemedelsindustri 

Skc"'''"' !i.t,-i 

Ö

vi '

>='-              jgf

ö

retag

33

39

29

25

8

6

20

18

6

7.

1

1

1

-

_

1

2

2

-

-

100

100

CITAT UR FJÄRDE FONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

s mindkaDital får fr.o.m. 1988-07-01 uppgå till högst 1 % 

 ':'ma8tiUgängareUeronikring4,0mdi

ippgu-i; 

'V året. 

'k och s

,.j=c,, ..io..fe .

lagt marknadsvärde pä 8,5 mdr svarade för drygt 44 % as'

portibljvärdet.

.';

Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 102 mk under 1991. Det totala investerade beloppet i onoterade företag uppgick till 897 mkr.

Resultatkravet uppfylldes. Sammanlagt sedan fondens tillkomst' har fonden överträffat resultatkravet--Mt bibehåUa grundkapitalet realvärde och ge en ärlig utdelning på detta med 3 % - med cä' 14,5 mdr.

Aktiekursema steg nnderl991 med6%. Index för fondens portfölj steg iped 12%. Avkastningen på fondkapitalet blev 16'vi."

221

Skr. 1992/93: n Bilaga 9

FEMTE FONDSTYRELSEN

H

RESULTATR

Ä

KNING (Oa)

1991

H

BOKF

Ö

RiNOSMASSIGTRESULTAT

B

Aktieutdelningar

48437

19735

R

ä

nteint

ä

kter

67470

38836

R

ä

ntekostnader

./.9 ./.6028

./.227 ./.525Q

rorvaltningskostnader m m

R

ö

relseresultat

109870

53094

Realisationsvinster

29467

4961

Realisationsf

ö

rluster

./.26399

./.624

Nedskrivning

-

./.327

Avs

ä

ttning till riskreserv

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse HH

-

-

112938

57104

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse HH

./.BO 387

./.40961

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

325S1

16143

REALT RESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

112938

57104

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster Resultat Inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster

274739

./,387588

387677

,/.330484

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

./.185679

./.103 325

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hli

201998

./.433809

ö

verf

ö

ring fill fondstyrelse t-!ll

./.80387

./.40961

Ö

VERSKOTT/UNOERSKOTTIF

Ö

RH

Ä

LLANDETILLRESULTATKRAV "

121611

./.474770

gA) .ANSR

Ä

KNING PEB 31.ia fTkr}

1991

1990

Bokf. v.

MEir';n. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden

4607

4607

24820

24820

Penningmsrteiadsplaceringar

758437

758437

372281

3722S1

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

_

_

-

Fondlikvider

158

158

..

_

F

ö

rutbetalda kostrtader och upplupna

Int

ä

kter

9241

9241

4142

4142

ö

vrio r 

' ' "

248

248

-

Aktfes

2045994

1 943415

1838830

1261363

Konv.                

       '"      'd

opr

22088

10377

22088

10526

Inver

599

599

881

881

SUM'

2841372

2727082

2063042

1674013

®

co:

Fonc

8968

8968

2468

2468

Uppl'

intf

235

235

489

489

Ö

vrig,

418

418

311

311

Skufc

80387

80387

4096'i

40961

Riskri.

_

-

_

-

Fond-.

niiski

2700000

2000000

Uppi:

2994023

2108344

Ack.!

18813

2670

Ack.c

tilh

./.478560

./.3790

hte tvsamesutKi.

325G1

16143

Å

rets 

ö

verskott/ur;                            j

tillnesuttatkrav

iai

ö

ri

,/.474 770

(Summa fondkapit'

(2751364)

(2637074)

(2018813)

(1629784)

SUM8ilASKUU

»«

v>

«

i.'

'8413T2

2727082

2063042

1674013

'

'imm

é

)&m>'iX;V:i'j''ii.:~.ihai 

ä

li.L

iiSSS

sm

å

x

a

SSM

fi":- .y'-i'

222

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

1991

Bokf. v.       Mariai.v,

31,12

1990

Bokiy.

1794150

1624064

1518139     1147959

3 v

ä

rdepapper

a aktier och v

ä

rdepapper

22088 251 844

10377 319351

.'2058 120691

10 5?6

113404

2068082

19S.3792

1880918

1271?

'lat s

ä

tt noterade.

2. Sydkraft

PIACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING

Pr---- *

19S1

C. F; i-B-

i.'-

B' Di

mmmA

24 36

7 11

5

17

1

«

5

CITAT UR FEMTE FONDSTYRELSENS ÅfiSRE0O¥!SNING

3 AP-foudens resailat far 1991 h»r biivit betyff iMue »n

Jänjfsrt med börsens tiUvSxl hor tondens aktieportfalj J

fe b. Bolftringsmassigt Wev neltoresultoW 113 Mbfö»

v«l. J)ol uppniWda vfctel (fvsislcrider Veoims Affärer» 'i

jtillftrsta-tedjeAP-fondstyreiserna. DertRtstainlll;-

10,6 procenleniierer,

'

11 frfa ränlor xh otdelninga. Realisationsrinsl» ocb

FemteAP-fondenhado»idåK»ldfletl991/1992Iyfti

T balanserad» i »lon »arandm.!)et reala i-esttllatelf»rbättra-

lilldeiade medoi."

s och blev 202 Mkr.

A,.

223

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

LONTAGARFONDSTYRELSERN.

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1991

557175

478764

./.50

./.73647

m

962242

932968

./.319771

./.Il 180

./.9592

m

1554667 ./.646065

].

908602

iim

1554667 ./.251 537

im

1303130 ./.I 571 547  .

v.iS

./.268417 ./.646Q65

' 7.586 80l|

'482

./.908826a]

1990

2313S

i 146391

34 29 2626S 1799å; 586800| 50000S

./.914482 (19293124)

-37' (1843605

»

]

(20559362)

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m

R

ö

relseresultat Realisationsvinster Realisationsf

ö

riuster Nedskrivning Avs

ä

ttning till riskreserv

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll 

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

bokf

ö

ringsmAssiqtnettoresultat realt resultat

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse HH F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

Resulta*''        '                          "fluster

Avs

ä

ttni.                                       

»

ts k

ö

pkraft

Realt rec                                               i

Ö

verf

ö

riii,..

Ö

VERSKOTT/I

BMJUmÅKh

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden Penningmarknadsplaceringar R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper Fondlikvider

F

ö

rutbetalda kostnader och;,:        '

Ö

vriga fordringar

Aktier

K,-

Ini St'-,'       '

SKULDER OCI

Fondlikvider

Upplupna kostnader och f

ö

ru;

Ö

vriga skulder

Skuld till fondstyrelse l-lil

Riskreserv m.m.

Fondkapital;

Tillskjutet grundkapital                         i

Uppindexerat grundkapital

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

å

r

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

&ets nettoresultat                                     _ 

_

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

(21667963)

till resultatkrav (Summa fondkapital)

22476087     20101248     21274723      1315142

Ö

;

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

224

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

S.MMANFATTNING AV VÄRDKPAPPERSPORTFÖFJEN PER ;il.l2

1991

1990

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

16918173

14674049

16526208

14558489

onoterade

568688

540861

549306

526515

dotterbolag mm

100

100

7629

7629

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

noterade'

591 221

470355

390780

255619

onoterade

195858

195837

128074

128053

SUMMA

18274040

15881202

17601997

15476 30S

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

Bolag

1.

Volvo

2.

Astra

3.
[REDACTED_EFTERNAMN]

4.

Proventus

5.

SCA

LÖNTA(;aRF()NOKR\AS fem största engagemang per 

31.i2

I

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

stande! %

1268445

1190409

573358

364124

265740

pi.acerlngarnasbranschfördelning

(Procent)

1991

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingst>olag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

32 15 13 19 6

100

15   Riksdagen 1992/93. 1 saml Nr 18

225

Skr. 1992/93: U Biiaga 9

F

Ö

RSTA L

Ö

NTAGARFONDSTYRIES

É

N

-SYDFONDEN

RESULTATR

Ä

KNING (Tkr)

1991

1990

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar m m

104849

113165

R

ä

nteint

ä

kter

113546

99362

R

ä

ntekostnader

~

_

F

ö

rvaltningskostnader m m

./,19478

./.7527

R

ö

relseresultat

198917

205000

Realisationsvinster

220106

136218

Realisationsf

ö

rluster

./.101484

./.33832

Nedskrivning

.7.698

./.15000

Avs

ä

ttning til/ riskreserv

./.4200

./.8030

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse /-Kl

312641

284356

Ö

verf

ö

ring fill fondstyrelse Hll BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

./.140 409

./.129837

172232

154S19

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring fill fondstyre/se H/I

312641

284356

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

201241

./.1378342

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

rluster

513882

./.I 093986

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

./.342 708

./.409370,

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondsfyre/se H/I

./.171 174

,/. 1.503 356"

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse /-III

ETILLRESl

./.140 409

./.129837'

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTTI F

Ö

RH

Å

LLAND

;ltatkrav

30765

XI

633193

BALANSR

Ä

KNING PER31.12(Tkr)

1991

1990

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

B4arkn. v.

TILLG

Å

NGAR

Bankti/lgodohavanden

5802

5802

76475

76475

Penningmarknadsplaceringar

898000

898000

531140

,531140

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

266394

274791

218820

221209

Fond/ikvider

-

_

_

_

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

30924

30924

15435

15435

Ö

vriga fordringar

4206

4206

15100

15100

Akt/er

3252903

3173651

3447206

3184915

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc.

69983

82177

18203

18203

Inventarier mm

346

346

510

610

SUMMA TILLG

Å

NGAR

4528 558

4469897

4322889

4062987

.SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fond/ikvider

3018

3018

2568

2568

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

31311

31311

10085

10085

Ö

vriga skulder

917

917

3928

3928

Skuld ti/I fondstyrelse/-///

140409

140409

129837

129837,,

Riskreserv

4200

4200

_

1

Fondkapital:

Tillskjutet gmndkapital

3452000

3452000

'i

Uppindexerat grundkapital

4680301

43375931

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

å

r

724471

569952

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

ti//resultatkrav

,/.421024

1212169

Å

rets nettoresultat

172232

154519

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

/lande

till resultatkrav

30765

./.1633193

(Summa fondkapital)

(4 358 558)

(4290042)

(4176471)

(3916569)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

4528 S58

4469897

4 322 ses

4062987

226

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

Bokf. v.

1991

Markn. v.

Bokf. v.

1990

Markn. v.

rade

bolag m m

venska v

ä

rdepapper

Ide'

rade

3152960 99943

65983 4000

3[REDACTED_TELEFONNUMMER]

78177 4000

3422886 24320

13703 4500

3163588 24320

10710 4500

i

3322886

32828

3465409

3203116

t b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12

Marknadsv

ä

rde tkr    R

ö

standel %

sraft

518494

1.0

368289

0,39

265740

0,40

243863

0,79

193381

1,38

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING

Veristadslndustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Hanttelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

1991

1990

33

34,1

23

18,6

15

13,5

12

9,8

4

6,7

1

0,5

-

0,5

8

8,9

4

7,3

-

-

100

100

CITAT UR FÖRSTA LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"Förmögenhetsutveckling

Utvecklingen under 1991 för Sydfondens samlade fljmiögenhet.

'

Fondkapitalreair.innebareiiavkastmngnied 13 %(1990; 21 %

kan att bäde Sydfonden och genomsnittet av ederna har utveekiats bättre än Veckans Äffärera _!nkl. utdfingar), såväl 1991 som periiMfema 1990-91 öäb i#9-91. Samtidiglär skillnaden mellan bästa och sämstn fond betydande. Sydfonden Har gått två procentenheter bättre än genom­ snittet av allemansfondema under 1991 och fyra procentenheter bättre räknat från 1990. Med utgångt:punkt från 1989 ligger Sydfonden en procntenb efter ailemansfondema, men ändock nio procentenheter bättre än index.

sigt resuhat Itatet för 1991 blev 323 mkr mot 285 mkr under 1990. gjorts med 140 mkr för beräknad överföring till 1-3

AP-fondstyrelsema (1990: 130 mkr) oeh med 10 mkr som extraor­dinär kostnad för avveckling av Sydfonden redovisas ett boiffiiTingsmässigl resultai av 172 mkr (155 mkr)."

"Realt resultat

Syitfondens reala resultat utvisade ett övenikott, utöver kravet, på 41 mkr {1990: underskott pS 1.633 mkr) sedan undervärdet i börspcatf&ljen kraftigt minskat och övervärdet i obligationsinnehavet ökat något. Pågrund av den någpt lägre allmänna prisökningen med 7,9 % (10,9 %) begränsades iidlationskompensationen till 343 mkr (409 mkr). Efter awecklingskc«tnadema blev det reala resultatet 31 mkr.

över hela fondens verksamhetstid, 1984-91. har dpl reala fondkapitalet vuxit till 4.290 mkr medan det indexerade grundkapitalets nivå uppgick till 4.680 mkr. Ett ackumulerat underskott på 390 mkr förelåg vid 1991 ärs utgång. Detta är påverkal av de särskilda awecklingskostnadema."

227

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

|VNDRA L

Ö

NTAGARFONDSTYRELJ

fl

1                                 -FOND V

Ä

ST

'm

flESULTATR

Ä

KNINQ (Tkr)

1991

'"isso

iOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIOT RESULTAT

Aktieutdelningar

122682

109221

R

ä

nteint

ä

kter

99355

88192

R

ä

ntekostnader

-

./.840

F

ö

rvaltningskostnader m m

./.8435

./.7573

R

ö

relseresultat

213602

189000

Realisationsvinster

190282

262192

Realisationsf

ö

rluster

./.47818

./.40957

Nedskrivning

./.668

./.679

Avs

ä

ttning till rlskresen/Z

Ä

terf

ö

ring Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

995

./.15 000

356393

394558

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

./.139 957

/.127 059

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

216436

267497

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

356 393

394556

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

rluster

61841        ./

1988594

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

rluster

418234       ./

1 594038

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

f

kraft

./.341 606

/.405393

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

76628       ./

1999431

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

ETILLRESl

./.139957

/.127059

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT 1F

Ö

RH

Å

LL

Ä

ND

JLTATKRAV

./.63329       ./

2126490

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1991

1990

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

THX6

Ä

NGAR

Banktillgodohavanden

73118

73118

108612

108612

Penningmarknadsplacenngar

649608

649608

582243

582243

fi

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

-

-

-

-

iFondlikvider

_

_

11052

11052

ferutbetahJa kostnader och upplupna int

ä

kter

32978

32978

25183

25183

ä

Ovrlga fordringar

4004

4004

8008

8008

Aktier

3831691

3497915

3644453

3251234

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc.

169065

165070

125071

118678

Inventarier mm

832

832

1213

1213

SUMMATILLG

Å

NGAR

4761296

4423825

4505835

4106223

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

31003

31003

-

-

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda Int

ä

kter

915

915

762

762

ö

vriga skulder

433

433

462

462

Skuld till fondstyrelse Hll

139957

139957

127059

127059

Riskreserv

25000

25000

30000

30000

Fondkapital:

Tillskjutet gmndkapital

3452000

3452000

Uppindexerat grundkapital

4665243

4323637

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

ä

r

895552

628055

Ack. 

ö

verskott/underskott 1 f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

./.375697

1750793

Å

rets nettoresultat

216436

267497

Arets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

./.63329

./.2 126490

(Summa fondkapital)

(4563988)

(4226217)

(4347552)         (3947940)

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

4761296

4423525

4505835

4106223

228

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

)iag m m 

ö

vriga svenska v

ä

rdepapper de' ade

SUMMA

Jpfficlellt ti

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

1 PER 31.12

1990

_ , -   -

, v.

Bokf. v.

Markn. v.

3715090

3381314

3470216

3076997

116601

116601

174237

174237

75243

71248

46739

40346

93822

93822

78332

78332

4000756

36629

3 769 524

3369912

Bolag

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Astra

2.

Volvo

3.

Procordia

4.

Electrolux

5.
[REDACTED_EFTERNAMN]

326475

0,6

304442

2,1

262394

0,5

232 556

0,1

184253

-

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING

(Procent)

1991

1990

Verkstadsindustri

Kemi- S l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

38

37

10

10

13

15

26

19

5

9

1

2

1

2

6

6

-

-

100

100

CITAT UR ANDRA LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

»lutningen npfår till 4.761.296 kkr. Motsvarande be-fcriög&ima redovisas till marknadsvärden uppgår till 

i kkr.

esultaM "PP#r tiH 356.393 kkr, Kftpr avaättning för g ti!! 1-3 AHmänna pensionsfonden mpd 139.957 kkr l»lir ppsl iwkföringsmSssiga reuitatet 216.436 kkr, fy Det ackumulerade rörelseresultatet, före Överföring tdt i-3 AP-fonden, visar ett överskott på 1.640.802 kkr sedan verk(famhetens början }%4- Motsvarande reala i-suhal uppgår till 89.789 kkr. ikt4>italet vid utgången av 1991, beräknat efier marknads-Itaktieroch kom ertihla skuldebrev, uppgår till 4.226 Mkr.

Om samtliga tillgängliga medel omedelbart placerats på börsen och utvecklingen därefter följt börsindex skulle fondkapitalet upjtl till 4.146 Mkr. Jämförelsen tar inte hänsyn till att fonden gör andra placeringar än börsaktier, sand att det är (rfrånkomligt att vi måste lia likvida medel tillgängliga. Med hänsyn till dessa faktort kan man dra slutsatsen att fondens utveckling sedan starten har varit något bättre än börsindex.

Avkastningen pä fondens totala förmögenhet under 1991 upp­gick til! 10.5 procent. I denna beräkning inkluderas ocksä vänieförändringen på tiligångama."

229

Skr. 1992/93:1 i Bilaga 9

|edje l

ö

ntagarfonds t yrelsP

I                      - TREFOND INVEST                           j

ATRAKNINQ 

(Tkr)

1991

1990'

fetlHOSM

Ä

SSIGTRESULTAT

MMidelningar

140293

158115

ft

ä

rrteint

ä

kter

81731

91828

IQStnader

-

./.I

blngskostnader m m

./.19314

./.9650

Beresultat

202710

240292

pealisationsvinsier

179171

298527

alisationsf

ö

rluster

./.85212

y.5509

Aedskrlvning

-

./.32500

Avs

ä

ttning till riskreserv

./.6387

./.18635

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

290282

482175

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hfl

./.140442

./.130 052

BOKF

Ö

RINQSMASSIGT NETTORESULTAT

149840

3S2123

HEAtT RESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

290282

482175

F

ö

tftidring av ej realiserade vinster/f

ö

rluster

./.240558

./. 1878824

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

rluster

49724

./.1 396649

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

./.342790

y.409471

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hl

./.293066

./.1806120

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

./.140 442

./.130052

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTTIF

Ö

RH

Ä

LLANDETILLRESULTATKRAV ~

X433508

./.1936172

BALANSR

Ä

KNING PER 31.12 (Tkr)

1991

1990

Bokf. v.

Markn. v.

Bokf. v.

Markn. v.

TILLG

Å

NGAR

Banktiiigodotiavanden

509802

509802

427998

427998

Penningmarknadsplaceringar

188981

188981

235962

235962

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

-

-

-

-

Fondlikvider

-

-

87102

87102

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

12000

12000

4797

4797

ö

vriga fordringar

5 769

5759

28

28

Aktier

3834751

2969002

3916891

3260659

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc.

266994

235955

-

-

Inven SUMI SKUL

arier m m

816

816

1144

1144

MA TILLG

Å

NGAR

4819113

3922335

4673922

4017390

DER OCH FONDKAPITAL

Fondlikvider

-

-

10372

10372

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

17372

17372

9012

9012

Ö

vriga skulder

360

360

13387

13387

Skuld till fondstyrelse Hll

140442

140442

130052

130052

Riskreserv

~

-

-

-

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

3452000

3452000

Uppindexerat grundkapital

4681416

4338626

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

å

r

1059099

706976

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

./.483757

14S2414

Å

rets nettoresultat

149840

352123

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

./.433508

./.I 936173

(Sumi SUMI

tia fondkapital)

(4819113)

(3764151)

(4511099)

(3854867)

M SKULDER OCH FONDKAPITAL

4819113

3922325

4673922

4017690

230

Skr. 1992/93 Bilaga 9

. 10

%Sm

!,atKnJ.._         --

BoKf--_____ 

_,,=

noterade'

onoterade

otterboagmmppp,,

noterade

,0«>ae«börsn°'''

RONDENS tt»

___-i!--''365l2

0,2

__ """

21899'

4,5

204798

6,5

;:lS55Sa**

192146

2 VoWO

3. SKF

4 aritmos

...C.KNOK.AB'

_...... _.. ..,

7

31 9 8

t

31 6 1

5 provenws

(Procen5_____-    ' pastighets-öVa»

BanKer

Skr. 1992/93-. 18 Bilaga 9

J

JÄRDE LÖNTAGARFONDSTYRELSEM

- MELLANSVENSKA LÖNTAGARFONDEN

1990

1991

ESULT ATR

Ä

KNiNG (Tkr)

OKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

.ktieutdelningar

83614

65845

R

ä

nteint

ä

kter

59884

38516

R

ä

ntekostnader

./.50

./.2708

rorvaltningskostnader m m

./.14016

./.8155

R

ö

relseresultat

129432

93498

Realisationsvinster

93019

146867

Realisationsf

ö

riuster

./.79283

./.19877

Nedskrivning

-

./.20000

Avs

ä

ttning till riskreserv

-

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse 1-111

143168

~200488

Ö

verf 

ö

ring till fondstyrelse HH

./.85312

./.72000

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

57856

128488

REALTRESULTAT

Resultatf

ö

re 

ö

verf

ö

ringtillfondslyrelseHll

143168

200488

F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

riuster

25039

./.1339029

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

riuster

168207

./.1138541

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av gntndkapitalets k

ö

p

ikratt

./.202867

./.225192

Realt resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

./.34660

./.136371

ö

verf

ö

ring tillfondstyrelse Hll

./.85312

./.72000:

Ö

VERSKOTTAJNDERSKOTT1F

Ö

RH

Ä

LLANDETILL RESULTATKRAV

./.119972

J.1435733

BALANSRM

»

IINGPER31.12(TkO

1991

1990

Bokf.v.

Marion, v.

Bokf.v.

Markn. v.

TtLLG/GAR

Banktillgodohavanden

45851

45851

124517

124517

Penningmarinadsplaceringar

359168

359168

49382

49382

R

ä

nteb

ä

rande v

ä

rdepapper

114182

114182

114182

114182

Fondlikvider

48660

48 660

23571

23571

F

ö

rutbetalda kostnader och upplupna int

ä

kter

18162

13162

11897

11897

Ö

vrigafordringar

-

-

-

-

/aktier

2527448

2260411

2505509

2224068

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med

optionsr

ä

tter etc.

27841S

180390

301694

193033

Inventarier mm

323

323

406

406

SUMMATILLG

Å

NGAR

32210

3027147

3131158

2741056

SKULOEROCH FONDKAPnAL

Fondlikvider

4832

4832

18058

18058

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

8540

8540

5479

5479

Ö

vriga skulder

50

50

-

-

Skuld tillfondstyrelse Hll

85312

85312

72000

72000

Riskresetv

20000

20000

20000

2000

Fondkapital:

Tillskjutet gmndkapital

2200000

2 MO 000

Uppindexerat grundkapital

2946040

2543174

/tek. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

ä

r

1015620

887133

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav

82345

1518078

Å

iets nettoresultat

57856

128488

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f 

ö

iti

å

llande

till resultatkrav

7.119972

./.I 435733

(Summafondkapital)

C3 273476)

(2908413)

(3015621)

(2625519)

SUMMASKULDER OCH FONDKAPnAL

3392210

3027147

3131158

2741056

232

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

'H

H

1

B

2

SwsSiiiiiB

Ä

H

Sl

Bokf.v.

1991

Markn.v.

Bokf. v.

1990

Markn. v.

Svenska aktier:

noterade'

onoterade

dotterbolag m m 

Ö

vriga svenska v

å

rdepapper

noterade'

onoterade

2 362655

164743

50

203919 74497

2095618

164743

50

105893 74497

2362 031

137 271

50

286148 21703

2081664

137271

50

176413 21703

SUMMA

2805864

2440801

2807203

2417101

'Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

Bolaq

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PER 31.12

Marknadsv

ä

rde tkr     R

ö

standel %

1.

Skandia

2.
[REDACTED_EFTERNAMN]

3.

Proventus

4.

Frintline

5.

Volvo

' av kapitalet

254919

1,9'

173105

0,1

171978

2,8

149872

9,5

149637

0,5

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING

(Procent)

1991

1990

Verkstadsindustri

Kemi- & l

ä

kemedelsindustri

Skogsindustri

Ö

vriga f

ö

retag

Fastighets- & byggf

ö

retag

Handelsf

ö

retag

Rederier

Utvecklingsbolag

F

ö

rvaltningsbolag

Banker

Dataf

ö

retag

SUMMA

22

24

3

3

12

10

7

11

7

13

2

2

12

9

2

1

29

20

3

6

1

1

100

100

CITAT UR FJÄRDE LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

"Pä Stoekholmab&en steg kursema med i genorasnitt 5.5%. Heia ufngen härrör från de starka kursstegrinma i Astra och Procordia (som inte mgår i fondea'» portfölj). Fondens verksamhet medföide en förmögenhetsökning på 83 Mkr för 1991 och 708 Mkr för heia den jriod den verica!. Därutöver har till 1-3 AF~fondi överförts 85 Mkr under 1991 odi totalt 338 Mkr för hela perioden. Det kapital som erfiåUils för förvahning var vtd 1991 års utgång 2.200 Mkr i genomsnitt har det erhållna kapitalet uppgått till 1.240 Mkr.

Av tillgängliga medel lyftes 200 Mkr (400 Mkr) under året. Därefter fanns alltjämt möjlighet alt lyfta 1.252 Mkr (1.452 Mkr). Styreisens !)Miömning har varit att kursnivån på Stockholmsbörsen iiar varit för hög i förttillande till vinstutsiktema i näringslivet och jlräntan. Fallande inflation 1992 med faiiavifie realräsuoF i öikte

om något eller ett par år i kombination med bättre vinsiutsikter för bokföretagen 1993-1995 öppnar under de närmaste åren vägen för en bättre kursulvec kling från den lägre nivå som etablerats i slutet av 1991."

"Fondens portUilj har under 1991 utvecklats 5 procentenheter (~5) sämre än l>Öragenomsnittet. Medeltalet för perioden 1987-1991 är en procentenhet sämre än börsgenorasniltet."

"EnUgt riksdabeslui skail fondens kapital häiias infla­tionsskyddat. Vid slutet av 1991 skulle vår förmögenhet därmed upfå till 2.946 Mkr.Den verkliga förmögenheien uppgår till mel­lan 2.900 och 2.965 beroende på vid vilken lidpunkt under sista börsdagen pä året bedömning görs- Baserat pä slutkurserna har fonden kunnat inflatlonsskydda sitt kapital och därutöver utbetala o c äfUj? real

233

Skr. 1992/93: U Bilaga 9

FEMTE LÖNTAGARFONDSTYREL

- NORDFONDEN

RESULTATR

Ä

KNINQ (T\ai

1991

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar m.m. R

ä

rtteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m

R

ö

relseresultat Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster Nedskrivning Avs

ä

ttning till rtskreserv

, Resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

REALTRESULTAT

Resultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll F

ö

r

ä

ndring av ej realiserade vinster/f

ö

rluster

Resultat inklusive ej realiserade vinster/f

ö

rluster Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse Hll 

ö

verf

ö

ring till fondstyrelse HH

Ö

VERSKOTT/UNDERSKOTT I F

Ö

RH

Å

LLANDE TILL RESULTATKRAV

105737 124248

.,'.6j_44

.330 

 >210

./.12404

217581 250390 ./.5974 ./.9814

./.237

452183 ./.139 945

456803 ./.127852

312238

3281

452183 ./.299100

/KCOAO

153083 ./.341 576

./.188 493 ./.139 946

X32843e

B

ä

L

Ä

NSR

Ä

KNINQPER31.12(TIci

Bokf. v.

1991

TILLG

Å

NGAR

Banktiiigodotiavanden

Penningmarknadsplaoeringar

Räntetjärande värdepapper

Fondlikvider

F

ö

rutbetaWa kostnader och upplupna int

ä

kter

ö

vriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

ä

n med

optionsr

ä

tter etc. Inventarier mm

SUMMA TILLG

Å

NGAR

SKULDER OCH FONDKAfflTAL

Fondlikvider

Upplupna kostnader och f 

ö

rutbetatda int

ä

kter

ö

vriga skulder

Skuld till fondstyrelse Hll

Reservering: aweckling

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg. 

ä

r

Ack. 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav 

Å

rets nettoresultat 

Å

rets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav (Summa fondkapital)

SUMMASKULDER OCH FCmPKAHTAL

838594

'

--

kter        26853

26853

13496

13496

4033187

3316631

3642970

3225515

1800

1800

2662

2662

4974910

42SS354

4640919

4223464

8326

8326

3297

3297

627

930

930

238

238

221

221

139945

139945

127862

127852

4917

4917

-

-

3452000

3452000

4664832

4323257

1056619

727668

./.232093

1724585

312238

328951

./.328438

./.I 956678

(4 820857)

(4104301)

(4508619)

(4091164)

4974910

42364

4040919

4223464

234

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

PI.12

1991

Bokf.v.        Markn.v.

Bokf.v.

1990

onoterade dotterbolag mrh 

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

3860046

3161737

3460950

30n2å:

180122

152295

179399

151633;

-               -               -          .g:.

>621

2600

J621

33ie6             3S4SS70

FONDENS FEM STÖRSTA ENGAGEMANG PEH 31.12

_____     Marknadsv

ä

rde tkr    R

ö

staj

345440 227080 216000 200534 173625

PLACERINGARNAS BRANSCHFÖRDELNING

1991

kstadsindustri Kemi- & l

ä

kemedelsindustri Skogslrtdustri 

ö

wiga f

ö

retag Fastighets- & byggf

ö

retag Handelsf

ö

retag Rederier

Utvecklingsbolag F

ö

rvaltningsbolag Banker Dataf

ö

retag

SUMMA

29.4 10,4 18,0 22,1 7,8 4,0

0,5 7,8

1«J

riTAT IIR FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSENS ÅRSREDOVISNING

n bokffSringiMnässigt bviskolt av 458 ' iskninn i dolda reserven.

till-B2S Mkr H-957 Mkr).

-I

Omplaceringar under åpet har medfört realisatifmsvinster med 250 Mkr(262 Mkr). AktieutfklningTia u|gick lill 106 Mkr (1 OO Mkrf och räntenettot till 124 Mkr (lÖl Mkv).

Fondstyrekens ackumulemde underskott i föiiiåHande tiitl 'esultatkrav för hela verksamhetepetioden 14-1S'91 upppdc ti 

r (underskott 232 Mkr),"

235

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

LAG MED REGLEMENTE FÖR ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

SFS 1983: 1092 (omtryckt 1991: 1857)

I Inledande besläinineise

1 § De penningmedel, som enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om

socialavgifterskall foras till allmänna pensionsfonden, skall förval­

tas av första-femte fondstyrelsema.

Bestämmelserom första-tredje fondstyrelsemafihns i 2-25 och 44 §§3amtomfjärdeochfemtefondstyrelsemai 26,28-30,32-35,37. 39, 40 och 42-44 §§ Ug (1991:1857).

II 

Första-tredje fondstyrelserna

Medehtiildelning

2 § Riksförsäkringsverket skall varje fir Överiöra

1.                                        till föita fondstyrelsens förvaltning tilläggspensionsavgifer som

erläggs av staten, kommuner och därmed jämförliga samfälligheter

samt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka staten, kommuner

eller dänned jämförliga samfälligheter har ett bestämmande infly­

tande,

2.                                        till andra fondstyrelsens förvaltning tilläggspensionsavgifter som

erläggs av andra arbetsgivare än som har nämnts under 1, s&vitt de

avser månad med ett avgiftsunderlag som överstiger 20 gfinger det

basbelopp som gäller enlJgl lagen (1962:381) om aJJmän försäkring

samt

3.   till tredje fondstyrelsens förvaltning övriga tilläggspen­

sionsavgifter.

Vad som sägs i första stycket 1-3 gäller med den begränsning som följer av bestämmelsema i 26 § om fjärde och femte fondstyrelsernas ratt att rekvirera medel hos riksförsäkringsverket. Till varje fondstyrelses förvaltning skall ocksÄ hänföras avkast­ningen av de medel som styrelsen förvaltar. Lag (1991:1857),

Pensiomiubetalningar m m

3 § Pensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och and ra utgifter

avseende försäkringen för tilläggspension skall, i den mfin andra

medel inte stär till förfogande, betalas genom tilUkott som riksför-

säknngsverket erhåller från fondstyrelsema. De medel som behövs

för ett kalenderår skall tillskjutas av varje fondstyrelse i förhållande

till de avgifter som under det närmast föregående året har överförts

till dess förvaltning.

Varje fondstyrelse skall med de medel som den förvaltar betala kostnadema för dess verksamhet och för revision av dess förvalt­ ning.

OrganUalion

4 § Varje fondstyrelse skall bestå av nio ledamöter, som förordnas

av regenngen. Av ledamötema utses

i första fondstyrelsen tre efter förslag av sammanslutningar, som företräder kommunema och landstingskommunerna, och tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagaret i andra fondstyrelsen tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, en efter förelag av sammanslutningar som företräder konsumentkooperationen och fyra efter förslag av rikssam-manslutnmgarav arbetstagare samt

i tredje fondstyrelsen två efter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, fyra efter förslag av rikssammanslutningar av arbets­tagare och två efter förslag av sammanslutningar som företräder personer vilka erlägger egenavgifter för tilläggspension. Om förslag inte avges, förordnar regeringen ledamöter ändå. För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant. Ledamöter och suppleanler skall vara bosatta i Sverige och får inte vara underåriga ellerha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. Ug (1988:1301).

5  § Ledamöter och suppleanter förordnas för tiden intill dess

balansräkning har fastställts under tredje åi-et efter det dä

förordnandet meddelades.

Regeringen får entlediga en ledamot eller suppleant även om den tid för vilken han är förordnad inte har gått ut.

Om en ledamot eller suppleant entledigas eller avlider eller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den tid för vilken han föröninats, skall förden återstående tiden i hans ställe en ny ledamot respektive suppleant förordnas i den ordning som anges i 4 §.

6

§ Av de utan förslag utsedda ledamötema i första fondstyrelsen förordnar regeringen en till ordförande. I andra och tredje fondstyrelsema skall den utan förslag utsedde ledamoten vara ordförande. Varje fondstyrelse väljer inom sig vice ordförande.

7

§ En fondstyrelse sammanträder på kallelse av ordföranden. Styrelsen skall också kallas samman om en ledamot begär det. Styrelsen är beslutsför om de närvarande vid sammanträdet är fler än hälften av antalel ledamöter. Ett ärende får dock inte las upptill behandling om inte såvitt möjligt samtliga ledamöter eller, vid förfall för någon av dem, en suppleant för denne har ffltt tillfälle att delta i ärendets behandling.

Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta förenar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Vid styrelsesammanträden skall protokoll föras. Om någon ledamot i samhand med beslutet anmäler skiljaktig mening, skall denna antecknas i protokollet.

8  § Varje fondstyrelse får uppdra ät enskilda ledamöter eller

tjänstemän hos styrelsen att var för sig eller två eller flera i förening

avgöra ärenden som annars ankommer pä styrelsens egen provning.

Det åligger styrelsen att meddela föreskrifter om den befogenhet

som ett sådant ipt drag medför. Om uppdraget avser beviljande av

lån skall grund'.T.a för långivningen fastställas.

Uppdrag enligt första stycket fär när som helst återkallas eller inskränkas. Utan hinder av sådant uppdrag får styrelsen själv avgöra ärenden av varje slag.

9  § Fondstyrelsen fär anställa de tjänstemän som behövs samt

bestämma deras löner och Övriga anställningsvillkor.

10 § Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till

ledamöter och suppleanter i fondstyrelsema.

Förvaltning

11 § Fondstyrelsema skall, inom ramen för vad som är förenligt med

den allmänna ekonomiska politiken och med beaktande av

kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel pä

sådant sätt att de blir till största möjliga gagn för försäkringen för

tilläggspension.

Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, till­fredsställande betalningsberedskap och betryggande säkerhet till­godoses.

12 § Varje fondstyrelse får placera de medel som styrelsen förvaltar

1.

i obligationer utfärdade av staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter, Sveriges allmänna hypoteksbank. Ko­nungariket Sveriges stadshypotekskassa. Svenska bostadskredit­kassan. Svenskaskeppshypotekskassan eller Skeppsfartens sekun-därlånekassa eller av kreditaktiebolag som står under tillsyn av finansinspektionen,

2.

i obligalioner garanterade av staten, kommuner eller därmed jämföriiga samfälligheter.

3.

i obligalioner och andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som har offentligen utbjudils av svenska bankaktiebolag, värdepappersbolag, Sveriges investeringsbank aktiebolag eller Nordiska investeringsbanken med undantag av konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning och sädana obligationer med längre löptid än ett är. som

236

Skr. 1992/93:18 Bilaga 9

' har  utfärdats   av   bankaktiebolag,   sparbanker  eller  centrala föreningsbanker.

4. 1 andra skuldförbindelser utfärdade av

a)  staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter.

riksbanken, bankaktiebolag, sparbanker, centrala föreningsbanker

eller andra kredit inrättningar som regeringen godkänner,

b)

bolag, föreningar eller sliflelsei som i 2 § forsla siyckel 1 säg», såvida staten, en kommun eller en därmed Jämförlig samfällighet har iklätt sig borgen för förbindelsema,

c)

svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar, utan borgenså­taganden enligt b\ till belopp som sammanlagt motsvarar högst fem procent av anskaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förval­tar.

5. i skuldförbindelser utfärdade av en annan fondstyrelse,

6.ifordringaihos.kreditinTättningarienlighelmedbestftmmelsema

om återlån.

7.1 aktier utgivna av PenningmarknadsCentralen PmC Aktiebolag samt

8. i obligationer och andra för den aUmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som är utställda i utländsk valuta och som har offentligen utbjudils av ett emissionsinstitul, dock med undanlag av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt (ill nyteckning.

Det sammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav av till­gångar som förvärvats enligt första stycket 8 får uppgå lill etl belopp som motsvarar högst tio procent av det lolala anskalTningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Ug (1991:1857).

12

a § En fondstyrelse fär handla med optioner och terminer eller andra likartade finansiella instmment för alt elTektivisera förvalt­ningen av fondens tillgångar eller för att skydda fondens tillgångar mot valulakursförlusler eller andra risker. Ug (1991:1091).

13

§ Om del behövs för en tillfredsställande belalningsberedskap eller för att tillgodose kravet pä ändamålsenlig förvaltning fär fondmedel placeras hos riksbanken, annan bank eller postgirot.

14

§ Om det är uppenbart ati allmänna pensionsfonden annars skulle lida en avsevärd förlust fåren fondstyrelse, i avsikt all skydda en fordran, pä offentlig auktion eller fondbörs köpa in egendom som är utmätt eller pantsatt för fordringen eller överta egendom som betalning för fordringen. Egendom som förvärvats pä delta sätt skall avyttras så snart det ar lämpligt och senast dä det kan ske ulan förlust.

15

§ Föratt tillgodose etllillfälligl penningbehov får varje fondstyrelse la upp kredit hos en kreditinrättning eller hos en annan fondstyrelse.

15 a

 § En fondstyrelse fär förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för all bereda styrelsen lokaler för verksamheten eller för att bereda bostad åt någon som är anställd hos fondstyrelsen. En styrelse fär dessutom, för att tillgodose kravet på en ändamåls­enlig förvaltning av de medel som styrelsen förvaltar, själv elJer genom bolag som i sin helhet innehas av fondstyrelsen eller flera fondstyrelser gemensamt

1.

förvärva och till nyttjande upplåta fast egendom eller lomträU samt

2.

fön'ärvaaktierj ett bolagsom härtill ändamål alt äga eller förvalta sådan egendom (fastighetsbolag).

Det sammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav av till­gångar som förvärvats enligt andra stycket får uppgå titl ett belopp som motsvarar högst fem procent av del totala anskaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Vid beräkningen skall till­gångar som förvärvats enligt 1 tas upp till anskaffningskostnaden och tillgångar som förvärvals enligt 2 lill den andel av anskaffningskostnaderna för fastighetema i bolaget som motsvarar styrelsens innehav av aktier i bolaget. Ug (1989:512).

15 b § En 

fond.slyrel.

se

får själv eller genom bolag som innehas av fondstyrelsen vid förvärv av tillgångar som sägs i 15 a § andra stycket 1 överta ansvaret för lån som har lämnats mot säkerhet av panträtt i sådana tillgångar eller ta upp nya lån om det behövs för en normal förvaltning av tillgångarna, lg (1987:1326).

16 § Fondstyrelsens räkenskapsår är kalenderår.

Varje fondstyrelse skall före den I april varje är redovisa för sin förvaltning under föregående räkenskapsår genom all lämna för­ valtningsberättelse med resultaträkning samt balansräkning avse ende ställningen vid årets utgång.

I balansräkningen skall tillgångama tas upp till anskaiTnings-kostnaden. En osäker fordran skall dock las upp till del belopp som kan beräknas komma att inflyta. En värdelös fordran får inle tas upp som tillgäng.

Till förvallningsberältelsen skall ocksä fogas resultaträkning och balansräkning som är uppställda efter reala principer. Ug (1991:1091).

17 § Företa-tredje fondstyrelsema skall ärligen gemensamt göra en

sammanställning av övriga fondstyrelsers verksamhetsberättelser.

Sammanställningen skall övp,Tlämnas lill regeringen före den 1 maj

året efter räkenskapsåret.

Regeringen skall överlämna sammanställningen och fondstyrelsemas verksamhetsberättelser till riksdagen senast den 15 oktober 

Återlån

18 § Bankaktiebolag, sparbanker och centrala föreningsbanker får

varje är mot bevis om fullgjord avgiflsbetaJning bevilja den som

erlagl avgift till försäkringen för tilläggspension enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring äteriän. Detta fär ske med högst

hälften av de avgifter som erlagts

1,                                        underdel närmast föregående året eller

2,   under de fem närmast föregående åren, i den mån

avgiftsbetalningama inte redan utnyttjats som underlag för återlån.

Äteriän fär inte beviljas staten, kommuner eller landstingskommuner.

Inte heller får återlån beviljas om lånebeloppet skulle understiga

femtiotusen kronor. Äteriän enligt första stycket 2 får uppgå lill

högst femhundralusen kronor. Lag (1987:644).

19 § En kreditinrättning, som har lämnat ålerlän enligi 18 §, får i

samband därmed till molsvarande belopp erhålla län frän en

fondstyrelse. LAnel skall lämnas av den fondstyrelse som enligi 2 §

har att [örvaila de avgifter eller större delen av de avgifter för vilka

äterlänet beviljats.

Räntesatsen för lån från en fondstyrelse till en kreditinrättning enligt första stycket fastställs av fondstyrelsen. Räntesatsen för lånet skalt omprövas vart femte år under dess löplid. En fondstyrelse och en kreditinrättning kan komma överens om att den nya räntesatsen skall gälla även för övriga lån vilkas räntesats skall omprövas under samma kalenderår. Lag (1984:435).

20 § Eu återlån skall amorteras med ett i förväg bestämt belopp per

år. Varje amortering skall göras med en tiondel eller, såvitt avser

återlån som beviljats med högre belopp än hälften av närmast

föregående hrs avgifter, en femtondedel dv lånesumman. Amorte­

ring får dock ske med större belopp om särskilda skäl föreligger.

Det län som en kredilinrätlning erhållit frän en fondstyrelse enligt

19 § skall återbetalas i samma takt som återlånet. Äterbetalningen

fär dock inle ske långsammare än som föreskrivits i villkoren för

äterlänet. Har ett återlån sagts upp till betalning pä gmnd av att

låntagaren inte längre kan förväntas fullgöra förbindelsen får

kreditinrättningens lån hos fondstyrelsen, till den del det motsvarar

obetald återlåntskuld, lösas i förtid.

Om längivaren och låntagaren är överens fär ett återlån överföras till en annan kreditinrättning som har räU all bevilja sådana l&n. Ug (1984:435).

RetUion

21 § För varje fondstyrelse förordnar regeringen fyra revisorer all

granska styrelsens förvaltning. Av revisorema utses en på förslag av

finansinspektionen och två efter samråd med de sammanslutningar

som enligt 4 § fårföreslå ledamöter i fondstyrelsen. De revisorersom

utses utan samråd skall vara gemensamma.

Den revisor som utsetts utan förslag eller samråd skall som ordfö­rande leda revisionen.

Revisorema fär vid fullgörandet av sitt uppdrag anlila biträde. Ug (1991-.1857).

237

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

22 § Revisorema förordnas förtiden intill dess balansräkning har

fastslällls nasla gång.

Regeringen får entlediga en revisor, även om den tid för vilken han blivit utsedd inte har gått ut.

Om en revisor entledigas eller avlider eller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den tid för vilken han blivit utsedd, skall för den återstående tiden en ny revisor förordnas i hans ställe.

23 § Regeringen beslutar om arvoden och andra ersättningar lill

revisorerna.

24 § För varje kalenderår skall revisorema avge en revisionsberät­

telse, som skall Överlämnas lill fondstyrelsen inom fjorttin dagar

efter det att förvaltningsberäilelsen enligt 16 § har kommit reviso­

rerna till hända.

Revisionsberällelsen skall innehålla en redogörelse för omfatt­ningen och resultatet av revisoremasgranskningochinvenleringav de under slyrels(-ns förvaltning slående tillgångama saml uppgift om anmärk ning ft) rel igger mot förvaltningsberättelsen med resul tal-räkning, mot balansräkningen, mot fondstyrelsens bokföniigeller i övrigt mot fondstyrelsens förvaltning. Om det föreligger anledning till anmärkning skall den anges i revisionsberällelsen, Revisorema fär ocksä meddela de erinringar i berättelsen som de anser påkal­lade.

En revisor som är av skiljaktig mening eller i övrigt finner särskilt uttalande påkallat får ange detta i revisionsberättelsen, om han inle avger en särskild sådan berättelse. Ug (1987:1326).

25  § Sedan revisionsberättelsen har kommit fondstyrelsen lill

hända, skall styrelsen genast överlämna förvaltningsberättelsen

och revisionsberUiielsen lill regeringen, som senast den 15 oktober

samma år skall avgöra frägan om fastställelse av balansräkningen.

Ug (1991:1091).

III Fjärde och femte fondstyrelsema

Medelstilldelning

26                                        § Riksförsäkringsverket skall till fj ärde ochfemtefondstyrelsemas

förvaltning överföra de medel, som styrelserna rekvirerar hos ver­

ket. Medlen avräknas på medel som belöper pä första, ar.dra och

tredje fondstyrelserna i förhällande till kapitalbehållningarna en­

ligt dessa styrelser? balansräkningar avseende ställningen vid

utgången av närmast föregående år.

Till fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning skall också, med den begränsning som följer av 28 §. hänföras avkastningen av de medel som styrelsema förvallar.

De medel som enligt första stycket överfors lill en fondstyrelses förvaltning får uppgå till högst en procent av det sammanlagda anskaffningsvänlet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelsema förvallar. Ug (1988:747).

27  § har upphätu genom lag (1991:1857}.

Avkastning m. m.

28  § Fjärde och femte fondstyrelsema skall varje år före utgången

av maj månad till första, andra och tredje fondstyrelsemas förvalt­

ning överfora en avkastning för nämiast föregående räkenskapsår

beräknad lill Irt, procent av nuvärdet av förvaltade medel. Med

nuvärdet av for\altade medel avses summan av de meiJel som

styrelsen intill räkenskapsårets slul rekvirerat hos riksförs;iknngs-

verket, omräknad efter de forändringar av konsumentprisindex som

skett frän det medlen tillställdes styrelsen och fram till

rakenskapsSrels slul.

For medel som en fondstyrelse förvaltal under endasl en del av räkenskapsåret Kkall den enligt första stycket beräknade avkast­ningen minskas j motsvarande män.

Avkastningen från fjärde och femte fondstyrelsema skall fördelas meUan forsla, andra och Iredje fondstyrelserna i förhållante lill de avrakningarsomharskett enligt 26 § första styckel till och med det år som avkastningen avser  Ug (1991:1857).

29  § Var och en av fjärde och femte fondstyrelserna skall med de

medel som styrelsen förvaltar betala kostnadema för dess v-erksam-

het och för revisionen av dess förvaltning. Ug (1991:1857).

Organisation

30 § Var och en av Ijärde och femte fond.slyrelsema skall beslå av

fjorton ledamöter som förordnas av regeringen. Av ledamötema

utses två efter förslag av sammanslutningar som företräder kommu­

nema. tre efter förslag av rikssammanslulningar av arbetsgivare,

fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två

efter förslag av rikssammanslutningar inom koofwrationen.

Om förslag inle avges, förordnar regeringen ledamöter ändå. För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant. Udamöter och suppleanter skall vara bosalla i Sverige och får inte vara underåriga eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. Ug(I988:1301).

31

§ har upphävts genom lag (1991:1857).

32

§ Udamöler och suppleanter i fjärde och femte fondstyrelsema förordnas för liden intill dess balansräkning har faslslällls under tredje året efter det då förordnandet meddelades.

Om en ledamot ellersuppleant entledigas eller avlider ellerom hans uppdrag av annat skäl upphör under den lid för vilken han blivit förordnad, skall förden återstående t iden i hans ställe en ny ledamot respektive suppleant förordnas i den ordning som anges i 30 §. 1 jg (1991:1857).

33 § Av de utan förslag utsedda ledamötema i fjärde och femte

fondstyrelsema förordnar regenngen en till ordförande och en till

vice ordförande i vardera styrelsen. Ug (1991:1857).

Förvaltning

34 § Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnar försäk­

ringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekono­

miska politiken saml med beaktande av krediImarknådens

funktionssätt, förvalta anförtrodda medel genom placeringar på

riskkapitalmarknaden. Placeringama skall syfta till att förbättra

riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och syssel­

sättning.

Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, lång­ siktighet och riskspridning tillgodoses.

35 § Fjärde och femte fondstyrelsema får placera de medel som

styrelsema förvallar

1.

i aktier i svenska aktiebolag,

2.

i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag,

3.

i sädana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsräll till nyteckning som har utfärdats av svenska aktiebolag.

4.

i aktieri utländska aktiebolag eller andelari udändskaaktiefonder saml i sädana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt titl nyteckning som har utfärdats av utländska aktiebolag,

5.

som nskkapilal i svenska ekonomiska föreningar samt

6.

i andelar i svenska kommanditbolag.

Fondstyrelsema fär inle förvärva värdepapper enligt första styckel 4 i sådan omfattning att värdepapperens sammanlagda värde kom­mer att överstiga tio procenl av värdet av de medel som respektive styrelse förvaltar.

Allmänna pensionsfonden får inte vara komplementär i ett kom­manditbolag. Ug (1989:512).

36 § har upphävts genom lag (1991:1857).

37 § Fjärde och femte fondstyrel se nia får vardera inte förvärva så

många vid Stockholms fondbörs inregistrerade aktier i ett aktiebo­

lag alt dessa uppgår lill mer än tio procent av samtliga aktier i

bolaget eller, om akliema har olika rostvärde, all röstetalet för

aktiema uppgår till mer an tio procent av röstetalet för .samtliga

aktier i bolaget. Ug (1991:1857).

38

§ har upphävts genom lag (1991:1857).

39

§ Om det behövs för en tillfredsställande belalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondmedel placeras hos riksbanken, annan bank eller postgirot. I

238

Skr. 1992/93:1! Bilaga 9

samma syfte fär fondmedel placeras i stalsskuldväxlar, skattkammarvaxlar, bankcertifikat, företagscertifikat samt andra värdepapper med hog likviditet, avsedda för den allmänna markna­den. Ug (1987:1326).

Revision

40  § För vardera av fjärde och femte fondstyrelsema förordnar

regeringen fyra revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av

revisorerna utses en på förslag av finansinspektionen och två efter

samråd med de sammanslutningar som enligt .30 § fär föreslå

ledamöter i fondstyrelsema. Revisorer får vara gemensamma för

fjärde och femte fondstyrelsema.

Om ordförande och om ritt att anlita biträde gäller vad som föreskrivs I 21 §. Ug (1991:1857).

41  § har upphavls genom lag (i99}:l857}.

42 § Riksförsäkringsverket och riksrevisionsverket skall åriigen

avge ut låtande över fjärde och femlefondstyrelsemas förvaltning av

medel. Utlåtandenaskall överlämnas till regeringen före den 15 maj

året efter räkenskapsåret. Ug (1991:1857).

Germnsamma bestämmelser

43 § Föreskriftema i 5 § andra stycket. 7-10 §§. 12 a §, 14 §. 15 §.

15 a § första stycket. 16 § samt 22-25 §§ gäller också i fråga om

ijärde och femte fondstyrelsema. Lag (1991:1857).

IV 

Anmälningsskyldighet

44 § Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna samt de arbets­

tagare och uppdragstagare hos styrelsen som styrelsen bestämmer

skall skriftligen anmäla sill innehav och ändring i innehavet av

fondpapper som anges i 2 § insiderlagen (1990:1342).

Styrelsen bestämmer hur anmälan enligt första stycket skall ske-

Ug (1990-.1355).

239

Riksrevisionsverket

UTLÅTANDE ÖVER FJÄRDE FOND­STYRELSEN OCH LÖNTAGARFOND­STYRELSERNAS MEDELSFÖRVALT­NING RÄKENSKAPSÅRET 199I

16   Riksdagen 1992/93. I saml. Nr 18

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Riksrevisionsverket

Dmm

rrv 

dnr

1992-05-11

20-92-0254

Förvaltningsrevisionen/F 5 ua

Regeringen Finansdepartementet

Riksrevisionsverket (RRV) skall enligt 42 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden årligen avge utlåtande över Fjärde fondstyrelsens, Femte fondstyrelsens och löntagarfondstyrel­semas för/altning av medel. Utlåtandet skal! överlämnas till rege­ringen före den 15 maj året efter räkenskapsåret.

RRV äverlämnar härmed sitt utlåtande över fondstyrelsernas medels-förvaltning räkenskapsåret 1991.

Direktör Ingemar Segergren har beslutat i detta ärende i närvaro av revisionsdirektör Jan Häggkvist, byrådirektör Jan[REDACTED_EFTERNAMN], före-dragandsamt avdelningsdirektör Per Liden.

Irfgemar Segergreft

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

För kännedom

Socialdepartementet Fjärde fondstyrelsen Femte fondstyrelsen Fd Första löntagarfondstyrelsen Fd Andra löntagarfondstyrelsen Fd Tredje löntagarfondstyrelsen Fd Fjärde löntagarfondstyrelsen Fd Femte löntagarfondstyrelsen

Postadress

Gatuadress

Telefon

Postgiro

Telefax

Telex

Box 34 105

Primusgatan 18

08-738 4000

156 35-6

08-656 04 25

810 62 49

100 26 Stockholm

Lilla Essingen

242

Innehåll

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Sid

Sammiinfattning

1           Inledning

2

1.1

Uppdraget

2

1.2

Genomförande av årets utvärdering

2

1.3

Bakgnmd och miljö m m för fondemas

3 förvaltning under 1991

1.3.1

Riskkapitalmarknaden under 1991

3

1.3.2

Fondemas medelstilldelning och

5 rekvirering

2          Sammanstillning och utvärdering av fondemas

7

årsredovisningar

2.1

Fondemas resultat- och balansräkningar

7 1991-12-31, bokförda värden

2.2

Reala resultat- och balansräkningar

8 1991-12-31

2.3

Fondförmögenhet

11

2.4

Värdeförändring av realt fondkapital under

12 1991

2.5

Jämförelse med Findatas avkastningsindex

13

2.6

Jämförelse med 1-3 AP-fondema

15

2.7

Jämförelse med allemansfonder

16

2.8

Fondemas aktieportföljer och andra placeringar

17

2.8.1

Portföljsammansättning

18

2.8.2

Sammanställningar över aktier och övriga

18 placeringar

2.8.3

Aktier i de tio största innehaven

19

2.8.4

Jämförelse med fondbörsen som helhet

19

2.9

Fondemas ägande

20

2.10

Branschsammansättning

22

3           UppfSUnIng ar tidigare utlåtanden

23

3.1

Förändringar i placeringsreglema

23

3.2

Insiderregler

24

3.3

Plan för långsiktigt likviditetsbehov

25

3.4

Löntagarfondemas foretagaransvar i onoterade

26 bolag

3.5

Behov av likformig årsredovisning

28

3.6

Omsättningshastighet och långsikrighet i

29 placeringama

243

4

Aweckling av löntagarfondema

31

Skr. 1992/93:18

4.1

Rättsläget inför avvecklingen

31

Bilaga 10

4.2

Uppsägning av personsil

32

4.3

Awecklingskostnader

32

4.4

Engagemang i onoterade företag

33

BILAGOR

Bilaga 1

Sammanställning av fondemas bolcslut m m

Biiapa 2

Metoder för RRVs beräkningssätt

Biiaga 3

Sammanställning av fondemas aktieportföljer

244

SAMMANFATTNING

sk-19?2/93: i8

Bilaga 10

Årets granskning är den åttonde som RRV genomfört sedan löntagar­fondemas tillkomst 1984.

Såväl Fjärde och Femte AP-fondema som löntagarfondema har ett bokföringsmässigt resultat som väl tåcker återföringskravet till 1-3 AP-fondema.

Löntagarfonderna har under perioden 1984-1991 utvecklats 5 % lägre än index. För verksamhetsåret 1991 är avkastningen 2 % lägre.

Årets reala resultat för löntagarfondema blev ett underskott av 269 Mkr, för Fjärde och Femte AP-fondema ett överskott av 2 662 Mkr. Sammanlagt fondkapital uppgår därmed till 19 293 resp 24 683 Mkr.

Av fondemas kapital är ca 77 % placerat på Stockholms Fondbörs, till största delen i de "mest omsatta aktiema" på börsen. Fondemas andel av börsen utgör ca 6 %.

RRV har i årets granskning behandlat vissa frågor som uppkommit till följd av löntagarfondstyrelsemas aweckling vid utgången av 1991:

-

rättsläget inför avvecklingen

-

uppsägning av personal

-

awecklingskostnader

-

engagemang i onoterade företag

RRV har vidare följt upp 1991 års granskning avseende:

-

förändringar i placeringsregler

-

insiderregler

-

omsättningshastighet och långsiktighet i placeringarna

-

foretagaransvar i onoterade bolag

-

långsiktigt likviditetsbehov

-

behov av likformig årsredovisning

245

1.    Inledning

1.1   Uppdraget

Skr. 1992/93:1! Bilaga 10

Riksrevisonsverket (RRV) skall enligt 42 § lagen med reglemente för all­männa pensionsfonden (APR) avge utlåtande över Fjärde fondstyrelsens. Femte fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsemas förvaltning av medel. Utlåtandet skall överlämnas till regeringen före den 15 maj året efter räkenskapsåret.

RRVs utvärdering skall enligt uttalande i prop 1983/84:50, som ligger till grund för APR, genomföras fristående från den utvärdering som Riksför­säkringsverket (RFV) gör och den granskning av fondstyrelsernas för­valtning som utförs av de för varje fondstyrelse särskilt utsedda reviso­rerna.

RRV bör enligt prop 1983/84:50 ulvärdera med utgångspunkt i pensions­systemets intresse av trygg avkastning på det av fondstyrelserna förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin. RRV har därför koncentrerat ut­värderingen till fondstyrelsemas medelsförvaltning.

I detta utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvärdering av fondstyrelsernas medelsförvaltning för år 1991. Arbetet med utvärde­ringen har utförts av en projektgnipp i vilken ingått byrådirektör Jan[REDACTED_EFTERNAMN], projektledare, samt avdelningsdirektör Per Liden och konsult Göran Hägnemark.

1.2   Genomförande av årets utvärdering

RRVs utvärdering omfattar:

en jämförande granskning och analys av fondernas medelsförvaltning räkenskapsåret 1991.

en uppföljning av de områden som RRV behandlade i 1991 års utlå­tande över Fjärde och Femte AP-fondema samt löntagarfondemas verksamhet år 1990.

vissa områden som aktualiserats under räkenskapsåret 1991.

RRV har utgått från statsmakternas intentioner att utvärderingen bör göras på basis av fondemas verksamhetsberättelser. Underlaget för RRVs

246

utvärdering har därför i första hand varit fondemas årsredovisningar med      Skr. 1992/93:18 däri ingående översikter och kommentarer. RRV har därvid inte granskat      Bilaga 10 de räkenskaper och övriga handlingar som ligger till grund för respektive fonds årsredovisning.

RRVs utvärdering har i övrigt omfattat genomgångar med samtliga fonders verkställande direktörer förutom i ett fall där vice verkställande direktören deltog samt med berörda medarbetare. Därutöver har genomgångar gjorts med vissa revisorsordföranden och/eller revisorer i respektive fond.

Resultatet av tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till rege­ringen under rubriken "Fjärde fondstyrelsens, (Femte fondstyrelsens) och löntagarfondstyrelsemas medelsförvaltning räkenskapsåret 19xx", med följande diarienummer för respektive verksamhetsår:

Verksamhetsår    Dnr

Verksamhetsår   Dnr

1984

1984:940

1988

1988:1904

1985

1985:353

1989

1989:1920

1986

1986:1042

1990

Fu 1991:2

1987

1987:1565

1.3       Bakgrund och miljö m m för fondernas förvaltning under 1991

1.3.1       Riskkapitalmarknaden under 1991

Aktiekurserna på Stockholms fondbörs steg enligt Findatas avkastnings­index (Fdax) med 8,4 % år 1991, vilket kan jämföras med en nedgång året innan med 30,0 %. Kursutvecklingen var stigande under första halvåret och fram till i början av juli noterades en uppgång med 33,6 %. Därefter sjönk kurserna mot årsskiftet. (Se diagram 1).

Uppgången föranleddes av förväntningar om en förbättring av USA-kon­junkturen och en upplösning av Gulf-kriget. Detta tillsammans med likvi­ditetstillströmning, fallande räntor och knytningen av kronan till ecun förstärkte uppgången. Under andra halvåret påverkades börsen negativt av bl a, nedjusterade konjunkturprognoser, fallande fastighetspriser, fas­tighetsbolag i kris, tilltagande kreditförluster och den s k "räntechocken". De större utländska börsema steg i flertalet fall något mer än Stockholms­börsen under 1991.

247

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Diagram 1:    Utvecklingen för Fdax år 1991, per månad

m          mn

Aktievärdena ökande enligt Fdax under åren 1984 till 1991 med 179 % eller med genomsnittligt 15,8 % per år. Motsvarande genomsnittliga ökning 1984 till 1990 var 17,1 %.

Diagram 2:    UtvecklingenförFdaxjuli 1984-december 1991,per halvår.

1

»»

.  n

»

i       Ok       iWi

Den registrerade aktieomsättningen för Al- och A2-listoma vid Stock­holms fondbörs steg med 33 % till drygt 124 mdr kr under 1991.

248

Omsättningshastigheten steg därmed till 20 % för 1991 (14 % 1990).      Skr. 1992/93:18 Därmed bröts den nedgång i omsättningen som präglat de fyra föregående      Bilaga 10

1.3.2       Fondernas medelstilldelning och rekvirering

Avsnittet i sammanfattning:

-

Mellansvenska löntagarfonden har under åren 1987 -1991 rekvirerat 1 252 Mkr mindre än tillgängliga medel.

-

Fjärde AP-fonden hade 1991-12-31 rekvirerat ca 500 Mkr mindre än tillgängliga medel.

-

Femte AP-fonden hade 1991-12-31 rekvirerat ca 1 300 Mkr mindre än tillgängliga medel.

Medelstilldelning

Fjärde resp Femte AP-fonderna har möjlighet att vardera erhålla högst 1 % av det sammanlagda anskaffningsvärdet av de medel som 1-3 AP-fonderna förvaltar vid utgången av närmast föregående kalenderår. Den årliga tilldelningen kan därmed variera mellan åren pga utvecklingen av anskaffningsvärdet avseende 1-3 AP-fondstyrelsemas medel.

Löntagarfondema tilldelades t o m 1990 medel från 1-3 AP-fondema i form av vinstdelningsskatt samt 0,2 procentenheter av ATP-avgiften med en spärregel som t o m 1990 maximerade beloppet till 3 452 Mkr. Från och med 1991 tilldelades löntagarfonderna inte mer medel.

Rekvirering

Fonderna har t o m 1991 rekvirerat sammanlagt 22 208 Mkr. Av dessa har Fjärde och Femte AP-fondema rekvirerat 6 200 Mkr och löntagarfondema 16 008 Mkr, se tabell 1. Mellansvenska löntagarfonden samt Fjärde och Femte AP-fonderna har dock inte rekvirerat alla tilldelade medel. Vid 1991 års utgång hade dessa 1 252 Mkr, ca 500 Mkr respektive ca 1 300 Mkr kvar att rekvirera.

I årsredovisningen för 1991 kommenterade Mellansvenska löntagarfon­den sitt agerande med att "styrelsens bedömning har varit att kursnivån på Stockholmsbörsen har varit för hög i förhållande till vinstutsiktema i näringslivet och realräntan. Fallande inflation 1992 med fallande real­räntor i sikte om något eller ett par år i kombination med bättre vinstut-

249

sikter för börsföretagen 1993 -1995 öppnar under de närmaste åren vägen      Skr. 1992/93:18 för en bättre kursutveckling från den lägre nivå som etablerats i slutet av      Bilaga 10 1991".

Tabell 1:  Rekvirerade medel till fondema 1991, Mkr löpande priser

Fond

Ack 1990

1991

Ack 1991

Fjärde AP-fonden

3 500

0

3 500

Femte AP-fonden

2 000

700

2 700

Sydfonden

3 452

0

3 452

Fond Väst

3 452

0

3 452

Trefond Invest

3 452

0

3 452

Mellanfonden

2 000

200

2 200

Nordfonden

3 452

0

3 452

Summa

21308

900

22 208

250

2        Sammanställning och utvärdering av fondernas årsredovisningar

1 syfte att ge en samlad bild av fondernas verksamhet och resultat har RRV sammanställt uppgifter i huvudsak från fondemas årsredovisningar. Dess­utom redovisas i detta kapitel resultaten från olika beräkningar som speglar fondernas medelsförvaltning.

Skr. 1992/93: U Bilaga 10

2.1

Fondernas resultat- och balansräkningar

1991-12-31, bokförda värden

Avsnittet i sammanfattning

-

Samtliga fonder redovisar resultat som överstiger inleveranskravet till 1-3 AP-fondema.

-

Aktieutdelningar och ränteintäkter för löntagar­fonderna uppgick till 1 052 Mkr år 1991, en ökning med 9 % jämfört med 1990 samt till 965 Mkr för Fjärde och Femte AP-fonderna, en ökning med 36 %.

-

Realisationsvinsterna för löntagarfonderna minskade med 408 Mkr jämfört med 1990 och uppgick till 598 Mkr 1991. Fjärde och Femte AP-fondema redovisar en rea­vinstökning med 158 Mkr till 1 722 Mkr för 1991.

-

Fjärde AP-fonden skriver ned värdet av onoterade aktier med 358 Mkr.

RRVs sammanställning i tablåerna 1 och 2, bilaga 1, av fondemas resultat-och balansräkningar bygger på fondstyrelsemas egna redovisningar men har strukturerats på ett sätt som möjliggör jämförelser.

Samtliga fonders resultat överstiger inleveranskravet till 1-3 AP-fondema, dvs 3 % av uppindexerat fondkapital. Resultatkravet för löntagarfondema uppgår för år 1991 till 646 Mkr. Motsvarande flödeskrav för Fjärde och Femte AP-fonderna är 306 Mkr.

Det bokföringsmässiga resultatet varierar från ca halva till drygt dubbla flödeskravet utom för Fjärde AP-fonden, vars resultat är nio gånger större. De viktigaste resultatpåverkande posterna är realisationsvinstnetto och aktieutdelningar samt för Fjärde AP-fonden en extraordinär nedskrivning av onoterade aktier om 358 Mkr.

251

Realisationsvinster (netto) på försålda värdepapper är den post som bidrar     Skr. 1992/93:1 f mest till resultatet. De största realisationsvinsterna redovisas av Fjärde     Bilaga 10 AP-fonden samt av Nordfonden. Löntagarfondernas sammanlagda reali­sationsvinster för år 1991 uppgick till 598 Mkr, vilket är 408 Mkr mindre än 1990. Fjärde och Femte AP-fondema redovisar 1 722 Mkr i realisa­tionsvinst, vilket är 158 Mkr högre än 1990.

Sammantaget erhöll löntagarfondema 1 052 Mkr i aktieutdelningar och ränteintäkter 1991 varav 479 Mkr i ränteintäkter. Det innebär en ökning med 9 % jämfört med 1990. Motsvarande värden för Fjärde och Femte AP-fonderna var 965 Mkr respeklive 36 %.

Löntagarfonderna redovisar förvaltningskostnader om totalt 42,3 Mkr, vilket innebär en ökning med 4,1 Mkr eller 10,9 % jämfört med år 1990.

Femte AP-fonden och Nordfonden redovisar lägre förvaltningskostnader än övriga fonder. Fjärde AP-fondens förvaltningskostnader uppgår till 26,1 Mkr, vilket är en ökning med 131 %. Kostnaden för ett modemiserat ADB-system, vilket skrivits av i sin helhet under året, förklarar huvudde­len av ökningen.

Avvecklingskostnader har i bokslutet upptagits av samtliga löntagarfonder med undantag för Fond Väst. Beloppen uppgår till ca 10 Mkr för Syd­fonden och Trefond Invest samt till ca halva beloppet för Mellanfonden och Nordfonden. Västfondens uppfattning är att kostnaderna om beräknat 7-8 Mkr inte skall belasta 1991 års resultat varför varken resultat- eller balansräkningen upptar beloppet. 1 särskilda specifikationer anger Mellan­fonden och Västfonden andra belopp vilket närmare redogörs för under avsnitt 4.3.

2.2       Reala resultat- och balansräkningar 1991-12-31

Avsnittet i sammanfattning:

- Löntagarfonderna redovisar för 1991 utöver avkast­

ningskravet ett realt underskott av 915 Mkr

(- 9 088 år 1990) och ett ackumulerat realt under­skott av 2 345 Mkr (-1 430 år 1990).

- Fjärde och Femte AP-fonderna redovisar för 1991 ut­

över avkastningskravet ett realt överskott av 2 356 Mkr

(- 5 762 år 1990) och ett ack:umulerat realt över­

skott av 14 165 Mkr (+ 11 809 år 1990).

252

Inledning

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

1988 infördes en bestämmelse i APR om att fondernas resultat även skall redovisas i reala termer.

I den reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändring i dold reserv samt för inflationen under året. Vidare görs ett avdrag för årets flödeskrav, dvs 3 % av nuvärdet (konsumentprisindex) av totalt rekvirerade medel som skall inlevereras till 1-3 AP-fonderna. Som slutresultat erhålls ett överskott/underskott.

Det reala resultatet 1991

Efter avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft med 1 572 Mkr blev det sammanlagda reala resultatet för löntagarfonderna år 1991 ett underskott som uppgick till 269 Mkr. Efter avsättning för inleverans till 1-3 AP-fonderna med 646 Mkr, blev det sammanlagda underskottet för lönta­garfonderna 915 Mkr. Enligt riksdagsbeslut skall fonderna efter överfö­ringar av medel till 1-3 AP-fondema långsiktigt bibehålla grundkapitalets realvärde. Det reala resultatet är därmed 8 174 Mkr bättre än 1990 då underkottet var 9 080 Mkr.

Det högsta reala resultatet uppvisar Sydfonden med ett överskott av 31 Mkr medan Trefond Invest och Nordfonden redovisar de lägsta resul­taten med underskott av 434 Mkr resp 328 Mkr.

Fjärde AP-fonden redovisar för år 1991 ett överskott av 2 234 Mkr, vilket är 7 521 Mkr högre än 1990. Femte AP-fonden redovisar ett överskott för 1991 med 122 Mkr.

Den orealiserade värdeförändringen på aktieportföljen (dolda reserven) har under år då kursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller starkt negativ stor betydelse för det reala resultatet. En årsredovisning som inte beaktar värdeförändringar måste å andra sidan sägas vara ofullständig. Det är emellertid viktigt att inte fästa alltför stort avseende vid det reala resultatet för ett enskilt år.

Fondernas reala resultat vid utgången av de senaste fem åren framgår av tabell 2.

253

Tabell 2: Fondernas reala resultat för 1987-1991 (Mkr)

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Fond

1987

1988

1989

1990

1991

Ack   från start till 1991

SF

-352

-1-749

+547

-1633

31

-390

VF

-235

+989

+522

-2 126

-63

-439

TF

-335

-1-989

+452

-1936

-434

-917

MF

-41

-1-767

+32.3

-1436

-121

-38

NF

-150

-H902

+709

-1957

-328

-561

S:a Ltf

-1112

-K4 395

+2 553

-9 088

-915

-2 345

4e AP

-1016

-1-5 475

+ 5 160

-5 287

2 234

+ 14 522

5eAP

-

-

-4

-475

122

-357

S:aAP

-1016

-1-5 475

+ 5 156

-5 762

+2 356

+ 14 165

Totalt    -2 128     +9 879     +7 709    -14 850      +1441       +11821

Ackumulerat realt resultat

Den reala redovisningen ger däremot i ett längre perspektiv en god bild av värdeutvecklingen i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. I tablå 3 och 4, bilaga 7, har resultaten fr o m fondemas första verksamhetsår acku­mulerats. Sammanlagt efter åtta verksamhetsår har löntagarfonderna ett underskott realt efter överföringar till 1-3 AP-fonderna om 2 345 Mkr.

Högsta ackumulerade reala resultat av löntagarfonderna visade Mellan­fonden med ett underskott av 38 Mkr, lägsta Trefond Invest med ett un­derskott av 917 Mkr.

Fjärde AP-fonden inledde sin verksamhet 1974. Det ackumulerade reala överskottet uppgår till 14 522 Mkr. Ackumulerat realt underskott för Femte AP-fonden är 357 Mkr sedan starten i mitten av 1989. Samman­lagt visar AP-fonderna ett ackumulerat realt överskott med 11 821 Mkr sedan start.

254

2.3       Fondförmögenhet

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Avsnittet i sammanfattning:

-   Vid utgången av 1991 utgjorde Fjärde och Femte AP-fon­demas och löntagarfondemas sammanlagda fondför­mögenhet realt 43 976 Mkr (39 326 år 1990). Därav ut­gjorde löntagarfondernas förmögenhet 19 293 Mkr (18 436).

Fondförmögenheten (fondkapitalet) utgör fondemas eget kapital. För­mögenheten kan delas upp i uppindexerat gmndkapital och ackumulerat över-/underskott (se bilaga 1, tablå 4). Dessa uppgår till totalt 32 157 Mkr resp 11 819 Mkr.

1 tabell 3 redovisas realt fondkapital uppdelat per fond.

Tabell 3:    Realt fondkapital för resp fond 1988-1991 (Mkr)

Fond

1988

1989

1990

1991

Sydfonden

3 242

4 546

3 917

4 290

Fond V

ä

st

3 800

5 075

3 948

4 226

Trefond Invest

3 578

4 788

3 855

3 764

Mellanfonden

2 801

3 436

2 626

2 908

Nordronden

3 584

5 048

4 091

4 104

S:a L

ö

ntfonder

17 004

22 892

18 436

19 293

4e AP-fonden

17 275

23 409

19 260

22 046

5e AP-fonden

501

1630

2 637

S:a AP-fonder

17 275

23 910

20 890

24 683

S:a TOTALT

34 279

46 803

39 326

43 976

Löntagarfondernas totala fondförmögenhet uppgick vid årsskiftet 1990/91 till 19 293 Mkr.

Eftersom Mellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat en del av det tillgängliga kapitalet blir en jämförelse med andra löntagarfonder ej rätt­visande. Vid årsskiftet hade Mellanfonden rekvirerat 2 200 Mkr medan övriga löntagarfonder hade rekvirerat 3 452 Mkr. Av de senare har Sydfonden och Fond Väst de högsta reala fondkapitalen.

255

Fjärde AP-fonden hade vid årssldftet en förmögenhet av 22 046 Mkr samtidigt som fonden hade ca 500 Mkr kvar att rekvirera. Motsvarande belopp för Femte AP-fonden var 2 637 Mkr och ca 1 300 Mkr. Av de förra beloppen utgjorde ackumulerat överskott 14 522 Mkr för Fjärde AP-fonden, medan Femte AP-fonden redovisar ett ackumulerat underskott om 357 Mkr. Totalt har Fjärde Ai'-fonden sedan start tillförts 3 500 Mkr i kapital. Beloppet uppgår uppind

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

2.4       Värdeförändring av realt fondkapital under 1991

Avsnittet i sammanfattning

-

Alla fonder uppvisar en positiv real värdeförändring av realt fondkapital under 1*1.

-

Av löntagarfondema visar Sydfonden och Västfonden en real värdeförändring som överstiger ökningen för Stockholms fondbörs

-

I synnerhet Femte men ocksl Fjärde AP-fonden visar högre real vårdeförändring iin fondbörsctL

Ytterligare ett sätt att utvärdera fondemas medelsförvaltning är att be­räkna den reala värdeförändringen under 1991 av de medel som fondema förfogade över vid inledningen av året. Därvid exkluderas årets rekvisi­tioner från och överföringar till 1-3' AP-fonderaa. En närmare beskrivning av beräkningsmetoden med kommentarer återfinns i bilaga 2. Tabell 4 redovisar fondemas reala avkastning 1990 och 1991.

Tabell 4:    Värdeförändring av risalt fondkapital för löntagarfondema samt Fjärde och Femte AP-fondcraa 1990 och 1991, %.

SF       VF      TF

MP    NF    4:eAP 5:eAP StDckbobnsr

börsen

1990    -21,5    -28,2

-26,1

-29,7

25,3    -18,7    .14,3

30,0

1991   +12,4   +10,0

+0,9

+6,7

+3,1   +15,4   +21,4

+8,4

256

Ingen av fondema uppvisar en negativ real värdeförändring luider 1991,   Skr. 1992/93:18 De fem löntagarfondema har haft en genomsnittlig real värdeförändring    Bilaga 10 av 7 % vilket är något lägre än börsen i genomsnitt Sydfonden och Väst­fonden visar de högsta värdena. Båda AP-fondema visar högre real värde­förändring än börsen med 21 % för Femte och 15 % för Fjärde AP-fondcn.

2.5       Jämförelse med Findatas avkastningsindex

Avsnittet i sammanfattning:

-

Löntagarfondema har sedan starten 1984 tillsammans unvcklats 5 % lägre än Findatas avkastningsindex.

-

För verksamhetsåret 1991 är avkastningen 2 % Ifigre än Findatas avkastningsindex.

RRV har även i år jämfört fondstyrelsemas medelsförvaltning raed Fin­datas avkastningsindex (Fdax). En beskrivning av Fdax och beräknings­metod med kommentarer framgår av bilaga 2.

Periodenjuli 1984-1991

Av tabell 5 och tablå 5 i bilaga 1, framgår att löntagarfonderna sammanlagt utvecklats 5 % iSgre än index från att de startade sina verksamheter. Ingen löntagarfond uppvisar positiv differens. Trefond Invest visar det lägsta resultatet (-14 %).

Tabell 5: Jämförelse mellan en tänkt indexportfölj (Fdax) och respektive löntagarfonds reala fondkapital + skuld till 1-3 AP-fondema från start 1984 till 90-12-31 resp 91-12-31 (procentuell avvi­kelse från index).

Från start to m

SF

VF

TF

MF

NF

Genom­snitt

1990 1991

-4 -1

-3 2

-7 '14

-3 -4

0

-5

-4 -5

257 

17   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Kalenderåret 1991

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10 Tabell 6 och tablå 5 i bilaga I, >nsar att Femte AP-fonden under 1991 utvecklats 15 % bättre än index, iven Fjärde AP-fonden och Sydfonden visar goda resultat medan Trefond Invest och Nordfonden visar den lägsta avkastningen.

Tabell 6: Jämförelse mellan utvecklingen av en tänkt indexportfölj (Fdax) och respektive fonders reala fondkapital + skuld till 1-3 AP-fondema under kalenderåren 1990 och 1991 (procentuell avvikelse från index).

År

SF        VF

TF        MF        NF   4:eAP   5:e AP

1990

13

1

6

-1

6

15

12

1991

4

1

-7

-1

-5

7

15

Fondema, men inte index, belastas av omkostnader. Tom juni 1986 upp­gick omsättningsskatten till 0,5 % för både försäljning och köp av aktier. Fr o m juli 1986 t o m 1990 var omsättningsskatten 1 % och fram till december 1991 0,5 %. Omsättningsskatten slopades 91-12-01. Viktiga omkostnadsposter är vidare courtage och förvaltningskostnader. Omsätt­ningsskatt och courtage redovisas inte av samtliga fonder. RRV uppskattar dock att omkostnadema för löntagarfonderna totalt uppgick till omkring 80 Mkr 1991. Fjärde och Femte AP-fondemas motsvarande kostnader beräknas till ca 45 Mkr. För att inå samma avkastning som index måste fonderna - för att täcka omkostnadema - nå högre avkastning på sina värdepappersinnehav än börsens genomsnitt. Detta högre avkastningskrav uppgick 1991 enligt RRVs beräkningar genomsnitdigt till 0,25 å 0,30 % för fonderna sammantagna.

1991 har avkastningen för likvida placeringar varit avsevärt högre än för aktiemarknaden som helhet. Ur avkastningssynpunkt har det därför ofta varit fördelaktigt att ha en hög likviditet. Samtliga fonder förutom Nord­fonden har under 1991 ökat sin lilcviditet.

258

2.6       Jämförelse med 1-3 AP-fonderna

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Avsnittet i sammanfattning

-   Löntagarfondemas samlade förmögenhet har t o m år 1991 utvecldats 20 % lägre än om medlen hade placerats i räntebärande papper med samma förräntning som inom 1-3 AP-fondema.

Ett sätt att utvärdera löntagarfondemas medelsförvaltning är att jämföra hur fondförmögenheten (realt fondkapital och skulden till 1-3 AP-fonder­na) utvecklats jämfört med om rekvirerade medel i stället placerats i ränte­bärande värdepapper. Lämpligt kan här vara att jämföra med den för­räntning som 1-3 AP-fonderna lyckats åstadkomma. En beskrivning av metoden med kommentarer framgår av bilaga 2.

Tabell 7: Jämförelse mellan fondförmögenhet 1991-12-31 och en place­ring i räntebärande papper inom 1-3 AP-fondema från starten juli 1984 för löntagarfondema (Mkr)

SF

VF

TF

MF

NF

S:a

Fondförmögenhet 4 795

4 723

4 223

3 321

4 581

21 642

Alt placering i

1-3 AP-fondema   5 871

5 838

5 874

3 786

5 836

27 205

Differens              -1076

-1 115

-1651

-465

-1255

-5 563

-18

-19

-28

-12

-22

-20

Procent

Tabell 7 visar att löntagarfondernas samlade fondförmögenhet efter 8 år utvecklats 20 % sämre än för räntebärande papper inom 1-3 AP-fonderna. Annorlunda uttryckt har fondemas värdetillväxt varit 5,6 mdr kr lägre än om de hade placerats i räntebärande papper (se bilaga 1, tablå 6). Sämst resultat redovisar Trefond Invest som har haft 28 % lägre avkastning på förvaltade medel än 1 -3 AP-fondema. Ingen av löntagarfondema redovisar en positiv differens. Mellansvenska löntagarfonden redovisar det minst negativa värdet.

Tabell 8 redovisar för åren 1986-1991 en jämförelse mellan löntagarfon­dernas samlade förmögenhet och det samlade värdet för den tänkta alternativa placeringen inom 1-3 AP-fonderna.

259

1991 års mediokra utveckling på aktiemarknaden har haft betydande in-     Skr. 1992/93:18 verkan på årets resultat. Som jämförelse låg för perioden 1984-1989      Bilaga 10 löntagarfondernas förmögenheter sammantaget 38 % över den altemativa placeringen i räntebärande papper.

Tabell 8: Jämförelse mellan löntagarfondernas samlade fondförmögen­het och det samlade värdet av en tänkt "AP-portfölj" 1986-1991 (Mkr).

År

Löntagarfonderna

'AP-portföljen"

Avvikelse

1986

7 807

6 412

+22%

1987

10 140

10 287

-1%

1988

17 923

14 261

+26%

1989

24 432

17 689

+38%

1990

20 084

23 368

-14%

1991

21 642

27 205

-20%

2.7       Jämförelse med allemansfonder

Femte och Fjärde AP-fondemas resultat år 1991 är högre än de tio största allemansfondernas resultat medan lön­tagarfondernas resultat är lägre

RRV har valt att även göra en jämförelse med de större allemansfondernas resultat. Samtliga allemansfonder med fondkapital över två miljarder ingår i urvalet. Svensk Fondstatistiks sparöversikt har använts som underlag för jämförelsen.

1 tabell 9 redovisas respektive fonds förmögenhet 1991-12-31. Dessutom redovisas vad en "satsad hundralapp" i resp fond 1990-12-31 skulle varit värd vid utgången av 1991.

260

Tabell 9: Värdet av en "satsad hundralapp" förräntad under verksam­hetsåret 1991 för löntagarfonderna. Fjärde och Femte AP-fon­derna samt de tio största allemansfonderna

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Fond

Förmögenhet

Värde 911231 av

911231 Mkr

100 kr satsade 901231

5e AP-fonden

2 637

121,44

Sparbankerna 2

3 640

120,20

Sparbankerna 1

3 055

120.20

Sparbanken 3

2 045

120,15

Sparbanken 4

2 314

120,10

SE-banken 2

2 790

115,65

4e AP-fonden

22 045

115,43

Nordbanken Beta

2 566

112,90

Sydfonden

4 290

112,37

Handelsbanken Chans/Risk

3 218

110,75

Fond Väst

4 226

109,99

Banco Allemansfond

2 401

108,85

Nordbanken Alfa

2 474

107,90

Mellansvenska

2 908

106,66

Föreningsbankerna 1

2 441

106,60

Nordfonden

4 104

103,11

Trefond Invest

3 764

100,91

Femte och Fjärde AP-fonderna utvecklades väl under året jämfört med ett genomsnitt för allemansfondema medan löntagarfonderna utveckla­des sämre.

2.8       Fondernas aktieportföljer och andra placeringar

Fondernas tio största innehav i noterade bolag svarar för 57 % av den noterade aktieportföljen - alla bland "mest omsatta aktier" på Stockholmsbörsen.

261

2.8.1       Portföljsammansättning

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Tabell 10 och tablå 7, bilaga 1, redovisar fondernas tillgångar.

Tabell 10: Fondemas totala tiillgångar (procent)

SF     VF    TF    MF   NF    4:eAP     5:eAP   Totalt

81,4

59,9

77,4

4,0

0

3,6

1,9

11,7

1,7

12,7

28,4

17,3

Noterade aktier 1)

70,5   78,1   81,0   72,7   74,2

Onoterade aktier 1)

2,3     4,7     0,7     7,9     3,7

Utiändska aktier 1)

OOOOO

Likvida medel m m

27,2   17,2   183   19,4   22,1

100,0 100,0 100,0 100,0 100,0     100,0        100,0      100,0

1) Inkl konvertibler, köpoptioner, tekningsoptioner m m.

Fonderna har 77 % av sina tillgånger placerade i noterade bolag på Stockholms fondbörs. Fyra procent är placerade i onoterade företag. Det största innehavet i onoterade företag med åtta procent av tillgångarna har Mellansvenska löntagarfonden. Femte AP-fonden saknar helt tillgångar i onoterade aktier. Denna har placerat 12 % av tillgångama i utländska aktier medan motsvarande andel för Fjärde AP-fonden är 2 %. Placering i likvida medelm m utgör i genomsnitt 17 % av de totala tillgångama vilket är en ökning med 2 % från föregående år.

2.8.2       Sammanställningar över aktier och övriga placeringar

RRV har i likhet med tidigare år sammanställt fondemas aktieportföljer och övriga placeringar med utgångspunkt från årsredovisningarna. Sam­manställningarna i sin helhet redovisas i bilaga 3 enligt följande:

Tablå 9.1   Aktier i noterade bolag (A1/A2,0TC och övriga inofficiella aktier) samt utländska bolag

Tablå 9.2   Konvertibla skuldebrev i noterade bolag

Tablå 9.3   Aktier med köpoptioner/teckningsöptioner

Tablå 9.4   Aktier i onoterade företag

Tablå 9.5   Konvertibla skuldebrev i onoterade bolag samt utländska konvertibler

262

Dessa tablåer redovisar portföljinnehavet för respektive fond med aktier-      Skr. 1992/93:18 nas totala marknadsvärden. Vidare har fondens andel av det totala kapi-     Bilaga 10 tal- och röstvärdet i resp företag noterats. Samtliga fonders innehav har därutöver summerats.

2.8.3      Aktier i de tio största innehaven

Tabell 11 redovisar fondernas tio totalt största engagemang. Tabell 11: Fondernas tio största innehav 1991-12-31

Företag

Mkr

Astra

5 042

14,6

Volvo

2 328

6,7

Procordia

1929

5,6
[REDACTED_EFTERNAMN]

1842

5,3

SCA

1602

4,6

Sandvik

1506

4,4

Asea

1492

4,3

Sydkraft

1458

4,2

AGA

1434

4,2

Skånska

1422

4,1

20 055

58,1

Övriga

14 451

41,9

Summa

34 506

100,0

Astra ensamt representerar 15 % av fondemas totala noterade aktieinne­hav. Motsvarande värden för de fem största aktieposterna är 37 % och för de tio största 58 %. De 10 största företagens samlade marknadsvärde hos fondbörsen är 51 %. Fondema har således jämfört med börsen kon­centrerat sina innehav till de största företagen.

2.8.4      Jämförelse med fondbörsen som helhet

Fondernas tio största innehav tillhör de största företagen på Stockholms fondbörs, se tabell 12.

263

Tabell 12: Fondernas största innehav samt de största företagen avseende marknadsvärde och aktieomsättning på Stockholms fondbörs

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Löntagar-/AP-fonderna

Stockholms fondbörs Högsta marknadsvärde  Högsta aktieomsättning

1. Astra

1. Astira

1. Astra

2. Volvo

2. Pro;ordia

2.[REDACTED_EFTERNAMN]

3. Procordia

3. Asea

3. Skandia

4.[REDACTED_EFTERNAMN]

4. Volvo

4. Volvo

5. SCA

5.[REDACTED_EFTERNAMN]

5. Electrolux

6. Sandvik

6. Sandvik

6. Asea

7. Asea

7. SCA

7. Trelleborg

8. Sydkraft

8. Sydkraft

8. Procordia

9. AGA

9. Electrolux

9. Atlas Copco

10. Skånska

10. Skånska

10. Investor

12. AGA

17. SCA

18. Skånska

19. Sandvik

23. AGA

24. Sydkraft

Fondernas tio största engagemang överensstämmer väl med de tio aktier som har högst marknadsvärde på börsen. Av engagemangen ligger endast AGA utanför på en tolfteplats. Överensstämmelsen är god även med de bolag som har störst aktieomsättning på börsen. De tillhör samtliga gmppen "mest omsatta aktier" inom Stockholmsbörsen.

2.9       Fondernas ägande

Fondemas andel av Stockholms fondbörs utgör 6 % av det totala värdet på börsen.

Fondemas röstmässigt största enskilda engagemang under­stiger de maximalt tillåtna under gällande regler.

264

Fondernas andel av Stockholmsbörsen

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Vid utgången av 1991 fördelades fondemas totala ägande vid Stockholms fondbörs enligt följande:

Tabell 13: Fondemas andel av Stockholmsbörsen (Mkr)

Listtyp

Börsens tot.värde

Fondemas andel      %

Al/A2-listan

540 000

34 143

6,3

OTC-iistan

5 300

71

1,3

O-listan

13 100

292

2,2

SUMMA

558 400

34 506

6,2

Fondernas låga andel i företag från OTC-listan och O-listan är ytterligare en annan indikation på fondernas koncentration till de största företagen.

Fondernas röstroöjligheter i företagen

Tillsammans var fonderna ägare till aktier i totalt 119 företag av 230 på Stockholmsbörsen 1991-12-31. Fondemas gemensamma röstvärde för­delades enligt följande:

Röstandel, %

Antal företag

>10,0

14

5,1 -10,0

31

2,1 - 5,0

36

0,1 - 2,0

38

Summa

119

Andelen röster i de största engagemangen fördelas på följande sätt.

265

Tabell 14: Agarengagemang med rainst 10 % röstandel samt i

Astra (det

Skr. 1992/93:18

penningmässigt

största

; engagemanget) 1991-12-31,

.%

Bilaga 10

Aktier              SF

VF

TF

MF

NF

4e

5e

Summa

1. Frontline

9,5

-

9,5

10,1

-

-

29,1

2. Skrinet       8,1

-

14,2

-

-

-

-

22,3

3. Esab

5,5

7,8

1,5

-

4,5

-

19,3

4. Garphyttan   -

-

-

7,0

-

7,3

-

14,3

5. NK

-

-

5,2

5,2

0,6

-

12,6

6.[REDACTED_EFTERNAMN]

-

-

4,4

-

7,5

-

11,9

7. SIAB         2,0

1,6

-

1,1

5,2

1,6

-

11,5

8. AGA

-

0,1

0,1

-

8,7

2,2

11,1

9. SILA         0,2

1,5

0,7

0,9

3,3

4,3

-

10,9

10. Sydkraft    0,8

0,5

-

0,2

-

7,5

1,7

10,7

11. SKF

1,2

4,5

0

-

4,4

0,4

10,5

12. BGB

1,3

6,1

0,5

2,5

-

-

10,4

13. Volvo        0,4

2,1

0,2

0,5

0,2

6,5

0,4

10,3

14. Euroc

1,3

-

-

2,1

6,8

-

10,2

15. Rottneros

-

10,0

-

-

-

-

10,0

18. Astra         1,3

0,9

-

-

0,7

6,9

-

9,8

Frontline, som ensam representant från den inofficiella listan (O-listan), nyregistrerades 1990 och gick tidigju-e under benämningen UV Shipping. Rottneros tillhör OTC-listan. Övriga företag ingår i Al/A2-listan.

Det största innehavet 29 %, ligger i Frontline, vilket väl understiger det maximalt möjliga, 50 %, med 1991 gällande regler.

2.10     Branschsammansättning

Tablå 8 / bdaga 1 visar branschsammansättning för fondemas aktieinne­hav sam t antal engagemang. Kemi och läkemedels- samt verkstadsindustri är överrepresenterade medan förvaltningsbolag, banker samt fastighets-och byggbolag är underrepresenterade.

Antalet engagemang har minskat obetydligt under 1991.

266

3        Uppföljning av tidigare utlåtanden    - *992/93: i8

I utlåtandet över 1990 års medelsförvaltning uppmärksammade RRV bl a följande områden som har följts upp i årets utvärdering:

-

Förändringar i placeringsreglema

-

Insiderregler

-

Långsiktigt likviditetsbehov

-

Löntagarfondernas foretagaransvar i onoterade företag

-

Omsättningshastighet och långsiktighet

-

Behov av likformig årsredovisning

3,1       Förändringar i placeringsreglerna

Avsnittet i sammanfattning

-  Sedan 1 augusti 1991 har samtliga fonder möjlighet att handla med optioner, terminer eller andra liknande finansiella instrument. Löntagarfonderna har under hösten 1991 i mycket begränsad omfattning utnyttjat de nya möjligheterna.

RRV har i tidigare utlåtanden efterlyst en precisering i reglementet av vilken typ av optioner som löntagarfonderna får bedriva handel i. Lön­tagarfonderna saknade tidigare den klart uttryckta rätten att placera medel i vissa slag av optioner som tillkom Fjärde och Femte AP-fonderna (standardiserade köp- och säljoptioner av aktier i svenska aktiebolag).

I regeringens proposition (1990/91:186) om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden föreslogs följande förändringar i placeringsreg­lerna

-

rätt för alla fonder att handla med optioner, terminer etc,

-

viss rätt för löntagarfondema att köpa utländska aktier,

-

möjlighet för dem samt Fjärde och Femte AP-fondema att placera i räntebärande värdepapper som är utställda i utländsk valuta.

Näringsutskottet tillstyrkte endast den första punkten och hänvisade i övrigt till det av regeringen aviserade förslaget om en mer genomgripande ändring i reglementet. Den nya rätten för fondema regleras i APR 12a §:

267

"En fondstyrelse får handla med optioner och terminer eller andra likartade finan-       Skr. 1992/93: 18 siella instrument för att effektivisera förvaltningen av fondens tillgångar eller föratt       Bilaga 10 skydda fondens tillgångar mot valutakursförluster  eller andra risker."

De nya reglerna innebär - för alla fonder - en, i förhållande till vad som tidigare uttryckligen gällde för Fjärde och Femte AP-fonderna, utökad möjlighet att handla i derivata instrument.

Löntagarfonderna har endast i begränsad omfattning utnyttjat rätten att handla i derivata instmment då regeländringen trädde i kraft den 1 augus­ti 1991.

Femte AP-fonden bedrev ingen handel i optioner under 1991.

3.2       Insiderregler

Avsnittet i sammanfattning

-

Samtliga fonder har upprättat interna regler om anmäl­ningsskyldighet etc i enlighet med bestämmelser i den nya insiderlagen som trädde i kraft den 1 mars 1991.

-

Trefond Invest, Sydfonden samt Fjärde och Femte AP-fonderna har inte krävt att revisorerna skall omfat­tas av skyldigheten att anmäla innehav av fondpapper till resp fondstyrelse.

-

RRV anser att revisorerna bör omfattas av anmäl­ningsskyldigheten.

Den nya lagstiftningen innebär en utvidgning av förbudet mot insiderhan-del. Den allmänna förbudsbestämmelsens utformning innebär att även personer som på gmnd av sin anställning, uppdrag eller annan befattning hos en av fonderna har tillgång till icke offentliggjord kurspåverkande information omfattas av insiderlagen.

Det allmänna förbudet mot insiderhandel har kompletterats med ett krav på anmälningsskyldighet för personer med insynsställning i aktiemark­nadsbolag som även skall tillämpas på allmänna pensionsfondens styrel­ser. Bestämmelsema om anmälningsskyldighet har infogats i 44 § APR med följande lydelse:

"Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna samt de arbetstagare och uppdrags­tagare hos styrelsen som styrelsen bestämmer skall skriftligen anmäla sitt innehav och ändring i innehavet av fondpapper som anges i 2 § insiderlagen  (1990:1342).

268

Styrelsen bestämmer hur anmälan enligt förstastycket skall ske."

Skr. 1992/93: li

Bilaga 10 Samtliga fondstyrelser har beslutat om vilka som skall omfattas av anmälningsskyldigheten och om rutinerna för anmälan. Fondstyrelsemas bedömningar av vilka uppdragstagare som skall omfattas av skyldigheten varierar emellertid. Trefond Invest, Sydfonden samt Fjärde och Femte AP-fonderna har inte krävt att revisorema skall omfattas av skyldighet att anmäla innehav av fondpapper till resp fondstyrelse.

1 insiderlagen 8 § anses även revisorema (i aktiemarknadsbolag) ha insynsställning som medför skyldighet att anmäla innehav av fondpapper. RRV anser att revisorerna bör omfattas av anmälningsskyldigheten. Det är därför, enligt RRVs mening, angeläget med en precisering i APR så att anmälningsskyldigheten även i denna lag uttryckligen omfattar revi­sorerna.

3.3       Plan för långsiktigt likviditetsbehov

Avsnittet i sammanfattning:

-

Samtliga löntagarfonder påbörjade och några hann avsluta arbetet med att ta fram planer för det långsiktiga lik­viditetsbehovet under året.

-

Fjärde och Femte AP-fonden räknar med att kunna till­godose det långsiktiga likviditetsbehovet genom rekvire­ring av medel.

RRV har såväl 1990 som 1991 framhållit behovet av att fonderna har en policy för hur det långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses.

Syftet med likviditetsplanen är bl a att ha en handlingsberedskap för offen­siva satsningar, och att i god tid fömtse behov av likvida medel för att på så sätt förhindra att "tvångsmässig" försäljning behöver göras till ofördel­aktiga kurser.

Löntagarfonder

Löntagarfondernas tilldelning av medel upphörde vid utgången av 1990.

Förutsättningarna för löntagarfondemas placeringsverksamhet förändra­des därmed så till vida att fonderna måste finansiera köp av aktier genom

269

försäljning av aktieinnehav, utdelning, räntor eller genom minskning av      Skr. 1992/93:18 likviditeten. Därmed aktualiserades frågan om hur det framtida likvidi-      Bilaga 10 tetsbehovet skulle tillgodoses och behovet även plan fördetta. Ett undan­tag var Mellanfonden som under 1991 kunde ta i anspråk medel som var beviljade under tidigare år.

Under 1991 påbörjade samtliga löntagarfonder ett arbete med att ta fram planer för det långsiktiga likviditetsbehovet. Fond Väst och Trefond Invest har under året fattat beslut om planer. Under hösten 1991 deklarerade regeringen att löntagarfondema skulle avskaffas vid utgången av 1991. Mot den bakgmnden fann övriga löntagarfonder det lämpligt att avbryta arbetet med plan för långsiktigt likviditetsbehov. Innan arbetet avbröts hade även Nordfonden fattat principbeslut om sådan plan och Sydfondens styrelseordförande godkänt principer och limiter för placering på penning­marknaden.

AP-fonder

Fjärde resp Femte AP-fondens tilldelning av medel utgörs vardera maxi­malt av ett belopp som motsvarar 1 % av det sammanlagda anskaffnings­värdet på de medel som 1-3 AP-fonden förvaltar.

Genom denna konstruktion räknar Fjärde och Femte AP-fonderna med att även tills vidare kunna tillgodose det långsiktiga likviditetsbehovet genom rekvirering av medel. Rekvirering kan inom ovannämnda ram ske när som helst under året. För öviig likviditetshantering har Fjärde AP-fonden upprättat en plan.

3.4       Löntagarfondernas foretagaransvar i onoterade bolag

Avsnittet i sammanfattning:

-   Företagaransvaret i Komponentutveckling AB (Fond Väst) kvarstår vid årskiftet men kommer enligt gällande avtal att awecklas under 1992.

För fondernas ägande i onoterade företag gäller att den enskilda fonden inte får ta på sig ett företagaransvsir dvs "ett fortlöpande ansvar för något företags förvaltning" (prop 1983/84:50).

270

Tabell 15 redovisas fondernas ägande i de tio röstmässigt största innehaven      Skr. 1992/93: li

av onoterade aktier.

Bilaga 10

Tabell 15: Fondernas ägande och röstvärden för de tio röstmässigt största innehaven i onoterade företag:

Företag/aktie

Fond        Angivet värde (tkr)       Röstandel (%)

1.

Komponent-utveckling

VF

65 919

61,0

2.

Hyrmaskiner Skåne

MF

14 935

51,0

3.

Friviken

VF

7 263

50,0

4.

Swedish Genetic

4:eAP

113 600

49,9

5.

Datamönster

VF

1000

49,0

6.

Centruminvest

4:eAP

56 933

49.0

7.

Näringslivskredit

4:eAP

51221

47,4

8.

Hällde

IF

6 973

40,0

9.

Pusslet fastigh

MF

11558

39,0

10.

KMG System

TF

306

37,5

RRV rekommenderade föregående år att ägarandelen i Komponentut­veckling som uppgår till 61 % skulle reduceras.

Fond Västs engagemang i Komponentutveckling består av 65 919-tkr i aktier och 42 822 tkr i konvertibler 91-12-31. Aktieinnehavet motsvarar 61 % av röstvärdet.

Komponentutveckling äger aktier och konvertibler i United Parts som utvecklar, säljer och tillverkar produkter för bilindustrin inom områdena avgassystem, förarplatsens kontrollsystem och lastbilskomponenter.

Omstmknireringen av bilunderleverantörer har lett till sammanslagningar såväl inom United Parts som mellan United Parts och andra företag. Ytter­ligare delägare såsom börsnoterade Tmstor AB har därmed tillkommit. I samband med omstruktureringen har fonden träffat avtal med Tmstor AB om att bolaget under 1992 skall överta fondens aktier i Komponenmtveck-ling mot att fonden får aktier i Tmstor AB. Fonden kommer därmed att erhålla en röstandel på motsvarande ca 29 % i Tmstor AB. Dessutom har fonden ett avtal att delta i en nyemission i Tmstor AB.

271

Fond Väst har således även under 1991 haft det förtagaransvar i Kompo-     Skr. 1992/93:18 nenmtveckling som enligt prop 1983/84:50 skall undvikas. Genom avtalet     Bilaga 10 med Tmstor AB har fonden emellertid verkat för att eliminera det fore­tagaransvar som RRV i tidigare utlåtande kritiserat.

Som framgår av tabell 15 finns ytteriigare fondinnehav i onoterade bolag som röstmässigt uppgår till 50 % eller mer (Hyrmaskiner Skåne och Friviken) dvs positioner som kan innebära att fondema måste ikläda sig foretagaransvar.

3.5       Behov av likformig årsredovisning

Avsnittet i sammanfattning:

-

Fjärde och Femte AP-fonderna samt Awecklingfonden bör i samarbete med de auktoriserade revisorerna ta fram en mall för en likformig redovisning.

-

Fondema bör fortsättningsvis särredovisa kostnader för courtage.

De gmndläggande uppställningarna för balans- och resultaträkningar såväl bokföringsmässigt som realt bör utlormas på ett enhetligt sätt. RRV har i årets granskningsarbete liksom tidigare konstaterat att så inte alltid är fallet.

Behov av samordning av redovisnings-/bokföringsregler samt uppställnin­gar finns på ett antal punkter. De mest iögonfallande är behandlingen av riskreservering, riskreserv, awecklingskostnader samt hur tillkomsten av nya verksamhetsområden som t ex derivata instmment skall redovisas.

Ekonomi och verksamhet torde bli enklare att redovisa enhetligt om det finns en gemensam dokumenterad mall för hur redovisningen skall ske.

RRV anser att Fjärde och Femte /LP-fondema samt Awecklingsfonden i samarbete med de auktoriserade revisorema bör ta fram en sådan mall och löpande komma överens om eventuella ändringar.

Redovisningen bör ocksä innehålla en specifikation över mer betydande kostnadsposter i fondemas verksamhet. En sådan kostnadspost som inte särredovisas idag är courtage. Skälet för en särredovisning förstärks dess­utom av att debiteringen av courtage från fondkommisionärema numera är förhandlingsbar och inte som tidigare fast relaterad till storleken på om­satta värdepapper.

272

3.6       Omsättningshastighet och långsiktighet i    skr. 1992/93:18

placeringarna

' 

Samtliga fonder utom Trefond Invest uppvisar för 1991 lägre omsättningshastighet än fondbörsen i genomsnitt.

Omsättningshastighet kan användas som mått på humvida kravet på lång­siktighet tillgodosetts. En närmare beskrivning av beräkningarna med kommentarer lämnas i bilaga 2.

Om långsiktighet

Fondmedlen skall enligt 34 § APR "placeras så att kraven på god avkast­ning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Av prop 1983/84:50 framgår för att kravet på långsiktighet skall vara tillgodosett att place­ringarna skall ha skett enligt två premisser:

1. Placeringarna har skett med sikte på ett varaktigt innehav.

2. Aktieposter avyttrats endast i särskilda fall efter ett kortvarigt innehav.

Av detta följer att långsiktigheten enligt den första premissen endast kan bedömas efter intentionema vid förvärvet. Detta har ej varit föremål för granskning i årets utvärdering. Ett sätt att få en indikation på humvida kravet på långsiktighet tillgodosetts enligt premiss 2 är att mäta omfatt­ningen av kortvariga innehav genom att mäta omsättningshastigheten på portföljen för noterade aktier. Detta kan sedan jämföras med omsättnin­gen på Stockholms fondbörs.

Omsättningshastigheten 1991

Tabell 16 presenterar omsättningshastighet för perioden 1985-1991.

273 

18   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Tabell 16: Omsättningshastigheten (%) för löntagarfonderna, Fjärde och     Skr. 1992/93:18 Femte AP-fonderria samt Stockholmsbörsen för åren 1985-     Bilaga 10 1991.

Å

r

SF

VF

TF

MF

NF

4AP

SAP

B

ö

rsen

1985

-

28

61

79

201

20

32

1986

-

27

50

40

85

20

39

1987

63

24

29

41

35

14

29

1988

27

20

44

30

24

14

22

1989

19

16

28

23

15

11

17

1990

4

13

14

12

8

11

(-9)

15

1991

13

14.

28

11

11

19

9 ,

20

Endast Trefond Invest uppvisar högre omsättningshastighet än börsen för 1991. Fjärde AP-fonden ligger 1991 nära börsens genomsnitt men har under tidigare år legat lägre. Även Fond Väst har genom åren haft en rela­tivt låg omsättningshastighet.

Kalkylsättet medför underskattning av omsättningshastigheten pga att fonderna även har placerat i annat än noterade aktier. Detta gäller sär­skilt för 1991 då andelen likvida medel ökat.

274

4        Aweckling av löntagarfonderna        skr. 1992/93:18

Den 18 december 1991 biföll riksdagen regeringens proposition 1991/92:36 (awecklingspropositionen) att aweckla första-femte löntagarfondema vid årsskiftet 1991/92. Beslutet innebar att löntagarfondemas samlade tillgångar fr o m den 1 januari 1992 skulle överföras till en Aweck-lingsfond. Denna skall under tiden fram till dess att tillgångama helt ut­skiftats förvalta tillgångama. Den slutliga utskiftningen skall vara genom­förd senast till halvårsskiftet 1994.

4.1       Rättsläget inför avvecklingen

I awecklingspropositionen konstateras att det vid överföringen av för­valtningen kommer att uppstå en rad praktiska och tekniska frågor som måste lösas, bl a beträffande personal och lokaler. Det sägs vidare att det av naturiiga skäl är omöjligt för Awecklingsfonden att omedelbart sätta sig in i alla frågor avseende samtliga löntagarfonder och att det får för­utsättas att de avgående styrelserna vidtar de åtgärder som behövs för en säker övergång. Inte minst gäller detta olika behörighetshandlingar som är nödvändiga för att förvaltningen skall kunna fortgå efter årsskiftet i den nya fondens regi.

Enligt propositionen bör de eventuella förpliktelser som vid årsskiftet 1991/92 åvilar löntagarfondema övertas av Awecklingsfonden. Detta bör gälla såväl ekonomiska åtaganden i allmänhet som förpliktelser gentemot löntagarfondemas personal. För de senare gäller ofta anställningsavtal med klausuler om uppsägningslöner m m. Löntagarfondemas kvarstående uppgifter efter årsskiftet var ätt upprätta bokslut och förvaltningsberät­telse för 1991.

Regeringen tillkallade mot denna bakgmnd i november 1991 en organisa­tionskommitté med uppgift att snarast inleda arbetet med att planera för överföringen av tillgångama till Awecklingsfonden. I direktiven till or­ganisationskommittén (Dir 1991:95) framhålls vikten av att övergången blir så smidig som möjligt och att åtgärder vidtas för att förvaltningen av de tillgångar som löntagarfonderna förvaltar direkt skulle kunna fortsätta i den nya fondens regi efter årsskiftet.

275

4.2       Uppsägning av personal

Skr. 1992/93: is

Bilaga 10

1 awecklingspropositionen konstateras att det får "ligga i sakens natur att löntagarfondstyrelsema som ett led i awecklingen, med iakttagande av eventuella villkor i de enskilda anställningsavtalen, säger upp den personal som resp styrelse anställt,"

RRV konstaterar att Västfonden och Nordfonden för flertalet anställda inte verkställt uppsägning före årsskiftet. Fondema motiverar agerandet med att arbetsrättsliga gmnder saknats för uppsägning. Uppsägningarna gjordes av Awecklingsfonden under febmari 1992.

Uppsägning av personal är en fråga av arbetsrättslig karaktär där rätts­läget i detta fall är oklart. Avsaknaden av beslut om uppsägning under 1991 vid Västfonden och Nordfonden har enligt RRVs bedömning inte förorsakat några merkostnader. R.RV ser därför inte anledning att ta ställning till de berörda fondemas Jiantering av uppsägningarna.

4.3       Awecklingskostnader

1 sin rapport konstaterar organisationskommittén att löntagarfonderna bör följa god redovisningssed, innebärande att samtliga kostnader för aweck­lingen skall skuldföras i bokslutet för år 1991. RRV konstaterar att fonderna inte använt sig av enhetliga principer för redovisning av dessa kostnader. Fondernas olika ansatser kan vidare ha medfört att de totala awecklingskostnadema inte är hell; jämförbara fondema emellan.

Fond Väst har valt att inte belasta resultatet i bokslutet för 1991 med av­vecklingskostnader som löper efter bokslutstillfället. Som skäl anförs att fonden inte har möjlighet att påverka hur awecklingen kommer att ske och inte heller hur verksamheten kommer att skötas efter årsskiftet 1991/92. Kostnaderna för aweckling uppgår, enligt fondens beräkningar i särskild specifikation till 8,3 Mkr i särskild promemoria. (I förvaltningsberättel­sen anges 7-8 Mkr.)

Mellanfonden har från de kostnader som redovisats i bokslutet för 1991 exkluderat kostnader för lönerundcr uppsägningstiden med hänvisning till att fondens anställda på Awecklingsfondens begäran skall fullfölja sina arbetsuppgifter. Mellanfondens beräknade kostnader för dessa löner uppgår till 3,2 Mkr.

Sammantaget uppgår de beräknade direkta kostnaderna pga aweckling till omkring 40 Mkr med följande fördelning mellan fonderna:

276

Sydfonden

10,3 Mkr

Skr. 1992/93:18

Fond Väst

8,3 Mkr

Bilaga 10

Trefond Invest

9,8 Mkr

Mellanfonden

7,7 Mkr

Nordfonden

5,6 Mkr

Summa

41,7 Mkr

I awecklingskosmadema ingår löner under uppsägningstiden (inkl sociala avgifter), avgångsvederlag, lokalhyror, försäkringar, billeasing samt diverse övriga avtal/kontrakt. De faktiska kostnadema för awecklingen av lön­tagarfonderna kan komma att avvika från redovisade (beräknade) upp­gifter.

De ovan behandlade awecklingskostnadema avser främst fondkanslier­nas verksamhet. Awecklingskostnader i ett vidare perspektiv omfattar även hanteringen av portföljens aweckling/utskiftning.

En uppskattning av de totala kostnadema för awecklingen av löntagar­fonderna kan slutgiltigt göras först efter utskiftning av fondtillgångarna. Tillkommande awecklingskostnader blir beroende av dels Awecklings­fondens förvaltning av fondtillgångama, dels hur utskiftningen kommer att ske.

Enligt awecklingsprositionen bör Awecklingsfondens förvaltning inriktas på att stmkturera portföljen så att den får en sammansättning som mot­svarar kraven på en effektiv kapitalförvaltning. Medlen skall placeras så att krav på god avkastning och riskspridning tillgodoses samtidigt som pla­ceringarna skall göras med sikte pä den kommande utskiftningen.

Awecklingsfonden har uttryckt som mål för förvaltningen av kapitalet bl a att koncentrera aktieportföljen till de mest likvida aktieslagen. 1 det (kortsiktiga) perspektiv som gäller för Awecklingsfondens förvaltning av tillgångarna kan en sådan strategi i kombination med innehavens storiek leda till marknadspåverkan och därmed lägre kurser. De förluster/värde­minskningar som härigenom kan uppkomma kan med visst fog betraktas som awecklingskostnader. Detsamma kan gälla om försäljning framtvin­gas när börskurserna är låga.

4.4       Engagemang i onoterade företag

Löntagarfondernas uppdrag kvarstod oförändrat efter riksdagsvalet fram till årsskiftet 1991/92. Formellt var fondema således oförhindrade att fram till dess bedriva verksamheten inom ramen för gällande reglemente.

277

I awecklingspropositionen framhölls att Awecklingsfonden särskilt bör Skr. 1992/93:18 uppmärksamma de avtal som löntagarfondema har ingått med onoterade Bilaga 10 företag eller dess ägare, t ex åtaganden att i framtiden tillskjuta kapital till ett företag. Enligt föredragandens mening får en aweckling av löntagarfonderna inte innebära sitt sådana avtal inte kan fullföljas. Awecklingsfonden bör därför i samförstånd med företag och dess ägare försöka fmna andra lösningar som motsvarar ingångna avtal.

Uppmärksamheten på engagemang i onoterade företag sammanhänger delvis med att dessa ofta kan vara svJlrare och mer tidskrävande att förval ta jämfört med innehav i börsnoterade företag. Därtill är de sannolikt i flera fall svårare att avyttra.

Vid utgången av 1991 uppgick löntagarfondemas engagemang i onoterade företag till 736 Mkr. Detta utgör ca. 4 procent av fondemas samlade till­gångar.

Ett av motiven för tillkomsten av löntagarfonderna var att tillgodose behov av riskkapital i det svenska näringslivet. Kravet på långsiktighet innebar samtidigt att fondernas placeringar skulle ske med sikte på ett varaktigt innehav. Detta innebär således att löntagarfondema bland sina engage­mang har ett antal långsiktiga åtaganden i onoterade företag som det blir Awecklingsfondens uppgift att hantera och som i ett awecklingsperspektiv kan innebära problem.

1 samband med att det under hösten 1991 stod (alltmer) klart att beslut om aweckling skulle fattas har några löntagarfonder ålagt sig själva viss restrik­tivitet när det gäller placeringar i onoterade företag. Samråd med organi­sationskommittén har förekommit i flera fall innan beslut om eventuella investeringar fattats. Några av de investeringar som gjordes under slutet av 1991 innebär långsiktiga åtaganden som övertas av Awecklingsfonden.

1 RRVs granskning har inget framkommit som tyder på att löntagarfond­erna, när det gäller investeringar i onoterade företag under slutskedet av 1991, inte skulle ha agerat i enlighet med sina uppdrag.

278

Bilaga 1     Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Sammanställning av fondernas bokslut m m

Innehåll

Sid

Tablå 1      Resultaträkningar, bokförda värden

1

Tablå 2      Balansräkningar, bokförda värden

.2

Tablå 3      Reala resultat över/underskott efter

3

överföringar till 1-3 AP-fonderna

Tablå 4      Balansräkningar i reala termer

5

Tablå 5      Jämförelse Findatas index periodema

7

1984 ~ 1991 samt kalenderåret 1991

Tablå 6     Jämförelse med placering i räntebärande

8

värdepapper inom 1-3 AP-fondema

Tablå 7     Placeringar i olika slag av tillgångar

9

Tablå 8     Innehav i noterade företag på Stockholms-

10

börsen branschvis samt fondbörsens fördelning

279

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

rj    r

»

.            *

»

«»

                                     M o

o     'O              CNJ          o                                        

Ö

.                                                                                   1/1

M    t*             >r             o                                        

«

-

K     o                        >*   (M

RfO  N  N  "O O  CO  O  

«

sSSr

u N Kl tn n

« et 

X  

o

IA   O

r

«

- O O o

«

g

5

i

°

c

ö

»

s

K)

-

II 

5

1

O o

i

ÄÄ

wioiS-.-i-V

O 

* n4 O

Z    Z

X 

o

0>  CO  rg o  r

g?s

ä

.-

rJ

-    .j.s,-v    ..,..   j..

WJ.         .    .

S'iiii''

""s"'

1 S 2 "T S

m

w

lifrt'?'

o in 0       m

fM

N. fg O f". O-

«

-   .-                CO  

«

m fg        m CO

f\i  u\                              O a irt                              t

«

0  in                                Kl                                       >

        Kl                                >.

»

                                    '

p

ä

                Q                      t

å

K.

«

    M

4   l\   a

o   Ul

m w

II

c  

«

-

«

   a   O)  Dt w

w    J/     4.1      C      C      C      

VI

41   :ffl    C   *-"   

    O

O   

II      

OI        &i     a      t-  I

   c                           c               o  I

   :n         >         :d   :0       >  :

«

    tt      o          tt   U-       

> J:      i  ,. s

|jicEl

§

si   ??

I

n  

«

i 

  0)  Ul oe   1 n

«

i(.ti.MttOD.

  -»'.M    

-    UOu-

'  

«

   v  cc v   t'  C 

  > uj /span>

280

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

ii' i'

«

   ISSi     ils     

«

-

"

is     ISs     

5

 o 

-                K

'.H: 'SSy-':

m v- h* O                                 o Kl 

-

Kt rg CD                                    o 

Q- -o O                     inp/span>

»

VOfO                              K

oco      o-o-      tnNco      o

-               

ocOK>og3                                         o

«

--c

-            corxiocNj-o                                         OKitn

h/span>

ö

in

ö

o-gh                                            Q*-9

                 Kl         ofN                                                     Cs

h- o>                        in                      

* ry       o       r

OJ             C%J  A  

«

m       -o N o-

o "O ni

ooooo       ooo

Skik>oS       oS

«

Kl vx o 

«

       o in r

»

ao r\j                      o 

«

- m

Oi o

CO r\i

Kl

Si:(    iS

SS

ä

iNj o' (

»

# o 

«

-

s.

SS

o- o

ii

SS    S

°

S'

i'  N                CO           Kl

::fc8§§

O 

»

  nj Kl

       O «  ö a»      V

u   6 *

ti? 

ii E .

i3 .

s

>

%    1=111

3    5

?    3

.   tt   tf   «

?   I

|8£    \    I   il

O

W

>

BO'

   t.   «

M

-  -

S:

- jjlr ti

 J)   

>

)   I.

L.    c    e                   W    tt     ti

8 Is St. £ t

-f _

»

 -

 j

«

 3   Q.>

»

-   I-   3   tt   

«

MO.                    >   M   

    *>

Vt 5      tJ vt K ac

3::

v> a.

is

£

 5

 -.a

i

u   en

n

281

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

3 

           w

S"

Si

I-    Ot

E    «

o   c

v.   1.

t.    

VI

g

Kl

g

s

at w

s

§

»

O

in

Kl

I

6

o>*

Nj

s

r-

§

c

c

R

rg

0

3

rg

Kl

*?

»

Kl

'O

Kl

7

a

«

(li

m

in

nJ

ni

g

i

3

1

1

s

in

s

3

in

K

Kl

S

0

(0

Kl

O

Kl

s

Kl

i

0

-*

st

»

5

1

K

se

s

in

3

&

"

-

-'

7'

c

§

ni

s

g

1

1

g

g

5

4

§

S

§

i

i

i

Q

i

S

i

0 in

ä

i

7

7

-'

«

«

7

«

(>

*

Kl

s

1

s

i

s

o-

1

Kl

1

K

»

5

Kl

i

Kl

i

Kl

§

0*

nj

O

X   

s

in

a

>

»

-J

03

N

IU  u

m

s

a

0

M

r

CO

O

o  

r\j

in

»

Kl

t>

CO

o>

s

.*

s

ni

(D

»

IM

Kl

u.

o>

Kl

N

in

CO

irt

7

I

'

'

7

s

IM

s

a

1

a

1

a

jo

g

in

S

-o

«

Kl

in

O-

-.

»

nO

o>

Kl

s

Kl

S

0

ed

Kl

O

in

«

1

S

Kl

rg

K(

ni

Kl

K|

ty

o

1

Kl

s

r

o>

«

nj

>

M

S-

g

o

Kl

CVJ

tn

r

Kl

>!

O

?

Kl

in

rg

«

0

a

S

1

rg

g

-

s

R

ni

1

CO

nj

t

s

>f

to

U

*-

0.

7

nJ

7'

7

7'

7

h-

nj

s

nT

o.

o

r

ni

s

O'

-o

(O

0

«

in

-o

rg

hw

0;

in

o.

Kl

Kl

*

rg

s

0-'

s-'

rj

M

0

h>r

(O

0.'

o>

O

0

0

0

?

P

Z

m

O

0

n.

O

in

C

K   W

Kl

VI

ni

Kl

8

o

o

o

ui

IU U

VI

>f

0

R

in

ni

s 

*

»

n

Kl

in

*.

c

ö

1

3

in

«

cd

v

£

S

u.

Ii!

ä

s

Kl

R

*?

7

3

-'

"

s

pi

g

g

s

§

I

1

g

g

1

f-

»

0

o>

Kl

ri

p:

O

s

5

in

s

3

;i

S

s

Kl

"

"

nj

'

O

'O

r

Kl

1

o

0

0

0

h-

s

O"

o

0

0

0

Kl

R

in

0

in

t

»

O*

Kl

o

Kl

o

Ch

c

ö

w>

Kl

Ci

o

in

N

3

z

Kl Kl

Kl

Ki

s

Kl

7*

T

7

7*

7

7

(SI

o-

nj

p-

o.

o

0

0

0

0

0

»

°

S

S

s

s

0

in

E

S

0

Kl

»

1

''

«

CO*

1*

"

K

Kl

i

0

*n

ni

3

o-

sf

rg

O

K.

in

m

CVJ

fM

>r

V

*

Kl

Kl

   3

Ls

>     3

«

   3

   3

1.

ti *

ti  -=

1.

fl 

iJ ..

ti .::

V

g J

L.

ti

ti   1.

   k

?1

k

fc*

   :0

Kl          

»

«

i. 

«

0

-' 

«

Kl         "

.           -

»

.

a   1.

M    H-

41

c   .M

C   "V

>-           

«

ti   

ii

tt

C "N

«

 o.

1.

ti   1-

«

> .-O

""     M

«

  Kl

«

i

I.?

M

J!-

w   C

w          *rf

>   w

i"

»

J    C

w

«

-

           O

 tt

fl  

0

«

> >

»

          .V

c

o   >

**    >

u

(- d.

?ii

h

t-   

ä

n   M

«

  n

«

«

s-j

il

1'

«

   s

I?

?

£

 i

f t

il

r   1-1-    v

lii

il

sl

t i

k     N

si

w    1.

t*    1. u    t>

n

il?

II

'.

   o

lli

k >

 t>

«

 n

JU

i- "

<>>.

ti   ti oc   i-

li

1=

11

£

II

Is

282

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

oc y o 

g s

il

3 

fe s

o  c

ti   :D

ii

m  t-

I.    

Ö

.

«

   fl

ä

i

m 

* >

t

»

 I.

I*       ti -I-

Hill

I. 

». ti 1. -

    I    'D   ti    

> O. C > a.

s

i

s

%

~

i 3

 3

"I

  >

VI

E    B

-1

fl '>

3lg

si 

I i

rf /span> «

Ol c I- ?> c C *- C C ' 

«

l   /span>

 ,

w-    o

. 

I 5S

283

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

s

Kl

si

o o o o

ooo

CO  Kl   st

o o o o o o o o o in o o

5    S    S

        nj        nj

%%

g    E

«

   i

         IM  4  C

r      

- o h Kl       one

«

       I* ru

o- -o o o- o- 

nj Kl eo

o o

o   sO o h-

o  Kt

O- nj

;; 

»

 O

E   S

K    S

- s. o

S!SIS

SS

Kl O rg o 

»

«

* nJ -o 

* *

»

 -in Kl >*       a       

-

s

3

5

Kl Kl

2

O

Kl

Kl

ä

s

in

7

K

1

1

|0

s

rg

5

S

S

o

"

-

7

tt

t

m

Kl

in

3

in

s:oS

g

s

in

S

«

*

s

s

"

Kl

-

»

SIS

i

R

a

g

SS-

CO

Kl

1

Kl

Kl

-*

Kl 

o

a

Kl      in  Kl  -  O   O

o        Kl in o O       o/span>

>

«

'&

 o

>d *o  

ö

 h. -* O o

t o

I -# cg c

e       

«

>      4        

-      r

»

      %Q

-     o        nj      in      

«

* 

«

*      

»

- -*

-     ni       Ri      nj      N-

o O"  ni Kl 

»

       o  o

g 2 

°

&> nj in

to       m 0 r o

   s s. s

nJ      o Kl <>

2    8

3;

Kl  IS

C

s

ssii

1

H

""SS

*

      't      r

Kl      -A      i-

Kl      

«

       in

R    C

:0     C

..:; g

i   .

i    ?

-n m 

' -O '" -O

5 

;: .E S 3 .

iil

_j 1 u. u-   o

Ul

l

»

i

II- 

' t

t- c  c u n       5

-S2-S.1    

 j

«

   >   C

«

rf      ti jc    r     -

«

 Jt        tt     

>  ti               (.

*

 fi 3   B     *'  

£

              S

3        o          I-              L.

-

                           ti

3   0.

«

-   t     3   

«

   E           >     j

«

-              41

(A 3         o     IA  ae              QC

fl  

«

-'   >   o   >

fo        fl       

«

     (.   

«

I.

n       L. j

1. 

«

rf  t> *.

I.   

ti  fl  'D   

-

é

i Ii;

(

   fl   ii   u   ti ti  i-  u  ti  I.

K    t

»

     >

«

        t

»

  _

I.   

«

I-

uj     'Q a 

«

i      v

o        c  E w  tt 

«

.>

ii

284

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

1

ise

5

«

fc

g~

§

i

i

in

7

5

ggSII

K 

»

§

e

g

in

CO

m

115

S-"

§

SS

ni O*

a 

1

»

'

gs = g

§

*

§

s

Kl

-*

1

y

Ö

n.*

;

Kl

5

"

Kl

O*

*"

K

»

*

»

ec o

Kl   irt   -J'

KRtC

sa- CO

3

ea

°

l

S

Kl

O

in

= 

°

Si

i

vi

§

i

o

O

giS

i in

i

g|

ä

Kl

Kl Kl

R

sa ge

i

I

nj

1

Kl

M

o

*

«

R

Å

5

c

ö

id

;

£

h

iSs

S   Kl

g

rg Kl

°

s

1

R

ä

§

R

§

i

o

r

»

S

3

o

2

S

v

»

    CO

5

c

ö

Kl

53

tn

«

nT

g

si

SKSR

§

1

i

g

"

nj

3

s

1

N

1

'

K

«

*

1

CJ in o

s

s

§

s

e

1

°

R

i

O

ssr

i

§

s

«

o

i

i

es

E

2

K

nj

»

g

s

S

3

1"

o &

Oo

ni o

Kl

fi

1

°

s

E

Kl

O

«

0

s=$

°

%

g

g

g

Kl

o "

R

'

§

S

S

S

ni

5

i

S

Kl

s

§

'-

-

-

~

'

ti

-1

o ,o o 

in

3

°

1

K

o  o

5

in in

S

isfce

°

o ni o

«

o

O

1

S

in in

fy

»

n

3

I

»

S

j2

o

§

Kl

g

1

°

R

°

O o

CO O

as

m in

o o

*

S

»

2

o

SkII

s

1

3

S 

§

Kl

i

i

o

fS

i

i

"   SI

«

K

i

i

i

nJ

nJ

0-*

si

ni

ni

SJ

si

il

Q

»

  N.  o

35

>- o

§

si

o o

s

R

in

i

in 

R2SS

o

i

M

3

a

R

in

f 

*

i

ii

5

"

-

   SS

i

R

n

i

1

*

-'

-

n!

t

o

«

f

vi

o

o|

'1

°

|

°

g

°

R

?   N

o o

z

i

o

SSi

s

ä

§

i

0;

a

ii

d

Kl

    S8

o'

s

vi

ni ni

1

i

3

1

* in

Kl   O

g

o S

°

 o

Kl

Kl

S

K. S in O

Kl

m

s

1

s

Kl

1*

'i

i

s

»

 nj

Kl

Kl Kl

-*

a

i

S

i

?

1

c

ö

|i

O- nj o

ft!S

»

»

 3

si

fc

3

a

85s

°

m

s

1

s.

2

3

Q

tig

Kl

1

ni nJ

rg

i

3

Kl

i

K

«

s

i

Kl

1

Kl

Kl

-t

*

7

*

*

'i

go =

r

s

ips

m

1

isl

°

i

o.

R

S

i

in

rg

in

s

in

fi

s

g

tn

o

1

ä

VI

d

ti 

S

£

!l{

ill

    u.

1 1.

l|l 

£

    1

i

i

1 s

ii

1 

II

n

 cc

1

g

3

a

1

n 1

i

1

fl

1

S 

£

3   ti v "

«

li

tf

.b

i 

i

s 

i

o o

i

285

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

2

41 vi

I

:i K

Kl

s  e

I s

s   

Kl       Kl

dr N I

M       in .V        i

I

3    g S    R

H I

>4

u

M

3

Kl

3

*

i

i

'

in

'

it H 1

91 0>

e   Ä

B t) 

O O

!=iS

Ul W I Of   

»

A  *-

ti  Kl         

»

-

"   9

_l  Of

v>

o 

cc

Ib ä

Ul

I-  

X

o

o     "

X  

u.

SS   I

M    UJ

0 O 

«

O

T

»

M

a u

 -I

li

Ul  «

bS

K

e  s.

-

    UJ

286

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

iir

g 

«

dp

CO

I   s

dr

O

dC M

dr

CO

m

.9

ö

R    K

dr 

Ol

dr

rt

dr in H

ä

    g

C

o

fl o

H

u

01

ini

8T

fl    1

g   H

287

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

N Kl o >- ni O- Kl 

- *

O;        O'

f

ö

l

°

»ä

i

c -o

:S 

°

°

3    t:

s   :3

c -o to   >

o - in

>3      O'      O       O

;:    S    

°

°

S    S

f:    s

j* -Is 

!s >

(> rn  nj

&  CO Kl

&  -    co

o'  'O  >f

CO nj 

o o

eo o 

-

      C'

I   a

3?   I

»

 U 1-

»

- K- /span>

«

 o o

288

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

r-mconjnjoKi-o

s-infnjöorgKio       t-

Oococo>-0ini0eo

ll/o-o>1

>OKi»in.«0>4->ro>        -O

OnJKiOrg(\;.-

«

-

Kioo

«

u-t(\joinKi

«

        o

Kinjnjo-OO        O

/span>

  in Kl        O

 o -* f Kl 

- o nj (

»

»

s

ir

UJ         K

ae CO

O O

a --

-

$?

*- 

1-

?

  c

si

ig-

?s

Q.  ""

X

UJ  S

lii 

»

-

r-   "n

II

ii

t~  c

«

«

xS

II"

O. ""

DC   O

lorss-OKi.-O.        o

njcoo(>C)

«

oin        o

Kio-ole3C>inrgin       o

Onjnjrg        

C0OKIin.-0O.-%0'0

.oO-rg 

 njo        o

( -O 

  -o f

1 Kl rg Kl o -

O ni fsi Kl o o i

iiN(insj-o»-oco-*(

«

>

»

-OOC?0'h->

.?!

1

O)

II

S

in j

£

X

41

S21

! "

1-  

   C

.- s .1; 1

«

lil

?kI

u   u   o   1

   (0   n

1   u.   z

s

   o   Kl  N.  

p

CO  

«

  flO  O  

 rg'nj co 

r o 

«

-       o

kS 

s>

«

 I      ninjnjooo-org                           

h-hoooKo                                    nj

nj Kl                         

-        

»

-   O

j0j«0.«000j0

o

Kls»OKl-KlnJKlC

o

Ra"'

I

ll

"*   1     li   s

-  - * 

«

«

 >

p  u.  (O *

289

19   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Bilaga 2      Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Metoder för RRVs berjlkningssätt

Innehåll

Sid

1

Fondemas reala värdeförändring 1991

1

2

Jämförelse med Findatas avkastningsindex

2

3

Jämförelse med 1-3 AI»-fondema

4

4

Omsättningshastighet

S

290

Bilaga 2

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

1

Fondemas reala värdeförändring 1991

Resultatet av beräkningama presenteras i huvudrapporten, avsnitt 2.4.

Metod

I undersökningen har följande formel tillämpats:

Realt fondkap 91 + Skuld 1-3 AP 91 + Överf 91

Real värdeförändr =   --------------------------------  -1

Realt fondkap 90 + Skuld 1-3 AP 90 + Rekv 91

Realt fondkap 91

-

Realt fondkapital 91-12-31

Skuld 1-3 AP 91

-

Skuld till 1-3 AP-fondema 91-12-31

överf 91

Nuvärdet av överföringen till 1-3 AP-fondema

1991 enligt Findatas avkastningsindex (Fdax)

Realt fondkap 90

-

Realt fondkapital 90-12-31

Skuld 1-3 AP 90

=

Skuld till 1-3 AP-fondema 90-12-31

Rekv 91

"

Summan av 1991 års rekvircringar (nominellt)

Enligt beräkningen uppskattas förmögenhetens storlek vid årets slut som om överföring till 1-3 AP-fonderaa, sora inte är affärsmässig, inte hade ägt

rum.

Beräkningen tar hånsyn till (förutsätter) att de rekvirerade medlen finns till förfogande redan vid firets början. Eftersom rekvireringama beräknas till nominella värden elimineras därför inte den högre eller lägre avkastning som kan erhållas genom att rekvirera och investera medlen vid "rätt tid­punkt".

Kommentarer

Överföringama till 1-3 AP-fondema omräknas till nuvärde enligt Findatas avkastningsindex (Fdax). Beräkningen i avsnitt 25 indikerar att denna omräkning sammantaget är något till nackdel för fondema. Denna på­verkan torde emellertid vara marginell.

Beräkningen förutsätter att de medel som rekvirerades iinder året fanns tillgängliga vid årets början. För Fjärde och Femte AP-fondema är detta antagande inte helt korrekt cfteisom de tilldelade medlens storlek blir slutgiltigt fastställda först då 1-3 AP-fondemas bokslut är klara.

291

Bilaga 2

Skr. 1992/93: U

Bilaga 10

Jämförelse med Findatas avkastningsindex

Resultatet frän beräkningama presenteras i hiivudrapporten, avsnitt 2.5 och i tablå 5, bilaga 1.

Syftet med att jämföra fondemas resultat med ett index för Stockholms Fondbörs är att uppskatta hur väl fondemas resultat utvecklats i jämfö­relse med börsen i sin helhet liksom föregående år har RRV valt att jämföra fondernas resultat med Findatas avkastningsindex (Fdax). Det främsta skälet är att Fdax tar hänsyn till den utdelning sora aktieägarna får (direktavkastning). Fdax är därför ett avkastningsindex till skillnad mot s k förmögenhetsindex som enbart mäter kursförändringar. Jämförel­sen mellan Fdax och fondema Islir i detta hänseende korrekt eftersom fondema också återinvesterar d

Metod

I undersökningen för perioden juli 1984 - december 1991 har följande formel tillämpats:

Avvikelse =

Realt fondkap + Skuld 1-3 AP Nuvärde rekv. - Överföringar

Realt fondkap      »   Realt fondkapital 91-12-31

Skuld 1-3 AP        «=   Skuld till 1-3 AP-fondema 91-12-31

Nuvärde rekv.       

   Nuvärde av samtiiga rekvircringar 1984 - 1991

enligt Fdax Överföringar        »   Nuvärde av samtiiga överföringar till 1-3 AP-fondema 1985 -1991 enligt Fdax

Nämnaren kan betecknas för indexportfölj.

I undersökningen för verksamhcitsäret 1991 har följande formel tillämpats:

292

Bilaga 2

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Realt fonkap -I- Skuld 1-3 AP A\-\-ikc]se =

Fondförm 901231 + Nuvärde rekv 91 - Överf 91

Realt fondkap       

   Realt fondkapital 91-12-31

Skuld 1-3 A P      -  Skuld till 1-3 AP-fondema 91-12-31

Fondförm 901231 =  Nuvärde av realt fondkapital + Skuld 1-3 AP-

fondema 90-12-31

Nuvärde rekv 91   =  Nuvärdet av de rekvireringar som gjorts 1991

överfQl

-   Nuvärdetavöverföringentilll-3AP-fondemal991

Kommentarer

Vid tolkningen av resultatet är det viktigt att beakta de faktorer som Fdax och övriga index ej tar hänsyn tiööi. Vid en jämförelse med Fdax elimineras "skickligheten" att rekvirera medlen vid lämplig tidpunkt. Med lämplig tidpunkt avses här rekvirering innan index steg (placeraren handlade innan uppgången). Anledningen härtil] är att Indexportföljen beräknas efter det datum då rekvireringen ägde rum.

Fondema har även andra tillgångar än noterade aktier på Al och A2-listan. Här återfinns t ex likvida medel (räntebärande papper m m), aktier i onoterade företag och 1 företag noterade på andra listor. Under perio­der dä aktiemarknadens avkastmng är lägre än avkastningen på likvida medel kan en placerare höja avkastningen genom placering i likvida medel.

En placerare som har valt att satsa på hög betalningsberedskap under perioder då likvida medel ger lägre avkastning än aktiemarknaden, kommer vanligen i jämförelse med index att kunna visa ett sämre resultat. Motsatsen gäller då likvida medel ger högre avkastning än aktiemarknaden.

Fondstyrelserna belastas av kostnader som inte index belastas av. Dit hör bl a förvaltningskostnader, courtage och fram till 91-12-01 omsättnings­skatt.

Marknadsvärden för aktier i onoterade företag anges sällan varför deras värden i de reala balansräkningarna vanligtvis uppskattas till anskaffnings­pris. Fyra fonder har dock i balansräkningen avsatt medel till riskreserv. Fjärde AP-fonden har sålunda upptagit en riskreserv som motsvarar när­mare halva anskaffningskostnaden för samtiiga onoterade engagemang.

293

Bilaga 2

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Avkastningskravet är ett av flera kjav som fondema skall tillgodose som vid vissa tillfällen kan stä i motsatsförhållande till övriga krav. Under senare tid har emellertid fondema uppgett att avkastningskravet är prioriterat.

Jämförelse med 1-3 AP-fondema

Resultat av beräkningama presenteras i huvudrapportens avsnitt 2.6, och i tablå 6, bilaga 1.

Metod

Följande formel har tillämpats:

Realt fondkap -h Skuld 1-3 AP -I- Överf

Avvikelse=

"AP-portfölj"

Realt fondkap      =   Realt fondkapital 911231

Skuld 1-3 AP        =   Skiild till 1-3 AP-fondema 911231

Överf

=  Nuvärdet av överföringama till AP-fondema 1984-

91 enligt Findatas avkastningsindex "AP-portfölj"        =  Altemativ placering i räntebärande papper med

samma avkastning som inora 1-3 AP-fondema.

"AP-portföljen" har beräknats genom att de rekvirerade medlen räknats upp med den av 1-3 AP-fondema redovisade avkastningen totalt per år. Hänsyn har tagits till att löntagarfondema rekvirerat medel successivt.

Avkastningen per år för 1-3 AP-fonderaa har varit följande:

1984

9,5%

1985

9,7%

1986

16,8%

1987

12,6%

1988

14,2%

1989

6,1%

1990

14,5%

1991

15,5%

294

Bilaga 2

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Koramentarer

RRV har räknat med att rekvireringar skett den sista dagen i månaden. Detta har i jämförelsen verkat till fördel för löntagarfondema.

Avkastningen har inte beräknats som effektiv ränta, vilket har varit till nackdel för löntagarfonderna.

Löntagarfonderna har att tillgodose även andra krav än avkastningskravet.

4

Omsättningshastighet

Resultatet av beräkningama presenteras i huvudrapporten, avsnitt 3.6.

Metod

RRV beräknar omsättningshastigheten enligt följande formel. (Köp + Försäljning - Rekv)/2

Oms.hast =

(Real fondf 91 4- Real fondf 90)/2

Köp

=  Brattoköp av aktieposter

Försäljning

=   Brattoförsäljning av aktieposter

Rekv

=   Rekvirerade medel under 1991

Real fondf 91        =   Realt fondkapital och skuld till 1-3 AP-fondema

91-12-31 Real fondf 90        =   Realt fondkapital och skuld till 1-3 AP-fonderna

90-12-31

Skulden till 1-3 AP-fondema ingår i fondförmögenheten därför att det ingår i fondernas förvaltning att ge skulden avkastning fram till dess att skulden betalas in.

Rekvirerade medel dras ifrån köp och försäljning därför att fondema bör tillåtas köpa aktier för detta belopp utan utslag i omsättningshastigheten.

Fondbörsens omsättningshastighet har beräknats enligt en motsvarande metod.

295

Bilaga 2

Skr. 1992/93:18

Bilaga 10

Kommentarer

En högre omsätmingshastighet för fondema än Stockholms Fondbörs be­höver inte nödvändigtvis innebära att en fond haft hög omsättningshastig­het.

Då fonderna även gör andra placeringar än i noterade aktier underskattas omsättningshastigheten.

1 fondförmögenheten (nämnaren) ingår även andra tillgångar än notera­de aktier. Köp och försäljning sätts därför i relation till ett alltför stort tal.

Omsättningshastigheten definierad på detta sätt säger ingenting om en­skilda köp och försäljningar. Den anger endast ett genomsnittsvärde och kortvariga innehav blir därför "kvittade" mot långvariga innehav. Antalet och andelen kortvariga innehav analyseras därför inte genom metoden.

Vissa uppgifter för tidigare år är något osäkra. Uppgifter för Sydfonden 1985 och 1986 finns inte att tillgå.

296

Bilaga 3     Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Sammanställning av fondernas aktieportföljer

Innehåll

Sid

Tablå 9.1

Aktier i noterade företag

1

Tablå 9.2

Konvertibla skuldebrev i noterade förateg

5

Tablå 9.3

Köp- och Teckningsoptioner i noterade företag

6

Tablå 9.4

Aktier i onoterade företag

7

Tablå 9.5

Konvertibla skuldebrev i onoterade företag

10

297

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

o o -o ty (y

 o 

«

 :

o -o r2

«

) in o fw o         ho o Kl o         

- 

»

»

o tn

rg -o 

-' C       

«

-* ni" m* M* O*                                   o* Ch 

o" t O

Ki_ tn r- o- n-       rg 

«

 o o      

»

- o Ki_ 

»

n

«

«

 N. kT (O        

* rJfC tn o         o N-" 

-' 

«

"

kT

sISSK

Icsss   SSsS*

'3    S-

- Kl 

«

 nj o o" o." y o" -'

o- o «* «a - m o>

o a in 

«

 o      -- 

*

tn' K.* Kl o' o        Kl CO

(O CD r CO ni

o *. '

»

. **-. 

«

' o' o'

55215

°

    S::f:S;p    iasSiE

; cp in o ro

11

C   c

t|nj o t ni  kT"" J)"

Ä

  t;

o- f K      

«

 o/span>

*' Kl  no"

°

|

°

O m CO CO , V %

»

' -o"

Kl  Kl  >

»

   N.

Ill

«

 in nTKi*

III

iS   ?

gj u in t/

ä5

O nj

SS

nj tn 1 

o' *' o"

Kl in K. o" 

«

 o"

Iu

SK

i

ts

o o

nj 

O* ni"

K

»

  .-  f   

VI

o""

in 

o"

Kl  %#

*-'nj'

Kl  

»

-  Kl

-' rg' *~ 

S

to

*

IS

gSs?

s

É

85

"SS"

RS    5t

IA     (M .-          o in

V      w' o*          in'

.

»

     0 tn         (O vr

lO     .o" -."         o V

§

SS

KS

t  ds   as

i

tu o *

UJ   UJ   tu  IU   IU

":i

I i

sllfcs    S=3SS    iSSS?    fljll    5

U   IJ  U   U   O

298

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

   Q.

I * 

y

_

   :

«

I.    

>

o  -O   -O   .-   O

O O- .- O' Kl

tn o Nt 

«

 1-

co %

«

 r<> tn ni

ni >o nj vr Kl

o o  o o

-

"S-S

O 

«

«

 rg

*- Kl Kl nj 

ni tn 

 Kl -

n ..*  *

»

0_ r-   -o /  o

o" m" nj* o' o"

~sa'""s

:-o-5:-:-

**- ". **

«

°

- ""

»

«

' 

-" V o' Kl"

O nj 

«

*- '*l ""

»

 *"

«

 ""--o' ' fi o" ni'

nj_ nj_ o o o. Kl a

»

 * ' o'

°

g:ss

°

in Kl

?isgs

sSle

sSSs

é

S3Ssi

sSssS

sslSI

Kl  

«

*  h-  o  Kl

o  o  Kl   

sT O- K> ni

11

I-      >

?1

-t   Kt

«

0       m

tn

o

.

nj

O-

«

~ o

nj o

o

-

nj'

0-'

o

ni tn 

V o'

*- ni ni" o'

IM

o'

*

»

$

g

o

»

i =

å

O

Kt  O      CM  K

SI

1

a

e

"*

3

o m

%

K

K>

h.

*

»

  Kl  O.

tn

j

O

nj O 

-

O

CM

*".

Kl ni o>

tn - V

o nj"

'4

O

e

sll

1

1

s

Kl

i"l

2

(>

nj Kl o'o'

«

o  o'

n

in 

«

 o' 

'

- o tn

nj'

nJ 

»

n

IS

r

§

§

?"

11

O- tn O tn" o*'

 in o

s

ÉS

e

~s

o

-- tn

-*  

o

O  (SI

o

'- tn ninj'

'-l

o

35

is

SR

c   c

fl      -

I    I

c    

£

«

i   n   > D)        >   o -

f    O   *'    

I.   

£

Si s

«

e-

o t. t. a 

«

ti.  li.  u.  o o

J

«

OZ                CQ.Ut.1

S«   I-

Ji i         1

O   C9   U   Z   Z

   .O    3       _

C    e    C    C    I

mh lim I

8u m 

 (J   u   L

l

X   X

X X X X 

:

299

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

Ofo       rv o ru 1 a -ni>oo       -.

»

o t>4 tn o

ifOtnjKTin        iooo        K)tno>N-u>        lon/u-injO'

. o tn o                 KIv-OOKl              cor>>OOKi            m

«

-*o'

Kl O 0>' o> O o  o  Kl  0>  o

O  O

?

"

I o. ~

»

- o

S-Ri

O CO m ni O o* ni ni 

«

 o

°sas°

tn 

* 

*

Kl m 

- Kl r

«

-

jrvjQtOV        

Oinoofo        *~njs -'vhJ'

'cT      

»

tnio       oooco       2PQO*"       9:

»

9oo       ipoo.O'

njco            njifonip        QQ        tn        

«

0K.O'ni        Kim

iH S            v: i  K K        Soo        Kl        

»

niinm        K.in

«

cao-

3SS-

)CD;3!

m        "O nj in o O-

tn               

«

Kl

«

-

»

'

"1

o' o' 

" ' %/

tn

-o' m'

"

«

T- N- tn  

»

-

K

sg

Kl

r f o O- 

tn

SS

ICSiSSS

o> co o' o'

o  o- S nj

; lO m       o o

o" *      

»

-o

- 

«

o       

f' h

n/ o- p» o

Kl  -

o « o

O  

s*   »   .«   o

o'  

O-nj 

o"

s|s°

aa

--a     K

Kl c        in 

 in        S

S

ä

'

St

RR

O                                        h-

O  r-

in o

m  r-

XSSIt:

u 

?

°

       fe

C   E

I.   

   «

titocta           o

 Ri-

t.                  

t   UUl-                  utJ-oEo

?

?    

EfsSi

SiSSi

OO          00

«

>

£

   Ol-l-t-

xz      

x

so

a.i

l

.                            

  a. a. tL.

5 c

C

ii-        *"

£| £ g|

VI 

u

"D    o   "q "o  v tn

S-E ]

E    

c        c 

   fl   

a        fl u  u  * lu

Vi      (A   V)   W  

VI  

300

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

>

«

 o 

* in K. Kl

in r>- >A o '4'

ni Kl m CO o cQ o ni o o

    Q.

IM  *-  Kl  *-  f

I ni r o o

t>- 0> tn Kl o

! =  

«

 o

Ovir-o       intnoo

0

«

                       KIKIOO

OKiecQ                 

«

co

U

       O'

o ni

o m o CO

o

Kl

      (y

CO

cg

ni

            -o

r-            

nj

c

ö

Kl

* 

S

Kl o N. o. 

o" o

>r  

o

CO Kl

Kl

o

o

o- o

-*

- in

eo

o. 

nj

in *- h- innjonnj V 

-" o" o f~ 

-" o"  nj m enjoN-ni m 

- o O 

- 

»

- o 

«

 o o Ln o

S    S    5    

° 

SSK

c   1-I-    >

O o if tn if

 nj 

«

 cO in O

co o f

in N-' 

 (M o (

O'

Kl

in O   in

o   N.  in

sf  

»

   o

*   &

«

*

c    i~

o   CO  CO

nj o O Kl c

ö

 O

nj i

-

«

   CO

?1

O  IM

SS

?

Si

.          

Inves

b

ö

ra

r

Hansa

(m

Skandi

Sk

å

nsk

SKF

Skoogs

Skrine

r '"B fl IS E

Skine

Spect

SSAB

Stena

Stora

VI   

V)   M   vi   M

|j s l|

£

     1 =

I  b   C

C   o   C ti    i

*'>-'*'         C

 w 

    tn  t>

C   O   fl   v     

3  > 3      3 

c  fl

301

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

c _

O-iOp                  hoKl(MO

«

                   00>MP

m*-njcQS            

* f3 9       O*               (

-pfrin

OkNaioN               inceo>      vi                     ino>in

S Kl

Kl

Kl 4 «

11

O « Is! nj

o 11 ni 

k) !S S 

M       jj       o*

   Q.        K

O  V>   ,

lu >  -

SI cs

o  o

Snj Kl 

.  * 

Kl tn

eg

fl

fl

v

-I

c       a.

s

o

B  ta

-

u

» 

->

I.

in 

si

 -    fl

Vv

£ V a.

t. c

u >-> u     o   c               u

»

 4J  O      w -Q               a

o   f-ss

1>

sr

V) *- t>

1

u H

302

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

|1

II

ooooo

s

°

s

I?

1

°

I?

Il

f

ö

i..

if    St Ii

»

IU. AU

n

303

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

|J5

Kl  o  o  ts  O Kl  O  O  1-  O

ni O O O O

in o o~ o-' Kl'

Kl ni .« nJ

I    O  O  h-

o  Kl  »-  O  O

Srg CO O m ni Kl

m nj        ni nj o CO - tn in

nj m 

«

 nj o o (

onjco       >

»

ooo cT a o rg o        nj *-" c o' 

-'

!ells

s   e

;:°

SS5

!

-:S

sss

«

ii

Sii

$

c    1-

g   e

?s s

00 .   >   n  o 

«

«

i   >

Et

Ä

-   gg-;2    ?s   5 5

:

B       

X 

 o

>    O

I

-  fl  fl .0              _       _

SufiVfl        >uc'>

-_

««

4l                 ECD

               UOt-l-

UUOOO                 UJtUUliklk             U-tbOO

c     M     01   

£

"o   >.%  S 13

304

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

O o 

onioo        otn

-o

span style='text-transform:uppercase'>okioo

o o 

- o o> o *- in o o*

»

oo

 o t: *                   2 9       o

«

r o o 

ooooo       ooonjo

>oh Ot-i

K°S

oonjo       o«..»or

N rg *- n ooKinjo       oovo*-       

»

vioao

h-  O o 4 

:;;   g:

ni CO 

:;;   S

§§

Ol 

«

 ). c        J( ]

C   fl     *'                             E

a   

     C     C                       C

> _/span>

    M                       t)

E     t     -    

«

 U   fl   S*                    c   fl

& 

 (. 

li.

S            o     

»

Som

- -------------            -.  u  5  fl

-

st

»

        -MODW

D o Ul 1 Jf

n   n o   fl

ti

: fi. Q. 

X 

3

>   M   U>   v*   (A

305

20   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

tun

(

K o

o_

o

o o

ciin

CO

«

«

;

u.  **

~s

in'

Kl

o'

as

c* 

»

-

s

fl   &       

»

*

o

o o

o

o

°

, S.

C

O;

1'

o'd

tn r-

C*

'

in

Kl

Kl

nj Kl

«

§

8 o

U-I

o

SiC

C.  tt

g

a

C    1-

tn

o

tn Kl

Kl

a

u  t

1

"

*"

s

«

      L.    

»

t

«

      fl

u   w

v a     M

1-

«

o

 -o

c   t.

M 

«

1.   >

fl

X

ti"

s

o

S

 a     M

o

O

«

1 '

Kl

*  

Ä

O

o

nj

c-

§

g

s

Jd    

«

1  

»

nj

tn

«

0

IA     1-   M

:0   fl

S

1-    w

|1    "

Kl

i      fl

in

tn

c

s

M    -

«

(-      >

fl

VI

z

tf)     U   >C

r-

in

:0    fl

Kl

b.    irf

   Q.        

X

Kl

V\

1

Kl

tn

'.  

«

o

o

«

r

O

in

N.

C   ll

in

«

n

j' -.n

s

»

Kl

»

ä

X

M    1-   K

«

    fl

    Q.        K

fl   n

s

R

C   i-

ni

Jtf  :a

-   >

r

«

-'

fl

z

,S fe-

o

SQ

u   

«

.

   a       K

o

in

1'

nj

d?

o

o 

tn

i

.K   Ifl

1.    >

Kl

ö

fl

X

'*

M    1.   K

»

m

    fl

t.    4

m'

£

   O.       K

o

M

|5

   v

o

O

Kl

d-s

»

u   >

fl

o

o>*

i

X

O

u fl

fl

'

fl

?

c

.

u

v

2

1

.-*

1.

fe

i

_

1 i

*

 *

«

1

**

iS

s

n

|5

V    U 

    1

 u

i

si

?

1

£

   **

«

V)

>

3

a   >

/span> °

5

VI

306

Skr. 1992/93:18 Bilaga 10

ooooo o o o o o o      o 

om       w-

o o o o o

o o o o

> o o o o o o r o o o 4 o

K\ -o -o nj

O Cg 4 tn

o  K)  o   o  o

!:

«

O  

«

»CL        K

?5

c    U U    >

i     

§

?1    "

Ii

_   :fl t.    >

O   O

o ni

§

   s

d*

L.     >

a ta         A'

v 

£

 >        v

w          C     >

fl  cf E     ->

u  fl  3

E   !

      J

> .3  w      u 

£

O u C          5 fl

      T    fl

.c   

1 u u u

S   S 

£

 sr.:

5         fl t

»

fl 

 o.

.       m.   JC  Jt         M    U     

»

SSfei!!  5i?e=!

u u a u t

ti

iife"'l t||l

OXCJ

É

        OQfl

«

5

1 =

*

«-

't -J       

W   

VI   VI   

CK   (/>

Ol   fl t.  T)

fl 

>   3

S

«

307

Riksförsäkringsverket

UTVÄRDERING AV MEDELS­FÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGAR­FONDERNA OCH FJÄRDE AP-FON­DEN I99I

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

RIKSF

Ö

RS

Ä

KRINGS­

VERKET                                   MISSIV

1992-04-23

Dnr 8133/91

Regeringen

Socialdepartementet

Finansdepartementet

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att ärligen avge utlåtande över löntagar­fondstyrelsernas samt fjärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande har sedermera utvidgats till att omfatta den femte fondstyrelsen, som förordnades den 27 april 1989. Den femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989. I enlighet med ovanstående överlänmas bifogade inom verket utarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna samt fjärde och femte AP-fondema år 1991".

Enligt den proposition som läg till grund för lagen (prop. 1983/84:50) bör Riks­försäkringsverkets utvärdering göras "med utgängspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekono­min". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkasming, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd pä att granska fondstyrelsernas medelsförvalt­ning. Innebörden av själva utvärderingsuppdraget diskuterades utförligare i verkets första utlåtande avseende verksamhetsåret 1984.

I enlighet med riksdagsbeslut (prop. 1991/92:36) avvecklades löntagarfonderna vid årsskiftet 1991/92. De tillgångar som förvaltades av de fem löntagarfondsty­relserna övisrfördes vid utgängen av år 1991 till en awecklingsstyrelse som skall sköta förvaltningen fram till dess tillgångama helt utskiftas. Enligt prop. 1991/92:36 skall Riksförsäkringsverket, fr.o.m. räkenskapsåret 1992, avge utlåtande över endast fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning.

Enär löntagarfonderna numera avskaffats har den principiella grunden för Riks­försäkringsverkets utvärdering i den delen försvunnit. De av verket utarbetade utvärderingsmetodema tar sikte pä att belysa fondernas agerande ur ett långsiktigt perspektiv. Trots detta har verket valt att låta utarbeta en genomgång enligt den modellen, /itt för ett avslutande år välja en ny modell är inte motiverat.

310

Fjärde och femte AP-fonderna uppvisar båda ett överskott (2 234 respektive 122

Skr. 1992/93: 18

miljoner kronor) i förhällande till resultatkravet, år 1991. Fjärde fondstyrelsen

Bilaga 11

har, sett över hela dess 18-äriga verksamhetsperiod, ett relativt stort ackumulerat realt överskott. Femte fondstyrelsen uppvisar vid utgången av är 1991, ett ackumulerat underskott i förhållande till resultatkrav.

De i promemorian redovisade resultaten av utvärderingen ger inte Riksförsäk­ringsverket anledning att framföra några särskilda anmärkningar om fondernas medelsförvaltning under 1991.

I styrelsens handläggning av detta ärende har förutom undertecknad Scherman deltagit ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], B[REDACTED_EFTERNAMN], G[REDACTED_EFTERNAMN] och Stälberg. Därjämte har närvarit personalforeträdarna Bragby och[REDACTED_EFTERNAMN], avdelnings­cheferna Almström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och af Winklerfelt, byråchefen Palmer, styrelsens sekreterare Molvidson samt tjänsteman Magdalinski, den senare som föredragande.

K G Scherman

Per Magdalinski

311

Skr. 1992/93:18

Bilaga 11

rpSV7    RIKSFÖRSÄKRINGS-

'V     VERKET

PM

Utredningsenheten

1992-04-23

utvärdering av medelsforvaltningen vid löntagarfonderna samt fjärde och femte ap-fondb:rna år 

1991

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

SID

1

UTVÄRDERINGSUPPDRAGET.................................. 1

2

UPPFÖUNING AV FÖREGÅENDE ÄRS UTVÄRDERING     2

3

FONDERNAS MEDELSTILLDELNING....................... 3

3.1

Löntagarfondema................................................ 3

3.2

Fjärde och femte AP-fondema.............................. 3

4

BÖRSUTVECKLINGEN   ......................................... 5

5

FONDERNAS PLACERINGAR.................................. 8

5.1

Fondemas totala tillgångar   ............................... 8

5.2

Fondemas aktieplaceringar   ............................... 8

5.3

Fondernas likviditet............................................    13

6               FONDERNAS RESULTAT   .................................... 15

7               ANALYS AV LÖNTAGARFONDERNAS

RESULTAT   ........................................................    19

7.1

Hur hade fondema utvecklats om de hade följt börs­genomsnittet?                         19

7.2

Hur hade fonderna utvecklats om de hade följt avkast­ningen pä räntebärande placeringar?   .................................................... 21

7.3

Fondernas genomsnittliga årsavkastning jämfört med aktieindexportföljen         23

8              ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCH

RÖSTETAL   ........................................................ 26

9               RÖSTRÄTTSÖVERLÅTELSER.................................. 27

TABELLBIL.\GA    ................................................................ 28

312

Skr. 1992/93 Bilaga 11

18

RIKSF

Ö

RS

Ä

KRINGS­VERKET

PM

Utredningsenheten Per Magdalinski Sten[REDACTED_EFTERNAMN] Anja Helms

1992-04-23

utvärdering av 

MEDELSFORVALTNINGEN VID LÖNTAGARFONDERNA SAMT FJÄRDE OCH FEMTE AP-FONDERNA ÅR 1991

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmärma pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagar­fondstyrelsernas och fjärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Åläggandet har sedermera utvidgats till att omfatta den femte fondstyrelsen, som förordnades den 27 april 1989. Föreliggande PM har upprättats med anledning av ovanstående.

1

UTVÄRDERINGSUPPDRAGET

Enligt den proposition (prop. 1983/84:50) som låg till grund för lagen om regle­mente för allmänna pensionsfonden bör Riksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning pä det förval­tade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderings­uppdraget diskuteras utförligare i RFV:s första utlåtande, som avsåg verksamhets­året 1984.

De fem löntagarfondernas samt fjärde och femte AP-fondernas verksamhet utvärderas även av Riksrevisionsverket (RRV). De granskas dessutom av fonder­nas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra en regelrätt revision av fondernas verksamhet.

I enlighet med riksdagsbeslut (prop. 1991/92:36) avvecklades löntagarfonderna vid årsskiftet 1991/92. De tillgångar som förvaltades av de fem löntagarfond-styrelserna överfördes vid utgången av år 1991 till en avvecklingsstyrelse som skall sköta förvaltningen fram till dess tillgångarna helt utskiftas. Enligt prop. 1991/92:36 skall Riksförsäkringsverket, fr.o.m. räkenskapsåret 1992, avge utlåtande över endast fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning.

313

2

UPPFÖLJNING A\ FÖREGÅENDE ÅRS UT-

Skr. 1992/93:18

VÄRDERING

Bilaga 11

Riksförsäkringsverkets utvärdering avseende verksamhetsåret 1990 gav inte verket anledning att framföra några särskilda immärkningar på fondernas resultat eller placeringar. Emellertid framgick bl.a. loljande:

Löntagarfondernas sammantagna reala resultat för perloden 1984-1990 uppvisade ett underskott i förhållande till resultatkravet på cirka -1,4 miljar­der kronor.

Fjärde AP-fondens reala resultat ö'ersteg, sett över hela dess verksamhets­period, resultatkravet med cirka 12,3 miljarder kronor.

Det reala resultatet erhålles genom att korrigera det bokföringsmässiga resultatet för dels orealiserade vinster/förluster, dels avsättningen for beva­rande av kapitalets köpkraft. Resultatkravet motsvarar 3 % av inflations-uppräknat gmndkapital och skall åiligen överföras till l-3:e AP-fonderna.

Löntagarfondernas medelsram utökas inte ytterligare efter är 1990.

Vid utgängen av år 1990 hade löntagarfondstyrelsema. Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF 

IV) 

undantaget, rekvirerat det fulla rambeloppet. Därmed kunde uppbyggnadsperioden for löntagarfonderna i princip anses vara avslutad.

Storleken på femte fondstyrelsens rekvirerade medel, efter en verksamhets­period pä cirka ett och ett halvt år, var 2 000 miljoner kronor. Detta belopp motsvarade värdemässigt ungefär de medel som fjärde fondstyrelsen rekvire­rade under sina två första verksamlietsår.

314

3

FONDERNAS MEDELSTILLDELNING

Skr. 1992/93:18

Bilaga 11

3.1        Löntagarfondema

Medelsramen

Löntagarfondstyrelsema har sedan de påbörjade sin verksamhet 1984 rekvirerat medel, s.k. grundkapital, hos Riksförsäkringsverket. De medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvaltning begränsas av en i APR angiven medelsram. Denna medelsram uppgick första verksamhetsåret, 1984, till 400 miljoner kronor per fond och skulle sedan enligt reglementet utökas med 20 000 basbelopp årligen fram t.o.m. år 1990. Medelsramen var vid 1990 års utgång 3 452 miljoner kronor per fond, dvs. 17 260 miljoner kronor for fonderna sammantaget.

Rekvirerade medel

Redan vid utgängen av 1990 hade löntagarfondstyrelserna, med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF 

IV), 

rekvirerat högsta möjliga belopp enligt APR, dvs. 3 452 miljoner kronor per fond.

Mellansvenska löntagarfonden, som således var den enda löntagarfond med möjlighet att rekvirera ytterligare medel under 1991, rekvirerade 200 miljoner kronor under året. Vid utgången av 1991 har därmed Mellansvenska löntagar­fondstyrelsen rekvirerat totalt 2 200 miljoner kronor. Tabell Bl i tabellbilagan visar en översikt över fondstyrelsemas årliga rekvisitioner under deras verksam­hetsperiod.

3.2        Fjärde och femte AP-fondema

Medelsramen

Fjärde och femte fondstyrelsernas verksamhet fmansieras med medel som, efter rekvisition hos Riksförsäkringsverket, överförs från l-3:e AP-fonderna.

De medel som fjärde och femte fondstyrelsema får rekvirera begränsas enligt 26 § APR till "högst en procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelsema förvaltar". Denna begränsningsregel trädde i kraft den 1 juli 1988. Tidigare fattade riksdagen fortlöpande beslut om medelsramens storlek.

År 1991 var fjärde och femte fondstyrelsemas medelsramar 3 970 miljoner kronor vardera.

315

Rekvirerade medel

Skr. 1992/93:18

Bilaga 11

Fjärde fondstyrelsen rekvirerade inte några medel under 1991. Sammanlagt har fondstyrelsen rekvirerat 3 500 miljoner kronor sedan den påbörjade sin verksam­het 1974.

Femte fondstyrelsen rekvirerade 700 miljoner under 1991. Därmed har femte fondstyrelsen rekvirerat 2 700 miljoner kronor sedan den påbörjade sin verksam­het i augusti 1989.

Riksförsäkringsverket konstaterade i föregående års utvärdering att femte fondsty­relsens uppbyggnadstakt motsvarade fjärde fondstyrelsens, i reala termer, under dess tvä första verksamhetsår. Detta gällir även efter femte fondstyrelsens tredje verksamhetsår.

316

BÖRSUTVECKLINGEN

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

År 1991

Under 1991 steg Veckans affärers totalindex med cirka 6 %. Totalindex steg frän årsskiftet till mitten på juli, då högsta kurs noterades, med 33 %. Därefter sjönk totalindex for att för året som helhet hamna på en uppgång på 6 %. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans affärers totalindex under 1991.'

Diagram 1     Veckans affärers totalindex under 1991 (VA-index den 29 decem­ber 1972 = 100)

VAHndOK

Jan   Mb   imr 

«

K

Jui   M    aug   Mp   ow    nov   

Veckans affärers totalindex, som omfattar samtliga företagsaktier som är noterade pä börsens AI- och All-lista, mäter endast kursförändringar, dvs. in­kluderar inte utdelningar.

317

Tabell 1         Förändringar i Veckans Affärers branschindex under 1991

Skr. 1992/93: 18

_____________________________________         Bilaga 11

Bransch

Verkstäder

Förval tningsbol ag

Fastighets- och

byggföretag

Övriga företag

Kemisk industri

Banker

Skogsindustri

Utvecklingsbolag

Handelsföretag

Rederier

Förändring i

Andel av totala

branschindex %

börsvärdet i %

31/12 1991

+   7

28

-1-   1

12

-30

7

+ 19

19

-1- 40

16

- 19

7

0

8

-f- 10

1

+ 20

1

-1- 10

1

Totalindex

-h  6

100

Förändringar i branschindex under 1991 skiljer sig väsentligt mellan branscherna. Sämst under året utvecklades branschema banker och fastighets- och byggföretag. Dessa två branscher var ocksä de enda, vars branschindex minskade under 1991. Av de övriga åtta branschema utvecklades sex stycken bättre än totalindex. För tredje året i rad utvecklades kemisk industri bäst av alla branscher.

Perioden 1984-1991

Under löntagarfondemas verksamhetsperiod har börsens utveckling varit för­hållandevis ojämn. Diagram 2 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex under perioden 1984-1991.

Löntagarfonderna påbörjade sin verksamhet i mitten av år 1984 och avslutade sin verksamhet vid utgängen av år 1991.

318

Diagram 2     Veckans Affärers totalindex under perioden 1984-1991, O anger respektive årsskifte (VA-index den 29 december 1972 = 100)

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

K0 

leoo

1S00 1400 1300 1200 1100 1000 900

aoo

700

aoo

500

400

iMiiiiriiiMii

1884

ises

icee

ite?

isae Ar

188

»

1880

1881

Från mitten av 1984 till mitten av augusti 1989, då högsta totalindex under perioden noterades, steg totalindex med 213 %. Den stora börsnedgången under 1990 och den måttliga uppgången under 1991 innebar att ökningen av totalindex under löntagarfondemas verksamhetsperiod stannade på 111 %.

319

FONDERNAS PLACERINGAR

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

5.1

Fondernas totala tillgångar

Löntagarfondernas sammanlagda marknadsvärderade tillgångar uppgick vid utgängen av 1991 till 20,1 miljarder kironor. Fjärde och femte AP-fondernas marknadsvärde uppgick till 22,6 respektive 2,7 miljarder kronor.' Av fondernas sammanlagda marknadsvärderade tillgångar pä drygt 45 miljarder kronor var, vid utgängen av året, cirka 83 % placerade i aktier och 16 % i likvida tillgångar. I tabell 2 visas fondemas marknadsvärdsrade tillgångar som andel av det totala börsvärdet vid utgången av respektive år för åren 1985-1991.''

Tabell 2

Fondemas marknadsvärderade tillgångar i procent av det totala

börsvärdet (AI och All-listorna)

LTF

I-V

4:e AP-fonden

5:e AP-fonden

Samtliga

1991

3,7

4,1

0,5

8,3

1990

3,7

3,7

0,3

7,7

1989

3,1

3,2

0,1

6,4

1988

2,9

2,9

5,8

1987

2,5

2,8

5,3

1986

1,7

2,8

4,5

1985

1,0

2.8

3,8

5.2

Fondemas aktieplaiceringar

Strategiska portföljen

Den s.k. strategiska portföljen, som består av fondernas största enskilda aktie­placeringar, har stor betydelse för fondemas avkastning.

Den strategiska portföljens avkastning beror i sin tur på den sammantagna effekten av kursutvecklingen för varje enskilt företag i denna portfölj. För att nägot belysa fondernas strategiska portföljer kan det därför vara av intresse att studera fondemas koncentration, dvs. de olika fondernas största placeringar pä aktiemarknaden vid utgången av 1991 i förhällande till de totala marknadsvärde-

I 

tabellbilagan i tabell B3 och B4 visas fondernas bokföringsmässiga respek­tive marknadsvärderade balansrälcningar.

Femte AP-fonden påbörjade sin verksamhet under hösten 1989.

320

rade tillgångarna. Fondernas koncentration framgår av tabell 3. I tabell B5-B11 i tabellbilagan redovisas varje fonds 20 största placeringar.

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

Tabell 3

Fondernas största placeringar på aktiemarknaden i förhållande till

de totala marknadsvärderade tillgångarna den 31 december 1991. Procent

LTF

4:e AP-

5:e AP-

I

II

III

IV

V

fonden

fonden

Tjugo största

70,6

68,4

81,0

58,9

65,6

74,1

59,9

Tio största

53,4

45,4

57,2

42,4

43.6

57,8

50,7

Fem största

36,2

29,7

36,0

29,7

27,3

37,7

33,9

Största

11,8

7,4

10,8

8,4

8,1

17,0

9,1

Av löntagarfonderna hade Sydfonden (LTF I) och Trefond Invest (LTF III) den högsta koncentrationen över lag. Ser man enbart på de fem största placeringarnas andel av tillgångarna hade samtliga löntagarfonder en lägre koncentration än fjärde AP-fonden. Skillnaden var dock liten i jämförelse med Sydfonden och Trefond Invest. Fjärde AP-fonden hade en, jämfört med övriga fonder, hög andel av portföljen placerad i det största aktieinnehavet.

Stabiliteten bland de största placeringarna ger en bild av långsiktigheten i fondens placeringspolicy. Ett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan erhållas genom att jämföra hur många av de 20, 10 och 5 största placeringarna ett år som aret före fanns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringarna. Nedan ges en sammanställning av en sådan jämförelse för åren 1989-1991.

21    Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

321

LTF

4:e

5:e

I

11

III

IV

V

AP-fonden

AP-fonden

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

20 största

1990-91

18

17

15

17

16

17

1990-89

18

15

15

15

16

17

10 största

1990-91

9

8

8

8

7

9

1990-89

8

6

7

8

7

8

5 största

1990-91

4

4

1

4

3

3

1990-89

4

3

3

4

4

3

Femte fondstyrelsen hade placeringar i endast 18 bolag, exkl. utländska bolag.

Trefond Invest (LTF III) är den enda fonden som uppvisar någon nämnvärd förändring under 1991. Trefond Invests förändring bland de fem största place­ringarna beror till största delen på olikartad kursutveckling för de aktier som utgjorde de tio största placeringarna vid utgängen av 1990.

Branschfördelning av löntagarfondernas aktieinnehav

Löntagarfondernas enskilda placeringaj' är avgörande för aktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunna uppnå en avkastning som motsvarar den genomsnittliga avkastningen på börsen genom att fördela fondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion till respektive företags andel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar löntagarfondstyrel­serna sitt aiktieinnehav till ett begränsa! antal företag. Detta medför att fondernas avkastning kan förväntas avvika från den genomsnittliga avkastningen på börsen. En grov bild av löntagarfondernas portföljspridning erhålles genom att studera fördelningen av innehavet mellan olika branscher. Branschfördelningen av löntagarfondernas aktieinnehav (AI och All-listan) vid utgången av år 1991 framgår av tabell 4.

322

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

Tabell 4

Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden) den 31 december 1991 fördelat

efter bransch och uttryckt i procent av det totala aktieinnehavet

i

LTF I

II

111

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

5:e AP-fonden

Branschför­delning på Stockholms fondbörs'

Verkstäder

32

41

42

25

34

36

33

28

28

Kemi

23

11

3

3

12

11

28

25

16
[REDACTED_EFTERNAMN]

15

14

6

14

21

14

8

8

8

Fastighets- o Bygg

4

6

5

8

11

6

'6

7

7

Handel

0

1

1

2

3

1

1

0

1

Utveckling

0

1

7

2

0

2

0

0

1

Förvaltning

10

2

12

29

1

9

0

20

12

Banker

4

7

15

3

9

8

2

0

7

Rederier

0

0

0

6

0

1

1

0

1

Övriga

12

18

10

8

10

12

20

13

19

SUMMA

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Veckans Affärers branschindex (AI och All-listan).

Branschfördelningen för respektive fond avviker i olika grad från branschför­delningen på Stockholms fondbörs. Löntagarfonderna sammantaget har en, i jämförelse med börsen, större andel verkstads- och skogsbolag och en mindre andel i branscherna kemi, förvaltning och övriga företag. Fjärde AP-fonden har en större andel verkstads- och kemiföretag och en mindre andel förvaltnings­bolag. Som redan framgått av tabell 1, sid. 6, kunde en sådan fördelning ge ett förhållandevis gynnsamt utfall under 1991, beroende pä de specifika placeringar­na - kemisk industri gick bäst och banker och förvaltningsbolag gick sämst. Slutligen har femte AP-fonden en större andel kemiföretag och förvaltningsbolag samt en mindre andel banker och övriga företag jämfört med branschfördelningen på Stockholms fondbörs.

Fondernas omsättning

Av specialmotiveringen till 34 § APR framgår bland annat "För att understryka att styrelsernas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet. Detta krav bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktie-

323

post redan efter en kort tids innehav, om omständigheterna motiverar en försälj-

Skr. 1992/93; 1!

ning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte pä ett mera varaktigt inne-

Bilaga 11

hav." Någon gräns för omsättningens storlek anges inte i APR.

För att fä en uppfattning om fondernas omsättning av värdepapper jämfört med omsättningen av de aktier som noterats på AI- och All-listorna har omsättnings­kvoter beräknats för löntagarfondernas portföljer. Som utgångspunkt för en jämförelse tas omsättningen på Stockholms fondbörs. En omsättningskvot har beräknats som kvoten mellan börsomsättningen under året och börsvärdet vid utgången av året. Denna kvot uppgick år 1991 till 0,23.

Omsättningskvoter för fonderna har beräknats på följande sätt. Summan av fondernas köp och försäljningar har minskats med under året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att få jämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består av ett köp och en motsvarande försäljning. Därefter har summan relaterats till fondernas marknadsvärderade tillgångar vid utgången av året.

Fondernas omsättningskvoter de fyra senaste åren framgår av nedanstående uppställning.

LTF

4:e AP-

5:e AP-

Börsens

I

II

III

IV

V

I-V

fonden

fonden

oms. kvot

1991

0,13

0,13

0,28

0,10

0,11

0,15

0,17

0,07

0,23

1990

0,05

0,14

0,15

0,13

0,08

0,11

0,13

0,00

0,18

1989

0,12

0,14

0,31

0,21

0,13

0,17

0.10

0,15

1988

0,22

0,16

0,34

0,22

0,18

0,22

0,12

-

0,19

Samtliga fonder hade under 1991, med undantag för Trefond Invest (LTF 111), en lägre omsättningskvot än börsen. Vid tre av de fyra senaste åren har Trefond Invests omsättningskvot legat betydligt över övriga fonders.

Onoterade företag

I tablån nedan visas fondernas engagemang i onoterade företag, inklusive årets kapitaltillskott, vid utgången av 1991. (Anskaffningsvärden, miljoner kronor.)

LTF

I

11

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

5:e AP-fonden

103,9

210,4

31,4

239,2

192,3

777,2

887,1

0,0

324

Löntagarfondernas sammanlagda engagemang i onoterade företag ökade under

Skr. 1992/93: 1!

1991 med drygt 94 miljoner kronor. Fond Västs (LTF II) och Trefond Invests

Bilaga 11

(LTF 111) engagemang minskade med sammanlagt 71 miljoner kronor medan övriga löntagarfonders engagemang ökade med sammanlagt 165 miljoner kronor. Femte AP-fonden hade vid utgången av 1991 inte investerat något kapital i onoterade företag.

Sett i relation till de marknadsvärderade tillgångarna var löntagarfondernas sammanlagda engagemang i onoterade företag ungefär lika stort som fjärde AP-fondens.

5.3

Fondernas likviditet

Fonderna skall, enligt APR, huvudsakligen placera sina tillgångar pä aktiemark­naden. Av 39 § APR framgår dock att fonderna kan placera medel hos bank eller i värdepapper med hög likviditet "om det behövs för en tillfredsställande betal­ningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning".

Fondernas genomsnittliga likviditet (månadsmått) under de fyra senaste åren framgår av följande tablå' (miljoner kronor):

Å

r

LTF

4:e AP-

5:e AP-

I

II

III

IV

V

I-V

fonden

fonden

1991

924

739

611

399

1016

3 689

2 224

586

1990

756

578

669

151

735

2 889

1 478

317

1989

514

390

176

114

167

1 361

1 551

-

1988

251

360

55

229

116

1 011

1 515

-

Börsnedgången under 1990 innebar att placeringar i likvida medel var ett sätt för fonderna att höja den totala avkastningen på förvaltade medel under året. Framför allt löntagarfonderna ökade sin likviditet under 1990. Under 1991 ökade samtliga fonder sin likviditet ytterligare och fortsatte således att uppvisa en relativt hög genomsnittlig likviditet.

Den genomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärderade tillgångarna vid årets slut motsvarade, för respektive fond, följande procentsats:

Mellansvenska löntagarfondens outnyttjade disponibla medel, 1 252 miljoner kronor, har inte inräknats.

325

Å

r

LTF

4:e AP-

5:e AP-

1

II

III

IV

V

I-V

fonden

fonden

1991

20,7

16,7

15,6

13,2

23,9

18,4

9,8

21,5

1990

18,6

14,1

16,6

5,5

17,4

15,1

7,6

18,9

1989

10,9

7,5

3,6

3,1

3,2

5,8

6,6

-

1988

7,5

9,3

1,5

7,9

3,1

5,8

8,7

-

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

Av löntagarfonderna hade Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

den lägsta genomsnittliga likviditeten under 1991. Mellansvenska löntagarfonden har dock 1 252 miljoner kronor i outnyttjade disponibla medel, som i stället förräntats i l-3:e AP-fonderna. Nordfonden (LTF V) hade, sett i relation till de marknads­värderade tillgångarna, den högsta genomsnittliga likviditeten av samtliga fonder och fjärde AP-fonden den lägsta.

326

6

FONDERNAS RESULTAT

Skr. 1992/93:1 i

Bilaga 11

På de medel som löntagarfondstyrelserna samt fjärde och femte fondstyrelserna rekvirerar ställs ett långsiktigt realt resultatkrav. Detta utgörs av dels en av­sättning för bevarande av köpkraften på rekvirerade medel, dels en årlig över­föring till l-3:e AP-fonderna motsvarande 3 % av inflationsuppräknat grundkapi­tal. Eftersom resultatkravet som ställs på fonderna är ett realt sådant är det av intresse att studera fondernas reala utveckling.

I detta kapitel redovisas först fondernas bokföringsmässiga resultat och därefter deras reala resultat. Resultaten sammanfattas nedan i tabell 5, och redovisas i större detalj i tabellbilagans tabell B2.

Fondernas bokföringsmässiga resultat

Löntagarfondernas sammanlagda bokföringsmässiga resultat var, efter överföring till l-3:e AP-fonderna, 909 miljoner kronor år 1991. Motsvarande resultat för fjärde och femte AP-fonderna var 1 958 respektive 33 miljoner kronor. Av löntagarfonderna hade Nordfonden (LTF V) det högsta bokföringsmässiga resulta­tet och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

det lägsta. Intäkter genom aktie­utdelningar och räntebärande placeringar har, jämfört med 1990, ökat i betydelse för löntagarfondernas sammantagna resultat, medan reavinstnettot blev lägre 1991 än 1990. Femte AP-fonden har nästan fördubblat sitt bokföringsmässiga resultat, vilket i stort sett beror på att intäktema från aktieutdelningar och räntebärande placeringar fördubblats. I det långsiktiga perspektivet är dock det bokförings­mässiga resultatet, som i hög grad avgörs av försäljningar av aktieposter, av mindre intresse. Det reala resultatet, som diskuteras i nästa avsnitt, ger en mer rättvisande bild av fondernas resultat.

Av resultaträkningarna framgår att löntagarfonderna. Fond Väst (LTF II) undan­taget, har belastat bokslutet med extraordinära kostnader i samband med aweck­lingen av löntagarfonderna. Awecklingskostnadema uppgår sammanlagt till cirka 30 miljoner kronor för de fyra fonder som tar upp en sådan kostnad. I Fond Västs årsredovisning anges som skäl till att awecklingskostnadema inte skall belasta 1991 års resultat bl.a. "... att löntagarfondens styrelse inte har möjlighet att påverka hur awecklingen kommer att ske och inte heller hur verksamheten kommer att skötas efter årsskiftet 1991/1992." Man uppskattar dock avvecklings-kostnaderna till 7-8 miljoner kronor, men påpekar att beloppet kan reduceras beroende på aweckllngsstyrelsens agerande i olika frägor.

Fondernas reala resultat

I den reala resultaträkningen justeras det bokföringsmässiga resultatet för värde­förändringen i dold reserv (ej realiserade vinster/förluster) och för avsättning för

327

Skr. 1992/93:15 Bilaga 11

bevarande av grundkapitalets köpkraft (inflationen under året). Efter avdrag för den årliga överföringen till l-3:e AP-fonderna erhålles ett överskott/underskott i förhållande till resultatkrav.

Tabell 5

Fondernas resultaträkningar 1991 (miljoner kronor)

Löntagarfond

I

II

III

IV

4:e AP- 5:e AP- Samtliga

V

I-V        fonden    fonden    fonder

Aktieutdelningar, räntenetto och övriga intäkter

förvaltningskostnader och avskrivningar

Reavinstnetto

."Jedskrivning av aktier och fordringar

Avsättning riskreserv

Extraordinära kostnader

218,4

222,0

237,7

152,1

230,0

1060,2

849,6

115,9

2025,7

-9,2

-9,1

-9,5

-9,4

-7,0

-44,2

-26,1

-6,0

-76,3

118,6

142,5

78,3

5,0

244,4

588,8

1718,8

3,1

2310,7

-0,7

0,0

-6,4

0,0

-9,6

-16,7

-358,1

0,0

-374,8

-4,2

1,0

0,0

0,0

0,0

-3,2

0,0

0,0

-3,2

-10,3

0,0

-9,8

,6

-5,6

-30,3

0,0

0,0

-30,3

Bokföringsmässigt resultat före över­föring till I-3:e AP-fonderna

Avsättning för be­varande av grund­kapitalets köpkraft

Förändring av

orealiserade

vinster/förluster

312,6     356,4     290,3      143,1     452,2    1554,6   2184,2    112,9       3851,7

-342,7    -341,6    -342,8    -202,9    -341,6 -1571,6    -551,0  -185,7      -2308,3

201,2       61,8    -240,6       25,0    -299,1    -251,7     826,7    274,7

849,7

tealt resultat

Överföring till l-3:e AP-fonderna

Årets reala resultat efter överföring till l-3:e AP-fonderna

171,1  76,6 -293,1  -34,8 -188,5 -268,7 2460,0 202,0  2393,3

-140,4 -140,0 -140,4  -85,3 -139,9 -646,0 -225,7 -80,4   -952,1

30,8      -63,3    33,5    -120,1    -328,4    -914,5   2234,2    121,6       1441,3

Det reala resultatet varierar relativt mycket mellan respektive löntagarfond. Syd­fonden uppvisade som enda löntagarfond ett positivt realt resultat efter överföring till l-3:e AP-fonderna för år 1991. Av de övriga fyra löntagarfonderna hade       328

Trefond Invest (LTF III) det största negativa reala resultatet. Löntagarfondernas sammanlagda reala resultat efter överföring till l-3:e AP-fonderna var -914 miljoner kronor medan fjärde och femte AP-fondernas motsvarande resultat var 2 234 respektive 122 miljoner kronor.

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

Det reala resultatet påverkas i stor utsträckning av den orealiserade värdeföränd­ringen i aktieinnehavet som i sin tur påverkas av börsutvecklingen. Under senare år har börsutvecklingen varit såväl starkt positiv som starkt negativ. Därför bör fondernas reala utveckling ses i ett längre tidsperspektiv. I diagram 3 visas förutom den faktiska utvecklingen av Veckans Affärers totalindex även ett framräknat s.k. "resultatkravsindex"'.

Diagram 3     Veckans affärers totalindex under perioden 1984-1991 (VA-index

den 29 december 1972 = 100) (                    ) och "resultatkravsindex"

(xxxx)

VAHndex

00 '     III MIM IIIIMI IltT

18B4      aas

1

111 

II

1111 

II

1111

II

11

II II 

I

I 11 II 11

II

1 1 11 

II 

I 

II

1

1 11

II 

1 1 11111 

II

1111 11 1 111 11117

19M    19B7    19B8    1969    1990    1991

An

1 början av löntagarfondernas verksamhetsperiod utvecklades börsen sämre än "resultatkravsindex". Fr.o.m. början av 1986 fram till mitten av 1990 läg börsens totalindex på en klart högre nivå än "resultatkravsindex". Totalindex hamnade dock vid utgången av 1991 endast obetydligt över det s.k. "resultatkravsindex".

Resultatkravsindexet utgår från Veckans affärers totalindex den 1 juli 1984 och utvecklas sedan i takt med resultatkravet, dvs. i takt med inflationen plus tre procent.

329

I tablån nedan visas löntagarfondernas ackumulerade överskott/underskott i

Skr. 1992/93: 1)

förhållande till resultatkrav, dvs. ackumulerade reala resultat efter överföring till

Bilaga 11

l-3:e AP-fonderna, för perioderna 1984-1989, 1984-1990 och 1984-1991.'

LTF

I

II

III

IV            

V             I-V

1984-1989            1 212,2

1 750,8

1 452,4

1 518,0      1 724,6    7 658,0

1984-1990             -420,8

-375,4

-483,8

82,3       -232,1   -1 430,2

1984-1991              -390,2

39,0

-917,3

-37,8       -560,5   -2 344,8

Ett ackumulerat realt resultat lika med noll i förhållande till resultatkrav, motsva­rar en realutveckling om tre procent, dvs. en utveckling i takt med inflationen och kravet om en 3-procentig överföring till l-3:e AP-fonderna.

Samtliga löntagarfonder uppvisar ackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för verksamhetsperioden (1984-1991). Sammantaget är löntagar­fondernas ackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav cirka -2,3 miljarder kronor för perioden 1984-1991.

Uppgiftema i tablån visar vilken betydelse kraftiga svängningar i börsutveckling­en kan ha för fondernas utveckling. Vid utgången av år 1989 hade samtliga löntagarfonder relativt stora ackumulerade överskott medan alla fonder vid utgången av 1991 uppvisade ackumulerade underskott. Mätperioden har sålunda en stor betydelse för det reala resultatet i förhållande till resultatkrav. Vidare har även valet av den tidpunkt då börskursen fastställs den 30:e december betydelse för det reala resultatet.

Fjärde AP-fonden, som har en längre verksamhetsperiod, hade ett ackumulerat överskott i förhållande till resultatkrav på cirka 14,5 miljarder kronor vid 1991 års utgång. Femte AP-fonden uppvisade ett ackumulerat underskott som vid utgången av 1991, efter ungefär två och ett halvt års verksamhet, var cirka -0,4 miljarder kronor.

I tabell B4 i tabellbilagan visas fondernas reala balansräkningar.

330

7

ANALYS AV LÖNTAGARFONDERNAS RESUL-

Skr. 1992/93:18

XÅT

Bilaga 11

1 detta kapitel analyseras resultaten av löntagarfondstyrelsernas förvaltning av fondmedel utifrån tre utgångspunkter. Först relateras fondernas faktiska förmö­genheter till hypotetiska aktieindexportföljer, som visar vilken förmögenhet respektive löntagarfond skulle ha haft om dess avkastning hade följt börsgenom­snittet. Därnäst jämförs fondernas sammantagna faktiska förmögenhet med förmö­genheten för en hypotetisk obligationsportfölj, vars avkastning antas ha följt den genomsnittliga avkastningen på l-3:e AP-fondernas räntebärande placeringar. Slutligen redovisas löntagarfondernas procentuella genomsnittliga årsavkastning per förvaltad krona. De redovisade årsavkastningarna avser dels enskilda år, dels hela perioden 1984-1991. Dessa årsavkastningar jämförs också med den genom­snittliga årsavkastningen på de hypotetiska aktieindexportföljerna.

7.1

Hur hade fonderna utvecklats om de hade följt börs-

genomsnittet?

Hypotetiska aktieindexportföljer har räknats fram utifrån antagandet att de medel som löntagarfonderna rekvirerat omedelbart har placerats i aktier. Dessa aktier antas ha följt börsens genomsnittliga utveckling, vilken mäts med hjälp av en indexserie från Findata.' Denna indexserie tar hänsyn till såväl värdeförändringar som utdelningar. I beräkningarna är löntagarfondernas överföringar till l-3:e AP-fonderna beaktade. Hänsyn har också tagits till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning.

1 tabell 6 visas löntagarfondernas faktiska värdetillväxt, uttryckt som skillnaden mellan det reala fondkapitalet vid utgången av 1991 och totalt rekvirerat kapital. Därefter anges förmögenheterna för de hypotetiska indexportföljerna och värde­tillväxten på de.ssa. Slutligen redovisas skillnaderna mellan löntagarfondernas faktiska värdetillväxt och värdeökningen för respektive fonds indexportfölj sett över verksamhetsperioden 1984-1991.

'     Findatas avkastningsindex.

331

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

Tabell 6        Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypotetiska aktieindexportföljer beräknade för fondernas totala verksamhetsperiod, 1984-1991 (miljoner kronor)

Löntagarfond

I

II

III

IV

V

I-V

1.

Fondernas för­mögenhet'

4 290,0

4 226,2

3 764,1

2 908,3

4 104,3

19 292,9

2.

GrundkapitaP

3 452,0

3 452,0

3 452,0

2 200,0

3452,0

16 008,0

3.

Fondernas värde­tillväxt 1984-1991 (1.-2.)

838,0

774,2

312,1

708,3

652,3

3 284,9

4.

Indexportfölj'

4 364,1

4 369,0

4 433,0

3 126,0

4 357,6

20 649,6

5.

Värdeökning för indexportfölj 1984-1991 (4.-2.)

912,1

917,0

981,0

926,0

905,6

4 641,6

6.

Skillnad mellan löntagarfonder­nas och index-portföljernas värdeökning 1984-1991 (3.-5.)

-74,1

-142,8

-668,9

-217,7

-253,3

-1 356,7

Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder, dvs. realt fondkapital. (Se tabell B4 i tabellbilagan.) Totalt rekvirerat belopp 1984-1991. (Se tabell Bl i tabellbilagan.)

Indexportföljerna har beräknats på följande sätt: De medel som rekvirerats åren 1984-1991 har antagits omedelbart placeras i aktier. Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Findatas avkastningsindex, som inkluderar aktieutdelningar). Hänsyn har tagits till fondernas överföringar till l-3:e AP-fonderna, samt till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning.

Samtliga löntagarfonders värdeökning under verksamhetsperioden understiger respektive indexportföljs ökning. Sydfonden (LTF 1) och Trefond Invest (LTF 111) uppvisar minst respektive störst awikelse från indexportföljen.

I diagram 4 visas hur löntagarfondernas och indexportföljernas sammantagna förmögenhet varierat år frän år.'

I tabell B12 i tabellbilagan fmns dessa förmögenheter uppdelade på respektive

löntagarfond.

..-

Diagram 4     Löntagarfondernas och indexportföljernas sammantagna förmögen­het (miljoner kronor). Inom parentes anges årlig procentuell för­ändring av Veckans Affärers totalindex.

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

25

20

15

10

_

24.7

äH

184

KS

20.6

u

B.B S.7

76

8

3.3 33

H

1964       1965       1966       1967       1968       1989       1990       1991

(-121        ( + 25)     ( + 51)     (-8)                         ( + 51)        ( + 24)      (-30)        ( + 6)

I      I A-INDEX 

LTFHV

Tendensen under fondernas verksamhetsperiod har varit att under år då den allmänna börsutvecklingen varit negativ, så har fonderna utvecklats mindre negativt än börsgenomsnittet och vice versa. Detta hänger bland annat samman med att fondernas placeringar till en del utgörs av räntebärande tillgångar och onoterade aktier. Det är viktigt att här påpeka att om löntagarfonderna, givet sina rekvisitionsmönster, i stället hade utvecklats i paritet med börsgenomsnittet under hela sin verksamhetsperiod skulle de sammantaget ändå ha uppvisat ett underskott i förhållande till resultatkrav vid utgången av år 1991.

7.2

Hur hade fondema utvecklats om de hade följt av-

kastningen på räntebärande placeringar?

En hypotetisk obligationsportfölj har räknats fram utifrån antagandet att samma dag som en löntagarfond rekvirerat medel har hela beloppet investerats i räntebä­rande tillgångar. Avkastningen på de räntebärande placeringarna antas ha följt den genomsnittliga avkastningen på räntebärande placeringar inom l-3:e AP-fonderna, då hänsyn tas till såväl periodiserad ränta som värdeförändringar.'" Vid beräk­ning av obligationsportföljen beaktas även tidpunkter för löntagarfondernas

Uppgifter om avkastningens storlek har hämtats från SPP för år 1984 och från l-3:e AP-fonderna för åren 1985-1990.

333

överföringar till l-3:e AP-fonderna. I diagram 5 visas hur löntagarfondernas och obligationsportföljernas sammantagna förmögenhet varierat år från är."

Diagram 5      Löntagarfondernas och obligationsportföljernas sammantagna förmögenhet (miljoner la'onor). Inom parentes anges den ärliga genomsnittliga avkastningen på räntebärande placeringar inom l-3:e AP-fonderna (procent)

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

25.4

25

99 0

22.1

1       1

20

'-

18.4

19J

17.1

18.S

15

-

13.8

10

:                        9spA

6.4

5

3J   t

=

=

=

n

1969      1990      1991

(6.1)       (14,5)      (16,9)

1984      1985      1966      1907      19(18

(9,8)        (16.8)    (12,6)     (ni.2)

I      I OBLHNDEX M LTFI-V

Löntagarfondernas sammanlagda reala förmögenhet uppgick vid utgången av 1991 till knappt 19,3 miljarder kronor (se tabell 6, rad 1). I diagram 5 visas att vid en ensidig satsning på räntebärande placeringar skulle löntagarfondernas förmögenhet vid denna tidpunkt varit drygt 6 miljarder kronor större. Mätperioden har stor betydelse i detta sammanhang, exempelvis var situationen den motsatta vid utgången av 1989. Fondernas sammantagna faktiska förmögenhet översteg då obligationsportföljens värde med drygt 6 miljarder kronor. Förändringen förklaras till stor del av att aktiebörsen sjönk med sammanlagt 26,5 % perioden 1990-1991 samtidigt som avkastningen, inklusive värdeförändring, på räntebärande place­ringar inom l-3:e AP-fonderna under 1990 och 1991 var 14,5 respektive 16,9 %.

På lång sikt förväntas en genomsnittlig aktieportfölj överstiga en obligationsport­följ av den typ som kännetecknar l-3:e AP-fondernas placeringar. Att detta förväntade resultat inte förverkligades under löntagarfondernas verksamhetsperiod beror främst på att verksamheten avslutades efter den nämnda börsnedgången under perioden 1990-1991.

I tabell B13 i tabellbilagan finns dessa förmögenheter uppdelade på respektive löntagarfond.

334

7.3

Fondemas genomsnittliga årsavkastning jämfört med

Skr. 1992/93:1 i

aktieindexportföljen

Bilaga 11

1 detta avsnitt belyse.-; löntagarfondstyrelsernas förvaltning sett utifrån deras genomsnittliga avkastning per förvaltad krona. Den genomsnittliga årsavkastning­en återspeglar dels avkastningen på fondens placeringar, dels fondens val av rekvisitionstidpunkter och rekvisitionsbelopp. Avkastningen uttrycks sålunda som en årsräntesats, vilket gör att löntagarfondernas förräntning kan jämföras med t.ex. en bank- eller obligationsränta.

I de beräkningar som följer inkluderas såväl realiserade som orealiserade vinster. Hänsyn har tagits till tidpunkter för rekvisitioner av gmndkapital och överföringar till l-3:e AP-fonderna.

Genomsnittliga årsavkastningar har också beräknats för de hypotetiska aktiein­dexportföljer som redovisas i avsnitt 7.1. Dessa indexportföljer är uppbyggda enligt det rekvisitionsmönster som respektive fond har haft, vilket innebär att rekvisitionsmönstret inte påverkar en jämförelse mellan avkastningen på fonder­nas placeringar och den genomsnittliga avkastningen på börsen.

Genomsnittlig årsavkastning under 1991

I tablån nedan visas löntagarfondernas genomsnittliga årsavkastning på förvaltade medel och genomsnittlig årsavkastning för respektive fonds hypotetiska aktiein­dexportfölj under 1991 (procent). Årsavkastningen för en fonds indexportfölj visar den årsavkastning som fonden hade haft om förvaltade medel hade följt den genomsnittliga kursutvecklingen på börsen under året.

LTF

I

II

III

IV

V

I-V

Fondens års­

avkastning %

14,1

10,3

1,3

6,1

3,7

7,1

Indexport­

följens års­

avkastning

1991 %

9,8

8,8

8,9

8,4

9,0

9,0

Sydfonden (LTF I) hade den högsta förräntningen på förvaltade medel under 1991 och var tillsammans med Fond Väst (LTF 

II) 

de löntagarfonder som utvecklades bättre än sina respektive indexportföljer under 1991.

335

Genomsnittlig årsavka.stning under hela verksamhetsperioden (1984-1991)

Skr. 1992/93: li

Bilaga 11 

I sammanställningen nedan visas löntagarfondernas genomsnittliga årsavkastning under hela dess verksamhetsperiod (1984-1991, procent).

LTF

I

II

III

IV

V

I-V

Fondens års­

avkastning %

8,3

8,2

5,4

8,9

7,4

7,6

Indexport­

följens års­

avkastning %

8,7

8,9

9,0

10,5

8,7

9,1

Trefond Invest (LTF III) uppvisar den lägsta genomsnittliga årsavkastningen under perioden och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

den högsta. Denna genomsnittliga årsavkastning speglar, som nämnts, såväl avkastningen pä fondens placeringar som fondens rekvisitionsmönster under verksamhetsperioden.

Fondernas rekvisitionsmönster

Den genomsnittliga årsavkastningen för fondernas hypotetiska indexportföljer visar rekvisitionsmönstrets betydelse. Eftersom antagandet bakom dessa hypotetis­ka portföljer är att de medel som en fondstyrelse rekvirerar därefter följer den genomsnittliga börsutvecklingen, förklaras skillnaderna i årsavkastning mellan fondernas hypotetiska indexportföljerna helt av att fondernas rekvisitionsmönster skiljer sig ät.

Mellansvenska löntagarfondens hypotetiska aktieindexportfölj uppvisar den högsta genomsnittliga årsavkastningen under perioden. Detta betyder att sett utifrån den allmänna börsutvecklingen under perioden 1984-1991 har Mellansvenska lönta­garfondstyrelsen valt ett, i jämförelse miul övriga löntagarfondstyrelser, mer gynnsamt rekvisitionsmönster.

Fondernas avkastning jämfört med börstienomsnitet

Genom att jämföra årsavkastningarna föi- de hypotetiska indexportföljerna med respektive fonds årsavkastning kan man, utan att rekvisitionsmönstret påverkar slutsatserna, relatera avkastningen på fondernas placeringar till den genomsnittliga börsavkastningen.

En sådan jämförelse visar att samtliga löntagarfonder har en årsavkastning som är lägre än indexportföljens. Sydfondens (l.TF I) årsavkastning ligger närmast

336

indexportföljens. Detta innebär att givet fondernas rekvisitionsmönster har

Skr. 1992/93: 18

Sydfonden haft den högsta avkastningen pä gjorda placeringar, sett över hela

Bilaga 11

verksamhetsperioden.

Sammanfattning

Av löntagarfonderna har Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF 

IV) 

valt det mest framgångsrika rekvisitionsmönstret. Samtidigt visar det sig att givet det rekvisitionsmönster respektive fondstyrelse valt, så har Sydfonden, sett över hela verksamhetsperioden, haft den högsta avkastningen av löntagarfonderna på placerade medel. Ser man till både rekvisitionsmönstret och avkastningen på gjorda placeringar under verksamhetsperioden har Mellansvenska löntagarfonden den högsta genomsnittliga årsavkastningen av löntagarfonderna.

De fem löntagarfondernas sammantagna genomsnittliga årsavkastning för dess verksamhetsperiod (1984-1991), blev 7,6 %. Motsvarande avkastning för aktie­indexportföljen var 9,1%.

337 22   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

8

ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCH RÖSTETAL

Skr. 1992/93:18

Bilaga 11

Fondernas aktieinnehav i ett och samma börsnoterade företag (dvs. Al- och All-listorna) begränsas i 37 § APR. Utformningen av begränsningsregéln innebär att det sanmianlagda röstetalet för samtliga fonder, dvs. löntagarfonderna och 4:e och 5:e AP-fonderna tillsammans, inte fiir uppgå till 50 % av det sammanlagda röstetalet i börsnoterade aktiebolag. I samband med införandet av en femte AP-fond ändrades 37 § och en löntagarfondstyrelse får fr.o.m. den 1 juli 1988 inte förvärva så många vid fondbörsen iru-egistrerade aktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgår till 6 % eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget (tidigare 8 %). I det fall en löntagarfondstyrelses aktieinnehav i ett börsnoterat bolag den 1 juli 1988 överstiger 6 % men inte uppgår till 8 % av det sammanlag­da röstetalet i bolaget får löntagarfondstyrelsen eriligt prop. 1987/88:167 "även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna i bolaget".

På sikt skulle dock, enligt propositionen, de fondstyrelser som vid tidpunkten för regelförändringen hade ett aktieinnehav där röstetalet uppgick till 6 % eller mer eftersträva "att deras aktieinnehav kommer att rymmas inom de gränser som nu föresläs". Det kan konstateras att Trefond Invest (LTF III) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

vid utgången a- 1991 har sådana äldre aktieposter som överstiger nu gällande gränser för de enskilda fondstyrelserna.

För fjärde och femte fondstyrelserna är motsvarande begränsning högst 10 % av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag.

Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid Stockholms fondbörs, dvs. fömtom onoterade bolag även bolag på OTC-listan, väntelistan samt "övriga officiella noteringar", begränsas inte i APR. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § APR i prop. 1983/48:50 tar reglerna "sikte på situatio­nen vid förvärvet".

Inget överskridande av begränsningsregel i 37 § APR har konstaterats vid 1991 års bokslutsdatum. I det fall en fondstyrelse, vid utgången av 1991, hade röstan­delar som översteg den i lagen angivna gränsen var anledningen antingen att företaget vid köptillfället inte var inregistrerat vid Stockholms fondbörs eller att förvärvet av aktierna skedde före den 1 juli 1988.

338

9

RÖSTRÄTTSÖVERLÅTELSER

Skr. 1992/93:1 i

Bilagall

En löntagarfondstyrelse ska enligt 38 § APR "på begäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen att för högst ett är i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal".

I följande uppställning visas andelen bolag med lokal facklig organisation där rösträttsöverlåtelse har skett under de fyra senaste åren.

År

Löntagarfond

I

11

111

IV

V

I-V

1991

96 %

100 %

95 %

88 %

100 %

95 %

1990

93 %

98 %

98 %

72 %

97 %

90 %*

1989

93 %

98 %

90%

75 %*

100 %

95 %

1988

27 %

83 %

41 %

74 %

94 %

62 %

* Reviderad uppgift

Det kan konstateras att andelen rösträttsöverlåtelser under 1991 översteg 85 % för samtliga löntagarfondstyrelserna.

339

TABELLBILAGA

maT''''

340

+

>

orOtomoocNO

o' CO " o '- 't" rsT cd" o~ OPcnOrtDcorO rcDcgoocMinro

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

OOO OOO IT) m f

t 

O O      O o

O o

o   LO

o o    'OOO

o o      in o 

P9 rs*       (O m

r~ o 

.- T- rsi CM CN CM rsi

eo o Ol C) o o o O pC n r-" v-" (O 00 t" o" O    '- m CTi n CM m 

q q q q q q o_ q 

oo CO cm' r~"

ö

ö

COCMm.-CMCMCM

q q '- q q q q 

CO ro '- '-" 

CO q q q q q

r_ q

t-" O) CN T-" CD oo"

t" o

Ol in Tj- O) .- in

CT)

CN CM in CD in in

tn

T-_ q CO T-_ o_ q o_ o_

CO co" '-".-" cd" oo" t" o" O *t  O) .- in 01 ro CN m CD in in in

00 ' o> l'"Tj-iniorcoo)0.-

:   CJOOOOOOOOOOOOOIO)

. .foioioioioioiaio)

5 B

341

23   Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 18

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

m CO 00 m P-- CM in -

O cd"

CD CO r CN      CO

OC)                 en CD CO        o"

O   >- .-   '       CO

O)                                       CO    '

q 

cd"

CO

O

m      in r 

m      CM in

in Tf o

O CM

00 CM

cd" o"

't q CD   ' lo     '-

o"

cd" o>"   in"   cm"

in   '    '     '    in

CM                                *

.-     

.-cd

en .-en 't

CN CO

q 

oo"

co

CO      in cn" t      CN o

in 

oo

01 CD

00 

CM CN

o      o      en 

O)      t      1-

CN        T-        .-

q 03 

o" cn" * t CN eo

o

't

r- "t   

*  P

o

CO CO

o   '

*

o

T

»

-

t

CM  Ol

CO o

00

o rv

CD

o

CD

CD

CM  O)

Ol 

in

«

in

.-

CN

.-   '

CO

CN

00

q cd"

O

o"

q CM

CO 

ö

.- in r csi CO

O .- O * O

CM o   '     '   T-CM .-

m     

-      '-

CN        .-CM

r      o   t

CO        CN 00

CM       

*

'        d

z a:

Q

z o

S 

Q)   o

«

 j

"2 - 

ro  

j :ro       

C

ro cn

0)

to

>

>

V

r

V}

:m

:ffl

h

a:

O

CL

LL

3 

c/)

CE 

O

a:

5  oJ  J5

O)   

Ä

H o

w " >

o c 

£

 c , 

»

  b 

-:

~ :=  w :ra  to

to   OJ  T3 03   01   0)

ir ir z

z ir O

>

O

UJ

cc 

o

h-

_l

C         _l

o      

O m

   -o

0) 1=

~ 2

CD   n

0)  >

"- 0)

57-D

li.  

>

D

ro

o

UJ

oc

CL

j

o

U-

H 

0)

o

i

'~

-J "1

0)

5i s

*""

>

UJ 

Ä

LU

cc S

CC

"

'

£

-,

F

0)

(-

LU   0-

>

cr 

O

cc

c/3

342

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

01   01

.i: "Cl

''  c

- 

°

co q '-

"-  1- 00

Tt

r o 00 CN CO

q

-:. in

p" o" oo"

o" 

*" "

Ol

c" cm" 

*" eo" o"

.-  CO CN

' '  '

Tf

rg 

»

- r   

  ro

in

u- .c

>-  CO

Ol

r 

* CO

00

1

   o _i  o

-

CN    ' 

 '

00

en 00

CO

Ti- o

Ol

00 CO

00

o.

r-_ q

q

q 

*   '    '

q

tt

\n o

Ol"

o

Ol" CD~

CN r

»

J

cn"

o"

CO

 (

q

*

q

tf in rv 00

CN 

I-

cn" 

o

CM

o" op

CM

Q. 

in Tt >- CO in CO

CO

a>

T-        '

CM

r-

q

c

rv

O

O

rv

CM

"t"

in"

oo"

in

co"

Tt

cd"

:

o"

in"

Tt"

00

CO

in

CO

CM

in

CO

CM

in

CO

CN

CO

rv

CO

CN

en

»

-

00

in

Tt

CN

CN

2

o.

o 

£

 ro

m " > c .5  ro .

'O  a'  S       "-       S

S

ii

c

w

-

0  c

£

to 

*.-   b

ro       ro     "O

01 01 01

cc    cc   Z '

.b   O) 01 ;ttJ

S

ä

+-   c -li!  :ra

ro

tn ro

Ca?

m .

£

 -p

o

=  v

.

±; .>

c c   m

!tD

:0   >

(E

U.  

:3

1/3 UJ CC UJ 1/3 _J IU DC 

O 

CC

z

t

3

cc 

o

D

C O

U-

oc

d.

1-

IU

>

g

o

a>

c/3 (/3

lU

cö

:

cc

T

E

o

U-

10 

(3

1-

GD

z

.g 

£

cc 

o

3

1/3

v

11.

UJ

>

o

IL

o

oa

o. 

*q r

ö

1-

_D ;t;

w 'n

C3

i- "O

Z CC

£

 c

o

to  u

U-

.l&

oc

UJ

/span>

/span>

s

o

§

1

UJ

tr

- J?

O

ro  ro

Li_

ro "*-

c .g

;= c

z

:0    >

LU  Q-

U.  

CE 

343

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

>

LL

(-

'-CDrOOtDO

«

N(

»

Ol - ;d rg '-       co

T- (71 (N O CN tD

CN

o Tt Tt

r*."" O in (D m m

Tt CO   

* -t CN

CO

008, 751, 908,

in CD

tn

CD CO

to

Tt CO

CD

o" cJ

rv CO

CN

CO

03

O

eo CO CN Ol

Ol

q

O CD CN

oo o o en

Tt

Tt"

CN CD CM

CO

in

in in t-

*-

*-

Tt o CO

q q rv, CN

' fv T- CO  '

CN

q q q q q q

00

q CD 00

in" co" oo" co"

Tt rv Tt .-

Tt

o" in" o" o o

tD CN

CN Ol CO

Tt O CO in O Tt" oo CN

oo"

o" in" rv O >- in

CM o

CN

00

CM 

»

-

O CO CO o 00

Ol Ol

CN in Tt rv o

o CO

in .-

00 CM

00

Tt

q Tt Tt rv" o" o"

CM en tn in in Tt Tt o 

-

o

CD CD

_CD

o, o rv >- oo '

q

o Ol Tt o o '

q

O, q Tt_

q

q

co" Ol rv *

CD

co" Tt" T-" Ol" o" CO   CO CD CO 

-

CD

rv

'-" o" o" o" in"

oo      Tt CM

rv" tn

CN in" CD in Ol 

Tt 00 CN

Tt"

to m

CD

rv

tn CN 00 (N  PO 

Ö

 ' 

Ö

 CN 

Ö

O O O) "

»

t  CM CO

O in CM

rv

CN Tt CN

in CM rv Tt rv T-

co

Tt

CO

co

t

E 

É

t-  01

01     >

   c

-!

o

01    j

"O      

OJ   ro

E E

-iS   c:

CC

tn sz

c  " c  o

is

°

-ii  S  ro      -

£

 ro -z

t!                

 "2

ro                     ro  o

Ol                     01 

.t il  ro

p                     2 -

o :0    >

U,                                 LL O

cc 

z 

3 

CA

Q

Z O

o

oc

UJ

o

I 

CA

5 if       c

to   r-       01

M   O       

?

E E

) -o      D.   ro

: ra      

£

1

c           

10

i    " "    o

:        =1 .- v    c

»

:     ro -:i _     

£

  C

c   to =    01 =

1 .   O) TD 2.    01

i 

°

- =    =1 -    >

r      a > .to  >

)  3 O lA cc 

2

3

E

ro -o 4_.

«

    H- 01

o

»

+-   to ]

£

 oi  o

3 >

-

;r -o

to

H IL

Q Z O u.

I O

_     o

ro       cc

ro          1

?       =

o     cn

i i

344

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

(DCNPt-CTjmoOOO

Pn" fC CO CO 

»

* O CN CN T-" CT>  Ol    Ol  

      Ol

r r*      r-      1- o

CD                                       T-     T-

co

rv

r-

Tt

t-

CN

q

CO

o

CO

in

Ol

rv

Ol

rv

o"

in

CM

Ol

Ol"

co"

co"

co"

Ol

in"

cn

00

Tt

Tt

in

o

rsi

Ol

o

CO

01

Ol

00

O

Ol

Tt

Tt

CM

Tt

CO

in

O

O

,-

CN

CO

CN

oo

O

Tt

CN

»

-

CO

Tt

O.

q

Tt

CN

Tt

rv

Tt

CD    '

Tt

Tt"

oo"

Ol" O

rv"

o"o

.

"

in

in

Tt

rv

O

CO

fSj  Tt    Tt

o O) o

O        o  CO  CN      T~      1-

oi      o 

»

- CO      m      Tt

r                     r      00

Tf  CD Tt   Lfl

in CO

CO in r    o

Ol o in     

ö

CN                           CD

CM                          n

cq

o r-

tn

tD

in       

ö

 00    cd       (D       CN

O)     o

»

-    in        r          r

in       m r*

«

            O)       

»

-                                      r

CO 00 

a.u.ii.'Ö

E

U O

oc 

o z 

o

c  £

0) 0)

c

to 

o

ro

T3

C

» 

O

E

E

ro

ro

o

Oi

O)

0)

ro

c

_c

-Q

to

"O

>

'c c

"P

D

.9*

        :1010  0>;i0

oc 

z 

cn

a

z o

u.

z u o cc

UJ

o

-J 

D

E 

°

C

o

v

E oi

o

o -5

a.

ro

c

  ro

T3   C

to

C   

01

o

£

 S

0)

5

c

ö

_  

-1

i ro .i!

_

c

c

10

c    10     := 01       

=                                           

! 9- ro

"

S

tj

c

i 

°

- 't "5 -Ji  >                      E

:   Cl > .     .2   >         3

I 3 O    CA CC   

a.

-0

2

a

01

ro

z 

0

«

i

0)

u.

c

ro

O)

I

ro

ra T3

ro

U 0

£

Ji

£

  "TO

5

ro

cc

UJ

to

0

a 

5.

Q

Q.

5.5

E

re

C3 C

_J

01 

>

4_,      tf)

s s

10   J

.1 0

.D to 01

0

ro

E E

in

S 5

ro

c

£

=   o

3

D

3

1- 

V)

Cfl

(/)

345

Skr. 1992/93: U Bilaga 11

»

-COIOOCNOCNOO                  CN

»

- 

*" Ol  cm""

CM  

OCMTtCN*-COO)                         O

r CO      t-      CM m                            

f-

q CN q CM q

CN

co CO in

rv"

Tt

Ö

 in" cd" Ol 01

CO           Tt   Tt   CM CD

co" o co

-"   o"   Tt"

CO CO  CD Tt Ol

m CD

en

o CD

Tt   CO

rv CO

CD CN

Tt CN

CO CO CM Ol

q

o

CO >- 

*

q

oo" o" o" Ol"

CO

Tt"

t" in

4 664, -232, -328,

t" 

o

Tt

0> CO P*- CN   '   to  CO

ifj" cd od od Tt to o

Tj- r Tt 

»

-                         CO o

Tt                           CO  T-

00 00 CO CO o CD

|v CM 

O

Tt O CO in O Tt

CO CN

eo

CD CM O Tt CO CM 01           r-

CO

CM

00 o                      '   o 00     o o 00

cji tJi            cm" in oi" tD 

ö

O  CO

r-

tD   CO

m 

1 O O

Tt

CNj      Tt 00 m            

00      

»

 CO CO   

m

00 00 CO

tD

T~        CD Tt Tt            r

r-

CD

O

O

01

T-

00    '

in

q

Ol

Tt

q O  '

CO

CN

rv

q

CN

in

co"

en

eo

Tt"

rv

in

o

eo

ooo

in

rv

in

in

CO

CD

co"

rv.

Tt

CO

en

CD

CM

00

Tt

CN

en

CD

rv

(D

CN

CM

to

Tt

ro

*"

Tt

Tt

CO

Tt

CO

CM Tt

Tt

CC3

q

Ol

CN

rv

CM

CO    '

Ol

q

q

cn

Tt

CM

CO

q

CO

q

CO

o

cn

m"

cm"

o

Tt"

CO

CM

O

Ol

CO

I

o"

o"

Tt"

o"

Ol

o"

,-:"

o"

o"

O)

rv

CO

rv

CO

CD

CN

Tt

rv

CO

CN

CO

Ol

CD

»

-

»

-

t

CO

t

CN

Tt

>-

CO

Tt

Tt

'

Tt

t

 S t?      

5       SB.s.Sg 

K      -j n. u. u.-.Q 

Tt

OQ

c

to  JI

01

"c   CJ

p 

°

E

3

E s-.

O   "

to

C

 "S

? ?

"to 

o ro

    O

CC

"5

t:

Sro

f 2 

ro  ro

z

E

ro

E

to

O)

c

ra OJ

.b  -D

u

:2

'(-

o

0.

5

ro

v

O)

1

oi

O

:ro

2

ro ra

z

t

a.

c 

o

o

ro

c

_ 

ro '

o

u.

'to

v

ro *2

X

o o

oc

z O u.

I

tn

E

u o

o c o

0)

o

Z 

a

E o

D

C

T3

ro

c

!r.

a. 

03

T3

ro c

lO

o

o

il

O)  tf)

ro

3

re

"5. ro j

£

o

cc

-j

u o

_o

VI

o ro

0)

CO

T3

3

ro  >

01

3

£

;ro

K

oc

=

*-

>

ra

(A

0) =o

_ro ro

2

ro

to ro

E S

UJ

Q

-1

£

a

c

Q.

D

V)

ro ra

5

CO

o

ro 

E

II

s

to

re

E

c

w

D

D

Q.

D

i

>

E

a j

01

E

E

>

o

3

.

Q.

>

tf)

>

3

a o

3

n

c

CQ

Cfl

CA

cn 0:0 cn

ir

W

ID 

cn

cn

346

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

0)

£

Tt

o

c

+

>

0)

in

LL

t

tj

_J

o

oicorvT-Tt

»

-oiqoo

rv in" oo" eo" Tt co" >-" cn" 

-" 

Ol o Tt en *- CD Tt rv CO  

»

-  CD Ol

CD

CD

CO

CD

* 

in

Tt

r-

Tt

r-

f-

CN

CD

q

rv

in

q

rv o

in

CN

Ol

Ol

oo"

CD

|v

Tt

Tt

in

o CM

01

in

|v

Tt

Ol

Tt

Tt

CN CO

CO 

O

Tt

a.  c: 

§

01   c

q Tt 

Tt" oo"

CN 

Ol" o" co" o" o"

Tt 

-

CM   Tt   Tt     '

o

q q co

o" Ol o"

CO

g

Tt" oo" 

" Ol rv CM en Tt T-

CM Ol

q

in in   '

*" co"

CO CM

rv

cm"

CO

o" Ol" CO eo

Tt   CO

Tt

CD

CN

Ol

CM

q q rv q en" o" in o"

CM CD

CM CO

Tt    CO    Tt

CM 00 CO in CN CN

in

Tt

O

5 

CO

rv CN CN

CN

CN

_ro ._ t.

p .2 '2

XI 

ro ._  01

w

_D

ro

c

Q.

o

Q.

D

(0

to

£

O O

£

o   CO

   o

to  .

o 

 .

t> ° 

cc

01

c

z

01

E

ro

E

ro

Ol

c

u

D

c

1

>

OC

I-

s s

cn

tn

2

£

O

M-

c

tf)

Q)

tf)

O

O

o

E

o

C

o

0)

z

E

ai 

o

T3

o

o

CL

ro

c

u.

ji

ro

I

o c

c

b-

0)

tf) 

o

tf) 

ra

ro

O

o

o

0}

D

CO

>

o

3

cc

'

ro

_c

(A

UJ

o

o

c 

d

(0

ro ra

D

tf) 03

u

0)

ro 

E

D

D

Q.

D

i

>

£

     Q.    >        ,tO     >

C/3 OO cn cn 

ro " 

I-2

-

"O   .   _,

ill

Ol 

«

   5 

+J   01   01

ro  /span>

-

0)  =0  JO

i:S i  ro 

S  ro  2

o   01   

c     1-     y,

a CJ Ir 3 

o

c

D

£

en

ro

E

E

E

S

3

3

cn

en

347

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

Tabell B5        De 20 st

ö

rsta placeringarna i Sydfonden (LTF 

I) 

den 31 december 1991, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-91

-90

-89

-88

Veckans Aff

ä

rer

enligt tkr

v

ä

rde

kapital

%

aktie-r

ö

str

ä

tt

%

Astra

1

1

2

6

Kemi

528 654

0,8

1,0

Volvo

2

3

1

1

Verkstad

368 289

1,5

0,4

SCA

3

4

4

2
[REDACTED_EFTERNAMN]

265 740

1,6

0,4

Sydkraft

4

5

7

5

Ö

vriga

261 217

1,5

0,8

Stora

5

6

6

3
[REDACTED_EFTERNAMN]

193 381

1,4

1,4

Perstorp

6

9

16

Kemi

187 730

3,8

1,8

Asea

7

7

9

18

Verkstad

176 029

0,7

0,6

Atlas Copco

8

10

14

Verkstad

172 009

2,0

0,5
[REDACTED_EFTERNAMN]

9

2

3

10

Verkstad

118 552

0,5

0,0

Cardo

10

13

12

8

F

ö

rvaltn

114 097

2,9

2,9

Sk

å

nska

11

8

5

4

Fast 0 bygg

112 266

0,7

0,4

Gambro

12

18

ö

vrig

104 673

1,5

0,8

Providentia

13

20

15

13

F

ö

rvaltn

104 159

1,2

0,9

Sv Handelsb

14

12

10

11

Bank

91 565

0,6

0,7

Investor

15

19

17

17

F

ö

rvaltn

90 822

0,8

0,7

Electrolux

16

15

11

14

Verkstad

83 938

0,5

0,0

Nobel

17

11

8

Verkstad

79 959

1,1

2,6

Euroway AB

18

Onoterad

50 000

8,1

8,4

Nordbanken

19

17

19

Bank

33 991

0,4

0,4

United Tankers

20

Inoff

20 621

5,0

2,4

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fonJens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) = (3 157 692/' 4 469 8971 = 70,6 %.

348

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

Tabell B6

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Fond V

ä

st (LTF III den 31 december 1991, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-91

-90

-89

-88

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%

Astra

1

1

2

8

Kemi

326 475

0,5

0,6

Volvo

2

3

1

1

Verkstad

304 442

1,3

2,1

Procordia

3

6

19

Ö

vrig

262 394

0,5

0,5

Electrolux

4

5

14

Verkstad

232 556

1,5

0,1
[REDACTED_EFTERNAMN]

5

2

Verkstad

189 240

0,8

0,0

Frontline

6

13

3

19

Inoff

150 937

9,5

9,5

Asea

7

4

5

11

Verkstad

138 929

0,5

0,6

Korsn

ä

s

8

9

9

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

136 062

2,3

2,1

SCA

9

7

7

10
[REDACTED_EFTERNAMN]

135 265

0,7

0,2

Sv Handelsb

10

14

6

2

Bank

129 933

0,8

0,9

Sydkraft

11

Ö

vrig

129 696

0,5

0,5

SKF

12

16

8

14

Verkstad

119 398

1,1

1,2

Atlas Copco

13

19

Verkstad

109 988

1,3

0,2

Komponentutv

14

11

Onoterad

108 741

75,0

61,0

Sk

å

nska

15

8

4

6

Fast 0 bygg

108 028

0,6

0,4

Stora

16

10

12

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

102 844

0,7

0,9

Kinnevik

17

18

18

Inoff

99 918

2,5

0,5

B& N

18

Inoff

96 820

10,7

6,7

SE-banken

19

15

15

Bank

76 500

0,6

0,6

ESAB

20

16

Verkstad

69 160

4,4

5,5

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) 4 423 525) = 68,4 %.

(3 027 326/

349

Tabell B7

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Trefond Invest (LTF III) den 31 december 1991, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-91

-90

-89

-88

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt

%

Sv Handelsb

1

2

9

4

Bank

421 822

1,4

1,6

Volvo

2

8

3

1

Verkstad

355 737

0,9

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN]

3

6

Verkstad

225 409

0,7

0,0

SKF

4

9

1

Verkstad

204 798

2,0

4,5

Aritmos

5

7

6

2

Utveckling

203 752

6,5

6,5

Proventus

6

5

12

10

F

ö

rvaltn

192 146

6,3

3,6

Electrolux

7

13

15

19

Verkstad

184 576

1,0

0,0

Asea

8

4

5

9

Verkstad

182 529

0,7

0,7

Investor

9

F

ö

rvaltn

144 814

0,8

0,6

Bilspedition

10

1

2

5

ö

vrig

128 725

4,1

7,8

Incentive

11

Verkstad

124 200

1,3

0,2

Stora

12

10

16

11
[REDACTED_EFTERNAMN]

110 450

0,8

0,8

Sk

å

nska

13

11

8

7

Fast 0 bygg

107 010

0,6

0,4

GuIIsp

å

ng

14

12

18

12

Ö

vrig

104 000

2,7

1,6

Esab

15

15

11

14

Verkstad

97 619

6,3

7,8

Sydkraft

16

Ö

vrig

93 340

Aga

17

18

Kemi

91 396

0,7

0,1

SE-Banken

18

14

17

Bank

78 846

0,6

0,6

SSAB

19

Verkstad

69 696

2,4

1,5

SCA

20
[REDACTED_EFTERNAMN]

56 240

0,3

0,1

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris! 3 922 325) = 81,0 %.

(3 177 105/

350

Tabell B8

Skr. 1992/93:18 Bilaga 11

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Mellansvenska l

ö

ntagarfonden (LTF IV) den 31 december 1991, mark­nadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr                               Bransch          Marknads-   Andel av   Andel av

-91      -90      -89      -88       enligt              v

ä

rde           aktie-        r

ö

str

ä

tt

Veckans        tkr                kapital

Aff

ä

rer                                %              %

Skandia

1

2

3

5
[REDACTED_EFTERNAMN]

2

1

1

11

Proventus

3

4

9

Frontline

4

6

4

10

Volvo

5

5

2

2

Stora

6

3

5

1

Bahco Inv

7

17

SCA

8

7

7

9

Argonaut

9

8

20

Kinnevik

10

11

11

AGA

11

13

18

Korsn

ä

s

12

16

12

12

Marieberg

13

20

10

3

NK

14

14

8

7

Helikon

15

15

Aros Center

16

Sk

å

nska

17

10

6

8

Nord &[REDACTED_EFTERNAMN]

18

Graningeverken

19

Sv Handelsb

20

12

15

14

F

ö

rvaltn

Verkstad

F

ö

rvaltn

Inoff

Verkstad
[REDACTED_EFTERNAMN]

F

ö

rvaltn
[REDACTED_EFTERNAMN]

Rederier

Inoff

Kemi
[REDACTED_EFTERNAMN]

Övrig

Fast o bygg

Onoterad

Onoterad

Fast o bygg

Rederier

Onoterad

Bank

254 919

173 105

171 978

149 872

149 637

117 725

71 652

69 957

63 708

62 442

58 600

57 640

54 220

50 750

50 470

50 000

46 650

44 492

44 109

42 293

1,8 0,7 4,9 9,5 0,6 0,5 2,5 0,4 2,3 1,6 0,4 1,0 2,5 5,2

0,3 2,8

0,9

1,8 0,1 2,8 9,5 0,5 0,7 1,7 0,2 1,3 0,3 0,1 0,8 1,0 6

0,2 1,1

0,3

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) = (1 784 219/ 3 027 100) = 58,9 %.

351

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

Tabell B9

De 20 st

ö

rsta placeringarna i Nordfonden (LTF V| den 31 december 1991, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-91

-90

-89

-88

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%

Astra

1

2

2

6

Kemi

345 440

0,6

0,7

Volvo

2

6

1

1

Verkstad

227 080

0,9

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN]

3

1

3

11

Verkstad

216 000

1,0

0,0

Korsn

ä

s

4

4

5

3
[REDACTED_EFTERNAMN]

200 534

3,3

2,4

Sandvik

5

15

15

Verkstad

173 625

0,9

0,5

Frontline

6

11

7

Inoff

160 140

10,1

10,1

MoDo

7

5

8

2
[REDACTED_EFTERNAMN]

144 460

2,6

0,5

Sv Handelsb

8

8

9

5

Bank

138 840

0,8

0,9

SCA

9

9

12

14
[REDACTED_EFTERNAMN]

135 822

0,8

1,1

Procordia

10

12

Ö

vrig

128 410

0,3

0,3

Helikon

11

7

Onoterad

127 522

20,0

20,0

Stora

12

10

16

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

108 100

0,8

0,8

Marieberg

13

14

11

4

Ö

vrig

106 800

4,9

1,9

Incentive

14

Verkstad

98 877

1,0

0,5

Asea

15

3

4

8

Verkstad

98 670

0,4

0,2

Sk

å

nska

16

13

10

Fast 0 bygg

90 450

0,5

0,3

Electrolux

17

Verkstad

81 000

0,5

0

SSAB

18

Verkstad

79 775

2,7

1,8

SE-Banken

19

19

18

13

Bank

68 850

0,5

0,5

Kinnevik

20

Inoff

62 230

1,5

0,3

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) 4 258 354) = 65,6 %.

(2 792 625/

352

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

Tabell BIO

De 20 st

ö

rsta placeringarna i 4:e AP-fonden den 31 december 1991, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-91

-90

-89

-88

enligt

Veckans

Aff

ä

rer

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt 

%

Astra

1

1

1

1

Kemi

3 851 276

6,1

6,7

Procordia

2

4

18

Ö

vrig

1 537 723

3,1

1,4

Sandvik

3

10

8

7

Verkstad

1 150 261

6,2

6,6

AGA

4

5

10

9

Kemi

1 034 599

7,2

8,7

Volvo

5

12

5

2

Verkstad

956 008

4,0

6,5
[REDACTED_EFTERNAMN]

6

2

3

10

Verkstad

945 099

4,3

0,0

Sydkraft

7

8

9

8

Ö

vrig

943 714

4,5

7,5

SCA

8

6

7

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

918 112

5,1

4,8

Asea

9

3

2

3

Verkstad

896 328

4,8

3,9

Sk

å

nska

10

7

4

5

Fast 0 bygg

875 923

4,9

3,3

Electrolux

11

11

6

6

Verkstad

847 661

5,4

0,2

Incentive

12

Verkstad

511 585

5,4

4,9

GuIIsp

å

ng

13

13

15

13

Ö

vrig

377 877

9,9

5,8

Perstorp

14

14

16

Kemi

340 118

7,2

3,4

SKF

15

16

12

14

Verkstad

325 898

3,1

4,4

Stora

16
[REDACTED_EFTERNAMN]

283 257

2,0

1,6

Gambro

17

17

Ö

vrig

275 043

4,0

2,1

Modo

18

15
[REDACTED_EFTERNAMN]

259 428

4,3

3,8

SE-banken

19

15

19

Bank

245 324

1,8

1,8

Plinius

20

20

Onoterad

209 099

25,0

30,1

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade tillmarknadspris) 22 641 132) = 74,1 %.

(16 766 333/

353

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

Tabell Bil         De 20 st

ö

rsta placeringarna i 5:e AP-fonden den 31 december 1991, marknadsv

ä

rden

F

ö

retag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-91

-90

-89

enligt Veckans Aff

ä

rer,

v

ä

rde tkr

aktie­kapital 

%

r

ö

str

ä

tt

%

AGA

1

1

3

Kemi

249 107

1,7

2,2

Sydkraft

2

2

10

ö

vrig

199 912

1,2

1,7

Sandvik

3

6

12

Verkstad

182 594

1,0

1,2

Perstorp

4

3

9

Kemi

153 214

3,2

1,5

Bacho

5

4

11

F

ö

rvaltn

139 593

4,9

3,3

Volvo

6

8

2

Verkstad

103 081

0,4

0,4

Sk

å

nska

7

5

1

Fast 0 bygg

100 016

0,6

0,4

SCA

8

7

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

90 120

0,5

0,4

SKF

9

9

Verkstad

85 207

0,8

0,4

Cardo

10

14

F

ö

rvaltn

80 794

2,1

2,1
[REDACTED_EFTERNAMN]

11

15

Verkstad

50 598

0,2

0,0

Export Inv

12

17

13

F

ö

rvaltn

38 915

2,2

1,0

Investor

13

10

6

F

ö

rvaltn

37 559

0,4

0,5

Stora

14

12

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

37 153

0,3

0,2

Spectra

15

Verkstad

31 542

1,7

1,7

Custos

16

18

14

F

ö

rvaltn

29 478

0,7

0,6

Bilsped

17

19

ö

vrig

14 369

0,1

0,2

Lundbergs

18

Fast 0 bygg

11 189

0,2

0,1

De tjugo st

ö

rsta placeringarnas andel av fondens totala tillg

å

ngar (v

ä

rderade till marknadspris) = (1 634 441/ 2 727 082) = 59,9 %.

354

csirtDincotDtD tn oi" 00 m t>i" fo oo"" Oi cotDooentor

COtNOiCDtDr-rtD

CD o 00 o to h* o CM 

CO 'i-' Tf tj) in 

ö

 CM  cNCT)LnooCT)ininin rt

Ä

coofoooco

Skr. 1992/93:1! Bilaga 11

OincO'-inOCT)

fN    o   CO  

 P*-" tD~ CN

cDtcNinmTfcotJi

COCDrOtD-CN

t- CO r I

>

Li-

13

TfOinoO'-inoCT)

CMTfOCOTfPtDCM

CDcMinincoCTi

TfCOtDfOOlTfCM

OOirOOtDtD

tT)"

»

-"" r O in CO CO r*-~

pina)co

»

-incoin

tNtDinorcNOco

»

- CM eo in CO 

coco*

ooprCTico

00 00 

»

-"" 1- cm"" p ci to" TfoipcDinmT-comcMi-OitOPTf

T-  CM CM  CO  Tf   m

 in O o O tD tN CO

tD O)  CO  r" " 

fOCOOOCJJO

cvirTfOinoO'-

 CN CO m -t 

Tf in o O O to CM CO to O) Tf CO Tf r" T-" Tf

PO*-C000TfCT)O

cNpTfomoO'-  CM CO m Tf Tf

O CD 00 

«

- in r*- r- o

CO 0> "" O)  Csi" 00 tD

coinoinoOtN cNtDtDintDr

»

-

   r-  CN  CO  CN   CO

»

-CMCJ)CgOCMP*>CT)

00 CO o CT) 00 p' CO r' o)r**r-oooo)co coincMinc5)T-o)tD

»

-  CM CM  CO

. 00 't CO tD o in CO p**"" CO 00 O) o 

OCNCOtDCNinCNO CNrtDP*.0OtD(Ji

T-   

>

LL

Tf 00  CO cq o in co r*

»

"" CO 00 CT) 

ö

 CD in co

OiCNCOtOCNincMO CMPtOP-COTftDCT)

1-   CN  CO CM CN

°°

. . *". - " "- 

«

 p. 

r*." o in CO CT) p* '" co" rinCTiTj-CT>o

CMtDinO-O

1- CM CO in Tf 

00

oormmcMincMTj-

oo' CO 

»

- in CT)  cd CO Tfcnprrrt

COinCN*-CT)tDP*.Tf 

»

- CM CM CO  in

O O to CM CO  (D CT)  r-

co CO in CO 00 r' ' ' CT)T-ocorcointD cNtDtnCTiinroor

»

- n  CO CO

Lj 

O O CD CM CO CO cn  00 PO in cd 00 p*-" Tt Tf CT)Ocor-coincD cMCDinoiinpcoP

»

»

 CO  CO CO

CD  CJ) CO M- CNj CO o

cm" o 

Ö

r' 00 in 

tomm-cNtD-tD

cMtDinorcMOco

r- CM CO in  

inCTiP*.0OCOCT)CDT-

* 

Ö

 P*'" CT) T-"" Tf tJ)

cooircocDtDif)*-comcMt-tncor

T- CM CM CO 't in

0>CM

»

-mCT)CT)CM

rC hC - to  CJ) r

»

"" to corcotOi-oocN

CMtDCDT-oOOCTlCN

t- CM CO in co 

CT)CMi-inCT)CT)tN

pC fC  

io 

O) pC (O

OOPtOCD-COTtCN CNCDtOt-OOOCTJCM

T- CM CO m CO Tf

Oo>in

«

-in*-*-

CO  (D 

Ö

 co  CT> r-" -

ooinoCT)CNO(D CMCOtOOrCOOCO

1- CM CO m Tf 

CT)OtOtDtJ)COP

»

-CO

p*'' cd o Tf in CT) cm"" p

»

."" TfoipTtrcopco

COinCM

«

-CT)CDP r-   CM  CN   CO      in

CN 00 CO CN P*

CO O) 00 cm

"" to cd' cd" 

ö

" 

0

»

-cMinintD

»

-CTi

COtOTfOOCNinCKCM 

»

-   CO    CO  't

CMOOCOCMPTttOO

cdencdcMCDCDtoo

O-cMinmcDi-cj)

COtOTtOOCNinCTJCM r-   T-   co   Tf   CO   Tt

"tintorvcooiO'-

000O0OCOCOCOCT)CT) OCT)CT)0)CT)CT)CT)0)

TfintDP*.00CT)O'-OOCOOOCOOOOOOiO) 0)01CT)CT)CT)0)0)0)

355

Norstedts Tryckeri AB, Stockholm 1992