Regeringens proposition

1997/98:121

Riktlinjer för Telia AB:s verksamhet

Prop.

1997/98:121

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 19 mars 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Närings- och handelsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslutade i samband med bildandet av Telia AB 1993 om vissa

riktlinjer för bolaget. I propositionen föreslås nya riktlinjer genom vilka

bolaget ges möjlighet att arbeta inom ett vidare geografiskt område, i första

hand Norden och Östersjöområdet. Vidare föreslås att bolaget skall arbeta

inom hela telekommunikationsområdet i vid mening och erbjuda produkter i

hela vidareförädlingskedjan med undantag av produktion av

programinnehåll på medieområdet. Verksamhet utanför denna

huvudinriktning skall bedrivas som komplettering och med beaktande av de

affärsrisker det innebär och med de lönsamhetskrav som därför bör ställas.

Verksamhet utanför huvudinriktningen bör bidra till att stärka Telias

lönsamhet. Avkastning och finansiell ställning skall ligga i nivå med övriga

konkurrensutsatta operatörer i Europa. I övrigt skall Telia ha i huvudsak

samma förutsättningar för sin verksamhet som dessa.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Ärendet och dess beredning 3

3 Tidigare överväganden 3

4 Den europeiska telemarknaden 4

5 Telias verksamhet och organisation 6

6 Förvaltningen av Telia och Telias huvudinriktning 9

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

 promemorians förslag 13

Bilaga 2 Sammanfattning av förslag avseende Telia AB i

 promemorian 14

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1998 15

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om

riktlinjer för Telias AB:s framtida verksamhet (avsnitt 6).

2 Ärendet och dess beredning

Riksdagen beslöt våren 1997 om ändrade telepolitiska mål (prop.

1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Ändringarna i telelagen

baserades på förslag i en departementspromemoria, Moderna

telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38). I promemorian behandlades

frågan om Telias framtida verksamhetsinriktning. Promemorian har

remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig

hos Kommunikationsdepartementet (dnr K96/2437/1). En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 1.

I promemorian lämnades förslag till nya riktlinjer för bolaget och att Telia

under de närmaste åren skulle få kapitaltillskott. En sammanfattning av

promemorians förslag i fråga om Telias framtida inriktning m.m. finns i

bilaga 2.

Regeringen tar i denna proposition upp frågan om ändrade riktlinjer för

bolaget. Med hänsyn till de förändringar som skett på

telekommunikationsmarknaden sedan promemorian lämnades har

regeringen inte funnit skäl att behandla promemorians förslag i detalj utan i

stället valt att allmänt utgå ifrån den analys som redovisas i promemorian.

3 Tidigare överväganden

Efter beslut av riksdagen våren 1993 ombildades Televerket den 1 juli 1993

till ett av staten helägt aktiebolag, Telia AB (Telia). Huvudmotivet var att

aktiebolagsformen ansågs utgöra en lämplig associationsform för

konkurrensutsatt verksamhet.

I samband med bolagiseringen fastlade riksdagen huvudinriktningen för

Telia som angavs vara att erbjuda telekommunikationstjänster på den

svenska telemarknaden. Annan verksamhet än kärnverksamheten kan

bedrivas under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och

bidrar till att stärka koncernens lönsamhet. En annan förutsättning är att

detta sker under ett rimligt risktagande. Det primära målet för verksamheten

i Telia fastlades till att ge tillfredsställande avkastning på eget kapital och

utdelning till ägaren.

Riksdagen beslöt våren 1997 om ändrade telepolitiska mål. Det

övergripande målet är att enskilda och myndigheter i landets olika delar

skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Detta mål som är

grundläggande för sysselsättning, social rättvisa och regional utveckling

skall uppnås på en konkurrensutsatt marknad där olika operatörer behandlas

konkurrensneutralt. För att uppnå en konkurrensneutralitet och lika

behandling av operatörerna skall målen uppnås genom lagstiftning. För

Telias del fick detta konsekvensen att det avtal som tidigare funnits mellan

staten och Telia ersattes med villkor i tillståndet att driva telefoni i fråga

om

s. k. samhällsomfattande tjänster. Ytterligare lagstiftning som påverkar Telia

kan komma som ett resultat av de pågående statliga utredningarna om

mediakoncentration och konvergens inom mediaområdet.

Statligt företagsägande har behandlats av statsmakterna vid ett flertal

tillfällen. Regeringen har i olika sammanhang pekat på att staten bör spela

en mer aktiv ägarroll för att främja utvecklingen av företag med statligt

ägande. I bl.a. 1995 års budgetproposition (prop. 1994/95:100) och

propositionen Aktiv förvaltning av statens företagsägande (prop.

1995/96:141) anförs att statens ägande skall vara professionellt och baserat

på en samordnad syn från ägarens sida. Det är ägarens uppgift och ansvar att

medverka till företagens utveckling. Det kan bl.a. ske genom tillförsel av

kompetens och kapital, men vid behov även medverkan till

verksamhetsanpassning, omstrukturering och i vissa fall ägarförändring, för

att utveckla enskilda företag. Det är även en viktig uppgift för staten som

ägare att tillse att företagens verksamhet bedrivs på ett sätt som motsvarar

högt ställda krav på etik och moral.

Statens aktier i Telia förvaltas sedan den 1 september 1997 inom

Regeringskansliet av Närings- och handelsdepartementet.

Riksdagen beslöt med anledning av den nämnda propositionen Aktiv

förvaltning av statens företagsägande att ett särskilt anslag, benämnt

Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m. m. kan

disponeras för att täcka kostnader i samband med förvaltningen av företag

med statligt ägande. Under budgetåret 1998 har anslaget beteckningen A 7.

inom utgiftsområde 24 Näringsliv, verksamhetsområde A. Näringspolitik.

Anslaget kan även användas för kostnader som kan uppkomma i samband

med förvaltningen av statens aktieinnehav i Telia för erforderliga

utredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder.

Utvecklingen inom telebranschen präglas av snabba förändringar. Skälen

till detta är flera. Den tekniska utvecklingen är mycket snabb och nya

produkter och tjänster tillkommer i snabb takt. Marknaden driver fram nya

produkter när de nationella monopolen slopas och marknaden blir fri. Under

de år som gått sedan Telia bolagiserades har förutsättningarna för

teleoperatörer förändrats radikalt främst på grund av liberaliseringsbeslut i

EU och WTO. Den inriktning som då bestämdes var begränsad. Nu föreslås

en vidgad syn på bolagets arbetsfält. Utvecklingen går mot en

telekommunikationsmarknad utan nationsgränser och med vidare arbetsfält

för operatörerna. Operatörer som nu enbart arbetar med telefoni i respektive

land kommer att utvecklas till företag som arbetar på en internationell

marknad för mer kvalificerade tjänster. Mot bakgrund av de nya

förutsättningar som gäller på marknaden föreslår regeringen en omprövning

av tidigare beslut i fråga om inriktningen av Telias verksamhet.

4 Den europeiska telemarknaden

Telia arbetar på en kraftigt expanderande marknad som präglas av en snabbt

ökande konkurrens. Nu liberaliseras marknaderna i snabb takt och från den 1

januari 1998 har huvuddelen av Europas telemarknader öppnats för

konkurrens. Detta har sin grund i de beslut som fattats inom EU.

Konkurrensen på den svenska telemarknaden har utvecklats påtagligt

inom i första hand internationell trafik och fjärrsamtal. I fråga om

lokalsamtal kan man räkna med att ny teknik och alternativa

accessmöjligheter medför att konkurrenstrycket även på denna marknad

ökar. Detta beror i första hand på att allt fler operatörer kommer att skaffa

sig direkt anknytning till i vart fall större kunder bl.a. genom mobila nät. I

Sverige har vi en starkare konkurrens än i flertalet övriga länder i Europa

eftersom bara Sverige och Storbritannien har en telemarknad som varit

liberaliserad under ett antal år. Detta medför att Telias marknadsandel och

marginaler successivt sjunker inom traditionell telefoni.

I flertalet länder i Europa råder nu full konkurrens. I många länder har en

delprivatisering skett. Ett antal helt privatägda operatörer har etablerats.

Nästa steg i utvecklingen blir sannolikt att bolagen bildar allianser antingen

genom direkt ägande i varandra eller genom gemensamt ägande av företag.

Nationsgränserna spelar allt mindre roll som avgränsning av den marknad

operatörerna väljer att arbeta på. Inom några få år kan en struktur ha bildats

med ett fåtal allianser av stora operatörer i Europa med verksamhet i ett

antal länder. Specialiserade företag som arbetar mot särskilda kundgrupper

t.ex. den finansiella marknaden kommer att växa sig starka särskilt på data

transmissionsområdet.

Ett antal stora aktörer håller på att bildas. Dessa har verksamhet i flera

länder antingen direkt eller genom allianser av olika slag. På den svenska

marknaden finns bl.a. Netcom Systems (Tele2, Comviq) som är börsnoterat

och har intressen i TV-produktion, TV-distribution, mobiltelefon och fast

telefoni. Kinneviksgruppen är största ägare i företaget.Global One, som

också finns på den svenska marknaden, ägs gemensamt av Deutsche

Telecom, France Telecom och amerikanska SPRINT. Dessa bolag har vart

och ett en försäljning på sin hemmamarknad som är fem à sju gånger större

än Telias. Telenordia ägs gemensamt av TeleDanmark, norska Telenor samt

brittiska BT. TeleDanmark har nyligen fått en amerikansk huvudägare. Telia

har tillsammans med två andra europeiska operatörer bildat alliansen

Unisource (se s. 7). Ett inslag i allianserna är att operatörerna har

gemensamma aktiviteter på vissa områden och konkurrerar på andra.

Slutsatsen av strukturutvecklingen är att det inom varje land kommer att

finnas ett flertal operatörer. Nationsgränserna kommer att förlora i betydelse

eftersom telebolagen ser det som nödvändigt att verka i flera länder och

erbjuda sina kunder regionala och globala tjänster. Datatrafiken och

internettrafiken kommer att växa betydligt snabbare än taltelefonin som i

och för sig kommer att växa. Telia kommer att möta konkurrens från många

operatörer, varav flera är betydligt större. Detta kommer att ställa stora krav

på bolaget för att utvecklingskraften skall kunna behållas.

Förutom de allianser mellan de traditionella teleoperatörerna som har

nämnts börjar det även bildas allianser mellan teleoperatörer och

mediaföretag samt teleoperatörer och dataföretag. Denna fortsatta

branschglidning, som beror på den allt snabbare utvecklingen av tekniken

och som leder till en sammansmältning av telefoni, data och media, pågår

såväl i Sverige som utomlands.

En analys av marknadsutvecklingen visar sålunda att Sverige har valt att

genomföra den hårdaste konkurrensutsättningen i Europa. Telia har på sin

hemmamarknad att möta ett stort antal operatörer som söker inbrytningar i

de mest lönsamma marknadssegmenten medan bolaget självt hittills haft

små möjligheter att ta upp konkurrensen på de andra aktörernas

hemmamarknader eftersom dessa marknader inte varit öppna. Telia har i

denna verklighet mött konkurrensen och genomfört betydande anpassnings-

och utvecklingsinsatser med stora investeringar och en betydande

effektivisering av verksamheten bl.a. genom personalminskningar. Denna

utveckling kommer att fortsätta. Detta innebär stora påfrestningar på

organisationen men har också lett till att Telia uppvisar en god effektivitet

jämfört med de operatörer i andra länder som först nu utsätts för konkurrens.

Telia avser nu att intensifiera sin verksamhet i andra länder inom Norden

och Östersjöområdet.

5 Telias verksamhet och organisation

Telia har angivit att den bärande idén för verksamheten är att utveckla livs

kvalitet, miljö och konkurrenskraft för människor och organisationer genom

att förena dem via lättanvända tele- och IT-baserade informationstjänster.

Under 1997 var rörelseintäkterna 46,4 miljarder kronor, en ökning med

7 % jämfört med året innan. Resultatet efter finansnetto var 4,0 miljarder

kronor inräknat realisationsvinster bl.a. avseende försäljningen av del av

innehavet i Telelarm AB. Telias finansiella ställning har förbättrats

väsentligt sedan bolaget bildades år 1993 men är fortfarande något svagare

än det som redovisas för liknande operatörer i andra länder med en soliditet

på 35,6 % och en räntabilitet på eget kapital efter skatt på 12,4 %. Bolagets

resultat de senaste åren präglas av en mycket stark volymökning i

kombination med sjunkande marginaler på den traditionella

telefoniverksamheten.

Telias strategi för framtiden är att söka möta den tekniska och

marknadsmässiga utvecklingen samt internationaliseringen genom tillväxt in

på nya geografiska marknader och in på nya produktområden.. Den

traditionella telefoniverksamheten i Sverige förväntas stagnera i omsättning

på grund av minskande marknadsandelar och sjunkande priser. Volymerna

antas dock fortsätta att öka. För att kompensera detta vidgar Telia sin

verksamhet både geografiskt och vad avser tjänsteutbudet.

För att möta konkurrensen på hemmamarknaden har Telia för avsikt att

satsa på nya tjänster med hjälp av ny teknik. Via det ordinarie telefonnätet

och via kabel-TVnätet avser Telia vidga tillgången till s.k.

bredbandanslutning vilket bl.a. innebär tillgång till multimediatjänster.

Bredbandsanknytning innebär tillgång till större överföringshastigheter för

digitala signaler. Telia arbetar med en snabb utbyggnad av nätkapacitet och

utveckling av tjänster och paket av tjänster inom området för högkvalitativ

dataöverföring. På massmarknaden är det alltså dels fråga om att erbjuda

tillgång till anslutning, dels att som mäklare paketera och erbjuda tjänster i

Telias bredbandsnät. För företag och offentlig sektor, utbildning m.m.

erbjuds mer kvalificerade tjänster, t.ex. sammankoppling av lokala nät till

företagsnät och ännu högre överföringskapacitet. Utbyggnaden börjar i ett

antal tätorter och vidgas därefter i takt med efterfrågan. Ingen svensk

operatör har ambitioner att sprida tekniken över hela landet på det sätt Telia

har.

Telias investeringar under var 11,8 miljarder konor, varav ca 10 miljarder

kronor i Sverige. Knappt hälften avser investeringar i nätet i Sverige. Telia

är därmed en av Sveriges största investerare. Telia lade ner 1,7 miljarder

kronor på tillämpad forskning och utveckling under år 1997. Dessa nivåer

avses ligga kvar de närmaste åren.

Telia vidareförädlar sina tjänster främst inom områdena internet,

bredbandstjänster, regional mobilitet samt TV- och PC- baserade tjänster. I

fråga om innehåll samarbetar Telia med informationsgivare och

informationsproducenter inom prioriterade områden. På så sätt erbjuder

Telia dels avancerade interaktiva multimediatjänster, dels utvecklade

tjänster med informationsinnehåll i första hand inom områdena information,

utbildning, elektronisk handel och underhållning. De tele- och IT-baserade

tjänsterna skall utvecklas i samarbete med aktörer som har behov av att föra

ut information till olika målgrupper.

I likhet med de övriga europeiska telebolagen expanderar Telia

internationellt. Telias strategi är att i huvudsak koncentrera sig till

närområdena. Telias satsning på nya geografiska marknader kommer

därmed i första hand att ske i de Nordiska länderna och i Östersjöområdet

(Baltikum, Polen och S:t Petersburgområdet). Telia agerar utifrån

perspektivet att Norden är en relativt homogen marknad och Telia kommer

att erbjuda hela sitt sortiment till prioriterade målgrupper. Telia uppträder

under eget namn och varumärke och etablerar dotterbolag. I

Östersjöområdet sker etableringen av operatörsverksamhet i huvudsak

tillsammans med lokala partners. Därvid skapas också en teknikplattform

för att förbättra telekommunikationerna mellan Östersjöländerna och

Norden.

För globala tjänster har Telia tillsammans med Swiss Telecom och

holländska PTT etablerat alliansen Unisource. Telias andel är 33 %. Telias

investeringar i Unisource har varit omfattande. Bolagets uppgift är att säkra

delägarna tillgång till effektiva internationella kommunikationstjänster på de

egna hemmamarknaderna. Produktionen och utvecklingen av tjänsterna sker

genom AT&T-Unisource Communications Services som till 60 % ägs av

Unisource och till 40 % av AT&T. Bolaget tillhandahåller ett utbud av

paneuropeiska och globala kommunikationstjänster för tele och data,

inklusive internet, till stora företag. Genom främst samarbetet inom ramen

för World Partner erbjuder bolaget de globala tjänsterna. World Partner är

en allians bestående av den japanska operatören KDD, AT&T, Singapore

Telecom och Unisource. Det australiska Telestra kommer också att ingå.

Det av Unisource helägda bolaget Unisource Carrier Services bygger och

driver ett telekommunikationsnät som täcker Europa. Företaget säljer

trafikkapacitet till AT&T - Unisource Communication Services och till

delägarna i alliansen men även till utomstående operatörer.

Telia Overseas, som Telia äger till 65 %, har till uppgift att investera i

telekommunikationsrelaterade projekt i tillväxtregioner utanför Europa.

Övriga ägare är Skandia, Ratos och Orkla. Satsningarna utanför Europa görs

inom fastställda ramar och med krav på hög lönsamhet. En förutsättning för

investeringarna är att man har möjlighet att inom 5-7 år kunna sälja sin del i

resp. engagemang. Hittills har man satsat i Ecuador, Indien, Sri Lanka,

Namibia, Filippinerna och Kina.

Telia bedriver sin verksamhet i åtta affärsområden:

Publik telekommunikation har till uppgift att vidareutveckla och leverera

Telias traditionella tjänster för fast telefoni samt fasta förbindelser till

konsumentmarknaden, dvs. hushåll och små företag.

Företagskommunikation utvecklar och levererar teletjänster och

datakommunikation till medelstora och stora företag samt till myndigheter,

kommuner och landsting.

Network Services utvecklar och tillhandahåller nätkapacitet för fasta

teletjänster samt för kabel-TV tjänster. Det nämnda omfattande

investeringsprogrammet faller i huvudsak inom detta affärsområde där man

genomför en omfattande teknikförnyelse av nätet med inriktning på ett nät

som kan bära alla typer av tjänster.

Mobil kommunikation utvecklar och levererar mobila teletjänster till

hushåll, företag och myndigheter.

Till affärsområdet International hör Telia Overseas och Unisource samt

Telia Swedtel, koncernens internationella konsultföretag. Under

affärsområdet sorterar även dotterbolaget Telia UK vars uppgift är att

upparbeta den brittiska marknaden liksom verksamheterna i Baltikum och

Polen.

Infomedia Services utvecklar nya telekombaserade informationstjänster

såsom informationssökning, elektronisk handel, marknadsföring, utbildning,

fritid och underhållning. Affärsområdets roll är att som informationsmäklare

strukturera och paketera information till tjänster som görs tillgängliga via

telefon, PC, TV och tryckta media. Inom affärsområdet finns bl.a. bolagen

InfoMedia Television (f.d. Svensk Kabel-TV), InfoMedia Respons (tryckta

kataloger och telefonistbaserade informations- och servicetjänster),

InfoMedia Reklam som ansvarar för koncernens reklamförsäljning samt

InfoMedia Interactive, som utvecklar interaktiva tjänster för PC-användare

där internet är den huvudsakliga distributionsformen.

Den finansiella verksamheten har samlats i affärsområdet Financial

Services. Telia Finans utvecklar finansieringslösningar för koncernens

kunder. Telaris förvaltar och utvecklar koncernens fastigheter med undantag

för teknikfastigheter. Telia har beslutat att under 1998 sälja de fastigheter

som inte är nödvändiga för rörelsen. Detta kommer att leda till en

förstärkning av bolagets soliditet. Till affärsområdet hör även division

Treasury, koncernens internbank och centrala enhet för kapitalanskaffning

samt Telia Försäkring/Telia Reinsurance, koncernens interna

försäkringsbolag.

Affärsområdet System och Service ansvarar för försäljning och service av

kundplacerad utrustning. Till affärsområdet hör dotterbolagen Telia Systems

AB och Telia IT-Service AB.

En närmare redovisning av Telias resultat m.m. de senaste åren har

lämnats till riksdagen i regeringens skrivelse 1997/98:20 med 1997 års

redogörelse för företag med statligt ägande.

6 Förvaltningen av Telia och Telias

huvudinriktning

Regeringens bedömning: Telia bör ha i huvudsak samma möjligheter

att utvecklas som övriga aktörer på marknaden. Staten skall utöva ett

professionellt och affärsmässigt ägande av Telia. En målsättning bör vara

att avkastningen skall ligga på i stort sett samma nivå som gäller för

övriga konkurrensutsatta teleoperatörer i Europa.

Regeringens förslag: Huvudinriktningen för Telia skall i fortsättningen

vara att i Norden och inom Östersjöområdet erbjuda

telekommunikationer i vid bemärkelse. I huvudinriktningen ingår den

internationella verksamhet som är nödvändig för att tillhandahålla dessa

tjänster.

Telia skall erbjuda telekombaserade informationstjänster där Telias

roll är att paketera information till tjänster som görs tillgängliga via

Telias olika nät.

Annan verksamhet t.ex. internationella

telekommunikationsinvesteringar som inte ingår i huvudinriktningen

bedrivs under förutsättning att det bidrar till att stärka Telias lönsamhet

och sker med en avkastning som står i överensstämmelse med det

risktagande verksamheten innebär. Verksamheten skall komplettera

huvudinriktningen.

Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens.

Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser framför synpunkter

avseende de i promemorian föreslagna avgränsningarna av de verksamheter

som kan anses komplettera Telias kärnverksamhet. Vissa remissinstanser,

t.ex. Tidningsutgivarna och TV4, anser att de avgränsningar som föreslås

inte är tillräckligt långtgående. Andra, bl.a. KTH, Folkrörelserådet och

TCO, förordar en begränsning i mindre omfattning än vad som föreslås i

promemorian. SIF anser att man inte genom ett riksdagsbeslut kan begränsa

Telias affärsinriktning som det föreslås i promemorian. De kommersiella

konkurrensförutsättningarna måste avgöra hur långt fram i värdekedjan som

Telia skall gå. Remissinstanserna har i mycket liten utsträckning berört

statens roll som ägare i Telia.

Skälen för regeringens bedömning och förslag: Riksdagen har beslutat

att de telepolitiska målen skall uppnås genom lagstiftning och dess

tillämpning i form av tillståndsgivning och tillsyn. Genom införandet av

konkurrens har marknaden vitaliserats och tillförts nya produkter och

tjänster till fördel för konsumenterna.

Genom en generell utformning av regleringen med samma villkor för alla

operatörer och utan särregler för Telia gör staten en tydlig åtskillnad mellan

sina roller som reglerare av telemarknaden och ägare till den största aktören.

Närings- och handelsdepartementet förvaltar nu statens ägande i Telia i

anslutning till ägandet i andra konkurrensutsatta företag. Trovärdigheten

såväl på den svenska marknaden som internationellt blir god när Telia inte

längre uppfattas som ett verktyg för den svenska telepolitiken. Sverige

uppfyller på detta sätt också de krav som EU ställt upp i sitt ONP-

ramdirektiv (Direktivet om upprätthållande av den inre marknaden för

teletjänster genom att tillhandahålla öppna nät, 90/387/EEG), där det tydligt

sägs att medlemsländerna måste särskilja sitt ägande från sin regleringsroll.

Det krav staten kommer att ställa på avkastning bör därför också ligga i linje

med vad som gäller för de konkurrenter Telia har i Sverige och utomlands.

Regeringen kommer i förvaltningen av bolaget att se till att sådana

avkastningskrav ställs.

Telias utveckling har stora indirekta effekter på svensk ekonomi. Den del

av industrin som tillverkar tele- och IT-utrustning har fått och får starka

utvecklingsincitament genom Telias goda utveckling. Sverige har en god

infrastruktur inom telekommunikationer. Telia har spelat en stor roll för den

utvecklingen. Kvalificerade arbetsplatser kan etableras över hela landet om

Telia kan fortsätta att expandera.

För att Telia även i framtiden skall kunna vara ett konkurrenskraftigt

företag som kan utveckla sin verksamhet och bidra till att göra den svenska

telemarknaden till en dynamisk och framgångsrik marknad med möjlighet

till nya arbetstillfällen måste Telia få verksamhetsförutsättningar som i

huvudsak överensstämmer med konkurrenternas när det gäller

verksamhetens inriktning. Vissa begränsningar som avser det geografiska

verksamhetsområdet och i fråga om verksamhet på mediaområdet görs dock.

Risken är stor att bolaget kommer att stagnera i sin utveckling om inte

verksamhetsförutsättningarna nu läggs fast och justeras till den mera

marknadsinriktade och affärsmässiga inriktning som nu krävs. Telia har

hittills haft en god utveckling eftersom marknaden vuxit mycket kraftigt. På

grund av de sjunkande priserna har marginalerna sammantaget gått ner men

detta har Telia hittills kompenserat med ökade volymer i Sverige och med

kraftiga rationaliseringar. De närmaste åren kommer emellertid

konkurrensen, som växer sig allt starkare, att leda till ytterligare sjunkande

priser. Om Telia inte kan öka sina intäkter genom vidgad geografisk

marknad och med nya produkter får det negativa konsekvenser för bolaget.

Med hänsyn till den tekniska utvecklingen och förändringarna på

marknaderna är det enligt regeringens mening inte möjligt att avgränsa

Telias verksamhet till endast telefoni. Telekommunikationer i vid mening

bör vara bolagets arbetsområde. Då bör hela vidareutvecklingskedjan ingå

dock med vissa begränsningar på informationsområdet som redovisas

senare. Med den vidare utvecklingsskedjan avses programvaruutveckling,

nya tjänster m.m. som ingår i det som ett väl utvecklat

telekommunikationsföretag har skäl att erbjuda. Bolaget måste ha

möjligheter att inom denna ram välja den inriktning som ger bäst utveckling.

Staten som ägare har krav på bolaget på god avkastning och syftet är att ge

Telia sådana utvecklingsmöjligheter att bolagets position förstärks.

Begränsas Telias verksamhet till den svenska marknaden eller till ren

telefoni- eller överföringsverksamhet riskerar bolaget en negativ utveckling

där konkurrenterna får ett gott fotfäste på de områden som är lönsamma och

växande, medan Telia saknar möjlighet att expandera in på geografiska

marknader och på nya produktområden där det finns möjligheter att uppnå

god lönsamhet.

För att Telia skall kunna bibehålla och stärka sin ställning har Telia börjat

bearbeta nya marknader utanför Sverige och börjat utveckla sina tjänster

mot en högre förädling och ett ökat innehåll. Denna huvudinriktning bör

utvecklas vidare. Det är väsentligt att Telia även i framtiden är ett

konkurrenskraftigt företag och kan utveckla sin verksamhet i den nya

struktur som kommer att utvecklas i Europa. För att Telia skall kunna uppnå

detta avser regeringen att ge Telia verksamhetsförutsättningar som i

huvudsak överensstämmer med konkurrenternas. Därmed får Telia goda

möjligheter vid sitt agerande på marknaden.

I fråga om det geografiska arbetsområdet ser regeringen det som naturligt

att verksamheten i Sverige kompletteras med verksamhet i Norden och i

Östersjöområdet som därmed blir Telias prioriterade geografiska

verksamhetsområde. Likaså är de allianser och andra samarbeten och annat

delägande som erfordras för att kunna erbjuda fullständiga tjänster inom det

angivna prioriterade geografiska området en naturlig komplettering. I övrigt

bör fristående internationell verksamhet bedrivas om den kompletterar

huvudinriktningen och med rimligt risktagande i förhållande till

avkastningsmöjligheterna. Mycket stora risker bör undvikas och

verksamheten skall stärka bolagets lönsamhet.

I fråga om Telias verksamhet på informationsområdet krävs en

precisering av Telias inriktning. Den branschglidning som beskrivits

tidigare medför ett behov för Telia att komplettera det traditionella

telefoniområdet med olika innehållsrelaterade tjänster och produkter. Telia

driver sedan länge en lönsam verksamhet med information som bl.a.

utvecklats ur telefonkatalogen. I den nya struktur som nu växer fram blir det

nödvändigt för Telia att utveckla verksamheten på informationsområdet för

att möta den utveckling som pågår på marknaden där konkurrenterna nu

vidgar sin verksamhet. Annars kan Telia inte hävda sig på marknaden.

Överföring av informationsinnehåll ingår i Telias huvudinriktning. Att

Telia etablerar sig som producent av innehåll som inte bygger på

information som är kopplad till telekommunikationsverksamheten får anses

ligga utanför en naturlig utvecklingsinriktning. I vissa fall kan samverkan

med olika medie- och informationsföretag vara förenligt med en naturlig

vidgning av marknader och produkter. Samverkan med producenter av

innehåll på affärsmässiga grunder stämmer med statens grundläggande

inställning att Telia skall ha i huvudsak samma verksamhetsförutsättningar

som övriga aktörer. Strukturering och paketering av information är ett

område där Telia bör ha möjlighet att arbeta. Företaget bör emellertid inte

själv eller som delägare sammanställa program till traditionella radio- eller

TV-kanaler. Därmed undviker man en situation där Telia konkurrerar med

andra som kan ha intresse att distribuera sådana kanaler i Telias nät.

Telia har som inriktning att erbjuda tillgång till ny teknik för snabb

dataöverföring till rimliga priser i alla delar av landet. Ingen annan operatör

har ambitioner att leverera dessa tjänster i hela landet. Staten som ägare till

bolaget kommer att utveckla bolaget så att det utnyttjar dessa möjligheter

och erbjuder tillgång till bredbandsanslutning och annan teknik för

högkvalitativ dataöverföring i sådan utsträckning att företag och offentlig

sektor, utbildning etc. kan utvecklas spritt i hela landet. Även hushållens

behov bör beaktas. Särskilt viktigt är då att åstadkomma minskande

prisskillnader i olika delar av landet.

Verksamhet utanför en huvudinriktning bör bedrivas med det högre

avkastningskrav som en ökad risknivå kan ställa. Den bör även komplettera

huvudinriktningen.

Det kommer att bli allt vanligare med samarbeten och allianser mellan

olika operatörer. Telia har frihet att genom strukturaffärer av olika slag

sammanföra delar av sin verksamhet med andra operatörers. För att uppnå

sina effektivitetsmål och för att bevara sina positioner kommer ett utökat

samarbete mellan operatörer att bli allt vanligare och Telia skall ha goda

möjligheter att medverka i den processen. Det ankommer på regeringen att i

sin förvaltning av bolaget tillse att sådana möjligheter finns.

I regeringens riktlinjer för Telia bör även ingå ett avkastningskrav och ett

krav på uppbyggnaden av den finansiella ställningen. Nu när bolaget i

huvudsak bör ges samma utvecklingsförutsättningar som övriga aktörer i

fråga om inriktningen har regeringen även skäl att ställa jämförbara krav på

resultat i fråga om avkastning i förhållande till affärsrisk i verksamheten

som andra operatörer av Telias typ uppvisar. Det bör ankomma på bolagets

styrelse att se till att avkastningen ligger på denna nivå. Vidare bör styrelsen

driva bolagets verksamhet så att Telias finansiella ställning kan mäta sig

med konkurrenternas.

Telias huvudinriktning har här redovisats översiktligt. Utvecklingen är

dock snabb och det bör därför ankomma på regeringen att fatta närmare

beslut om bolagets verksamhet om så erfordras. Det grundläggande är att

Telia skall ha i huvudsak samma förutsättningar för sin verksamhet som

övriga aktörer och att staten skall ha fullgod avkastning på det kapital som

arbetar i Telia.

Telia är, som nyss nämnts, ett bolag med stor betydelse för utvecklingen

inom näringslivet i Sverige. Förvaltningen av bolaget måste ske genom ett

aktivt och professionellt ägarskap. I detta ligger bl.a. att, genom att från

ägarens sida visa en öppenhet i fråga om strukturaffärer, ta tillvara de

möjligheter som bolaget har. Regeringen avser att återkomma med förslag

till riksdagen i den mån det blir aktuellt med ändringar i ägarstrukturen. För

närvarande är det inte aktuellt. I promemorian föreslås ett kapitaltillskott.

Telia har enligt regeringens bedömning för närvarande inte något

kapitalbehov.

Bl.a. kan bolaget genom försäljning av fastigheter och andra

rörelsefrämmande tillgångar skapa resurser för den fortsatta utvecklingen.

Bolaget har vidare ett kassaflöde som för närvarande ger tillräckliga

möjligheter till fortsatt expansion. Regeringen utesluter dock inte att Telias

fortsatta expansion kan komma att kräva ytterligare kapitalinsatser.

Regeringen är i så fall beredd att återkomma till riksdagen med förslag.

Med anledning av riksdagens beslut i detta ärende kommer

bolagsordningen för Telia att ändras. Bolagsordningen för Telia kommer

därmed att återspegla den inriktning staten ger bolaget. Det är sedan

styrelsens uppgift att baserat på detta utforma mål och strategier för Telias

verksamhet .

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

promemorians förslag

Efter remiss har yttranden över departementspromemorian inkommit från

Hovrätten för Övre Norrland, Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i

Stockholms län, Domstolsverket, Riksåklagaren (RÅ), Rikspolisstyrelsen,

Datainspektionen, Kommerskollegium, Internationella Handelskammarens

Svenska Nationalkommitté (ICC), Försvarsmakten, Försvarets

forskningsanstalt (FOA), Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), Statens

räddningsverk, Post- och Telestyrelsen (PTS), Banverket, Statens institut

för kommunikationsanalys (SIKA), Kommunikationsforskningsberedningen

(KFB), Statskontoret, Riksrevisionsverket (RRV), Kungliga Tekniska

Högskolan (KTH), Glesbygdsverket (GBV), Radio- och TV-verket,

Granskningsnämnden för radio och TV, Konkurrensverket (KV), Boverket,

Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), Konsumentverket (KO),

Länsstyrelsen i Västernorrlands län, Lantmäteriverket, Svenska

Kommunförbundet, Sveriges Industriförbund, Sveriges Konsumentråd,

Datalagsutredningen, Stattel-delegationen (Stattel), Svenska IT-företagens

organsiation (SITO), Näringslivets telekommitté, Handikappförbundens

Samarbetsorgan (HSO), Synskadades Riksförbund (SRF), Folkrörelserådet,

SOS Alarmering AB, MobilTeleLeverantörerna (MTL), Telia AB, Tele2

AB, Comviq GSM AB, Europolitan AB, Global One AB, MFS

Communications AB (MFS), Enator/Dotcom AB, Telenordia AB, RSL

COM Sweden AB (RSL COM), Tele8 AB, Svenska Kraftnät,[REDACTED_EFTERNAMN] AB,

Posten AB, Svenska Kabel-TV-föreningen, Sveriges Radio AB, Sveriges

Telesvision AB (SvT), Teracom Svensk Rundradio AB (Teracom),

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Facket för Service och

Kommunikation (SEKO), Sociastyrelsen, Handikappombudsmannen (HO),

Handikappinstitutet (HI), Landstingsförbundet samt Elsäkerhetsverket.

Sammanfattning av förslag avseende Telia AB i

promemorian

Huvudinriktningen för Telia skall även i fortsättningen vara att att på den

svenska marknaden erbjuda telekommunikationstjänster. Annan verksamhet

än kärnverksamheten kan bedrivas under förutsättning att denna

kompletterar huvudinriktningen, bidrar till att stärka koncernens lönsamhet

samt att det sker under ett rimligt risktagande. Internationella

telekommunikationstjänster som inte kompletterar huvudinriktningen kan

bedrivas under förutsättning att verksamheten bidrar till koncernens

lönsamhet och att detta sker under ett rimligt risktagande. Regeringen skall

såsom ägare till Telia sätta upp tydliga mål och riktlinjer för verksamheten.

Närings- och handelsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1997/98:121 Riktlinjer för Telia AB:s

verksamhet.

Prop. 1997/98:121

1

15

Prop. 1997/98:121

Bilaga 1

Prop. 1997/98:121

Bilaga 2

Prop. 1997/98:121