Regeringens proposition 1990/91:156

om miljöklasser för nya fordon, m. m.

Prop. 1990/91:156

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Föredragande vid regeringssammanträdet har varit statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] samt chefen för miljödepartementet.

Stockholm den 14 mars 1991

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en indelning av nya fordon i miljöklasser och att ekonomiska styrmedel införs för att påskynda introduktionen av fordon med goda miljöegenskaper.

Bilavgaslagen (1986:1386) föreslås ändrad så att nya personbilar, last­bilar och bussar som omfattas av krav på avgasgodkännande skall delas in i miljöklasser. Miljöklass 3 motsvarar de gmndläggande avgaskraven, medan miljöklassema 1 och 2 motsvarar högre krav. Tillverkare och importörer kan välja alt certifiera nya fordon i valfri miljöklass.

Lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon föreslås ändrad så alt skatten för sådana personbilar och lätta lastbilar och bussar som nu är försäljningsskattepliktiga differentieras till förmån för miljöklassema 1 och 2. Vidare föreslås att försäljningsskatt införs för nu ej försäljningsskat­tepliktiga lastbilar och bussar, om de tillhör någon av miljöklassema 2 eller 3.

För lastbilar och bussar föreslås att kilometerskatten enligt vägtrafik­skattelagen (1988:327) sänks så att de samlade effekterna blir statsfinan-siellt neutrala. En motsvarande sänkning av kilometerskatten görs även för utländska fordon som används i Sverige.

Ändringarna i bilavgaslagen bör träda i kraft den Ijanuari 1992 och tillämpas fr. o. m. 1993 års bilmodeller. Ändringama när det gäller försälj­ningsskatten bör träda i kraft den 1 juli 1992 såvitt avser 1993 års bilmo-

1    Riksdagen 1990/91. 1 satnl Nr 156

deller, och i övrigt den 1 januari 1993. Ändringama i kilometerskatten bör träda i kraft den I januari 1993.

Prop. 1990/91:156

Denna proposition har utformats och skrivits på det nya sätt som första gången användes under riksmötet 1989/90 i propositionen om forskning (prop. 1989/90:90). Den nya utformningen syftar till att vinna erfarenheter för en eventuell övergång till en ändamålsen­ligare utformning av regeringens förslag m.m. till riksdagen. Bl.a. skall propositioner med förslag som har beretts inom flera departe­ment bli mer lättöverskådliga och lättlästa.

Det regeringen vill att riksdagen skafl ta ställning till återfinns under mbriken Årendet tiU riksdagen, vilket således motsvarar den annars använda mbriken Hemställan.

Proposition om miljöklasser för nya fordon, m. m.    Prop. i990/9i; 156 1 Inledning

Miljöavgiftsutredningen har i betänkandet (SOU 1989:83-84) Ekono­miska styrmedel i miljöpolitiken. Energi och trafik, bl.a. föreslagit ett system för indelning i miljöklasser av nya fordon i kombination med ekonomiska styrmedel. I propositionen (1990/91:90) En god livsmiljö, som nyligen överlämnats till riksdagen, har regeringen uttalat att ett miljöklassystem av det slag som utredningen föreslår bör genomföras och tillämpas fr. o. m. 1993 års modeller av personbilar, lastbilar och bussar. I det följande lämnas förslag till utformningen av miljöklassystemet.

En sammanfattning av miljöavgiftsutredningens förslag på trafikområ­det och ett utdrag ur utredningens lagförslag återfinns i bilagorna I och 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansema finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig i miljödepartementet, dnr 6 3177/89.

Lagrådet har granskat flertalet av lagförslagen i denna proposition. Lagrådet har lämnat förslagen atan erinran. De till lagrådet remitterade lagförslagen finns i bilaga 4 och lagrådets yttrande i bilaga 5 till propositio­nen.

2 Miljöklasser

2.1 Bakgrund

Luftföroreningar i tätortema påverkar miljön och människors hälsa. En­ligt vissa beräkningar orsakar föroreningama 7001 100 nya cancerfall per år. Föroreningama medför även andra negativa effekter i tätortsområ­dena. Exempelvis leder utsläppen av bl.a. svavel till att kulturföremål bryts ned. Huvudorsaken till problemen i dessa områden är utsläppen från trafiken.

Allmänt sett hör försuming och övergödning av mark och vatten till de allvarligaste miljöproblemen. Utsläpp av svavel och kväveföreningar är den främsta orsaken till försumingen. Nedfallet av försurande ämnen överstiger i stora delar av landet de kritiska belastningsgränserna och förorsakar därmed skador på skog, mark, sjöar och vattendrag. Trafikens andel av utsläppen är betydande. Ungefar två tredjedelar av de svenska kväveoxidutsläppen kommer från trafiken.

Riksdagen uttalade våren 1985 (prop. 1984/85:127, JoU 28, rskr. 275) att de svenska utsläppen av kväveoxider skall minska med 30% till år 1995, räknat från 1980 års nivå. Naturvårdsverket har i det nyligen fram­lagda aktionsprogrammet mot luftföroreningar och försuming (Luft 90) visat att ytterligare åtgärder behövs för att nå detta mål.

Trots en fortlöpande utveckling mot lägre utsläpp från motorfordon minskar således inte utsläppen i den takt som behövs med hänsyn till hälsa och miljö. Utsläppen av kväveoxider, kolväten och andra föroreningar från trafiken måste reduceras ytterligare. Erfarenhetsmässigt vet man att

ett kostnadseffektivt sätt att minska föroreningarna är att skärpa kraven på    Prop. 1990/91:156 bilarnas avgasrening. De nya personbilskraven har medfört att utsläppen från nya fordon är väsentligt lägre än utsläppen från de äldre.

Enligt bilavgaslagen (1986:1386) och bilavgasförordningen (1987:586) gäller avgaskrav för personbilar, lastbilar och bussar. Kravnivåerna har skärpts betydligt genom denna lagstiftning. Nya avgaskrav gäller för per­sonbilar fr.o.m. 1989 års modeller och för lätta lastbilar och bussar fr.o.m. 1992 års modeller. Nya krav för tunga lastbilar och bussar kom­mer att gälla fr. o. m. 1993 års modeller.

Enligt 2§ bilavgaslagen skall motordrivna fordon vara så konstmerade och utrustade att de inte släpper ut avgaser och andra ämnen i större mängd än vad som kan godtas från hälso- och miljöskyddssynpunkt. Utgångspunkten för bedömningen skall således vara omsorgen om hälsan och miljön. De skärpningar av kraven som genomförts sedan bilavgaslagen tillkom har utformats så att den bästa teknik skall användas som de tillverkare som säljer bilar i Sverige har tillgång till. Samtidigt har behovet av internationell samordning beaktats, bl. a. genom det arbete som bedri­vits i den s. k. Stockholmsgmppen.

Intemationellt sker också en utveckling i riktning mot strängare avgasre­ningskrav. Det finns tekniska lösningar för att tillverka fordon med myc­ket låga utsläpp av luftföroreningar. Vidare visar mätningar att vissa av de nya bilar som säljs i Sverige i dag ger upphov till betydligt mindre utsläpp av framför allt kväveoxider än vad som för närvarande tillåts enligt bilav­gasförordningen.

Det är dock inte möjligt att skärpa de gmndläggande kraven, som enligt bilavgasförordningen gäller som en fömtsättning för att fordonen skall få användas, utan att ge alla biltillverkare tid att anpassa sin produktion till de strängare bestämmelserna. Bilindustrins ledtider för att utveckla moto­rer och avgasreningssystem som medför lägre utsläpp samt för att lägga om sin produktion kan uppgå till fyra till fem är eller mer. Vidare bör även i fortsättningen målsättningen vara att sådana avgaskrav som tar sikte på tillåtligheten att framföra fordonen skall utarbetas i intemationellt samar­bete. För Sveriges del är utvecklingen i övriga EFTA-länder och inom EG särskilt viktig. I propositionen om en god livsmiljö redovisar regeringen det fortgående arbetet för att i internationellt samarbete införa skärpta avgasreningskrav.

För att dra nytta av de tekniska möjligheterna till minskade utsläpp som finns med den teknik som redan nu är tillgänglig, innan skärpta krav av nyss nämnt slag införs, föreslår miljöavgiftsutredningen ekonomiska styr­medel gmndade på en miljöklassindelning av fordonen. Utredningens förslag har i princip tillstyrkts av en enig remissopinion. Naturvårdsverket understryker i aktionsprogrammet Luft 90 att ett miljöklassystem är ett effektivt sätt att utnyttja de tekniska möjligheterna till lägre utsläpp innan kraven på fordonen generellt kan skärpas.

Ett miljöklassystem i kombination med ekonomiska styrmedel av det

slag som utredningen föreslår erbjuder avsevärda fördelar. Genom elt

sådant system kan introduktionen på den svenska marknaden av bilar med

allt bättre miljöegenskaper stödjas på ett effektivt och smidigt sätt. Ell

4

system med miljöklasser bör införas och tillämpas fr. o. m. 1993 års model-   Prop. 1990/91:156 ler. I det följande lämnas förslag till de ändringar i bilavgaslagen och fordonsbeskattningen som behövs.

Miljöklassystemet kommer att ge betydande positiva miljöeffekter. De årliga kväveoxidutsläppen kan enligt miljöavgiftsutredningens beräkning­ar förväntas bli drygt 10000 ton lägre och kolväteutsläppen drygt 1000 ton lägre år 2000, jämfört med den annars förväntade utvecklingen. Utsläpp av hälsofarliga ämnen i tätorter kommer att minska kraftigt och bullerstör­ningarna reduceras.

De svenska tillverkarna av tunga fordon har inom vissa marknadsseg­ment en stark ställning på den inhemska marknaden. Det är bl. a. mot den bakgmnden viktigt att miljöklassystemet inte utformas så att ett intryck kan skapas av att de svenska tillverkama gynnas på ett otillbörligt sätt. Detta skulle kunna medföra en risk för handelspolitiska åtgärder från andra länder. De förslag och bedömningar som redovisas i denna proposi­tion har givetvis utformats med utgångspunkten att svenska och utländska tiUverkare skall likabehandlas. Regeringen följer noga den intemationella utvecklingen på området och kommer självfallet att beakta denna aspekt vid utformningen av detalj reglerna om kravnivåer m.m. för de olika miljöklasserna.

2.2 Miljöklassindelningen

Regeringens förslag: Bestämmelser om miljöklassindelningen införs i bil­avgaslagen. Nya personbilar, lastbilar och bussar placeras i samband med avgasgodkännandet i en av tre miljöklasser. Klass 3 avser fordon som endast uppfyller gällande avgaskrav. I klass 2 placeras fordon som har väsentligt lägre utsläpp eller som uppfyller högre krav i fråga om avgasre­ningssystemens hållbarhet, medan klass 1 avser fordon som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande hållbarhet eller som är särskilt lämpade för användning i tätortstrafik.

Miljöavgiftsutredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med re­geringens. Utredningen föreslår tre miljöklasser baserade på federala och delstatliga krav i USA samt med särskild hänsyn till tätortsmiljön.

Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser anser att förslaget bör kompletteras med ytterligare en miljöklass för fordon med mer avancerad teknik, såsom fordon som drivs med el eller med bränslen som framställts ur biomassa.

Sveriges Industriförbund och Bilindustriföreningen understryker vikten av att kraven i miljöklasserna anpassas till utvecklingen i övriga Europa, särskilt inom EG. Liknande synpunkter har framförts av företrädare för bilindustrin i samband med beredningen av ärendet inom regeringskans­liet. Även Svenska lokaltrafikföreningen pekar på betydelsen av intema­tionell samordning av miljöklasserna.

Skälen för regeringens förslag: För närvarande gäller krav på avgasgod­

kännande för bilar, dvs. personbilar, lastbilar och bussar. Avgasgodkän­

nandet utfärdas för en viss motorfamilj om kraven på avgasrening i bilav­

gasförordningen är uppfyllda. I dessa krav ingår dels gränsvärden för

5

utsläpp av olika föroreningar, dels ett tillverkaransvar i form av särskilda

krav på avgasreningssystemens hållbarhet. Ansvaret innebär bl.a. att till-   Prop. 1990/91; 156 verkaren med stöd av 7 § bilavgaslagen kan åläggas att vidta rättelse, om de föreskrivna kraven på begränsning av utsläpp inte uppfylls.

Regeringen finner att ett system med miljöklasser bör anknyta till det system som används i dag för godkännande och kontroll av nya fordons avgasegenskaper. Därigenom kan bilavgaslagens regler för certifiering och kontroll utnyttjas och kostnaderna för att administrera systemet hållas på en låg nivå. Varje miljöklass bör således innehålla en uppsättning gränsvärden för utsläpp av olika föroreningar. Till gränsvärdena knyts hållbarhetskrav. Tillverkaren bör vara fri att välja de tekniska lösningar vid utformningen av avgasreningssystemen som han finner lämpliga för att uppfylla de uppställda kraven.

Systemet bör omfatta tre miljöklasser. En av miljöklasserna bör motsva­ra nu gällande svenska avgasreningskrav eller därmed jämförbara EG-krav. De övriga klasserna bör så långt som möjligt anpassas till strängare krav som är beslutade eller som planeras utomlands. Biltillverkaren bör ha rätt att få bilen avgasgodkänd i en viss miljöklass, om de krav som gäller för klassen är uppfyllda.

Bestämmelser om en miljöklassindelning av fordon bör införas i bilav­gaslagen i huvudsak enligt utredningens förslag. De gmndläggande före­skrifterna om de krav som skall vara uppfyllda i alla de tre miljöklasserna bör framgå av lagtexten. De närmare bestämmelserna om gränsvärden, provmetoder m.m. bör föras in i bilavgasförordningen.

En miljöklassindelning bör inte vara obligatorisk för andra fordonskate­gorier än personbilar, lastbilar och bussar. Om exempelvis krav på avgas­godkännande i framtiden införs för en ny typ av fordon som traktorer, arbetsmaskiner eller dylikt-är det inte givet att det är motiverat att tillämpa en miljöklassindelning av just den fordonstypen. Miljöklassyste­met bör inte heller omfatta tunga fordon med en totalvikt över 3 500 kg med bensinmotorer. Sådana fordon förekommer i dag i mycket begränsad omfattning på den svenska marknaden. De omfattas inte av de nya avgas­reningskrav som kommer att tillämpas fr.o.m. 1993 års modeller. En miljöklassindelning av de bensindrivna tunga fordonen kan dock på sikt bli aktuell, om försäljningen av dem skulle öka.

Den miljöklass som en bil tillhör bör framgå av bilregistret.

Miljöklass 3 bör motsvara de gällande svenska avgaskraven eller därmed jämförbara EG-krav och således omfatta fordon som är godtagbara från miljö- och hälsoskyddssynpunkt. I klass 2 bör ingå fordon som har väsent­ligt lägre utsläpp eller som uppfyller högre krav på avgasreningssystemens hållbarhet. Klass I bör reserveras för fordon som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande hållbarhet eller som är särskilt lämpade för användning i tätortstrafik.

Att begränsa bullerstörningar är en angelägen hälso- och miljöfråga, särskill i tätortsmiljön. Regeringen föreslår därför att särskilda bullerkrav skall kunna ställas på fordon i miljöklass 

I.

I det följande redovisas hur de olika miljöklasserna mera i detalj bör

avgränsas. De detaljerade bestämmelsema bör föras in i bilavgasförord­

ningen.

6

För närvarande är det i USA, särskilt i Kalifornien, som de mest långt- Prop. 1990/91; 156 gående kraven finns. Det är därför naturligt att miljöklassema utformas med de amerikanska bilavgasbestämmelsema som förebild. Beslut om skärpningar av avgasreningskraven är också på väg inom EG. En västeuro­peisk samverkan på bilavgasområdet är angelägen. En anpassning av krav­nivåerna i de olika miljöklasserna tiU kommande EG-regler bör därför ske där så är möjligt med bibehåUen miljöambition.

Inom EG diskuteras för närvarande skärpta avgaskrav för lätta och tunga fordon som skall införas år 1993. Vidare diskuteras ytterligare kravskärpningar kring år 1996.1 propositionen om en god livsmiljö anges att regeringen kommer att verka aktivt inom ramen för EES-processen för skärpta avgaskrav för personbilar, lätta lastbilar och bussar. Skärpningen skall ske snarast men senast år 1996 till den nivå som införs federalt i USA med början från 1994 års modeller. Regeringen bedömer att det finns goda utsikter att införa sådana krav tillsammans med övriga länder inom EFTA och EG senast år 1996.

För industrins utvecklingsarbete och framförhållning är det angeläget med tydliga signaler om innehållet i de avgasreningskrav som i framtiden skall gälla liksom tidtabellen för kravens införande. Miljöklass 2 för lätta och tunga fordon bör därför utformas så att den så nära som möjligt överenstämmer med de krav som kommer att införas senast år 1996. Det innebär att miljöklass 2 skall inrymma bilar som uppfyller EGs kommande krav 1996, om dessa krav från miljömässiga utgångspunkter motsvarar de som införs federalt i USA med början från 1994 års modeller. Genom en sådan anpassning till kommande EG-krav minskar risken för att bilindu­strins utvecklingsresurser splittras med sämre produkter som följd. Vid utformningen av kraven för miljöklass 1 är det också betydelsefullt att stor hänsyn tas till en framtida intemationeU samordning.

Beslut har dock ännu inte fattats inom EG i fråga om den detaljerade utformningen av de framtida, strängare avgasreningskrav som skall infö­ras kring år 1996 inom gemenskapen. Om dessa beslut inte fattas i tillräck­ligt god tid innan systemet med miljöklasser skall träda i kraft, kan det bli nödvändigt att inledningsvis utforma specifikationema i bilavgasförord­ningen för de olika miljöklasserna enbart med utgångspunkt i de ameri­kanska regler som redovisas i det följande. Så fort som beslut som innebär motsvarande krav på rening har fattats inom EG bör definitionema av miljöklassema kompletteras med de gränsvärden och provmetoder m. m. som kommer att tillämpas inom EG.

För personbilar och lätta lastbilar och bussar med en maximilast av högst

690 kg och en tolalvikt av högsl 3500 kg bör miljöklass I i stort motsvara

de krav som planeras i Kalifornien för 1993-95 års modeller. Det innebär

för personbilar ca 60% lägre utsläpp av kväveoxider och ca 35% lägre

utsläpp av kolväten än vad som för närvarande tillåts. Samtidigt bör

kraven på avgasreningens hållbarhet skärpas och särskilda krav ställas på

utsläppen vid kallköming, dvs. innan motorn har hunnit bli uppvärmd.

För att klara sådana krav behövs för bensindrivna bilar bättre katalysato­

rer och avancerade elektroniska styrsystem. Det kan t.ex. innebära en

ökad mängd ädelmelall i katalysatom och individuell bränsleinspmtning i

7

varje cylinder. För att klara kraven på låga utsläpp vid kallköming kan   Prop. 1990/91; 156 t.ex. system för förvärmning av katalysatom, dubbla katalysatorer eUer eluppvärmd syrgassensor behöva användas.

Kraven i miljöklass 2 bör motsvara de som införs federalt i USA med början från 1994 års modeller eller framtida EG-krav på motsvarande nivå, som sannolikt införs år 1996. Detta innebären kravskärpning beträf­fande kväveoxider med ca 60% jämfört med nuvarande svenska krav. Samma typer av tekniska lösningar krävs som för miljöklass I, dock av mindre avancerat slag. Särskilda krav ställs inte heller på utsläppen vid kallköming.

Miljöklass 3 bör motsvara gällande svenska avgasreningskrav eller där­med jämförbara EG-krav.

För lätta lastbilar och bussar med en maximilast över 690 kg och en totalviki av högst 3 500 kg bör miljöklass I och 2 bestämmas med utgångs­punkt från de skärpta federala amerikanska krav som nyligen har beslutats eller motsvarande EG-krav. Fordon i klass 1 bör uppfylla särskilt stränga krav när det gäller avgasreningens hållbarhet. De tekniska lösningar som erfordras för att uppfylla kraven och de utsläppsminskningar som uppnås motsvarar i stort sett vad som gäller för personbilama. Miljöklass 3 bör motsvara de svenska krav som tillämpas fr.o.m. 1992 års modeller eller jämförbara EG-krav.

För tunga fordon med en tolalvikt över 3 500 kg är det särskilt angeläget att minska miljöstömingama i tätorter. Miljöklass 1 bör därför anpassas till tätortsförhållanden. Kraven bör i stort motsvara den frivilliga norm för tätortsfordon som naturvårdsverket föreslår i Luft 90 (LETT 1-normen), och som innefattar särskilda krav i fråga om buller. Särskilda krav på buller från stiflastående fordon bör dock för närvarande inte ställas. Det innebär att kväveoxidutsläppen minskar med drygt 20%, kolväteutsläp­pen med ca 50% och partikelutsläppen med drygt 60%, jämfört med de svenska krav som kommer att gälla fr.o.m. 1993 års modeller. För de dieselmotorer som används i dessa fordon behövs andra tekniska lösning­ar än de som kan användas i de bensindrivna, lättare fordonen. Utsläppen kan minskas genom motortekniska åtgärder och användning av partikel­fällor eller oxiderande katalysatorer. Vidare måste åtgärder för buller­dämpning vidtas. De motortekniska åtgärdema kan innefatta elektroniska inspmtningssystem eller en ökning av inspmtningstrycket eller -hastighe­ten.

Kraven i miljöklass 2 bör för de tunga fordonen överensstämma med de amerikanska federala kraven fr.o.m. 1994 års modeller eller kommande EG-krav på motsvarande nivå. De tekniska lösningar som erfordras mot­svarar de som krävs i miljöklass I utom i fråga om de bullerdämpande åtgärdema. Miljöklass 3 bör motsvara de svenska avgasreningskrav som tillämpas fr. o. m. 1993 års modeller eller därmed jämförbara EG-krav.

I fråga om behovet av en särskild miljöklass för fordon med mycket låga

utsläpp, som elbilar och fordon som drivs med bränslen som inte är av

fossilt urspmng, bör följande överväganden göras. Regeringens förslag i

propositionen (1990/91:87) Näringspolitik för tillväxt innebär kraftfulla

satsningar på en ny, miljöanpassad fordonsteknik. Förslagen baseras på

°

överenskommelser meUan staten och storstadskommunerna. Det kan sär- Prop. 1990/91; 156 skilt nämnas att Göteborgs kommun uttryckt en ambition att skapa en garanterad marknad för I 000 elbilar i Göteborg år 1995. En satsning på kollektivtrafikfordon med avancerad teknik sker i Stockholms kommun. Vidare föreslår regeringen i den energipolitiska propositionen (prop. 1990/91:88) ett stöd tifl utvecklingsinsatser för motoralkoholdrivna for­don. Utformningen av de ekonomiska styrmedlen, som behandlas i nästa avsnitt, medför att elbilama hänförs till miljöklass I och därmed erhåUer en ekonomisk förmån. Något praktiskt behov av en särskild miljöklass för dessa fordon finns för närvarande inte mot den angivna bakgmnden. Teknikutvecklingen bör dock följas noggrant. Det kan inte uteslutas att miljöklassindelningen i framtiden kan behöva utökas.

3 Ekonomiska styrmedel

3.1 Allmänt

Regeringens förslag: Ekonomiska styrmedel införs för att påskynda intro­duktionen av fordon med goda miljöegenskaper. Stymingen skall ske genom att en skattedifferentiering till förmån för fordon i miljöklassema I och 2 införs. Nivån på skattedifferentieringen skall vara sådan att en utjämning kan ske av de extra kostnader som en förbättrad reningsutmst-ning medför. Systemet skall vara statsfinansiellt neutralt.

Utredningens förslag: Miljöavgiftsutredningen föreslog införande av ekonomiska styrmedel för fordon i olika miljöklasser genom ett system med avgifter och bidrag för fordon i de olika miljöklassema.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har förordat att ekonomis­ka styrmedel används för att stimulera introduktionen av bättre avgasre­ningssystem. Bilindustriföreningen framhåller att ekonomiska styrmedel är att föredra framför unika svenska lagkrav.

Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad som tidigare anförts skall nya personbilar, lastbilar och bussar av årsmodell 1993 och senare hänföras till endera av tre miljöklasser. Därvid svarar miljöklass 3 mot nuvarande avgaskrav, medan miljöklass 2 motsvarar högre krav och miljöklass I särskilt höga krav för fordon speciellt avsedda för tätorter. De närmare bestämmelsema om miljöklasser föreslås tas in i bilavgaslagen (1986:1386) och i tillämpningsföreskrifter därtill.

Det skall i princip ankomma på tillverkare och importörer att bestämma vilken av de tre miljöklassema som ett visst fordon skall certifieras för. Avsikten är dock att nya fordon i största möjliga utsträckning skall tillver­kas och utmstas så att de kan hänföras till någon av miljöklasserna I eller 2. För att åstadkomma detta bör som utredningen föreslagit ekonomiska styrmedel användas.

När det gäller utformningen av de ekonomiska styrmedlen bör gmnd­principema vara följande. Åtgärdema bör så långt möjligt anknyta till befintliga system för beskattning av fordon. Därigenom undviks att syste­met ger upphov till ökad administrativ belastning hos myndigheter och

skattskyldiga. Åtgärdema skall utformas så att det totala skattetrycket inte Prop. 1990/91:156 ändras. Det innebär att skattenivåema ändras så att skattesänkningar och skattehöjningar totalt sett går jämnt upp. Skattedifferentieringens storiek bör vara sådan att de merkostnader som uppstår för att tillverka och utmsta fordon för miljöklassema I eller 2 jämfört med miljöklassen 3 helt eller i väsentlig mån kan utjämnas. Därigenom bör det finnas goda fömt­sättningar för att fordon i miljöklassema I och 2 får en betydande mark­nad.

3.2 Personbilar samt lätta lastbilar och bussar

Regeringens förslag: Försäljningsskatten för personbilar i miljöklass 3 höjs med 2000 kr. Försäljningsskatten för personbilar i miljöklass I sänks med 4000 kr. För sådana lätta lastbilar och bussar som är försäljningsskatte­pliktiga görs motsvarande differentiering. För sådana lätta lastbilar som nu inte är försäljningsskattepliktiga införs en försäljningsskatt med 6000 kr. i miljöklass 3 och med 4 000 kr. i miljöklass 2. För eldrivna fordon skall försäljningsskatten beräknas som för fordon i miljöklass I.

Miljöavgiftsutredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med re­geringens förslag vad gäller nivån på de föreslagna styrmedlen.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte kommenterat styr­medlens utformning i detalj. Bilindustriföreningen anmärker att det inte kan vara rimligt att en tillverkare skall behöva betala en avgift för att han uppfyller gällande lagkrav. Industriförbundet anför liknande synpunkter. Motormännens riksförbund anser att styrmedlen måste utformas så att de blir skatteneutrala i förhållande till nuvarande beskattning.

Skälen för regeringens förslag: Ekonomiska styrmedel på trafikområdet har tidigare tillämpats för sådana personbilar av årsmodellema 1987 och 1988 som frivilligt utmstades med avgasreningsutmstning som uppfyllde de krav som gäller för 1989 och senare års modeller. För avgasrenade personbilar av 1987 och 1988 års modeller sattes skatten enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, LEM, ned med upp till 5 200 kr. Samtidigt höjdes skattens generella nivå för att kompensera intäktsbortfallet (prop. 1985/86:145, SkU 41, SFS 1986:260). Beloppet 5 200 kr. avsågs motsvara den extra kostnad som uppstod när en personbil försågs med katalysatorrening. Skattenedsättningen slopades fr. o. m. 1989 års bilmodeller, då sådan avgasrening blev obligatorisk.

Den nämnda skattenedsättningen för personbilar av årsmodell 1987 1988 fungerade väl. Andelen bilar som försågs med katalysator blev stor, och miljöeffekterna därför betydande. Regeringen anser därför att motsva­rande ekonomiska styrmedel även nu bör användas när det gäller person­bilarna.

En differentiering av försäljningsskatten bör således användas för att

påskynda introduktionen av bilar i miljöklasserna I och 2. Ändringama i

försäljningsskatten bör så långt möjligt vara intäktsmässigt neutrala. Kost­

naderna för en sänkning av skatten för vissa fordon bör motsvaras av

höjningar för fordon med sämre avgasrening. Vi förordar därvid att skat­

ten för personbilar i miljöklass 3 höjs, att skatten i miljöklass 2 är oföränd-

10

rad jämfört  med  nuvarande skattenivå,  medan försäljningsskatten i   Prop. 1990/91; 156 miljöklass I sänks. Skillnaderna i försäljningsskatt bör ungefärligen mot­svara skillnaderna i kostnader för den avgasreningsutmstning m. m. som bilar i de olika klasserna behöver.

För närvarande utgår försäljningsskatt enligt LEM med 6 kr. 40 öre per kg tjänstevikt. Det innebär att försäljningsskatten för den genomsnittliga personbilen, med tjänstevikt ca I 150 kg, är drygt 7000 kr. Om försälj­ningsskatten bör i övrigt nämnas att skatten vanligen erläggs av tillverka­ren eller registrerad importör, 5§ LEM, och skattskyldigheten inträder då vanligen när fordonet levereras till köpare, 7§ LEM. Riksskatteverket är beskattningsmyndighet. Särskilda regler finns om hur skatt skall betalas vid privatimport resp. icke yrkesmässig tillverkning i landet, 3 och 5§§ tredje stycket LEM.

För personbilar i miljöklass 3 bör skatten lämpligen höjas med 2000 kr., medan bilar i miljöklass 2 får oförändrad skatt. Därigenom torde ett tillräckligt incitament skapas för att fordon i största möjliga utsträckning skall kunna certifieras i denna avgasklass. För personbilar i miljöklass 1 bör skatten sänkas med 4000 kr., dvs. skatten för sådana bilar blir 6000 kr. lägre än för bilar i miljöklass 3. Effekterna av de föreslagna skillnadema i försäljningsskatt förstärks genom att mervärdeskatt tillkommer på belop­pen.

Fömtom för personbilar tas försäljningsskatt ut också för lätta lastbilar med skåpkarosseri och för lätta bussar. Detta gäller fordon med en to­talvikt om högst 3 500 kg. Skattesatsen är densamma som för personbilar­na. De ekonomiska styrmedlen för dessa lastbilar och bussar bör utformas på samma sätt som för personbilarna, dvs. som en förhöjd försäljnings­skatt med 2 000 kr. i miljöklass 3 och med en sänkning av försäljningsskat­ten i miljöklass I med 4000 kr.

För sådana lätta lastbilar (totalvikt högst 3 500 kg) som är försedda med flak tas för närvarande någon försäljningsskatt inte ut. En differentiering på samma sätt som för de andra lätta fordonen kan därför inte ske. Nivån på styrmedlen bör dock vara densamma. Detta uppnås bäst genom att försäljningsskatt tas ul för dessa fordon om de tillhör miljöklasserna 2 eller 3, samtidigt som fordon i miljöklass I förblir inte skattepliktiga. I miljö­klass 3 bör försäljningsskatten vara 6000 kr., medan den i miljöklass 2 bör vara 4000 kr. Som framgår i det följande bör det också införas styrmedel utformade på motsvarande sätt för tunga fordon. Vidare bör kilometer­skatten enligt vägtrafikskattelagen (1988:327) sänkas för att göra systemet intäktsmässigt neutralt.

Den föreslagna miljöklassindelningen enligt bilavgaslagstiftningen avser endast fordon med förbränningsmotor. Eldrivna fordon omfattas således inte. Skattedifferentieringen bör dock komma även elfordonen lill del. För eldrivna fordon bör således när det gäller försäljningsskatten skatten be­räknas efter reglerna för miljöklass 1. Det bör tilläggas att enligt 2 § andra stycket LEM redan gäller att försäljningsskatten för elfordon beräknas utan att batteri vikten inräknas. Elfordon är vidare sedan den I juni 1986 undantagna från kilometerskatt enligt vägtrafikskattelagen.

Förslagen föranleder ändringar i 2, 4 och 8 §§ LEM.

''

Regeringen bedömer att den föreslagna differentieringen av försäljnings-   Prop. 1990/91:156 skatten blir intäktsmässigt neutral vad avser de tre första årsmodellerna efter det att miljöklassystemet införs, dvs. för årsmodellerna 19931995. För senare årsmodeller måste frågan om de ekonomiska styrmedlen ånyo övervägas.

3.3 Tunga lastbilar och bussar

Regeringens förslag: För lastbilar och bussar med en totalvikt som översti­ger 3 500 kg och som tillhör någon av miljöklassema 2 eller 3 införs bestämmelser om försäljningsskatt. Detta skall dock endast gälla för såda­na fordon som är försedda med dieselmotorer. I miljöklass 2 utgör skatten 6000 kr. om fordonets total vikt är högst 7000 kg, och annars 20000 kr. I miljöklass 3 utgör skatten 20000 kr. om fordonets totalvikt är högst 7000 kg, och annars 65000 kr. De ökade skatteintäkterna används för en gene­rell sänkning av kilometerskatten för lastbilar och bussar.

Miljöavgiftsutredningens förslag: En avgift tas ut vid inköp av tunga fordon i miljöklass 3 på 10000 20000 kr. Ett bidrag ges vid inköp av tunga fordon i miljöklass I på 10000-50000 kr.

Remissinstanserna: Lantbmkarnas riksförbund anser att avgifter för fordon i miljöklass 3 inte bör tas ut inom utpräglade landsbygdsområden. Svenska lokaltrafikföreningen anser att en försäljningsskatt på fordon inte bara bör baseras på fordonens miljöpåverkan utan att också andra faktorer bör beaktas.

Skälen för regeringens förslag: Även för tunga lastbilar och bussar bör ekonomiska styrmedel användas för att främja introduktionen av fordon i miljöklasserna I och 2. Försäljningsskatt enligt LEM tas emellertid för närvarande inte ut för sådana lastbilar och bussar som har en totalvikt som överstiger 3 500 kg. Några tekniska hinder mot att införa försäljningsskatt även för dessa fordon finns dock inte, och detta torde vara det administra­tivt enklaste sättet att åstadkomma en styrning mot en ökad andel miljövänliga tyngre fordon.

En försäljningsskatt bör således införas för tunga lastbilar och bussar som tillhör miljöklassema 2 eller 3. Fordon i miljöklass 1 gynnas genom att alltjämt vara skattefria. Försäljningsskattens belopp i miljöklassema 2 och 3 bör avvägas så att en utjämning kan ske av kostnadema för att inköpa fordon i de olika miljöklassema. Av de bedömningar som gjorts av utredningen, och som sedan kompletterats av ytterligare beräkningar av naturvårdsverket, framgår att en skillnad bör göras i skattenivåer mellan fordon i totalviktsintervallet 3,5 till 7 ton och de tyngsta fordonen med totalvikt överstigande 7 ton.

För fordon med totalvikt över 3,5 ton men högst 7 ton bör försäljnings­skatten i miljöklass 3 bestämmas till 20000 kr. och i miljöklass 2 till 6000 kr.

För fordon med totalvikt över 7 ton bör försäljningsskatten i miljöklass 3 bestämmas till 65000 kr. och i miljöklass 2 till 20000 kr.

Ifrågavarande skattebelopp motsvarar den extra kostnad som tillverkare

eUer försäljare tar på sig för den extra avgasreningsutmstning m.m. som

12

erfordras för ett fordon i miljöklass I jämfört med fordon i miljöklasserna   Prop. 1990/91:156 2 och 3.

Enligt vad som tidigare anförts bör miljöklassindelningen inte omfatta tunga fordon som är bensindrivna. De nya reglerna om försäljningsskatt bör därför endast avse fordon som är försedda med dieselmotorer. En motor som i gmnden är konstmerad för dieseldrift kan ofta alternativt drivas med andra drivmedel, t.ex. andra oljeprodukter eller alkoholer, ibland efter smärre tekniska justeringar. Ett fordon med en sådan motor bör i fråga om miljöklassindelning och försäljningsskatt behandlas som dieselfordon oavsett vilket bränsle som faktiskt används i fordonet.

Försäljningsskatten för tunga fordon i miljöklasserna 2 och 3 bör tas ut på samma sätt som försäljningsskatten för personbilar och andra lätta fordon. Reglema har tidigare i korthet beskrivits. Förslagen föranleder ändringar i 4 och 8 §§ LEM. Med hänsyn till att ett relativt stort antal olika skattesatser skall gälla bör 8 § LEM lämpligen utformas så att skattesatser­na för personbilar, lastbilar och bussar anges i tabellform.

De nya reglerna om försäljningsskatt för tunga fordon kommer i viss mån att komplicera beskattningsförfarandet. Särskilt vid sådan bilimport där tullen skall ta ut skatten i samband med förtullningen kan vissa nya gränsdragningsproblem uppkomma. Det är fråga om privatimport efler annan import av enstaka fordon, och ibland torde därvid fullständiga uppgifter om fordonsvikter, miljöegenskaper m. m. saknas. Det bör i dessa fall åligga importören att tillhandahålla de uppgifter som erfordras för förtullningen. I vissa fall kan det bli nödvändigt att fatta ett preliminärt tulltaxeringsbeslut, som får korrigeras sedan uppgifter från registreringsbe­siktning erhållits.

Införandet av den föreslagna försäljningsskatten för tunga lastbilar och bussar, liksom försäljningsskatten för lätta flaklastbilar, kan sammantaget väntas öka intäkterna av försäljningsskatten med sammanlagt ca 600 milj. kr. under den första treårsperioden efler det att systemet införs. Bedöm­ningen av skatteintäkterna är dock något osäker, dels därför att den totala försäljningen av lastfordon varierar med bl.a. konjunktursvängningar, dels därför att andelen fordon i olika miljöklasser endast ungefärligen kan bedömas.

Skatteintäkterna bör användas för att generellt sänka beskattningen av buss- och lastbilstrafiken. Därigenom hälls skattetrycket oförändrat. Rege­ringen förordar därvid att kilometerskatten enligt vägtrafikskattelagen (1988:327) sänks med ett belopp som motsvarar 200 milj kr. per år. Detta motsvarar en sänkningav kilomelerskattesatserna med ca 10%. Sänkning­en bör avse lastbilar och bussar, utom de allra lättaste fordonen. Förslaget föranleder ändringar i bilaga 2 till vägtrafikskattelagen. Dessutom bör motsvarande justeringar av skattenivån göras i kilometerskatten för ut­ländska fordon, bilaga 2 till lagen (1988:328) om vägtrafikskalt på utländs­ka fordon. Av internationella hänsyn kan nämligen kilometerskatten för utländska fordon inte bestämmas till högre belopp än kilometerskatten för motsvarande svenska fordon.

På sikt kan det antas att andelen fordon i miljöklassema I och 2 ökar,

medan andelen fordon i miljöklass 3 minskar. Eftersom intäkterna från

13

försäljningsskatten då minskar, skulle nedsättningen av kilometerskatten Prop. 1990/91; 156 komma att bli otillräckligt finansierad. Mot denna bakgmnd är det nöd­vändigt att följa försäljningsutvecklingen, och vid behov vidta ändringar i regelsystemet. Kilometerskattesänkningen innebär att det totala skatte­trycket för ifrågavarande fordon inte ändras. Totalt sett innebär den ökade avgasreningsnivån på svenska fordon ändå en viss ökad ekonomisk belast­ning för trafik med svenskregistrerade tunga fordon. Den konkurrenssitua­tion som den svenska transportnäringen utsätts för genom den ökade internationaliseringen gör det viktigt att noga följa kostnadsutvecklingen. De svenska beskattningsreglema för särskilt den tunga fordonstrafiken kan därför komma att fordra en översyn när reglerna för en friare transport­marknad i Europa läggs fast. Regeringen avser att noga följa denna fråga.

4 Ikraftträdande

Regeringens förslag: Systemet med miljöklasser införs fr.o.m. 1993 års modeUer, och ändringama i bilavgaslagen träder i kraft den I januari 1992. De nya reglerna om försäljningsskatt träder i kraft den 1 juli 1992. För fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som 1992 års modell eller tidigare tillämpas de äldre bestämmelsema intill utgången av år 1992. Därefter beskattas fordon av dessa årsmodeller efter skatteregler­na för miljöklass 3. Nedsättningen av kilometerskatten för tyngre fordon bör gälla från den 1 januari 1993.

Skälen för regeringens forslag: Som angetts i propositionen om en god livsmiljö bör systemet med miljöklasser införas fr. o. m. 1993 års modeller. Ändringen i bilavgaslagen bör träda i kraft den I januari 1992. När det blir aktuellt att skärpa de gmndläggande kraven på avgasrening enligt 2§ bilavgaslagen för någon fordonskategori bör de krav som gäller för miljö­klass 1 och 2 omprövas. Därmed kvarstår incitamentet för tillverkama att sälja fordon med allt bättre miljöegenskaper.

Personbilar och andra lätta fordon av 1993 års modell börjar säljas på eftersommaren eller hösten 1992. För att de nya reglema om försäljnings­skatt i sin helhet skall kunna tillämpas på alla fordon från och med 1993 års modell bör därför ändringarna i LEM när det gäller denna årsmodell träda i kraft redan den I juli 1992.

1992 års modell, och även tidigare års modeller, kan emellertid säljas lång tid efter det att 1993 års modeller har introducerats. Detta kan bli särskilt tydligt när en ny eller höjd försäljningsskatt införs från och med 1993 års modeller. Det kan då framstå som förmånligt att även en längre tid framöver tiflhandahåfla fordon av 1992 års modeU. De nya bestämmel­serna om försäljningsskatt bör därför tillämpas generellt från den 1 januari 1993, oavsett vilken årsmodell ett fordon har. Därigenom motverkas att de nya reglerna försenar införandet av de nya årsmodellema. För årsmodeller tidigare än 1993 års modeller, där miljöklassindelning saknas, bör skatten tas ut efter skattesatserna i miljöklass 3.

De lägre kilometerskattesatsema bör också gälla från den I januari 1993,

och avse fordon oavsett årsmodell.

' 4

5 Upprättade lagförslag

pp- 

i990/9i: i56

I enlighet med det anförda har inom regeringskansliet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386),

2.

lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfor­don,

3.

lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327),

4.

lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon,

5.

lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343).

Lagförslagen I och 5 har upprättas inom miljödepartementet och lagför­slagen 2 4 inom finansdepartementet.

6 Specialmotivering

6.1 Förslaget till lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386)

2a§

Paragrafens försia stycke innehåller de gmndläggande bestämmelsema om miljöklassindelningen av fordon. En sådan indelning skall ske för person­bilar, lastbilar och bussar som omfattas av krav på avgasgodkännande. 1 fråga om tunga lastbilar och bussar (med en totalvikt över 3 500 kg) skall indelningen bara omfatta fordon med dieselmotorer. Ett fordon skall vid avgasgodkännande hänföras till den miljöklass som anges av tillverkaren, om bilen uppfyller utsläppskraven för den angivna miljöklassen. Pröv­ningsmyndigheten kan således inte hänföra fordonet till en bättre miljö­klass än den som motsvarar minimikraven på avgasrening (miljöklass 3) om inte detta uttryckligen begärs av tillverkaren. Av 2§ bilavgasförord­ningen (1987:586) framgår att avgasgodkännande meddelas för en motor­familj.

Enligt andra styckel skall miljöklass 3 avse fordon som uppfyller de minimikrav som följer av 2§ första stycket bilavgaslagen. Dessa krav framgår av bilavgasförordningen. Miljöklass 2 skall avse fordon som har väsentligt lägre utsläpp eller uppfyller högre krav i fråga om avgasrenings­systemens hållbarhet. Vad som avses med väsentligt lägre utsläpp kan variera för olika fordonskategorier. Det kan t.ex. vara tillräckligt att utsläppen av endast en förorening är väsentligt mindre än enligt minimi­kraven, för att ett fordon allmänt sett skall anses ha väsentligt lägre utsläpp. Miljöklass I skall omfatta fordon som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträffande hållbarhet eller som till följd av sina låga avgasut­släpp eller låga bulleremissioner är särskilt lämpade för användning i tät­ortstrafik. De gränsvärden för utsläpp m. m. som skall gälla för miljöklass I och 2 bör föras in i bilavgasförordningen. Något särskilt bemyndigande krävs inte för detta.

15

7§

Prop. 1990/91:156

Genom den ändrade lydelsen kommer det ansvar som tillverkaren har för att avgaskraven är uppfyllda att knytas tifl den miljöklass till vilken fordo­net har hänförts i samband med avgasgodkännandet. Detta innebär att tiflverkaren kan föreläggas att vidta rättelse, om det visar sig att fordonet inte uppfyller de krav som gäller för klassen. En annan konsekvens kan vara att avgasgodkännandet återkallas.

Bestämmelsema om miljöklasser innebär inte någon ändring när det gäller bilägarens skyldigheter att vidmakthåUa avgasreningens funktion. Bestämmelsema innebär inte heller att det i samband med kontrollbesikt-ning eller vid flygande inspektion kan utkrävas något ansvar av bilägaren för avgasreningens funktion utöver vad som följer av 2 § första stycket i lagen.

6.2   Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon

2

§

I det nya andra stycket definieras den miljöklassindelning, som sedan läggs till gmnd för beskattningsnivåema enligt 8§. Miljöklassindelningen gmn­das på reglema i 2a§ bilavgaslagen (1986:1386). Indelningen införs från och med 1993 års bilmodeUer. Av övergångsbeslämmelsema framgår dock att även äldre fordon, för vilka skatteplikt inträder den 1 januari 1993 eller senare, kommer att beskattas som om de tillhör miljöklass 3.

Av tredje stycket framgår att fordon som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skall beskattas enligt reglema för miljöklass 1. Dessa fordon omfattas inte av krav på avgasgodkännande enligt bilavgaslagstiftningen. Den förmånliga beskattningen gäller såväl för fordon som enbart framdrivs med elektricitet från batterier i fordonet, som för s.k. hybridfordon som omväxlande drivs från batteri och med annat drivmedel. För att regeln skall vara tillämplig krävs dock att fordo­net är inrättat för att åtminstone delvis möjliggöra ren batteridrift.

4

§

För bussar med en tolalvikt om högst 3 500 kg föreligger alltid skatteplikt.

För en tung buss, dvs. för en buss med en totalvikt överstigande 3 500 kg, skall försäljningsskatt tas ut enligt skattetabellen i 8§ om bussen hänförs till någon av miljöklassema 2 eller 3, under fömtsättning dessut­om att bussen är försedd med dieselmotor. Om en tung buss hänförs till miljöklass I utgår ingen skatt. Skatt utgår inte heller för en tung buss som är konstruerad för bensindrift.

För en lastbil med skåpkarosseri med en totalvikt om högst 3 500 kg föreligger alltid skatteplikt.

För en lastbil utan skåpkarosseri, dvs. med flak eller annan kaross, och

med en totalvikt om högst 3 500 kg, omfattar skatteplikten fordon i miljö­

klassema 2 och 3.

16

För en tung lastbil, dvs. för en lastbil med en totalvikt överstigande   Prop. 1990/91; 156 3 500 kg, föreligger oavsett karosseriutförande skatteplikt om lastbilen tiUhör någon av miljöklassema 2 eller 3, fömtsatt att lastbilen är konstm­erad för drift med dieselolja.

6.3 Förslaget till lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343)

Ändringen i 9§ innebär att skyldigheten att erlägga skrotningsavgift be­gränsas till de fordon som för närvarande är skattepliktiga enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Skyldighet att eriägga skrotningsavgift skall således inte föreligga för de fordon i miljöklassema 2 och 3 för vilka försäljningsskatt föreslås införd.

7 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår att riksdagen antar förslagen till

1.

lagom ändring i bilavgaslagen (1986:1386),

2.

lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfor­don,

3.

lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327),

4.

lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon,

5.

lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343).

17

2   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 156

Propositionens lagförslag

1  Förslag till

Lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386)

Härigenom föreskrivs i fråga om bilavgaslagen (1986:1386)

dels att 7§ skafl ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf 2a§, av följande lydelse.

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2a§

Bilar som omfattas av krav på av­gasgodkännande skad delas in i miljöklasser. I fråga om lastbilar och bussar med en tolalvikt över 3500 kilogram skall indelningen endasl omfatta bilar som är försed­da med dieselmotor. En bil hänförs i samband med avgasgodkännandet HU den miljöklass som anges av till­verkaren, om bilen uppfyller ut­släppskraven för den angivna miljöklassen.

Indelningen i miljöklasser skaU omfalta

a)

bilar som uppfyller de krav i fråga om utsläpp av avgaser och andra ämnen som avses i 2§ försia stycket (miljöklass 3),

b)

bilar som har väsentUgt lägre utsläpp eller uppfyller högre krav i fråga om avgasreningssystemens hållbarhet (miljöklass 2),

c)

bilar enligt b) som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträf­fande avgasreningssystemens håll­barhet eller som lill följd av låga utsläpp av avgaser och andra ämnen eller låga bulleremissioner är sär­skill lämpade för användning i tät­ortstrafik (miljöklass I).

Visar det sig beträffande avgas­godkända fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av 3§ inte uppfyfls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regering­en bestämmer förelägga tillverka­ren att vidta de åtgärder som be­hövs för att bristema skall avhjäl-

7

§

Visar det sig beträffande avgas­godkända fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av 3 § el­ler som gäller för den miljöklass som fordonen tillhör inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regeringen bestäm­mer förelägga tillverkaren att vidta

Nuvarande lydelse

Förestagen lydelse

Prop. 1990/91:156

Propositionens

pas. Föreläggandet får förenas med     de åtgärder som behövs för att bris-    lagförslag

vite.

tema skall avhjälpas. Föreläggan-

det får förenas med vite.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

2.

Bestämmelserna i 2 a § tillämpas på fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknas som 1993 eller senare års modell.

19

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon

Härigenom föreskrivs att 2, 4 och 8§§ lagen (1978:69) om försäljnings­skatt på motorfordon' skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Nuvarande lydelse

2f

Föreslagen lydelse

Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595). Med motorfordon avses i denna lag även sådana inkompletta fordon för vilka skatteplikt föreligger enligt 4§ andra stycket.

Med miljöklasserna 1, 2 eller 3 avses i denna lag de miljökla.sser som anges i 2a§ bilavgaslagen (1986:1386).

I fråga om fordon, som är inrät­tat för drift med elektricitet från batterier, skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för vik­ten av batterierna och de särskilda anordningar som fogar samman battericellema.

I fråga om fordon, som är inrät­tat för drift med elektricitet från batterier, skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för vik­ten av batterierna och de särskilda anordningar som fogar samman battericellema. Personbilar, last­bilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skall vid lillämpningen av denna lag hänföras tid miljöklass 1.

4

§

'

Försäljningsskatt utgår för

1.

personbil med en tjänstevikt av mer än 400 kilogram,

2.

buss med en totalvikt av högst 3 500 kilogram.

3. lastbil med skåpkarosseri och med en totalvikt av högst 3 500 ki­logram.

4. motorcykel,

om fordonet inte är eller inte har varil registrerat som fordon av an-

' Lagen omtryckt 1984: 159.  Senaste lydelse 1989:196. 3 Senaste lydelse 1989:1031.

Försäljningsskatt utgår för

1.

personbil med en tjänstevikt av mer än 400 kilogram,

2.

buss med en totalvikt av högst 3 500 kilogram saml övriga bussar om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs till miljöklass 2 eller 3,

3.

lastbil med skåpkarosseri och med en totalvikt av högst 3 500 ki­logram, övriga lastbilar med en to­lalvikt av högst 3500 kilogram om de hänförs till miljöklass 2 eller 3, samt lastbilar med en totalvikt som överstiger 3 500 kilogram, om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs lill miljöklass 2 eller 3,

4.

motorcykel,

om fordonet inte är eller inte har varit registrerat som fordon av an-

20

Föreslagen lydelse

givet slag eller har varit registrerat endast i förening med avställning. I fall som avses i 16§ tredje stycket skall skatt dock utgå även om for­donet är eller har varit registrerat.

Nuvarande lydelse

givet slag eller har varit registrerat endast i förening med avställning. I faU som avses i 16§ tredje stycket skall skatt dock utgå även om for­donet är eller har varit registrerat.

Skatteplikt enligt första stycket föreligger även vid införsel till landet av ett fordon som är isärmonterat eller annars inkomplett, om det kan antas att fordonet efter införseln skall iordningställas till ett fordon av skatte­pliktigt slag. Vad nu sagts gäller inte om fordonet förs in av den som har registrerats som importör enligt 6§ andra stycket.

sr

Nuvarande lydelse

Skatten utgår för personbil, buss och lastbil med 6 kronor och 40 öre per kilogram tjänstevikt. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att över­skjutande krontal bortfaller.

Skatten utgår för motorcykel med I 340 kronor om tjänstevikten inte överstiger 75 kilogram, med 1760 kronor om tjänstevikten är högre men inte överstiger 160 kilogram, med 2 700 kronor om tjänstevikten är högre än 160 kilogram men inte överstiger 210 kilogram, samt i annat fall med 4480 kronor.

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Föreslagen lydelse

Skatten utgår för skattepliktiga personbilar, bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller.

Fordonsslag

miljöklass 1

miljöklass 2

miljöklass 3

1. personbil

6 kronor 40

6 kronor 40

6 kronor 40

öre per kilo-

öre per kilo-

öre per kilo-

gram Ijänsie-

gram Ijänste-

gram Ijänsle-

vikl, minskal

vikl

vikl. ökat

med 4 000

med 2 000

kronor

kronor

2. buss

med en tolal-

6 kronor 40

6 kronor 40

6 kronor 40

vikt av högsl

öre per kilo-

öre per kilo-

öre per kilo-

3 500 kilo-

gram Ijänste-

gram Ijänsle-

gram Ijänsle-

gram

vikt. minskat

vikl

vikl, ökat

med 4 000

med 2 000

kronor

kronor

med en tolal-

_

6000

20000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 3 500

kilogram men

högst 7000

kilogram

med en total-

_

20000

65000

viki översti-

kronor

kronor

gatide 7000

kilogram

" Senaste lydelse 1989:1031.

21

Fordonsslag

miljöklass 1

miljöklass 2

miljöklass 3

Prop. 1990/91:156

3. laslbU tned skåpkarosseri tned en total­vikt av högsl 3 500 kilo­gram

6 kronor 40 öre per kilo­gram ijänsie-vikt, minskat med 4 000 kronor

6 kronor 40 öre per kilo­gram Ijänste-vikt

6 kronor 40 öre per kilo gram ijänsle-vikl, ökat med 2 000 kronor

Propositionens lagförslag

med en tolal­vikt översti­gande 3 500 kilogram men högst 7000 kilogram

6000 kronor

20000 kronor

med en total­vikt översti­gande 7000 kilogram

20000 kronor

65 000 kronor

4. lastbil ulan skåpkarosseri med en total­viki av högsl 3 500 kilo-

-

4000 kronor

6000 kronor

gram

med en tolal­vikt översti­gande 3 500 kilogram men högsl 7000 kilogram

6000 kronor

20000 kronor

med en tolal­vikt översti­gande 7000 kilogram

20000 kronor

65000 kronor

Skatten utgår för motorcykel med I 340 kronor om tjänstevikten inte överstiger 75 kilogram, med 1 760 kronor om tjänstevikten är högre men inte överstiger 160 kilogram, med 2 700 kronor om tjänstevikten är högre än 160 kilogram men inte överstiger 210 kilogram, samt i annat faU med 4 480 kronor.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.

2.

För fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som 1992 eller tidigare års modell tillämpas de äldre bestämmelsema till och med utgången av december 1992. Därefter skall sådana fordon vid tillämp­ningen av 8 § anses tillhöra miljöklass 3.

22

3 Förslag till

Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)

Härigenom föreskrivs att bilaga 2 tifl vägtrafikskattelagen (1988:327) skafl ha följande lydelse.

Bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1988:327)'

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Nuvarande lydelse

Kilometerskatt

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skatt, öre för 10 kilo­meter

grund belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo­gram över den lägsta vikten i klassen

1 Personbil

0-901-

900

165 183

0 18

2 Buss med tvä hjulaxlar

0-1601-

1600

170

172

0 1.60

med tre eller flera hjulaxlar

0-1601-

1600

170 171

0 1,10

3 Lastbil

3.1  med anordning för påhängsvagn med två hjulaxlar

0-1601-

1600

240 243

0 3.10

med tre eller flera hjulaxlar

0-1601-

1600

240 242

0 2.30

3.2 annan lastbil med två hjulaxlar

0-1601-

1600

170 173

0

2,50

med tre hjulaxlar

0-1601-

1600

170

172

0 1,60

med fyra eller flera hjulaxlar

0-1601-

1600

170 171

0 1,30

4 Släpvagnar med skatte­vikt över 3000 kilo­gram, som dras av ett kilometerskatteplik-tigt fordon, om det är fråga om

4.1  styraxel för på­hängsvagn med en hjulaxel

3001-

100

4,30

med två eller flera hjulaxlar

3001-

100

2,30

' Senaste lydelse 1989:1030.

23

Fordonsslag

Skattevikt,

Skatt, öre

kilogram

för 10 kilc meter

1-

grund

tilläggsbelopp

belopp

för varje helt hundratal kilo­gram över den lägsta vikten i klassen

4.2 annan släpvagn

med en hjulaxel

3001-

100

2,00

med två

3001-11000

100

0,70

hjulaxlar

11001-

156

2,90

med tre

3001-20000

100

0,80

hjulaxlar

20001-

236

3,40

med fyra

3001-20000

100

0,50

eller flera

20001-

185

1,80

hjulaxlar

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

24

Föreslagen lydelse 

Kilometerskatt

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skatt, öre för 10 kilc meter

)-

        4.* A  A i_r *.p

grund belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo­gram över den lägsta vikten i klassen

1  Personbil

0-     900 901-

165 183

0

18

2 Buss med två hjulaxlar

0-   1600 1601-

170 171

0 1,40

med tre eller flera hjulaxlar

0-   1600 1601-

170 171

0 0.90

3 Ustbil

3.1  med anordning för påhängsvagn med två hjulaxlar

0-   1600 1601-

240 243

0 2.60

med tre eller flera hjulaxlar

0-   1600 1601-

240

242

0 2.00

3.2 annan lastbil med två hjulaxlar

0-   1600 1601-

170

172

0

2.10

med tre hjulaxlar

0-   1600 1601-

170 171

0 1,40

med fyra ller flera hjulaxlar

0-   1600 1601-

170 171

0 1,10

4 Släpvagnar med skatte­vikt över 3000 kilo­gram, som dras av ett kilometerskatteplik-tigt fordon, om det är fråga om

4.1 styraxel för på­hängsvagn med en hjulaxel

3001-

100

4,30

med två eller flera hjulaxlar

3001-

100

2,30

4.2 annan släpvagn med en hjulaxel

3001-

100

2,00

med två hjulaxlar

3001-11000 11001-

100 156

0,70 2,90

med tre hjulaxlar

3001-20000 20001 -

100 236

0,80 3,40

med fyra eller flera hjulaxlar

3001-20000 20001-

100 185

0,50 1,80

Denna lag träder i kraft den I januari 1993.

25

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på Utländska fordon

Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon skall ha följande lydelse.

Bilaga 2 till lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon'

Nuvarande lydelse 

Kilometerskatt

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Fordonsslag

Totalvikt, kilogram

Skatt, kronor för 10 kilometer

1. Dieseldrivna lastbilar

1.1

med anordning för påhängs­vagn

1.2

Övriga

2. Dieseldrivna bussar

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

4.00 5.50 7,00

2,50 4,00 5,00

2,00 3,25 4,00

3. Släpvagnar kopplade till eller avsedda att kopplas till dieseldrivna last­bilar eller diesel­drivna bussar

3.1

Styraxel för pä-hängsvagn

3.2

Övriga

6001-

10001-15000 15001-20000 20001-

3,25

2,00 3,25 4,00

Senaste lydelse 1990:1152.

26

Föreslagen lydelse 

Kilometers katt

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Fordonsslag

Totalvikt, kilogram

Skatt, kronor för 10 kilometer

1. Dieseldrivna lastbilar

1.1          med anordning

för påhängs­

vagn

1.2   Övriga

2. Dieseldrivna bussar

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

3.60 4.90 6,30

2,20 3.60 4,50

1.80 2.90 3,60

3. Släpvagnar kopplade till eller avsedda att kopplas till dieseldrivna last­bilar eller diesel­drivna bussar

3.1

Styraxel för på­hängsvagn

3.2

Övriga

3,25

6001-

10001-15000

2,00

15001-20000

3,25

20001-

4,00

1.     Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.  De äldre bestämmelsema tillämpas dock fortfarande vid beskattning­

en av fordon som har förts in i landet före ikraftträdandet.

27

5 Förslag till

Lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343)

Härigenom föreskrivs att 9§ bilskrotningslagen (1975:343) skall ha föl­jande lydelse.

Prop. 1990/91:156

Propositionens

lagförslag

Nuvarande lydelse

Skrotningsavgift skall erläggas för personbil, buss och lastbil i de fall försäljningsskatt skall erläggas för sådant fordon enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Skrotningsavgift skall även erläggas i de fall försäljnings­skatt skall tas ut med stöd av be­stämmelserna i 4§ andra stycket nämnda lag.

9§'

Föreslagen lydelse

Skrotningsavgift skall eriäggas för personbil, buss med en totalvikt av högst 3500 kilogram och lastbil med skåpkarosseri och med en to­talvikt av högst 3 500 kilogram i de fall försäljningsskatt skall erläggas för sådant fordon enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Skrotningsavgift skall även erläggas i de fall försäljnings­skatt skall tas ut med stöd av be­stämmelsema i 4§ andra stycket nämnda lag.

Denna lag träder i kraft den I juli 1992.

Senaste lydelse 1989:198.

28

Bilagal   Prop. 1990/91:156

Sammanfattning av miljöavgiftsutredningens förslag på trafikområdet

Trafikområdet

Nya fordon placeras i en av tre miljöklasser. Miljöklassen bestäms av bl. a. fordonets utsläpp av kväveoxider, kolväten och koloxid. Miljöklass I innebär långtgående avgaskrav, bl.a. anpassade till tätortsförhållanden. Miljöklass 2 motsvarar för personbilar, lätta lastbilar och bussar de krav som för närvarande gäller i Kalifomien och för tunga fordon de krav som införs i USA fr. o. m. 1991 års modeller. Miljöklass 3 motsvarar de lagstad­gade minimikraven.

Ett miljöbidrag betalas för fordon i klass I för att gynna fordon som har särskilt låg miljöpåverkan. En miljöavgift tas ut för de fordon som tillhör miljöklass 3. Avgiften tas ut i samma ordning som försäljningsskatten på motorfordon. För miljöklass 2 utgår varken avgift eller bidrag. Miljöavgif­ten används för att finansiera miljöbidragen för fordon i klass 

I. 

Systemet införs fr.o.m. 1992 års modeller. För tunga lastbilar och bussar föreslås vissa övergångsregler för 1992 och 1993 års modeller.

Bidraget till eftermontering av bl.a. katalysatorer höjs till 4000 kr. per bil för personbilar av 1985 års modell och senare. Det höjda bidraget betalas ut under åren 1991 och 1992. Även skrotningspremien höjs under en tidsbegränsad period för bilar av 1975 eller tidigare års modeller.

En koldioxidavgift som motsvarar 25 öre per kg koldioxid läggs på bensinen. Samtidigt sänks punktskatten på bensin. Nettohöjningen blir 34 öre per liter. Mervärdeskatt tas ut på drivmedel. Sammantaget innebär kommitténs förslag en ny höjning av bensinpriset med ca 1,50 kr. per liter blyfri bensin. Kommittén föreslår att skatteskillnaden mellan blyad och blyfri bensin ökar från ca 20 öre per liter till ca 30 öre per liter (inkl. moms). Därmed blir höjningen ca 1,60 kr. per liter blyad bensin. För motorbrännolja (diesel) blir nettohöjningen på gmnd av koldioxidavgift och minskad energiskatt 18 öre per liter. Med mervärdeskatt på diesel blir höjningen ca 75 öre per liter.

Miljöskatten på inrikes flygtrafik höjs. Höjningen motsvarar en avgift på 25 öre per kg utsläppt koldioxid. Samma koldioxidavgift tas ut på motor­brännolja som används i spårbunden trafik.

Beskattningen av motorbrännolja differentieras mellan tre bränslekvali­teterstandardbränsle, normal lättdiesel och tätortsdiesel. För de två från miljösynpunkt bästa kvalitetema sänks skattesatsen.

Värdet vid inkomstbeskattningen av bilförmån höjs till 35 procent av nybilspriset för de tre senaste årsmodellema. Motsvarande höjning ge­nomförs för äldre bilar.

Kilometerskatten för dieseldrivna fordon höjs, så att dess miljödel ökar från motsvarande 15 kr. per kg kväveoxider till 25 kr. per kg. Det innebär en höjning av kilometerskatten med ca 10%.

Hushåll i norra glesbygden befrias från fordonsskatt. Frågan om for­

donsskatten bör slutligt avgöras i en samlad prövning av miljöavgiftsutred-

29

ningens och skatteutredningarnas förslag.

Bilaga 2

Utdrag ur miljöavgiftsutredningens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386)

Härigenom föreskrivs i fråga om bilavgaslagen (1986:1386)

dels att 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf 2 a§, av följande lydelse.

Prop. 1990/91:156

Utredningens

lagförslag

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 2a§

Motordrivna fordon som omfatlas av krav på avgasgodkännande skad delas in i miljöklasser. En av miljöklasserna skall avse fordon som uppfyller de krav på utsläpp av avgaser eller andra ämnen som an­ges i 2§ försia styckel. Övriga miljöklasser skall avse fordon som har väsentligt lägre utsläpp.

Närmare föreskrifter om indel­ningen i miljöklasser meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen besiämmer

Ea fordon hänförs i samband med avgasgodkännande HU den miljöklass som anges av tillverka­ren, om de krav beträffande utsläpp som gäller för klassen är uppfyllda.

Visar det sig beträflFande avgas­godkända fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av 3§ inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regering­en bestämmer förelägga tillverka­ren att vidta de åtgärder som be­hövs för att bristema skall avhjäl­pas. Föreläggandet får förenas med vite.

7

§

Visar det sig beträffande avgas­godkända fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som gäller för den miljöklass som fordo­nen tiUhör inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regeringen bestämmer föreläg­ga tillverkaren att vidta de åtgärder som behövs för att bristema skall avhjälpas. Föreläggandet får för­enas med vite.

1.

Denna lag träder i kraft den I januari 1991.

2.

De nya bestämmelsema tillämpas inte på fordon som vid registre­rings- eller typbesiktning betecknats som 1991 eller tidigare års modell.

30

Förslag till

Lag om miljöavgift på vissa motorfordon 

Härigenom föreskrivs följande.

1

§ Avgift (miljöavgift) skall betalas tiU staten enligt denna lag för vissa motorfordon.

2

§ Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595).

3

§ Miljöavgift tas ut för personbilar, lastbilar och bussar, om fordonet inte är eller inte har varit registrerat som fordon av angivet slag eller har varit registrerat endast i förening med avstäUning.

Avgift tas inte ut för

1.

fordon som uppfyller krav som gäller för en sådan miljöklass som avses i 2 a§ första stycket sista meningen bilavgaslagen (1986:1386),

2.

fordon som är konstmerade för en hastighet av högst 50 kilometer i timmen,

3.

fordon som tillhör staten och är tillverkade för militära ändamål,

4.

fordon som uteslutande används inom inhägnat jämvägs- eller fa­briksområde eller inhägnat tävlingsområde eller annat liknande inhägnat område.

4 § Miljöavgift tas ut med 2000 kronor för fordon med en totalvikt som

inte överstiger 3,5 ton, med 10000 kronor om totalvikten är högre men

inte överstiger 7 ton och med 20000 kronor i annat fall.

Regeringen får föreskriva att avgifter som tas ut enligt första stycket används för att lämna bidrag för nya fordon som tillhör sådan miljöklass som avses i 3§ andra stycket 

I. 

Som en fömtsättning för bidrag får föreskrivas att fordonen uppfyller strängare krav i fråga om buller än vad som följer av 9 a§ fordonskungörelsen (1972: 595).

5 § Bestämmelserna i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfor­

don med undantag av 4, 8 och 15§§ äger motsvarande tillämpning i fråga

om miljöavgift. Vidare finns bestämmelser om förfarandet vid uttag av

avgiften i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter.

Prop. 1990/91:156

Utredningens

lagförslag

1.

Denna lag träder i kraft den I januari 1991.

2.

Avgift tas inte ut för fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som 1991 eller tidigare års modell.

31

Bilaga 3   Prop. 1990/91; 156

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över miljöavgiftsutredningens delbetänkande (SOU 1989:83-84) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Energi och trafik

Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av trafiksäkerhetsver­ket, luftfartsverket, transportrådet, generaltullstyrelsen, riksskatteverket (RSV), statens industriverk (SIND), statskontoret, riksrevisionsverket (RRV), statens naturvårdsverk (SNV), koncessionsnämnden för miljö­skydd, statens energiverk, Svea hovrätt, kammarrätten i Stockholm, Sta­tens järnvägar (SJ), Banverket, vägverket, sjöfartsverket. Statens väg- och trafikinstitut. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), Styrelsen för teknisk utveckling (STU), boverket. Statens mät- och provstyrelse (MPR), näringsfrihetsombudsmannen (NO), statens pris- och konkurrensverk (SPK), Statens vattenfallsverk (Vattenfall), länsstyrelsen i Gävleborgs län, länsstyrelsen i Västerbottens län, Stockholms stad, Göteborgs kommun, Vilhelmina kommun, Svenska kommunförbundet. Landstingsförbundet, Svenska Naturskyddsföreningen, Sveriges Industriförbund, Lantbmkar­nas riksförbund (LRF), Svenska kraftverksföreningen (KVF), Tjänstemän­nens centralorganisation (TCO), Landsorganisationen i Sverige (LO), dele­gationen (ME 1989:01) för miljöprojekt västra Skåne, storstadstrafikkom-mittén (K 1988:01), utredningen (K 1988:04) rörande översyn av trans­portrådets verksamhet. Bilindustriföreningen, Företagens Uppgiflsläm­nardelegation (FUD), Grossistförbundet Svensk Handel, Linjeflyg, Mo­tormännens Riksförbund, Scandinavian Airlines System (SAS), Stor-Stockholms Energi AB (STOSEB), AB Svensk Bilprovning, Svenska Bio-energiföreningen, Svenska Busstrafikförbundet, Svenska Elverksförening­en, Svenska Gasföreningen, Svenska Lokaltrafikföreningen, Värmeverks­föreningen (VVF), Svenska Åkeriförbundet, Torvproducentföreningen, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO), Hyresgästemas Riksför­bund.

Synpunkter har vidare lämnats av Sveriges Fastighetsägareförbund, Sve­riges Lantbruksuniversitet, Sveriges geologiska undersökning (SGU), Stif­telsen Svensk Torvforskning, Sågverkens Råvamförening, Malmö Energi AB, Swede Gas AB, Sala-Heby Energi AB, Uddevalla Energi AB, Svensk Energi Utveckling AB, Bergvik Kemi AB, AB Avesta Energiverk, Sandvi­ken Energi AB, Västerås kommun, Jönköpings Energiverk AB, Sveriges Redareförening, Igelsta Oljelager AB, Norrlandshandelskamrarnas Trafik­politiska Råd (NTR), Sydgas, Kungsörs kommun. Svenska Trädbränsle-föreningen, Svenska Träskivor Service AB, Ångpanneföreningen Kolsek­tionen, Mellansvenska Biobränsle AB, Sveriges energiföreningars riksorga­nisation, universitetet i Uppsala, Skogsindustrierna Svensk Cellulosa och Pappersbmksföreningen, Trädgårdsnäringens Riksförbund, Råsjö Torv AB, Svenska gruvföreningen och Kemikontoret, Drefvikens Energi AB, HSBs Riksförbund, Sveriges Fastighetsägareförbund, Föreningen Sve-

32

riges Energirådgivare, Centmm för Ekologisk Teknik och Svenska Biogas-   Prop. 1990/91:156 föreningen, Kari[REDACTED_EFTERNAMN], Kraftsam, Härjedalens Mineral AB, Södertöms Fjärrvärme AB och Telge Energi AB, länsstyrelsen i Skaraborgs län. Svens­ka kommunförbundet-Norrbottens länsavdelning samt Uppsala Energi AB.

33

3   Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 156

Bilaga 4   Prop. 1990/91:156 Till lagrådet remitterade lagförslag

De till lagrådet remitterade lagförslagen

1 Förslag till

Lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386)

Härigenom föreskrivs i fråga om bilavgaslagen (1986:1386)

dels att 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf 2 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 2a§

Bilar som omfattas av krav på av­gasgodkännande skall delas in i miljöklasser. I fråga om lastbilar och bussar med en totalvikt över 3500 kg skall indelningen endast omfatta bilar som är försedda med dieselmotor. En bil hänförs i sam­band med avgasgodkännandet tiU den miljöklass som anges av tillver­karen, om bilen uppfyller utsläpps­kraven för den angivna miljöklas­sen.

Indelningen i miljöklasser skaU omfatta

a)

bilar som uppfyller de krav på utsläpp av avgaser och andra ämnen som avses i 2§ första stycket (miljöklass 3),

b)

bilar som har väsentligt lägre utsläpp eller uppfyller högre krav i fråga om avgasreningssystemens hållbarhet (miljöklass 2),

c)

bilar enligt b) som dessutom uppfyller särskilt höga krav beträf­fande avgasreningssystemens håll­barhet eller som tiU följd av låga utsläpp av avgaser och andra ämnen eller låga bulleremissioner är sär­skilt lämpade för användning i tät­ortstrafik (miljöklass 1).

Visar det sig beträflFande avgas­godkända fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av 3 § inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regering­en bestämmer förelägga tillverka­ren att vidta de åtgärder som be-

7

§

visar det sig beträifande avgas­godkända fordon av viss typ att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av 3§ el­ler som gäller för den miljöklass som fordonen tiUhör inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regeringen bestäm-

34

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:156

Till lagrådet

hövs för att bristema skall avhjäl-     mer förelägga tillverkaren att vidta    remitterade

pas. Föreläggandet får förenas med     de åtgärder som behövs för att bris-    laoforslae

vite.

tema skall avhjälpas. Föreläggan-

det får förenas med vite.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.

2.

Bestämmelsema i 2 a§ tillämpas på fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknas som 1993 eller senare års modell.

35

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon

Härigenom föreskrivs att 2, 4 och 8§§ lagen (1978:69) om försäljnings­skatt på motorfordon' skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91: Till lagrådet remitterade lagförslag

156

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2r

Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595). Med motorfordon avses i denna lag även sådana inkompletta fordon för vilka skatteplikt föreligger enligt 4§ andra stycket.

Med miljöklasserna 1, 2 eller 3 avses i denna lag de miljöklasser som anges i 2a§ bilavgaslagen (1986; 1386).

I fråga om fordon, som är inrät­tat för drift med elektricitet från batterier, skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för vik­ten av batteriema och de särskilda anordningar som fogar samman battericellema.

I fråga om fordon, som är inrät­tat för drift med elektricitet från batterier, skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för vik­ten av batteriema och de särskilda anordningar som fogar samman battericellema. Personbilar, last­bilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skaU vid tillämpningen av denna lag hänföras tiU miljöklass I.

4

§

'

Försäljningsskatt utgår för

1.

personbil med en tjänstevikt av mer än 400 kilogram,

2.

buss med en totalvikt av högst 3 500 kilogram.

3. lastbil med skåpkarosseri och med en totalvikt av högst 3 500 ki­logram.

4. motorcykel,

om fordonet inte är eller inte har

Försäljningsskatt utgår för

1.

personbil med en tjänstevikt av mer än 400 kilogram,

2.

buss med en total vikt av högst 3 500 kilogram samt övriga bussar om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs till miljöklass 2 eller 3,

3.

lastbil med skåpkarosseri och med en totalvikt av högst 3 500 ki­logram, övriga lastbilar med en to­talvikt av högst 3500 kilogram om de hänförs tdl miljöklass 2 eller 3, samt lastbilar med en tolalvikt som överstiger 3 500 kilogram, om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs HU miljöklass 2 eller 3,

4.

motorcykel,

om fordonet inte är eller inte har

' Lagen omtryckt 1984:159. 2 Senaste lydelse 1989:196. ' Senaste lydelse 1989:1031.

36

Nuvarande lydelse

varit registrerat som fordon av an­givet slag eller har varit registrerat endast i förening med avställning. I fall som avses i 16§ tredje stycket skall skatt dock utgå även om for­donet är eller har varit registrerat.

Föreslagen lydelse

varit registrerat som fordon av an­givet slag eller har varit registrerat endast i förening med avställning. I fall som avses i 16§ tredje stycket skall skatt dock utgå även om for­donet är eller har varit registrerat.

Prop. 1990/91:156 Till lagrådet remitterade lagförslag

Skatteplikt enligt första stycket föreligger även vid införsel till landet av ett fordon som är isärmonterat eller annars inkomplett, om det kan antas att fordonet efter införseln skall iordningställas till ett fordon av skatte­pliktigt slag. Vad nu sagts gäller inte om fordonet förs in av den som har registrerats som importör enligt 6 § andra stycket.

8§ Nuvarande lydelse

Skatten utgår för personbd, buss och lastbil med 6 kronor och 40 öre per kilogram tjänslevikt. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att över­skjutande krontal bortfaller.

Skatten utgår för motorcykel med 1 340 kronor om tjänstevikten inte överstiger 75 kilogram, med 1 760 kronor om tjänstevikten är högre men inte överstiger 160 kilogram, med 2 700 kronor om tjänstevikten är högre än 160 kilogram men inte överstiger 210 kilogram, samt i annat fall med 4 480 kronor.

Föreslagen lydebe

Skatten utgår för skattepliktiga personbilar, bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller.

Fordonsslag

miljöklass 1

miljöklass 2

miljöklass 3

1. personbil

6 kronor 40

6 kronor 40

6 kronor 40

öre per kilo-

öre per kilo-

öre per kilo-

gram tjänste-

gram tjänste-

gram tjänste-

vikt, minskat

vikt

vikt, ökat

med 4000

med 2000

kronor

kronor

2. buss

med en total-

6 kronor 40

6 kronor 40

i 6 kronor 40

vikt av högst

öre per kilo-

öre per kilo-

 öre per kilo-

3 500 kilo-

graffl.tjänste-

gram tjänste-

.gram tjänste-

gram

vikt, minskat

vikt

vikt, ökat

med 4000

med 2000

kronor

kronor

med en total-

_

6000

20000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 3 500

kilogram men

högst 7000

kilogram

med en total-

_

20000

65000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 7 000

kilogram

" Senaste lydelse 1989:1031.

37

Fordonsslag

miljöklass 1

miljöklass 2

miljöklass 3

3. lastbil med

skåpkarosseri

med en total-

6 kronor 40

6 kronor 40

6 kronor 40

vikt av högst

öre per kilo-

öre per kilo-

öre per kilo

3 500 kilo-

gram tjänste-

gram tjänste-

gram tjänste-

gram

vikt, minskat

vikt

vikt ökat med

med 4000

2000 kronor

kronor

med en total-

_ 

6000

20000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 3 500

kilogram men

högst 7000

kilogram

med en total-

_

20000

65000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 7000

kilogram

4. lastbil utan

skåpkarosseri

med en total-

_

4000

6000

vikt av högst

kronor

kronor

3 500 kilo-

gram

med en total-

_

6000

20000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 3 500

kilogram men

högst 7000

kilogram

med en total-

_

20000

65000

vikt översti-

kronor

kronor

gande 7000

kilogram

Prop. 1990/91:156 Till lagrådet remitterade lagförslag

Skatten utgår för motorcykel med 1 340 kronor om tjänstevikten inte överstiger 75 kilogram, med 1 760 kronor om tjänstevikten är högre men inte överstiger 160 kilogram, med 2 700 kronor om tjänstevikten är högre än 160 kilogram men inte överstiger 210 kilogram, samt i annat fafl med 4480 kronor.

1.    Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.

2.  För fordon som vid registrerings- eller lypbesiktning betecknats som

1992 efler tidigare års modell tillämpas de äldre bestämmelsema till och

med utgången av december 1992. Därefter skall sådana fordon vid tillämp­

ningen av 8 § anses tillhöra miljöklass 3.

38

3 Förslag till

Prop. 1990/91:156

Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)

remitterade

Härigenom föreskrivs aU bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1988:327)    lagförslag skall ha följande lydelse.

Bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1988:327)'

Nuvarande lydelse

Kilometerskatt

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skatt, öre för 10 kilc meter

)-

grund belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo­gram över den lägsta vikten i klassen

1  Personbil

0-901-

900

165 183

"o

18

2 Buss med två hjulaxlar

0-1601-

1600

170

172

0 1,60

med tre eiler flera hjulaxlar

0-1601-

1600

170 171

0 1,10

3 Lastbil 3.1 med anordning för påhängsvagn med tvä hjulaxlar

0-1601-

1600

240 243

0 3,10

med tre eller flera hjulaxlar

0-1601-

1600

240 242

0

2,30

3.2 annan lastbil med två hjulaxlar

0-1601-

1600

170 173

0

2,50

med tre hjulaxlar

0-1601-

1600

170

172

0 1,60

med fyra ller flera hjulaxlar

0-1601-

1600

170 171

0 1.30

4 Släpvagnar med skatte­vikt över 3 000 kilo­gram, som dras av ett kilometerskatteplik-tigt fordon, om det är fråga om

4.1 styraxel för på­hängsvagn med en hjulaxel

3001-

100

4,30

med två eller flera hjulaxlar

3001-

100

2,30

Senaste lydelse 1989:1030.

39

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skatt, öre för 10 kilo­meter.

Prop. 1990/91:156 Till lagrådet remitterade

grund belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo-

lagförslag

gram över den lägsta vikten i klassen

4.2 annan släpvagn med en hjulaxel

3001-

100

2,00

med två hjulaxlar

3001-11000 11001-

100 156

0,70 2,90

med tre hjulaxlar

3001-20000 20001 -

100 236

0,80 3,40

med fyra eller flera hjulaxlar

3001-20000 20001-

100 185

0,50 1,80

40

Föreslagen lydelse Kilometers katt

Prop. 1990/91:156 Till lagrådet remitterade

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skatt, öre för 10 kilo­meter

lagförslag

grund belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo­gram över den lägsta vikten i klassen

1 Personbil

0-    900 901-

165 183

0 18

2 Buss med två hjulaxlar

0-  1600 1601-

170 171

0 1.40

med tre eller flera hjulaxlar

0-   1600 1601-

170 171

0 0,90

3 Ustbil 3.1 med anordning för påhängs vagn med två hjulaxlar

0-  1600 1601-

240 243

0 2,60

med tre eller flera hjulaxlar

0-  1600 1601-

240

242

0

2,00

3.2 annan lastbil med två hjulaxlar

0-  1600 1601-

170

172

0 2,10

med tre hjulaxlar

0-  1600 1601-

170 171

0 1,40

med fyra eller flera hjulaxlar

0-  1600 1601-

170 171

0 1,10

4 Släpvagnar med skatte­vikt över 3000 kilo­gram, som dras av ett kilometerskatteplik-tigt fordon, om det är fråga om

4.1  styraxel för på­hängsvagn med en hjulaxel

3001-

100

!  4,30

med två eller flera hjulaxlar

3001-

100

2,30

4.2 annan släpvagn med en hjulaxel

3001-

100

2,00

med två hjulaxlar

3001-11000 IIOOI-

100 156

0,70 2,90

med tre hjulaxlar

3001-20000 20001-

100 236

0,80 3,40

med fyra eller flera hjulaxlar

3001-20000 20001-

100 185

0,50 1,80

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

41

4 Förslag till

Prop. 1990/91:156

Lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på

remitterade

utländska fordon

Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till lagen (1988:328) om vägtrafikskaU på utländska fordon skall ha följande lydelse.

Bilaga 2 till lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon'

Nuvarande lydelse Kilometerskatt

Fordonsslag

Totalvikt, kilogram

Skatt, kronor för 10 kilometer

1. Dieseldrivna lastbilar I. I med anordning för påhängs­vagn

1.2 Övriga

2. Dieseldrivna bussar

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

4,00 5,50 7,00

2,50 4,00 5,00

2.00 3,25 4,00

Släpvagnar kopplade till eller avsedda att kopplas till dieseldrivna last­bilar eller diesel­drivna bussar

3.1

Styraxel för på­hängsvagn

3.2

Övriga

6001-

10001-15000 15001-20000 20001-

3,25

2,00 3,25 4,00

' Senaste lydelse 1990:1152.

42

Föreslagen lydelse Kilometerskatt

Fordonsslag

Totalvikt, kilogram

Skatt, kronor för 10 kilometer

Prop. 1990/91:156 Till lagrådet remitterade lagförslag

Dieseldrivna lastbilar

1.1          med anordning

för påhängs­

vagn

1.2   Övriga

2. Dieseldrivna bussar

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

6001-10000 10001-15000 15001-

3.60 4.90 6,30

2,20 3,60 4,50

1,80 2,90 3.60

Släpvagnar kopplade till eller avsedda att kopplas till dieseldrivna last­bilar eller diesel­drivna bussar

3.1

Styraxel för på­hängsvagn

3.2

Övriga

3,25

6001-

10001-15000

2,00

15001-20000

3,25

20001-

4,00

1.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1993.

2.

De äldre bestämmelsema tillämpas dock fortfarande vid beskattning­en av fordon som har förts in i landet före ikraftträdandet.

43

Bilaga 5   Prop. 1990/91:156

Lagrådet

Utdrag ur protokoU vid sammanträde 1991-02-28

Närvarande: f d. regeringsrådet Bengt O. Hamdahl, regeringsrådet Bertil Wemer, justitierådet Ulf Gad.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 21 febmari 1991 har rege­ringen på hemställan av statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386), m.m.

Förslagen har inför lagrådet föredragits av kanslirådet Lennart Hamberg och kammarrättsassessom Per[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

44

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 mars 1991

Prop. 1990/91:156

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden S. An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om lagstiftning om miljö­klasser för nya fordon, m. m.

Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till riksdagen om lagstiftning om miljöklasser för nya fordon, m. m. i enlighet med bilagan till detta protokoll. Propositionen har utarbetats inom regeringskansliet enligt följande:

Avsnitt 1 Avsnitt 2 Avsnitten 3-5 Avsnitt 6.1 Avsnitt 6.2 Avsniu 6.3 Avsnitt 7

Finansdepartementet

Miljödepartementet

Finansdepartementet

Miljödepartementet

Finansdepartementet

Miljödepartementet

Finansdepartementet

Ur protokollet: Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

45

Innehållsförteckning

Prop. 1990/91:156

Propositionens huvudsakliga innehåfl........................ 

I

1

Inledning......................................................... 

.... 

3

2

Miljöklasser...................................................... 

.... 

3

2.1

Bakgmnd   .................................................. 

3

2.2

Miljöklassindelningen   ................................... 

5

3 Ekonomiska styrmedel........................................ 

.... 

9

3.1

Allmänt   ..................................................... 

.... 

9

3.2

Personbilar samt lätta lastbilar och bussar.......... 

10

3.3

Tunga lastbilar och bussar.............................. 

12

4

Ikraftträdande  ................................................ 

.. 

14

5

Upprättade lagförslag......................................... 

15

6

Specialmotivering   ........................................... 

15

6.1

Förslaget till lag om ändring i bilavgaslagen (1986:1386)   ...

15

6.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljnings­skatt på motorfordon    

16

6.3

Förslaget tifl lagom ändring i bilskrotningslagen (1975:343)

17

7 Ärendet till riksdagen......................................... 

.. 

17

Propositionens lagförslag....................................... 

18

1.

lagom ändringi bilavgaslagen (1986:1386).............. 

.. 

18

2.

lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfor­don       

20

3.

lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327).... 

.. 

23

4.

lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon            

26

5.

lag om ändring i bilskrotningslagen (1975:343)........ 

.. 

28

Bilaga I        Sammanfattning av miljöavgiftsutredningens förslag på

trafikområdet........................................ 

.. 

29

Bilaga 2       Utdrag ur miljöavgiftsutredningens lagförslag  

30

Bilaga 3        Förteckning över remissinstanser   ....... 

.. 

32

Bilaga 4       De till lagrådet remitterade lagförslagen   ...... 

34

Bilaga 5        Lagrådets yttrande   ......................... 

44

Utdrag ur regeringsprotokollet 1991-03-14

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1991                                                                                                               46