Regeringens proposition

2000/01:30

Inkomstskatteregler vid ändrad skattskyldighet till

mervärdesskatt

Prop.

2000/01:30

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 19 oktober 2000

Lena Hjelm-Wallén

 Bosse[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen föranleds av de nya mervärdesskattereglerna beträffande

frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler (prop.

1999/2000:82). Genom den lagstiftningen infördes bl.a. ändrade regler

beträffande jämkning resp. avdrag i efterhand för den ingående

mervärdesskatt som belöper sig på utgifter för ny-, till- eller

ombyggnad. I denna proposition föreslås uttryckliga regler för hur det

jämkade eller retroaktivt avdragna mervärdesskattebeloppet skall

hanteras vid inkomstbeskattningen. Som huvudregel skall gälla att

avskrivningsunderlaget justeras med beloppet.

Innehållsförteckning

Fel! Bokmärket är inte definierat.

2 Författningsförslag 4

2.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229) 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:502) om ändring

i inkomstskattelagen (1999:1229) 7

3 Ärendet och dess beredning 9

4 Översiktlig beskrivning av de mervärdesskatterättsliga reglerna 9

5 Inkomstskatteregler med anledning av ändrade

mervärdesskatterättsliga regler för fastighetsuthyrning 10

6 Författningskommentar 14

6.1 Förslaget till lag om ändring av inkomstskattelagen

(1999:1229) 14

6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:502) om

ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) 16

Bilaga 1 Promemorians lagförslag 17

Bilaga 2 Remissinstanser 20

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 21

Bilaga 4 Lagrådets yttrande 24

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 oktober 2000 25

1

2 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2. lag om ändring i lagen (2000:502) om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229).

3

4 Författningsförslag

4.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att 42 kap. 2 § skall ha följande lydelse,

dels att nuvarande 19 kap. 14 § skall betecknas 14 a §,

dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 18 kap. 17 a c §§

och 19 kap. 14 §, samt närmast före 18 kap. 17 a § en ny rubrik av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 kap.

Justering för ändrad mervärdes-

skatt

17 a §

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har jämkat

avdrag för ingående skatt enligt

8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§

mervärdesskattelagen

(1994:200), gäller

bestämmelserna i andra och

tredje styckena till den del det

jämkade beloppet avser mervär-

desskatt på sådana utgifter som

ingår i anskaffningsvärdet för

inventarier.

Om den skattskyldige gör av-

drag för värdeminskning enligt

den räkenskapsenliga avskriv-

ningsmetoden, skall

avskrivningsunderlaget enligt

13 § justeras med det belopp

som gäller enligt god

redovisningssed. Vid beräkning

enligt 17 § skall anskaff-

ningsvärdet justeras med

motsvarande belopp.

Om den skattskyldige gör av-

drag för värdeminskning enligt

restvärdesmetoden, skall

avskrivningsunderlaget enligt

13 § justeras med summan av

jämkningsbeloppen för den

återstående korrigeringstiden.

17 b §

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag vid

redovisningen av

mervärdesskatt har dragit av

ingående skatt enligt 9 kap. 8 §

mervärdesskattelagen

(1994:200), skall avskrivnings-

underlaget enligt 13 §

respektive anskaffningsvärdet

enligt 17 § minskas med det

avdragna beloppet till den del

detta avser mervärdesskatt på

sådana utgifter som ingår i

anskaffningsvärdet för in-

ventarier.

17 c §

Om justering enligt 17 a eller

b §§ medför att

avskrivningsunderlaget enligt

13 § blir negativt, skall detta

anses vara noll. Ett belopp som

motsvarar det negativa beloppet

skall i stället tas upp som intäkt.

19 kap.

14 §

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har jämkat

avdrag för ingående skatt enligt

8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§

mervärdesskattelagen

(1994:200), skall

anskaffningsvärdet justeras med

summan av jämkningsbeloppen

för den återstående korri-

geringstiden till den del jämk-

ningen avser mervärdesskatt på

sådana utgifter som ingår i an-

skaffningsvärdet för en

byggnad.

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag vid

redovisningen av

mervärdesskatt har dragit av

ingående skatt enligt 9 kap. 8 §

mervärdesskattelagen, skall

anskaffningsvärdet minskas med

det avdragna beloppet till den

del avdraget avser

mervärdesskatt på sådana

utgifter som ingår i an-

skaffningsvärdet för en

byggnad.

42 kap.

2 §

I inkomstslaget kapital tillämpas bestämmelserna i inkomstslaget

näringsverksamhet om

 mervärdesskatt i 15 kap. 6 §

och 16 kap. 16 §,

 mervärdesskatt i 15 kap. 6 §,

16 kap. 16 § och 19 kap. 14 §,

 utgifter för representation i 16 kap. 2 §,

 utländsk skatt i 16 kap. 18 och 19 §§,

 förvärv av tillgångar till underpris i 23 kap. 11 §, och

 återföring av avdrag för avsättning till ersättningsfond och särskilt

tillägg i 31 kap. 21 och 22 §§.

________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

4.2

4.3 Förslag till lag om ändring i lagen

(2000:502) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 15 kap. 6 § och 16 kap. 16 § i

inkomstskattelagen (1999:1229) i stället för deras lydelse enligt lagen

(2000:502) om ändring av nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 kap.

6 §

Vad som motsvarar utgående

skatt enligt mervärdesskattelagen

(1994:200) skall inte tas upp. I 16

kap. 16 § finns bestämmelser om

avdrag för det fall att skatten ändå

har tagits upp.

Vad som motsvarar utgående

skatt enligt mervärdesskattelagen

(1994:200) skall inte tas upp. I 16

kap. 16 § finns bestämmelser om

avdrag för det fall att skatten ändå

har tagits upp samt för det fall

denna sätts ned.

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag vid

redovisningen av

mervärdesskatt har dragit av

ingående skatt enligt 9 kap. 8 §

mervärdesskattelagen, skall

beloppet tas upp till den del de

utgifter som avdraget avser har

dragits av omedelbart vid taxe-

ringen.

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag vid

redovisningen av

mervärdesskatt har dragit av

ingående skatt på grund av

jämkning enligt 8 a kap. eller 9

kap. 9 13 §§ mervärdesskattela-

gen, skall summan av jämknings-

beloppen för den återstående

korrigeringstiden tas upp till

den del jämkningen avser

mervärdesskatt på sådana

utgifter som har dragits av

omedelbart vid taxeringen.

16 kap.

16 §

Sådan ingående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) som

medför rätt till avdrag enligt 8 kap. eller återbetalning enligt 10 kap.

nämnda lag får inte dras av.

Mervärdesskatt skall dras av om

skatten avser utgående skatt som i

strid med 15 kap. 6 § har tagits

upp som intäkt och som har beta-

lats in till staten. Om denna mer-

värdesskatt sätts ned skall motsva-

rande del av avdraget återföras.

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag vid

redovisningen av

mervärdesskatt har återfört

ingående skatt på grund av

jämkning enligt 8 a kap. eller 9

kap. 9 13 §§ mervärdesskatte-

lagen, skall summan av jämk-

ningsbeloppen för den

återstående korrigeringstiden

dras av till den del jämkningen

avser mervärdesskatt på sådana

utgifter som har dragits av

omedelbart vid taxeringen.

Mervärdesskatt skall dras av om

skatten avser utgående skatt som i

strid med 15 kap. 6 § första

stycket har tagits upp som intäkt

och som har betalats in till staten.

Om denna mervärdesskatt sätts

ned skall motsvarande del av

avdraget återföras.

5

6 Ärendet och dess beredning

Våren 2000 infördes nya mervärdesskatteregler beträffande frivillig

skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler (prop.

1999/2000:82, bet. 1999/2000: SkU21, rskr. 1999/2000:245, SFS

2000:500). Genom lagstiftningen infördes bland annat ändrade regler

för jämkning av den ingående mervärdesskatt som belöper sig på utgifter

för ny-, till- eller ombyggnad. I och med den nya lagstiftningen kan

antalet jämkningsfall komma att öka och det finns därför anledning att

uttryckligen reglera hur situationen skall hanteras vid

inkomstbeskattningen. I den utredning som låg till grund för de nya

reglerna (Mervärdesskatt Frivillig skattskyldighet, SOU 1999:47)

berördes inte frågan. Den uppmärksammades först i ett ganska sent

skede av regeringens beredningsarbete och det fanns då inte tillräcklig

tid att bereda frågan. Regeringen uttalade därför i propositionen (s. 122)

att den avsåg att återkomma med förslag om korrigeringar av

inkomstbeskattningen. Som ett resultat av detta har en promemoria

upprättats inom Finansdepartementet (Inkomstskatteregler med

anledning av ändrade mervärdesskatterättsliga regler för

fastighetsuthyrning, Fi2000/2461). Promemorians lagförslag finns i

bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av

remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Regeringen tar

nu upp de förslag som lades fram i promemorian.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 28 september 2000 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande

finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.

7 Översiktlig beskrivning av de

mervärdesskatterättsliga reglerna

Reglerna, som nu finns i 8 a kap. mervärdesskattelagen (1994:200, ML)

kan mycket översiktligt beskrivas enligt följande.

Jämkningen avser investeringsvaror vilket motsvarar det som

inkomstskatterättsligt klassificeras som byggnad och i viss mån

inventarier. Även utgifter som den skattskyldige har kostnadsfört

omedelbart (det utvidgade reparationsbegreppet eller reparation av

inventarier) omfattas av jämkningsreglerna.

Jämkningsskyldighet föreligger när en investeringsvara som har

använts i en skattepliktig verksamhet börjar användas för ändamål som

inte medför avdragsrätt och när en ändring sker i motsatt riktning.

Jämkning skall också ske när en investeringsvara överlåts.

Jämkningen skall ske under en viss korrigeringstid som för byggnader

är tio år fr.o.m. året för ny-, till- eller ombyggnaden och för inventarier

fem år. Vid ändrad användning skall avdraget för ingående skatt jämkas

varje räkenskapsår under återstoden av korrigeringstiden och vid

försäljning skall hela beloppet jämkas omedelbart.

Enligt 9 kap. 8 § ML får en fastighetsägare rätt till retroaktivt avdrag

för ingående skatt avseende ny-, till- eller ombyggnad om han först efter

det att en uthyrning påbörjas efter avslutade byggnadsåtgärder medges

frivillig skattskyldighet.

8 Inkomstskatteregler med anledning av

ändrade mervärdesskatterättsliga regler för

fastighetsuthyrning

Regeringens förslag: Särskilda skatteregler införs beträffande

mervärdesskatt som jämkas eller dras av i efterhand. Om det jämkade

eller avdragna mervärdesskattebeloppet avser utgifter som har ökat

anskaffningsvärdet på inventarier eller byggnader skall avskrivnings-

underlaget justeras. Om beloppet avser utgifter som har dragits av

omedelbart vid inkomstbeskattningen skall beloppet omedelbart dras

av alternativt tas upp.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Med ett undantag tillstyrker samtliga

remissinstanser som har yttrat sig förslaget eller lämnar det utan

erinran. Några anför vissa lagtekniska synpunkter. Bokföringsnämnden

ifrågasätter om ändringarna behövs samt efterlyser en genomgång av

gällande rätt.

Bakgrund: Både jämkningsreglerna och reglerna om retroaktiv

avdragsrätt fanns före vårens lagstiftning om än med något annat

innehåll. Det finns emellertid inga uttryckliga regler för hur situationen

skall behandlas inkomstskatterättsligt. Av 16 kap. 16 § inkomst-

skattelagen (1999:1229, IL) framgår att sådan ingående skatt som dras

av enligt 8 kap. mervärdesskattelagen eller återbetalas enligt 10 kap.

nämnda lag inte får dras av. Motsatsvis gäller att mervärdesskatt som

inte dras av vid mervärdesbeskattningen får dras av vid inkomst-

beskattningen. Om det belopp som inte får dras av vid mervärdes-

beskattningen avser byggnader eller inventarier gäller att beloppet inte

kan dras av omedelbart utan måste aktiveras som en del i anskaff-

ningsvärdet. Med anledning av att antalet jämkningsfall kan komma att

öka på grund av den nya lagen bör det införas uttryckliga regler för hur

situationen skall behandlas inkomstskatterättsligt. Denna uppfattning

delas också av samtliga remissinstanser som har yttrat sig i frågan utom

Bokföringsnämnden.

Skälen för regeringens förslag: Som allmän princip gäller att den

ingående mervärdesskatt som inte kan dras av i mervärdesskattesystemet

skall dras av i inkomstskattesystemet som vilken driftskostnad som

helst eller som en del av värdeminskningsavdragen. Det som frågan

främst gäller är när avdraget skall göras. I promemorian anfördes att det

jämkade beloppet i princip skulle kunna hanteras på fyra olika sätt vid

inkomstbeskattningen:

1. Omedelbart avdrag resp. återföring till beskattning.

2. Anskaffningsvärdet justeras med det nominella beloppet av de totala

jämkningarna.

3. Anskaffningsvärdet justeras med nuvärdet av de totala jämkningarna.

4. Anskaffningsvärdet justeras årligen med det belopp som jämkas för

det året.

Vidare anfördes att enligt huvudregeln skall inkomst av

näringsverksamhet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder (14 kap.

2 § IL). Resultatet skall beräknas enligt god redovisningssed om inte

annat är särskilt föreskrivet i lag. Det råder alltså ett starkt samband

mellan redovisning och beskattning och man brukar tala om det område

där det råder samband som det "kopplade området". På motsvarande sätt

brukar det område där det inte råder samband kallas för det "icke

kopplade området". Fastigheter som inte utgör lagertillgång tillhör det

icke kopplade området. Inventarier tillhör det kopplade området om den

skattskyldige yrkar avdrag för värdeminskning enligt den räkenskaps-

enliga avskrivningsmetoden.

Det faktum att beskattningen sker enligt bokföringsmässiga grunder

innebär att betalningstidpunkten saknar betydelse när det skattemässiga

resultatet skall fastställas. Det skattemässiga resultatet bestäms i stället

med beaktande av olika balansposter såsom lager, pågående arbeten,

fordringar och skulder (14 kap. 3 § IL).

De nya mervärdesskattereglerna innebär att jämkningen kan komma att

ske under en så lång period som tio år. Det totala belopp som kommer

att jämkas fastställs emellertid redan samma år som den ändrade

användningen sker men betalningen fördelas alltså ut under den

återstående korrigeringstiden. Eftersom betalningstidpunkten inte spelar

någon roll vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet anfördes i

promemorian att metoden enligt punkt 4 ovan (årlig justering av

avskrivningsunderlaget) inte borde väljas. Förutom att det skulle strida

mot principerna för inkomstberäkningen anfördes att en sådan årlig

justering skulle bli tämligen komplicerad att hantera. Denna uppfattning

delas av de remissinstanser som uttalat sig i frågan. Även regeringen

ansluter sig till uppfattningen att årlig justering inte bör göras.

I promemorian hävdades vidare att inte heller metoden enligt punkt 1

ovan (omedelbart avdrag resp. återföring till beskattning) stämmer

överens med beräkning enligt bokföringsmässiga grunder och att

metoden därför i princip inte borde väljas. Dock påpekades ett speciellt

fall då metoden trots allt borde väljas nämligen när jämkning blir

aktuellt beträffande utgifter som har dragits av omedelbart som

reparationskostnad. I dessa fall synes det mest ändamålsenliga vara att

det jämkade beloppet dras av resp. återförs till beskattning omedelbart.

Regeringen delar denna bedömning.

Den metod som enligt promemorian bäst stämmer överens med

beräkning enligt bokföringsmässiga grunder är att justera

avskrivningsunderlaget med det totala jämkningsbeloppet samma år som

användningen ändras. Med undantag för utgifter som dragits av som

reparationskostnader rekommenderades att detta skulle vara

huvudregeln. Regeringen delar denna bedömning.

Ett komplicerande inslag som uppmärksammades var emellertid att

betalningen av det totala jämkningsbeloppet kan komma att spridas ut

under en mycket lång tid (upp till tio år). Det är därför möjligt att

företaget inte kan bokföra hela det nominella beloppet som fordran eller

skuld utan endast nuvärdet av beloppet. I Redovisningsrådets

rekommendation RR 3 Redovisning av fordringar och skulder med

hänsyn till räntevillkor och dold räntekompensation behandlas frågan om

hur redovisning skall ske av fordringar och skulder med dold

räntekompensation när tillgångar säljs. Mycket översiktligt innebär

rekommendationen att om kredittiden överstiger ett år så skall en

nuvärdeberäkning ske. Rekommendationen behandlar uttryckligen inte

det generella problemet om värdering av fordringar och skulder till

diskonterat värde (avseende exempelvis latenta skatteskulder). Det kan

dock inte uteslutas att god redovisningssed kommer att innebära att en

fordran eller skuld på grund av jämkning inte skall redovisas till sitt

nominella belopp utan till nuvärdet. I så fall kommer säkerligen

anskaffningsvärdet på tillgången att redovisas på samma sätt.

Eftersom frågan om den redovisningsmässiga behandlingen är oklar

föreslogs i promemorian att lagstiftningen borde utformas på följande

sätt. För icke kopplade poster skall anskaffningsvärdet justeras med det

nominella beloppet av jämkningen (metod 2) och för kopplade poster

skall det belopp som enligt god redovisningssed skall påverka

anskaffningsvärdet användas (metod 2 eller 3 beroende på god

redovisningssed).

Lösningen beträffande kopplade poster har kritiserats av några

remissinstanser som vill ha en uttrycklig regel om att justering skall

göras med det nominella beloppet (metod 2). Nuvärdeberäkning anses

medföra ett komplicerande inslag.

Regeringen har förståelse för att nuvärdeberäkning av beloppen samt

årlig justering av nuvärdet kan uppfattas som en komplicerad metod, i

synnerhet för småföretag. Den föreslagna lösningen innebär emellertid

inte att det är klart att nuvärdeberäkning skall ske. Det blir endast fallet

om det följer av god redovisningssed.

För att man skall få använda den räkenskapsenliga avskrivnings-

metoden på inventarier krävs att man gör samma avskrivning i räken-

skaperna och i deklarationen. Om lagregeln utformas på så sätt att

beloppen alltid skall redovisas till sitt nominella värde skulle detta

kunna leda till att företagen inte skulle kunna använda den

räkenskapsenliga avskrivningsmetoden (nämligen om god

redovisningssed utvecklas på så sätt att det är klart att nuvärdeberäkning

skall göras). Ett sådant resultat är naturligtvis inte önskvärt. En lösning

enligt en sådan modell skulle därför förutsätta en frikoppling mellan

redovisning och beskattning. Den frågan ligger emellertid utanför ramen

för det här lagstiftningsärendet varför en lösning som förutsätter fortsatt

koppling bör väljas. Promemorians förslag bör därför genomföras.

Regeringen förutsätter att Bokföringsnämnden eller någon annan

normgivare följer utvecklingen på området och vid behov utfärdar regler

om hur redovisningen skall gå till.

Den här föreslagna regleringen överensstämmer sannolikt med vad

som är gällande rätt och förslaget bedöms därför inte få några offentlig-

finansiella effekter. Som nämnts ovan finns det ändå skäl att uttryckligen

reglera frågan.

Lagregleringen föreslås ske genom att reglerna om justering av

anskaffningsvärden tas in i nya paragrafer i de kapitel som behandlar

inventarier resp. byggnader (18 kap. 17 a c §§ resp. 19 kap. 14 §). Reg-

lerna om vad som skall tas upp resp. dras av omedelbart placeras i

15 kap. 6 § resp. 16 kap. 16 §. Nuvarande 19 kap. 14 § bör i fortsätt-

ningen betecknas 14 a §. Vidare tas i 42 kap. 2 § in en hänvisning även

till 19 kap. 14 §.

9

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till lag om ändring av inkomstskattelagen

(1999:1229)

Sifferexempel

Som utgångspunkt för att förklara lagbestämmelserna kan följande

sifferexempel användas:

En fastighet byggs om år 1 för 800 000 kr plus mervärdesskatt på 200 000

kr (ursprungsbeloppet enligt terminologin i ML). Om verksamheten är

skattepliktig enligt ML till 50 % skall 100 000 kr dras av i mervär-

desskattesystemet och det inkomstskatterättsliga avskrivningsunderlaget

uppgår till (800 000 + 100 000 =) 900 000 kr. Om skatteplikten enligt ML

ändras år 4 till 40 % skall jämkning enligt ML ske med

 kr per år (jämkningsbeloppet) i sju år.

Summan av jämkningsbeloppen som den skattskyldige skall betala under

den återstående korrigeringstiden är alltså 14 000 kr. Om skattskyldigheten

enligt ML ändras år 7 till 70 % skall jämkning enligt ML ske med

 kr per år (jämkningsbeloppet) i fyra år.

Summan av jämkningsbeloppen som den skattskyldige skall få tillbaka under

den återstående korrigeringstiden är alltså 16 000 kr.

18 kap. 17 a §

Paragrafen föreskriver hur mervärdesskatt på sådana utgifter som har

ökat anskaffningsvärdet på inventarier skall behandlas. Av första stycket

framgår att bestämmelserna skall tillämpas när mervärdesskatten jämkas

enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§ mervärdesskattelagen (1994:200,

ML). Riksskatteverket har tagit upp frågan om avsikten är att jämkning

som görs av konkursbo skall påverka konkursgäldenärens beskattning.

För att markera att så inte är fallet föreskrivs att paragrafen skall

tillämpas om den skattskyldige har jämkat. Eftersom ett handelsbolag är

skattskyldigt till mervärdesskatt men inte till inkomstskatt föreskrivs att

paragrafen även skall tillämpas om ett svenskt handelsbolag har jämkat.

I andra stycket finns de bestämmelser som skall tillämpas om den

skattskyldige gör avdrag för värdeminskning enligt den räkenskapsenliga

avskrivningsmetoden. För inventarier är korrigeringstiden vanligtvis fem

år. Om man bortser från detta och trots allt använder siffrorna i

exemplet ovan får man följande resultat. Vid beräkning av avskrivning

enligt huvudregeln (18 kap. 13 §) skall avskrivningsunderlaget ökas med

100 000 kr år 1. År 4 skall avskrivningsunderlaget ökas med det belopp

som gäller enligt god redovisningssed (dvs. 14 000 kr eller nuvärdet av

detta belopp). År 7 skall avskrivningsunderlaget minskas med det belopp

som gäller enligt god redovisningssed (dvs. 16 000 kr eller nuvärdet av

detta belopp). Vid beräkning av avskrivning enligt kompletteringsregeln

(18 kap. 17 §) skall anskaffningsvärdet justeras med samma belopp. I

och med att justeringen avser anskaffningsvärdet kommer det belopp

med vilket justering sker att behandlas som en del av den ursprungliga

utgiften och skrivas av på samma tid som denna.

Som Riksskatteverket har påpekat överensstämmer inte alltid

fastighetsbegreppen vid inkomst- resp. mervärdesbeskattningen. Som

exempel anges att en ventilationsanläggning kan hanteras som fastighet

vid mervärdesbeskattningen, men som inventarier vid inkomstbeskatt-

ningen. I dessa fall föreligger jämkningsskyldighet under 10 år trots att

tillgången kan skrivas av inkomstskatterättsligt på 5 år. I exemplet

kommer därför den jämkning som görs år 7 att avse en tillgång som kan

ha skrivits av vid inkomstbeskattningen. Bestämmelsen innebär att vid

beräkning enligt huvudregeln skall avskrivningsunderlaget för detta år

minskas med 16 000 kr (eller nuvärdet av detta belopp). Vid beräkning

enligt kompletteringsregeln skall utgiften som det jämkade beloppet

hänför sig till anses anskaffad år 1 och behöver därmed inte tas med vid

beräkningen.

Bestämmelsen i tredje stycket skall tillämpas om den skattskyldige

gör avdrag för värdeminskning enligt restvärdesmetoden. År 1 skall

avskrivningsunderlaget ökas med 100 000 kr, år 4 skall det ökas med

14 000 kr och år 7 minskas med 16 000 kr.

18 kap. 17 b §

Även denna paragraf föreskriver hur mervärdesskatt på sådana utgifter

som har ökat anskaffningsvärdet på inventarier skall behandlas. Här är

det endast fråga om sådana inventarier som vid mervärdesbeskattningen

anses vara fastighet, men vid inkomstbeskattningen hanteras som

inventarier (se kommentaren till 18 kap. 17 a §). I paragrafen regleras

situationen att den skattskyldige har gjort avdrag för ingående skatt

enligt 9 kap. 8 § ML (avdrag i efterhand). I detta fall kommer det inte att

bli aktuellt med nuvärdeberäkning och bestämmelsen innebär att avskriv-

ningsunderlaget enligt 13 § resp. anskaffningsvärdet enligt 17 § skall

minskas med det avdragna beloppet.

18 kap. 17 c §

Enligt bestämmelserna i 17 a och b §§ skall avskrivningsunderlaget

minskas när jämkningen medför att den skattskyldige får tillbaka

mervärdesskatt. Utan någon specialbestämmelse skulle det kunna

inträffa att en sådan justering medför att avskrivningsunderlaget blir

negativt. För att undvika en sådan situation tas i den här paragrafen in en

bestämmelse med innebörden att avskrivningsunderlaget i dessa fall

skall anses vara noll. Ett belopp som motsvarar det negativa beloppet

skall i stället tas upp som intäkt. Om avskrivningsunderlaget år 7 (i

exemplet ovan) före justeringen uppgår till 10 000 kr innebär

bestämmelsen att avskrivningsunderlaget sätts ned till noll samtidigt

som 6 000 kr tas upp som intäkt (om ingen nuvärdeberäkning sker).

19 kap. 14 §

Paragrafen föreskriver hur jämkad eller i efterhand avdragen

mervärdesskatt på sådana utgifter som har ökat anskaffningsvärdet på en

byggnad skall behandlas.

I första stycket finns bestämmelser som skall tillämpas när

mervärdesskatten jämkas enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§ ML. Med

siffrorna i exemplet ovan skall anskaffningsvärdet år 1 ökas med

100 000 kr, år 4 skall det ökas med 14 000 kr och år 7 minskas med

16 000 kr.

Bestämmelsen i andra stycket skall tillämpas om den skattskyldige

har gjort avdrag för ingående mervärdesskatt enligt 9 kap. 8 § ML

(avdrag i efterhand) och innebär att anskaffningsvärdet skall minskas

med det avdragna beloppet.

42 kap. 2 §

Ändringen innebär att den första strecksatsen kompletteras med en

hänvisning till 19 kap. 14 §. Därigenom är det klart att justering även

skall göras av anskaffningsutgiften när tillgången säljs.

10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:502) om

ändring av inkomstskattelagen (1999:1229)

15 kap. 6 §

Ändringen i första stycket syftar på bestämmelsen i det nya tredje

stycket i 16 kap. 16 § (det som tidigare var andra stycket).

De nya andra och tredje styckena reglerar hur jämkad eller i efterhand

avdragen mervärdesskatt på sådana utgifter som har dragits av

omedelbart vid taxeringen (som en reparationskostnad) skall behandlas.

Beträffande jämkningsfallen behandlas enbart den situationen att den

skattskyldige får göra avdrag för ingående skatt vid mervärdesbeskatt-

ningen (dvs. den skattskyldige får tillbaka pengar). När den skattskyldige

skall återföra ingående skatt vid jämkning (dvs. betala ytterligare pengar)

skall 16 kap. 16 § andra stycket tillämpas.

Bestämmelsen i andra stycket reglerar situationen att den

skattskyldige har gjort avdrag för ingående mervärdesskatt enligt 9 kap.

8 § ML (avdrag i efterhand). Det belopp som den skattskyldige får

tillbaka skall tas upp som skattepliktig intäkt.

I tredje stycket regleras situationen att mervärdesskatten har jämkats

enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§ ML och den skattskyldige får göra

avdrag vid jämkningen. Summan av jämkningsbeloppen skall tas upp.

Med siffrorna i exemplet ovan skall 100 000 kr dras av år 1 och år 7

skall 16 000 kr tas upp.

16 kap. 16 §

Det nya andra stycket reglerar hur jämkad mervärdesskatt på sådana

utgifter som har dragits av omedelbart vid taxeringen (som en

reparationskostnad) skall behandlas när den skattskyldige måste återföra

ingående skatt vid jämkningen. Summan av jämkningsbeloppen skall dras

av. Med siffrorna i exemplet ovan skall 100 000 kr dras av år 1 och år 4

skall 14 000 kr dras av.

Ändringen i tredje stycket (det som tidigare var andra stycket) innebär

bara att hänvisningen till 15 kap. 6 § görs till första stycket.

Promemorians lagförslag

Förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att 18 kap 12 § och 19 kap. 15 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 kap. 16 a §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 kap.

16 a §

Om avdrag för ingående

mervärdesskatt har jämkats

enligt 8 a eller 9 kap.

mervärdesskattelagen

(1994:200), gäller

bestämmelserna i andra och

tredje styckena.

Om jämkningen avser

kostnader som har dragits av vid

inkomstbeskattningen, skall

summan av jämkningsbeloppen

under den återstående

korrigeringstiden dras av eller

tas upp.

Om jämkningen avser

inventarier och den skattskyldige

gör avdrag för värdeminskning

enligt den räkenskapsenliga

avskrivningsmetoden, skall

anskaffningsvärdet justeras med

det belopp som gäller enligt god

redovisningssed. I övriga fall

skall anskaffningsvärdet justeras

med summan av

jämkningsbeloppen under den

återstående korrigeringstiden.

 18 kap.

12 §

Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärdet för inventarier finns

när det gäller

 justering av avdrag för

ingående mervärdesskatt i 15

kap. 6 § och 16 kap. 16 a §,

 uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §,

 underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §,

 näringsbidrag i 29 kap. 6 §,

 ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §,

 kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 och 20 §§,

 verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 § och

 förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i

53 kap. 10 och 11 §§.

19 kap.

15 §

Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärdet för byggnader finns

när det gäller

 justering av avdrag för

ingående mervärdesskatt i 15

kap. 6 § och 16 kap. 16 a §

 uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §,

 underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §,

 näringsbidrag i 29 kap. 6 §,

 ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §,

 kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §,

 verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 § och

 förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i

53 kap. 10 och 11 §§.

________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Förslag till lag (2000:500) om ändring i lag om ändring av

inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 15 kap. 6 § och 16 kap. 16 § i lag

(2000:500) om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 kap

6 §

Vad som motsvarar utgående skatt enligt mervärdesskattelagen

(1994:200) skall inte tas upp. I 16 kap. 16 § finns bestämmelser om

avdrag för det fall att skatten ändå har tagits upp.

Om ingående mervärdesskatt

har dragits av enligt 9 kap. 8 §

mervärdesskattelagen

(1994:200), skall beloppet tas

upp om de utgifter som avdraget

avser har dragits av vid

inkomstbeskattningen. Om

utgifterna ingår i

anskaffningsvärdet på

inventarier eller byggnad, skall

anskaffningsvärdet minskas med

beloppet. I 16 kap. 16 a § finns

bestämmelser om när ingående

mervärdesskatt som har jämkats

skall tas upp.

16 kap

16 §

Sådan ingående skatt enligt

mervärdesskattelagen (1994:200)

som medför rätt till avdrag enligt 8

kap. eller återbetalning enligt 10

kap. nämnda lag får inte dras av.

Sådan ingående skatt enligt

mervärdesskattelagen (1994:200)

som medför rätt till avdrag enligt 8

kap. eller återbetalning enligt 10

kap. nämnda lag får inte dras av om

inte annat följer av 16 a §.

Mervärdesskatt skall dras av om skatten avser utgående skatt som i

strid med 15 kap. 6 § har tagits upp som intäkt och som har betalats in

till staten. Om denna mervärdesskatt sätts ned skall motsvarande del av

avdraget återföras.

________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

0

Remissinstanser

Efter remiss har yttranden över promemorian Inkomstskatteregler med

anledning av ändrade mervärdesskatterättsliga regler för

fastighetsuthyrning (Fi2000/2461) inkommit från Riksskatteverket,

Göta Hovrätt, Kammarrätten i Göteborg, Bokföringsnämnden,

Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Närings- och

teknikutvecklingsverket, Juridiska fakulteten vid Stockholms universitet,

Sveriges Byggindustrier, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR,

HSB Riksförbund, Lantbrukarnas Riksförbund, Näringslivets nämnd för

regelgranskning, Svenska Arbetsgivareföreningen, Svenska

Bankföreningen, Sveriges allmännyttiga bostadsföretag (SABO),

Sveriges Fastighetsägareförbund, Sveriges Försäkringsförbund, Sveriges

Industriförbund, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF.

Handelshögskolan i Stockholm, Kooperativa förbundet,

Landsorganisationen i Sverige, Sveriges advokatsamfund och

Tjänstemännens centralorganisation har beretts tillfälle att yttra sig men

meddelat att man avstår från att avge yttrande.

Yttrande har också inkommit från Stockholms handelskammare.

Svenska Bankföreningen, Sveriges Försäkringsförbund, Sveriges

Industriförbund och Stockholms handelskammare har åberopat yttrande

från Näringslivets skattedelegation.

Riksskatteverket har bifogat yttranden från Skattemyndigheten i

Stockholm, Skattemyndigheten i Göteborg, Skattemyndigheten i Malmö

och Skattemyndigheten i Linköping.

0

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)

dels att nuvarande 19 kap. 14 § skall betecknas 14 a §,

dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 18 kap. 17 a

c §§ och 19 kap. 14 § samt närmast före 18 kap. 17 a § en ny rubrik av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 kap.

Justering för ändrad

mervärdesskatt

17 a §

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har jämkat

avdrag för ingående skatt enligt

8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§

mervärdesskattelagen

(1994:200), gäller

bestämmelserna i andra och

tredje styckena om det jämkade

beloppet avser mervärdesskatt

på sådana utgifter som ingår i

anskaffningsvärdet för

inventarier.

Om den skattskyldige gör

avdrag för värdeminskning

enligt den räkenskapsenliga

avskrivningsmetoden, skall

avskrivningsunderlaget enligt

13 § justeras med det belopp

som gäller enligt god

redovisningssed. Vid beräkning

enligt 17 § skall

anskaffningsvärdet justeras med

motsvarande belopp.

Om den skattskyldige gör

avdrag för värdeminskning

enligt restvärdesmetoden, skall

avskrivningsunderlaget enligt

13 § justeras med summan av

jämkningsbeloppen för den

återstående korrigeringstiden.

 17 b §

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har dragit

av ingående skatt enligt 9 kap. 8

§ mervärdesskattelagen

(1994:200), skall

avskrivningsunderlaget enligt

13 § respektive

anskaffningsvärdet enligt 17 §

minskas med det avdragna

beloppet om det avser

mervärdesskatt på sådana

utgifter som ingår i

anskaffningsvärdet för

inventarier.

 17 c §

Om justering enligt 17 a b

§§ medför att

avskrivningsunderlaget enligt

13 § blir negativt skall det anses

vara noll. Det negativa beloppet

skall i stället tas upp.

19 kap.

 14 §

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har jämkat

avdrag för ingående skatt enligt

8 a kap. eller 9 kap. 9 13 §§

mervärdesskattelagen

(1994:200), skall

anskaffningsvärdet justeras med

summan av jämkningsbeloppen

för den återstående

korrigeringstiden om

jämkningen avser

mervärdesskatt på sådana

utgifter som ingår i

anskaffningsvärdet på en

byggnad.

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har dragit

av ingående skatt enligt 9 kap. 8

§ mervärdesskattelagen, skall

anskaffningsvärdet minskas med

det avdragna beloppet om

avdraget avser mervärdesskatt

på sådana utgifter som ingår i

anskaffningsvärdet för en

byggnad.

________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:502) om ändring i

inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 15 kap. 6 § och 16 kap. 16 § i

inkomstskattelagen (1999:1229) istället för dess lydelse enligt lagen

(2000:502) om ändring av nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 kap.

6 §

Vad som motsvarar utgående skatt enligt mervärdesskattelagen

(1994:200) skall inte tas upp. I 16 kap. 16 § finns bestämmelser om

avdrag för det fall att skatten ändå har tagits upp.

Om den skattskyldige eller ett

svenskt handelsbolag har dragit

av ingående skatt enligt 9 kap. 8

§ mervärdesskattelagen, skall

beloppet tas upp om de utgifter

som avdraget avser har dragits

av omedelbart vid taxeringen.

Om den skattskyldige har

jämkat avdrag för ingående

skatt enligt 8 a kap. eller 9 kap.

9 13 §§ mervärdesskattelagen,

skall summan av

jämkningsbeloppen för den

återstående korrigeringstiden

tas upp eller dras av om

jämkningen avser

mervärdesskatt på sådana

utgifter som har dragits av

omedelbart vid taxeringen.

16 kap.

16 §

Sådan ingående skatt enligt

mervärdesskattelagen (1994:200)

som medför rätt till avdrag enligt

8 kap. eller återbetalning enligt 10

kap. nämnda lag får inte dras av.

Mervärdesskatt skall dras av om

skatten avser utgående skatt som i

strid med 15 kap. 6 § har tagits

upp som intäkt och som har

betalats in till staten. Om denna

mervärdesskatt sätts ned skall

motsvarande del av avdraget

återföras.

Sådan ingående skatt enligt

mervärdesskattelagen (1994:200)

som medför rätt till avdrag enligt

8 kap. eller återbetalning enligt 10

kap. nämnda lag får inte dras av om

inte annat följer av 15 kap. 6 §

tredje stycket.

Mervärdesskatt skall dras av om

skatten avser utgående skatt som i

strid med 15 kap. 6 § första

stycket har tagits upp som intäkt

och som har betalats in till staten.

Om denna mervärdesskatt sätts

ned skall motsvarande del av

avdraget återföras.

0

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2000-10-12

Närvarande: f.d. justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet

Susanne Billum, justitierådet Göran Regner.

Enligt en lagrådsremiss den 28 september 2000 (Finansdepartementet)

har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2. lag om ändring i lag (2000:502) om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet

Inga-Lill Askersjö och departementssekreteraren Bo[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

0

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 oktober 2000

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Inkomstskatteregler vid ändrad

skattskyldighet till mervärdesskatt.

0

Prop. 2000/01:30

16

1

Prop. 2000/01:30

Prop. 2000/01:30

Bilaga 1

19

Prop. 2000/01:30

Bilaga 1

1

Prop. 2000/01:30

Bilaga 2

Prop. 2000/01:30

Bilaga 3

23

Prop. 2000/01:30

Bilaga 3

1

Prop. 2000/01:30

Bilaga 4

1

Prop. 2000/01:30

25