5

Uppföljning av 1997,

prognos för 1998 och

förslag till tilläggsbudget

för 1998

.

5 Uppföljning av 1997, prognos

för 1998 och förslag till

tilläggsbudget för 1998

5.1 Inledning

Lagen (SFS 1996:1059) om statsbudgeten har på flera

sätt skärpt kravet på uppföljning och redovisning av

statsbudgetens inkomster och utgifter. Regeringen är

skyldig att följa statsbudgetens inkomster och utgifter

både pågående budgetår och efter avslutat budgetår.

Senast fyra månader efter avslutat budgetår skall

statsbudgetens preliminära utfall redovisas för riksdagen

och väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och

preliminära utfall skall förklaras. För budgetåret 1997

redovisas ett preliminärt utfall i avsnitt 5.2. Vad gäller

innevarande budgetår skall regeringen enligt

budgetlagen redovisa prognoser över utfallet av statens

inkomster och utgifter för riksdagen vid två tillfällen. I

avsnitt 5.3 redovisas den första uppföljningen av

utgifterna budgetåret 1998. En uppföljning av

skatteinkomsterna återfinns i avsnitt 6.3.3.

Förslagen i tilläggsbudget för 1998 återfinns i avsnitt

5.4.

5.2 Uppföljning av budgetåret 1997

Statens lånebehov uppgick 1997 till 6,2 miljarder

kronor. I statsbudgeten beräknades lånebehovet till 54,4

miljarder kronor. Under året beslutades på

tilläggsbudget att statsbudgetens anslag skulle ökas med

11,7 miljarder kronor. Inklusive tilläggsbudget uppgick

således det budgeterade underskottet till 66,1 miljarder

kronor. Utfallet blev således 59,8 miljarder kronor

bättre än det budgeterade underskottet.

I det följande ges en översiktlig redovisning av det

preliminära utfallet år 1997. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen med en detaljerad redovisning

av det slutliga utfallet 1997 i en skrivelse i juni 1998.

TABELL 5.1 STATSBUDGETENS PRELIMINÄRA

UTFALL ÅR 1997

MILJARDER KRONOR

STATS-

BUDGE

T

TILLÄGGS

-

BUDGET

TOTAL

T

UTFALL

DIFFERE

NS

UTFALL-

TOTALT

Inkomster

623,4

623,

4

648,9

25,5

Utgifter:

Summa utgifts-

områden

678,7

11,7

690,

4

667,5

-22,8

Minskning av

anslagsbehållni

ngar

6,0

6,0

0

-6,0

Summa

utgifter

684,7

11,7

696,

4

667,5

-28,8

Nettoutlåning

m.m.

-6,9

-6,9

-12,4

-5,5

Summa

677,8

11,7

689,

5

655,1

-34,4

Saldo

-54,4

-11,7

-66,1

-6,2

59,8

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte.

1 Posten Nettoutlåning m.m. omfattar såväl Riksgäldskontorets

nettoutlåning som en kassamässig korrigeringspost.

Källa: Riksrevisionsverket

Inkomster

Statsbudgetens totala inkomster för år 1997 blev 648,9

miljarder kronor, vilket är 25,5 miljarder kronor mer

än vad som beräknades i statsbudgeten. Skillnaderna

mellan preliminärt utfall och beräkningen i

statsbudgeten framgår av tabell 5.2. I det följande

kommenteras endast större avvikelser.

TABELL 5.2 STATSBUDGETENS INKOMSTER ÅR 1997

MILJARDER KRONOR

INKOMSTTITEL

STATSBUDGET

UTFALL

DIFFERENS

1000 Skatter m.m.

566,1

575,3

9,2

1100 Skatt på inkomst:

95,7

109,8

14,1

 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt

37,6

41,8

4,1

 1121 Juridiska personers

inkomstskatt

52,1

64,2

12,1

 Övriga inkomstskatter

5,9

3,8

-2,2

1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter,

netto

195,2

193,4

-1,8

 varav Inkomster

302,3

299,5

-2,8

 Utgifter

107,1

106,1

-1,0

1300 Skatt på egendom

22,9

23,3

0,4

 varav 1310 Skatt på fast egendom

16,9

15,3

-1,7

 1320 Förmögenhetsskatt

3,1

3,6

0,5

 1341 Stämpelskatt

1,4

2,6

1,2

 Övriga egendomsskatter

1,4

1,8

0,4

1400 Skatt på varor och tjänster

231,4

228,2

-3,2

 varav 1411 Mervärdesskatt

144,9

150,3

5,4

 1424 Tobaksskatt

9,3

7,7

-1,6

 1425 Alkoholskatt

5,7

9,9

4,2

 1428 Energiskatt

52,7

46,9

-5,8

 1460 Skatt på vägtrafik

6,0

6,2

0,2

 Övriga skatter på varor och tjänster

12,8

7,2

-5,6

1500 Utjämningsavgift

21,0

20,7

-0,3

2000 Inkomster av statens verksamhet

38,6

38,9

0,4

3000 Inkomster av försåld egendom

0,1

15,8

15,7

4000 Återbetalning av lån

3,1

3,2

0,1

5000 Kalkylmässiga inkomster

6,2

6,8

0,6

6000 Bidrag m.m. från EU.

8,7

8,2

-0,5

7000 Extraordinära medel från EU

0,6

0,7

0,0

Statsbudgetens totala inkomster

623,4

648,9

25,5

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte.

Källa: Riksrevisionsverket

Inkomstgrupp 1000 Skatter m.m.

Utfallet för inkomstgruppen blev 575,3 miljarder kronor

vilket är en ökning med 9,2 miljarder kronor i

förhållande till statsbudgeten.

För fysiska personers inkomstskatt blev utfallet 4,1

miljarder kronor högre än statsbudgeten. Högre skatter

avseende 1996 års inkomster, framförallt skatt på

realisationsvinster, medförde höga fyllnadsinbetalningar

i början av år 1997.

Störst avvikelse finns på inkomsttiteln Juridiska

personers inkomstskatt där utfallet blev 12,1 miljarder

kronor högre än beräknat. Det högre utfallet förklaras i

huvudsak av högre bolagsvinster 1996 än beräknat, med

stora fyllnadsinbetalningar som följd.

Mervärdesskatten blev 5,4 miljarder kronor högre än

beräknat dels beroende på en felaktig bedömning av

kommunmomsen, dels på att fördelningen av privat

konsumtion på olika varugrupper blev annorlunda än

beräknat.

I motsatt riktning verkade utfallet för energiskatterna

som blev 5,8 miljarder kronor lägre än budgeterat.

Detta beror främst på en lägre konsumtion av bensin

och oljeprodukter till följd av en mild vinter. Även

skatteinkomsterna från tobak blev lägre än beräknat. De

båda skattehöjningarna på tobak under år 1997 har

minskat skattebasen, dels genom ändrade rökvanor, dels

genom ökade problem med smuggling och elektronisk

handel med cigaretter.

Inkomstgrupp 3000 Inkomster av försåld egendom

I statsbudgeten ingick inte några inkomster från försåld

egendom. Under 1997 såldes emellertid aktier i

Stadshypotek AB för 7,6 miljarder kronor samt aktier i

Nordbanken för 8 miljarder kronor, vilket förklarar hela

avvikelsen från statsbudgeten.

Utgifter

De totala utgifterna blev preliminärt 655,1 miljarder

kronor vilket är 34,4 miljarder kronor lägre än totalt

anvisade medel under år 1997. Av underskridandet

hänförs 28,8 miljarder kronor till lägre utgifter på

samtliga utgiftsområden inklusive förbrukning av

anslagsbehållningar. Resterande belopp på 5,5 miljarder

kronor förklaras av Riksgäldskontorets

nettoupplåning, se tabell 5.1.

Avvikelserna per utgiftsområde redovisas i tabell

5.3. På 16 utgiftsområden underskreds

utgiftsområdesramen med sammanlagt 25,1 miljarder

kronor och på 8 utgiftsområden överskreds

utgiftsområdes-

ramen med sammanlagt 2,2 miljarder kronor.

Resterande 3 utgiftsområden uppvisade mindre

avvikelser än 50 miljoner kronor från budgeterade

belopp. Större avvikelser kommenteras kortfattat i

följande avsnitt.

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Utfallet för utgiftsområdet blev 1,8 miljarder kronor

lägre än budgeterat. Den främsta orsaken till

underskridandet är att Riksgäldskontorets kostnader för

upplåning och låneförvaltning blev 0,9 miljarder kronor

lägre än beräknat, vilket till största delen förklaras av

minskade provisioner inom utlandsmarknad men även

av till viss del inom hushållsmarknaden.

Utgiftsområde 6 Totalförsvar

Utfallet för utgiftsområdet blev 1,5 miljarder kronor

lägre än budgeterat, främst till följd av omläggningen

till full tillämpning av anslagsförordningen.

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utfallet för utgiftsområdet blev 1,1 miljarder kronor

högre än tilldelade medel. Detta förklaras av att

reserverade medel utnyttjats för biståndsverksamheten.

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Utfallet för utgiftsområdet blev 0,8 miljarder kronor

lägre än budgeterat främst beroende på lägre utgifter för

bostadstillägg för pensionärer.

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

Utfallet blev 3,1 miljarder lägre än budgeterat belopp.

Underskridandet förklaras till största delen av att

utgifterna för föräldraförsäkringen blev 2,9 miljarder

kronor lägre än budgeterat, beroende på att antalet

födda barn blev lägre än beräknat.

Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet

Utfallet för utgiftsområdet blev 2,4 miljarder kronor

lägre än budgeterat (inklusive tilläggsbudget).

Förklaringen till att utgiftsområdesramen underskreds är

att den öppna arbetslösheten blev lägre än vad som

förutsågs i tidigare bedömningar. På tilläggsbudget

tillfördes utgiftsområdet ca 5,5 miljarder i 1997 års

ekonomiska vårpropositionen och ytterligare ca 1,5

miljarder kronor i budgetpropositionen för år 1998.

Utgiftsområde 15 Studiestöd

Utfallet för utgiftsområdet blev 1,3 miljarder kronor

lägre än budgeterat. Den största förklaringen till

underskridandet finns i anslaget för vuxenstudiestöd

m.m.

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

Utfallet för utgiftsområdet blev 2,5 miljarder kronor

lägre än budgeterat. Det lägre utfallet förklaras av att

utgifterna för räntebidrag minskade med 2,6 miljarder

kronor, vilket till största delen beror på kraftigt

sjunkande räntor i kombination med att ett mycket stort

antal bostadslån omsattes under året.

Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling

Utfallet för utgiftsområdet blev 0,8 miljarder kronor

lägre än budgeterat vilket delvis förklaras av en lägre

utbetalningstakt än beräknat på anslagen för

regionalpolitiska åtgärder och EG:s regionala

utvecklingsfond och dels av fördröjning av vissa

regionalpolitiska projekt.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Utfallet för utgiftsområdet blev 0,8 miljarder kronor

lägre än budgeterat främst beroende på

tidsförskjutningar i några större infrastrukturprojekt.

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

Utfallet blev 2,7 miljarder kronor lägre än budgeterat.

Underskridandet förklaras till stor del av att utgifterna

för intervention blev 1 miljard kronor lägre än beräknat.

Detta förklaras av att höga världsmarknadspriser och en

stor efterfrågan på spannmål möjliggjort en export av

det svenska överskottet. Anslaget för arealersättning och

djurbidrag för strukturstöd inom såväl fiske som

livsmedelssektorn samt anslagen för kompletterande

åtgärder inom jordbruket underskreds med sammanlagt

1,6 miljarder kronor, främst beroende på

tidsförskjutningar mellan beslut om stöd och faktiska

utbetalningar.

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utfallet för utgiftsområdet blev 5,8 miljarder kronor

lägre än budgeterat. Den lägre inhemska räntenivån

jämfört med tidigare antaganden bidrog med ca 4,8

miljarder kronor medan valutakursvinsterna netto ökade

med 5 miljarder kronor. Motverkande poster på 4

miljarder kronor utgörs främst av minskade överkurser

till följd av en omfördelning av emissionsvolymerna vad

gäller statsobligationslån med lägre kupongräntor.

Minskning av anslagsbehållningar

I statsbudgeten beräknades en minskning av

anslagsbehållningarna med 6 miljarder kronor.

Minskningen redovisades netto för samtliga

utgiftsområden i en särskild post. I redovisningen av

utfallet ingår däremot förbrukningen av

anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde.

Nettoutlåning m.m.

Avvikelsen för Riksgäldens nettoutlåning m.m. uppgår

till -5,5 miljarder kronor. Detta beror främst på

tidigareläggningar av amorteringar från affärsverk och

statliga bolag.

TABELL 5.3 STATSBUDGETENS UTGIFTER ÅR 1997

MILJARDER KRONOR

STATSBUDGET

TILLÄGGS-

BUDGET

ANVISAT

TOTALT

UTFALL

DIFFERENS

UTFALL-

ANVISAT

1

Rikets styrelse

3,8

0,0

3,8

3,9

0,1

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

3,8

0,5

4,3

2,5

-1,8

3

Skatteförvaltning och uppbörd

5,7

0,0

5,7

5,7

0,0

4

Rättsväsendet

20,8

0,0

20,8

21,2

0,3

5

Utrikesförvaltning och internationell

samverkan

2,8

0,0

2,8

2,5

-0,3

6

Totalförsvar

42,4

0,2

42,5

41,0

-1,5

7

Internationellt bistånd

11,0

0,0

11,0

12,1

1,1

8

Invandrare och flyktingar

3,5

0,0

3,5

3,6

0,1

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

23,7

0,3

24,0

24,2

0,2

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

35,8

0,0

35,8

35,6

-0,2

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

64,0

0,0

64,0

63,1

-0,8

12

Ekonomisk trygghet för familj och barn

35,2

0,6

35,7

32,6

-3,1

13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

36,2

7,1

43,3

40,9

-2,4

14

Arbetsmarknad och arbetsliv

52,3

-2,1

50,2

50,0

-0,2

15

Studiestöd

16,9

0,4

17,3

16,0

-1,3

16

Utbildning och universitetsforskning

25,4

0,4

25,7

25,1

-0,6

17

Kultur, media, trossamfund och fritid

7,2

0,0

7,2

7,2

0,0

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

33,4

0,0

33,4

30,9

-2,5

19

Regional utjämning och utveckling

3,7

0,0

3,7

2,9

-0,8

20

Allmän miljö- och naturvård

1,3

0,0

1,4

1,6

0,2

21

Energi

0,5

0,1

0,6

0,6

0,0

22

Kommunikationer

25,1

0,2

25,3

24,5

-0,8

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

13,3

0,3

13,6

10,9

-2,7

24

Näringsliv

2,9

0,1

3,0

3,1

0,1

25

Allmänna bidrag till kommuner

83,6

4,0

87,6

87,3

-0,3

26

Statsskuldsräntor m.m.

104,2

0,0

104,2

98,4

-5,8

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

20,5

-0,5

20,1

20,2

0,1

Summa utgiftsområden

678,7

11,7

690,4

667,5

-22,9

Minskning av anslagsbehållningar

6,0

6,0

-6,0

Summa utgifter

684,7

11,7

696,4

667,5

-28,9

Nettoutlåning m.m.1

-6,9

-6,9

-12,4

-5,5

Summa

677,8

11,7

689,5

655,1

-34,4

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte.

1 Posten Nettoutlåning m.m. omfattar såväl Riksgäldskontorets nettoutlåning som

en kassamässig korrigering.

Källa: Riksrevisionsverket

Takbegränsade utgifter

Det statliga utgiftstaket omfattar statsbudgetens samtliga

utgiftsområden förutom utgiftsområde 26

Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna

förs även utgifterna inom socialförsäkringssektorn vid

sidan av statsbudgeten samt den beräknade minskningen

av anslagsbehållningar. Av tabell 5.4 framgår att de

takbegränsade utgifterna i statsbudgeten beräknades till

drygt 712 miljarder kronor, vilket lämnade en marginal

till utgiftstaket på 10,5 miljarder kronor. Som

redovisades i föregående avsnitt innebär det preliminära

utfallet lägre utgifter än beräknat inom ett flertal

utgiftsområden. Därtill kommer att även utgifterna för

socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten blev

lägre än beräknat. Sammantaget understiger de

takbegränsade utgifterna den ursprungliga beräkningen

med 13,6 miljarder kronor. Detta innebär samtidigt att

budgeteringsmarginalen blev i motsvarande grad högre.

Marginalen till utgiftstaket uppgick därför preliminärt

till drygt 24 miljarder kronor.

TABELL 5.4 TAKBEGRÄNSADE UTGIFTER ÅR 1997

MILJARDER KRONOR

STATSBUDG

ET

UTFALL

DIFFERE

NS

Summa

utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

574,5

569,2

-5,3

Minskning av

anslags-behållningar

6,0

-6,0

Summa

580,5

569,2

-11,3

Socialförsäkrings-

sektorn vid sidan om

statsbudgeten

132,0

129,7

-2,3

Summa

takbegränsade

utgifter

712,5

698,9

-13,6

Budgeteringsmargina

l

10,5

24,1

13,6

Utgiftstak

723

723

0

Anslagsbehållningar

På statsbudgeten finns det tre olika anslagstyper -

obetecknade anslag, reservationsanslag och ramanslag.

För reservationsanslag och ramanslag gäller att

outnyttjade medel vid budgetårets slut får överföras som

reserverade medel respektive anslagssparande och

användas under följande budgetår. För perioden

1992/93 till 1997 har reservationerna successivt minskat

medan anslagssparandet har ökat. En stor del av

förändringarna förklaras av att andelen

reservationsanslag minskat. För ramanslag gäller det

motsatta. Budgetåret 1995/96 utgjorde ramanslagen 29

procent av totala antalet anslag och 17 procent av totalt

anvisade medel på statsbudgeten. År 1997 utgjorde

ramanslagen ca 85 procent av det totala antalet anslag

och ca 94 procent av totalt anvisade medel på

statsbudgeten.

TABELL 5.5 RESERVATIONER OCH ANSLAGSSPARANDE

1992/93 - 1997

MILJARDER KRONOR

BUDGETÅR

RESERVATIO

NER

ANSLAGS-

SPARANDE

TOTALT

1992/93

37,1

1,1

38,2

1993/94

35,5

8,1

43,6

1994/95

30,6

11,3

41,9

1995/96

30,5

11,8

42,3

1997 (prel.

utfall)

14,2

35,5

49,7

Källa: Riksrevisionsverket

Ramanslag infördes från och med budgetåret 1992/93

och anvisades under år 1992/93 till år 1995/96 i

huvudsak för myndigheternas förvaltningsanslag. Från

och med år 1997 anvisas ramanslag även för medel som

regleras i författningar eller särskilda regeringsbeslut,

dvs medel som tidigare anvisades på förslagsanslag. Av

det totala anslagssparandet år 1997 utgör

anslagssparandet på förvaltningsanslagen drygt 13

miljarder kronor, vilket är en ökning med 1,6 miljarder

kronor jämfört med budgetåret 1995/96. De största

ökningarna ligger på anslagen till Försvarsmakten (+

0,7 miljarder kronor) och till Väg- och Banverken (+

0,8 miljarder kronor).

Regeringen har tidigare (prop. 1996/97:1) redovisat

att anslagsbehållningarna bör uppmärksammas i den

årliga prövningen av myndigheternas resursbehov. Som

underlag för en sådan prövning har myndigheterna

ålagts att redovisa den planerade användningen av den

ackumulerade anslagsbehållningen som vid det senaste

räkenskapsårets slut uppgår till mer än tre procent av

anslaget. I budgetunderlaget som myndigheterna

lämnade i mars 1998 lämnades för första gången en

sådan redovisning. I den fortsatta budgetberedningen

inför budgetpropositionen för 1999 kommer dessa

uppgifter att ingå i prövningen av myndigheternas

resursbehov.

Enligt gällande bestämmelser får myndigheterna

disponera anslagssparandet om regeringen inte beslutat

annat. Regeringen har för avsikt att strama upp reglerna

så att anslagssparande som överstiger tre procent av

anslaget får disponeras först efter beslut av regeringen.

Denna prövning skall ske samlat i samband med

budgetarbetet. Förändringen syftar till att få en bättre

finansiell styrning av myndigheterna.

5.3 Utgiftsprognos för budgetåret

1998

Den nya budgetprocessen kräver en god och

regelbunden uppföljning av statsbudgetens utgifter.

Utgiftsökningar måste uppmärksammas i tid för att

kunna åtgärdas och på så sätt hindra att utgiftstaket

överskrids. Det skärpta uppföljningskravet har lett till

att regeringen vid flera tillfällen under pågående

budgetår följer upp utgiftsutvecklingen på anslagsnivå.

Uppföljningen redovisas för riksdagen i den ekonomiska

vårpropositionen och i budgetpropositionen. Den

samlade bedömningen av statsbudgetens inkomster,

utgifter och budgeteringsmarginal under år 1998

påverkas vid sidan av förslagen i tilläggsbudget också i

hög grad av den makroekonomiska bedömningen och av

andra underliggande faktorer.

Sammantaget beräknas nu utgifterna under

utgiftstaket år 1998 till 719,1 miljarder kronor.

Budgeteringsmarginalen beräknas till 0,9 miljarder

kronor, vilket är 2,7 miljarder kronor lägre än i

budgetpropositionen för 1998. Vid en avstämning mot

det statliga utgiftstaket skall även medel som anvisats

tidigare budgetår inkluderas. I statsbudgeten beräknades

5 miljarder kronor av tidigare anvisade medel användas

under 1998. Utgiftstaket för 1998 fastställdes våren

1996 till 720 miljarder kronor och har

inte ändrats trots att fördelningen under utgiftstaket

ändrats vid flertal tillfällen.

I tabell 5.7 redovisas de prognostiserade utgifterna

per utgiftsområde. Tillgängliga medel är summan av

tilldelade medel i statsbudgeten 1998, förslagen i

tilläggsbudget samt ingående reservationer och

anslagssparande från tidigare år. För så gott som

samtliga utgiftsområden bedöms att utgifterna under

1998 kommer att rymmas inom tillgängliga medel. Det

enda utgiftsområde där ramarna överskrids är

utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Orsaken till

det befarade överskridandet är att kommunersättningar

till flyktingar ökar mer än väntat. Regeringen avser att

återkomma i denna fråga i budgetpropositionen då

utfallet bättre kan prognostiseras. Vid det tillfället avser

regeringen även att redovisa de åtgärder som vidtas med

anledning av överskridandet.

De största differenserna mellan prognos och

tillgängliga medel förklaras nedan.

TABELL 5.6 TAKBEGRÄNSADE UTGIFTER ÅR 1998

MILJARDER KRONOR

STATSBUD

GET

PROGNO

S

DIFFERENS

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor1

583,7

586,7

3,0

Socialförsäkrings-

sektorn vid sidan

av statsbudgeten

132,7

132,4

-0,3

Summa

takbegränsade

utgifter

716,4

719,1

2,7

Budgeteringsmargi

nal

3,6

0,9

-2,7

Utgiftstak för staten

720

720

0

1 Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar på 5 miljarder kronor.

TABELL 5.7 STATSBUDGETENS UTGIFTER ÅR 1998

MILJONER KRONOR

INGÅENDE

1

RES/RAM

980101

ANVISAT I

STATBUDGE

TEN

TILLÄGGSBUD

GET

TILLGÄNGLI

GA

MEDEL

UTGIFTSPROG

NOS

DIFFERENS

TILLGÄNGLIG

A

MEDEL-

PROGNOS

 1 Rikets styrelse

1 551

3 977

5 528

3 977

1 551

 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning

1 090

2 063

-21

3131

2 322

809

 3 Skatteförvaltning och uppbörd

792

5 662

10

6 464

6 009

455

 4 Rättsväsendet

974

21 034

-4

22 004

21 796

208

5 Utrikesförvaltning och

internationell

 samverkan

819

2 811

3 630

2 802

828

 6 Totalförsvar

4 491

41 244

100

45 835

42 567

3 268

 7 Internationellt bistånd

7 482

11 434

18 916

12 292

6 624

 8 Invandrare och flyktingar

-36

3 864

3 828

4 374

-546

 9 Hälsovård, sjukvård och social

omsorg

531

22 499

254

23 284

22 873

411

10 Ekonomisk trygghet vid

sjukdom m.m.

378

37 193

37 571

37 554

17

11 Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

803

62 701

63 504

62 560

944

12 Ekonomisk trygghet för

familjer

 och barn

1 040

35 814

36 854

35 605

1 249

13 Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet

94

42 723

-4 238

38 579

37 485

1 094

14 Arbetsmarknad och arbetsliv

5 352

47 542

706

53 600

49 338

4 262

15 Studiestöd

720

21 334

-60

21 994

21 268

726

16 Utbildning och

universitetsforskning

2 702

27 051

60

29 813

27 622

2 191

17 Kultur, medier, trossamfund

och fritid

341

7 335

7 676

7 443

233

18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

 och byggande

2 745

22 826

77

25 647

22 164

3 483

19 Regional utjämning och

utveckling

3 798

3 605

7 403

4 111

3 292

20 Allmän miljö- och naturvård

1 410

1 178

37

2 625

1 792

833

21 Energi

670

1 583

428

2 681

1 286

1 395

22 Kommunikationer

4 022

24 101

-2

28 120

24 802

3 318

23 Jord- och skogsbruk, fiske

m.m.

3 491

13726

17 217

12 751

4 466

24 Näringsliv

2 107

2 698

20

4 825

3 310

1 515

25 Allmänna bidrag till kommuner

361

93 049

4 270

97 680

97 455

225

26 Statsskuldsräntor m.m.

0

109 125

109 125

103 410

5 715

27 Avgiften till Europeiska

gemenskapen

1 956

19 645

21 601

21 175

426

 Summa utgiftsområden

49 684

687 815

1 636

739 135

690 143

48 992

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

49 684

578 690

1 636

630 010

586 733

43 277

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte.

1 Ingående reservation/ram är preliminära siffror från Riksrevisionsverket.

Utgiftsområde 6 Totalförsvar

Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten anvisade

medel för år 1998. På grund av omläggningen till full

tillämpning av anslagsförordningen har Försvars-

makten ett anslagssparande, som avses användas till

finansiering av kommande materielleveranser. I

nuvarande prognos beräknas 1,2 miljarder kronor av

Försvarsmaktens anslagssparande förbrukas under år

1998.

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgiftsområdet har stora reservationer till följd av

förseningar i utbetalningarna. Den ingående balansen år

1998 uppgår till drygt 7 miljarder kronor. Knappt en

miljard kronor av dessa medel förväntas förbrukas

under år 1998.

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Mottagningssystemet för asylsökande samt

kommunersättningar för flyktingar beräknas överskrida

budgeterade medel med ca 500 miljoner kronor.

Orsaken är att fler skyddsbehövande nu får

uppehållstillstånd och tas emot i kommunerna.

Regeringen avser att avvakta utfallet första halvåret

1998 för att sedan återkomma till riksdagen i frågan i

budgetpropositionen för 1999.

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

Inom området har flertalet av anslagen reviderats ned

jämfört med statsbudgeten. Detta till följd av att det

föds färre barn än beräknat. Anslaget för underhållsstöd

bedöms dock överstiga budgeterade medel med ca 1

miljard kronor. Regeringen avser att i samband med

budgetpropositionen för 1999 ta ställning till behov av

förändringar i systemet för underhållsstödet.

Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet

Hösten 1997 beräknades den öppna arbetslösheten år

1998 uppgå till 7,4 procent. Denna prognos har nu

reviderats ned till 6,7 procent vilket ger stora effekter

på statsbudgetens utgifter. Utgifterna inom

utgiftsområde 13 beräknas nu bli ca 5 miljarder kronor

lägre än budgeterat. Den osäkerhet som finns i

beräkningen av utgiftsnivån motiverar dock en viss

marginal. I tilläggsbudget för 1998 föreslås därför att

anslaget för arbetslöshetsersättning minskas med drygt 4

miljarder kronor.

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

Inom utgiftsområdet har utgifterna för räntebidrag

reviderats ned med ca 1 miljard kronor till följd av

lägre marknadsräntor.

Sammanfattningsvis kan sägas att utgifterna exklusive

statsskuldsräntorna enligt utgiftsprognosen överstiger

anvisade medel för år 1998 med ca 6 miljarder kronor.

I princip minskar anslagssparandet i motsvarande mån.

Sparade medel vid utgången av 1998 beräknas därmed

uppgå till 43,3 miljarder kronor.

5.4 Förslag till tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret

1998

5.4.1 Inledning

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för

löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning

av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De

förändringar av gällande statsbudget som nu kan

överblickas och andra frågor som regeringen anser bör

tas upp, redovisas i det följande.

Anslagsförändringarna i detta förslag till

tilläggsbudget uppgår netto till en ökning med ca 1 636

miljoner kronor.

De föreslagna ökningarna av anslag uppgår till totalt

6 339 miljoner kronor, varav 4 270 miljoner kronor

består av ökade anslag till kommunerna. I vissa fall

finns förslag till finansiering av den föreslagna

utgiftsökningen genom minskning av 1998 års anslag. I

några fall föreslås indragning av anslagsbehållningar.

Minskningarna av 1998 års anslag uppgår totalt till

4 704 miljoner kronor. Denna minskning möjliggörs

bl.a. av att utgifterna för arbetslöshetsersättning

beräknas bli 4 238 miljoner kronor lägre än vad som

beräknades i budgetpropositionen för 1998. Vidare

presenterar regeringen förslag om ökade inkomster

motsvarande 719 miljoner kronor för 1998.

Regeringens ambition är att ökade utgifter skall

finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna

samma år. Utvecklingen av de offentliga finanserna är

positiv. Regeringen anser därför att det är möjligt att

redan 1998 öka insatserna till kommunerna för vård,

omsorg och skola. Detta förslag till tilläggsbudget ryms

inom de budgetpolitiska målen. Efter de föreslagna

åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till 857

miljoner kronor.

5.4.2 Utgiftsområde 1

Rikets styrelse

C3 Allmänna val

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 205 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget C3 Allmänna val ökas

med 12 400 000 kronor. Finansiering sker genom att

anslaget C4 Stöd till politiska partier minskas med

motsvarande belopp.

Av anvisade medel kommer som vid tidigare val en viss

del att avsättas för valteknisk information till

invandrare. Riksskatteverket svarar för informationen i

samråd med Statens invandrarverk.

Invandrare som bott i Sverige i minst tre år får rösta

och väljas till kommunala församlingar. Inför 1994 års

val anvisade riksdagen för budgetåret 1993/94 (prop.

1993/94:105, bet. 1993/94:KU26, rskr. 1993/94:163)

12,4 miljoner kronor för stöd till partier för information

till invandrare.

Regeringen anser att samma belopp bör stå till

förfogande för motsvarande ändamål vid 1998 års val.

Detta föreslås ske genom att det på statsbudgeten

uppförda anslagsbeloppet för innevarande budgetår ökas

med 12,4 miljoner kronor.

E2 Presstöd

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 531 579 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget E2 Presstöd ökas med

12 000 000 kronor. Finansiering sker genom att

anslaget E3 Stöd till radio- och kassettidningar minskas

med motsvarande belopp.

Anslaget får användas i enlighet med bestämmelserna i

presstödsförordningen (1990:524) samt förordningen

om tillfälligt driftsstöd (1997:1205). Det tillfälliga

driftsstöd som regeringen föreslog i tilläggsbudgeten i

september 1997 och som riksdagen beslutat om (prop.

1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11 Tilläggsbudget 2, rskr.

1997/98:45) är ett bidrag för att lösa de akuta

ekonomiska problem som många tidningar med allmänt

driftsstöd har. Stödet fördelas för åren 1997 och 1998.

Enligt Presstödsnämndens prognos för år 1998 täcker

inte anslaget beräknade utbetalningar av presstöd. För

att täcka kostnaderna för presstödet inklusive det

tillfälliga driftsstödet för år 1998 föreslår regeringen att

ytterligare 12 miljoner kronor anvisas anslaget E2

Presstöd. Minskningen på anslaget E3 Stöd till radio-

och kassettidningar påverkar inte verksamhetens

nuvarande omfattning.

5.4.3 Utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

A2 Riksrevisionsverket

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 176 625 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Riksrevisionsverket

minskas med 27 400 000 kronor till följd av att den

revisionella verksamheten renodlas.

Riksrevisionsverkets (RRV:s) uppgifter innefattar i dag

revision, ekonomi- och resultatstyrning,

tillhandahållande och utveckling av ekonomi- och

personaladministrativa system samt ansvar för och drift

av statens betalningssystem. Riksdagen har godkänt

regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120) att RRV:s

verksamhet skall renodlas och koncentreras till de

revisionella uppgifterna. Som en följd av detta överförs

den 1 juli 1998 den del av RRV:s verksamhet som avser

statens ekonomistyrningsfunktion till en ny myndighet,

Ekonomistyrningsverket (ESV). För att hantera dessa

frågor föreslås att 26,3 miljoner kronor överförs från

anslaget A2 Riksrevisionsverket till det på tilläggsbudget

uppförda ramanslaget A21 Ekonomistyrningsverket.

Samtidigt flyttas ansvaret för statens betalningssystem

från RRV till Riksgäldskontoret (RGK). För att hantera

det nya ansvaret för betalningsfrågor tillförs RGK:s

anslag för förvaltningskostnader 1,1 miljoner kronor

genom en minskning med motsvarande belopp av

anslaget A2 Riksrevisionsverket. Totalt minskas således

anslaget A2 Riksrevisionsverket med 27,4 miljoner

kronor avseende andra halvåret 1998.

A8 Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 82 644 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A8 Riksgäldskontoret:

Förvaltningskostnader ökas med 1 125 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget A2

Riksrevisionsverket minskas med motsvarande belopp.

Riksdagen godkände regeringens förslag (prop.

1997/98:1, utg. omr. 2, bet. 1997/98:FiU2, rskr.

1997/98:120) att Riksrevisionsverkets verksamhet skall

renodlas och koncentreras på de revisionella

uppgifterna. Som följd av detta överförs den 1 juli 1998

ansvaret för statens betalningssystem till

Riksgäldskontoret.

Syftet med överföringen av betalningsfunktionen är

att uppnå en effektivare upplåning, låneförvaltning och

likviditetsförvaltning. Överföringen medför att

Riksgäldskontorets tillgång till information förbättras

vilket förväntas leda till lägre finansieringskostnader.

För andra myndigheter skapas en högre effektivitet

genom möjligheten att vända sig till en och samma

myndighet för att diskutera finansiering,

likviditetsförvaltning och betalningsförmedling.

För att hantera det nya ansvaret för betalningsfrågor

föreslås att Riksgäldskontorets anslag för

förvaltningskostnader tillförs 1,1 miljoner kronor

avseende andra halvåret 1998.

A16 Bokföringsnämnden

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 5 394 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A16

Bokföringsnämnden ökas med 800 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget A17 Bidrag till

stiftelsen för utvecklande av god redovisningssed

minskas med motsvarande belopp.

Riksdagen har nyligen antagit lagen (1998:9) om

miljöredovisning. Lagen innebär i korthet att

förvaltningsberättelsen liksom tidigare skall

innehålla miljöanknuten information i den mån

informationen är av betydelse för bedömningen av ett

bolags verksamhet, ställning och resultat samt dess

utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter. Därutöver

infördes ett särskilt upplysningskrav för sådana bolag

som är tillstånds- eller anmälningpliktiga enligt

miljöskyddslagen. Upplysningskravet omfattar

verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Den nya

lagstiftningen förutsätter att kompletterande

normgivning utarbetas. Detta arbete bör falla på

Bokföringsnämnden.

Mot denna bakgrund föreslår regeringen att

Bokföringsnämnden får ökade resurser med 800 000

kronor. Detta finansieras genom att anslaget A17

Bidrag till Stiftelsen för utvecklande av god

redovisningssed minskas med motsvarande belopp.

Detta innebär att staten inte avser att tilldela de medel

till stiftelsen som beslutades i statsbudgeten för 1998.

A21 Ekonomistyrningsverket

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag A21

Ekonomistyrningsverket uppgående till 26 275 000

kronor anvisas för 1998. Finansiering sker genom att

anslaget A2 Riksrevisionsverket minskas med

motsvarande belopp.

Riksdagen har godkänt regeringens förslag (prop.

1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120) att

statens ekonomistyrningsfunktion renodlas och att en ny

myndighet inrättas. Riksrevisionsverket (RRV) och

Statens löne- och pensionsverk (SPV) har tidigare

ansvarat för de myndighetsuppgifter som nu förs över

till den nya myndigheten Ekonomistyrningsverket

(ESV).

En särskild utredare med uppgift att bl.a. ta fram

förslag till organisation, verksamhetsmål,

regleringsbrev, budget och arbetsformer tillsattes under

hösten 1997 (dir. 1997:122). Utredaren fick vidare i

uppgift att ta fram förslag till strategi för effektivisering

och prioritering av de ekonomi- och

personaladministrativa system- och stödtjänsterna.

Ansvaret för statens betalningssystem kommer att föras

över till Riksgäldskontoret (RGK). I utredarens uppdrag

ingick också att föreslå vilka arbetsuppgifter beträffande

statens betalningssystem som dels ska föras över till

RGK, dels har sådant samband med statens

koncernredovisning att de bör ingå i den nya

ekonomistyrningsmyndigheten.

Utredaren överlämnade den 27 februari 1998

delrapporten Ekonomistyrningsverket med förslag i

nämnda hänseenden.

Utredaren skall fram till den 1 juli 1998 arbeta med

de förberedelser som krävs för att myndigheten skall

kunna verka fr.o.m. denna dag.

ESV skall verka för en effektiv och ändamålsenlig

ekonomisk styrning på alla nivåer i staten genom att

som regeringens stabsmyndighet förse regeringen med

underlag om den statliga ekonomin och förse

Regeringskansliet och myndigheterna med verktyg för

en effektiv styrning.

ESV skall vara ett stöd för såväl regeringen som

myndigheterna dels i styrning och uppföljning av statens

verksamhet, ekonomi och resultat, dels avseende

ekonomi- och personaladministrativa system. De olika

leden i ekonomistyrningsprocessen har en inbördes

koppling och regeringen ser därför en stor fördel i att

hålla samman dessa i en gemensam organisation. För

att upprätthålla en hög kompetens i ekonomistyrningen

krävs att verksamheten bedrivs i nära kontakt med

avnämarna, dvs. regeringen och myndigheterna.

Regeringen har för avsikt att knyta ett råd samt ett

redovisningsråd till verket.

ESV kommer att ansvara för normering, metoder för

uppföljning och utvärdering samt tillhandahållande av

systemet för statlig redovisning (Riks), kontroll och

analys av ekonomisk information, prognoser och

avgiftsfrågor samt metodutveckling inom

ekonomistyrningsområdet. Statlig produktion av

ekonomi- och personaladministrativa system och

stödtjänster samordnas och integreras i den nya

myndigheten. Dessa verksamheter flyttas från RRV och

SPV. Hela den ekonomi- och personaladministrativa

system- och stödverksamheten finansieras med avgifter.

Den avgiftsfinansierade verksamheten kommer att svara

för ca 80 procent av den nya myndighetens omslutning.

Ansvaret för normering och metodutveckling inom

kassahållningsfrågor samt uppgifter som hänger

samman med statens koncernredovisningssystem skall

ingå i ESV eftersom det finns starka kopplingar till det

statliga redovisningssystemet, medan ansvaret för

statens betalningssystem flyttas till RGK.

För att finansiera Ekonomistyrningsverket under

andra halvåret 1998 anvisas 26,3 miljoner kronor, vilket

motsvarar ett årligt anslag på 52,6 miljoner kronor.

B3 Bidrag till kapitalet i Europeiska investerings-

banken

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B3 Bidrag

till kapitalet i Europeiska investeringsbanken uppgående

till 15 871 000 kronor anvisas för 1998. Finansiering

sker genom att anslaget B1 Åtgärder för att stärka det

finansiella systemet minskas med motsvarande belopp.

I statsbudgeten för år 1997 fanns för detta ändamål

uppfört ett anslag på 860 miljoner kronor. Till följd av

den försvagade kronkursen i förhållande till ecun visade

sig beloppet vara otillräckligt för att täcka kostnaderna

för inbetalningarna. För att täcka föregående års

underskott föreslår regeringen att 15,9 miljoner kronor

anvisas för budgetåret 1998.

Under 1998 kommer guvernörsrådet att besluta om

en höjning av bankens kapital, sannolikt med högst 61

procent. För att täcka kostnaden för denna

kapitalhöjning kommer medel att tas från bankens

reserver, vilket innebär att ägarna inte behöver göra

ytterligare inbetalningar. Samtidigt kommer den

inbetalade andelen av bankens kapital sannolikt att

sänkas från 7,5 procent till 6 procent. Kapitalhöjningen

innebär dock ett ökat garantiåtagande från ägarna. Det

svenska garantiåtagandet beräknas öka från

1,9 miljarder ecu till högst 3,1 miljarder ecu. Beslutet

om kapitalhöjningen träder i kraft omedelbart efter

godkännandet av bankens guvernörsråd.

5.4.4 Utgiftsområde 3

Skatteförvaltning och uppbörd

A1 Riksskatteverket

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 356 304 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A1 Riksskatteverket

minskas med netto 4 000 000 kronor.

Justitiekanslern har i beslut den 20 februari 1998

medgivit ett yrkande från en privatperson om ersättning

på grund av överträdelse av gemenskapsrätten avseende

bl.a. rådets direktiv angående punktskatt på mineraloljor

(rådets direktiv 92/12 EEG av den 25 februari 1992 om

allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om

innehav, flyttning och övervakning av sådana varor,

EGT nr L 76, 23.31.992, s 1 samt rådets direktiv 92/81

EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av

strukturerna för punktskatter på mineraloljor, EGT nr

316, 31.10.1992, s 12). Till Justitiekanslern har

inkommit ca 500 liknande ersättningsanspråk från

personer företrädesvis bosatta i Tornedalen. Till stöd

för sina anspråk har de åberopat bl.a. att de på grund av

den svenska lagstiftningen under tiden den 1 januari

1996 - den 30 juni 1997 gått miste om möjligheten att

köpa lågbeskattad, rödmärkt olja i Finland.

Kraven avser till största delen ersättning för skillnaden

mellan faktisk kostnad för svensk olja och presumtiv

kostnad om motsvarande mängd rödmärkt finsk olja

hade kunnat tankas i Finland. Huvuddelen av dessa

ersättningsanspråk har av Justitiekanslern överlämnats

till Riksskatteverket för fortsatt handläggning.

Handläggningen av ersättningsanspråken beräknas

kunna slutföras under 1998. För att ge Riksskatteverket

möjligheten att besluta om och betala ut skadestånd i de

angivna fallen bedömer regeringen att Riksskatteverkets

anslag behöver ökas med 10 miljoner kronor. Även i de

fall det är Justitiekanslern som beslutar om skadestånd

bör Riksskatteverket ha hand om utbetalningen av

skadestånden. Beräkningen är preliminär och regeringen

avser att återkomma i budgetpropositionen för 1999

med dels en mer preciserad beräkning dels förslag till

finansiering. Utgångspunkten är att finansiering skall

ske inom utgiftsområdets ram.

Samtidigt görs en neddragning av Riksskatteverkets

anslag med 14 miljoner kronor, som överförs till

anslaget A3 Tullverket för punktskattekontroll. Detta

innebär att Riksskatteverkets anslag 1998 minskas med

netto 4 miljoner kronor.

A3 Tullverket

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 1 036 369 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A3 Tullverket ökas

med 14 000 000 kronor. Finansiering sker genom att

anslaget A1 Riksskatteverket minskas med motsvarande

belopp.

Mycket tyder på att skatteundandragandena av

punktskatter på framför allt alkohol och tobak men även

på mineraloljeprodukter har ökat i omfattning.

Tullverkets ökade beslag av dessa varor indikerar att så

är fallet. En annan indikator på detta är att statens

skatteintäkter från dessa varor minskar och att

höjningarna av tobaksskatten under 1997 endast

beräknas leda till en marginell ökning av intäkterna.

Regeringen har i dag i en proposition (1997/98:100)

föreslagit att Tullverket skall ges förbättrade möjligheter

att kontrollera underlaget för punktskatter avseende

alkohol, tobak och mineraloljor i den EU-interna

trafiken. De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli

1998. Under förutsättning att riksdagen godkänner

regeringens förslag, föreslås att Tullverkets anslag

tillförs 14 miljoner kronor för år 1998 för att påbörja

den nya kontrollverksamheten.

5.4.5 Utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och

internationell samverkan

A2 Nordiskt samarbete

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 1 452 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Nordiskt

samarbete ökas med 100 000 kronor. Finansiering sker

genom att anslaget A1 Utrikesförvaltningen minskas

med motsvarande belopp.

Regeringen anser att Föreningen Norden behöver

särskilt ekonomiskt stöd på 1 miljon kronor till

informationsverksamheten vid Arena Norden.

Verksamheten beskrivs närmare under utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid. Finansieringen

delas mellan utgiftsområde 17 och utgiftsområde 5.

Medlen på anslaget A2 Nordiskt samarbete beräknas

inte räcka för den del som skall finansieras av

utgiftsområde 5. Regeringen föreslår därför att anslaget

ökas med 100 000 kronor.

D4 Forskning till stöd för nedrustning och inter-

nationell säkerhet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 10 262 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget D4 Forskning till stöd

för nedrustning och internationell säkerhet ökas med

500 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget

D1 Utredningar och andra insatser på det

utrikespolitiska området minskas med motsvarande

belopp.

Sverige bidrar i betydande omfattning med expertis till

FN:s säkerhetsråds särskilda kommission för

eliminering av Iraks massförstörelsevapen (UNSCOM).

Detta sker genom att personal från Försvarets

forskningsanstalt ställs till UNSCOM:s förfogande.

Dessa bidrag från svensk sida förväntas komma att öka

ytterligare under innevarande år. För att kunna möta

ökade kostnader till följd härav föreslår regeringen att

500 000 kronor tillförs anslaget.

5.4.6 Utgiftsområde 6

Totalförsvar

A2 Fredsfrämjande truppinsatser

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 384 419 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Fredsfrämjande

truppinsatser ökas med 150 000 000 kronor.

Finansiering sker till viss del genom att anslaget B2

Funktionen Försörjning med industrivaror och anslaget

B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

minskas med 25 000 000 kronor vardera.

Sverige deltar med en reducerad bataljon i en mellan de

nordiska länderna och Polen gemensam brigad inom

ramen för den Nato-ledda multinationella fredsstyrkan

Stabilization Force (SFOR) i syfte att genomföra

fredsavtalet för Bosnien-Hercegovina. Mandatet för

SFOR löper ut den 12 juni 1998. Regeringen bedömer

att en fortsatt internationell militär närvaro, med svenskt

deltagande i nuvarande omfattning efter den 12 juni är

nödvändig för att genomföra fredsavtalet.

Regeringen föreslår att anslaget A2 Fredsfrämjande

truppinsatser tillförs 150 miljoner kronor för att

möjliggöra en fortsatt svensk insats inom ramen för

SFOR efter den 12 juni 1998, samt för att skapa en

handlingsfrihet för svensk medverkan i fredsfrämjande

truppinsatser, t.ex. inledande insatser med

snabbinsatsstyrkan eller inledande insatser inom ramen

för FNs snabbinsatsbrigad SHIRBRIG under år 1998.

Den väntade positiva utveckling i forna Jugoslavien,

som föranlett en reducering av anslaget med 100

miljoner kronor, har inte till fullo infriats. Därför

återförs dessa medel till anslaget. Finansiering av

resterande 50 miljoner kronor sker till viss del genom

en minskning med 25 miljoner kronor av anslaget B2

Funktionen Försörjning med industrivaror samt genom

en minskning med 25 miljoner kronor av anslaget B3

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst.

B9 Funktionen Transporter

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns det för

detta ändamål uppfört ett ramanslag på

190 500 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget B9 Funktionen

Transporter ökas med 3 700 000 kronor. Finansiering

sker genom att anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd

och räddningstjänst minskas med motsvarande belopp.

Regeringen föreslår att anslaget B9 tillförs 3,7 miljoner

kronor på grund av tidigare felbudgetering i

budgetpropositionen för 1998.

5.4.7 Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

B10 Bidrag till äldrebostäder m.m.

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag B10

Bidrag till äldrebostäder m.m. uppgående till

250 000 000 kronor anvisas för 1998.

Ädelreformen medförde kraftigt ökade behov av goda

och funktionella bostäder och lokaler avsedda för äldre.

En del av dessa behov har kunnat tillgodoses genom de

omfattande ny- och ombyggnationer av äldreboendet

som har ägt rum i kommunerna under senare år, till en

del finansierat med statliga stimulansmedel. På många

håll är dock behovet fortsatt stort av nya och ombyggda

bostäder för äldre och i många kommuner pågår också

en utbyggnad. För att bl.a. säkerställa att nödvändiga

nya projekt inte skjuts på framtiden har regeringen i

propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling

(prop. 1997/98:119) aviserat att en ram på motsvarande

400 miljoner kronor skall avsättas för ett tillfälligt

statligt byggstöd för äldrebostäder m.m. i kommunerna

under åren 1998 och 1999. Regeringen behandlar denna

fråga i propositionen Nationell handlingsplan för

äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) som regeringen

beslutat i anslutning till den ekonomiska

vårpropositionen. Åtgärden medför ökade

förutsättningar för kommunerna att uppfylla de

nationella mål för äldrepolitiken som bl.a. innebär att

äldre skall ha möjlighet att vid behov kunna flytta till en

särskild boendeform.

Medlen skall kunna användas för ny- och

ombyggnad samt förbättringar av dels bostäder i

särskilda boendeformer, dels sådana lokaler i anslutning

till det särskilda boendet som skall användas som

möteslokaler, samlingslokaler etc. för äldre. För år

1998 föreslår regeringen att 250 miljoner kronor anvisas

under ett nytt reservationsanslag. Medlen föreslås

disponeras av Boverket i enlighet med förordning som

regeringen senare meddelar. Återstående medelsbehov

har beaktats i ramarna för utgiftsområde 9 fr.o.m.

1999.

C5 Statens institutionsstyrelse

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 503 986 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget C5 Statens

institutionsstyrelse ökas med 4 300 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget D1

Kriminalvården under utgiftsområde 4 Rättsväsendet

minskas med motsvarande belopp.

I propositionen Vissa reformer av påföljdssystemet

(prop. 1997/98:96) framhåller regeringen att det är

mycket otillfredsställande att ungdomar under 18 år

placeras i fängelse när de begått allvarliga brott,

eftersom fängelse är en olämplig miljö för barn och

ungdomar. Därför är det angeläget att det tillskapas en

alternativ form av frihetsberövande som gör det möjligt

att hålla de yngsta lagöverträdarna utanför fängelserna.

Regeringen föreslår således att en ny frihetsberövande

påföljd skall införas, sluten ungdomsvård. Ansvaret för

verkställigheten av vården bör tillfalla Statens

institutionsstyrelse (SiS). Institutionsstyrelsen har sedan

den 1 april 1994 ansvaret för planeringen och driften av

de särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen

(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga

(LVU). Mot denna bakgrund måste Statens

institutionsstyrelse anses ha goda möjligheter att inom

sin organisation kunna ta hand om de unga

lagöverträdare som kan komma i fråga för ett

frihetsberövande. Under 1998 måste

Institutionsstyrelsen göra vissa investeringar, utbilda

personal och vidta andra förberedande åtgärder för att

kunna starta verksamheten 1999. Medelsbehovet

beräknas till 4,3 miljoner kronor för dessa insatser.

5.4.8 Utgiftsområde 13

Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet

A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på

40 681 334 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A1 Bidrag till

arbetslöshetsersättning minskas med 4 238 334 000

kronor.

Den öppna arbetslösheten beräknas under innevarande

budgetår uppgå till 6,7 procent, vilket är 0,7

procentenheter lägre än den bedömning som gjordes i

budgetpropositionen för 1998. Totalt beräknas

utbetalningarna från anslaget för bidrag till

arbetslöshetsersättning uppgå till 36 443 miljoner kronor

innevarande budgetår. Det är 4 238 miljoner kronor

lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen.

Antalet deltagare i resursarbeten och offentliga

tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) har

successivt ökat sedan årsskiftet men har ännu inte nått

upp till den beräknade omfattningen på 10 000 personer

per månad i respektive åtgärd. I februari 1998 fanns

3 300 kvinnor och 3 500 män i OTA och 3 100 kvinnor

och 700 män i resursarbete.

Regeringen bedömer att antalet anvisade till

resursarbete kommer att öka, bl.a. mot bakgrund av de

regelförändringar som föreslås nedan. Regeringens

avsikt är även att i budgetpropositionen för 1999

återkomma med ett förslag som innebär att resursarbete

får beviljas även under 1999. Den tillfälliga

avgångsersättning som kunde medges under andra

halvåret 1997 har fått en större omfattning än vad som

beräknades i budgetpropositionen och totalt hade 18 600

personer beviljats sådan ersättning i januari 1998.

Åtgärden generationsväxling som infördes vid årsskiftet

har hittills haft en liten omfattning. Regeringen bedömer

dock att antalet successivt kommer att öka bl.a. med

anledning av de förändringar av reglerna för åtgärden

som redovisas i tilläggsbudget under utgiftsområdet.

Sammantaget beräknas utbetalningarna under 1998 från

anslaget till resursarbeten, OTA, den tillfälliga

avgångsersättningen samt generationsväxling uppgå till

4 433 miljoner kronor.

Utgifterna för resursarbeten bör fr.o.m. den 1 juli

1998 inte längre beräknas under utgiftsområde 13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Utgifterna bör i

stället beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad

och arbetsliv. Anslaget A1 Bidrag till

arbetslöshetsersättning under utgiftsområdet bör därför

minskas med 606 miljoner kronor samtidigt som

anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med

606 miljoner kronor i förhållande till statsbudgeten.

Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget

A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med

4 238 miljoner kronor.

Resursarbete

Regeringens förslag: Den som anvisats till

resursarbete får ersättas med högst 90 procent av

avtalsenlig lön.

Enligt nuvarande regler får en arbetsgivare som tar

emot en arbetslös person i resursarbete ersätta denna

med högst 90 procent av den dagpenninggrundande

inkomsten. Detta medför vissa problem på

arbetsplatserna om några av deltagarna i resursarbete

har en mycket låg inkomstrelaterad

arbetslöshetsersättning eller endast erhåller

grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Det bör vara

arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna

som avgör storleken på ersättningen genom de särskilda

kollektivavtal som tecknas då arbetsgivare anordnar

resursarbeten. Lönen enligt det särskilda kollektivavtalet

får dock inte överstiga 90 procent av den lön som gäller

enligt ordinarie kollektivavtal på den aktuella

arbetsplatsen. Den ersättning staten betalar till

arbetsgivarna bör dock vara oförändrad, dvs.

80 procent av den dagpenninggrundande inkomsten

samt därtill hörande sociala avgifter och särskild

löneavgift. Förändringen innebär inte några

utgiftsökningar och påverkar inte ramen för

utgiftsområdet.

Regeringens förslag: För att förenkla

administrationen kring åtgärden ersätts arbetsgivare som

anordnar resursarbete med en schablonsmässigt

beräknad månadsersättning som regleras vid anvisnings-

tidens slut.

Enligt nuvarande regler betalar arbetsgivaren lön till den

anvisade och rekvirerar sedan i efterskott från

länsarbetsnämnden ersättningen för den

bidragsberättigade delen. Denna varierar beroende på

hur stor del av tiden personen i resursarbete haft

vikariat med ordinarie avtalsenlig lön. I resursarbete

skall arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på

arbetsplatsen ha kommit överens om att den anvisade

skall erbjudas alla lämpliga kortare vikariat som

uppstår. Vid vikariat erhåller den anvisade avtalsenlig

lön och arbetsgivaren betalar därtill hörande sociala

avgifter och särskild löneavgift och under denna tid

utgår ingen ersättning till arbetsgivaren. Det är i vissa

fall ett administrativt betungande system för

arbetsgivarna att månadsvis beräkna vad som är lön och

ersättning. Detta minskar arbetsgivarnas benägenhet att

vilja anordna resursarbeten. Förslaget till förändring

innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen

för utgiftsområdet.

Regeringens förslag: Privata vårdhem och andra

verksamheter som upphandlats på entreprenad av en

kommun liksom stiftelser och friskolor får fr.o.m. den

1 juli 1998 anordna resursarbeten. Detta skall avse

långvarigt pågående entreprenader per den 1 april 1998.

Endast arbetsgivare inom offentliga sektorn samt

försäkringskassor och kyrkliga arbetsgivare kan i dag ta

emot personer i resursarbete. Det finns dock ett intresse

även hos andra arbetsgivare att ta emot resursarbetare

som utför tjänster inom den offentliga sektorn genom

exempelvis kommunalt upphandlad entreprenad där

risken för undanträngning inte bedöms lika stor som hos

andra privata företag på marknaden. Det finns flera

parter som gynnas vid resursarbete; arbetsgivaren och

den arbetslöse och - eftersom det gäller den offentliga

sektorn - även allmänheten. Genom att de arbetslösa i

resursarbetet, som i huvudsak är kvinnor, kan gå in och

ta lämpliga vikariat får de också bättre chanser på den

reguljära arbetsmarknaden. Arbetslösa i kommuner där

vården i stor utsträckning lagts ut på entreprenad har

dock små eller inga möjligheter att bli anvisade till

resursarbete. Eftersom resursarbete är en åtgärd som

utgår från en trepartsöverenskommelse, dvs. en

överenskommelse mellan arbetsgivare, arbetstagare och

arbetsförmedling, kan parterna ta ett särskilt stort

ansvar för att bevaka att resursarbetet inte undantränger

reguljärt arbete när det gäller offentligt upphandlade

verksamheter i privat regi. Regelförändringen omfattar

endast långvarigt pågående entreprenader per den 1

april 1998. Förslaget om utvidgning av gruppen

arbetsgivare som kan anordna resursarbete innebär inga

utgiftsökningar och påverkar inte ramen för

utgiftsområdet.

Generationsväxling

Regeringens förslag: Möjligheten att ansöka om

generationsväxling förlängs till och med den 31

december 1998 för personer som fyller 63 år senast den

31 augusti 1998. Förslaget skall gälla från och med den

1 september 1998.

Generationsväxling innebär i korthet att en person som

fyllt 63 år och som har haft en sammanhängande

anställning i minst två år, efter överenskommelse med

arbetsgivaren kan lämna sin anställning i förtid.

Villkoret är att en långtidsarbetslös person som fyllt 20

men inte 35 år tillsvidareanställs. Den som lämnar sin

anställning får en ersättning från staten som uppgår till

80 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten vid

avgången, dock maximalt 14 400 kronor per månad

under år 1998. Som delfinansiering betalar

arbetsgivaren ett finansieringsbidrag till staten

motsvarande 25 procent av den ersättning som staten

lämnar. Ansökan om generationsväxling kan enligt

nuvarande regler göras under perioden den 1 januari till

den 31 augusti 1998.

Generationsväxlingen har hittills utnyttjats i mycket

begränsad utsträckning bl.a. beroende på bristfällig

information inledningsvis kring åtgärden och

utformningen av delar av regelverket. Sedan åtgärden

infördes har emellertid även långtidsarbetslösheten

minskat kraftigt, som ett resultat av ett förbättrat

konjunkturläge och regeringens övriga insatser inom

arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har gjort en

samlad bedömning och funnit det angeläget att justera

villkoren för åtgärden. Dessa justeringar innebär bl.a.

att det skall vara möjligt att till generationsväxling

anvisa arbetslösa personer som inte är långtidsarbetslösa

på grund av att de under en kortare tid innehaft en

anställning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk

åtgärd. En förutsättning är att detta inte nämnvärt stärkt

deras ställning på arbetsmarknaden. Som ytterligare

förutsättningar gäller att personen som nyanställs

omedelbart dessförinnan varit anmäld som

arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen

under minst 12 månader och att personens

sysselsättningssituation inte kan lösas på annat sätt.

Personer som inte fyllt 25 år kan anvisas till

generationsväxling under den enda förutsättningen att

han eller hon omedelbart före nyanställningen varit

anmäld som arbetssökande vid den offentliga

arbetsförmedlingen under minst 90 dagar. Om särskilda

skäl föreligger skall det även vara möjligt att

visstidsanställa, alternativt provanställa, anvisade

personer i stället för att tillsvidareanställa dem. De

ändrade reglerna som genomförts genom ändring i

förordningen (1997:1287) om generationsväxling på

arbetsmarknaden träder i kraft den 15 maj 1998.

Förslaget innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte

ramen för utgiftsområdet.

5.4.9 Utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv

A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 21 043 793 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med

606 000 000 kronor.

Resursarbeten ingår under budgetåret 1998 i

Arbetsmarknadsverkets mål för omfattningen av de

konjunkturberoende åtgärderna. Utgifterna för

resursarbete bör därför fr.o.m. den 1 juli 1998 inte

längre beräknas under utgiftsområde 13 Ekonomisk

trygghet vid arbetslöshet. Utgifterna bör istället

beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv. Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder bör därför ökas med 606 miljoner kronor

samtidigt som anslaget A1 Bidrag till

arbetslöshetsersättning minskas med motsvarande

belopp. Förslaget innebär en förenkling och ett

förtydligande kring finansieringen av de

arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.

B1 Arbetarskyddsverket

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 365 196 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget B1

Arbetarskyddsverket ökas med 147 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget B11 Bidrag till

Stiftelsen Utbildning Nordkalotten minskas med

motsvarande belopp.

Arbetarskyddsstyrelsens medverkan i EU-arbetet har

blivit alltmer kostnadskrävande. Anslaget B1

Arbetarskyddsverket bör förstärkas genom en överföring

från anslaget B11 Bidrag till Stiftelsen Utbildning

Nordkalotten.

B5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 212 217 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

under 1998 i fråga om anslag B5 Forskning och

utveckling inom arbetslivsområdet besluta om en högsta

ram för åtaganden, som inklusive tidigare åtaganden

uppgår till högst 420 000 000 kronor och som medför

utgifter under perioden 1999 - 2003.

Rådet för arbetslivsforskning har funnits i två år. Under

denna tid har Rådet haft ett beslutsbemyndigande om

totalt 160 miljoner kronor för en kommande

fyraårsperiod. Detta innebär en alltför kraftig

begränsning av Rådets möjligheter att fatta långsiktiga

beslut. Dessutom har Rådet behov av att kunna besluta

om åtaganden som sträcker sig över en längre tidsperiod

än fyra år. Regeringen föreslår därför en utökad

bemyndiganderam för verksamheten.

B6 Bidrag till Samhall AB

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 4 356 419 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget B6 Bidrag till Samhall

AB ökas med 100 000 000 kronor.

Samhalls resultat för 1997 blev en förlust på

238 miljoner kronor, efter finansnetto och skatt. År

1996 hade Samhall ett negativt resultat på 71 miljoner

kronor. Även det innevarande året beräknas ge ett

underskott, preliminärt på ca 100 miljoner kronor.

Samhall AB har i sin koncernplanering för 1999

skisserat ett scenario som innebär snabbt ökande

underskott och ett direkt konkurshot något år in på

2000-talet. I ett kortare perspektiv bedömer Samhall att

den nuvarande sysselsättningsvolymen behöver minskas

ytterligare för att nedbringa kostnaderna för

verksamheten. Eftersom Samhall inte säger upp

arbetshandikappade anställda vid övertalighet måste

minskningen ske genom naturlig avgång. Samhall

bedömer därför att en eventuell personalminskning

måste inledas snarast genom en betydligt minskad

ersättningsrekrytering.

Mot bakgrund av det scenario som Samhall redovisat

har ett analysarbete initierats inom Finans- och

Arbetsmarknadsdepartementen, bl.a. genom oberoende

extern företagsekonomisk expertis, i syfte att studera

Samhalls ekonomiska situation och förutsättningar såväl

företagsekonomiskt som organisatoriskt. Analysarbetet

skall ligga till grund för regeringens förslag i

budgetpropositionen för 1999. I sammanhanget kan

noteras att Riksrevisionsverket f.n. arbetar med en

studie av Samhall, som en del i en

arbetsmarknadspolitisk uppföljning. Den väntas bli

färdig till årsskiftet.

Det är enligt regeringens mening angeläget att antalet

arbetstillfällen för arbetshandikappade hos Samhall inte

minskar. De resultatkrav som staten ställer på Samhall

skall således ligga fast. Det innebär bl.a. att kravet på

en minsta sysselsättningsvolym på 31,9 miljoner

arbetade timmar kvarstår för år 1998. Koncernen har

f.n. ca 26 200 arbetshandikappade anställda, vilket

motsvarar statens krav på minsta antal arbetstimmar.

För att säkerställa att Samhall kan svara mot kravet

föreslår regeringen att Samhall AB tillförs 100 miljoner

kronor. Som ett villkor gäller att sysselsättningen inte

minskar under 1998 jämfört med 1997.

Åldersgränsen vid vissa arbetsmarknadspolitiska

åtgärder

Regeringens förslag: Kommuners ansvar för

ungdomar skall omfatta ungdomar fram till den dag de

fyller 20 år. Som en konsekvens härav skall arbetslösa

kunna ta del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna

arbetslivsutveckling, arbetsmarknadsutbildning,

arbetsplatsintroduktion, bidrag till arbetslösa m.fl. som

startar egen näringsverksamhet, datortek, individuellt

anställningsstöd, interpraktikstipendier samt kommuners

ansvar för ungdomar mellan 20 och 24 år från och med

den dag den arbetslöse fyller 20 år. Förslaget skall gälla

från och med den 1 juli 1998.

Lagen om kommuners ansvar för ungdomar infördes

den 1 oktober 1995. Lagen innebär i korthet att en

kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på

heltid för arbetslösa ungdomar som inte genomgår

gymnasieskola eller liknande utbildning till och med den

30 juni det år de fyller 20 år. Denna ordning innebär för

vissa ungdomar att de inte har möjlighet att omfattas av

denna lag längre än till en ålder av 19,5 år medan andra

kan delta tills de är 20,5 år. Regeringen föreslår mot

bakgrund av detta att lagen om kommuners ansvar för

ungdomar från och med den 1 juli 1998 skall omfatta

ungdomar fram till den dag de fyller 20 år.

Det finns inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska

åtgärderna ett antal åtgärder som är tillgängliga för

arbetslösa från och med den 1 juli det år den arbetslöse

fyller 20 år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår

regeringen att åtgärderna arbetslivsutveckling,

arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion,

bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen

näringsverksamhet, datortek, individuellt

anställningsstöd, interpraktikstipendier samt kommuners

ansvar för ungdomar mellan 20 och 24 år, skall vara

tillgängliga för personer från och med den dag de fyller

20 år. Förslaget föranleder en ändring i lagen

(1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar och i

lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar

mellan 20 och 24 år. Regeringen kommer i

budgetpropositionen för 1999 att föreslå motsvarande

ändring när det gäller rätten till grundbelopp i

arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär inga

utgiftsökningar och påverkar inte ramen för

utgiftsområdet.

Interpraktik

Regeringens bedömning: Minst 1 000 ungdomar

beviljas interpraktikstipendier under budgetåret 1998.

Den första oktober 1997 flyttades huvudmannaskapet

för de så kallade Europastipendierna till Svenska EU-

programkontoret. Samtidigt ändrades benämningen på

åtgärden till interpraktikstipendier och utökades till att

gälla praktik i hela världen. Sedan stipendierna infördes

har intresset från de arbetslösa ungdomarna varit stort.

Det är till stor del unga som annars hade haft svårt att

praktisera utomlands som beviljats stipendier. En jämn

könsfördelning har uppnåtts. Andelen invandrare bland

samtliga som beviljats stipendier är minst lika stor som

andelen invandrare bland de arbetslösa. Det är dock inte

möjligt att så här tidigt efter införandet bedöma hur

många ungdomar som erhållit reguljärt arbete efter

praktiken. Regeringen anser mot bakgrund av

ovanstående att det är viktigt att fler ungdomar får

denna möjlighet till praktik utomlands och avser därför

att föreskriva att minst 1 000 ungdomar bör få denna

möjlighet under budgetåret 1998.

Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd, SIUS

Regeringens förslag: Försöksverksamheten med

särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för svårt

funktionshindrade personer, SIUS, blir permanent från

och med den 1 juli 1998.

En försöksverksamhet med särskilt introduktions- och

uppföljningsstöd för svårt funktionshindrade personer,

SIUS, har pågått sedan budgetåret 1993/94. SIUS

lämnas till den som har behov av individuellt stöd som

underlättar en anställning. Försöksverksamheten har

visat att en särskild stödperson med inriktning på

individuellt stöd för introduktion och uppföljning på

arbetsplatsen är den stödform som saknats för vissa

grupper av arbetshandikappade. En stödperson i SIUS

kan handlägga ungefär sex - åtta ärenden per år.

Kostnaden för stödpersonen uppgår till i genomsnitt

50 000 kronor per arbetshandikappad och år. Cirka 70

stödpersoner arbetar inom SIUS i dag. Utgifterna för

dessa beräknas under 1998 till ca 19 miljoner kronor.

Regeringen bedömer att försöksverksamheten har

visat att SIUS är ett effektivt och angeläget verktyg i

arbetet med att finna och behålla en anställning för svårt

funktionshindrade personer och föreslår därför att

SIUS-verksamheten blir permanent. AMS bedömer på

grundval av försöksverksamheten att 150

SIUS-konsulenter behövs för att erbjuda 1 000

arbetssökande deltagande i åtgärden. SIUS-

konsulenterna bör anställas inom AMV med nära

anknytning till den yrkesinriktade rehabiliteringen.

Kostnaden för SIUS-konsulenterna beräknas vid denna

omfattning uppgå till högst 50 miljoner kronor per år

och utgifterna bör även fortsättningsvis tas inom ramen

för tilldelade medel under anslaget. Förslaget bör gälla

från och med den 1 juli 1998. Förslaget innebär inga

utgiftsökningar och påverkar inte ramen för

utgiftsområdet.

5.4.10 Utgiftsområde 15

Studiestöd

A3 Vuxenstudiestöd m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 8 624 280 000

kronor. Därav har 4 847 677 000 kronor anvisats för

särskilt utbildningsbidrag (UBS) och 2 870 898 000

kronor för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

(SVUXA).

Regeringens förslag: Särskilt utbildningsbidrag bör

kunna lämnas under perioden 1 juli 1998 - 30 juni 1999

till arbetslösa för ett andra studieår. Särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa bör fr.om. höstterminen

1998 kunna lämnas för två års studier på gymnasial

nivå.

Kunskapslyftet inleddes höstterminen 1997. Under

hösten genomförde kommunerna motsvarande drygt

97 000 heltidsplatser utöver den kommunalt finansierade

verksamheten på ca 37 000 platser. Antalet studerande

på gymnasienivå i kommunerna var i oktober 1997 ca

185 000. Därtill kom studerande i grundläggande

vuxenutbildning, folkhögskolan och i kvalificerad

yrkesutbildning. Av de som under hösten 1997 studerat

i Kunskapslyftet var ca 70 procent kvinnor.

För många av deltagarna krävs mer än ett års studier

för att få den kompetens som det treåriga gymnasiet

ger. Det finns därför starka skäl att under nästa läsår

låta arbetslösa, som påbörjat studier med särskilt

utbildningsbidrag, få fortsätta utbildningen med detta

studiestöd. För tiden därefter får frågan prövas med

hänsyn bl.a. till sysselsättningsläget. I konsekvens

härmed bör även SVUXA kunna utgå för två års studier

på gymnasienivå. Regeringen gör bedömningen att

dessa åtgärder ryms inom utgiftsområdets ramar.

För att stimulera sommarverksamhet inom ramen för

kunskapslyftet har regeringen meddelat att kommunerna

utöver tidigare fastställda ramar för kunskapslyftet

kommer att få täckning för gymnasial vuxenutbildning

som anordnas under perioden 15 juni till 21 augusti

1998. Under denna period kan de studerande få

studiestöd i form av särskilt utbildningsbidrag, särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa eller studiemedel.

Eventuella ytterligare medelsbehov som kan uppkomma

till följd av verksamheten under sommaren avser

regeringen redovisa i tilläggsbudget hösten 1998.

Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar

(TUFF) m.m.

Regeringens förslag: Ändring görs i

kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1962:381) om

allmän försäkring och semesterlagen (1977:480) för att

ersättning till vissa föräldrar som deltar i

teckenspråksutbildning, skall vara skattepliktig inkomst

samt pensions- och semesterlönegrundande m.m. I

kommunalskattelagen görs en följdändring med

anledning av det tidigare riksdagsbeslutet att

timersättning inte skall lämnas till deltagare i

svenskundervisning för invandrare (sfi).

I den nya förordningen (1997:1158) om statsbidrag för

teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, TUFF, finns

bestämmelser om ersättning till deltagare i sådan

utbildning. Tidigare kunde ersättning till deltagare i

teckenspråksutbildning lämnas i form av

korttidsstudiestöd enligt förordningen (1992:925) om

försöksverksamhet med studiesocialt stöd vid

teckenspråksutbildning. Korttidsstudiestödet utgör

skattepliktig inkomst av tjänst och är pensions- och

semesterlönegrundande m.m. Detsamma bör gälla den

nya ersättningen. Ändring bör därför göras i

kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1962:381) om

allmän försäkring och semesterlagen (1977:480).

Samtidigt behövs i kommunalskattelagen en följd-

ändring med anledning av det tidigare riksdagsbeslutet

(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU2, rskr.

1997/98:110) att timersättning inte skall lämnas till

deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi).

Innebörden av ändringsförslagen är sådan att ett

yttrande av Lagrådet skulle sakna betydelse.

5.4.11 Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning

C3 Centrala studiestödsnämnden

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 253 924 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget C3 Centrala

studiestödsnämnden ökas med 60 000 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslagen A3

Vuxenstudiestöd m.m. minskas med 27 500 000 kronor

och A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom

utgiftsområde 15 minskas med 32 500 000 kronor.

Satsningen på vuxenutbildningen och högskolan har

inneburit ökad administration inom hela studie-

stödsområdet genom dels ökade ärendevolymer och mer

komplexa ärendetyper, dels ett ökat behov av

rådgivning till de nya grupperna vuxenstuderande. Detta

innebär en hög belastning vid Centrala studie-

stödsnämnden (CSN) och handläggningstiderna har i

många fall blivit oacceptabelt långa. Vidare anser

regeringen att det är motiverat att nu ge CSN möjlighet

att finansiera systemutvecklingen inför omläggningen

till ett nytt studiestödssystem år 2000. Finansiering av

de ökade kostnaderna skall ske genom besparingar inom

särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och särskilt

vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar där antalet

studerande antas bli något lägre än planerat under

budgetåret 1998. Därutöver höjs expeditionsavgiften

inom återbetalningsverksamheten, vilket ger en total

resursförstärkning på 10 miljoner kronor. Regeringen

avser att återkomma angående frågan om CSN:s

förvaltningsanslag.

D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 62 799 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen, eller den

myndighet som regeringen beslutar, bemyndigas att

under 1998 under anslaget D18 Medel för dyrbar

vetenskaplig utrustning fatta beslut om anskaffningar

som innebär utgifter på 47 000 000 kronor för 1999,

26 000 000 kronor för 2000, 24 000 000 kronor för

2001, 18 000 000 kronor för 2002 och 18 000 000

kronor för 2003.

Finansieringen av dyrbar vetenskaplig utrustning har

1998 genomgått tre förändringar: Rådet för

högpresterande datorsystem (HPD-rådet) har avvecklats

och medlen för detta ändamål anvisas nu under

Forskningsrådsnämndens (FRN) anslag för dyrbar

vetenskaplig utrustning. Vidare har en omläggning av

finansieringssystemet genomförts som innebär en

övergång från att FRN vid ett tillfälle betalat hela

investeringen till högskolan till en modell där FRN

betalar högskolans kostnader för räntor och

amorteringar. Ett uppdaterat underlag från FRN visar

att bemyndiganderamen bör revideras för att passa till

det nya finansieringssystemet.

Regeringens förslag till reviderad bemyndiganderam

för anslaget D18 Medel för dyrbar vetenskaplig

utrustning innebär en sammantagen utökning av

bemyndiganderamarna från år 1999 till och med år

2003 från 116 miljoner kronor till 133 miljoner kronor.

Sätra Brunn

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

efterge statens fordran på Stiftelsen Sätra Brunn om

12 513 000 kronor med högst detta belopp.

Sedan tidigt 1700-tal har kurortsverksamhet bedrivits

vid Sätra Brunn i Västmanland. Brunnen donerades år

1747 till Uppsala universitet med villkoret att

kurortsverksamheten skulle fortsätta. Anläggningen är

av kulturhistoriskt riksintresse. Riksantikvarieämbetet

har bedömt att Sätra Brunn kan förklaras som

byggnadsminne och ett arbete med denna inriktning

pågår. Efter att under 250 år ha förvaltats som en del av

staten genom Uppsala universitet ombildades brunnen i

maj 1997 till följd av den nya stiftelselagen till en

stiftelse som förvaltas av universitet. Uppsala universitet

har under den tid då Sätra Brunn förvaltats som en del

av universitet för Sätra Brunns räkning tagit banklån för

investeringar om 12,5 miljoner kronor.

Under de senaste åren har ekonomiska svårigheter

uppkommit vid Sätra Brunn till följd av landstingens

minskade beställningar av rehabiliteringsplatser.

Verksamheten har inte i tid anpassats till den nya

situationen på ett ändamålsenligt sätt. Efter en

likviditetskris i slutet av 1997, försattes stiftelsen i

konkurs i februari 1998. Den största fordran i

konkursen är den om 12,5 miljoner kronor som grundas

på ovan nämnda banklån.

Enligt de upplysningar regeringen inhämtat kan man

i den nuvarande situationen inte räkna med att det finns

intresse från utomstående att förvärva verksamheten

från konkursboet. Vidhåller staten sin fordran innebär

detta, enligt konkursförvaltaren, att verksamheten inom

kort läggs ned och egendomen säljs ut. Vid ett sådant

förfarande kan staten inte heller påräkna att få ersättning

för hela sin fordran.

Det finns skäl att undvika att verksamheten vid Sätra

Brunn helt läggs ned. Genom att efterge fordran

förbättras förutsättningarna för att i lämplig form

fortsätta verksamheten och bevara en anläggning av

kulturhistoriskt riksintresse.

Uppsala universitet bör i den uppkomna situationen

svara för de kostnader som följer av beslutet inom sina

befintliga utgiftsramar.

5.4.12 Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund

och fritid

A1 Statens kulturråd

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 26 920 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A1 Statens kulturråd

ökas med 500 000 kronor. Finansiering sker genom att

anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den

gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp.

I regleringsbrev för år 1998 har Statens kulturråd fått i

uppdrag att dels kartlägga och analysera det regionala

utfallet av myndighetens verksamhet, dels sammanställa

och analysera motsvarande redovisningar från andra

myndigheter och institutioner inom kulturområdet.

Kulturrådet skall dessutom ta fram metoder, rutiner och

förslag till uppläggning av hur en regional analys kan

utvecklas samt, som jämförelse till statens insatser, ange

kommunala och landstingskommunala insatser inom

kulturområdet. Kulturrådet har i regleringsbrevet även

fått i uppdrag att enligt en särskild redovisningsmodell

sammanställa och sammanfatta den återrapportering

som åligger de centrala museerna under

verksamhetsgrenen Bevarande om att förbättra

samlingarnas status.

Uppdragen innebär ett omfattande metodarbete för

att utveckla analyserna. Detta fordrar extra resurser

som för närvarande inte finns inom Kulturrådets

tillgängliga förvaltningsmedel. Regeringen föreslår

därför att anslaget A1 Statens kulturråd ökas med

500 000 kronor.

Effekterna av finansieringsåtgärden är att Konst-

rådets bidragsgivning för fast konst till icke-statliga

gemensamma miljöer kommer att minska något.

A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling

samt internationellt kulturutbyte och samarbete

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 125 075 000 kronor,

varav 7 128 000 kronor avser bidrag till Föreningen

Norden.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag till allmän

kulturverksamhet, utveckling samt internationellt

kulturutbyte och samarbete ökas med 500 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget D2 Konstnärlig

gestaltning av den gemensamma miljön minskas med

motsvarande belopp.

Föreningen Norden bedriver en informationsverksamhet

vid Arena Norden i Stockholm. Under Sveriges

ordförandeskap i Nordiska ministerrådet innevarande år

är behovet av samnordiska informationsinsatser i

Sverige större än vanligt. För att tillgodose detta behov

behöver Föreningen Norden ett särskilt stöd till

verksamheten vid Arena Norden. Regeringen föreslår

därför att 500 000 kronor anvisas för särskilt stöd till

Föreningen Norden.

Effekterna av finansieringsåtgärden är att Konst-

rådets bidragsgivning för fast konst till icke-statliga

gemensamma miljöer kommer att minska något.

Radio och TV i allmänhetens tjänst

Regeringens förslag: En satsning görs på radio och

TV i allmänhetens tjänst med början 1998 för att stärka

mångfalden på mediemarknaden, värna om den

kvalificerade programproduktionen samt skapa

förutsättningar för företagen att utnyttja ny teknik i sin

verksamhet. Av dessa skäl bör Sveriges Television AB

tilldelas 37 500 000 kronor ur rundradiokontot för

budgetåret 1998 för särskilt kvalificerad

programproduktion.

Sveriges Television får fr.o.m. den 1 juli 1998 särskilda

medel om 75 miljoner kronor per år från det s.k.

rundradiokontot för särskilt kvalificerad

programproduktion. Förslaget innebär att

medelstilldelningen under 1998 ökar med 37,5 miljoner

kronor.

Regeringen har beslutat att digitala TV-sändningar i

marknätet skall inledas i fem områden i landet. För att

stärka mångfalden på mediemarknaden aviserade

regeringen i november 1997 en omfattande satsning på

radio och TV i allmänhetens tjänst. Detta innebär bl.a.

att Sveriges Television får möjlighet att starta nya

programkanaler samt att sända via satellit. Dessutom

bedömdes det mycket angeläget att Sveriges Television

fick ett nytt årligt stöd för särskilt kvalificerad

programproduktion av typen dokumentärer, dramatik

och program för barn och unga.

Regeringen bedömer att övergången till ny digital

sändningsteknik ställer ökade krav på programföretagen

under ett initialskede. Till detta kommer angelägna

satsningar på nya programkanaler. Regeringen bedömer

därför att det behövs ett medelstillskott till företagen

under åren 1999-2001. Regeringen avser att i

budgetpropositionen för 1999 föreslå att Sveriges

Television och Sveriges Radio tilldelas särskilda medel

ur rundradiokontot på sammanlagt 245 miljoner kronor

(i 1998 års prisläge enligt kompensationsindex) för åren

1999 2001 för satsningar på ny teknik och nya

programkanaler.

Sveriges Televisions ansvar att stå för både bredd

och djup när det gäller produktion och sändning av TV-

program ökar i en situation där det totala TV-utbudet

flerfaldigas. Det är viktigt att Sveriges Television kan

vara konkurrenskraftigt när det gäller ett programutbud

av hög kvalitet även under tiden för ett teknikskifte.

Som ett led i satsningen på public service föreslår

regeringen att Sveriges Television tilldelas ett nytt årligt

stöd ur rundradiokontot på 75 miljoner kronor (i 1998

års prisläge enligt kompensationsindex) för särskilt

kvalificerad programproduktion av typen dokumentärer,

dramatik och program för barn och ungdom. De

särskilda medlen för programproduktion skall i hög

grad användas till att ytterligare skapa förutsättningar

för utläggningar av produktionsuppdrag samt för

samarbetsprojekt med fria filmare och producenter. De

medel som nu görs tillgängliga skall särredovisas i

Sveriges Televisions redovisning till statsmakterna om

medelsanvändningen. I övrigt gäller regeringens årliga

beslut om anslagsvillkor för Sveriges Television. Stödet

bör utgå med början från den 1 juli 1998, vilket innebär

att medelsbehovet för innevarande år uppgår till

37,5 miljoner kronor.

Världskulturmuseet

Regeringens bedömning: En ändamålsenlig yta för

museibyggnaden är 11 000 kvm (bruttoarea) vars

beräknade investeringskostnad uppgår till ca

200 miljoner kronor. Finansieringen av de totala

kostnaderna för investeringen ryms inom de ramar som

avsatts för ändamålet.

Riksdagen har beslutat att ett statligt museum för

Världskultur skall etableras i Göteborg den 1 januari

1999 (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). I bud-

getpropositionen för 1998 anmälde regeringen att den

under våren 1998 skulle återkomma till riksdagen för att

anmäla byggnadsprojektets storlek, kostnader och

finansiering.

Regeringen gör följande bedömning av de av

organisationskommittén (Ku 1996:07) till regeringen

redovisade förslagen beträffande byggnadsprojektet i

Göteborg. En ny museibyggnad med en yta på ca

11 000 kvm bruttoarea (9 000 kvm lokalarea) är enligt

regeringens bedömning en ändamålsenlig storlek. Den

beräknade investeringskostnaden i byggnaden kommer

att uppgå till ca 200 miljoner kronor. Investeringen

ryms inom den av riksdagen beslutade

investeringsramen för Statens fastighetsverk. I

budgetpropositionen för 1998 redovisade regeringen att

särskilda medel om 29 miljoner kronor avsatts för

nyetableringen av museet i Göteborg fr.o.m. 1999.

Finansieringen av de totala kostnaderna för

investeringen ryms inom de ramar som avsatts för

ändamålet. Regeringen har givit Statens fastighetsverk i

uppdrag att under 1998 genomföra en arkitekttävling för

museibyggnaden.

5.4.13 Utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

A11 Bonusränta för ungdomsbosparande

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 3 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A11 Bonusränta för

ungdomsbosparande ökas med 1 400 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget A9

Riksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och

låneförvaltning inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi

och finansförvaltning minskas med motsvarande belopp.

Lagen om ungdomsbosparande (1988:846) trädde ikraft

i december 1988. Lagen innebär att ungdomar mellan

16 och 25 år kan påbörja ett sparande i vissa banker

eller sparkassor som kan fortgå till och med det år

spararen fyller 28 år. När kontoinnehavaren har sparat

under tre år och det sparade kapitalet uppgår till minst

5 000 kronor, blir kontoinnehavaren berättigad till en

årlig bonusränta på 3 procent från det att sparandet

började. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut

när kontoinnehavaren begär det.

Utbetalningarna av bonusränta har under årets första

månader varit högre än vad som prognostiserats. De

ökade utbetalningarna är en följd av att fler ungdomar

än förväntat avslutat sina konton. Enligt aktuell prognos

från Riksgäldskontoret kommer utbetalningarna under

1998 att uppgå till 6 miljoner kronor. Tilldelade medel

på anslaget är 3 miljoner kronor. På anslaget finns

sedan föregående år ett anslagssparande på 1,6 miljoner

kronor. För att kunna finansiera årets utbetalningar av

bonusränta föreslås därför att 1,4 miljoner kronor

tillförs anslaget. Finansiering sker genom att anslaget

A9 Riksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och

låneförvaltning inom utgiftsområde 2

Samhällsförvaltning och finansförvaltning minskas med

1,4 miljoner kronor. Effekterna av

finansieringsåtgärden är bl.a. att Riksgäldskontorets

marknadsföringsinsatser för ungdomsbosparandet

minskas.

A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder

för studenter m.fl.

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag A12

Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för

studenter m.fl. uppgående till 75 000 000 kronor anvisas

för 1998.

År 1996 beslutade riksdagen (prop. 1995/96:222, bet.

1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att kraftigt öka

antalet utbildningsplatser inom högskolan för att öka

ungdomars möjligheter att stärka sin ställning i

arbetslivet. För att kunna tillgodose den ökade

efterfrågan på studentbostäder som den snabba

utbyggnaden av utbildningsplatser kunde förväntas leda

till, beslutade riksdagen hösten 1996 att införa ett

tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av nya

studentbostäder (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97: FiU11,

rskr. 1996/97:51).

Bidrag lämnas med maximalt 25 000 kronor för

varje studentrum som tillkommer genom ny- och

ombyggnad. Projekten skall påbörjas under tiden den 1

oktober 1996 - den 31 december 1999 och vara

färdigställda inom ett och ett halvt år från påbörjandet.

Den totala ramen för ändamålet uppgår till 300 miljoner

kronor.

Många kommuner har i dag stor brist på lägenheter

som är lämpliga för ungdomar. För att stimulera till en

ökad produktion av bostäder även för andra ungdomar

än de som studerar, som regeringen aviserat i

propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling

(prop. 1997/98:119), bör ändamålet för det statliga

investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder

vidgas. Regeringen föreslår därför att bidrag får lämnas

även för produktion av nya ungdomsbostäder.

Investeringsbidraget avses utgå i huvudsak enligt de

regler som sedan år 1996 tillämpas för statligt

investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder.

Skillnaden blir förutom att bidragskretsen vidgas att

bidrag enligt de nya reglerna inte begränsas till bostäder

på eller i anslutning till orter där det finns universitet

eller högskola.

För budgetåret 1998 föreslås att 75 miljoner kronor

anvisas på ett nytt ramanslag benämnt A12

Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för

studenter m.fl. Hittills har investeringsbidrag för an-

ordnande av studentbostäder utbetalats från tionde

huvudtitelns reservationsanslag 1995/96 A2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Återstående

medelsbehov har beaktats i ramarna för

utgiftsområde 18 fr.o.m. 1999.

B1 Geoteknik

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 22 555 000 kronor.

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att Statens

geotekniska institut blir medlem i en ekonomisk

förening för utveckling av programsystemet

AutoGRAF.

Under år 1988 påbörjades ett informellt samarbete

mellan 10-15 geotekniska aktörer, däribland Statens

geotekniska institut (SGI), för att utveckla en gemensam

programvara, AutoGRAF, för redovisning av

geotekniska undersökningar. Under år 1997 har

AutoGRAF-gruppens medlemmar enats om att bilda en

ekonomisk förening. Den kontanta insatsen i föreningen

är 10 000 kronor. Respektive medlems ekonomiska

insats begränsas till ett solidariskt delande på

föreningens kostnader för revisor och extern

ekonomihantering på maximalt 1 000 kronor per år.

Förslaget föranleder ingen ramhöjning.

C1 Länsstyrelserna m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 1 646 031 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget C1 Länsstyrelserna

m.m. ökas med 450 000 kronor. Finansiering sker

genom att anslaget A4 Investeringar samt drift och

underhåll av statliga järnvägar inom utgiftsområde 22

Kommunikationer minskas med motsvarande belopp.

Länsstyrelsen i Skåne län har merkostnader för

särskilda tillsynsinsatser beträffande den yttre miljön

med anledning av bl.a. akrylamidutsläppet i

Hallandsåsen. Regeringen beslutade den 4 december

1997 om ett särskilt tillskott i Skåne län för de akuta

insatserna under hösten 1997.

Regeringen bedömer att Länsstyrelsen i Skåne län

även under innevarande år bör tilldelas medel för

särskilda tillsynsinsatser. Insatser krävs bl.a. beträffande

saneringsåtgärder och kontrollprogram. Regeringen

föreslår därför att anslaget C1 Länsstyrelserna m.m.

tillförs 450 000 kronor.

5.4.14 Utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling

A1 Regionalpolitiska åtgärder

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 1 597 517 000

kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

under 1998 fatta beslut om åtaganden som innebär

sammanlagda utgifter om högst 1 000 000 000 kronor

under åren 1999, 2000 och 2001 under anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder.

Regeringen gjorde hösten 1997 en omfördelning av

500 miljoner kronor inom anslaget A1 Regionalpolitiska

åtgärder för att genomföra ett program för regional

näringspolitik och särskilda regionalpolitiska insatser.

Finansutskottet erfor dock att det kunde innebära

svårigheter för länsstyrelserna att bedriva

regionalpolitisk verksamhet under resterande delen av

1997, eftersom de omfördelade medlen i vissa fall redan

var intecknade. Riksdagen beslutade därför i enlighet

därmed att på tilläggsbudget hösten 1997 bemyndiga

regeringen att under år 1997 låta staten ta på sig

ekonomiska förpliktelser som innebar utgifter på högst

500 miljoner kronor under åren 1998, 1999 och 2000 på

anslaget för regionalpolitiska åtgärder (bet.

1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:46). Detta

bemyndigande förde regeringen vidare till

länsstyrelserna.

Vidare bemyndigade riksdagen regeringen att under

år 1998 låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i

samband med regionalpolitiska åtgärder som innebär

utgifter på högst 500 miljoner kronor under åren 1999,

2000 och 2001 på nämnda anslag (bet. 1997/98: AU2,

rskr. 1997/98:128). Av detta bemyndigande har

regeringen avsatt sammanlagt 250 miljoner kronor för

beslut om sysselsättningsbidrag.

Regeringen avser att från 1999 införa ett fullständigt

bemyndigandesystem på anslaget för regionalpolitiska

åtgärder. Syftet är dels att förbättra länsstyrelsernas och

Regionförbundets i Kalmar län, Gotlands kommuns och

Regionförbundets i Skåne läns förutsättningar att

långsiktigt kunna planera användningen av

regionalpolitiska medel, dels utnyttja anslaget på ett

effektivare sätt.

Regeringen har i propositionen Regional tillväxt - för

arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) redovisat sin

avsikt att, som ett led i att förbereda införandet av ett

fullständigt bemyndigandesystem, återkomma

beträffande ytterligare ett bemyndigande avseende detta

anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för 1998

fatta beslut om åtaganden som innebär utgifter om

ytterligare 500 miljoner kronor till totalt 1 000 miljoner

kronor för perioden 1999 till 2001.

5.4.15 Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård

A1 Statens naturvårdsverk

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 268 104 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A1 Statens

naturvårdsverk ökas med 1 750 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget A4 Investeringar

samt drift och underhåll av statliga järnvägar under

utgiftsområde 22 minskas med motsvarande belopp.

Informationsinsatserna med anledning av bl.a.

akrylamidutsläppet i Hallandsåsen har ökat kraftigt.

Regeringen bedömer att det finns behov av ytterligare

medel för miljöinformation. Anslaget till

Naturvårdsverket bör därför ökas med 1,8 miljoner

kronor.

A2 Miljöövervakning m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 85 452 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Miljöövervakning

m.m. ökas med 15 000 000 kronor. Finansiering sker

genom indragning av medel från det under fjortonde

huvudtiteln för budgetåret 1995/96 uppförda anslaget

A8 Investeringar för främjande av omställning i

ekologiskt hållbar riktning med motsvarande belopp.

Bilavgasundersökningar genomförs enligt ett avtal

mellan AB Svensk Bilprovning och Statens

naturvårdsverk. En ändring i förordningen (1993:446)

om vissa förrättningsavgifter för Aktiebolaget Svensk

Bilprovning innebar att avgiften för avgasgodkännande

togs bort och finansiering måste ske på annat sätt.

Miljöklassningar, tillsyn och kontroll finansieras

genom en kontrollavgift enligt bilavgasförordningen,

med stöd av 9 § bilavgaslagen (1986:1386). Medlen

redovisas på inkomstitel 2534 Kontrollavgift

nyregistrerade bilar. Motsvarande belopp beräknas

under anslaget A2 Miljöövervakning m.m.

Bilavgasverksamheten beräknas kosta 31 miljoner

kronor under år 1998. I och med att nuvarande

finansiering har fallit bort behöver verksamheten

tillskjutas medel till dess en översyn gjorts. Därmed bör

anslaget A2 Miljöövervakning m.m. tillföras 15 miljoner

kronor.

A4 Investeringar för skötsel och naturvård

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 291 473 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A4 Investeringar och

skötsel för naturvård ökas med 20 000 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget B2 Avgift för

Stadshypotekskassans grundfond under utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med

motsvarande belopp.

Regeringen bemyndigas att under 1998 under

anslaget A4 Investeringar och skötsel för naturvård fatta

beslut om förvärv eller intrångsersättningar i värdefulla

naturområden som innebär utgifter på sammanlagt högst

120 000 000 kronor för 1999.

Under år 1998 bedömer regeringen att det finns behov

av extraordinära insatser för att skydda särskilt

värdefulla naturskogsområden där avverkningar är nära

förestående och där insatserna inte ryms inom ramen

för av riksdagen tidigare beslutad anslagsnivå. Under

anslaget bör därför anvisas en engångsförstärkning om

20 miljoner kronor för intrångsersättningar i särskilt

värdefulla naturskogsområden där avverkningar eller

andra hot är nära förestående.

Regeringen fattade den 22 januari 1998 beslut om att

anmäla förslag till EG-kommissionen om ytterligare 423

nya områden i Sverige som bör väljas ut som områden

av gemenskapsintresse enligt rådets direktiv 92/43/EEG

om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

Samma dag beslutade regeringen att fastställa en

förteckning över 50 områden som bör beredas skydd i

enlighet med Sveriges internationella åtaganden under

rådets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda

fåglar, vilka också anmälts till kommissionen.

Områdena skall ingå i ett nätverk av skyddade

naturområden inom EU, Natura 2000. Regeringen har

under 1998 möjlighet att besluta om utgifter för 1999 på

60 miljoner kronor i samband med förvärv av eller

intrångsersättningar i värdefulla naturområden. Beslutet

att anmäla ytterligare Natura 2000-områden till EG-

kommissionen innebär att regeringen under år 1998 kan

behöva ikläda staten ekonomiska förpliktelser utöver

nuvarande bemyndigande. Bemyndigandet bör därför

ökas med 60 miljoner kronor till sammanlagt högst

120 miljoner kronor för utgifter under år 1999.

5.4.16 Utgiftsområde 21

Energi

A1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 138 041 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A1 Statens

energimyndighet: Förvaltningskostnader ökas med

7 150 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget

A1 Närings- och teknikutvecklingsverket:

Förvaltningskostnader inom utgiftsområde 24

Näringsliv minskas med motsvarande belopp.

Statens energimyndighet inrättades den 1 januari 1998

(prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr.

1996/97:272) genom att Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) delades. Statens

energimyndighet ansvarar för de energipolitiska frågor

som tidigare sköttes inom ramen för NUTEK:s

Program Energi. Anslagssparandet på anslaget A1

NUTEK: Förvaltningskostnader uppgick budgetåret

1997 till 54,9 miljoner kronor. Av detta sparande svarar

NUTEK:s Program Energi för en viss del, som bedöms

till 8 miljoner kronor. Detta belopp har minskats med

lönekostnader under uppsägningstiden för anställda vid

NUTEK Program Energi som valt att inte söka

anställning vid Statens Energimyndighet.

Denna engångsvisa åtgärd är en slutjustering av

förvaltningsmedlen mellan de båda myndigheterna.

B4 Energiforskning

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 320 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

under 1998 under anslaget B4 Energiforskning fatta

beslut om stöd till forskning och utveckling inom

energiområdet som innebär utgifter på högst

240 000 000 kronor för 1999, 190 000 000 kronor för

2000, 160 000 000 kronor för 2001, 130 000 000

kronor för 2002, 90 000 000 kronor för 2003 och

60 000 000 kronor för 2004.

Beställningsbemyndigandet för anslaget B4

Energiforskning har setts över under våren 1998. För att

den långsiktiga verksamhet som energiforskning innebär

skall kunna bedrivas ändamålsenligt krävs ett utökat

bemyndigande för framtida åtaganden. Den tidigare till

250 miljoner kronor uppgående bemyndiganderamen

bör därför höjas till totalt 870 miljoner kronor.

B10 Energiteknikstöd

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 90 000 000

kronor.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B10

Energiteknikstöd uppgående till 510 000 000 kronor

anvisas för budgetåret 1998. Anslaget finansieras dels

genom att anslaget B5 Bidrag till Energiteknikfonden

minskas med 90 000 000 kronor, dels genom att

Energiteknikfonden avvecklas, varvid fondens

behållning inlevereras till inkomsttitel och utestående

åtaganden förs över till Statens energimyndighet.

Regeringen bemyndigas att under 1998 under

anslaget B10 Energiteknikstöd fatta beslut om stöd till

ny energiteknik som innebär utgifter på högst

100 000 000 kronor för 1999, 80 000 000 kronor för

2000, 65 000 000 kronor för 2001, 50 000 000 kronor

för 2002, 40 000 000 kronor för 2003 och 25 000 000

kronor för 2004.

Energiteknikfonden inrättades år 1988 (prop.

1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375).

Syftet med fonden var ursprungligen att utveckla eller

förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik

eller ny miljöskyddsteknik. Genom riksdagens

energipolitiska beslut år 1991 (prop. 1990/91:88, bet.

1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) ändrades reglerna

för fonden så att finansiering enligt nuvarande riktlinjer

också kan ges till programorienterad och

branschgemensam forskning. Möjligheten att via fonden

finansiera ny miljöskyddsteknik togs bort år 1994 (prop.

1992/93:100 bil. 113, bet. 1992/93:NU28, rskr.

1992/93:362). Energiteknikfonden har fr.o.m.

budgetåret 1993/94 tillförts medel som motsvarar

10 kronor per kubikmeter olja av koldioxidskatten på

oljeprodukter (prop. 1992/93:

100 bil. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362).

I och med riksdagens beslut våren 1997 om riktlinjer

för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet.

1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) samt

riksdagsbeslutet hösten 1997 om statsbudgeten för

budgetåret 1998 beslutades om en förstärkning av

Energiteknikfonden. Riksdagen har därmed fattat beslut

om en, jämfört med tidigare år, ökad anslagsnivå för år

1998 samt ställt sig bakom en ekonomisk planeringsram

för den verksamhet som Energiteknikfonden finansierar

motsvarande en anslagsnivå på 130 miljoner kronor

under perioden 1999 till 2004. De medel som tillförs

Energiteknikfonden årligen är otillräckliga för att kunna

finansiera 130 miljoner kronor årligen under denna

period. Därmed saknas sambandet mellan

oljeförbrukning och anslagsmedel.

Utan att på något sätt ändra inriktning på

verksamheten eller verksamhetens omfattning bör i

fortsättningen den från Energiteknikfonden finansierade

verksamheten finansieras direkt över ett ramanslag som

disponeras av Statens energimyndighet.

Behållningen i Energiteknikfonden bör inlevereras till

en inkomsttitel och fonden avvecklas. De ännu inte

infriade åtaganden som Energiteknikfonden gjort bör

föras över till Statens energimyndighet. Hela

anslagsbeloppet för anslaget B5 Bidrag till

Energiteknikfonden, dvs. 90 miljoner kronor bör dras

in. Storleken på det nya ramanslaget motsvarar därmed

under år 1998 det sammanlagda beloppet på anslaget B5

Bidrag till Energiteknikfonden och behållningen i

Energiteknikfonden, uppgående till ca 420 miljoner

kronor (1998-03-18). I det fall behållningen i

Energiteknikfonden minskar på grund av utbetalningar

till dess att riksdagen och regeringen fattat beslut i

frågan så avser regeringen att kvitta detta mot en

indragning från det nya ramanslaget.

För att möjliggöra fortsatt kontinuitet och

långsiktighet i verksamheten är det nödvändigt att

åtaganden kan göras även efter det aktuella budgetåret.

Riksdagen bör därför bemyndiga regeringen att besluta

om sådana åtaganden.

B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i

Barsebäcksverket

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på

statsbudgeten för budgetåret 1998.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B11

Ersättning för avveckling av en reaktor i

Barsebäcksverket uppgående till 1 000 000 kronor

anvisas för budgetåret 1998. Anslaget skall kunna

användas för förskott på ersättning fastställd i domstol

eller för utbetalning av ersättning till Sydkraft AB och

eventuella andra parter som en följd av ett avtal om

slutlig ersättning fastställd i domstol. Anslaget

finansieras genom inleverans till statsbudgeten av

1 000 000 kronor från Clearingfonden.

Riksdagen bemyndigar regeringen med anledning av

avvecklingen av Barsebäck 1 att, som underlag för

slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för

staten bindande avtal med Sydkraft AB och med

eventuella andra parter som kan erfordras i samband

med en överenskommelse om ersättning i form av

pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt

förfogar över.

Regeringen bemyndigas att under budgetåret 1998

enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om

statsbudgeten besluta att ramanslaget B11 Ersättning för

avveckling av en reaktor i Barsebäcksverket får

överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning av

anslagsbeloppet inte hinner inväntas.

Skälen till regeringens förslag: Regeringen beslutade

den 5 februari 1998 med stöd av lagen om kärnkraftens

avveckling, att rätten enligt regeringens beslut den 6

februari 1970 och den 17 oktober 1985 att driva

kärnkraftsreaktorn Barsebäck 1 för att utvinna

kärnenergi skall upphöra att gälla vid utgången av juni

1998.

Regeringen har förordnat f.d. generaldirektören Kaj

Janérus att företräda staten i förhandlingar med

Barsebäcksverkets ägare Sydkraft AB om avvecklingen

av kärnkraftsanläggningen.

I förhandlingarna med Sydkraft AB är det

förhandlingsmannens uppgift att söka nå en frivillig

överenskommelse om ersättningen. En sådan

överenskommen ersättning kan bestå såväl av ersättning

i pengar som överlåtelse av andra tillgångar samt andra

åtaganden grundade på affärsmässiga och rättsliga

överväganden. För att en överenskommelse om

ersättning skall kunna träffas kan staten behöva ingå

avtal med Sydkraft AB och eventuella andra parter.

Staten kan som följd av sådana avtal även behöva

genomföra avtalade åtgärder under 1998. För att det

skall vara möjligt för regeringen att träffa

överenskommelse med Sydkraft AB om ersättning

erfordras således ett bemyndigande för regeringen att

ingå nödvändiga avtal samt genomföra avtalade

åtgärder. Det bör påpekas att även ett avtal om

ersättning slutligen skall fastställas av domstol.

Det föreslagna bemyndigandet är en naturlig

konsekvens av den redan antagna lagen om kärnkraftens

avveckling, som föreskriver att ersättning skall utgå för

förlusten. Utgångspunkten för statens förhandlingar med

Sydkraft AB är den ersättningsnivå som man bedömer

att en domstol skulle komma fram till. Sydkraft AB:s

utgångspunkter kan förutsättas vara desamma. En

frivillig överenskommelse kommer därför värdemässigt

att resultera i en ersättning till Sydkraft AB som ligger

nära det en domstol vid en prövning i sak bedöms

komma fram till.

Regeringen föreslår därför att riksdagen bemyndigar

regeringen att, som underlag för slutlig fastställelse i

domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal

med Sydkraft AB och med eventuella andra parter som

kan erfordras i samband med en överenskommelse om

ersättning för förluster till följd av stängningen av

Barsebäck 1.

Vidare föreslår regeringen att riksdagen under

utgiftsområde 21 Energi anvisar ett ramanslag B11

Ersättning för avveckling av en reaktor i

Barsebäcksverket. En miljon kronor bör anvisas på

anslaget för förskott på ersättning fastställd i domstol

eller för utbetalning av ersättning till Sydkraft AB och

eventuella andra parter, som en följd av ett avtal om

slutlig ersättning fastställd i domstol. Finansiering sker

genom inleverans till inkomsttitel på statsbudgeten av

behållningen i Clearingfonden. Någon närmare

beräkning av anslagsbeloppet bör inte göras eftersom

förhandlingar pågår. Eventuella betalningar kan

dessutom behöva göras utan dröjsmål. Anslagsbeloppet

är därför endast av formell natur och kan självfallet

komma att överskridas.

Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om

statsbudgeten får regeringen med riksdagens

bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas,

om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka

särskilda utgifter som inte var kända då anslaget

anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål

för anslaget skall uppfyllas. Ett beslut av regeringen att

överskrida ett ramanslag enligt 6 § andra stycket

förutsätter således ett särskilt bemyndigande av

riksdagen.

Om anslaget behöver överskridas avser regeringen

att i första hand återkomma till riksdagen med förslag

om höjning av anslaget på tilläggsbudget hösten 1998.

Om emellertid ett sådant förfarande av tidsskäl inte

hinns med bör regeringen bemyndigas besluta om

överskridande när de övriga förutsättningarna som

anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda.

Om bemyndigandet att överskrida ramanslaget

utnyttjas kommer överskridandet samt dess finansering

att ingå i de utfallsredovisningar som regeringen

framöver skall lämna till riksdagen.

Avveckling av Clearingfonden och

Energiforskningsfonden

Regeringens förslag: Clearingfonden och

Energiforskningsfonden avvecklas och behållningen

tillförs statsbudgeten.

Skälen till regeringens förslag: Enligt kungörelsen

1973:1217 och förordningen 1973:1216 betalades

tidigare avgift för clearing av oljeprodukter och

beredskapsavgift för oljeprodukter. Clearingavgifter har

tillförts en fond, Clearingfonden. Behållningen på

fonden uppgår till ca 12,3 miljoner kronor.

Budgetåret 1980/81 beslutades att det dåvarande

energiforskningsprogrammet skulle finansieras genom

en höjning av den särskilda beredskapsavgiften på

oljeprodukter och att de inkomster som svarade mot

avgiftshöjningen skulle avskiljas och tillföras en särskild

fond i Riksgäldskontoret, benämnd

Energiforskningsfonden. Behållningen på fonden uppgår

till ca 1,4 miljoner kronor.

Sedan budgetåret 1986/87 redovisas inkomster från

avgifterna på oljeprodukter direkt på statsbudgetens

inkomstsida och fonderna tillförs inga nya medel.

Medlen på dessa fonder har inte använts.

Energiforskning finansieras sedan länge med anslag på

statsbudgeten.

Mot bakgrund av detta bör Clearingfonden och

Energiforskningsfonden avvecklas och behållningarna

tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten.

Ändring av ellagen

Regeringens förslag: Ändring görs i ellagen

(1997:857) så att ett förbud mot vite möjliggörs i vissa

avseenden vad gäller elsäkerhet.

Skälen till regeringens förslag: Ellagen (1997:857)

trädde i kraft den 1 januari 1998. Den ersatte då lagen

(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om

elektriska anläggningar (gamla ellagen). I ellagens 12

kapitel finns bestämmelser om tillsyn. Där stadgas bl.a.

att den myndighet som utövar tillsyn såvitt avser frågor

om elsäkerhet, för närvarande Elsäkerhetsverket, får

meddela förbud i vissa angivna avseenden. Det saknas

möjlighet att förena ett sådant förbud med vite.

Inom Närings- och handelsdepartementet har

utarbetats en promemoria med ett förslag att sådana

förbud skall kunna förenas med vite. Promemorian

finns tillgänglig i Närings- och handelsdepartementet

(N97/3368).

Förslaget i promemorian har behandlats vid ett

remissmöte i Närings- och handelsdepartementet den 3

april 1998. Ett protokoll från detta remissmöte finns

tillgängligt i Närings- och handelsdepartementet

(N97/3368).

Som har nämnts ovan innebär regeringens förslag att

vissa förbud som meddelas av en tillsynsmyndighet skall

kunna förenas med vite. Den möjligheten fanns i den

gamla ellagen. Förslaget innebär alltså att rättsläget blir

detsamma som före den nya ellagens ikraftträdande.

Förslaget är därför, enligt regeringens uppfattning,

av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle

sakna betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte

inhämtats.

Ellagen innehåller föreskrifter om elektriska

anläggningar, om handel med el i vissa fall samt om

elsäkerhet. Vad gäller elsäkerhet finns en

grundläggande bestämmelse i 9 kap. 1 § första stycket,

där det föreskrivs att elektriska anläggningar, elektriska

anordningar avsedda att anslutas till sådana

anläggningar, elektrisk materiel och elektriska

installationer skall vara så beskaffade och placerade

samt brukas på sådant sätt att betryggande säkerhet ges

mot person- eller sakskada eller störning i driften vid

den egna anläggningen eller vid andra elektriska

anläggningar.

I paragrafens andra stycke bemyndigas regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer att, i

den mån det behövs från elsäkerhetssynpunkt, meddela

föreskrifter om kontroll, provning eller besiktning samt

andra föreskrifter som rör elektriska anläggningar,

elektriska anordningar avsedda att anslutas till sådana

anläggningar, elektrisk materiel eller elektriska

installationer.

Med stöd av detta bemyndigande har regeringen

utfärdat en rad föreskrifter, som finns intagna i tre olika

förordningar, nämligen förordningen (1957:601) om

elektriska starkströmsanläggningar, förordningen

(1993:1068) om elektrisk materiel och

elinstallatörsförordningen (1990:806).

Föreskrifter om tillsyn finns intagna i ellagens 12

kapitel. Där föreskrivs i 1 § att tillsynen över

efterlevnaden av ellagen och av föreskrifter eller villkor

som har meddelats med stöd av ellagen utövas, såvitt

avser frågor om elsäkerhet, av den myndighet som

regeringen bestämmer. Med stöd av detta

bemyndigande har regeringen utsett Elsäkerhetsverket

att utöva nämnda tillsyn.

Vad gäller tillsynsmyndighetens befogenheter

reglerades den frågan i den gamla ellagen i 25 §, där

det föreskrevs att, i den mån det var påkallat från

elsäkerhetssynpunkt, en tillsynsmyndighet fick utfärda

de förelägganden och förbud som behövdes i enskilda

fall för att lagen eller föreskrifter eller villkor som hade

meddelats med stöd av lagen skulle efterlevas. I 26 §

föreskrevs att ett föreläggande eller förbud enligt 25 §

fick förenas med vite.

I den nya ellagen har tillsynsmyndighetens

befogenheter reglerats mera utförligt än i den gamla

ellagen.

I 12 kap. 3 § föreskrivs att en tillsynsmyndighet får

meddela de förelägganden som behövs för att trygga

efterlevnaden av de föreskrifter och villkor som

omfattas av tillsynen. Ett sådant föreläggande får

förenas med vite. Om föreläggandet avser elsäkerhet

gäller det omedelbart.

I 12 kap. 4 § föreskrivs i punkterna 2 4 om rätt för

tillsynsmyndigheten att meddela förbud i vissa angivna

hänseenden. Sådana förbud gäller omedelbart och får

verkställas. Däremot kan de inte, i motsats till vad som

gällde enligt den gamla ellagen, förenas med vite.

De påtryckningsmedel som ellagen erbjuder om ett

förbud inte efterlevs är följande. Som nämnts ovan får

ett förbud verkställas. Det innebär att

Elsäkerhetsverkets beslut om ett förbud utgör

exekutionstitel. Med stöd av Elsäkerhetsverkets beslut

kan därför kronofogdemyndigheten verkställa förbudet,

vilket framgår av 3 kap. 1 § första stycket 6

utsökningsbalken. Därutöver kan den som bryter mot

föreskrift som regeringen eller Elsäkerhetsverket har

meddelat med stöd av 9 kap. 1 § andra stycket ellagen

dömas till böter eller fängelse i högst ett år.

Det mest effektiva påtryckningsmedlet i samband

med förbud är dock att förena förbudet med vite av

följande skäl.

Enligt punkten 2 i 12 kap. 4 § ellagen får

tillsynsmyndigheten förbjuda användning av en elektrisk

anläggning som är i ett sådant skick eller används på ett

sådant sätt att fara för person eller egendom kan uppstå.

Denna punkt berör ett stort antal olika typer av

anläggningar, allt från stora kraftverk till fritidshus.

Särskilt viktiga i detta sammanhang är bostäder. Det

händer att ledningsnätet och övriga installationer i ett

bostadshus är i ett sådant skick att eltillförseln till huset

omedelbart måste avbrytas. Om husägaren vägrar att

avbryta eltillförseln kan detta visserligen verkställas

genom kronofogdemyndighetens försorg men det är

svårt att fysiskt hindra att husägaren åter kopplar på

eltillförseln. Att i detta sammanhang hota med åtal och

straff är ofta föga effektivt eftersom sådana åtgärder

ofta ligger långt fram i tiden. Av erfarenhet vet man

dock att ett vitesföreläggande, som meddelas samtidigt

som förbudet, ofta har god effekt.

Enligt punkten 3 i 12 kap. 4 § ellagen får

tillsynsmyndigheten förbjuda tillhandahållande eller

användning av elektrisk materiel som är i ett sådant

skick eller används på ett sådant sätt att fara för person

eller egendom kan uppstå eller som inte är kontrollerad,

provad, besiktigad eller dokumenterad enligt gällande

föreskrifter. Denna punkt berör elektrisk materiel, som

främst utgörs av elektriska apparater såsom spisar,

kylskåp, TV apparater och armaturer. Om en sådan

apparat visar sig vara farlig kan Elsäkerhetsverket

förbjuda att den saluförs. Om ett sådant beslut inte

åtlyds är det i praktiken svårt att verkställa beslutet

genom kronofogdemyndighetens försorg. Ett hot om

åtal och straff är, liksom i det förra fallet, i allmänhet

föga effektivt. Erfarenheten visar i stället att även i

dessa fall vitesföreläggande är det mest verksamma

påtryckningsmedlet.

Enligt punkten 4 i 12 kap. 4 § ellagen får

Elsäkerhetsverket förbjuda tillhandahållande av tjänster

som innebär fara för person eller egendom till följd av

bristfällig eller felaktig installation av elektriska

starkströmsanläggningar. Det rör sig här om det arbete

som utförs av elinstallatörer. Om en elinstallatör inte

fullgör sina uppgifter på ett korrekt sätt med den följden

att hans installationer blir farliga kan

tillsynsmyndigheten förbjuda honom att utföra

installationsarbeten. Om förbudet inte åtföljs blir det

även i detta fallet svårt att verkställa beslutet genom

kronofogdemyndighetens försorg och hot om åtal och

straff har också visat sig vara föga effektivt. Däremot

har, liksom i föregående fall, vitesföreläggande visat sig

vara det mest effektiva påtryckningsmedlet.

Mot bakgrund av dessa förhållanden bör det införas

en möjlighet att förena ett förbud enligt 12 kap. 4 §

punkterna 2 4 med vite.

Då regeringens förslag till ellag föredrogs inför

Lagrådet föreslog Lagrådet att ett antal paragrafer i

lagens andra kapitel skulle få en annan placering.

Regeringen godtog Lagrådets förslag och i

propositionens lagförslag, som senare antogs av

riksdagen hade de aktuella paragraferna den av

Lagrådet föreslagna placeringen.

Av förbiseende skedde dock inte relevanta

följdändringar i två paragrafer som behandlar

straffansvar respektive rätten att överklaga. Dessa två

paragrafer har till följd härav fått ett delvis felaktigt

innehåll. Dessa felaktigheter bör nu korrigeras, varför

regeringen nu lägger fram förslag till ny korrekt lydelse

av dessa paragrafer.

5.4.17 Utgiftsområde 22

Kommunikationer

A2 Väghållning och statsbidrag

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 11 835 873 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Väghållning och

statsbidrag ökas med 21 300 000 kronor. Finansiering

sker genom att anslaget A1 Vägverket: Administration

minskas med motsvarande belopp.

För att möjliggöra en ökad satsning på Vägverkets

sektorsuppgifter inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet

föreslår regeringen att anslaget A2 Väghållning och

statsbidrag, ökas med 21,3 miljoner kronor.

Finansiering sker genom en minskning av anslaget A1

Vägverket: Administration med motsvarande belopp.

Den föreslagna överföringen av medel från

administration till sektorsuppgifter innebär bl.a. att

Vägverket kommer att kunna öka sina insatser när det

gäller trafiksäkerhetsarbetet. Därmed fördjupas arbetet

med att förverkliga den s.k. nollvisionen inom

trafiksäkerhetsområdet.

B4 Bidrag till sjöfarten

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 400 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget B4 Bidrag till sjöfarten

ökas med 110 000 000 kronor. Finansiering sker genom

att anslaget A4 Investeringar samt drift och underhåll av

statliga järnvägar minskas med 70 000 000 kronor samt

genom att anslaget A1 Vägverket: Administration

minskas med 40 000 000 kronor.

I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen

för 1998 har riksdagen beslutat att ett statligt stöd skall

utgå till sjöfartsnäringen på 400 miljoner kronor. Från

anslaget ovan utbetalar Rederinämnden bl.a. ett belopp

motsvarande den skatt som inbetalats av rederierna.

Fram till och med utgången av 1997 utbetalades det

belopp som motsvarar de sista fyra månaderna under

föregående år i januari månad. Detta betyder att

utbetalning av den skatt som avser de fyra sista

månaderna under 1997 utbetalades i januari månad i år.

Med anledning av att den s.k. sjömansskatten slopades

den 31 december 1997, vilket medfört att

utbetalningarna nu sker månadsvis, kommer

belastningen på anslaget B4 Bidrag till sjöfarten att

under 1998 temporärt att öka med 70 miljoner kronor.

Bidraget till kostnader för sociala avgifter avses höjas

från 29 000 kronor till 45 000 kronor per kalenderår

och årsarbetskraft från och med den 1 juli 1998.

Belastningen på anslaget B4 Bidrag till sjöfarten

kommer därvid att öka med 40 miljoner kronor under

1998.

B6 Utredningsarbete med anledning av M/S Estonias

förlisning

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt obetecknat anslag B6

Utredningsarbete med anledning av M/S Estonias

förlisning uppgående till 1 700 000 kronor anvisas.

Finansiering sker genom att anslaget A1 Vägverket:

Administration minskas med motsvarande belopp.

Den 3 december 1997 avlämnade den för Estland,

Finland och Sverige gemensamma haverikommissionen

för utredning av passagerarfärjan M/S Estonia:s

förlisning sin slutrapport.

För år 1997 har Statens haverikommission (SHK)

disponerat 6,5 miljoner kronor för utredningsarbete i

enlighet med regleringsbrev av den 17 juli 1997

(K97/2671/SM) och 19 december (K97/4627/SM). Av

de 6,5 miljoner kronorna har ca 3 miljoner kronor inte

utnyttjats av SHK, bl.a. beroende på att vissa av de

kostnader som budgeterats för 1997 inte uppkommer

som kostnader förrän 1998.

Ett omfattande efterarbete efter utredningsarbetets

slut återstår. Bland annat skall det i original

engelskspråkiga dokumentet översättas till svenska. Det

svenskspråkiga dokumentet skall granskas, tryckas och

distribueras. Den svenska versionen skall också läggas

ut som en hemsida på Internet. Vidare återstår ett

omfattande arkiveringsarbete som SHK saknar egna

resurser för. Riksarkivet har rekommenderat SHK att

projektanställa en arkiveringsexpert för att klara detta

arbete.

Såvitt nu kan bedömas kommer efterarbetet att pågå

under 1998 och SHK:s kostnader för detta beräknas till

1,7 miljoner kronor.

Väginvest

Regeringens förslag: Aktierna i SweRoad AB skall

ägas av staten och förvaltas av Vägverket. Väginvests

verksamhet skall omfatta skilda former av

projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, att äga

och förvalta aktier, andelar och andra rättigheter i bolag

och skall bedrivas inom vägsektorn och

banhållningsområdet.

Skälen till regeringens förslag: I Stockholm finns för

närvarande inte någon blocköverskridande majoritet för

någon form av särskild avgift för biltrafiken i

Stockholm. Inte heller i Göteborg finns för närvarande

förutsättningar för införandet av någon form av särskild

avgift för biltrafiken. Därigenom har också

förutsättningarna för Väginvests dotterbolag

Stockholmsleder AB (SLAB) och Göteborgs trafikleder

AB (GTLAB) kraftigt förändrats. Regeringen

redovisade i propositionen Finansiering av vissa

trafikanläggningar i Stockholms län (prop.

1997/98:123) att förändringar borde ske i

Väginvestkoncernen i syfte att nå administrativa

samordningsvinster som bl.a. skulle kunna minska

kostnaderna för upplåningen för främst Södra länken.

En åtgärd som skulle medföra administrativa

samordningsvinster är att all upplåning till

väginvesteringar som sker för Vägverkets räkning i

Stockholm och Göteborg, och som idag sker genom

dotterbolagen, fortsättningsvis skulle ske direkt av

Väginvest. Därmed kan de administrativa kostnaderna

för att organisera upplåningen på den fria

kapitalmarknaden minimeras liksom den administrativa

verksamheten i respektive bolag.

SweRoad

Väginvest ombildades 1993 till ett s.k. holdingbolag.

Samtidigt förvärvades Vägverkets aktier i Swedish

National Road Consulting AB (SweRoad AB).

SweRoad bedriver konsultverksamhet, försäljning och

export av produkter och tjänster inom

väghållningsområdet.

SweRoads verksamhet är av en väsentligt annorlunda

karaktär än Väginvests övriga verksamhet. Bolaget kan

inte dra några väsentliga fördelar av att vara ett

dotterbolag till Väginvest. Regeringen anser därför att

SweRoad åter bör förvaltas direkt av Vägverket.

Därmed kan Väginvests verksamhet renodlas till att

omfatta skilda former av projektfinansiering av

infrastrukturanläggningar, ägande av aktier i

projektbolag m.m. Regeringen har i propositionen

Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop.

1997/98:136) redovisat att en särskild utredare skall

tillkallas för att utreda frågan om statlig tjänsteexport,

bl.a. skall den hittillsvarande statliga tjänsteexporten

utvärderas. SweRoad, som är ett exempel på statlig

tjänsteexport, kommer att vara föremål för den

aviserade utredningen.

Järnvägsprojekt

För byggandet av Botniabanan skall staten och berörda

kommuner bilda ett särskilt projektbolag, Botniabanan

AB. Bolaget skall bl.a. finansiera, projektera och

upphandla Botniabanan. Projektbolaget skall ha ett

statligt ägande om 91 procent. Berörda kommuner skall

äga 9 procent. Det är regeringens uppfattning att

Väginvest bör äga och förvalta den statliga andelen av

aktier i detta gemensamma bolag. Skälen för detta är

flera. För det första har Väginvest det kunnande och

den kompetens som krävs för att äga andelar i sådana

projekt. Väginvest har bl.a. lång erfarenhet från det

gemensamt ägda bolaget Rödöbron AB. För det andra

bedriver Väginvest finansieringsverksamhet för

Vägverkets räkning. Det innebär att Väginvest har en

omfattande kunskap om finansmarknaden som bör tas

till vara och kan vara till god hjälp i det nya

Botniabanebolaget. För det tredje bedriver Väginvest

också en konsultverksamhet avseende specialtjänster

inom områdena finansiering, kalkylering och

redovisning samt löpande ekonomitjänster. Det senare

ger direkta samordningsvinster för det nya

Botniabanebolaget vilket i sin tur minskar

administrationskostnaderna i ett sådant särskilt bolag.

Aktierna i Väginvest förvaltas av regeringen.

Utvidgas ändamålet för Väginvest till att omfatta även

banhållning, kommer även styrelsen i Väginvest att

kompletteras med representanter från Banverket. Vidare

bör namnändring av bolaget övervägas.

Riksdagen bör godkänna att Vägverkets

Investeringsaktiebolag Väginvest skall få ett vidare syfte

med sin verksamhet. Syftet bör utvidgas till att även

omfatta skilda former av projektfinansiering av

infrastrukturanläggningar samt ägande och förvaltning

av aktier, andelar och andra rättigheter i bolag med

anknytning till banhållning.

Botniabanan

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att, vad

avser den första utbyggnadsetappen mellan

Örnsköldsvik-Husum och planeringsarbete för

ytterligare etapper av Botniabanan, låta

Riksgäldskontoret utställa kapitaltäckningsgarantier till

skydd för Botniabanan AB:s egna kapital och att

garantera bolagets förpliktelser gentemot långivare,

rättighetsinnehavare och fordringsägare, inom en ram

som exklusive mervärdesskatt uppgår till 1 495 000 000

kronor i prisnivå 1 januari 1997, varav 195 000 000

kronor avser finansiella kostnader.

För att möjliggöra att Botniabanan AB utan dröjsmål

skall kunna starta och bygga upp sin verksamhet, får

Banverket använda anslaget A4 Investeringar samt drift

och underhåll av statliga järnvägar för lån till

Botniabanan AB:s verksamhet inom en ram på

50 000 000 kronor. Botniabanan AB skall återbetala

medlen till Banverket senast den 1 juli 1999.

Byggandet av Botniabanan utmed norrlandskusten,

mellan Sundsvall och Nyland, är av väsentlig

regionalpolitisk betydelse. I 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1996/97:150) uttalade regeringen

att med anledning av att Botniabanan inte har någon

avgörande betydelse för järnvägstrafiken förrän den är

färdigställd i sin helhet, är det av stor vikt att byggtiden

minimeras utan att investeringskostnaden ökar.

Regeringen angav vidare i samma proposition att, mot

bakgrund av den önskvärda komprimerade byggtiden

och projektets storlek, lånefinansiering kan övervägas

av hela eller delar av projektet.

I propositionen Regional tillväxt - för arbete och

välfärd (prop. 1997/98:62) som överlämnades till

riksdagen den 5 mars 1998 har regeringen bl.a.

redogjort för det avtal om byggande av Botniabanan

som ingåtts den 27 november 1997 mellan statens

förhandlingsman, Kramfors kommun, Örnsköldsviks

kommun, Nordmalings kommun, Umeå kommun,

Västernorrlands läns landsting samt Västerbottens läns

landsting. Avtalet gäller under förutsättning av

riksdagens godkännande och innebär att byggandet av

Botniabanan, exklusive resecentra, genomförs genom

att staten och berörda kommuner bildar ett aktiebolag,

Botniabanan AB, med ansvar att finansiera, projektera,

upphandla, bygga och hyra ut Botniabanan. I bolaget,

som skall ha ett aktiekapital på minst en och högst

fyra miljoner kronor, skall staten äga 91 procent och

berörda kommuner 9 procent av aktierna. Staten

förbinder sig att utfärda kapitaltäckningsgarantier

gentemot Botniabanan AB samt att garantera bolagets

förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare

och fordringsägare. Avtalet träder i kraft den 1 juli

1998.

I och med bildandet av det av staten och berörda

kommuner gemensamt ägda bolaget Botniabanan AB tar

regionen ansvar för en väl definierad del av kostnaderna

för projektet, vilket regeringen tidigare uttalat som en

förutsättning för projektets genomförande.

Vad gäller bolagets lånefinansiering bör

återbetalningstiden från den tidpunkt då banan öppnas

för trafik vara kortare än avskrivningstiden och

begränsas till högst 25 år. Medel för att täcka statens

kostnader för hyra av Botniabanan och andra

betalningar som följer av garanterade lån och

kapitaltäckningsgarantin skall inrymmas i statsbudgeten

fr.o.m. 2004.

Bygget av järnvägen delas in i tre etapper. Etapp 1,

Örnsköldsvik-Husum, som kostnadsberäknas till

1 300 miljoner kronor, påbörjas i juli år 1999 och

beräknas vara färdigställd senast i juni år 2002. Etapp

2, Nyland-Örnsköldsvik, som kostnadsberäknas till

4 200 miljoner kronor, påbörjas i januari år 2001 och

beräknas vara färdigställd i december år 2005. Etapp 3,

Husum-Umeå, som kostnadsberäknas till 2 700 miljoner

kronor, påbörjas i juli år 2001 och beräknas vara

färdigställd i december år 2005. Kostnaderna är angivna

i prisnivå 1 januari 1997 samt exklusive mervärdesskatt

och finansiella kostnader. De finansiella kostnaderna

består av räntekostnader under byggtiden och kostnader

som är förknippade med att uppta lån, exempelvis

garantiavgifter. Räntekostnader under byggtiden och

andra finansiella kostnader bedöms sammanlagt uppgå

till ca 15 procent av anläggningskostnaden.

I enlighet med förslagen om finansieringen av

Botniabanan i prop. 1997/98:62 bör regeringen

bemyndigas att, vad avser den första utbyggnadsetappen

av Botniabanan, Örnsköldsvik-Husum, utställa

kapitaltäckningsgarantier till skydd för Botniabanan

AB:s egna kapital och att garantera bolagets

förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare

och fordringsägare, inom en ram som exklusive

mervärdesskatt uppgår till 1 495 miljoner kronor, varav

195 miljoner kronor avser räntekostnader under

byggtiden och övriga finansiella kostnader. Dessa medel

bör även få användas för planeringsarbete t.ex.

järnvägsutredning för ytterligare etapper. Regeringen

avser att fortlöpande återkomma till riksdagen i

budgetpropositionen i syfte att återrapportera och följa

upp genomförandet av Botniabanan.

För att möjliggöra att Botniabanan AB utan dröjsmål

skall kunna starta och bygga upp sin verksamhet, bör

Banverket bemyndigas att få använda anslaget A4

Investeringar samt drift och underhåll av statliga

järnvägar, för lån till Botniabanan AB:s verksamhet

inom en ram av 50 miljoner kronor. Botniabanan AB

skall återbetala medlen till Banverket senast den 1 juli

1999.

Vissa frågor angående Mälarbanan

Regeringens förslag: Anslaget A4 Investeringar samt

drift och underhåll av statliga järnvägar, får användas

för att ersätta Mälarbanans Intressenter AB (MIAB)

med 34 500 000 kronor för vissa kostnader som MIAB

haft för garantiåtaganden gentemot staten.

Den 11 september 1991 ingick Banverket, Delegationen

för infrastrukturinvesteringar och Mälarbanans

Intressenter AB (MIAB) en överenskommelse om

utbyggnad av Mälarbanan mellan Kungsängen och

Örebro. Överenskommelsen innebär att MIAB

delfinansierar den totala anläggningskostnaden för

Mälarbanan med 530 miljoner kronor och bygger de tre

delsträckorna Arboga-Hovsta, Västerås-Lundby samt

Grillby-Bålsta. MIAB har i enlighet med avtalet nu

färdigställt dessa sträckor samt till Banverket utställt

borgens- och garantiförpliktelser på totalt ca

850 miljoner kronor avseende fel och brister för de

delar av Mälarbanan som MIAB har byggt. Staten

(Banverket) finansierar och bygger övriga delsträckor.

Banverket bygger och finansierar sträckan

Kallhäll-Kungsängen som definitionsmässigt inte ingår i

Mälarbanan, men som nämns i överenskommelsen som

en trafikeringsförutsättning. Sträckan Kallhäll-

Kungsängen skulle enligt planerna vara klart i juli 1997,

men beräknas inte stå klar förrän under år 2001.

Utbyggnaden av Kallhäll-Kungsängen är således ca fyra

år försenad i jämförelse med de ursprungliga planerna.

Med anledning av att utbyggnaden av sträckan Kallhäll-

Kungsängen försenats, har MIAB i skrivelser till

regeringen den 11 april 1996, den 4 januari 1997 och

den 19 november 1997, bl.a. påkallat omförhandling av

de ekonomiska villkoren i överenskommelsen.

Regeringen gav den 17 april 1997 Tågtrafikledningen

i uppdrag att utreda och föreslå alternativa samordnade

trafikupplägg som syftar till att minimera

inskränkningarna för tågtrafiken under den tid

utbyggnaden mellan Kallhäll-Kungsängen pågår. Den

22 oktober 1997 redovisade Tågtrafikledningen

uppdraget. Innan utbyggnaden är klar anser

Tågtrafikledningen att jämfört med idag är endast en

marginell ökning av tågtrafiken möjlig att genomföra.

Efter överläggningar mellan

Kommunikationsdepartementet och MIAB, har en

överenskommelse nåtts. Överenskommelsen innebär

bl.a. att staten åtar sig att genomföra vissa

investeringsobjekt på Mälar- och Svealandsbanan inom

ramen för stomnätsplanen, samt att staten åtar sig att

ersätta MIAB med 34,5 miljoner kronor vilket avser

ersättning för vissa garantikostnader som MIAB erlagt.

Göteborgsöverenskommelsen

Regeringens förslag: Statens ekonomiska förpliktelser

enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen ändras och

finansieringen av dessa godkännes. Regeringen

bemyndigas att dels låta Riksgäldskontoret inom ramen

för Göteborgsöverenskommelsen begränsa tidigare

givna garantibemyndiganden till 2 200 000 000 kronor

beräknat i 1998 års prisnivå, dels låta Riksgäldskontoret

teckna statlig borgen för ytterligare 1 500 000 000

kronor för lånefinansiering av den statliga andelen inom

ramen för Göteborgsöverenskommelsen.

Genomförande av en ny trafiklösning i

Göteborgsregionen är av stor betydelse med avseende

på såväl sysselsättning som trafiksäkerhet. I 1997 års

ekonomiska vårproposition konstaterade regeringen att

fullföljandet av en hållbar trafiklösning för Göteborg är

en angelägenhet för hela landet.

Regeringen beslutade den 22 maj 1997 att överlämna

propositionen Långsiktigt hållbara

trafiklösningar i Stockholm och Göteborg

(prop. 1996/97:160) till riksdagen. Riksdagen har i

december 1997 dels godkänt regeringens förslag till

förändringar i trafiklösningarna i Göteborgsregionen,

dels bemyndigat regeringen att låta Riksgäldskontoret

teckna statlig borgen om ytterligare 100 miljoner kronor

för fortsatt planerings- och förberedelsearbete för den

nya trafiklösningen i Göteborg (bet. 1997/98:TU1, rskr.

1997/98:104).

I den ursprungliga trafiköverenskommelsen för

Göteborgsregionen förutsattes finansiering ske med

vägtullar. I Göteborg finns, som ovan nämnts, för

närvarande inte förutsättningar för införande av någon

form av särskild avgift för biltrafiken. I denna situation

har en ny finansieringslösning krävts, för att inom

befintliga utgiftsområdesramar kunna klara finansiering

av Göteborgsöverenskommelsen, utan att för andra

regioner angelägna projekt skjuts på framtiden. Mot

bakgrund därav, och i syfte att åstadkomma en hållbar

lösning för såväl påbörjade som vissa återstående

projekt i Göteborgsregionen har överläggningar förts

mellan staten och regionen, vilket resulterat i en ny

överenskommelse den 23 mars 1998.

Denna överenskommelse, som ersätter tidigare

överenskommelse, innebär en samfinansiering av vissa

angivna projekt, samt att staten tar planerings- och

genomförandeansvaret för vissa projekt på det nationella

vägnätet. De statsbidrag som skulle gå till

kollektivtrafikprojekt enligt den ursprungliga

överenskommelsen skall utbetalas enligt de principer

och villkor som tidigare överenskommits. Den nya

överenskommelsen innebär också att staten ersätter

berörda kommuner för del av nedlagda kostnader, dock

sammanlagt högst 200 miljoner kronor.

Den överenskomna finansieringen innebär att staten

ansvarar för 75 procent och regionen eller enskilda

kommuner för 25 procent av kostnaderna för projekten i

ett samfinansierat investeringsprogram. Totalkostnaden

för programmet uppskattas till 4 200 miljoner kronor i

prisnivå januari 1998. Programmets översiktliga

innehåll framgår av följande tablå:

Upprustning av Göta älvbron

100 Mkr

Göteborg miljö/kollektivtrafik

190 Mkr

Nya spårvagnar

720 Mkr

Göteborgsregionen/tåg och stationer

210 Mkr

Göteborgsregionen/miljö,

kollektivtrafik

220 Mkr

Trafiksäkerhet och miljö på

kommunala vägar

420 Mkr

Götaleden

2160 Mkr

Mölndal miljö E6

120 Mkr

Informationssystem

60 Mkr

Summa

4200 Mkr

För att inom befintlig ram för utgiftsområdet kunna

fullfölja statens åtaganden enligt överenskommelsen

måste utgifterna fördelas över en längre tidsperiod och

finansieringen delvis ske med lån under byggnadstiden.

Därefter avses lånen återbetalas med medel från

statsbudgeten fr.o.m. år 2004 under en period som är

avsevärt kortare än avskrivningstiden.

Detta innebär att avsteg görs från grundprincipen i

budgetlagen 22 § att infrastrukturinvesteringar skall

finansieras med anslag och ej lånefinansieras. Enligt

budgetlagen 23 § kan riksdagen i vissa fall besluta att

finansiering sker på annat sätt än som anges i 22 §.

Regeringen avser att i budgetpropositionen för 1999

redovisa, beträffande anslagen A2 Väghållning och

statsbidrag samt A4 Investeringar i samt drift och

underhåll av statliga järnvägar, inom utgiftsområde 22,

i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme

intecknas av redan fattade beslut.

Inför byggstart av ett projekt skall parterna komma

överens om en finansieringsplan för respektive projekt.

Den statliga andelen av investeringsprogrammet

finansieras med nya lån när så blir nödvändigt. Redan

givna bemyndiganden för lånegarantier för Götaleden,

Åbromotet, E6 genom Göteborg samt

förberedelsearbeten på totalt 2 600 miljoner kronor bör

begränsas till 2 200 miljoner kronor på grund av den

kommunala andelen i projektet Götaleden. För att täcka

den statliga andelen i återstoden av

investeringsprogrammet bör riksdagen bemyndiga

regeringen att låta Riksgäldskontoret garantera lån på

ytterligare 1 500 miljoner kronor.

De lånegarantier som regeringen här föreslår innebär

inte att regeringen har tagit ställning till de olika

projektens utformning eller lokalisering. Projekten skall

före genomförandet prövas på sedvanligt sätt med

tillämpning av gällande lagstiftning. Regeringen avser

att återkomma till riksdagen med en redovisning av

regeringens uppdrag enligt 6 kap. 2 § lagen (1987:12)

om hushållning med naturresurser m.m. till de av

Göteborgsöverenskommelsen berörda kommunerna och

Länsstyrelsen i Göteborgs- och Bohus län angående

överenskommelsens konsekvenser för hushållningen

med naturresurser och miljön i regionen.

I 1997 års ekonomiska vårproposition har regeringen

redovisat utgiftstak för år 1999 och år 2000. För

utgiftsområde 22 Kommunikationer, har särskilda

medel för ett nationellt investeringsprogram om 1 650

miljoner kronor aviserats för åren 1999 och 2000. Av

dessa medel är för respektive år 500 miljoner kronor

avsatta för Göteborg.

Det är regeringens uppfattning att medlen avsatta för

Göteborg skall användas för att finansiera

återbetalningen av lån och nya projekt enligt

programmet. Återstoden av de statliga åtagandena

finansieras med de statligt garanterade lånen på

sammanlagt 3 700 miljoner kronor, vilka skall börja

avbetalas med medel som skall inrymmas i

statsbudgeten fr.o.m. år 2004.

Vissa frågor angående Inlandsbanan

Regeringens bedömning: Det finns inget behov av

någon åtgärd med anledning av det riksdagen anfört om

rättslig reglering avseende jävsfrågor m.m.

I ett riksdagsbeslut den 23 november 1995 (bet.

1995/96:TU4, rskr. 1995/96:38) med anledning av en

utredning av Riksdagens revisorer angående

Inlandsbanan (1994/95:5), anges bl.a. att regeringen bör

överväga frågan om någon form av rättslig reglering

behövs för att förhindra att personer, vilka i egenskap

av experter eller liknande kunnat påverka utformningen

av statsbidrag m.m., inte omedelbart efter uppdraget

som näringsidkare skall kunna erhålla de bidrag de

själva varit med om att utforma. Regeringen anser att

dagens rättsliga reglering avseende jävsfrågor m.m. är

tillfyllest.

Statens haverikommission

Regeringens förslag: Statens haverikommissions

förvaltningskostnader får uppgå till högst 8 700 000

kronor för budgetåret 1998.

Regeringen beslutade i regleringsbrev den 18 december

1997 (K97/4927/SM) att förvaltningskostnaderna för

Statens haverikommission (SHK) för budgetåret 1998

skulle uppgå till högst 8 miljoner kronor grundat dels på

Haverikommissionens budgetunderlag ingivet av SHK

den 27 januari 1997, dels på en ändring av

budgetunderlaget ingivet av SHK den 30 juni 1997.

Senare har det visat sig att lönekostnaderna kommer

att överstiga de i februari 1997 budgeterade

lönekostnaderna med ca 500 000 kronor. Vidare har

inte inräknats vissa kostnader relaterade till bl.a. det

nordiska samarbetet på området. Dessa kostnader

beräknas till 200 000 kronor.

Ökningen av förvaltningskostnaderna bör fördelas på

berörda myndigheter i enlighet med vad som finns

angivet för förvaltningskostnader i SHK:s

regleringsbrev för budgetåret 1998. Förslaget har inga

anslagskonsekvenser.

Kostnadstäckning för utgifter till följd av lagen om

åtgärder mot förorening från fartyg

Regeringens förslag: Sjöfartsverket får täcka de

kostnader som uppkommit med anledning av

grundstötningen av en f.d. trålare hösten 1994.

Efter beslut av regeringen kan kostnader betalas som

uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som

Sjöfartsverket föreskriver med stöd av lagen (1980:424)

om åtgärder mot förorening från fartyg.

Med anledning av grundstötningen av en f.d. trålare

hösten 1994, och de kostnader på drygt sex miljoner

kronor som därmed uppkommit, i enlighet med lagen

(1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg,

föreslår regeringen att dessa kostnader bärs av

Sjöfartsverket. Förslaget har inga anslagskonsekvenser.

Luftfartsverkets finansiella befogenheter

Regeringens förslag: Luftfartsverket medges rätt att

placera kassamässigt överskott även hos motparter med

kreditvärdighet K1 enligt Nordisk Ratings system.

Verket får även rätt att för att uppnå en förbättrad

finansiering av nya investeringar i fast egendom

genomföra s.k. lease-holdaffärer. För att inkludera

befintlig finansiell leasing, utökas den totala låneramen

för Luftfartsverket till 5 500 000 000 kronor för

budgetåret 1998.

Luftfartsverkets finansiella befogenheter har under

senare år väsentligt utökats i linje med regeringens

strävan att låta affärsverken agera under bolagsliknande

former. Luftfartsverket har i en skrivelse till regeringen

den 11 februari 1998 hemställt om vissa förändringar

och preciseringar av verkets finansiella befogenheter.

Beträffande kassamässiga överskott har

Luftfartsverket rätt att inom vissa villkor placera sådana

i bank, i statsgaranterade skuldebrev samt på

räntebärande konto i Riksgäldskontoret. Verket

konstaterar i skrivelsen att möjligheten att placera

likviditet till goda räntevillkor och på den tidssikt som

passar Luftfartsverket har försämrats. Mot denna

bakgrund föreslår verket att kassamässiga överskott

även skall få placeras hos motpart med kreditvärdighet

enligt kategori K1 enligt Nordisk Ratings system.

Sådana emittenter förutsätts ha mycket god kapacitet att

möta aktuella betalningsförpliktelser, och verket

bedömer att det är affärsmässigt motiverat att ta den

något större risk detta innebär i förhållande till

nuvarande bemyndigande.

Luftfartsverket har även i skrivelsen föreslagit att

verket skall få rätt att genomföra s.k. lease-holdaffärer i

avsikt att åstadkomma en förbättrad finansiering av

investeringar i fast egendom som terminaler och

bansystem. En sådan lease-holdaffär innebär att verket

överlåter nyttjanderätten till en investerare i utlandet,

som genom avskrivning på nyttjanderätten kan

tillgodogöra sig en lägre skattekostnad. Luftfartsverket

leasar därefter tillbaka nyttjanderätten till en lägre

kostnad och får därmed en intäkt som är grundad på en

lägre skattekostnad för investeraren. Luftfartsverket

behåller hela tiden äganderätten till anläggningen.

Luftfartsverket har dessutom i skrivelsen föreslagit

en förändring av verkets totala ram för lång- och

kortfristiga lån, som i budgetpropositionen för 1997

(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr.

1997/98:104) fastlagts till 3,5 miljarder kronor. Mot

bakgrund av att Luftfartsverket numera redovisar

finansiell leasing i balansräkningen föreslår verket att

ramen utökas till totalt 5,5 miljarder kronor. Merparten

av ökningen avser Luftfartsverkets finansiella

leasingåtagande vad gäller Sky City-anläggningen på

Arlanda. Det bör noteras att verket därutöver sedan

tidigare har riksdagens bemyndigande rörande en

kapitaltäckningsgaranti till LFV AirportCenter AB.

Regeringen, som anser att verkets hemställan ligger i

linje med tidigare nämnda strävan att affärsverken skall

kunna verka under affärsmässiga och bolagsliknande

förhållanden, biträder Luftfartsverkets beskrivna förslag

till utökade finansiella befogenheter. Vad gäller lease-

holdaffärer bör bemyndigandet begränsas att gälla

investeringar i nya fasta anläggningar.

SJ:s borgensram

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta

SJ få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för

bolag inom SJ-koncernen inom en total ram på

1 900 000 000 kronor under 1998.

I budgetpropositionen för 1998 fastställdes låne- och

borgensramar för affärsverken. För SJ uppgår

låneramen till 9,2 miljarder kronor och borgensramen

till 400 miljoner kronor för år 1998. Den borgensram

som angavs för SJ har visat sig vara för liten och ger

upphov till icke önskvärda finansieringslösningar.

Effekten blir att den operationella leasen på

Scandlinesfärjan, som levereras under första delen av år

1998, kommer att ligga på SJ affärsverk istället för på

SJ Invest, där SJ:s leasingaffärer normalt ligger. För att

åtagandet för färjan skall ligga i dotterbolagssfären med

lägre finansieringskostnad för staten bör färjan istället

finansieras genom SJ Invest med ett borgensåtagande på

cirka 800 miljoner kronor.

Regeringen anser att färjefinansieringen är en affär

inom SJ-koncernen som bör ligga i dotterbolagssfären

och inte i SJ affärsverk. För statsverkets räkning kan

det dessutom finnas andra tillfällen där det kan vara

fördelaktigt att låta SJ teckna borgensförbindelse för att

få ned kapitalkostnaden vid t.ex. leasingaffärer.

Regeringen anser därför att det bör finns

handlingsutrymme i SJ:s borgensram för t.ex. framtida

leasing, garantier för större inköp, garantier för

tullbetalningar och för bolagsförsäljningar/bolagsköp,

där det kan vara ekonomiskt bättre att SJ utställer

borgensförbindelser för sitt dotterbolag än använder

bankgarantier för att garantera vissa åtaganden.

Regeringen anser det vara motiverat att höja SJ:s

borgensram och skapa handlingsutrymme för

kommande affärer.

5.4.18 Utgiftsområde 23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

B1 Statens jordbruksverk

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 220 188 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

tillgodose Statens jordbruksverks behov av

rörelsekapital för EU-verksamhet intill ett sammanlagt

belopp om högst 5 500 000 000 kronor på myndighetens

särskilda räntekonto i Riksgäldskontoret.

EG-kommissionen ersätter Sverige i efterskott för de

stöd inom jordbruksfondens garantisektion som Statens

jordbruksverk betalar ut. Av denna anledning fordras ett

kreditutrymme på det särskilda räntebelagda konto för

EU-verksamhet som verket har tillgång till hos

Riksgäldskontoret.

Statens jordbruksverk bör därför ges tillgång till en

kredit på 5,5 miljarder kronor på myndighetens

särskilda räntekonto för EU-verksamhet i

Riksgäldskontoret. Beloppet är beräknat utifrån det

maximala kreditbehovet vilket uppstår i december

månad.

E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande

åtgärder

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 18 792 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget E3 Djurhälsovård och

djurskyddsfrämjande åtgärder ökas med 3 700 000

kronor. Finansieringen sker genom att anslaget D1

Främjande av rennäringen m.m. minskas med

motsvarande belopp.

Tillsyn av djurtransporter är ett komplicerat men

mycket angeläget område. Tillsynen av sådana

transporter försvåras av att den lokala

tillsynsmyndigheten ofta inte känner till när

transporterna sker och att den därför kan ha svårt att

ingripa i tid. Dessutom är tillsynsmyndigheten beroende

av polisens hjälp för att stoppa en transport för

inspektion.

Det är angeläget att Jordbruksverket initierar ett

landsomfattande projekt om tillsyn av djurtransporter

under år 1998. Projektet bör lämpligen genomföras

genom att kommunerna inom ett län samverkar med

länsveterinärer och poliser. Inom ramen för projektet

kommer Jordbruksverket att i samråd med företrädare

för lokala och regionala tillsynsmyndigheter utarbeta

anvisningar för genomförandet inklusive upprättandet av

inspektionsprotokoll.

Eftersom tillsynsmyndigheterna har begränsad

erfarenhet av tillsyn över djurtransporter, krävs

ytterligare resurser för utbildning av de lokala och

regionala tillsynsmyndigheternas personal. Projektet kan

lämpligen differentieras så att angelägna delområden

studeras särskilt. Dessa kan exempelvis vara båt-

transporter, transporter vid export av svin och kalv,

rentransporter och transporter i samband med

djurmarknader.

E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 89 500 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget E5 Bekämpande av

smittsamma husdjurssjukdomar ökas med 2 000 000

kronor. Finansiering sker genom att anslaget D1

Främjande av rennäringen m.m. minskas med

motsvarande belopp.

EHEC är en zoonos, dvs. en sjukdom som kan

överföras från djur till människa. Sjukdomen kan ha

dödlig utgång. Från utländska studier är det känt att

nötkreatur är en vanlig smittkälla vid EHEC-infektion.

Djuren bär på bakterien utan att själva bli sjuka. EHEC

kan smitta bl.a. via förorenat nötkött, opastöriserad

mjölk eller direktkontakt med nötkreatur.

Från år 1988 till år 1995 konstaterades i Sverige 0-3

fall av EHEC-infektioner på människa per år. År 1995

inträffade en dramatisk ökning av antalet EHEC-fall i

Sverige med ca 100 rapporterade fall. Under åren efter

1995 har EHEC etablerat sig på denna nivå. Genom en

prevalensstudie, utförd av Statens jordbruksverk, har

det visat sig att ca en procent av nötkreaturen i Sverige

kan vara smittade av EHEC.

Jordbruksverket, Statens livsmedelsverk, Statens

veterinärmedicinska anstalt och Smittskyddsinstitutet har

enats om en gemensam handlingspolicy för åtgärder

föranledda av EHEC hos nötkreatur. I linje med den

antagna policyn genomför och finansierar

Jordbruksverket provtagning i de nötkreaturbesättningar

som visat sig vara infekterade med EHEC-bakterier.

Denna provtagning syftar främst till att öka kunskaperna

om EHEC-bakteriens förekomst, uppträdande,

spridning och saneringsbarhet. Regelrätta

saneringsåtgärder eller bekämpningsåtgärder är i

dagsläget inte möjliga med hänsyn till de bristfälliga

kunskaperna om EHEC. Arbetet med att finna en

lösning för att minimera risken för att människor skall

bli smittade av EHEC har mycket hög prioritet. Mot

denna bakgrund krävs ytterligare resurser för att

genomföra besättningsstudier i syfte att erhålla

kunskaper om möjligheten till bekämpning av EHEC-

bakterien.

Bemyndigande för vissa ekonomiska förpliktelser

efter år 1998

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att fatta

beslut om utestående ekonomiska förpliktelser vid

utgången av 1998 enligt följande:

B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn 55 000 000

kronor, B9 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd

89 000 000 kronor, B12 Kompletterande åtgärder inom

jordbruket 3 200 000 000 kronor, B13 Från EU-

budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom

jordbruket 3 100 000 000 kronor.

Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning och

avsättning av jord- och skogsprodukter samt miljöstöd

är, med EU-budgeten samfinansierade, stödformer som

bygger på fleråriga åtaganden mellan staten och

stödmottagarna. Det innebär att staten, genom Statens

jordbruksverk, åtar sig framtida ekonomiska

förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan

anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslås att

riksdagen bemyndigar regeringen att godkänna

utestående ekonomiska förpliktelser för dessa anslag.

5.4.19 Utgiftsområde 24

Näringsliv

E3 Exportkreditnämnden

Regeringens förslag: Exportkreditnämnden skall få

erbjuda upp till 100 procent täckning i sina

exportkreditgarantier.

Exportkreditnämnden skall få lämna

rembursgarantier med mer än 12 månaders kredittid och

18 månaders risktid samt få försäkra remburser med

s.k. ensidig bekräftelse.

Riksdagen har ställt sig bakom principen att

Exportkreditnämnden (EKN) vid sin garantigivning

normalt skall tillämpa ett system med självrisker och att

täckningsgraden i en garanti normalt får uppgå till högst

95 procent (prop. 1989/90:44, bet. 1989/90:NU19,

rskr. 1989/90:153). I enlighet med detta har i

förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti

föreskrivits att exportkreditgaranti får avse högst 90

procent eller i särskilda fall 95 procent av den upp-

komna förlusten. EKN tillämpar för närvarande för

köparkrediter normalt 95 procent täckning för politiska

risker och 90 procent för kommersiella risker.

Motsvarande tal är för leverantörskrediter 90 procent

respektive 85 procent.

Motiven för självrisk föreligger framför allt när det

gäller kommersiell risktäckning. Däremot har

garantitagaren oftast inga eller mycket begränsade

möjligheter att bedöma den politiska risken och påverka

skeendet vid politiska händelser.

EKN har mot denna bakgrund den 25 november

1997 föreslagit att EKN skall få möjlighet att lämna upp

till 100 procent täckning i sina garantier. EKN avser,

om förslaget godkänns, att införa ett system för

täckningsgrader som normalt innebär 100 procent

täckning för politiska risker och 90 procent för

kommersiella risker. Tanken är att täckningsgraden

skall kunna justeras uppåt eller nedåt beroende på

omständigheterna i den enskilda affären. Det kan

nämnas att garantiinstituten i flera andra länder, bl.a.

Kanada, Norge, Storbritannien och USA, kan erbjuda

100 procent täckning.

Riksdagen har ställt sig bakom vissa riktlinjer för de

rembursgarantier som EKN kan bevilja (prop.

1989/90:44, bet. 1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153). I

enlighet med detta har det i förordningen (1990:113) om

exportkreditgaranti bl.a. föreskrivits att rembursgaranti

får avse högst 50 procent av den uppkomna förlusten.

Riksdagen har informerats om en förestående ändring i

EKN:s rembursgarantier. Ändringen gällde en

förlängning av den maximalt tillåtna kredittiden från 6

månader till 12 månader (prop. 1991/92:100).

Marknaden för remburser har förändrats genom att

kredittiderna blivit längre och bankernas behov av

riskdelning ökat. Idag kan inte EKN dela dessa risker

på ett för bankerna tillfredsställande sätt eftersom

reglerna för garanti vad gäller bekräftade remburser

tillåter maximalt 12 månaders kredittid och 18 månaders

risktid. EKN:s kunder har därför framfört önskemål om

att EKN skall kunna försäkra remburser också med

längre kredittid och risktid än detta.

Vidare har banker önskat få möjlighet att försäkra

remburser med s.k. ensidig bekräftelse. En ensidigt

bekräftad remburs (s.k. silent confirmation) innebär att

EKN:s garantitagare på exportörens begäran garanterar

betalning under en remburs öppnad av en utländsk

bank, trots att det inte finns något uppdrag från

öppnande bank att bekräfta rembursen. Syftet med de

föreslagna ändringarna är att erbjuda en förbättrad

garanti som tar hänsyn till de förändringar som ägt rum

på rembursmarknaden.

E4 AB Svensk Exportkredits statsstödda export-

kreditgivning

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 9 063 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget E4 AB Svensk

Exportkredits statsstödda exportkreditgivning ökas med

2 600 000 kronor. Finansieringen sker genom att

anslaget E3 Exportkreditnämnden minskas med

motsvarande belopp.

Anslaget disponeras för ersättning till AB Svensk

Exportkredit (AB SEK) för att täcka eventuellt

underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och

kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekost-

nader, inom ramen för systemet med statsstödda

exportkrediter. De utbetalningar som år 1997 belastar

anslaget avser åtaganden som gjorts före 1984 vad

gäller vissa förmånliga krediter till u-länder. I övrig

statsstödd verksamhet redovisar AB SEK för

närvarande ett överskott.

Staten är genom ett avtal med AB SEK den 14 maj

1990 bunden att ersätta AB SEK för kostnader i det

statsstödda exportkreditsystemet. AB SEK redovisar

resultatet av verksamheten tre gånger om året till

regeringen och Kammarkollegiet. Beloppen bokförs hos

Kammarkollegiet enligt kassaprincipen och därmed inte

nödvändigtvis på det budgetår de avser som var fallet

t.o.m. budgetåret 1994/95. Anvisade medel för år 1998

kommer därför inte att vara tillräckliga för att täcka

utbetalningarna. Medelsbehovet beräknas uppgå till

ytterligare 2,6 miljoner kronor. Beloppet påverkas av

valutakurser och kan därför komma att avvika härifrån.

E6 Världsutställningen i Hannover år 2000

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag E6

Världsutställningen i Hannover år 2000 uppgående till

27 000 000 kronor anvisas för budgetåret 1998 som ett

engångsbelopp för att täcka den beräknade kostnaden

för statlig medverkan i utställningen. Finansieringen

sker genom att utgiftsområdesramen under budgetåret

1999 på vart och ett av följande utgiftsområden

engångsvis minskas med 3 000 000 kronor: UO 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan, UO 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg, UO 14

Arbetsmarknad och arbetsliv, UO 16 Utbildning och

universitetsforskning, UO 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande, UO 19 Regional

utjämning och utveckling, UO 20 Allmän miljö- och

naturvård, UO 22 Kommunikationer samt UO 23 Jord-

och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.

Sverige har inbjudits att delta i en världsutställning, som

kommer att äga rum i Hannover i Tyskland år 2000.

Med hänsyn till att Tyskland är Sveriges enskilt största

handelspartner samt att utställningen äger rum i ett

viktigt EU-land anser regeringen det angeläget att

Sverige deltar i denna världsutställning, där det finns

stora möjligheter att främja svenska ekonomiska

intressen. Regeringen fattade därför tidigare i år ett

beslut att anmäla Sverige som deltagare. Totalkostnaden

för det svenska deltagandet beräknas uppgå till ca

60 miljoner kronor, varav näringslivet åtagit sig att

bidra med hälften. Kommuner och länsstyrelser väntas

bidra med sammanlagt ca 3 miljoner kronor. Det är

svårt att i dagsläget exakt beräkna när utgifterna

uppstår. Regeringens bedömning är dock att en mindre

kostnad för förberedelsearbetet uppstår redan budgetåret

1998 samt att merparten av utgifterna uppstår

budgetåret 1999. Detta är skälet till regeringens val av

finansiering.

F2 Konsumentverket

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 67 867 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget F2 Konsumentverket

ökas med 1 000 000 kronor. Finansering sker genom att

anslaget F1 Marknadsdomstolen minskas med

motsvarande belopp.

Regeringen avser att under 1998 ge Konsumentverket i

uppdrag att utveckla och praktiskt pröva en modell för

att mäta och ge konsumenterna en bättre information

om konsumentpriser i dagligvaruhandeln. Modellen

skall passa in i Konsumentverkets långsiktiga

verksamhet. Kostnaden för uppdraget får uppgå till

högst 1 miljon kronor.

I uppdraget ingår bl.a. att utveckla och praktiskt

pröva en modell för insamling (mätning) av butikspriser

samt för att sprida denna information.

Finansiering sker genom att anslaget F1

Marknadsdomstolen minskas med motsvarande belopp

under budgetåret 1998. Detta innebär ett minskat

ekonomisk utrymme för Marknadsdomstolens

verksamhet. Det är dock regeringens bedömning att

domstolens verksamhet kan bedrivas inom det anvisade

anslaget.

Miljöteknikdelegationen

Regeringens förslag: Det under fjortonde huvudtiteln

för budgetåret 1995/96 uppförda anslaget A8

Investeringsbidrag för främjande av omställning i

ekologiskt hållbar riktning får användas för att bekosta

Miljöteknikdelegationen med ett belopp uppgående till

20 000 000 kronor.

Riksdagen beslutade att anslå 1 000 miljoner kronor

under fjortonde huvudtiteln för budgetåret 1995/96 för

investeringsbidrag för främjande av omställning i

ekologiskt hållbar riktning (prop. 1995/96:222, bet. FiU

1995/96:15, rskr. 1995/96:307).

Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik

(Miljöteknikdelegationen) inrättades av regeringen

hösten 1996.

Delegationen arbetar med att utveckla metoder för att

stimulera utveckling och kommersialisering av

miljöanpassade varor och tjänster. Enligt den av

regeringen godkända strategin inriktas arbetet på fyra

huvudområden, marksanering/ekologiskt återställande

av mark, byggande och boende, transporter och

livsmedel/lantbruk. Genom teknikupphandling bidrar

delegationen till att driva fram och kommersialisera

tekniker eller produkter som ännu inte finns tillgängliga

på marknaden. Teknikupphandling är en stegvis process

som erfarenhetsmässigt tar mellan två och fyra år att

fullfölja.

För uppdraget att utarbeta en strategi anvisade

regeringen 1 miljon kronor från tolfte huvudtitelns

anslag A16 Program för småföretagsutveckling,

förnyelse och tillväxt för budgetåret 1995/96. För

arbetet med att genomföra strategin anvisade regeringen

dessutom 20 miljoner kronor från nämnda anslag.

Miljöteknikdelegationens nuvarande uppdrag sträcker

sig t.o.m. år 1998 men har endast beslutad finansiering

t.o.m. år 1997.

Det är viktigt att Miljöteknikdelegationen kan

genomföra sitt uppdrag.

Regeringen bedömer att delegationen nu kan erhålla

20 miljoner kronor för budgetåret 1998. Medel för detta

ändamål tas i anspråk från anslaget A8 under fjortonde

huvudtiteln för budgetåret 1995/96, Investeringsbidrag

för främjande av omställning i ekologiskt hållbar

riktning, den s.k. kretsloppsmiljarden. De riktlinjer för

anslaget som angavs i propositionen är emellertid

sådana att medel till Miljöteknikdelegationen inte kan

anses rymmas inom dessa. Däremot ligger

Miljöteknikdelegationens verksamhet mycket väl inom

ramen för intentionerna med den s.k.

kretsloppsmiljarden.

5.4.20 Utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner

A1 Generellt statsbidrag till kommuner och

landsting

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett ramanslag på 71 326 400 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A1 Generellt

statsbidrag till kommuner och landsting ökas med

3 585 000 000 kronor.

Kommuner och landsting tillförs 4 000 miljoner kronor

fr.o.m. år 1998. Syftet är att värna kvaliteten i skola,

vård och omsorg och för att minska behovet av att höja

kommunalskatterna. Av tillskottet bör 3 600 miljoner

kronor tillföras det generella statsbidraget, varav 2 160

miljoner kronor till kommunerna och 1 440 miljoner

kronor till landstingen. Resterande 400 miljoner kronor

bör tillföras anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i

vissa kommuner och landsting.

Det ökade generella statsbidraget till landstingen skall

fördelas som ett invånarrelaterat bidrag. Av det ökade

generella statsbidraget till kommunerna skall 1 620

miljoner kronor fördelas som ett åldersrelaterat bidrag.

De resterande 540 miljoner kronor fördelas

invånarrelaterat.

Förslaget föranleder ändring i lagen (1995:1514) om

generellt statsbidrag till kommuner och landsting.

Regeringen föreslår i propositionen Vissa

kommunala frågor (prop. 1997/98:153) ändrade regler

för systemet för återbetalning av viss mervärdesskatt till

kommuner och landsting, det s.k.

kommunkontosystemet. De nya reglerna föreslås träda i

kraft den 1 juli 1998.

Förändringarna som föreslås rör bl.a. kommunernas

och landstingens rätt till ersättning från systemet för

ingående mervärdesskatt. Enligt regeringens förslag

skall ersättning kunna beviljas för ingående

mervärdesskatt som är hänförlig till de boendeformer

som anges i socialtjänstlagen (1980:620) och lagen

(1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade. Till följd av förslaget försvinner

behovet av att ha kvar uttagsbeskattningen (3 kap. 29 §

mervärdesskattelagen) för dessa boendeformer.

Förslaget om den slopade uttagsbeskattningen

innebär att statens inkomster per helår beräknas minska

med ca 30 miljoner kronor och att kommunernas

utgifter minskar med samma belopp. Eftersom de

förändrade reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1998

bör det generella statsbidraget sänkas för detta år med

15 miljoner kronor.

A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner

och landsting

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett reservationsanslag på 736 600 000

kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag till

särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ökas

med 400 000 000 kronor.

En stor del av anslaget har de senaste åren fördelats till

kommuner och landsting för flyktingkostnader, för

omstruktureringsprojekt och för förebyggande hiv/aids-

verksamhet. Regeringen har från år 1996 fram till nu

dessutom erhållit ansökningar från 66 kommuner och

två landsting. Efter prövning av varje särskilt fall har

beslut om bidrag fattats för elva kommuner.

Regeringen gör bedömningen att det även inom de

närmaste åren finns behov av särskilda insatser för

kommuner och landsting med en särskilt svår

ekonomisk situation. Dessutom har regeringen i

propositionen Bostadspolitik för en hållbar utveckling

(prop. 1997/98:119) föreslagit åtgärder för att stödja

kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet,

som kommer att finansieras från anslaget. Regeringen

gör därför bedömningen att anslaget A2 Bidrag till

särskilda insatser i vissa kommuner och landsting bör

ökas med 400 miljoner kronor för år 1998.

A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och

landsting

I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta

ändamål uppfört ett obetecknat anslag på

20 985 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget A3 Statligt

utjämningsbidrag till kommuner och landsting ökas med

285 000 000 kronor. Finansiering sker genom att den

utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar

in till staten ökar.

Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge

kommuner respektive landsting likvärdiga ekonomiska

förutsättningar. Detta sker genom en utjämning för

skillnader i beskattningsbara inkomster och för

strukturellt betingade kostnadsskillnader. Utgifterna för

utjämningsbidraget belastar anslaget A3 Statligt

utjämningsbidrag till kommuner och landsting och

inkomsterna av utjämningsavgiften redovisas som en

inkomst på statsbudgetens inkomstsida. Systemet är i

princip självfinansierat.

Statistiska centralbyrån fastställer i januari månad de

utjämningsbidrag respektive utjämningsavgifter som

landets kommuner respektive landsting skall erhålla

eller betala under året. Beräkningarna kan leda till att

omslutningen i utjämningssystemet ökar eller minskar

jämfört med den bedömda nivån i budgetpropositionen.

De av Statistiska centralbyrån fastställda nivåerna

avseende år 1998 innebär att omslutningen blir högre än

vad riksdagen beslutade i samband med

budgetpropositionen för 1998. Utjämningsbidraget

beräknas bli 285 miljoner kronor högre än det anslagna

beloppet. Av denna anledning bör anslaget A3 Statligt

utjämningsbidrag till kommuner och landsting höjas

med 285 miljoner kronor för 1998. Höjningen

motsvaras av att den utjämningsavgift som kommuner

och landsting betalar in till staten ökar i motsvarande

mån. Förslaget har således ingen effekt på statens

lånebehov.

PROP. 1997/98:150

 PROP. 1997/98:150

 142

 141