Regeringens proposition 1992/93:166

om vissa punktskattefrågor

Prop. 1992/93:166

Regeringen föreslår riksdageii att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 4 februari 1993.

På regeringens vägnar

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att skatten på vissa charterresor slopas den 1 oktober 1993. Vidare föreslås på dryckesområdet dels att skatten på vissa dryckesförpackningar slopas, dels att skatten på spritdrycker höjs och att skatten på starköl ytterligare differentieras. Sistnämnda föränd­ringar föreslås träda i kraft den 1 maj 1993.

1 Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 166

1   Förslag till

Prop. 1992/93:166

Lag om upphävande av lagen (1978:144) om skatt på vissa

resor

Härigenom föreskrivs att lagen (1978:144) om skatt på vissa resor skall upphöra att gälla vid utgången av september månad 1993.

Den upphävda lagen tillämpas fortferande i fråga om forhållanden som hänför sig till tiden före den 1 oktober 1993.

2   Förslag till

Prop. 1992/93:166

Lag om upphävande av lagen (1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar

Härigenom föreskrivs att lagen (1984:355) om skatt på vissa dryckes­förpackningar skall upphöra att gälla vid utgången av april månad 1993.

Den upphävda lagen tillämpas fortferande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 maj 1993.

1* Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 166

3  Förslag till

Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt

Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1977:306) om dryckesskatt' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

10 §  Skatten på spritdrycker, vin, sterköl och öl tas ut med de belopp som framgår av följande uppställning.

Prop. 1992/93:166

Alkoholhalt, volymprocent

Skatt, kronor per liter

grundbelopp

tilläggsbelopp

2,25 h

ö

gst

3,5

3:-

3,5  

4,5

P.-

4,5  -

7

12:-

7

10

17:10

10

13

26:70

13

16

36:60

16

19

47:50

19

24

47:50

29

24

73:-

29

34

100:50

39

34

131:50

39

168:50

5:10 för varje hel volymprocent som överstiger 19 5:50 för varje hel volymprocent som överstiger 24 6:20 för varje hel volymprocent som överstiger 29 7:40 för varje hel volymprocent som överstiger 34 7:50 för varje hel volymprocent som överstiger 39

I fråga om drycker vars alkoholhalt överstiger 19 volymprocent skall avrundning ske uppåt till nännast hela volymprocenttel, om alkoholhalten uppgår till del av hel volymprocent.

Föreslagen lydelse

10 §  Skatten på spritdrycker, vin, starköl och öl tas ut med de belopp som framgår av följande uppställning.

Prop. 1992/93:166

Alkoholhalt, volymprocent

Skatt, kronor per liter

grundbelopp

tilläggsbelopp

24 29 34 39

29 34 39

2,25 h

ö

gst

3,5

3:-

3,5  

4.5

8:50

4,5  "

7

12:50

7

10

17:10

10

13

26:70

13

16

36:60

16

19

47:50

19

24

47:50

73:~ 104:-136:-174:50

5:10 för varje hel volymprocent som överstiger 19 6:20 för varje hel volymprocent som överstiger 24 6:40 för varje hel volymprocent som överstiger 29 7:70 för varje hel volymprocent som överstiger 34 7:80 för varje hel volymprocent som överstiger 39

I fråga om drycker vars alkoholhalt överstiger 19 volymprocent skall avrundning ske uppåt till närmast hela volymprocenttel, om alkoholhalten uppgår till del av hel volymprocent.

Denna lag träder i kraft den 1 maj 1993.

'Lagen omtryckt 1984:158. Senaste lydelse 1992:572.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet den 4 februari 1993

Närvarande: stetsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och stetsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Limdgren,[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1992/93:166

Proposition om vissa punktskattefrågor 1   Inledning

Jag avser att i det följande te upp frågan om slopande av skatten på vissa charterresor och på vissa dryckesförpackningar samt en höjning av skatten på sterkare alkoholdrycker och en ökad differentiering av skatten på sterköl.

2  Reseskatt

Mitt förslag: Skatten på charterresor med flyg avskaffas vid ut­gången av september månad 1993.

Skälen för mitt förslag: En särskild skatt på charterresor med flyg infördes 1978. Skatten utgår enligt lagen (1978:144) om skatt på vissa resor och tas sedan 1986 ut med 300 kr per passagerare över 12 år.

Reseskatten har kritiserats alltsedan införandet. Till en böijan gick kritiken främst ut på att skatten var diskriminerande gentemot flyget och i syimerhet charterflyget eftersom den endast omfetter charterresor med flyg. Intemationellt har skatten också kritiserats för att på ett otillbörligt sätt gynna inhemsk turism på bekostnad av turism i utlandet. För att underlätte turism inom Norden har tidigare föreslagits att skatten endast skulle tes ut på utomnordiska resor. Ytterligare skäl som framförts för skattens slopande är att den rimmar illa med de svenska strävandena att harmonisera våra skatter med EG:s. Reseskatten har även ansetts strida mot ansträngningarna att bryte ned handelshinder inom GATT, EFTA och OECD. Kritiken mot reseskatten har vuxit i styrka sedan Danmark den 1 september 1991 avskaffet sin motsvarighet till reseskatten. Olika åtgärder har därefter fått vidtes för att inte överströmningen av resenärer

från Stump till Kastmp skall bli alltför stor. Bl.a. utbetelar Luftfartsverket ett belopp till alla som sterter sin charterresa från Stump så att det inte skall vara dyrare att flyga från Stump än från exempelvis Kastmp. Det har ifrågasatts om inte dessa åtgärder strider mot våra intemationella åteganden. Danska reseanangörer har ansett att Luftfartsverkets bidrag är ett direkt stetsstöd till private researrangörer och har därför anmält förferandet till EG-kommissionen. I olika framställningar till regeringen, bl.a. från Luftfertsverket, SAS samt danska och svenska researrangörer, har framförts krav på att skatten snarast awecklas.

Jag delar i stort den uppfattning om reseskattens avigsidor som framförts från olika håll. Sett också i ett EG-perspektiv är det knappast möjligt att behålla skatten, i vart fell inte vad avser resor inom EG-området. Jag har funnit att övervägande skäl telar för att skatten avvecklas innan de negativa verkningama av skatten har blivit alltför stora. Min bedönming är att en aweckling med beaktande av även StetsfinansieUa skäl lämpligen kan ske vid utgången av september månad 1993. Eftersom skattskyldighet inträder först när charterflygning börjar kommer reseskatt inte att utgå för resor som påbörjas den 1 oktober 1993 eller senare även om resan beställts före denna tidpunkt.

Reseskatten har beräknats ge ca 310 miljoner kr för budgetåret 1993/94. Den stetsfinansieUa effekten av skatten är dock lägre genom de kompensatoriska åtgärder som krävs för att upprätthålla trafiken från bl.a. Stump eller altemativt genom en minskning av antelet resenärer som betelar reseskatt. Jag beräknar därför det stetsfmansiella bortfellet för budgetåret 1993/94 till ca 185 miljoner kr. Den varaktiga effekten för den konsoliderade offenfliga sektora, med hänsyn tegen till indirekte effekter, beräknas bli ett bortfell om ca 140 miljoner kr per år.

Prop. 1992/93:166

3   Förpackningsskatt

Mitt förslag: Förpackningsskatten avskaffas vid utgången av april månad 1993.

Skälen för mitt förslag: Redan 1973 infördes en särskild avgift på vissa dryckesförpackningar. Avgiften var enhetlig och utgick med 10 öre per förpackning. Innan ett rikstäckande pantsystem för aluminiumburkar introducerades utreddes även förpackningsavgiften. Det konsteterades då att avgiften hade en liten styreffekt från miljösynpunkt. Avgiften avvecklades därför på malt- och läskedrycksförpackningar. Den kvarvarande avgiften som enbart utgick på sprit- och vinförpackningar gav inkomster i storleksordningen 65-70 iniljoner kr per år. För att kompensera dette inkomstbortfeU när avgiften helt slopades 1984 infördes en differentierad förpackningsskatt. Förhoppningen var att den skulle ha

vissa miljöförtjänster. Skatten konstmerades så att förpackningar av papper och papp inte beskattas alls och att s.k. pantförpackningar beskattes med 8 öre per forpackning. För övriga förpackningar varierar skatten mellan 10 och 25 öre beroende på storleken.

Enligt samstämmiga uppgifter från olika håll saknar skatten numera effekt som miljöpolitiskt styrmedel (jämför bl.a. förpackningsutredningen i delbetänkandet SOU 1990:85). Förpackningsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 1991:76) Förpackningar och miljön föreslagit bl.a. att förpackningsskatten skall tes bort.

Det har också påtelats att skatten kan bidra till att återtegningssystemet för aluminiumburkar kan äventyras. Sett i ett EG-perspektiv kan skatten inte firmas kvar i nuvarande utformning. Jag har mot nu angiven bakgmnd funnit att övervägande skäl telar för att skatten slopas redan vid utgången av april inånad 1993. I likhet med vad som gällde då den särskilda värnskatten, kassettskatten och videoskatten avskaffedes så bör av inte minst praktiska skäl någon återbetelning av skatt på inneliggande lager av beskattede varor inte ske.

Inkomstbortfellet från förpackningsskatten kan for budgetåret 1993/94 beräknas till ca 150 miljoner kr. Den varaktiga effekten för den konsoliderade offentliga sektom beräknas bli ett bortfell om ca 80 miljoner kr per år.

Prop. 1992/93:166

4  Skatt på alkoholdrycker

Mitt förslag: Skatten på sterkare alkoholdrycker höjs och anpassas

därmed till konsumentprisutvecklingen för varor och tjänster i all­mänhet. Skatten på sterköl justeras något.

Skälen för mitt förslag: Enligt det alkohol poli ti ska beslutet från maj 1977 skall skatten på alkohol justeras så att priset på de alkoholhaltiga dryckema följer prisutvecklingen för varor och tjänster i allmänhet. Under åren sedan dess har skatten höjts åtskilliga gånger, senast den 7 maj 1990. Härefter har skatten på alkoholdrycker förändrats radikalt den 1 juli 1992. Inom ramen för ett totelt sett oförändrat skatteutteg från hela alkoholområdet genomfördes en reformering av dryckesskatten. Den värderelaterade delen av skatten avskaffedes vilket iimebar att skatten numera uteslutande bestäms av dryckens alkoholhalt. För drycker med en alkoholhalt upp till 19 volymprocent tes skatten ut med feste belopp inom vissa intervall. För sterkare drycker tas skatten ut for varje hel volymprocent alkohol efter en progressiv skala. Omläggningen iimebar att prishöjningen blev mycket stor för sterka och "billiga" drycker, dvs. drycker som oftest samtidigt utgör missbruksdrycker. Dyrare drycker, vilka sällan kan mbriceras som missbniksdrycker, och alkoholsvagare drycker sjönk däremot i pris.  Omläggningen fick därmed en klar

alkoholpolitisk profil och någon ytterligare prisjustering med hänsyn till    Prop. 1992/93:166 prisutvecklingen var inte nödvändig.

Det har under senare tid introducerats ett stort antel nya alkoholprodukter som inte fanns 1977. Andra produkter har förändrats genom att exempelvis alkoholhalten sänkts. Dette sammanteget med den stora omläggningen av beskattningen gör att prisjämförelsema över en så lång tid blivit än svårare. Den ur alkoholpolitisk synpunkt intressante prisjämförelsen kan emellertid göras för enstaka produkter och då sådana som också kan vara missbruksdrycker. En sådan prisjämförelse för tiden från maj 1977 och fram till nu visar att det finns en priseftersläpning för sterkare alkoholdrycker, dvs. spritdrycker. För Renat brännvin motsvarar det en höjning av priset med ca 3 %. Prisförändringama på svagare drycker, viner, ligger dock generellt över och på sterköl mycket över konsumentprisutvecklingen. Mot nu angiven bakgnmd bör skatten höjas endast på de sterkare alkoholdryckema. Höjningen bör bestämmas så att priset på Renat brännvin stiger med ca 3 %.

Den differentiering av skatten på sterköl som genomfördes från halvårsskiftet har iimeburit att det svagare ölet fått en ökande andel på bekostnad av det sterkare. Det är positivt inte minst med utgångspunkt i konsumtionen bland imgdomar. Under 1980-telet har deras konsumtionsvanor ändrats mot en mindre andel sprit och vin och en ökad andel av det alkoholsvagare ölet. Genom att med en ökad differentiering av skatteutteget stimulera en övergång från sterkare till svagare sterköl kommer den totela alkoholkonsumtionen ytterligare att minska. För att ytterligare främja en övergång till alkoholsvagare altemativ bör därför beskattningen av sterkölet justeras. Skatten på det alkoholsvagare sterkölet bör sänkas med 50 öre per liter från 9 kr fill 8 kr 50 öre per liter och skatten på de alkoholsterkare sterkölet höjas med motsvarande belopp från 12 kr till 12 kr 50 öre. Den nu förordade höjningen av skatten är av så begränsad betydelse att en motsvarande höjning av den s.k. schablontullen på alkoholdrycker som tes ut i vissa fell på resandes införsel kan underlåtas.

Ändringama bör träda i kraft den 1 maj 1993.

Mitt förslag om en ändrad dryckesskatt beräknas ge ökade skatteinkomster med ca 40 miljoner kr per år, med hänsyn tegen till ändrade konsumtionsvolymer.

5  Upprättade lagförslag

I enlighet med det anförda har inom   Finansdepartementet upprättets förslag till

1. lag om upphävande av lagen (1978:144) om skatt på vissa resor,

2.    lag  om upphävande av  lagen  (1984:355)  om skatt på vissa

dryckesförpackningar,

3. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt.

6 Lagrådets hörande

Pop- 1992/93:166

De föreslagna ändringama feller inom Lagrådets granskningsområde. De är dock av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet bör därför inte inhämtas.

7  Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att ante lagförslagen.

8  Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och besluter att genom proposition foreslå riksdagen att ante de förslag som föredragan­den har lagt fram.

10