Årsredovisning för staten 2009

Regeringens skrivelse 2009/10:101

Årsredovisning för staten 2009

Regeringens skrivelse 2009/10:101

Årsredovisning för staten 2009

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 8 april 2010

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

(Finansdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2009. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på stats- budgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi de senaste fem åren, en redogörelse för statliga garantier och krediter, ett intygande gällande hanteringen av EU-medel inklusive redovisning av avgifter till och bidrag från EU, samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas.

Sammanfattning

Skr. 2009/10:101

Sammanfattning

Det ekonomiska utfallet för 2009

Den ekonomiska utvecklingen och lågkonjunkturen i världen och Sverige har påverkat statens finansiella resultat och ekonomiska ställning.

Överskottet i de offentliga finanserna mins- kade från 2,5 procent av bruttonationalproduk- ten (BNP) 2008 till -0,8 procent 2009.

Utgiftstaket för 2009 klarades med en margi- nal på 24 miljarder kronor. Utgifterna under ut- giftstaket uppgick till 31,6 procent som andel av BNP. Underskottet i statsbudgeten uppgick till -176 miljarder kronor, vilket är en försämring med 311 miljarder kronor jämfört med 2008.

Resultaträkningen uppvisade ett överskott på 26 miljarder kronor. Jämfört med 2008 har resultatet försvagats med 66 miljarder kronor. Statsskulden har ökat med 87 miljarder kronor. Som andel av BNP har statsskulden ökat från 33,7 till 37,6 procent.

I följande tabell redovisas några nyckeltal av- seende det ekonomiska utfallet 2009 jämfört med 2008.

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet

Miljarder kronor

Utfall

Procent

Utfall

Procent

2009

av BNP1

2008

av BNP2

Den offentliga

sektorns

finansiella

sparande

-25

-0,8

78

2,5

Statsbudgetens

saldo

-176

-5,8

135

4,3

Utgiftstak

989

32,4

957

30,3

Takbegränsade

utgifter

965

31,6

943

29,9

Statens netto-

förmögenhet

-384

-12,6

-410

-13,0

Statsskuld

1 149

37,6

1 062

33,7

Årets över-/under-

skott i resultat-

räkningen

26

0,9

92

2,9

Garantiför-

bindelser3

1 461

47,8

1 040

33,0

EU-avgiften4

19

0,6

32

1,0

Nettoflöde till EU4

8

0,3

20

0,6

1Prel. BNP för 2009 uppgår till 3 057 miljarder kronor (löpande priser).

2Rev. BNP för 2008 uppgår till 3 155 miljarder kronor (löpande priser).

3Exkl. kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd.

4Kassamässiga uppgifter.

7

Skr. 2009/10:101

Underskott i de offentliga finanserna

Överskottsmålet innebär att den offentliga sek- torns finansiella sparande ska uppgå till i genom- snitt 1 procent av BNP över en konjunkturcykel. Utfallet för 2009 blev -25 miljarder kronor, mot- svarande -0,8 procent av BNP. Med hänsyn tagen till konjunkturen bedöms det finansiella sparandet ligga i linje med överskottsmålet.

Utgiftstaket klarades

Utgiftstaket för staten har sedan det infördes budgetåret 1997 klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 1–25 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgif- terna eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad utsträckning kan påverka dessa utgifter på kort sikt.

Det av riksdagen slutligt fastställda utgiftstaket för 2009 uppgick till 989 miljarder kronor. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 965 miljarder kronor. Utgiftstaket klarades därmed med en marginal på 24 miljarder kronor.

Statens resultat- och balansräkningar

Resultaträkningen

Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgick till 26 miljarder kronor, vilket var en minskning med 66 miljarder kronor jämfört med 2008.

Minskningen hänförs i huvudsak till att skat- teintäkterna minskade med 64 miljarder kronor. Skatteintäkterna uppgår därmed till 903 miljarder kronor och utgör 89 procent av de totala intäkterna.

Skatt på arbete minskade med 41 miljarder kronor jämfört med 2008. Förändringen förklaras av att lönesumman utvecklades svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Regeländringar, som det tredje steget av jobbskatteavdraget, bidrog också till att skatt på arbete minskade 2009. Arbetsgivaravgifterna minskade med 12 miljarder kronor. Skatt på kapital minskade med 15 miljarder kronor. Skatt på kapital från hushåll minskade med

3,2 miljarder kronor och skatt på företagsvinster minskade med 7,6 miljarder kronor. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 4,9 miljarder kronor, varav 2,3 miljarder kronor avsåg mervärdesskatt. Den låga ökningen förklaras av det kraftiga fallet i näringslivets investeringar och den svaga ökningen av hushållens konsumtion.

Kostnaderna för transfereringar ökade med

22 miljarder

kronor

jämfört

med

2008.

Transfereringar till

hushåll

ökade

med

31 miljarder

kronor netto. Transfereringar till

hushåll avseende socialförsäkringen ökade med 18 miljarder kronor medan kostnaderna för arbetsmarknadspolitik ökade med 12 miljarder

kronor. Arbetslöshetsersättningen

ökade

med

5,8 miljarder

kronor,

aktivitetsstödet

med

3,6 miljarder

kronor

och

lönegaranti-

ersättningarna

med

1,8 miljarder kronor.

Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 18 miljarder kronor eller 9 procent. Ökningen beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. Kostnaden för sjukpenning minskade med 3,7 miljarder kronor. Transfereringarna till kommuner ökade med 4,8 miljarder kronor, medan transfereringar till utlandet minskade med 10 miljarder kronor. Avgiften till Europeiska unionen minskade med 12 miljarder kronor. Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemsländernas avgifter har börjat tillämpas 2009, vilket ger Sverige lägre avgifter. Systemet gäller retroaktivt vilket gör att Sverige under 2009 har fått en återbetalning på 5,9 miljarder kronor.

Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med drygt 7,5 miljarder kronor jämfört med 2008. Kostnader för personal ökade med 5,4 miljarder kronor, främst till följd av att av- sättningen för tjänstepensioner ökade. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgi- varavgifter ökade med 0,9 miljarder kronor, vil- ket motsvarar en ökning med 0,9 procent.

Resultat från andelar i dotter- och intressefö- retag påverkade utfallet positivt med 29 miljarder kronor, vilket motsvarar en minskning med 5,8 miljarder kronor jämfört med 2008. Luossavaara-Kiirunavaara AB försämrade sitt resultat med 6,9 miljarder kronor och Vattenfall med 4,2 miljarder kronor. Nordiska Investeringsbanken förbättrade sitt resultat med 2,0 och AB Svensk Exportkredit med 1,6 miljarder kronor.

8

Nettokostnaden för statsskulden uppgick till 5,5 miljarder kronor. Det motsvarar en kostnadsminskning med drygt 70 miljarder kronor jämfört med 2008. Detta beror framför allt på att de orealiserade valutavinsterna ökade med 30 miljarder kronor till följd av att kronkursen förstärktes mot slutet av året.

Övriga finansiella intäkter blev 46 miljarder kronor lägre än 2008, då försäljningen av Vin Sprit AB gav en reavinst på ca 48 miljarder kronor.

Balansräkningen

Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mel- lan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), blev ne- gativ och uppgick till -384 miljarder kronor vid utgången av 2009, vilket motsvarar -12,6 procent av BNP. Nettoförmögenheten förbättrades med 26 miljarder kronor jämfört med 2008, främst till följd av årets överskott i resultaträkningen på 26 miljarder kronor.

Den konsoliderade statsskulden ökade med 87 miljarder kronor till 1 149 miljarder kronor vid utgången av 2009. Lån i svenska kronor minskade med 16 miljarder kronor medan lånen i utländsk valuta ökade med 103 miljarder kronor.

Statsbudgetens utfall

Inkomster

Statsbudgetens

inkomster

uppgick

till

710 miljarder

kronor 2009,

varav

statens

skatteinkomster utgjorde 706 miljarder kronor och övriga inkomster 3,8 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet av inkomsterna 127 miljarder kronor lägre.

Statens skatteintäkter beräknas uppgå till 728 miljarder kronor, vilket är 69 miljarder kro- nor lägre än i statsbudgeten för 2009.

De totala skatteintäkterna blev 93 miljarder kronor lägre än statsbudgeten. De största

skillnaderna

finns under

skatt

på arbete

(40 miljarder

kronor), skatt

på

kapital från

hushåll (3,6 miljarder kronor), skatt på kapital från företagsvinster (30,6 miljarder kronor) samt skatt på konsumtion och insatsvaror (14,5 miljarder kronor).

Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev 50 miljarder kronor lägre än statsbudgeten.

Skr. 2009/10:101

Utgifter

Statsbudgetens utgifter m.m.

uppgick till

886 miljarder kronor, vilket är

107 miljarder

kronor högre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2009. På tilläggsbudget anvisades 39 miljarder kronor, varav 14 miljarder kronor avsåg kommunsektorn och 10 miljarder kronor bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 68 miljarder kronor högre. Det beror framför allt på att Riksbanken lånat motsvarande 95 miljarder kronor i Riksgäldskontoret för att återställa valutareserven.

Statliga garantier och krediter

Statliga garantiåtaganden ökade med 421 miljarder kronor jämfört med 2008 och uppgick till 1 461 miljarder kronor vid utgången av 2009. De statliga garantiåtagandena har som andel av BNP ökat från 33 procent 2008 till 47,8 procent 2009. Ökningen beror huvudsakli- gen på att finanskrisen ledde till både nya och utökade garantiramar och därmed större volymer av utfärdade garantier. Störst är insättningsgarantin med 886 miljarder kronor, kreditgarantier inklusive exportgarantier med 456 miljarder kronor och garantier om tillförsel av kapital med 110 miljarder kronor.

Statens externa utlåning med kreditrisk upp- gick till 209 miljarder kronor, varav 183 miljarder kronor avser studielån. Cirka 26 miljarder kronor av utlåningen bedöms som osäkra fordringar.

Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU

Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande:

Rättvisande räkenskaper

Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kas- samässig redovisning, har upprättats enligt god

9

Skr. 2009/10:101

redovisningssed. Regeringen bedömer att räken- skaperna i allt väsentligt är rättvisande.

Betryggande intern styrning och kontroll

Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen.

Redovisning av EU-medel

Kassamässigt (enligt statsbudgeten) uppgick Sveriges avgift till EU till 19 miljarder kronor. Bidragen från EU uppgick till 11,7 miljarder kro- nor, vilket är en ökning med 0,7 miljarder kro- nor. Det kassamässiga nettoflödet från statsbud- geten till EU minskade med ca 13 miljarder kronor.

Statliga sektorns tillgångar och skulder

Utöver de myndigheter som konsolideras i sta- tens resultat- och balansräkningar innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även AP-fonderna och Riksbanken. Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där sta- tens ägarandel uppgår till minst 20 procent.

Vid utgången av 2009 var den statliga sektorns samlade tillgångar 4 053 miljarder kronor, vilket innebär en ökning med 307 miljarder kronor

jämfört med 2008.

De

samlade

skulderna

uppgick

till

3 530 miljarder kronor, vilket

motsvarar

en

ökning med 152 miljarder kronor. Sammantaget uppgick den statliga sektorns egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas

bokförda värde, efter

elimineringar,

till

523 miljarder kronor,

en ökning

med

155 miljarder kronor jämfört med 2008.

AP-fondernas

tillgångar

ökade

med

82 miljarder kronor till

841 miljarder kronor.

AP-fondernas

egna

kapital

ökade

med

120 miljarder

kronor

och

uppgick

till

827 miljarder kronor i slutet av 2009.

Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 740 miljarder kronor, en ökning med 201 miljarder kronor jämfört med 2008. Statens andel av bolagens skulder ökade med 186 miljarder kronor till sammanlagt 1 402 miljarder kronor. Det egna kapitalet ökade med 15 miljarder kronor och uppgick till 338 miljarder kronor 2009.

Riksbankens tillgångar och skulder ökade med 9 respektive 1 miljarder kronor. Riksbankens eget kapital ökade därmed med drygt 8 miljarder kronor, vilket förklaras av årets överskott på 14 miljarder kronor reducerat med utdelningen till staten på 5,9 miljarder kronor.

Premiepensionssystemets tillgångar, som re- dovisas i anslutning till sammanställningen över den statliga sektorn, har ökat med 110 miljarder kronor jämfört med 2008. Skulderna har ökat med motsvarande belopp, vilket innebär att det egna kapitalet är oförändrat och uppgår till -1 miljard kronor.

10

Skr. 2009/10:101

Innehållsförteckning

1

Årsredovisningen för staten 2009 – avgränsningar m.m...................................

21

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen...........................................................

27

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande.......................................

27

2.2

Utgiftstak för staten .............................................................................

29

2.3

Budgeteringsmarginalens användning .................................................

31

3

Utveckling av statens ekonomi ...........................................................................

35

3.1

Statsbudgetens utveckling ....................................................................

35

3.1.1

Statsbudgetens saldo.............................................................................

35

3.1.2

Statsbudgetens inkomster ....................................................................

36

3.1.3

Statsbudgetens utgifter.........................................................................

41

3.1.4

Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningen................................

44

3.1.5

Oförbrukade bidrag ..............................................................................

55

3.2

Revisionsberättelser ..............................................................................

56

3.2.1

Revisionsberättelser med invändning 2005–2009 ...............................

56

3.2.2Revisionsberättelser med invändning respektive upplysning

2009........................................................................................................

56

4

Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys....................................

61

4.1

Resultaträkning .....................................................................................

61

4.1.1

Intäkter ..................................................................................................

62

4.1.2

Kostnader ..............................................................................................

63

4.1.3

Transfereringar......................................................................................

63

4.1.4

Kostnader för statens egen verksamhet...............................................

64

4.1.5

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag .............................

64

4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter

och kostnader........................................................................................

64

4.2

Balansräkning ........................................................................................

64

4.2.1

Nettoförmögenheten............................................................................

65

4.2.2

Övriga förändringar i balansräkningen................................................

66

4.3

Finansieringsanalys ...............................................................................

67

4.3.1

Statens verksamhet................................................................................

68

4.3.2

Investeringar..........................................................................................

68

4.3.3

Utlåning.................................................................................................

68

4.3.4

Finansiella aktiviteter............................................................................

68

4.3.5

Statens nettoupplåning .........................................................................

69

4.3.6

Samband mellan resultaträkningen och statsbudgetens utfall............

69

4.4

Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar ................................

70

4.4.1

Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning...........................

70

4.4.2

Redovisningsprinciper, statsbudgetens utfall......................................

76

4.4.3

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten .....................

77

11

Skr. 2009/10:101

4.5

Noter ......................................................................................................

79

4.5.1

Noter till resultaträkningen ..................................................................

79

4.5.2

Noter till balansräkningen ....................................................................

99

4.5.3

Noter till finansieringsanalysen..........................................................

124

5

Statsbudgetens utfall...........................................................................................

131

5.1

Statsbudgetens saldo 2009...................................................................

131

5.1.1

Statsbudgeten 2008 och 2009..............................................................

133

5.2

Statsbudgetens inkomster 2009 ..........................................................

134

5.2.1

Prognosförutsättningar.......................................................................

134

5.2.2

Totala skatteintäkter............................................................................

136

5.2.3

Övriga inkomster.................................................................................

141

5.3

Statsbudgetens utgifter 2009...............................................................

148

5.3.1

Makroekonomiska förutsättningar och beslut ..................................

148

5.3.2

Sammanfattning...................................................................................

149

5.3.3

Indragningar.........................................................................................

152

5.3.4

Överskridanden ...................................................................................

153

5.3.5

Begränsningsbelopp.............................................................................

154

5.3.6

Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning....................................

154

5.4

Utfall per utgiftsområde .....................................................................

157

5.4.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse .........................................................

158

5.4.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ...............

159

5.4.3

Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................

160

5.4.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ..........................................................

161

5.4.5

Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................

162

5.4.6

Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ...................

163

5.4.7

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................

164

5.4.8

Utgiftsområde 8 Migration.................................................................

165

5.4.9

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................

166

5.4.10

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp.............................................................................................

167

5.4.11

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ......................

168

5.4.12

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn .........

169

5.4.13

Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ................................

170

5.4.14

Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ...............................

171

5.4.15

Utgiftsområde 15 Studiestöd..............................................................

172

5.4.16

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning .................

173

5.4.17

Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ...............

175

5.4.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik ......................................................

176

5.4.19

Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ....................................................

177

5.4.20

Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................

178

5.4.21

Utgiftsområde 21 Energi.....................................................................

179

5.4.22

Utgiftsområde 22 Kommunikationer.................................................

180

5.4.23

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar.................................................................................................

181

5.4.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv ..............................................................

182

5.4.25

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner...........................

183

5.4.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m..........................................

184

5.4.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen................

186

5.4.28

Förändring av anslagsbehållningar......................................................

186

12

Skr. 2009/10:101

5.4.29

Riksgäldskontorets nettoutlåning......................................................

189

5.4.30

Kassamässig korrigering .....................................................................

190

5.4.31

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.........................

191

5.5

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten.....................................

193

5.6

Bemyndiganden...................................................................................

207

6

Statliga garantier och krediter............................................................................

211

6.1

Statliga garantier..................................................................................

211

6.1.1

Garantiportföljens sammansättning ..................................................

211

6.1.2

De olika garantityperna ......................................................................

213

6.1.3

Förväntade kostnader i statens samlade garantiportfölj...................

217

6.1.4

Avsättningar för garantier enligt garantimodellen............................

218

6.1.5

Tillgångar i garantiverksamheten .......................................................

219

6.1.6

Stabilitetsfonden .................................................................................

220

6.1.7Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och

tillgångar i garantiverksamheten ........................................................

221

6.1.8Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens

finanser ................................................................................................

221

6.2

Statlig utlåning med kreditrisk...........................................................

223

6.2.1

Kreditportföljens sammansättning ....................................................

223

6.2.2

De olika lånen med kreditrisk ............................................................

225

7

Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU.............................

229

7.1

Intygande avseende EU-medel...........................................................

229

7.2

Ansvarsfördelningen inom den svenska statsförvaltningen.............

230

7.3Räkenskapssammanställning av EU-medel för perioden 2007–

2013......................................................................................................

230

7.3.1

Resultaträkning ...................................................................................

231

7.3.2

Balansräkning ......................................................................................

232

7.3.3

Redovisning på statsbudgeten – kassamässig....................................

233

7.4Ansvariga myndigheters samt revisionens bedömningar och

iakttagelser...........................................................................................

233

7.4.1Myndighetsledningarnas intygande och bedömning av

räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen ............

233

7.4.2

Ekonomistyrningsverkets iakttagelser ..............................................

234

7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar

och ledningens förvaltning .................................................................

236

7.5

Regeringens intygande avseende EU-medel .....................................

236

7.6

Revisionsrättens granskningar ...........................................................

236

7.6.1

Väsentliga iakttagelser under 2008.....................................................

237

7.6.2

Revisionsrättens iakttagelser gällande Sverige ..................................

237

7.6.3Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens

iakttagelser...........................................................................................

237

7.7

Redovisning av samtliga EU-medel ...................................................

237

7.7.1

Avgiften till EU:s budget ...................................................................

238

7.7.2

Återflöde från EU-budgeten..............................................................

238

7.7.3

Redovisning i resultaträkningen.........................................................

239

7.7.4

Redovisning på statsbudgeten............................................................

239

8

Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande

över......................................................................................................................

245

8.1

Den statliga sektorns förmögenhet ...................................................

245

13

Skr. 2009/10:101

8.2

AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten................................

248

8.3

Statliga bolag, banker och finansinistitut...........................................

248

8.4

Riksbanken...........................................................................................

249

8.5

Pensionssystemets årsredovisning 2009.............................................

249

Bilagor:

Bilaga 1 Ordlista

Bilaga 2 Statliga myndigheter m.m.

Bilaga 3 Statliga bolag

Bilaga 4 Bemyndiganden

Bilaga 5 Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter

14

Skr. 2009/10:101

Tabellförteckning

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet ............................................................................

7

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

27

2.2

Det finansiella sparandet i delsektorerna ................................................................

28

2.3

Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot

överskottsmålet ....................................................................................................

29

2.4

Utgiftstak för staten.................................................................................................

30

2.5

Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2009...............................................

31

2.6

Takbegränsade utgifter .............................................................................................

31

2.7

Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket för

2009 till utfallet för 2009......................................................................................

32

3.1

Statsbudgetens utfall 2005–2009..............................................................................

35

3.2

Statsbudgetens inkomster 2005–2009 .....................................................................

36

3.3

Den offentliga sektorns skatteintäkter 2005–2009.................................................

40

3.4

Exempel på uppskjuten beskattning (skattepliktiga belopp) avseende 2008

och tidigare år .......................................................................................................

41

3.5

Statsbudgetens utgifter 2005–2009..........................................................................

43

3.6

Nyckeluppgifter ur resultat- och balansräkningarna 2005–2009...........................

44

3.7

Statliga myndigheters innehav av statspapper 2009................................................

45

3.8

Statsskuldens utveckling och sammansättning 2005–2009....................................

46

3.9

Nominella lån i svenska kronor 2005–2009 ............................................................

47

3.10

Statsskuldens kostnader 2005–2009 ......................................................................

48

3.11

Transfereringar 2005–2009 .....................................................................................

49

3.12

Socialförsäkringar 2005–2009 ................................................................................

49

3.13

Pensionstagare med ålderspension 2005–2009......................................................

50

3.14

Utbetalad ålderspension 2005–2009......................................................................

50

3.15

Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2005–2009............................................

50

3.16

Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 2005–2009 ....................................

51

3.17

Studerande med studiemedel 2005–2009 ..............................................................

52

3.18

Studerande med studiemedel 2005–2009: Studielån............................................

52

3.19

Antal statligt anställda 2005–2009, kvinnor respektive män................................

53

3.20

Antal statligt anställda 2005–2009 fördelade på åldersgrupper............................

54

3.21

Antal anställda 2005–2009 fördelade på sektorer .................................................

54

3.22

Oförbrukade bidrag................................................................................................

55

3.23

Antal revisionsberättelser med invändning 2005–2009........................................

56

4.1

Resultaträkning.........................................................................................................

62

4.2

Balansräkning............................................................................................................

65

4.3

Finansieringsanalys...................................................................................................

68

4.4

Samband mellan resultaträkningens överskott och statsbudgetens utfall

2009 .......................................................................................................................

69

4.5

Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten........................................

78

5.1

Statsbudgetens utfall 2009......................................................................................

131

5.2

Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter 2009............................

132

15

Skr. 2009/10:101

5.3 Statsbudgetens utfall 2008 och 2009 ......................................................................

134

5.4 Skattereformer 2009................................................................................................

135

5.5 Antaganden i 2010 års ekonomiska vårproposition jämfört med

budgetpropositionen för 2009............................................................................

135

5.6 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster, jämfört med 2009 års

statsbudget...........................................................................................................

137

5.7 Övriga inkomster, sammanfattning .......................................................................

142

5.8 Inkomster av statens verksamhet, översikt............................................................

142

5.9 Rörelseöverskott .....................................................................................................

142

5.10

Ränteinkomster .....................................................................................................

143

5.11

Aktieutdelning 2008 och 2009..............................................................................

144

5.12

Inkomster av försåld egendom.............................................................................

145

5.13

Återbetalning av lån ..............................................................................................

145

5.14

Kalkylmässiga inkomster ......................................................................................

145

5.15

Statliga pensionsavgifter .......................................................................................

146

5.16

Bidrag m.m. från EU.............................................................................................

147

5.17

Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto .................................

148

5.18

Skillnad mellan utfall och statsbudget för 2009 ..................................................

148

5.19

Makroekonomiska förutsättningar ......................................................................

148

5.20

Statsbudgetens utgifter m.m.2009........................................................................

151

5.21

Indragningar 2009 .................................................................................................

152

5.22

Medgivna överskridanden 2009............................................................................

153

5.23

Icke medgivna överskridanden 2009....................................................................

154

5.24

Utgiftsbegränsande åtgärder 2009........................................................................

154

5.25

Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning .....................................................

155

5.26

Övergångseffekten påverkan på statsbudgeten 2009-2013.................................

156

5.27.UO

01

Rikets styrelse...........................................................................................

158

5.28

UO

02

Samhällsekonomi och finansförvaltning.................................................

159

5.29

UO

03

Skatt, tull och exekution ..........................................................................

160

5.30

UO

04 Rättsväsendet............................................................................................

161

5.31

UO

05

Internationell samverkan .........................................................................

162

5.32

UO

06

Försvar och samhällets krisberedskap.....................................................

163

5.33

UO

07

Internationellt bistånd..............................................................................

164

5.34

Utfall för bistånd 2000–2009................................................................................

164

5.35 UO

08 Migration ..................................................................................................

165

5.36

UO

09

Hålsovård, sjukvård och social omsorg...................................................

166

5.37 UO

10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp .................................

167

5.38

UO

11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom..........................................................

168

5.39

UO

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn.............................................

169

5.40

UO

13

Integration och jämställdhet....................................................................

170

5.41

UO

14

Arbetsmarknad och arbetsliv...................................................................

171

5.42

UO

15 Studiestöd .................................................................................................

172

5.43

UO

16

Utbildning och universitetsforskning.....................................................

173

5.44

UO

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid ...................................................

175

5.45

UO

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ...........................

176

5.46

UO

19

Regional tillväxt........................................................................................

177

5.47

UO

20

Allmän miljö- och naturvård ...................................................................

178

5.48 UO

21 Energi ........................................................................................................

179

5.49 UO

22 Kommunikationer ....................................................................................

180

5.50

UO

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.............................

181

5.51

UO

24 Näringsliv..................................................................................................

182

16

Skr. 2009/10:101

5.52

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner..............................................................

183

5.53

UO 26 Statsskuldsräntor m.m.............................................................................

184

5.54

Räntor på statsskulden 2005–2009 ......................................................................

184

5.55

Räntor och valutakurser 2005–2009 årsgenomsnitt ...........................................

185

5.56

Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetalningar 2008 och 2009 ...................

185

5.57

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ...................................................

186

5.58

Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

2005-2009............................................................................................................

187

5. 59 Specifikation av anslagsbehållningar över 1 000 miljoner kronor under

något av åren 2005-2009.....................................................................................

188

5.60

Riksgäldskontorets nettoutlåning .......................................................................

189

5.61

Kassamässig korrigering.......................................................................................

191

5.62

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ..........................................

192

5.63

Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 2005–2009 ...................................

194

5.64

Transfereringar per utgiftsområde 2005–2009 ....................................................

197

5.65

Transfereringar till hushåll 2005–2009, särredovisning av större anslag............

198

5.66

Transfereringar till kommuner 2005–2009, särredovisning av större anslag.....

199

5.67

Transfereringar till företag 2005–2009, särredovisning av större anslag............

199

5.68

Konsumtion per utgiftsområde 2005–2009.........................................................

201

5.69

Lön inkl. sociala avgifter 2005–2009, särredovisning av större anslag ..............

202

5.70

Investeringar per utgiftsområde 2005–2009........................................................

204

5.71

Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsoråde 2005–2009.....................

206

5.72 Bemyndiganden 2009 ...........................................................................................

207

6.1

Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2009-12-31...........................................

212

6.2

Garantiramar och utfärdade garantier 2009-12-31 ...............................................

213

6.3

Avsättningar för förväntade garantikostnader 2009-12-31 (exklusive

insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital)....

218

6.4

Tillgångar i garantiverksamheten 2009-12-31 (exklusive stabilitetsfonden).......

220

6.5

Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i

garantiverksamheten 2009-12-31 (exklusive insättningsgarantin,

investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital) ......................................

221

6.6

Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2009.....................................

221

6.7

Betalningsflöden under 2009..................................................................................

222

6.8

Statens utlåning med kreditrisk 2009-12-31 .........................................................

224

6.9

Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori 2009-12-31...........................

224

7.1

Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 ..............................

232

7.2

Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013 .................................

232

7.3

Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 2007–2013.................

233

7.4

Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) ..............................................

240

7.5

Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten........................................

241

8.1

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital..............................

246

8.2

Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och

intresseföretag) och AP fondernas innehav av statspapper och

Riksbankens valutalån ........................................................................................

247

8.3

Premiepensionsmyndigheten samlade tillgångar, skulder och kapital.................

247

8.4

AP-fonderna 2009...................................................................................................

248

8.5

Inkomst- och premiepension, resultaträkning......................................................

250

8.6

Inkomst- och premiepension, balansräkning........................................................

251

8.7

Flerårsöversikt ........................................................................................................

252

17

Skr. 2009/10:101

Diagramförteckning

3.1

Totala skatteintäkter..................................................................................................

37

3.2

Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma 1996–2009 .....................

37

3.3

Intäkter från skatt på företagsvinster.......................................................................

37

3.4

Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och bilar i löpande priser och

underliggande mervärdesskatt från privat sektor 1999–2009.............................

38

3.5

Statens nettoförmögenhet och statsskuld 2005–2009 ............................................

44

3.6

Transfereringar per sektor 2005–2009......................................................................

48

3.7

Socialförsäkring 2005–2009 ......................................................................................

49

3.8

Arbetsmarknad 2005–2009 .......................................................................................

50

3.9

Bistånd m.m., migration och integration 2005–2009..............................................

51

3.10 Utbildning och studiestöd 2005–2009...................................................................

52

3.11 Statens egen verksamhet 2005–2009 ......................................................................

53

3.12 Skatteintäkter 2005–2009........................................................................................

55

3.13 Statens över- /underskott

2005–2009 ....................................................................

55

4.1

Statens intäkter..........................................................................................................

62

4.2

Statens kostnader ......................................................................................................

63

4.3

Transfereringar per sektor.........................................................................................

63

5.1

Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2009...............................

133

5.2

Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter 2009, realekonomiskt

fördelade. .............................................................................................................

193

5.3

Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategori 2009...............

195

6.1

Garantiåtaganden 2005 - 2009 ................................................................................

212

6.2

Prognos för bakgarantiprogrammet över tiden (Under antagandet att inga

nya garantier ställs ut).........................................................................................

215

6.3

Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och

administrationskostnader samt saldo för betalningsflödet 2005-2009............

223

6.4

Statens utlåning med kreditrisker efter nedskrivning för osäkra fordringar

2005-2009 ............................................................................................................

224

18

1

Årsredovisningen för staten 2009

– avgränsningar m.m.

Skr. 2009/10:101

1Årsredovisningen för staten 2009

–avgränsningar m.m.

Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) ska regeringen så snart som möj- ligt, senast nio månader efter budgetårets ut- gång, lämna en årsredovisning för staten till riksdagen. Efter önskemål från riksdagen lämnas årsredovisningen i anslutning till den ekono- miska vårpropositionen.

Årsredovisningen ska, enligt 38 § budgetlagen, innehålla resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag.

I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för sta- tens medel och övriga tillgångar som står till re- geringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekono- miska förpliktelser.

Regeringen beslutar årligen om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen. Detta skedde senast den 10 december 2009 (dnr Fi2009/7776).

Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive af- färsverken, under riksdagen och regeringen med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Dessutom ingår Riksbankens grundfond och de fonder och an- delar som redovisas av myndigheterna.

Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till statsre- dovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där in-

formationen inte varit tillräcklig har komplette- rande information inhämtats.

Redovisningen utgår från vedertagna redovis- nings- och värderingsprinciper som i så stor ut- sträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovis- ningen sker dock fortlöpande. Under de drygt tio år som årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydlig- gjorts, bl.a. genom att tillgångar i ökad utsträck- ning invärderats och redovisats samt att redovis- ning enligt bokföringsmässiga principer vidare- utvecklats. Gällande principer och förutsätt- ningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprin- ciper och tilläggsupplysningar.

Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per den 31 december 2009 redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet för 2009 i resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen med utfallet för 2008.

Statsbudgeten omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbud- getens utfall för 2009 dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositio- nen för 2009, dels med utfallet för 2008.

Ekonomistyrningsverket, Riksgäldskontoret och Försäkringskassan har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2010/717).

21

Skr. 2009/10:101

En samlad bild av statens ekonomi

Den årliga skrivelsen Årsredovisning för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens fi- nansiella resultat och ekonomiska ställning ut- vecklats. Utöver den redovisning som krävs en- ligt budgetlagen redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet.

De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av sta- tens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden. Vidare lämnas en redovisning av stat- liga garantier och krediter, nationellt intygande och avgifter till och bidrag från EU-medel samt en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt in- flytande.

I årsredovisningen lämnas en redogörelse av Riksrevisionens iakttagelser i revisionsberättelser över myndigheternas årsredovisningar. Därtill lämnas även en redogörelse för Europeiska revi- sionsrättens granskning av EU-medel.

Olika avgränsningar av staten

Statens ekonomiska utfall redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mel- lan olika redovisningar är att olika principer till- lämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Be- roende på utgångspunkt kan en enskild ekono- misk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovis- ningarna.

Den särskilda sammanställningen av verksam- heter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statsbudgeten. Syftet med den redovis- ningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsent- ligt inflytande och samtidigt en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsentligt infly- tande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisatio- nerna.

Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenska- perna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin.

Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekom- mendationer från Förenta Nationerna samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det euro- peiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. Nationalräkenskapernas av- gränsning skiljer sig från årsredovisningen bland annat genom att affärsverken inte ingår i dess av- gränsning av staten.

Förändringar i årets skrivelse

I årets skrivelse lämnas för första gången en analys av budgeteringsmarginalens användning. Regeringen lämnar också en upplysning avse- ende Sveriges förväntade överskott av utsläpps- enheter.

En viktig förändring i år avser övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning av myndighe- ternas förvaltningsutgifter. Förändringen inne- bär att utfallet för statsbudgetens anslag i dessa delar avser kostnader i stället för utgifter.

Kvalitetsgranskning

En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom Riksrevisionens år- liga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar, vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall.

En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med Ekonomistyrningsverkets konsolideringsarbete och genom Finansdepartementets arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster.

Granskning av årsredovisningen för staten 2008

Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- lig verksamhet m.m. granskas årsredovisningen för staten av Riksrevisionen. Granskningen om- fattar den del av årsredovisningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. resultat- och balansräk-

22

ningarna, finansieringsanalysen och statsbud- getens utfall. Riksrevisionens bedömning av- seende Årsredovisningen för staten 2008 var att

Skr. 2009/10:101

redovisningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse 2008/09:RRS25).

23

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen

Skr. 2009/10:101

2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen

I detta avsnitt redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen för 2009, den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse. En uppfölj- ning av balanskravet finns i 2010 års ekonomiska vårproposition.

2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande

Regeringen angav i 2007 års ekonomiska vårpro- position att ett överskottsmål för den offentliga sektorn om i genomsnitt 1 procent av brutto- nationalprodukten (BNP) över konjunkturcy- keln bör upprätthållas under mandatperioden och så länge det är nödvändigt för att de offent- liga finanserna ska utvecklas på ett långsiktigt uthålligt sätt. Det slogs senare fast i budgetpro- positionerna för 2008, 2009 och 2010 som riks- dagen har ställt sig bakom.

Definitionen av överskottsmålet

Det finansiella sparandet för den offentliga sek- torn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella net- toförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansi- ella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansi- ella sparandet omfattar hela den offentliga sek- torn, vilket inkluderar staten, ålderspensions- systemet samt den kommunala sektorn. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas defi-

nition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn.

Finansiellt sparande 2009

Det offentliga sparandet 2009 visade ett under- skott på 25 miljarder kronor, motsvarande 0,8 procent av BNP. I prognosen till budgetpro- positionen för 2009 beräknades ett överskott på 35 miljarder kronor eller 1,1 procent av BNP. Det finansiella sparandet blev således 60 miljarder kronor lägre än beräknat. Den eko- nomiska utvecklingen blev avsevärt sämre än väntat med en minskning av BNP med 4,9 procent i stället för en förväntad ökning med 1,4 procent. Detta medförde att den offentliga sektorns skatter och avgifter blev 84 miljarder kronor lägre än beräknat. De lägre skatte- intäkterna kompenserades till viss del av att ut- gifterna för bl.a. räntor blev lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2009, se tabell 2.1.

Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande

Miljarder kronor

2009

Utfall-

2008

BP2009

Utfall

BP2009

Utfall

Inkomster

1 703

1 612

-91

1 661

varav skatter och

avgifter

1 522

1 4381

-84

1 480

Utgifter

1 668

1 637

-31

1 583

Finansiellt sparande

35

-25

-60

78

Procent av BNP

1,1

-0,8

-1,9

2,5

Källa: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

1Utfallet av skatter och avgifter för 2009 är till vissa delar baserat på prognoser. Regeringens bedömning är att skatteintäkterna för den offentliga sektorn beräk- nas uppgå till 1 430 miljarder kronor och är därmed 8 miljarder kronor lägre än publicerade siffror i nationalräkenskaperna.

Som framgår av tabell 2.2 låg mer än hela den offentliga sektorns underskott 2009 i statens fi-

27

Skr. 2009/10:101

nansiella sparande, som uppgick till -27 miljarder kronor. Det är 45 miljarder kronor sämre än vad som bedömdes i budgetpropositio- nen för 2009. Både inkomster och utgifter blev lägre än beräknat. Även ålderspensionssystemets och den kommunala sektorns sparande blev lägre än beräknat.

Tabell 2.2 Det finansiella sparandet i delsektorerna

Miljarder kronor

2009

2009

Utfall-

2008

BP2009

Utfall

BP2009

Utfall

Staten

18

-27

-45

44

Ålderspensionssystemet

15

5

-10

31

Kommunala sektorn

3

-2

-5

2

Källa: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

Principer för uppföljningen av överskottsmålet

Överskottsmålet är preciserat som att den of- fentliga sektorns faktiska finansiella sparande ska motsvara 1 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet är formulerat i ter- mer av ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på 1 procent av BNP är motiverat av stabilise- ringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunk- turen försvagas, och därmed bli procyklisk, för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Det finns således goda skäl för att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det samtidigt svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från målsatt nivå ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när överskottsmålet i efterhand utvärderas.

För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med överskottsmålet används i första hand ett genomsnitt för det finansiella sparandet under de tio senaste åren. Därutöver analyseras även de två indikatorer regeringen använder som ett stöd i den framåtblickande utformningen av finans- politiken: ett sjuårigt centrerat glidande medel- värde för det finansiella sparandet och en bedömning av det strukturella sparandet.

Det sjuåriga glidande medelvärdet för ett visst angivet år omfattar sparandet justerat för större engångseffekter det angivna året, de tre utfalls- åren före det angivna året, samt de tre åren efter det angivna året. Det sjuåriga glidande medel- värdet för 2006 omfattar följaktligen perioden

2003–2009. En fördel med sjuårsindikatorn är att den är enkel att beräkna och transparent. Den beaktar även konjunkturläget i viss utsträckning eftersom den är beräknade utifrån sparandet un- der flera år. Enkelheten gör dock att den inte be- aktar konjunkturläget på ett mer exakt sätt. Det finns en risk att beräkningen kommer att om- fatta fler högkonjunkturår än lågkonjunkturår eller vice versa. För att värdera indikatorns vär- den på ett mer korrekt sätt bör hänsyn tas till konjunkturläget under den period för vilken den beräknas. Om det sjuåriga glidande medelvärdet för det finansiella sparandet ligger nära 1, samti- digt som det sjuåriga glidande medelvärdet för BNP-gapet ligger nära noll under samma tidspe- riod, indikerar detta att det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet.

Regeringen gör också en beräkning av det så kallade strukturella sparandet vilket direkt juste- rar det faktiska finansiella sparandet för kon- junkturläget. Det strukturella sparandet justerar även för större engångseffekter och extraordi- nära nivåer på hushållens kapitalvinster. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet skulle vara vid ett normalt konjunkturläge. Exempelvis visar ett positivt strukturellt sparande att det finns ett underliggande överskott i de offentliga finanserna, även om underskott tillfälligt uppstått till följd av ett svagt konjunkturläge.

Beräkningen av det strukturella sparandet är förknippad med mycket stor osäkerhet. För po- tentiell BNP redovisas aldrig något utfall, utan varje bedömare gör sin egen uppskattning av dess nuvarande och historiska värden. Ofta revi- deras synen på BNP-gapet såväl framåt som bakåt i tiden, vilket inte bara beror på en föränd- rad syn på konjunkturläget utan också på revide- ringar av utfallsstatistik. Även bedömningen av det offentliga sparandets konjunkturkänslighet är osäker. Den bygger oftast på en empirisk skattning av ett genomsnittligt förhållande under en längre tidsperiod, medan varje enskild kon- junkturförändring har egenheter som gör att den avviker från den genomsnittliga utvecklingen.

I den tillbakablickande analysen av hur finans- politiken förhållit sig till överskottsmålet används även ett tioårigt glidande medelvärde. Medelvärdet beräknas för de år överskottsmålet har gällt och det finns nationalräkenskapsutfall, för

28

Skr. 2009/10:101

Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet

Procent av BNP respektive potentiell BNP

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Finansiellt sparande

3,7

1,7

-1,4

-1,2

0,6

2,0

2,4

3,8

2,5

-0,8

Bakåtblickande tioårssnitt

1,3

Konjunkturjusterat1

1,4

Sjuårsindikatorn

0,9

1,0

1,1

1,2

Konjunkturjusterat1

0,9

0,9

0,9

1,3

Strukturellt sparande

1,1

2,1

–0,3

0,1

0,4

1,1

0,6

1,6

2,3

2,2

BNP-gap

2,2

-0,9

-1,5

-1,9

-0,1

0,4

2,4

2,6

0,0

-5,3

Sjuårssnitt

0,1

0,2

0,3

-0,3

Bakåtblickande tioårssnitt

-0,2

1 Konjunkturjusteringen görs genom att indikatorvärdet adderas med BNP-gapet under motsvarande period multiplicerat med elasticiteten -0,55. Den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn är inte identiskt lika med ett sjuårssnitt för det strukturella sparandet eftersom det strukturella sparandet även justeras för extraordinära kapitalvinster. Källor: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

.

närvarande endast tioårsperioden 2000–2009.1 Syftet med denna beräkning är att bedöma om det funnits systematiska fel i den framåtblickande styrningen av finanspolitiken som minskar sannolikheten för att överskotts- målet ska uppnås i framtiden. Vid tolkningen av detta tioårsgenomsnitt bör hänsyn även tas till det genomsnittliga konjunkturläget under den aktuella perioden.

Avstämning av överskottsmålet till och med 2009

År 2009 uppgick det faktiska finansiella sparan- det till -0,8 procent av BNP och det strukturella sparandet beräknas till 2,2 procent av BNP (se tabell 2.3). Det genomsnittliga finansiella spa- randet under 2000–2009 uppgick till 1,3 procent av BNP. Under samma period var det genom- snittliga resursutnyttjandet något lägre än nor- malt mätt med BNP-gapet. Det konjunkturju- sterade tioårssnittet för det finansiella sparandet är ca 1,4 procent av BNP 2009. Under åren 2000–2009 låg det finansiella sparandet därmed i genomsnitt knappt en halv procentenhet över överskottsmålet, utvärderat på detta sätt.

Tabell 2.3 visar även hur det finansiella spa- randet och BNP-gapet utvecklas mätta som sju- åriga centrerade glidande medelvärden. För 2003–2006 visar tabellen att det finansiella spa- randet för perioderna 2000–2006,

2001–2007,

2002–2008 respektive 2003–2009, ligger nära 1 procent av BNP i genomsnitt. Eftersom mot- svarande 7-åriga medelvärden för BNP-gapet samtidigt ligger nära noll är slutsatsen att det fi-

nansiella sparandet låg i linje med överskotts- målet under dessa perioder, värderat med denna indikator, samtidigt som det finns en svag ten- dens till ett ökat sparande mot slutet av perio- den.

Sammanfattningsvis pekar således både det genomsnittliga sparandet under åren 2000–2009 och sjuårsindikatorn för åren 2003–2006 på ett sparande som ligger i linje med målet eller något över överskottsmålet under åren 2000–2009.

I budgetpropositionen för 2008 räknade re- geringen med att ekonomin riskerade att över- hettas. Finanspolitiken var därför återhållsam, vilket bidrog till att öka det strukturella sparan- det mellan 2007 och 2008. Den kraftiga kon- junkturnedgången som inleddes under 2008 in- nebar därefter att den offentliga sektorns finansiella sparande försämrades med mer än tre procent av BNP mellan 2008 och 2009. Vid en konjunkturnedgång sjunker skatteinkomsterna medan utgifterna för exempelvis arbetslöshets- understöd ökar. De offentliga finanserna försva- gas samtidigt som efterfrågan i ekonomin hålls uppe. Den offentliga sektorns goda finanser när lågkonjunkturen inleddes gjorde det möjligt att tillåta de s.k. automatiska stabilisatorerna att verka fullt ut, vilket dämpade konjunktursväng- ningarna, utan att oroväckande stora underskott uppkom. Därtill har utrymme funnits för att vidta aktiva stabiliseringspolitiska åtgärder. Fi- nanspolitiken har därmed motverkat en nedgång i sysselsättningen, samtidigt som efterfrågan har hållits uppe i den djupa lågkonjunkturen.

1 Medelvärdet för denna period är detsamma som värdet för den tidigare 2000-indikatorn för 2009.

2.2Utgiftstak för staten

Utgiftstaket för staten infördes budgetåret 1997. Fastställda tak har klarats samtliga år (se tabell

29

Skr. 2009/10:101

Tabell 2.4 Utgiftstak för staten

Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Utgiftstaket, ursprungligt

fastställd nivå

723

720

735

744

767

810

847

877

894

931

949

971

989

Tekniska justeringar

0

0

18

23

24

2

-25

-19

-24

-24

0

-14

0

Reella justeringar

-2

-11

Utgiftstak, slutligt fastställt

723

720

753

765

791

812

822

858

870

907

938

957

989

Takbegränsade utgifter

699

718

752

760,0

786,3

811,6

819,1

855,6

864,3

895,2

910,1

943,4

964,6

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,4

2,9

2,4

5,7

11,8

27,9

13,6

24,4

1 Utgiftstaket för 2000 sänktes med 2 miljarder kronor på grund av en fastighetsskattereform. Utgiftstaket för 2007 sänktes med 11 miljarder kronor i BP07. Dessa två förändringar av utgiftstakets nivå är inte tekniska justeringar, utan faktiska sänkningar av utgiftstaket.

2.4). Den reformerade statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt upp- ifrån- och nedperspektiv. Utgiftstaket är den ti- diga, övergripande restriktionen som begränsar budgetprocessen i termer av totala utgifter.

Under hela processen – från det att taket fast- ställs till dess att budgetåret är slut – understryks därmed behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på statsbudgetens utgiftssida.

Utgiftstaket för staten är därför ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budget- disciplinen och stärker trovärdigheten i den eko- nomiska politiken. En viktig uppgift för utgifts- taket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt hållbara finanser. Nivån på ut- giftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsamman med överskottsmålet är utgiftstaket styrande för det totala skatteuttagets nivå och bidrar till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll.

De takbegränsade utgifterna omfattar 26 ut- giftsområden (1–25 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudge- ten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom riksdagen och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa utgif- ter. De takbegränsade utgifterna utgörs av fak- tiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna.

I budgetpropositionen för 2008 föreslog re- geringen att utgiftstakets nivå för 2009 skulle uppgå till 989 miljarder kronor.2 Riksdagen be- slutade i enlighet med förslaget.

Därefter har utgiftstaket för staten tekniskt justerats i efterföljande budgetpropositioner. Justeringar av teknisk natur görs när reformer genomförs som inte har någon direkt netto- effekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgif- terna. Tekniska justeringar syftar till att utgifts- taket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela mil- jarder kronor.

De tekniska justeringar som gjorts sedan ut- giftstaket för 2009 ursprungligen fastställdes redovisas i tabell 2.5. Sammantaget uppgår de tekniska justeringarna till 0 miljarder kronor och den slutligt fastställda nivån på utgiftstaket är därmed samma som den ursprungligt fastställda nivån.

2 Regeringen lämnade en bedömning av utgiftstaket för 2009 i budgetpropositionen för 2007. Den nivå på utgiftstaket som regeringen senare föreslog i budgetpropositionen för 2008 var densamma som bedömningen i budgetpropositionen för 2007, med undantag för tekniska justeringar.

30

Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2009

Miljarder kronor

2009

Ursprungligt fastställt utgiftstak (BP 2008)

989

Tekniska justeringar i BP 2009

Reglering kommunalekonomisk utjämning p.g.a. höjt

grundavdrag till pensionärer

1,95

Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för

LSS kostnader

0,25

Reglering kommunalekonomisk utjämning p.g.a. höjd

gräns för reseavdrag

-0,29

Tekniska justeringar i BP 2010

Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för

LSS kostnader

0,55

Sänkning av statliga utgifter till följd av kostnadsmässig

budgetering

-2,24

Slutligt utgiftstak

989

Till följd av tekniska justeringar skiljer sig det ut- giftstak som ursprungligen beslutats från det slutligt fastställda utgiftstaket i stort sett samt- liga år sedan utgiftstaket infördes.

Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgif- ter som omfattas av utgiftstaket, de takbegrän- sade utgifterna, 2009 till 964,6 miljarder kronor. Därmed underskred utgifterna utgiftstaket med en marginal på 24,4 miljarder kronor (tabell 2.6).

De takbegränsade utgifterna blev 11,3 miljar- der kronor högre än den av riksdagen antagna statsbudgeten för 2009. Detta förklaras främst av högre utgifter inom följande utgiftsområden:

Utgiftsområde

Mdkr

25

Allmänna bidrag till kommuner

14,6

14

Arbetsmarknad

4,7

24

Näringsliv

1,4

4

Rättsväsendet

1,0

Inom några områden blev utgifterna lägre än be- räknat i statsbudgeten för 2009:

Utgiftsområde

Mdkr

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

-4,0

6

Försvar och samhällets krisberedskap

-2,6

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

-1,7

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande när-

ingar

-1,2

I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redovisas skill- nader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag.

Skr. 2009/10:101

Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter

Miljarder kronor

SB

Utfall

Utfall-

Utfall

20091

2009

SB 2009

2008

Utgifter exkl.

statsskuldsräntor

732,6

744,8

12,2

742,1

Ålderspensionssystemet

vid sidan av statsbud-

geten

220,7

219,8

-0,9

201,4

Takbegränsade utgifter

953,3

964,6

11,3

943,4

Budgeteringsmarginal

35,7

24,4

-11,3

13,6

Utgiftstak för staten

989

989

957

1 Den av riksdagen i december 2008 fastställda statsbudgeten för 2009, dvs. exkl. riksdagens beslut med anledning av tilläggsbudgetar 2009.

Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till 219,8 miljarder kronor, vilket är 0,9 miljarder kronor lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten för 2009.

2.3Budgeteringsmarginalens användning

Riksdagen fastställde utgiftstaket för 2009 på den nivå som regeringen föreslog i budgetpropo- sitionen för 2008. Budgeteringsmarginalen upp-

gick

då till 40,4 miljarder kronor. I utfallet

för

2009

uppgick budgeteringsmarginalen

till

24,4 miljarder kronor.

Det

betyder

att

16,0 miljarder kronor av budgeteringsmarginalen har tagits i anspråk sedan utgiftstaket för 2009 fastställdes. I tabell 2.7 redovisas hur använd- ningen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på effekter av nya förslag, reviderad pris- och löne- omräkning, reviderade makroekonomiska förut- sättningar, volymförändringar och övriga fakto- rer.

31

Skr. 2009/10:101

Tabell 2.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fast- ställandet av utgiftstaket för 2009 till utfallet för 2009

Miljarder kronor

2009

Budgeteringsmarginal i budgetproposi-

tionen för 2008

40,4

Reformer

-35,1

Reviderad pris- och löneomräkning

0,6

Övriga makroekonomiska förändringar

-8,1

Volymförändringar

15,8

Övrigt

11,0

Total förändring av budgeteringsmargi-

nalen

-16,0

Budgeteringsmarginal i utfallet för

2009

24,4

Anm: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina- len, alltså högre utgifter.

Sammantaget har 35,1 miljarder kronor av bud- geteringsmarginalen använts för reformer som regeringen genomfört sedan utgiftstaket fastställdes. Majoriteten av dessa reformer syftade till att mildra effekterna av finanskrisen. Redan i budgetpropositionen för 2009 presenterade regeringen åtgärder som omfattade satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning samt åtgärder för miljö och klimat. Med anledning av den försämrade konjunkturen under senhösten 2008 presenterade regeringen ytterligare åtgärder i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) samt i 2009 års proposition om vårtilläggsbudget. Åtgärderna bestod främst av ett tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting samt arbetsmarknadspolitiska insatser. I 2009 års proposition om hösttilläggsbudget föreslog regeringen bl.a. ytterligare konjunkturstöd till kommuner och landsting som betalades ut i december 2009.3

Makroekonomiska förändringar har ian- språktagit ca 8,1 miljarder kronor av budgete- ringsmarginalen. Den främsta anledningen är den kraftiga ökningen av arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättning.

Utgiftsförändringar till följd av ändrade voly- mer har medfört att budgeteringsmarginalen bli- vit 15,8 miljarder kronor större. Det är främst inom utgiftsområde 10 som volymerna har blivit lägre sedan bedömningen i budgetpropositionen för 2008 då utgiftstaket för 2009 föreslogs. Antalet sjukpenningdagar uppgick till 36,3 miljoner 2009, vilket är 26 procent lägre än bedömningen i budgetpropositionen för 2008. Antalet personer med sjukersättning uppgick 2009 till ca 489 0000, vilket är ca 6 procent lägre än bedömningen i budgetpropositionen för 2008.

Utgiftsförändringar till följd av övriga fakto- rer kan föranledas av nya prognosmetoder, ju- steringar till följd av ny information, korriger- ingar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. änd- ringar i EU:s regelverk. Sammantaget har bud- geteringsmarginalen blivit 11,0 miljarder kronor större till följd av övriga faktorer.

3 Det tillfälliga konjunkturstödet belastar statsbudgeten 2009. I nationalräkenskaperna samt i resultat- och balansräkningarna i denna skrivelse periodiseras stödet till 2010 eftersom det avses att användas då.

32

3

Utveckling av statens ekonomi

Skr. 2009/10:101

3 Utveckling av statens ekonomi

I detta kapitel redovisas inledningsvis en femårs- översikt över statsbudgetens utveckling. Däref- ter redovisas utvecklingen av vissa nyckelupp- gifter hämtade ur statens resultat- och balansräkning. Vidare lämnas en redovisning av oförbrukade bidrag för perioden 2005–2009. Av- slutningsvis redovisas de revisionsberättelser med invändning som Riksrevisionen har lämnat under samma period.

3.1Statsbudgetens utveckling

3.1.1Statsbudgetens saldo

Statsbudgetens saldo överensstämmer sedan 1997 med statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett budgetöverskott innebär följaktli- gen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden.

Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 2005–2009

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Inkomster

745,8

810,3

863,7

901,3

709,5

Statens skattein-

743,1

806,3

815,5

808,7

705,8

komster

Övriga inkomster

2,7

4,0

48,2

92,5

3,8

Utgifter m.m.

731,8

791,9

760,5

766,1

885,7

UO 1–25 och 27

692,3

716,1

721,9

742,1

744,8

Statsskuldsräntor

m.m. UO 26

32,7

49,5

47,3

48,2

36,5

Kassamässig korri-

gering

-3,3

-1,1

-4,3

-27,9

-0,3

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

10,1

27,5

-4,3

3,7

104,7

Budgetsaldo

14,1

18,4

103,2

135,2

-176,1

Statsbudgetens inkomster och utgifter är mycket konjunkturkänsliga. I konjunkturuppgångar bidrar de så kallade automatiska stabilisatorerna till ökade skatteinkomster till följd av bland annat hög hushållskonsumtion och minskade utgifter då exempelvis arbetslösheten är förhållandevis låg.

Åren 2005–2008 stärktes budgetsaldot gradvis från 14 miljarder kronor 2005 till att uppvisa ett rekordhögt överskott på 135 miljarder kronor 2008 (se tabell 3.1). Det goda ekonomiska läget förklarar en stor del av budgetöverskotten 2005– 2008. En betydande del av överskottet 2008 förklaras även av försäljningar av statligt aktie- innehav.

På samma sätt förklarar den kraftiga och snabba konjunkturnedgången en stor del av budgetunderskottet 2009. Från ett överskott om 135 miljarder kronor 2008 visade statsbudgeten ett underskott på 176 miljarder kronor 2009. Statsbudgetens inkomster minskade med nära 200 miljarder kronor och utgifterna m.m. ökade med drygt 100 miljarder kronor från 2008 till 2009. Drygt hälften av underskottet 2009 förklaras av att Riksgäldskontoret lånade upp 95 miljarder kronor åt Riksbanken för att förstärka valutareserven.

35

Skr. 2009/10:101

3.1.2Statsbudgetens inkomster

Tabell 3.2 Statsbudgetens inkomster 2005–2009

Miljarder kronor

Inkomstår

2005

2006

2007

2008

2009

Statens skatteintäkter

759,1

799,8

825,8

787,3

727,7

Periodiseringar

-16,0

6,6

-10,3

21,4

-22,0

1000

Statens skatteinkomster

743,1

806,3

815,5

808,7

705,8

2000

Inkomster av statens verksamhet

27,5

43,4

66,5

53,0

48,1

3000

Inkomster av försåld egendom

6,7

0,1

18,0

76,5

0,1

4000

Återbetalning av lån

2,3

2,1

2,0

1,9

1,7

5000

Kalkylmässiga inkomster

8,8

7,8

8,2

8,7

8,9

6000

Bidrag från EU

12,6

12,4

13,0

11,0

11,7

7000

Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

-41,5

-48,2

-51,9

-56,2

-66,8

8000

Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot

-13,6

-13,7

-7,7

-2,4

0,0

Statens övriga inkomster (2000–8000)

2,7

4,0

48,2

92,5

3,8

Statsbudgetens inkomster

745,8

810,3

863,7

901,3

709,5

Statsbudgetens inkomster

Mellan 2005 och 2008 ökade statsbudgetens inkomster med 155 miljarder kronor. Den kraftiga konjunkturnedgången medförde däremot ett dramatiskt fall av inkomsterna med 192 miljarder kronor 2009. Variationer över åren är delvis en återspegling av makroekonomiska förändringar, delvis en återspegling av regel- ändringar, händelser av engångskaraktär samt periodiseringar.

I tabell 3.2 redovisas statsbudgetens inkomster för åren 2005–2009 enligt den struktur som gäller för den beslutade statsbudgeten avseende 2009. I tabell 3.2 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster. Skillnaden beror på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår.

Statens övriga inkomster

Statens övriga inkomster, dvs. statsbudgetens in- komster exklusive statens skatteinkomster, vari- erar kraftigt under perioden. I huvudsak förkla- ras variationen av tre inkomsttyper; 2000, 3000 samt 7000.

Under inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet redovisas aktieutdelningar. Dessa

dubblerades nästan 2006, bl.a. beroende på en extrautdelning från TeliaSonera AB. Utdelningarna ökade ytterligare under 2007, även detta år till stor del beroende på utdelningar av engångskaraktär.

Under inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom redovisades 2005 försäljnings- inkomster från försäljningen av aktier i TeliaSonera AB och Nordea Bank AB motsvarande 7 miljarder kronor. Under 2007 såldes ytterligare aktier i TeliaSonera AB, vilket ökade inkomsterna med 18 miljarder kronor. Under 2008 redovisades stora försälj- ningsinkomster beroende på försäljningar av statens aktieinnehav i OMX, Vin Sprit AB samt Civitas Holding AB som äger Vasakronan AB.

Under inkomsttyp 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet redovisas tillkommande skatter och avräkningar. Under tillkommande skatter redovisas EU-skatter4, som främst utgörs av momsbaserad EU-avgift och tullmedel. Sverige har fr.o.m. 2007 rabatt på avgiften och ska endast betala en tredjedel av ordinarie avgift, vilket innebär att avgiften blir 3 miljarder kronor lägre än annars. Beslutet ratificerades emellertid först 2009. Tillsammans med en retroaktiv rabatt för 2007 och 2008 blev momsavgiften ca 9 miljarder kronor lägre 2009.

4 EU-skatterna redovisas som inkomster på statsbudgetens inkomstsida och betalas ut till EU på statsbudgetens utgiftssida via utgiftsområde 27.

36

Nedgången i den ekonomiska konjunkturen och bortfall av skatteintäkter 2009

Den kraftiga turbulensen på de finansiella marknaderna under slutet av 2008 fick återverkningar på den reala ekonomin. Den globala konjunkturnedgången som följde medförde att svensk BNP minskade både under slutet av 2008 och 2009. Nedgången i BNP på 4,9 procent år 2009 är den största nedgången ett enskilt år sedan andra världskriget.5 Den kraftiga och snabba försämringen av den ekonomiska ut- vecklingen under 2009 medförde att de totala skatteintäkterna minskade (se diagram 3.1).

Diagram 3.1 Totala skatteintäkter

Procentuell förändring

Miljarder kronor

8

1 600

6

1 500

4

1 400

2

1 300

0

1 200

-2

Procentuell förändring

1 100

Miljarder kronor

-4

1 000

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

Källa: Egna beräkningar.

De höga antalet varsel som rapporterades under hösten 2008 realiserades i högre arbetslöshet och lägre sysselsättning under 2009. Försvagningen på arbetsmarknaden ledde till att intäkterna från skatt på arbete blev lägre. Utvecklingen av löne- summan, dvs. antalet arbetade timmar i ekono- min multiplicerat med den genomsnittliga tim- lönen, är av stor betydelse för intäkterna från skatt på arbete. Lönesumman ökade i begränsad omfattning under 2009 till följd av att antalet ar- betade timmar minskade (se diagram 3.2).

5 Anger volymförändring i förhållande till föregående år.

Skr. 2009/10:101

Diagram 3.2 Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma 1996–2009

Procentuell förändring

9

7

5

3

1

-1

Arbetade timmar

-3

Timlön

Lönesumma

-5

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

Källor: Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

Den globala lågkonjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, har inneburit betyd- ande fall i intäkterna från skatt på företagsvins- ter. Det kraftiga raset i företagens vinster påbör- jades under 2008. Som en följd av denna nedgång minskade intäkterna från företagsvinster med 21 procent. Bolagens vinster har sedan fortsatt att falla under 2009, vilket har medfört att intäkterna från skatt på företagsvinster också bedöms bli betydligt lägre (se diagram 3.3). Bi- dragande orsaker till de lägre vinsterna var en lägre orderingång i många verkstadsbolag och ökade kreditförluster i banksektorn.

Diagram 3.3 Intäkter från skatt på företagsvinster

Procentuell förändring

Miljarder kronor

50

120

40

110

30

100

20

90

10

80

0

-10

70

-20

60

-30

Procentuell förändring

50

-40

Miljarder kronor

40

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

Källa: Egna beräkningar.

Osäkerheten på arbetsmarknaden bidrog till att hushållen ökade sitt sparande under 2009, vilket bidrog till att hushållens konsumtion ökade svagt. Intäkterna från skatt på konsumtion ut- vecklades därför i måttlig takt under 2009. Den svaga ökningen förklaras framför allt av låga skatteintäkter från mervärdesskatten. Intäkterna från mervärdesskatten dämpades också till följd

37

Skr. 2009/10:101

av en ändrad sammansättning i konsumtionen. Efterfrågan på varor som beskattas med den högsta mervärdesskattesatsen, som bilar och andra sällanköpsvaror, föll relativt mycket under 2008–2009 jämfört med andra varor.

I diagram 3.4 redovisas utvecklingen av de un- derliggande mervärdesskatteintäkterna (dvs. effekten av förändrade skatte- och redovisnings- regler är exkluderad) från privat sektor och hus- hållens konsumtion av bilar och sällanköpsvaror 1999–2009. Under slutet av 2008 och början av 2009 minskade de underliggande mervärdes- skatteintäkterna, vilket är ovanligt. Av diagram 3.4 framgår också det dramatiska fallet i hushål- lens konsumtion av bilar och andra sällanköpsva- ror som påbörjades fjärde kvartalet 2008 och som förefaller nått sin botten under första halvåret 2009.

Diagram 3.4 Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och

bilar i löpande priser och underliggande mervärdesskatt från privat sektor 1999–2009

Procentuell utveckling jämfört med samma kvartal året innan

18

15

12

9

6

3

0

-3

-6

Underliggande mervärdesskatt från privat sektor

-9

Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och bilar

-12

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

Källor: Skatteverket, Statistiska centralbyrån och egna beräkningar.

Den offentliga sektorns skatteintäkter

I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. De omfattar även kommunal- skatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och för vilka det görs av- drag i slutet av tabellen. Den offentliga sektorns skatteintäkter 2009 beräknas vara drygt 84 miljarder kronor högre än vad de var 2005. Detta motsvarar en genomsnittlig årlig utveck- lingstakt på 1,3 procent. Regeländringar bedöms ha minskat skatteintäkterna med 92 miljarder kronor under perioden 2005–2009. Justerat för regeländringar har skatteintäkterna under denna period en årlig utvecklingstakt på 3,4 procent.

Förändringar under skatt på arbete

Utvecklingen av intäkterna från skatt på arbete påverkas i huvudsak av skattebasens storlek, skatteregler för de direkta och indirekta skat- terna samt de skattereduktioner som dras från den slutliga skatten. Lönesumman utgör ca 70 procent av skattebasens storlek, vilket innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlön har störst betydelse för utvecklingen av skatt på arbete. Den globala konjunkturned- gången har medfört en kraftig minskning av lönesummans utvecklingstakt. Mellan 2008 och 2009 ökade lönesumman med endast 0,3 procent, vilket kan jämföras mellan 2007 och 2008 då ökningen av lönesumman var 5,8 procent.

Ett flertal förändringar som påverkar skatt på arbete har genomförts under 2009. Jobbskatte- avdraget förstärktes med ett tredje steg och skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjdes, vilket i budgetpropositionen för 2009 sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med 15 miljarder kronor (se prop. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6.2.1). År 2009 genomfördes även en höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer. För kommunernas del kompenserades höjningen genom en motsvarande höjning av statsbidragen.

Dessutom sänktes det sammanlagda uttaget

av socialavgifter

och

allmän löneavgift

med

1 procentenhet.

Det

sammanlagda uttaget

uppgår

numera

till

31,42 procent

av

avgiftsunderlaget

för

arbetsgivaravgifter

och

29,71 procent av

avgiftsunderlaget för

egen-

avgifter.

Arbetsgivar- och egenavgifter för äldre och ungdomar har under de senaste åren sänkts i flera steg. År 2008 slopades den särskilda löneskatten för personer över 65 år. Arbetsgivar- och egenavgifterna har, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverats för personer i intervallet 18–24 år. År 2009 utökades ned- sättningen av arbetsgivar- och egenavgifterna för unga och omfattar alla personer som vid årets början inte har fyllt 26 år.

Förändringar under skatt på kapital

Utvecklingen av intäkterna från hushållens skatt på kapital beror främst på utvecklingen av taxe- rade kapitalvinster. Skatt på kapitalvinster ökade 2005–2007. Den kraftiga nedgången på börsen under 2008, i kombination med den finansiella oron under året, medförde att skatt på

38

kapitalvinster föll. År 2009 bedöms skatt på hushållens kapitalvinster uppgå till 23 miljarder kronor.

Under 2005–2007 var intäkterna från skatt på företagsvinster mycket höga. Det var en följd av snabb vinstutveckling och höga vinster i företagen. Men det berodde också på att företa- gen, till följd av den räntebeläggning av periodi- seringsfonderna som infördes 2005, i stor ut- sträckning valde att återföra periodiserings- fonder till beskattning under 2005. År 2007 uppgick intäkterna från skatt på företagsvinster till 105 miljarder kronor. Som en följd av den snabba försvagningen av den ekonomiska konjunkturen föll intäkterna kraftigt 2008 och uppgick till 83 miljarder kronor. Låg- konjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, bedöms leda till ännu lägre skatteintäkter 2009.

Utvecklingen av intäkterna från fastighetsskatten de senaste åren förklaras huvudsakligen av regeländringar. År 2006 infördes en begränsning av fastighets- skatteuttaget på markvärdet, vilket medförde att intäkterna från fastighetsskatten minskade trots den allmänna fastighetstaxeringen och ett högre skatteuttag på vattenkraft. År 2008 avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes med en kommunal fastighetsavgift. Övergången medförde att intäkterna från fastighetsavgiften och fastighetsskatten blev lägre 2008 än 2007. År 2009 beräknas de uppgå till 26 miljarder kronor.

Förändringar under skatt på konsumtion och in- satsvaror

Utvecklingen av intäkterna från skatt på kon- sumtion och insatsvaror påverkas främst av ut- vecklingen av hushållens konsumtion. Mervär- desskatten är den skatt som inbringar mest intäkter av konsumtionsskatterna. Intäkterna från mervärdesskatt har ökat årligen sedan 2005 och beräknas 2009 uppgå till 303 miljarder kro- nor.

Under perioden 2005–2007 ökade de under- liggande skatteintäkterna från mervärdesskatt i en snabbare takt än hushållens konsumtions- utgifter. En förklaring till detta var en relativt snabb ökning av hushållens konsumtion av bilar och andra sällanköpsvaror. Dessa varor beläggs med den högsta skattesatsen. En annan förklar- ing till den snabba ökningen i mervärdesskatte-

Skr. 2009/10:101

intäkterna under perioden var att investeringarna ökade relativt mycket.

Konsumtionen av bilar dämpades kraftigt un- der andra halvåret 2008, främst till följd av oron på finansmarknaderna och den globala kon- junkturnedgången. Som en följd av detta däm- pades utvecklingen av intäkterna från mervärdes- skatt. Ett ökat sparande under 2009, delvis tillföljd av en oro över situationen på arbets- marknaden, medförde att hushållens konsum- tion ökade svagt. Minskade investeringar och en låg försäljning av bilar bidrog också till att intäk- terna från mervärdesskatt endast ökade i begrän- sad omfattning.

Från och med den 1 januari 2008 började nya regler att gälla för redovisning av mervärdesskatt vid omsättning av bygg- och anläggningstjänster. De nya reglerna innebär att skatten debiteras lö- pande i stället för vid tidpunkten för färdigställande. Debiteringarna beräknas därför tidigareläggas med cirka ett halvår. Övergången till de nya reglerna innebär att debiteringar sker enligt det nya och gamla systemet under 2008,

vilket bedöms leda

till en

engångseffekt

på

8 miljarder

kronor i

högre

intäkter 2008

och

2 miljarder

kronor

2009.

De underliggande

mervärdesskatteintäkterna är därmed 8 miljarder kronor lägre än de faktiska intäkterna 2008 och 2 miljarder kronor lägre 2009.

Utvecklingen av intäkterna från punktskat- terna är inte på samma sätt kopplade till konjunkturen som intäkterna från mervärdes- skatt. Ett undantag är skatt på energi, där utvecklingstakten för intäkterna dämpades under 2009 till följd av konjunkturnedgången. De senaste årens utveckling av intäkter från punktskatter förklaras annars i hög grad av skattesatsjusteringar. Exempelvis beror den positiva utvecklingen för intäkter från tobaksskatt till stor del på regeländringar, och då i huvudsak de skattesatshöjningar som genom- fördes 2007. Införandet och återinförandet av trängselskatt i Stockholms innerstad samt införandet av skatt på trafikförsäkringspremier har ökat intäkterna från skatt på vägtrafik med ca 4 miljarder kronor under perioden.

39

Skr. 2009/10:101

Tabell 3.3 Den offentliga sektorns skatteintäkter 2005–2009

Miljarder kronor

Inkomstår

2005

2006

2007

2008

2009

Skatt på arbete

829,6

857,2

873,6

908,8

867,6

Direkta skatter

476,9

490,1

483,0

497,5

478,1

Kommunal skatt

435,6

454,1

479,1

503,4

510,1

Statlig skatt

38,3

41,0

44,8

48,0

40,7

Allmän pensionsavgift

74,2

77,3

81,1

85,2

86,3

Skattereduktioner m.m.

-71,3

-82,4

-122,0

-139,2

-159,2

Artistskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Indirekta skatter

352,8

367,0

390,6

411,4

389,6

Arbetsgivaravgifter

341,1

357,0

382,1

404,1

392,2

Egenavgifter

10,1

11,0

11,8

12,0

10,7

Särskild löneskatt

29,3

28,9

30,2

32,6

31,4

Nedsättningar

-8,5

-8,8

-10,5

-13,4

-20,5

Tjänstegruppliv

1,1

1,2

0,9

1,2

1,2

Avgifter till premiepensionssystemet

-20,3

-22,3

-23,9

-25,1

-25,4

Skatt på kapital

167,9

192,2

208,7

163,5

148,8

Skatt på kapital, hushåll

22,9

37,4

49,7

26,3

23,1

Skatt på företagsvinster

92,0

99,2

104,6

83,0

75,4

Avkastningsskatt

12,0

11,1

12,8

15,2

13,2

Fastighetsskatt

25,1

25,0

25,9

24,0

26,0

Stämpelskatt

7,8

9,5

9,4

9,4

8,1

Förmögenhetsskatt

5,0

6,1

0,0

0,0

0,0

Kupongskatt m.m.

1,9

3,7

6,3

5,5

3,1

Arvs- och gåvoskatt

1,1

0,1

0,0

0,0

0,0

Skatt på konsumtion och insatsvaror

357,3

375,3

399,6

418,7

423,6

Mervärdesskatt

250,1

265,2

284,8

300,3

302,6

Tobaksskatt

8,2

8,6

9,7

9,9

10,6

Skatt på etylalkohol

4,1

4,2

4,2

4,2

4,4

Skatt på vin m.m.

3,6

3,8

4,0

4,1

4,4

Skatt på öl

2,6

2,7

2,8

3,1

3,3

Energiskatt

37,8

38,2

38,2

38,8

40,1

Koldioxidskatt

25,5

24,7

25,1

25,7

26,1

Övriga skatter på energi och miljö

3,3

4,7

4,7

5,1

4,2

Skatt på vägtrafik

11,0

11,8

13,1

16,0

16,4

Skatt på import

4,7

5,2

5,9

5,9

5,2

Övriga skatter

6,4

6,3

7,1

5,6

6,4

Restförda och övriga skatter

-1,3

-1,8

-0,8

-2,9

-3,6

Restförda skatter

-7,6

-5,4

-7,6

-8,2

-7,8

Övriga skatter

6,3

3,5

6,8

5,3

4,2

Totala skatteintäkter

1 353,5

1 422,9

1 481,1

1 488,1

1 436,6

EU-skatter

-7,8

-9,4

-7,2

-7,2

-6,5

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 345,7

1 413,5

1 473,8

1 480,9

1 430,1

Kommunal inkomstskatt

-435,6

-454,1

-479,1

-515,5

-524,0

Avgifter till ålderspensionssystemet

-151,0

-159,6

-168,9

-178,1

-178,3

Statens skatteintäkter

759,1

799,8

825,8

787,3

727,7

40

Uppskjuten beskattning

Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna.

Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (s.k. över- avskrivningar).

Enligt de skattepolitiska riktlinjer som antogs av riksdagen våren 2008 (prop. 2007/08:100 av- snitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259) bör detta slag av uppskjuten beskattning undvikas.

De fordringar som är kopplade till olika for- mer av uppskjuten beskattning borde egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. För att ändå få en uppfattning om avtalspensionernas betydelse redovisas i tabell 3.4 det belopp som arbetsgivarna tryggat i försäkringsbolag. Till detta belopp ska läggas kreditförsäkrade pensioner, dvs. sådana som företagen avsatt i balansräkning, pensionsstiftelser och pensions- kassor samt förmånsbaserade pensioner i staten.

Ett ytterligare skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker under år som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker.

Skr. 2009/10:101

För att ändå ge en grov uppskattning av storleken på de skattekrav som den offentliga sektorn har redovisas i tabell 3.4 exempel på uppskjutna skattepliktiga belopp

Tabell 3.4 Exempel på uppskjuten beskattning (skattepliktiga belopp) avseende 2008 och tidigare år

Miljarder kronor

Uppskjuten beskattning för

avtalspensioner1

1 222

Uppskjuten beskattning för

individuellt pensionssparande1

338

Uppskjuten beskattning vid

försäljning av privatbostad2

233

Periodiseringsfonder3

216

Källor: 1Försäkringsförbundet, 2Skatteverket, 3Egna beräkningar utifrån databasen FRIDA.

3.1.3Statsbudgetens utgifter

För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt ut- gifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgifts- taket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 2005–2009. Tidsserierna är angivna i 2009 års an- slagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redo- visas i en och samma struktur för åren 2005– 2009 elimineras de skillnader som beror på att anslag före 2009 kan ha tillhört ett annat utgifts- område.

I tabell 3.5 redovisas utgifternas utfall per ut- giftsområde åren 2005–2009. Skillnader i fördel- ningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regel- styrda transfereringssystem, engångshändelser och tekniska förändringar.

Ett exempel på en teknisk justering är den förändring av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften som genomfördes 2005. För- ändringen beräknades öka de kommunala skat- teintäkterna med 2,9 miljarder kronor 2005 och 3,1 miljarder kronor 2006, vilket medförde att statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter minskade 2005 och 2006 med 2,9 miljarder kronor respektive 3,1 miljarder kronor. Sådana förändringar ger upphov till ett brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för

41

Skr. 2009/10:101

större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 3.5). Förklaringar till större tekniska förändringar som påverkar tidsserien finns redovisade i fotnoter till tabell 3.5.6

Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 2005–2009. Flera utgifts- områden uppvisar en betydande förändring un- der perioden såvitt avser utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna.

Under perioden 2005–2009 varierade de mak- roekonomiska förutsättningarna. Till exempel har bruttonationalinkomsten (BNI) ökat under perioden, vilket har bidragit till att utgifterna inom bland annat utgiftsområde 7 Internatio- nellt bistånd har ökat.

Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. Några av de största volymförändring- arna under perioden 2005–2009 återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp. Exempelvis har ett minskat antal sjukpenningdagar inneburit minskade ut- gifter inom utgiftsområdet.

Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna mätt som andel av de takbegränsade utgifterna mellan 2005 och 2009.

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna med 1,1 procentenheter under perio- den. Ökningen förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, men även bidrag till läkemedelsförmåner, stimulansbidrag och tandvårdsförmåner m.m. bidrar till utgiftsök- ningen.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna med 3,3 procentenheter mellan 2005 och 2009. De minskade utgifterna beror främst på ett kontinuerligt minskat antal sjukpenningdagar.

Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna med 1,6 procentenheter under perioden 2005–2009. Utgifterna under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. minskade från 47 miljarder kronor 2005 till ca 23 miljarder kronor 2008, vilket främst förklaras av en minskning av antalet öppet arbetslösa, reformer som genomförts inom arbetslöshets- försäkringen och färre antalet personer i arbets- marknadspolitiska program. År 2009 ökade ut- gifterna till 33 miljarder kronor, vilket beror på att antalet arbetslösa har ökat.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna med 0,5 procentenheter under perio- den 2005–2009. Ökningen är inte anmärknings- värt stor men det är stora variationer mellan åren. Variationerna beror i huvudsak på de extra amorteringar av infrastrukturlån som genomför- des 2007 och 2008 på 10 respektive 25 miljarder kronor.

6 Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens i kraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde i kraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga.

42

Skr. 2009/10:101

Tabell 3.5 Statsbudgetens utgifter 2005–2009

Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten för 2009. Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil.

Andel i procent av de takbegränsade utgifterna

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

2005

2006

2007

2008

2009

1

Rikets styrelse

1,1

1,2

1,2

1,2

1,3

9,9

10,6

10,6

11,0

12,2

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,3

1,3

1,2

1,2

1,2

11,0

11,8

11,2

11,4

12,0

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,1

1,0

1,0

8,6

9,0

9,7

9,4

9,4

4

Rättsväsendet

3,1

3,2

3,4

3,5

3,5

27,0

28,5

30,6

32,7

33,6

5

Internationell samverkan

0,2

0,2

0,2

0,2

0,2

1,4

1,4

1,6

1,8

1,8

6

Försvar och samhällets krisberedskap

5,1

4,9

5,1

4,6

4,4

44,0

44,3

46,5

43,0

42,1

7

Internationellt bistånd

2,6

2,9

2,8

2,9

3,1

22,3

25,9

25,4

27,5

29,6

8

Migration

0,6

0,5

0,6

0,7

0,7

4,8

4,5

5,3

6,1

6,5

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

4,4

4,7

5,1

5,2

5,5

38,5

42,2

46,7

49,1

53,1

10

Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp1

14,7

14,0

13,1

12,3

11,4

127,0

125,7

119,5

115,9

110,0

10

Justerat för teknisk förändring1

14,7

14,0

13,1

12,3

11,4

127,0

125,7

119,5

115,9

110,0

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom2

5,3

5,0

4,8

4,5

4,4

46,1

45,0

43,7

42,6

42,3

11

Justerat för teknisk förändring2

5,3

5,0

4,8

4,5

4,4

46,1

45,0

43,7

42,6

42,3

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

6,8

7,1

7,1

7,0

7,1

59,1

63,7

64,9

66,4

68,1

13

Integration och jämställdhet

0,7

0,4

0,5

0,5

0,6

6,4

3,4

4,3

5,0

5,3

14

Arbetsmarknad och arbetsliv3

7,7

7,8

6,0

5,1

6,3

66,4

69,5

54,9

47,8

60,6

14

Justerat för teknisk förändring3

7,9

8,0

6,3

5,1

6,3

68,5

71,6

57,1

47,8

60,6

15

Studiestöd

2,3

2,2

2,1

2,0

2,2

19,8

20,1

19,3

19,1

21,0

16

Utbildning och universitetsforskning4

5,1

5,2

4,6

4,7

5,1

43,7

46,5

42,2

44,5

49,3

16

Justerat för teknisk förändring4

4,4

4,7

4,6

4,7

5,1

38,3

41,8

42,2

44,5

49,3

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,1

1,1

1,1

1,1

9,0

9,6

10,1

10,1

10,3

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

18

byggande samt konsumentpolitik

0,4

0,3

0,3

0,2

0,2

3,1

2,9

2,4

2,1

1,9

19

Regional tillväxt

0,4

0,4

0,3

0,3

0,3

3,3

3,3

2,9

2,8

3,2

20

Allmän miljö- och naturvård

0,5

0,5

0,5

0,5

0,5

4,0

4,5

4,3

4,7

5,2

21

Energi5

0,2

0,2

0,2

0,2

0,3

1,4

1,6

2,2

2,1

3,0

22

Kommunikationer

3,7

3,5

4,9

6,5

4,2

31,7

31,0

44,3

61,5

40,6

23

Areella näringar, landsbygd och livsmedel

2,0

2,3

1,7

1,7

1,7

17,4

21,0

15,5

16,5

16,4

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,5

1,4

0,7

3,6

3,9

4,3

12,8

6,6

25

Allmänna bidrag till kommuner 6

6,6

6,7

8,0

6,9

8,5

57,3

60,2

73,0

64,8

81,6

25

Justerat för teknisk förändring6

6,7

6,8

6,8

7,1

8,5

58,2

60,8

62,3

66,6

81,6

26

Statsskuldsräntor m.m.7

3,8

5,5

5,2

5,1

3,8

32,7

49,5

47,3

48,2

36,5

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

3,0

2,9

2,9

3,3

2,0

25,6

25,9

26,6

31,5

19,2

Summa utgiftsområden

725,0

765,5

769,2

790,3

781,3

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB

19,9

20,0

20,7

21,3

22,8

172,0

179,1

188,2

201,4

219,8

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

864,3

895,2

910,1

943,4

964,6

Budgeteringsmarginal

0,7

1,3

3,1

1,4

2,5

5,7

11,8

27,9

13,6

24,4

Utgiftstak för staten

870,0

907,0

938,0

957,0

989,0

1 År 2005 ökade utgifterna med 3,8 miljarder kronor då bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning fördes från utgiftsområde 11 till utgiftsområde 10. I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades 2005 kom de att omfattas av det statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under ut- giftsområde 10 med 0,4 miljarder kronor 2005.

2 År 2005 minskade utgifterna med 3,8 miljarder kronor då bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning fördes från utgiftsområde 11 till utgiftsom- råde 10.

3 År 2008 flyttades skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (OSA) och särskilt anställningsstöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande 2,3 miljarder kronor.

43

Skr. 2009/10:101

4Under 2005–2006 överfördes 0,125 miljarder kronor per år från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. År 2005 överfördes 3 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25, och ytterligare 1 miljard kronor per år 2006– 2007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. Under 2007 tillfördes 1,22 miljarder kronor till utgiftsområde 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan utgiftsområde 16 minskades med 1,82 miljarder kronor. År 2007 överfördes 2,0 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan.

5År 2007 flyttades olika energistöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande ca 1,1 miljarder kronor. Det har inte föranlett en teknisk justering i tabell 3.5, men det kan däremot förklara en del av utgiftsutvecklingen.

6Sammantaget sker tekniska förändringar som påverkar tidsserien inom utgiftsområde 25 med 0,9 miljarder kronor 2005, -1,2 miljarder kronor 2006 och +12,5 miljarder kronor 2007. För 2005 beräknas utgifterna för LSS-utjämning till nära 1,8 miljarder kronor. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet år 2005, som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet, vilket också motiverat en minsk- ning av utgiftstaket för staten på 26 miljarder kronor. År 2005 överfördes 3 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25, och ytterligare 1 miljard kronor per år 2006–2007 avseende medel för personalförstärkning i skolan. År 2005 tillfördes statsbidragen 4,7 miljarder kronor, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på stats- budgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 2005–2006 överfördes 0,125 miljarder kronor per år från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 2005–2006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 miljarder kronor 2005 och 3,06 miljarder kronor 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. Samtidigt höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 miljarder kronor 2005 och 2,5 miljarder kronor 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. Under 2007 tillfördes utgiftsområde 25 1,22 miljarder kronor avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan utgiftsområde 16 minskades med 1,82 miljarder kronor. År 2007 överfördes 2,0 miljarder kronor från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 avseende me- del för personalförstärkning i förskolan. År 2007 flyttades sysselsättningsstöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande 7,0 miljarder kronor. År 2008 minskade utgiftsområde 25 med 12,1 miljarder kronor till följd av att den statliga fastighetsskatten på bostäder togs bort och ersattes av en fastighetsavgift som tillfaller kommunerna. Till följd av minskad avdragsrätt för pensionssparande minskade utgiftsområde 25 med 0,9 miljarder kronor 2008. För 2009 tillfördes ca 2,0 miljarder kronor till utgiftsområde 25 på grund av höjt grundavdrag till pensionärer. Utgiftsområde 25 ökade under 2009 med 0,1 miljarder kronor till följd av att riksdagen godkänt ett avtal mellan Sverige och Danmark gällande vissa skattefrågor. Under samma år minskade utgiftsområde 25 med 0,3 miljarder kronor till följd av en höjd gräns för reseavdrag.

7Ingår inte i takbegränsade utgifter.

3.1.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningen

I tabell 3.6 redovisas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar.

Tabell 3.6 Nyckeluppgifter ur resultat- och balansräkningarna 2005–2009

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Statens netto-

förmögenhet

-746

-635

-499

-410

-384

Statsskulden

1 262

1 220

1 115

1 062

1 149

Transfereringar

exkl. avsätt-

ningar

742

759

762

768

790

Kostnader för

statens egen

verksamhet

194

202

195

210

217

Skatteintäkter

902

964

990

968

903

Årets över-

/underskott en-

ligt resultat-

räkningen

37

104

127

92

26

Redovisningen för 2005 har i allt väsentligt juste- rats i enlighet med de ändrade redovisningsprin- ciper m.m. som gäller sedan 2006, vilket framför allt påverkade skatteintäkterna (se Redovis- ningsprinciper och tilläggsupplysningar, avsnitt 4.4). I övrigt har de begränsade justeringar av redovisningsprinciper som genomförts ett visst år även tillämpats på tidigare år.

Statens nettoförmögenhet

I diagram 3.5 redovisas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden under den senaste femårsperioden. Nettoförmögen- heten är negativ, men har förbättrats under peri- oden med 362 miljarder kronor. Resultaträk- ningens överskott är den huvudsakliga förklaringen till nettoförmögenhetens förbätt- ring. Nettoförmögenheten har även påverkats av omvärderingar och förändrade värden av resul- tatandelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen. Under motsvarande period har statsskulden minskat med 113 miljarder kro- nor.

Diagram 3.5 Statens nettoförmögenhet och statsskuld 2005–2009

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

0

-200

-400

-600

-800

-1 000

-1 200

-1 400

Nettoförmögenhet

Statsskuld

44

Statsskulden

Lånebehovet och statsskuldens utveckling

Statsbudgetens saldo visade ett underskott på 176 miljarder kronor för 2009. Detta innebar att statens lånebehov – definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken – var positivt och bidrog till att öka statsskulden. Den konsoliderade statsskulden ökade med drygt 87 miljarder kronor till 1 149 miljarder kronor 2009.

En förklaring till att statsskulden inte ökade i samma utsträckning som underskottet i stats- budgeten är att i första hand Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar minskat under året. Vid ingången av 2009 uppgick de kortfristiga placer- ingarna till 66 miljarder kronor, för att vid ut- gången av året ha minskat till 4 miljarder kronor. Ett av skälen till att de kortfristiga placeringarna var så stora vid årets början 2009 var att Riks- gäldskontoret under hösten 2008 gav ut mer statsskuldväxlar än vad som motsvarade lånebe- hovet. Syftet var att möta en kraftigt ökad efter- frågan på statspapper till följd av finanskrisen. Riksgäldskontoret hade även tillgångar i ut- ländsk valuta vid årets början 2009 till följd av att betalningen för statens aktier i Vin Sprit inte växlades till kronor och användes för löpande betalningar. I stället behöll Riksgäldskontoret de som valutatillgångar som gradvis användes för att täcka räntebetalningar i utländsk valuta och förfall i valutaskulden.

Förutom statsbudgetens saldo och för- ändringar i Riksgäldskontorets kassa påverkar även omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser statsskuldens storlek. Statsskulden minskade med 31 miljarder kronor beroende på en omvärdering av valutaskulden.

Den statsskuld som redovisas i årsredovis- ningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som Riksgäldskontoret redovisar (okonsoli- derad) på grund av elimineringar för myndighe- ters innehav av statsobligationer och statsskuld- växlar. Vissa myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten har rätt att placera på den svenska statspappersmarkna- den. Därigenom påverkar även förändringar i myndigheters innehav av statspapper statsskul- den.

Skr. 2009/10:101

Tabell 3.7 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2009

Miljarder kronor

RGK

RGK,

Övriga

myndig-

Elimineras i ba-

(IG)

KAF

övrig

heter

lansräkningen

Premieobliga-

tioner

0,5

0,5

Nominella

statsobliga-

tioner

19,0

9,9

0,4

29,3

Reala statsobli-

gationer

10,0

10,0

Totalt

19,0

19,9

0,5

0,4

39,8

Anm.: Med RGK (IG) avses Riksgäldskontorets innehav av statspapper inom in- sättningsgarantin, med KAF avses Kärnavfallsfondens styrelse och med RGK, övrig avses Riksgäldskontorets övriga innehav av statspapper.

Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till 39,8 miljarder kronor 2009, varav nästan hela beloppet avser Kärnav- fallsfondens och Insättningsgarantifondens innehav (se tabell 3.7). Övriga myndigheters in- nehav har varit lägre än 1 miljard kronor de se- naste åren. Premiepensionsmyndighetens inne- hav av statspapper elimineras inte eftersom myndigheten inte ingår i den konsoliderade års- redovisningen för staten. Sammantaget medför detta att den okonsoliderade statsskulden som Riksgäldskontoret redovisar är 39,8 miljarder kronor högre än vad som redovisas i balansräk- ningen i årsredovisningen för staten.

Definition av statsskulden

Sedan den 1 januari 2003 definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nomi- nellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Det avser även derivatinstrument, t.ex. de skuld- bytesavtal (swappar) som Riksgäldskontoret in- går för att påverka sammansättningen och löpti- den i statsskulden. Derivatinstrument, liksom övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala instru- ment inkluderas upplupen inflationskompensa- tion som med tidigare definition skuldfördes då de förföll. Nuvarande mått överensstämmer med hur skulden mäts i EU-sammanhang.

Statsskuldens sammansättning

Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld ska förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, samtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen årligen fastställer riktlinjer för statsskuldens

45

Skr. 2009/10:101

förvaltning avseende statsskuldens sammansätt- ning och löptid (mätt i genomsnittlig räntebind- ningstid).

Inför 2009 ändrades riktlinjerna från att ange den genomsnittliga räntebindningstiden för skulden som helhet till att ange löptid för re- spektive skuldslag. Riktlinjerna för 2009 angav att den genomsnittliga räntebindningstiden ska vara 0,125 år för valutaskulden, 10,1 år för den reala skulden och 3,5 år för den nominella kron- skulden. I mars 2009 upphävde regeringen dock riktlinjebeslutet för löptiden för den nominella kronskulden då räntenivåerna för obligationer med lång löptid var mycket fördelaktiga. Samtidigt var det önskvärt att sänka risken i statsskulden då osäkerheten kring det statsfinansiella utsikterna ökade. Beslutet gav Riksgäldskontoret möjlighet att ge ut en stor mängd 30-åriga obligationer, vilket ökade den genomsnittliga löptiden för den nominella kronskulden till 5,5 år.

Inför 2007 beslutade regeringen om ett nytt andelsmått för att mäta sammansättningen av statsskulden. Detta andelsmått, kallat skuldens summerade kassaflöden (SSK), ger en tydligare bild av statsskuldens samlade riskexponering. Måttet beaktar skuldslagens samtliga kontrakte- rade kassaflöden genom att, förutom det nomi- nella slutbeloppet, även inkludera framtida kupongbetalningar och inflationskompensation.

Måttet används endast för att beskriva stats- skuldens sammansättning i riktlinjesamman- hang. För övriga syften används det traditionella skuldmåttet, så även i årsredovisningen för sta- ten.

I riktlinjebeslutet gällande statsskuldens sammansättning fastställdes att valutaskulden skulle utgöra 15 procent ±2 procentenheter, den reala skulden 25 procent och den nominella skulden 60 procent. Den reala skuldens andel uppgick till 25–28 procent under året, medan valutaskuldens andel uppgick till ca 15 procent. Vid beräkningen av andelen (enligt SSK-måttet) ingår inte de skulder som motsvarar medel som vidareutlånats. Detta betyder att de medel i utländsk valuta Riksgäldskontoret lånat upp under året för Riksbankens räkning inte ingår vid beräkningen av andelen.

Inom ramen för riktlinjerna fastställer Riks- gäldskontoret delmål och riktmärken för löpti- den i den nominella kronskulden, reala kron- skulden och valutaskulden. Riksgäldskontoret

svarar även för den operativa förvaltningen av statsskulden.

I tabell 3.8 redovisas statsskuldens utveckling och sammansättning för perioden 2005–2009.

Tabell 3.8 Statsskuldens utveckling och sammansättning 2005–2009

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Nominella lån i

svenska kronor

770

754

683

651

631

Reala lån i

svenska kronor

189

200

199

186

190

Nominella lån i

utländsk valuta

303

266

233

225

328

Summa konsoli-

derad statsskuld

1 262

1 220

1 115

1 062

1 149

Nominella lån i svenska kronor

Nominella lån i svenska kronor utgör den vikti- gaste källan för finansiering av statsskulden (se tabell 3.9). Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobligationer (kuponglån med en löptid över ett år vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollkuponglån, i huvudsak med en löptid på högst sex månader vid emissionstillfället).

I nominella lån i svenska kronor ingår även privatmarknadslån. Privatmarknadslån består dels av premieobligationer, dels av Riksgäldsspar. Under 2009 har privatmarknadsupplåningen minskat med 11 miljarder kronor jämfört med 2008 och uppgick till 70 miljarder kronor vid slutet av året (6,1 procent av total statsskuld). Det är Riksgäldsspar som står för den stora minskningen under året. Minskningen kan för- klaras av att det var väldigt stora insättningar un- der hösten 2008 på grund av finansoron. När oron dämpades och räntan sänktes under 2009 blev effekten att uttagen från befintliga konton ökade, nyinsättningarna minskade och att färre kunder valde att förnya sparande som förföll. Privatmarknadsupplåning syftar till att ge Riks- gäldskontoret billigare upplåning än konventio- nella statspapper i kombination med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrä- desvis privatpersoner. Upplåningen på privat- marknaden minskade kostnaderna för statsskul- den med drygt 0,2 miljarder kronor i förhållande till alternativ upplåning på kapitalmarknaden un- der 2009. För perioden 2005–2009 var den sammanlagda kostnadsbesparingen drygt 0,8 miljarder kronor.

46

Volymen statsskuldväxlar minskade med 24 miljarder kronor 2009. Statsskuldväxlar emit- teras varannan vecka och utgör huvuddelen av Riksgäldskontorets kortfristiga upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan variera kraftigt mellan auktionstillfällena, vilket beror på att statens lånebehov varierar över året. Minskningen beror delvis på att Riksgäldskonto- ret vid ingången till 2009 hade ovanligt mycket statsskuldväxlar utestående. Detta var en följd av de extra emissioner som gjordes under senare delen av 2008 för att möta den stora efterfrågan på statspapper som uppstod på grund av finans- oron.

Tabell 3.9 Nominella lån i svenska kronor 2005–2009

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Statsobligationer,

nominella

543

525

478

473

475

Ränte- och valuta-

swappar

-228

-239

-226

-228

-249

Statsskuldväxlar

284

252

170

139

115

Ränteswappar

85

94

112

134

121

Nominella privat-

marknadslån

63

63

63

81

70

Likviditetsinstrument

23

45

69

50

108

Valutaterminer m.m.

0

14

17

2

-9

Nominella lån i

svenska kronor

770

754

683

651

631

Reala lån i svenska kronor

Den reala lånestocken uppgick till 190 miljarder kronor i slutet av 2009. I slutet av 2008 uppgick den till 186 miljarder kronor.

Reala lån i svenska kronor är viktiga eftersom de bidrar till en mer diversifierad upplåning med ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och risk- egenskaper än nominell upplåning, vilket medför att den sammantagna risken i samband med förvaltningen av statsskulden kan reduceras. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken.

Nominella lån i utländsk valuta

Valutaskulden ökade kraftigt under året till följd av att Riksgäldskontoret lånat upp motsvarande 97 miljarder kronor i utländsk valuta för Riksbankens räkning. Orsaken var att en del av

Skr. 2009/10:101

valutareserven använts för bland annat lån till svenska banker och utländska centralbanker. Med de valutakurser som gällde vid årsskiftet motsvarar det 92,5 miljarder kronor.

Orealiserade valutakursförändringar ingår i valutaskulden och kan variera kraftigt mellan åren. År 2009 uppgick de orealiserade valutavinsterna till 30 miljarder kronor (se tabell 3.10) och bidrog till att minska valutaskulden. Dessa kan jämföras med 2008 då de orealiserade valutaförlusterna uppgick till 36 miljarder kronor. År 2009 uppgick de realiserade valutaförlusterna till 14 miljarder kronor att jämföra med realiserade valutavinster på 6 miljarder kronor 2008, dvs. en försämring med 20 miljarder kronor (se tabell 3.10). Valuta- skulden ökade totalt med 103 miljarder kronor 2009 (se tabell 3.8).

Valutaskulden bidrar på samma sätt som real- obligationer till att diversifiera statsskulden, eftersom den minskar exponeringen mot svenska räntor. Genom att sprida skulden över flera valutor kan Riksgäldskontoret dessutom ha en kortare löptid vilket ger lägre förväntade lå- nekostnader.

Statsskuldens kostnader

De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas under utgiftsområde 26 på statsbudgeten uppgick till drygt 31 miljarder kronor 2009. Det är en minskning med ca 2,0 miljarder kronor jämfört med 2008.

Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt ut- giftsmässiga principer och utgör ett netto av in- komster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen är dock inte fullständig när det gäller att beskriva statsskulds- räntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på an- slagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna under en viss period på- verkas av underliggande skuld-, ränte- och valu- tautveckling.

I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimine- ring av räntor till/från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skul- den i utländsk valuta. Av tabell 3.10 framgår statsskuldens kostnader (se även avsnitt 4, not 12 Nettokostnad för statsskulden).

47

Skr. 2009/10:101

Tabell 3.10 Statsskuldens kostnader 2005–2009

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Räntekostnader på lån i

svenska kronor

49

52

55

55

37

Räntekostnader på lån i

utländsk valuta

24

23

26

21

12

Realiserade valutakurs-

differenser

-10

6

2

-6

14

Realiserade kursdifferen-

ser

8

6

4

5

2

Orealiserade valutakurs-

differenser

22

-15

0

17

-16

Över- /underkurs vid emis-

sion m.m.

-7

-7

-6

-7

-6

Summa kostnader

86

65

81

85

43

Ränteintäkter i upplå-

ningsverksamheten

-27

-28

-31

-28

-24

Nettokostnader efter in-

täkter, exklusive skuld-

skötselåtgärder

59

37

50

57

19

Orealiserade valutavinster

(-) / förluster (+) hänför-

bara till skuldskötsel-

instrument

8

-9

4

19

-14

Nettokostnader inklusive

skuldskötselåtgärder

67

28

54

76

5

Enligt resultaträkningen för 2009 uppgick netto- kostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till drygt 5 miljarder kronor, vilket är en minskning med drygt 70 miljarder kronor jämfört med 2008. Minskningen beror i första hand på oreali- serade valutakursförändringar som minskat statsskuldens kostnader med 66 miljarder kronor jämfört med 2008. Däremot ökade kostnaderna för de realiserade valuta- och kursdifferenserna med 17 miljarder kronor jämfört med 2008.

Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till 37 miljarder kronor, vilket är en minskning med 18 miljarder kronor jämfört med 2008. Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta minskade med 9 miljarder kronor till 12 miljarder kronor. Den stora minskningen av räntekostnaderna förklaras av de låga marknads- räntorna under 2009.

Realiserade valutavinster/-förluster påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra va- lutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser genom olika derivatinstrument som används i förvaltningen av valutaskulden. Utfallet för de realiserade valutakursdifferenserna uppgick till 14 miljarder kronor 2009 och ökade därmed

kostnaderna med 20 miljarder kronor jämfört med 2008. Under 2009 minskade de realiserade kursförlusterna med 3 miljarder kronor, från 5 till 2 miljarder kronor. De orealiserade valuta- kursdifferenserna, exklusive skuldskötselåtgär- der, minskade däremot skuldkostnaderna med 33 miljarder kronor jämfört med 2008. Den svenska kronan har varit lågt värderad under året, vilket förklarar de realiserade valutakurs- förlusterna. Kronkursen förstärktes dock mot slutet av året, vilket förklarar de orealiserade valutakursvinsterna då skulder i utländsk valuta värderas till bokslutsdagens kurser. Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. medförde att kostnaderna minskade med 6 miljarder kronor 2009.

Nettokostnaden för statsskulden exklusive skuldskötselåtgärder uppgick, med beaktande av

ränteintäkter

i upplåningsverksamheten på

24 miljarder

kronor, till 19 miljarder kronor

2009. Skillnaden mellan statsskuldens utgifts- mässiga räntekostnader på 31 miljarder kronor och nettokostnaden på 19 miljarder kronor för- klaras av att kursdifferenser vid emission, noll- kupongräntor och orealiserade valutakursför- ändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen.

Transfereringar

Diagram 3.6 Transfereringar per sektor 2005–2009

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

2005

2006

2007

2008

2009

 Nettoöverföring till ålderspensionssystemet, AP-fonderna

 Transfereringar till utlandet

 Transfereringar till kommuner

 Transfereringar till företag

 Transfereringar till hushåll

I diagram 3.6 redovisas transfereringarna per sektor 2005–2009. De totala kostnaderna för transfereringar har ökat med ca 48 miljarder kronor eller drygt 6 procent under perioden. Den största delen eller 67 procent av de statliga

48

transfereringarna går till hushållen (innefattar enskilda personer och ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet). Transfereringarna till hushållssektorn har ökat med ca 49 miljarder kronor eller 10 procent mellan 2005 och 2009.

Tabell 3.11 Transfereringar 2005–2009

Miljoner kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Socialförsäkring

408 704

419 618

427 972

438 751

457 535

Allmänna bidrag

till kommuner

106 472

109 359

123 709

120 734

124 824

Arbetsmarknad

71 052

68 169

48 786

40 106

49 980

Nettoöverföring

till premiepen-

sionssystemet

23 805

25 920

26 387

27 546

27 138

Avgiften till

Europeiska ge-

menskapen

25 793

26 066

26 498

31 080

18 769

Bistånd m.m.,

migration och

integration

24 700

29 262

29 880

33 769

35 214

Utbildning, stu-

diestöd

19 868

26 838

22 581

22 130

22 477

Nettoöverföring

till ålderspen-

sionssystemet,

AP-fonderna

9 577

7 334

5 916

3 542

-

Övrigt

52 022

46 589

50 017

49 881

53 636

Summa

741 993

759 155

761 746

767 539

789 573

Anm.: Från 2007 räknas inte nettoöverföringen till premiepensionssystemet med i transfereringar till ålderspensionssystemet utan dessa redovisas som transfere- ringar till hushållen. Tabellen är justerad med dessa värden för tidigare år. För 2009 finns inte någon nettoöverföring till ålderspensionssystemet, eftersom pensionsutbetalningarna överstiger socialavgifterna till systemet.

I tabell 3.11 visas utvecklingen av olika transfere- ringar under den senaste femårsperioden. I det följande lämnas en närmare redovisning av del- områdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bi- stånd m.m. samt utbildning och studiestöd.

Skr. 2009/10:101

Socialförsäkring

Diagram 3.7 Socialförsäkring 2005–2009

Miljoner kronor

500 000

450 000

400 000

350 000

300 000

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

2 005

2006

2007

2008

2009

 Läkemedelsförmånerna

 Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

 Handikappolitik

 Ekonomisk familjepolitik

 Ålderspensioner m.m.

Kostnaderna för socialförsäkringar har ökat varje år under femårsperioden (se diagram 3.7). År 2009 ökade kostnaderna med ca 19 miljarder kronor eller 4,3 procent. Under hela femårsperi- oden var ökningen totalt ca 49 miljarder kronor eller ca 12 procent.

Tabell 3.12 Socialförsäkringar 2005–2009

Miljoner kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Ålderspensioner

m.m.

215 227

221 232

229 915

242 665

261 428

Ekonomisk familje-

politik

54 232

58 415

59 335

60 409

61 597

Handikappolitik

14 603

16 338

18 416

20 058

21 975

Ersättning vid ar-

betsoförmåga m.m.

104 344

102 841

98 939

94 035

90 268

Läkemedelsförmå-

nerna

20 298

20 792

21 367

21 584

22 267

Summa transfere-

ringar

408 704

419 618

427 972

438 751

457 535

Av ökningen mellan 2005 och 2009 är drygt 46 miljarder kronor hänförliga till ökade pen- sionskostnader (se tabell 3.12). Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämnt fördelad under perioden. De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa har inkomstpension och att den genomsnittliga pensionspoängen ökat, men även på index- omräkning av pensionsbelopp (se även avsnitt 4, not 4 Transfereringar).

Kostnaderna för ersättning vid arbetsoför- måga m.m. minskade med sammanlagt

49

Skr. 2009/10:101

14,1 miljarder kronor eller 13,5 procent under perioden. Från 2005 bröts den tidigare upp- gången av kostnaderna inom ohälsoområdet och de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning har minskat för varje år. För 2009 var minskningen 3,8 miljarder kronor eller 4 procent. Det förkla- ras av att antalet sjukpenningdagar fortsatt minska och kortare genomsnittliga sjukskriv- ningsperioder.

I tabell 3.13 och 3.14 redovisas antalet pen- sionstagare med ålderspension fördelat på kvin- nor och män respektive utbetalad ålderspension fördelad på kvinnor och män under perioden.

Tabell 3.13 Pensionstagare med ålderspension 2005–2009

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2005

942 578

56

745 499

44

1 688 077

2006

955 994

56

764 622

44

1 720 616

2007

971 518

55

788 215

45

1 759 733

2008

975 687

55

802 128

45

1 777 815

2009

1 014 629

55

843 501

45

1 858 130

Källor: Pensionsmyndigheten fr.o.m. 2009. Tidigare Försäkringskassan.

År 2009 var nära 1,9 miljoner personer pen- sionstagare med ålderspension, varav 55 procent kvinnor. Antalet pensionstagare har ökat med 10 procent sedan 2005.

Tabell 3.14 Utbetalad ålderspension 2005–2009

Miljoner kronor

Medel-

Medel-

ersätt-

ersätt-

Kvinnor

ning per

Män

ning per

Kronor

månad

Kronor

månad

Summa

2005

89 076

7 875

104 017

11 627

193 093

2006

92 053

8 024

107 609

11 728

199 662

2007

96 405

8 269

112 424

11 886

208 829

2008

102 011

8 713

119 672

12 433

221 683

2009

111 032

9 119

130 318

12 875

241 350

Källor: Pensionsmyndigheten fr.o.m. 2009. Tidigare Försäkringskassan.

År 2009 utbetalades totalt drygt 240 miljarder kronor, varav 54 procent eller drygt 130 miljar- der kronor till män. Medelersättningen per må- nad 2009 var för kvinnor 9 119 kronor och för män 12 875 kronor. Kvinnornas medelersättning per månad var således ca 30 procent lägre än männens medelersättning 2009. Skillnaden mel- lan kvinnors och mäns medelersättning har minskat något under perioden.

Tabell 3.15 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2005– 2009

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2005

34 338 735

80

8 320 078

20

42 658 813

2006

34 524 796

79

8 957 898

21

43 482 694

2007

35 856 090

79

9 434 538

21

45 290 628

2008

37 117 288

79

10 143 062

21

47 260 350

2009

37 169 343

78

10 669 822

22

47 839 165

Källa: Försäkringskassan.

Antal ersatta dagar med föräldrapenning var 47,8 miljoner 2009, varav 78 procent uttagna av kvinnor. Andelen dagar uttagna av kvinnor har minskat med 2 procentenheter under perioden 2005–2009. Antalet ersatta nettodagar med för- äldrapenning har ökat för såväl män som kvinnor 2009 i jämförelse med 2008.

Arbetsmarknad

Diagram 3.8 Arbetsmarknad 2005–2009

Miljoner kronor

80 000

70 000

60 000

50 000

40 000

30 000

20 000

10 000

0

2005

2006

2007

2008

2009

Arbetslöshetsersättning

Arbetsmarknadsutbildning m.m.

Övrigt

Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken mins- kade under perioden 2005–2009 med ca 22 miljarder kronor (se diagram 3.8). Kostna- derna minskade under perioden 2005–2008, för att sedan åter öka 2009. Arbetslösheten minskade under 2006 och 2007. Under de två första kvartalen 2008 fortsatte arbetslösheten att minska, vilket medförde en minskning av arbetslöshetsersättningen med drygt 6 miljarder kronor det aktuella året. På grund av lågkonjunkturen 2008–2009 har arbetslösheten åter ökat och arbetslöshetsersättningen har ökat med nästan 6 miljarder kronor sedan 2008.

50

Tabell 3.16 Arbetslösa personer i genomsnitt per månad 2005–2009

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2005

124 000

46

145 100

54

269 100

2006

114 300

47

131 300

53

245 600

2007

104 400

48

111 400

52

215 800

20071

148 400

50

149 200

50

297 600

2008

152 400

50

152 300

50

304 700

2009

185 800

46

222 400

54

408 200

1Omräknad statistik för 2007, som avser personer i åldersintervallet 15–74 år. Källa: Statistiska centralbyrån.

I tabell 3.16 redovisas det genomsnittliga antalet personer per månad som var arbetslösa perioden 2005–2009.

I oktober 2007 ändrades statistiken enligt in- ternationella rekommendationer och avser i och med detta personer i åldern 15–74 år (tidigare var åldersintervallet 16–64 år). På grund av detta är inte statistiken jämförbar mellan åren. För att möjliggöra jämförelser perioden 2007–2009 har utfallet för 2007 även räknats om enligt nu gäl- lande principer.

Det genomsnittliga antalet arbetslösa per må- nad var 408 200 under 2009. Det har skett en ökning med i medeltal 103 500 personer under 2009. Lågkonjunkturen har framför allt drabbat tillverkningsindustrin och därmed männen i högre grad än kvinnorna. Det har medfört att andelen män som är arbetslösa har ökat från 50 till 54 procent.

Skr. 2009/10:101

Bistånd m.m., migration och integration

Diagram 3.9 Bistånd m.m., migration och integration 2005–2009

Miljoner kronor

40000

35000

30000

25000

20000

15000

10000

5000

0

2005

2006

2007

2008

2009

Bidrag via Sida

Bidrag via RK

Bidrag till migration och integration

Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med 10,5 mil- jarder kronor eller ca 43 procent under perioden 2005–2009 (se diagram 3.9). Under 2006 ökade kostnaderna med ca 4,6 miljarder kronor till följd av bland annat att biståndsmålet höjdes från 0,88 till 1 procent av BNI samt på grund av för- ändrade BNI-prognoser. Kostnaderna omfattar även samarbete med Central- och Östeuropa och bidrag till utlandet utöver bistånd. Ök- ningen under femårsperioden har främst skett avseende Bidrag till migration och integration som ökat med över 100 procent mellan 2005 och 2008. Under 2009 skedde dock ett trendbrott och Bidrag till migration och integration mins- kade med 4,4 procent. De övriga biståndspos- terna har dock ökat något under 2009; Bidrag via Sida ökade med 8,4 procent och Bidrag via Regeringskansliet ökade med 5,6 procent.

51

Skr. 2009/10:101

Utbildning och studiestöd

Diagram 3.10 Utbildning och studiestöd 2005–2009

Miljoner kronor

30 000

25 000

20 000

15 000

10 000

5 000

0

2005

2006

2007

2008

2009

 Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Kammarkollegiet

 Utbildningspolitik Kammarkollegiet (bidrag till folkbildningsorganisationer)

 Utbildningspolitik vid Skolverket

 Studiestöd inkl. av- och nedskrivningar, CSN

Kostnaden för utbildning och studiestöd har ökat med 2,6 miljarder kronor under perioden (se diagram 3.10). Kostnaden för studiestöd, in- klusive av- och nedskrivningar, har ökat med ca 4,9 miljarder kronor eller 69,3 procent under femårsperioden. År 2009 har en återföring av re- servation för lånefodringar minskat studiestöds- kostnaderna med 2,4 miljarder kronor. En motsvarande återföring av reservation för lånefordringar minskade studiestödskostnaden 2005 med 16 miljarder kronor.

De studiestöd som når flest personer är stu- diehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock läm- nas med en högre bidragsdel, men i detta avse- ende är studiemedlet inte rättighetsstyrt. Stu- diemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande i studiestödsberät- tigande utbildning.

Studiehjälpen består av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med 1 050 kronor per studiemånad för den som är mellan 16 och 20 år och studerar i en gymnasial utbildning inom gymnasieskola, folkhögskola, kommunal vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar.

Tabell 3.17 Studerande med studiemedel 2005–2009

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2005

257 018

60

171 511

40

428 529

2006

250 952

61

163 743

39

414 695

2007

252 363

61

159 923

39

412 286

2008

250 302

61

157 514

39

407 816

2009

266 810

60

177 132

40

443 942

Källa: Centrala studiestödsnämnden.

Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 2005–2009: Studielån

Kvinnor

Kvinnor

Män

Män

Antal

Procent

Antal

Procent

Summa

2005

189 697

60

126 684

40

316 381

2006

178 842

60

117 216

40

296 058

2007

173 311

61

111 339

39

284 650

2008

169 776

61

108 648

39

278 424

2009

179 016

60

120 725

40

299 741

Källa: Centrala studiestödsnämnden.

I tabell 3.17 redovisas antalet studerande med studiemedel perioden 2005–2009. Studiemedel lämnas till studerande vid universitet och hög- skolor, vid godkända utbildningar utomlands och till studerande äldre än 20 år i gymnasiala utbildningar. Studiemedel består av studiebidrag och lån. Totalt fick ca 444 000 studerande stu- diemedel under 2009, vilket är en ökning med drygt 36 000 studerande eller ca 9 procent jäm- fört med 2008. Av dessa hade ca 300 000 studie- lån medan drygt 144 000 studerande endast ut- nyttjade studiebidrag. Andelen studerande med studiemedel som utöver studiebidraget även har studielån har minskat stadigt under perioden 2005–2008, för att sedan öka 2009 (se tabell 3.18).

52

Statens egen verksamhet

Diagram 3.11 Statens egen verksamhet 2005–2009

Miljoner kronor

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

2005

2006

2007

2008

2009

 Avskrivningar och nedskrivningar

 Övriga driftkostnader

 Kostnader för lokaler

 Kostnader för personal

Statens egen verksamhet avser främst kostna- derna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader (inklusive arbetsavgivar- avgifter), lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningar samt övriga driftkostnader. I diagram 3.11 redovisas kostnaderna för statens egen verksamhet för den senaste femårsperio- den. Kostnaderna har ökat med ca 16 miljarder kronor eller 8,2 procent under perioden. Under 2009 har framför allt övriga driftkostnader ökat något mer än de övriga posterna. De största ökningarna finns på Vägverket, Banverket och Försvarsmakten. Vägverkets och Banverkets ökade kostnader för tjänster beror främst på en ökning av entreprenadtjänster. Vägverket har ökat sina kostnader för entreprenadtjänster i och med bolagiseringen av Vägverkets produktions- enheter. Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster avser ökade kostnader för konsulter och andra externa tjänster.

För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändringar av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos Statens pensionsverk). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av av- sättningar för förluster i garanti- och utlånings- verksamhet hos Riksgäldskontoret och Export- kreditnämnden för 2005. Från och med 2006 särredovisas dessa i resultaträkningen (se även avsnitt 4, not 8 Vissa garantier och kreditkostnader).

Rikspolisstyrelsen, Försvarsmakten, Försäk- ringskassan och Skatteverket redovisar de högsta personalkostnaderna (se även avsnitt 4, not 6

Skr. 2009/10:101

Kostnader för personal). Under femårsperioden har lönekostnaderna ökat med 19 procent vid Rikspolisstyrelsen. Lönekostnaderna för Försvarsmakten har minskat med 8 procent, medan de övriga två myndigheterna ligger kvar på ungefär samma nivå.

Försvarsmakten, Rikspolisstyrelsen och Re- geringskansliet redovisar de högsta lokalkostna- derna (se även avsnitt 4, not 7 Kostnader för lokaler). Det avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler.

Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet (se även avsnitt 4, not 9 Övriga driftkostnader). Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. Vägverket och Banverket, som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvarsmakten.

Statens personal

I det följande lämnas en redovisning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer7. Avgränsningen av staten är densamma som för resultaträkningen. I bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. redovisas vilka myndigheter som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor.

Till riksdagen lämnas varje år, senast i budget- propositionen för 2010 (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2), en utförlig redovisning av stats- förvaltningens utveckling, bl.a. bedömningen av framtida personalkonsekvenser som följer av regeringens förslag till riksdagen.

Tabell 3.19 Antal statligt anställda 2005–2009, kvinnor respektive män

Antal1

2005

2006

2007

2008

2009

Kvinnor

105 223

109 678

109 357

107 601

108 545

Män

110 614

110 727

109 460

106 336

104 562

Summa

215 837

220 405

218 817

213 937

213 107

1 Anställda med en omfattning av tjänst understigande 40 procent ingår inte. År 2009 utgjorde de ca 5 300 personer. Betings-, dag- eller timan- ställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde drygt 15 900 personer 2009.

Källa: Arbetsgivarverket.

Statligt anställda utgör ungefär 5,6 procent av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. Under 1990-talets första hälft minskade antalet

7 Observera att antalet anställda skiljer sig från antalet årsarbetskrafter. Årsarbetskrafter redovisas i not 6 till resultaträkningen.

53

Skr. 2009/10:101

statsanställda. Därefter har det totala antalet statligt anställda varit relativt stabilt. Sedan 2007 har antalet anställda åter börjat att minska. Denna utveckling har fortsatt även 2009 (se tabell 3.19).

Antalet anställda (med månadslön) har mins- kat med drygt 800 under 2009. Hela minsk- ningen kan härledas till att Svevia (f.d. Vägverket Produktion) med nära 3 000 anställda brutits ut ur Vägverket. Skatteverket har minskat med 400 anställda och Försäkringskassan med drygt 300 anställda. Flera myndigheter har dock ökat an- talet anställda, exempelvis Arbetsförmedlingen med 700, Karolinska institutet med 450 och Försvarsmakten med nästan 350 personer.

Staten är den sektor som har jämnast köns- fördelning på arbetsmarknaden. Andelen stats- anställda kvinnor har ökat de senaste åren. År 2008 fanns det för första gången fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,3 procent) och denna utveckling förstärktes 2009. De könsmässiga skillnaderna mellan olika ålders- grupper är fortfarande marginell (se tabell 3.20), men varierar mellan olika sektorer (se tabell 3.21).

Tabell 3.20 Antal statligt anställda 2005–2009 fördelade på åldersgrupper

Antal och procentuell fördelning

Ålder och

kön

2005

2006

2007

2008

2009

–34

43 407

45 704

44 788

43 499

43 804

Kvinnor

49

51

51

52

52

Män

51

49

49

48

48

35–44

53 708

55 673

56 280

55 913

56 142

Kvinnor

48

50

50

51

52

Män

52

50

50

49

48

45–54

57 866

57 113

56 052

54 311

53 376

Kvinnor

48

49

49

49

50

Män

52

51

51

51

50

55–

60 856

61 915

61 697

60 214

59 425

Kvinnor

49

50

50

50

50

Män

51

50

50

50

50

Källa: Arbetsgivarverket.

I jämförelse med arbetsmarknaden i övrigt har staten en äldre personalstyrka. Utmärkande för staten är att andelen äldre är högre samtidigt som andelen i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet.

Åldersfördelningen i staten 2009 var ungefär densamma som 2008. Även genomsnittsåldern var ungefär densamma 2009 som 2008, dvs. 46 år. År 2009 var ca 28 procent av de statsanställda

55 år eller äldre, medan ca 21 procent var 34 år eller yngre. Det föreligger dock påtagliga skill- nader i åldersstruktur mellan olika myndigheter.

Arbetsgivarverkets sektorsindelning av statlig verksamhet har ändrats i och med att den nya sektorn Centro bildats8. Därför redovisas antalet anställda på sektorerna Affärsverk, Försvar, Universitet och högskolor samt Övrig verksam- het.

Tabell 3.21 Antal anställda 2005–2009 fördelade på sekto- rer

Sektor

Kön

2005

2006

2007

2008

2009

Affärsverk1

18 553

18 943

19 124

18 892

14 501

Kvinnor

24

25

26

27

29

Män

76

75

74

73

71

Universitet2

52 435

52 366

52 266

51 456

52 135

Kvinnor

52

53

53

54

54

Män

48

47

47

46

46

Försvar3

18 551

16 599

16 138

15 181

15 509

Kvinnor

21

21

21

19

19

Män

79

79

79

81

81

Övrig verk-

samhet4

126 298

132 497

131 289

128 408

130 962

Kvinnor

55

56

56

56

56

Män

45

44

44

44

44

1Affärsverk och infrastruktur.

2Universitet och högskolor.

3Försvarsmakten.

4 Omfattar bl.a. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och ut- bildning samt länsstyrelser, Regeringskansliet och stabsmyndigheter.

Källa: Arbetsgivarverket.

Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Drygt tre fjärdedelar av de statsan- ställda arbetar vid någon av de 40-talet myndig- heter som har minst 1 000 personer anställda. Mindre än en procent av de statsanställda arbetar vid någon av de 60 myndigheter som har färre än 50 anställda.

8 Sektorn omfattar 2009 Arbetsförmedlingen, Domstolsverket, Försvarsmakten, Försäkringskassan, Kriminalvården, Kronofogden, Migrationsverket, Rikspolisstyrelsen, Skatteverket, Statens institutionsstyrelse, Tullverket och Åklagarmyndigheten.

54

Skatteintäkter

Diagram 3.12 Skatteintäkter 2005–2009

Miljoner kronor

1 000 000

980 000

960 000

940 000

920 000

900 000

880 000

860 000

840 000

2005

2006

2007

2008

2009

Skatteintäkter 2005-2009

Skatteintäkterna är på ungefär samma nivå i början som i slutet av femårsperioden (se diagram 3.12). Skatteintäkterna visade en stark ökning mellan 2005 och 2007 med 88 miljarder kronor eller 10 procent. Därefter har skatteintäkterna minskat, och perioden 2008– 2009 var minskningen 64 miljarder kronor.

Resultaträkningens över-/underskott

Diagram 3.13 Statens över- /underskott

2005–2009

Miljoner kronor

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

2005

2006

2007

2008

2009

Över/-underskott

Statens resultaträkning visar ett överskott för alla fem åren (se diagram 3.13). Den starka konjunkturen ledde till stora överskott under 2006 och 2007. Under 2008 bidrog de stora kapitalvinsterna vid försäljningen av Vin Sprit till det höga överskottet. För 2009 har den försämrade konjunkturen med bl.a. lägre skatteintäkter och högre transfereringar gjort att överskottet minskat kraftigt, men lägre kostnader för statsskulden har bidragit till att även detta år visar ett överskott. Överskottet minskade med 66 miljarder kronor eller

Skr. 2009/10:101

71 procent mellan 2008 och 2009. År 2009 var överskottet 26 miljarder kronor.

3.1.5Oförbrukade bidrag

Oförbrukade bidrag är en balanspost som visar mottagna bidragsintäkter som ska täcka framtida kostnader.

Tabell 3.22 Oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Universitet och

högskolor

7 049

7 925

8 858

10 069

11 871

- inomstatliga

2 770

3 200

3 848

4 812

5 942

- utomstatliga

4 279

4 725

5 010

5 257

5 929

Länsstyrelser

1 503

2 216

2 553

2 253

2 186

- inomstatliga

1 395

2 128

2 496

2 190

2 085

- utomstatliga

108

88

57

63

101

Övriga

3 192

3 740

3 629

3 548

3 984

- inomstatliga

872

1 155

1 267

1 133

1 633

- utomstatliga

2 320

2 585

2 362

2 415

2 351

Summa

11 744

13 881

15 040

15 870

18 041

- inomstatliga

5 037

6 483

7 611

8 135

9 660

- utomstatliga

6 707

7 398

7 429

7 735

8 381

Av tabell 3.22 framgår att de oförbrukade bidra- gen sammantaget har ökat med 6,3 miljarder kronor eller med 54 procent under perioden 2005–2009.

De inomstatliga bidragen är medel som beta- lats från en statlig myndighet till en annan och som i många fall redovisats mot anslag hos den betalande myndigheten, medan de ännu inte för- brukats hos den mottagande myndigheten eller utbetalats till slutanvändare. Denna post ökade med 4,6 miljarder kronor eller 92 procent under perioden och uppgår vid utgången av 2009 till ca 9,7 miljarder kronor.

Huvuddelen eller ca 62 procent av de inomstatliga bidragen finns hos universitet och högskolor. För universitet och högskolor är bidragen en del av finansieringen av forskning och utbildning. De lärosäten som redovisar störst belopp är Lunds universitet, Karolinska institutet, Göteborgs universitet och Uppsala universitet.

Länsstyrelserna svarar för nära 22 procent av de inomstatliga oförbrukade bidragen. Det avser vanligtvis medel som ska förmedlas som bidrag till olika regionala projekt.

55

Skr. 2009/10:101

Övriga myndigheter redovisar drygt 1,6 miljarder kronor av de inomstatliga oförbru- kade bidragen. Det motsvarar ca 17 procent av de inomstatliga bidragen 2009.

I årsredovisningen för staten elimineras de in- omstatliga bidragen när balansräkningen konso- lideras. Det sker eftersom de inte motsvaras av någon förpliktelse i relation till någon utomstå- ende motpart.

Oförbrukade bidrag från utomstatliga givare ökade med 1,7 miljarder kronor eller 25 procent perioden 2005–2009. De uppgår till nära 8,4 miljarder kronor 2009. Universitet och hög- skolor är mottagare av ca 71 procent av dessa bidrag. De avser exempelvis medel från forsk- ningsstiftelser. Övriga myndigheters andel av oförbrukade bidrag från utomstatliga givare är 28 procent. Jordbruksverket och Ungdomssty- relsen är exempel på myndigheter med oförbru- kade bidrag från utomstatliga givare. I avsnitt 4, not 51 Periodavgränsningsposter – oförbrukade bidrag, specificeras de utomstatliga oförbrukade bidragen. Av noten framgår belopp per myndig- het och i vissa fall bidragets ändamål.

3.2Revisionsberättelser

Riksrevisionen genomför revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga re- visionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredovis- ningar.

I det följande redovisas utvecklingen av revi- sionsberättelser med invändning för perioden 2005–2009. En redovisning lämnas också av revisionsberättelser med invändning respektive upplysning avseende räkenskapsåret 2009.

Regeringen avser att på sedvanligt sätt åter- komma i budgetpropositionen för 2011 med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna.

3.2.1Revisionsberättelser med invändning 2005–2009

Tabell 3.23 Antal revisionsberättelser med invändning 2005–2009

Antal

2005

2006

2007

2008

2009

Summa

16

11

10

5

12

Antalet revisionsberättelser med invändning har minskat under femårsperioden (se tabell 3.23). Däremot har antalet invändningar ökat markant vid en jämförelse mellan 2008 och 2009. En möjlig förklaring till detta trendbrott är att 2009 är det första året då myndigheterna lämnar en resultatredovisning enligt nya förutsättningar. Vidare är fel i redovisningen en förklaring till att några myndigheter erhöll en revisionsberättelse med invändning. Även brist på information i myndigheternas årsredovisningar och saknade underskrifter utgör i några fall grund för en invändning. Värt att notera är att två av de redo- visade invändningarna avser avvecklingsmyndig- heter.

3.2.2Revisionsberättelser med invändning respektive upplysning 2009

Om myndigheten på ett rättvisande sätt beskri- vit sin verksamhet inklusive väsentliga brister i denna lämnar Riksrevisionen en revisionsberät- telse i standardutformning.

En upplysning kan lämnas för att peka på in- formation av särskild vikt som kan anses oväntad eller på annat sätt central för att årsredovis- ningen ska kunna anses rättvisande.

Om årsredovisningen saknar central informa- tion eller är missvisande avger Riksrevisionen en revisionsberättelse med invändning.

Nedan lämnas en redovisning av de invänd- ningar respektive upplysningar Riksrevisionen lämnat i 16 revisionsberättelser avseende räken- skapsåret 2009. Noterbart är att ingen myndighet 2009 har fått en revisionsberättelse med invändning eller upplysning till följd av övergången till kostnadsmässig avräkning av förvaltningsutgifter.

Invändningarna respektive upplysningarna återges i enlighet med beslutade revi- sionsberättelser.

56

Revisionsberättelser med invändning

Diskrimineringsombudsmannen (DO)

Riksrevisionen har följande invändning:

DO bedöms inte uppfylla kraven på resultatredo- visning enligt 3 kap. 1 § i förordningen om årsre- dovisning och budgetunderlag av följande skäl:

DO har inte på ett tydligt sätt i resultatredovis- ningen definierat sina uppgifter och prestationer utifrån instruktion och lagar. DO har inte heller i rapporteringen i resultatredovisningen tydligt åter- kopplat till uppgifterna enligt instruktion och lagar.

DO redovisar dessutom för få relevanta presta- tioner i förhållande till uppgifter enligt instruktion och lagar. Detta gäller framför allt prestationer med avseende på kostnader.

Sammantaget bedöms därmed redovisningen av verksamhetens resultat inte bli överskådlig och rättvisande.

Statistiska centralbyrån (SCB)

Riksrevisionen har följande invändning:

I årsredovisningen redovisas att SCB år 2009 upptäckte allvarliga fel i statistikprodukten KPI och andra indexprodukter samt att åtgärder vidta- gits. Vidare redovisas att fel i KPI eller närliggande produkter kan få mycket stora samhällsekonomiska konsekvenser.

SCB har däremot inte beskrivit de upptäckta felen samt konsekvenserna av dessa. SCB har hel- ler inte redogjort för om tillräckliga åtgärder vidta- gits eller för risknivån för fortsatta fel.

Riksrevisionen bedömer därmed att årsredovis- ningen inte är rättvisande.

Statens Maritima Museer

Riksrevisionen har följande invändning:

Resultatredovisningen för Statens maritima museer har inte upprättats enligt 3 kap. 1 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunder- lag. En väsentligt del av verksamheten redovisas med volymmått som inte är relevanta som besluts- underlag och som är svåra att förstå utan komplet- terande information.

Riksantikvarieämbetet

Riksrevisionen har följande invändning:

Riksantikvarieämbetets anslagsredovisning avse- ende anslag UO 17, 7:1 ap. 1 Riksantikvarieäm- betet är inte rättvisande. Anslagsredovisningen stämmer inte överens med den underliggande re- dovisningen. Anslagssparandet är ca 6 mnkr för

Skr. 2009/10:101

lågt redovisat och borde istället uppgå till ca 12 mnkr.

Avvecklingsmyndigheten för Verket för förvalt- ningsutveckling (AVerva)

Riksrevisionen har följande invändning:

Riksrevisionen bedömer att årsredovisningen inte är rättvisande eftersom AVerva har kostnadsfört 1087 tkr för lite som lokalkostnader för outhyrda lokaler. En korrekt redovisning hade lett till ett ej godkänt anslagsöverskridande om 243 tkr på ram- anslag Uo 2 1:3.

Rymdstyrelsen

Riksrevisionen har följande invändning:

Bemyndiganderedovisningen ger inte en rätt- visande bild avseende utestående åtaganden för anslaget 24:1:15 ap 1 Rymdverksamhet. Av be- myndiganderedovisningen borde ha framgått vil- ken effekt en värdering till balansdagens kurs skulle ha haft på de redovisade åtagandena i förhållande till den valda valutakursen.

Statens energimyndighet

Riksrevisionen har följande invändning:

Årsredovisningen är inte rättvisande eftersom till- gångar avseende likvida medel och kortfristiga pla- ceringar uppgående till 391 mnkr inte har redovi- sats i balansräkningen.

Energimarknadsinspektionen

Riksrevisionen har följande invändning:

Redovisningen av den avgiftsbelagda verksamhe- ten är inte rättvisande. Resultatet är för lågt redo- visat med 973 tkr vilket leder till att ett egentligt ackumulerat överskott om 480 tkr redovisas som ett underskott om -493 tkr.

Försvarshögskolan

Riksrevisionen har följande invändning:

Försvarshögskolans årsredovisning innehåller brister som sammantaget innebär att årsredovis- ningen inte är upprättad enligt förordningen om årsredovsining och budgetunderlag och därmed inte ger en rättvisande bild.

Kungl. Konsthögskolan

Riksrevisionen har följande invändning:

Årsredovisningen var vid inlämnandet av revi- sionsberättelsen inte undertecknad av samtliga styrelseledamöter i enlighet med 8 § 2 kap. förord- ningen (2000:605) om årsredovisning och budget-

57

Skr. 2009/10:101

underlag. Årsredovisningen är således inte full- ständig.

Uppsala universitet

Riksrevisionen har följande invändning:

Årsredovisningen var vid inlämnandet av revi- sionsberättelsen inte undertecknad av samtliga styrelseledamöter i enlighet med 8 § 2 kap. förord- ningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag. Årsredovisningen är således inte full- ständig.

Avvecklingsmyndigheten för ombudsmännen mot diskriminering

Riksrevisionen har följande invändning:

Resultaträkning, balansräkning och sammanställ- ning över avvecklingskostnader i kapitel 3 i årsre- dovisningen, daterad 2009-09-30, är inte rätt- visande.

Riksrevisionen har följande upplysning:

Efter avlämnande av årsredovisningen har en rät- telse, daterad 2009-10-26, inkommit. Riksrevisio- nen bedömer att årsredovisningen inklusive denna rättelse är rättvisande. Däremot överensstämmer inte den rättade årsredovisningen med underlig- gande redovisning.

Revisionsberättelser med upplysning

Kammarkollegiet

Riksrevisionen har följande upplysning:

Som framgår av årsredovisningen sid 37 är mer- parten av värderingarna och redovisningen av an- delar i de statliga bolagen i balans- och resultaträk- ningen baserad på bolagens redovisning per kvartal 3 2009.

Sametinget

Riksrevisionen har följande upplysning:

Som framgår av årsredovisningens sid 50 har Sa- metinget per den 31/12 2009 överskridit de av re- geringen tilldelade medlen för anslaget 1.28 ap.2 med 4227 tkr. Som framgår av årsredovisningens sid 51 har Sametinget per den 31/12 2009 även överskridit den av regeringen tilldelade bemyndi- ganderamen för anslaget 1.28 ap.2 med 4908 tkr.

Socialstyrelsen

Riksrevisionen har följande upplysning:

Som framgår av årsredovisningen föreligger en risk att myndighetens beredskapslager är övervärderat. Förutsättningarna finns beskrivna i Tilläggsupplysningarna (s.124-125) och i not 6 (s.129).

Sida

Riksrevisionen har följande upplysning:

Som framgår av årsredovisningen har Sida brister i den interna styrningen och kontrollen avseende bland annat revision som kontrollmetod samt bud- getering och uppföljning av förvaltningsanslaget. Bristerna har beskrivits i avsnittet om intern styr- ning och kontroll (sid. 67-70), men framgår även av årsredovisningen i övrigt.

58

4

Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

Skr. 2009/10:101

4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

Resultat- och balansräkningarna samt finansie- ringsanalysen omfattar myndigheterna, inklu- sive affärsverken, under riksdagen och reger- ingen. Riksbankens grundfond omfattas också eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten. Däremot omfattas inte Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisa- tioner framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m.

I resultaträkningen redovisas de totala kon- soliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen.

Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myn- digheter, tas bort (elimineras) i resultaträk-

ningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten.

Gällande principer och förutsättningar un- der det senaste året beskrivs i avsnitt 4.4 Redo- visningsprinciper och tilläggsupplysningar.

4.1Resultaträkning

Resultaträkningen för 2009 redovisar ett över- skott på 26 miljarder kronor, vilket är en minskning med 66 miljarder kronor jämfört med föregående år (se tabell 4.1).

61

Skr. 2009/10:101

Tabell 4.1 Resultaträkning

Miljoner kronor

Not

2009

2008

Intäkter

Skatteintäkter

1

903 454

967 576

Intäkter av avgifter och andra

ersättningar

2

55 716

58 243

Intäkter av bidrag

3

39 365

25 609

Summa intäkter

998 535

1 051 428

Kostnader

Transfereringar m.m.

Transfereringar till hushåll

4

-532 450

-501 846

Transfereringar till företag

4

-36 803

-36 607

Transfereringar till kommuner

4

-175 183

-170 376

Transfereringar till utlandet

4

-45 137

-55 168

Nettoöverföring till ålderspen-

sionssystemet

4

-

-3 542

Avsättningar till/upplösning av

fonder

5

-4 091

-3 294

Summa transfereringar m.m.

-793 664

-770 833

Statens egen verksamhet

Kostnader för personal

6

-104 410

-99 040

Kostnader för lokaler

7

-16 334

-15 949

Vissa garanti- och kreditkostna-

der

8

-1 433

-1 793

Övriga driftkostnader

9

-72 737

-69 315

Avskrivningar och nedskrivningar

10

-22 464

-23 699

Summa statens egen verksamhet

-217 378

-209 796

Summa kostnader

-1 011 042

-980 629

Saldo före resultat från andelar

och finansiella poster

-12 507

70 799

Resultat från andelar i dotter-

och intresseföretag

11

29 009

34 851

Finansiella intäkter och kostna-

der

Nettokostnad för statsskulden

12

-5 495

-75 910

Övriga finansiella intäkter

13

17 152

63 624

Övriga finansiella kostnader

14

-1 906

-1 519

Summa finansiella poster

9 751

-13 805

ÅRETS ÖVERSKOTT

26 253

91 845

Den stora försvagningen av överskottet beror bland annat på att skatteintäkterna minskade med 64 miljarder kronor och att kostnaden för transfereringar (exkl. avsättningar till fonder) ökade med 22 miljarder kronor. Intäkter av bidrag ökade med 14 miljarder kronor. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade

med knappt 8 miljarder kronor. Resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag försämrades med 6 miljarder kronor. Att resultaträkningen ändå visar överskott beror på den stora minskningen av nettokostnaden för statsskulden och det fortsatt positiva resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag. Nettokostnaden för statsskulden uppgick till 5 miljarder kronor, en minskning med 70 miljarder kronor. Minsk- ningen förklaras av orealiserade valutavinster på 30 miljarder kronor att jämföra med orealiserade valutaförluster på 36 miljarder kronor föregå- ende år. Övriga finansiella intäkter blev däremot 46 miljarder kronor lägre än föregående år. Minskningen beror på att försäljningen av Vin Sprit AB gav en reavinst på nära 48 miljarder kronor 2008.

4.1.1 Intäkter

Diagram 4.1 Statens intäkter

Finansiella

Intäkter av

intäkter

bidrag

2%

4%

Intäkter av avgifter och andra ersättningar 5%

 Skatteintäkter

89%

Skatteintäkterna uppgick till 903 miljarder kro- nor och utgör 89 procent av statens totala in- täkter (se diagram 4.1). Statens skatteintäkter minskade med 64 miljarder kronor (6,6 procent) jämfört med 2008.

Skatt på arbete minskade med 41 miljarder kronor jämfört med 2008. Minskade inkomst- skatter förklaras av att lönesumman utvecklades svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Regeländringar, som det tredje steget av jobbskatteavdraget, bidrog också till att skatt på arbete minskade 2009. Arbetsgivaravgifterna minskade med 12 miljarder kronor. Minskningen förklaras av en svag utvecklig av lönesumman och att avgiftssatsen sänktes med en procentenhet till 31,42 procent samt att

62

halveringen av arbetsgivaravgifter för ungdomar utvidgades till att gälla ungdomar 18–26 år, från att tidigare ha gällt enbart 19–24-åringar. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av av- giftssatsen i procent av lönesumman. Preliminärt ökade lönesumman med endast 0,36 procent till följd av att antalet arbetade timmar minskat kraftigt.

Jämfört med 2008 minskade skatt på kapital med 15 miljarder kronor (9,0 procent). Skatt på kapital från hushåll minskade med 3,2 miljarder kronor (12,3 procent) framför allt till följd av minskade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster minskade med 7,6 miljarder kronor på grund av företagens lägre vinster.

Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 4,9 miljarder kronor (1,2 procent). Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med 2,3 miljarder kronor. Den låga ökningen förkla- ras av det kraftiga fallet i näringslivets invester- ingar och den svaga ökningen av hushållens kon- sumtion. Skatt på alkohol och tobak ökade med 1,4 miljarder kronor bland annat till följd av att införseln av alkohol från utlandet minskat och att den svaga kronan ökat gränshandeln.

4.1.2Kostnader

Diagram 4.2 Statens kostnader

Finansiella

Kostnader för

kostnader

statens egen

1%

verksamhet

21%

Transfereringar

78%

Av statens kostnader utgjorde 78 procent transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen (se diagram 4.2). Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde 21 procent och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader 1 procent.

Skr. 2009/10:101

4.1.3Transfereringar

Diagram 4.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Den realekonomiska indel- ningen redovisas även ur ett statsbudgetper- spektiv i avsnitt 5.5.

Diagram 4.3 Transfereringar per sektor

Transfereringar till utlandet

6%

Transfereringar till kommuner

22%

Transfereringar till

Transfereringar till

företag

hushåll

5%

67%

Av diagram 4.3 framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfe- reringar. Transfereringarna till hushåll innefattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapen- ning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot 22 procent av transfere- ringarna i olika former av statsbidrag, företags- sektorn 5 procent och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot 6 procent av de stat- liga transfereringarna.

Kostnaderna för transfereringar (exklusive av- sättningar till fonder) uppgick till 790 miljarder

kronor. De ökade därmed med

22 miljarder

kronor mellan 2008 och 2009.

Transfereringar till hushåll

har

ökat med

31 miljarder kronor netto. Av

denna ökning

svarar socialförsäkringen för 18 miljarder kronor och arbetsmarknadspolitiken för 12 miljarder kronor. Inom socialförsäkringen ökade kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten med 18 miljarder kronor (9,1 procent). Ökningen beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. Kostnaden för

sjukpenning

minskade

däremot

med

3,7 miljarder

kronor (16 procent) 2009,

vilket

förklaras av att antalet sjukfall har fortsatt minska och att sjukfallen i genomsnitt blivit kortare.

63

Skr. 2009/10:101

Inom arbetsmarknadspolitiken ökade kostna-

derna

för

arbetslöshetsersättning

med

5,8 miljarder

kronor

och aktivitetsstöd

med

3,6 miljarder

kronor.

Arbetslösheten 2009

var

8,3 procent, en ökning med 2,1 procentenheter jämfört med 20089.

Kostnader för transfereringar till kommuner och landsting ökade totalt med 4,8 miljarder kronor. Den kommunalekonomiska utjäm- ningen till kommuner och landsting ökade med 3,2 miljarder kronor. Bidrag till landsting för influensapandemin förklarar en ökning på 1 miljard kronor.

Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen minskat med 12 miljarder kronor. Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemsländernas av- gifter har börjat tillämpas 2009, vilket ger Sverige lägre avgifter jämfört med tidigare system. Sy- stemet gäller retroaktivt från 2007, vilket gör att Sverige 2009 har fått en återbetalning av inbe- talda avgifter 2007–2009. Under 2009 återbetala- des 6,6 miljarder kronor avseende 2007 och 2008 och ytterligare 1,8 miljarder kronor från över- skott i EU:s budget för 2008. Återbetalningarna påverkar resultaträkningens överskott för 2009, eftersom de inte kunnat redovisas tidigare år.

Kostnaden för bistånd och andra internatio- nella bidrag genom Sida och Regeringskansliet ökade med 1,2 respektive 0,6 miljarder kronor.

4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet

Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 217 miljarder kronor 2009, vilket är en ökning med 7,6 miljarder kronor jämfört med 2008.

Statens personalkostnader ökade med 5,4 miljarder kronor. Löner och pensionsutbetal- ningar ökade, men den viktigaste förklaringen är att avsättningen för tjänstepensioner ökade till följd av högre försäkringstekniska avsättningar hos Statens pensionsverk. Lönekostnader inklu- sive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med

0,9 miljarder kronor (0,9 procent). Övriga drift- kostnader ökade med 3,4 miljarder kronor.

4.1.5Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag

Resultatet från andelar i dotter- och intresse- företag minskade med 5,8 miljarder kronor. Det resultat som redovisas baseras främst på bola- gens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut.

Luossavaara-Kiirunavaara AB har försämrat sitt resultat med 6,9 miljarder kronor. Vattenfall AB har försämrat sitt resultat med 4,2 miljarder kronor. Nordiska Investeringsbanken har för- bättrat sitt resultat med 2,0 miljarder kronor och AB Svensk Exportkredit har förbättrat sitt resultat med 1,6 miljarder kronor.

4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader

Nettokostnaden för statsskulden minskade med 70 miljarder kronor.

Den viktigaste förklaringen är de orealiserade valutavinsterna på 30 miljarder kronor att jäm- föra med orealiserade valutaförluster för 2008 med 36 miljarder kronor. Kronkursen förstärk- tes mot slutet av året, vilket förklarar de orealise- rade valutavinsterna, då skulder i utländsk valuta värderas till bokslutsdagens kurs. Räntekostna- derna avseende upplåning i svenska kronor minskade med 18 miljarder kronor till följd av den låga räntan.

4.2Balansräkning

I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital per den 31 december 2009. I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag redovisas dessa i bilaga 3 Statliga bolag.

9 Arbetslöshet i procent av arbetskraften i åldersgruppen 15-74 år. Årsgenomsnitt.

64

Skr. 2009/10:101

Tabell 4.2 Balansräkning

Periodavgränsningsposter

Miljoner kronor

TILLGÅNGAR

Not

2009-12-31

2008-12-31

Anläggningstillgångar

Immateriella anläggnings-

tillgångar

Balanserade utgifter för ut-

veckling

15

5 980

5 196

Rättigheter och andra im-

materiella anläggnings-

tillgångar

16

938

881

Förskott avseende immateri-

ella anläggningstillgångar

17

0

11

Summa immateriella an-

läggningstillgångar

6 918

6 088

Materiella anläggningstill-

gångar

Statliga väganläggningar

18

102 994

102 586

Statliga järnvägsanlägg-

ningar

19

79 051

72 418

Byggnader, mark och annan

fast egendom

20

41 969

42 182

Förbättringsutgifter på an-

nans fastighet

21

3 552

3 367

Maskiner, inventarier, in-

stallationer m.m.

22

22 716

23 309

Pågående nyanläggningar

23

76 642

58 061

Beredskapstillgångar

24

98 352

95 858

Förskott avseende materiella

anläggningstillgångar

25

2 898

3 322

Summa materiella anlägg-

ningstillgångar

428 174

401 103

Finansiella anläggningstill-

gångar

Andelar i dotter- och intres-

seföretag

26

336 268

322 017

Andra långfristiga värdepap-

persinnehav

27

39 219

14 892

Långfristiga fordringar

28

5 765

6 509

Summa finansiella anlägg-

ningstillgångar

381 252

343 418

Summa anläggningstill-

gångar

816 344

750 609

Utlåning

29

276 893

176 119

Varulager m.m.

Förutbetalda kostnader

36

24 069

11 350

Upplupna bidragsintäkter

37

1 318

1 241

Övriga upplupna intäkter

38

23 574

14 420

Summa periodavgränsnings-

poster

48 961

27 011

Kortfristiga placeringar

Värdepapper och andelar

39

6 732

70 992

Summa kortfristiga placer-

ingar

6 732

70 992

Kassa och bank

40

3 554

3 521

SUMMA TILLGÅNGAR

1 218 562

1 089 710

KAPITAL OCH SKULDER

Not

Nettoförmögenhet

41

-384 145

-409 914

Fonder

42

81 418

77 327

Avsättningar

Avsättningar för pensioner

och liknande förpliktelser

43

188 710

178 667

Övriga avsättningar

44

18 195

17 099

Summa avsättningar

206 905

195 766

Statsskulden

Lån i Sverige

820 915

836 712

Lån utomlands

328 464

225 047

Summa statsskulden

45

1 149 379

1 061 759

Skulder m.m.

Leverantörsskulder

46

16 999

15 367

Övriga skulder

47

76 091

78 954

Depositioner

48

1 073

1 011

Förskott från uppdragsgivare

och kunder

49

355

446

Summa skulder m.m.

94 518

95 778

Periodavgränsningsposter

Upplupna kostnader

50

30 890

33 677

Oförbrukade bidrag

51

8 381

7 735

Övriga förutbetalda intäkter

52

31 216

27 582

Summa periodavgränsnings-

poster

70 487

68 994

SUMMA KAPITAL OCH SKULDER

1 218 562

1 089 710

Garantiförbindelser

53

1 264 341

879 654

Övriga ansvarsförbindelser

54

12 830

12 126

Varulager och förråd

30

1 574

1 756

Pågående arbeten

31

405

316

Fastigheter

32

172

140

4.2.1

Nettoförmögenheten

Förskott till leverantörer

33

95

105

Summa varulager m.m.

2 246

2 317

Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden

Fordringar

mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda

Kundfordringar

34

8 155

7 618

värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar

Övriga fordringar

35

55 677

51 523

statsbudgetens ackumulerade underskott över

Summa fordringar

63 832

59 141

åren, svarar för den övervägande delen av skul-

65

Skr. 2009/10:101

derna och därmed den negativa nettoförmögen- heten. Vid utgången av 2009 var nettoförmö- genheten -384 miljarder kronor, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med 26 miljarder kronor jämfört med 2008 då nettoförmögenheten var -410 miljarder kronor.

Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan:

Mdkr

Ökning av tillgångar

129

Ökning av skulder

-88

Ökning av avsättningar

-11

Ökning av fonder

-4

Summa

26

Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt:

Mdkr

Årets överskott enligt

resultaträkningen

26

Utjämningspost vid eliminering av

statspapper

-2

Övriga direkta förändringar av nettoför-

mögenheten

2

Summa

26

Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträk- ningen på 26 miljarder kronor. Därutöver påver- kas nettoförmögenheten av enstaka transaktio- ner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. Vid eliminering av inomstatliga värdepapper uppstår ett saldo på grund av olika redovisningsprinciper. Vid årsskiftet har detta resulterat i en negativ påverkan med 2 miljarder kronor på netto- förmögenheten.

Jämförelse med nettoförmögenheten enligt definitionen i nationalräkenskaperna

För att belysa sambandet mellan olika sätt att re- dovisa statens finansiella ställning görs en jämfö- relse mellan nettoförmögenheten i balans- räkningen och nationalräkenskaperna (NR). NR:s beräkningar finns inte färdigställda för 2009 och jämförelsen görs därför för 2008. NR:s uppgifter har dessutom kompletterats på några punkter för att öka jämförbarheten. Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2008 på -410 miljarder kronor och

den beräkning i anslutning till NR som gjorts i 2010 års ekonomiska vårproposition på 150 miljarder kronor innebär att NR-beräk- ningen visar en positiv nettoförmögenhet som är 560 miljarder kronor högre än vad som redovisas i balansräkningen.

Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter- anskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter av- skrivningar räknas upp med prisindex samt med moms. Detta står för drygt hälften av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för vissa aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. Beredskapstillgångar ingår endast till den del det inte avser s.k. förstörelsemateriel10. I fråga om avgränsning ingår Riksbanken som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär är till största delen inte med i NR. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. I anslutning till not 41 visas de viktigaste skillnaderna för 2008 och 2007.

4.2.2Övriga förändringar i balansräkningen

Under räkenskapsåret 2009 ökade de totala till- gångarna med 129 miljarder kronor till 1 219 miljarder kronor.

De materiella anläggningstillgångarna ökade med 27 miljarder kronor. Statliga järnvägsan- läggningar ökade med 6,6 miljarder kronor. Exempelvis har Botniabanans etapp 2 tagits upp bland tillgångarna under året med 6,8 miljarder kronor. Pågående nyanläggningar har ökat med 19 miljarder kronor, varav 11 miljarder kronor vid Banverket. Banverkets pågående större inve-

10 Försvarets inköp av förstörelsevapen och kringutrustning för att använda dessa, såsom jaktplan och stridsvagnar, behandlas i NR som insatsförbrukning och inte som bruttoinvestering.

66

steringsprojekt avser citytunneln och ombygg- nad av Malmö bangård, citybanan i Stockholm, Ådalsbanan, Götalandsbanan, Haparandabanan och Pajalaprojektet. Vägverkets pågående ny- anläggningar har ökat med 6,7 miljarder kronor och de större projekten är Norra länken i Stock- holm, utbyggnaden av E6 genom Bohuslän norr om Uddevalla samt närtidssatsningar i Umeå av- seende E4/E12 och Hjulsta–Kista på E18 i Stockholm.

De finansiella anläggningstillgångarna ökade med 38 miljarder kronor. Andra långfristiga vär- depappersinnehav har ökat med 24 miljarder kronor. Den största förändringen avser Kärnav- fallsfonden som efter ändrade placeringsregler under året har placerat en stor del av fondmedlen i bostadsobligationer. Dessutom har staten del- tagit i Nordeas nyemission med 5,6 miljarder kronor. Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med 14 miljarder kronor. Posten Nordens emission av nytt kapital har inneburit en ökning av kapitalandelen med 7,2 miljarder kronor, vilket dock uppvägs av en motsvarande minskning av kapitalandelen i Posten AB. Vattenfall AB:s andelsvärde har ökat med 5,8 miljarder kronor, vilket huvudsakligen för- klaras av årets vinst. Kapitalandelen i Svensk Exportkredit AB har ökat med 3,2 miljarder kronor, främst som en följd av årets resultat samt omvärdering av finansiella tillgångar.

Periodavgränsningsposter ökade med 22 miljarder kronor. Förutbetalda kostnader har ökat med 13 miljarder kronor till följd av att Skatteverket i december 2009 betalade ut det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting som avser 2010. Övriga upplupna in- täkter har ökat med 9 miljarder kronor, vilket främst avser periodisering av skatter med 10 miljarder kronor, som följd av att de be- räknade intäkterna översteg de betalda skatterna 2009.

Värdepapper och andelar har minskat med 64 miljarder kronor som följd av att Riksgälds- kontoret minskat sina kortfristiga placeringar med 62 miljarder kronor. Det beror till stor del på att Riksgäldskontoret under 2008 gav ut extra statsskuldväxlar utan att motsvarande lånebehov fanns.

Avsättningar för pensioner och liknande för- pliktelser ökade med 10 miljarder kronor. Förändringen är hänförlig till att den av Statens Pensionsverk redovisade pensionsskulden har ökat med 10 miljarder kronor. En viktig

Skr. 2009/10:101

förklaring är en högre indexuppräkning av pensioner efter den relativt sett höga inflationen under 2008.

Statsskulden ökade med nära 88 miljarder kro- nor och uppgick vid 2009 års utgång till 1 149 miljarder kronor. Lån i svenska kronor minskade med 16 miljarder kronor och lån i ut- ländsk valuta ökade med 103 miljarder kronor. Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta ökade från 21 till 29 procent. För en när- mare beskrivning av statsskuldens utveckling, se avsnitt 3.1.4.

4.3Finansieringsanalys

Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, inve- steringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Fi- nansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens net- toupplåning under redovisningsperioden. Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad för orealiserade valuta- kursförändringar.

Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar.

67

Skr. 2009/10:101

Tabell 4.3 Finansieringsanalys

Miljoner kronor

Not

2009

2008

Statens verksamhet

Skatter

55

876 003

986 183

Avgifter och andra ersätt-

ningar

56

76 144

81 307

Intäkter av bidrag

39 365

25 609

Summa justerade intäkter

991 512

1 093 099

Transfereringar

57

-791 101

-766 750

Statens egen verksamhet

58

-186 423

-177 022

Summa justerade kostnader

-977 524

-943 772

Justeringar till betalningar

59

62 115

-54 588

Saldo statens verksamhet

76 103

94 739

Investeringar

60

Finansiella investeringar

-30 197

-13 414

Materiella investeringar

-46 959

-43 268

Immateriella investeringar

-2 579

-2 639

Summa investeringsutgifter

-79 735

-59 321

Försäljning av anläggnings-

tillgångar

1 512

81 068

Summa investeringsverk-

samhet

-78 223

21 747

Utlåning

61

Nyutlåning

-119 072

-20 114

Amorteringar

21 152

17 283

Summa nettoutlåning

-97 920

-2 831

Finansiella aktiviteter

Finansiellt netto för statens

upplåning

62

-35 583

-40 197

Övrigt finansiellt netto

63

13 088

14 028

Justeringar till betalningar

64

4 827

1 361

Summa finansiella aktivite-

ter

-17 668

-24 808

Totalt

-117 708

88 847

Statens nettoupplåning

Förändring av statsskulden

87 620

-53 135

Orealiserade valutakursför-

ändringar

30 088

-35 712

Totalt

117 708

-88 847

4.3.1Statens verksamhet

Kassaflödet i statens verksamhet, dvs. den del som är hänförlig till intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultaträkningen, uppgick till 76 miljarder

kronor, vilket är en minskning med nära 19 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Inbetalningar

av skatter minskade

med

110 miljarder

kronor

samtidigt

som

utbetalningar

av

transfereringar

och

utbetalningar avseende statens egen verksamhet ökade med 34 miljarder kronor. Detta motverkas av en kraftig minskning av kortfristiga placeringar hos Riksgäldskontoret som begränsar den totala minskningen av kassa- flödet.

4.3.2Investeringar

Statens investeringar

uppgick

till

nära

80 miljarder

kronor,

vilket är en

ökning med

20 miljarder

kronor.

Den

beror främst

på en

ökning av finansiella investeringar, där Kärnavfallsfonden placerat 18 miljarder kronor i bostadsobligationer och staten deltagit i Nordeas nyemission med 5,6 miljarder kronor. Även materiella investeringar har ökat, där Botniabanans etapp 2 är en viktig förklaring till ökningen.

4.3.3Utlåning

Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, har ökat kraftigt. Till största delen förklaras ökningen av ett lån till Riksbanken på 95 miljarder kronor för att förstärka valutareserven. Lånet är i utländsk va- luta och har värderats till 92,5 miljarder kronor på balansdagen. Staten har även lånat ut 0,9 miljarder kronor till Island.

4.3.4Finansiella aktiviteter

Nettobetalningar för finansiella aktiviteter uppgick till -18 miljarder kronor, vilket innebär att de negativa nettobetalningarna minskade med 7 miljarder kronor jämfört med 2008. Förbättringen beror främst på att det finansiella nettot för statens upplåning är lägre, till följd av lägre räntor på statsskulden. En stor del av de minskade kostnaderna för statsskulden avser orealiserade valutaförändringar, men även efter justering för detta uppvisas en förbättring 2009.

68

Skr. 2009/10:101

4.3.5Statens nettoupplåning

Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakursföränd- ringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning var positiv för första gången på flera år, dvs. staten har ökat sina lån till följd av det negativa budgetsaldot. Statsskulden ökade med nära 88 miljarder kronor. I finansieringsanalysen elimineras orealiserade valutakursförändringar. Utan en sådan eliminering blev ökningen av statsskulden 118 miljarder kronor.

Intäkter som redovisas i resultaträkningen men inte motsvaras av inbetalningar 2009 är bl.a. re- sultatandelar i dotter och intresseföretag som uppgår till 29 miljarder kronor. I resultaträk- ningen redovisas kostnader som inte motsvaras av utbetalningar 2009. Dessa kostnader omfattar avskrivningar, nedskrivningar, avsättningar och fonderingar (33 miljarder kronor åt motsatt håll) och slutligen orealiserade valutavinster med 30 miljarder kronor.

Förändringar av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultat- räkningen. Den viktigaste delposten är att Riks- gäldskontorets kortfristiga placeringar har mins-

4.3.6Samband mellan resultaträkningen kat kraftigt. Nettoförändringen av fordringar

och statsbudgetens utfall

I tabell 4.4 visas sambandet mellan re- sultaträkningens överskott och statsbudgetens saldo. Tabellen visar de delar som skiljer resultaträkningen från statsbudgeten, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finan- sieringsanalysens saldo. Därefter visas juster- ingsposter hänförbara till statsskulden som ut- gör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och statsbudgetens saldo.

Tabell 4.4 Samband mellan resultaträkningens överskott och statsbudgetens utfall 2009

Miljoner kronor

Resultaträkningens överskott

26 253

Justeringar för poster som ej medför

betalningar

-25 645

Justeringar för förändringar av ford-

ringar och skulder

37 399

Övriga transaktioner som påverkar

betalningar

-155 715

Finansieringsanalysens saldo

-117 708

Justeringar hänförbara till statsskul-

den

-58 429

Förändring av Riksgäldskontorets

kortfristiga placeringar

-64 122

Förändring av inomstatliga innehav av

värdepapper, skuldkorrigeringar samt

övriga poster

5 693

Statsbudgetens saldo

-176 137

och skulder ger därför en positiv påverkan på likvida medel med drygt 37 miljarder kronor.

Övriga transaktioner som påverkar betal- ningar är investeringar som gav ett utflöde av likvida medel med 78 miljarder kronor och net- toutlåningen som gav ett utflöde på 98 miljarder kronor. Utdelningar från statliga bolag gav ett inflöde på 20 miljarder kronor.

Justeringar som är hänförliga till statsskulden

Statens nettoupplåning var drygt 58 miljarder kronor lägre än statsbudgetens negativa saldo på 176 miljarder kronor. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och statsbudgetens saldo beror på att det finns transaktioner som påverkar stats- skulden men som inte påverkar statsbudgetens saldo. Å andra sidan finns transaktioner som på- verkar statsbudgetens saldo men som inte påverkar statsskulden, t.ex. anskaffning och försäljning av inomstatliga värdepapper. Därutöver påverkar Riksgäldskontorets innehav av kortfristiga placeringar finansieringsanalysens saldo. En minskning av kortfristiga placeringar påverkar exempelvis statsskulden utan att påverka statsbudgetens saldo. För att komma fram till statsbudgetens saldo måste därför justering göras för förändringar av kortfristiga placeringar.

Förändring av Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar har medfört att statsskulden har minskat med 64 miljarder kronor, vilket innebär att justering måste göras för detta för att komma fram till statsbudgetens saldo. Förändringar av myndigheters innehav av statspapper har påver- kat lånebehovet men inte statsskulden. Inneha- vet har minskat under 2009 eftersom Kärnav-

69

Skr. 2009/10:101

fallsfonden placerat om medel till bostadsobliga- tioner. Skuldskötselåtgärder, eller skuldkorri- geringar, i anslutning till Riksgäldskontorets förvaltning av statsskulden har påverkat stats- skulden utan att påverka lånebehovet. Det avser bl.a. omvärdering av inflationskompensation för realobligationer och bokföringsmässiga skillna- der mellan affärs- och likviddag. Nettopåverkan för dessa olika poster är knappt 6 miljarder kro- nor under året.

4.4Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar

Årsredovisningen för staten grundas på de stat- liga myndigheternas årsredovisningar, vilka upp- rättas enligt förordningen (2000:605) om årsre- dovisning och budgetunderlag.

I detta avsnitt beskrivs i en första del redovis- ningsprinciperna för resultat- och balansräkning, i några fall med koppling även till statsbudgeten. Den första delen innehåller även kommentarer till vissa särskilda poster och förändrade princi- per för resultat- och balansräkning. Därefter görs en kort beskrivning av principerna för re- dovisningen av statsbudgetens utfall. Slutligen belyses några viktiga skillnader och samband mellan de olika redovisningsmetoderna.

Transfereringar

Principen för redovisning av transfereringar är att de redovisas enligt bokföringsmässiga grun- der. Det innebär att de redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av denna princip för transfereringar är inte klarlagd i alla detaljer och Sverige deltar i ett internationellt ut- vecklingsarbete i syfte att klargöra principerna.

Transfereringar periodiseras endast när kost- naden tydligt är hänförlig till ett visst år. Exem- pel på detta är Sveriges avgift till Europeiska uni- onen och vissa EU-finansierade stöd på jord- bruksområdet som uttryckligen avser ett visst år. För 2009 har det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting, som betalades ut under 2009 men som avser 2010, periodiserats. I fall där något annat inte är tydligt bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen.

Skatter

Sedan 2006 redovisas statens inkomster från skatter enligt intäktsmässiga principer i enlighet med riksdagens beslut om nya principer för redovisning av skatter (prop. 2005/06:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6.2.2, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). I samband med detta beslutade regeringen att samma principer ska gälla även för resultaträkningen i årsredovisningen för staten. Principerna innebär

4.4.1Redovisningsprinciper, resultat- och främst att skatteinkomsterna redovisas enligt

balansräkning

Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovis- ning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder.

De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna och finansieringsanalysen är uppställda en- ligt regeringens beslut den 10 december 2009 (dnr Fi 2009/7776) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för Ekonomistyrningsverkets underlag till årsredovisningen för staten 2009. De uppställningsformer som föreskrivs i regeringens beslut, bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för årsredovisningen för staten.

fullt periodiserade principer, dvs. det år de hänför sig till. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän drygt ett år efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat taxeringsutfall och inbetalningar.

En utförlig beskrivning av metoderna gjordes i årsredovisningen för staten för 2006 (skr. 2006/07:101).

Metoder för konsolidering

Gemensam brytdag

Den 11 januari gällde som gemensam brytdag för samtliga myndigheters räkenskaper 2009. Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den

70

avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndigheterna ska stämma överens.

Principer för konsolidering

Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndighe- ternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kost- nader respektive fordringar eller skulder för sta- ten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos Skatteverket.

Omklassificeringar av poster

Vissa typer av transaktioner omklassificeras i års- redovisningen för staten i förhållande till myn- digheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostna- der för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjäns- tepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksam- hetens kostnader i Statens pensionsverks årsre- dovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs.

Motpartsavstämning

För att det ska vara möjligt att eliminera s.k. in- omstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, ford- ringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motpartsavstäm- ningen, som infördes 2000, förbättrades succes- sivt under åren därefter och antalet differenser över angivna beloppsgränser är sedan några år

Skr. 2009/10:101

relativt lågt. Liksom de senaste åren är differen- serna också beloppsmässigt nu så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses på- verka resultat- eller balansräkningen i någon ut- sträckning som har materiell betydelse.

Ändrade redovisningsprinciper

Ändrade redovisningsprinciper i den konsoliderade redovisningen

Statens innehav i Nordea Bank AB har tidigare redovisats som Värdepapper och andelar bland omsättningstillgångar. Under 2009 har staten deltagit i nyemissionen i Nordea med 5,6 miljarder kronor, vilket i Riksgäldskontorets årsredovisning redovisas som anläggningstillgång under Andra långfristiga värdepappersinnehav. För att uppnå en enhetlig redovisning av statens innehav i Nordea i årsredovisning för staten har hela innehavet hänförts till Andra långfristiga värdepappersinnehav.

I övrigt har inga förändringar av redovisnings- principerna gjorts 2009.

Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndig- heter

Försäkringskassan har gjort vissa ändringar av principerna för värdering av fordringar på främst bidragsskyldiga avseende underhållsstöd samt vissa andra fordringar inom socialförsäkringsom- rådet. En justerad betalningsgrad som bedöms utifrån gäldenärens betalningsförmåga används. Krav som är yngre än 60 dagar bedöms som säkra, medan fordringar äldre än 60 dagar värde- ras utifrån omständigheterna, överenskomna av- betalnings- eller kvittningsplaner, avbruten in- drivning och ärenden hos Kronofogdemyndig- heten. Försäkringskassan har inte gjort omräk- ning av jämförelsetalen 2008, eftersom underlag för en omräkning saknas och kostnaden för att ta fram detta bedömts inte stå i proportion till värdet av den. Därför har inte heller någon omräkning kunnat göras i årsredovisningen för staten. Det kan dock konstateras att de totala fordringarna avseende underhållsstöd och återkrav hos Försäkringskassan endast ändrats med 66 miljoner kronor (3 procent) mellan 2008 och 2009.

Metoderna för värdering av lånefordringar hos Centrala studiestödsnämnden (CSN) har änd- rats, vilket har minskat värdet med 2,0 miljarder kronor genom en ändring i beräkningsmodellen.

71

Skr. 2009/10:101

Det osäkra beloppet för lånetypen annuitetslån beräknas numera mindre schablonartat genom en detaljerad simulerad betalningsplan för hela återbetalningstiden på motsvarande sätt som för lånetypen studielån. CSN har inte ändrat jämfö- relsetalen för 2008 och det har inte heller gjorts i årsredovisningen för staten.

Ändringar av jämförelsetal

Inga saldopåverkande ändringar av jämförelsetal för 2008 har gjorts i resultat- och balansräkning- arna. En viktigare ändring avser att statens inne- hav av aktier i Nordea Bank AB klassificerats om från kortfristiga Värdepapper och andelar till Andra långfristiga värdepapper med 4,4 miljarder kronor. I övrigt har endast några få ändringar av rättelsekaraktär med relativt begränsade belopp gjorts.

Undantag från generella principer

För att på ett mer fullständigt sätt belysa tilläm- pade principer i årsredovisningen för staten, be- skrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning som helhet.

Engångseffekter

Engångseffekterna på statsbudgeten (se avsnitt 5.1) påverkar oftast inte resultaträkningen eftersom redovisningen där görs på bokföringsmässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påver- kas av belopp som redovisas som periodav- gränsningsposter och när likviditeten påverkas. I fall där engångseffekterna avser stora engångs- händelser, exempelvis intäkter från försäljning av statliga bolag, kommer även resultaträkningen att påverkas av t.ex. realisationsvinster.

Undantag hos vissa myndigheter

Skatteverket har enligt regeringsbeslut den 10 december 1998 dispens från kravet på att redo- visa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Dispensen har utnyttjats för ej restförda upp- bördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m.

Statens fastighetsverk har för bidragsfastig- heter undantag från regler vilka innebär att ka- pitalutgifter för bidragsfastigheterna inte be- traktas som anläggningstillgång.

Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut av- gifter eller för att ta emot bidrag och donationer, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar resultat- och balansräkningarna annat än indirekt redovisas de inte här.

Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering

Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redo- visas därför på ett förenklat sätt i årsredovis- ningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka resultat- och balansräkningarna i någon väsentlig grad.

Värderingsprinciper

Myndigheter följer normalt generella värde- ringsprinciper för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndighe- ter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker från dessa. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning (jämför Undantag från generella principer ovan).

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta vär- dets princip. Detta innebär att de tas upp till an- skaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försälj- ningsvärde med avdrag för beräknad försälj- ningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaf- fenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffnings- värdet om det föreligger särskilda omständighe- ter och det samtidigt är förenligt med god redo- visningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Ford-

72

ringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs.

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade avskriv- ningar. Avskrivningstiderna är anpassade till re- spektive tillgångs förväntade ekonomiska livs- längd.

Aktier och andelar

Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Me- toden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräk- ningen. Årets andel av företagens resultat redo- visas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt ka- pitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag re- dovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan.

Kommentarer till särskilda poster

Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos Riks- gäldskontoret

De TV-licensmedel som tas ut enligt lag sätts in på ett konto i Riksgäldskontoret varifrån de betalas till de tre public service-företagen Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Utbildningsradion AB. Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i Kiruna AB. Övergångsvis tillförs extrapengar till Radiotjänst genom ett särskilt lån i Riksgäldskontoret, det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det ska vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV- utsändningar. Avsikten är att distributions- kostnaderna efter omläggningen ska vara lägre än kostnaderna skulle vara för analoga utsändningar.

Riksgäldskontoret redovisar i sin årsredovis- ning en fordran för TV-licensmedel uppgående till 839 miljoner kronor och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på 1 488 miljoner kronor, netto en skuld på 649 miljoner kronor, till den s.k. Rundradiorörelsen. Radiotjänst har inte tagit upp tillgången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte

Skr. 2009/10:101

tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som riksdagen beslutar särskilt. Riksgäldskontorets fordran och skuld har inte tagits med i balansräkningen eftersom de är interna i staten samtidigt som Rundradiorörel- sens redovisning inte ingår i någon statlig redo- visningsenhet som redovisas som motpart till Riksgäldskontoret.

Statsskulden

Statsskulden värderas inklusive derivatinstru- ment, som skuldbytesavtal och valutaterminer. Dessutom värderas skuldinstrumenten i den statliga redovisningen till nominellt slutvärde. I balansräkningen redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myn- digheters innehav av statspapper, till skillnad från Riksgäldskontorets redovisning av den okonso- liderade statsskulden (se även avsnitt 3.1.4). Den konsoliderade statsskulden uppgick den 31 december 2009 till 1 149 miljarder kronor, medan den okonsoliderade statsskulden uppgick till 1 189 miljarder kronor.

Transfereringar via skattekonto

I ett antal fall görs transfereringar genom kredi- tering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos Skatteverket. Den skattskyldige får således en skattereduktion. Denna subven- tion redovisas bland transfereringarna i resultat- räkningen, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. Dessa transfereringar redovisas således brutto i resultaträkningen och samtidigt redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av sub- ventionen. Det bakomliggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisningsprin- cipen ”Innehåll före form” (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att transfere- ringen och skatten ska redovisas brutto.

De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomsttitel- grupp 8100, Utgifter som redovisas som kredite- ringar på skattekonto. I statsbudgeten har av- gränsningen gjorts utifrån kopplingen till skat- telagstiftningen, så att nedsätt- ningar/subventioner som saknar koppling till skattelagstiftningen redovisas som transfere- ringar. Nedsättningar med koppling till skatte- lagstiftningen men där det av administrativa skäl

73

Skr. 2009/10:101

är enklare med en nedsättning än en ändrad skattelagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. De redovisas också i anslutning till respektive skatt i den nya budgetstrukturen i stället för som tidigare i en särskild inkomsttitelgrupp eller inkomsthuvud- grupp. Den avgränsning av transfereringar som tillämpas överensstämmer med nationalräken- skaperna. Enligt ESA-95, European System of Accounts, ska endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas.

Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation

Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statsbudgeten. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel 7222, Kompensation för mervärdesskatt, kommuner, vilket minskar inkomsterna i statsbudgeten. I re- sultaträkningen har det dock bedömts vara mest rättvisande att bruttoredovisa momskompensa- tionen som lämnade bidrag och skatteintäkter. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är 44 miljarder kronor högre än nettobe- loppen på inkomsttitlar respektive anslag i stats- budgeten.

Transfereringar i det kommunala utjämningssy- stemet

Den kommunalekonomiska utjämningen netto- redovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssy- stemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 13 miljarder kronor tas in under anslaget i stället för på inkomsttitel. I resultat- räkningen har det bedömts vara mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen. Det innebär att både transfere- ringar och skatteintäkter är 13 miljarder kronor högre än i statsbudgeten.

Momskompensation till statliga myndigheter

Statliga myndigheter har rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för in- gående mervärdesskatt. Myndigheterna rekvire- rar medlen från Skatteverket och i statsbudgeten redovisas kompensationen som debitering (ne- gativ inkomst) på inkomsttitel 7221, Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter. I skattebe- greppet som ansluter till nationalräkenskaperna

ingår denna skatt brutto som en del av den of- fentliga sektorns och statens skatteintäkter. Det är naturligt eftersom mervärdesskatten ingår i myndigheternas konsumtionsutgifter i national- räkenskaperna – där får man således en bruttore- dovisning. I resultaträkningen, liksom i myndig- heternas redovisning, nettoredovisas däremot kostnaderna. Därför redovisas skatteintäkterna efter avdrag för denna kompensation.

Resultatandelar i dotter- och intresseföretag

Resultatandelarna i dotter- och intresseföretag redovisas avseende de fyra kvartalen 2009, med undantag för Nordiska investeringsbanken där delårsbokslut för andra tertialet har använts. Det innebär att årsredovisningen för staten på denna punkt avviker från Kammarkollegiets årsredo- visning, som av tidsskäl inte har beaktat fjärde kvartalets resultat hos vissa bolag.

Överföringar till och från pensionssystemet

Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i årsredo- visningen för staten behandlas de överföringar som görs mellan dessa organisationer och staten i övrigt som externa transaktioner.

Under året inbetalas socialavgifter och all- männa pensionsavgifter från arbetsgivare, egen- företagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatteintäkter. Där- efter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP- fonderna och PPM. Löpande rekvirerar Försäk- ringskassan, som betalar ut pensionerna, dess- utom medel från AP-fonderna för de månatliga utbetalningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP-fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs.

För 2009 har de socialavgifter m.m. som in- betalats och överförts till AP-fonderna för första gången på många år understigit de pensionsme- del som rekvirerats från AP-fonderna för utbe- talning av pension. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredo- visningen för staten och endast nettoöverfö- ringen från AP-fonderna kvarstår därför och blir för 2009 därmed en transferering från ålderspen- sionssystemet (Intäkt av bidrag). Föregående år redovisades en transferering till ålderspensions- systemet med motsvarande nettobelopp.

För premiepensionssystemet har inbetalda av- gifter överstigit utbetalda pensioner med bety- dande belopp även 2009 och detta redovisas som

74

75

Skr. 2009/10:101

en transferering till hushållssektorn, eftersom

Stabilitetsfonden

PPM hänförs till hushållssektorn.

Under hösten 2008 beslutade riksdagen om in-

Särskilt om premiepensionssystemet

rättande av Stabilitetsfonden (prop. 2008/09:61,

bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). Från

Sedan

2007 redovisar

nationalräkenskaperna

fonden ska finansieras det stödsystem som in-

premiepensionssystemet i hushållssektorn i stäl-

förts i lagen (2008:814) om statligt stöd till kre-

let för som tidigare socialförsäkringssektorn, i

ditinstitut (stödlagen). Inledningsvis tillfördes

enlighet med principer för denna typ av system

fonden 15 miljarder kronor från anslag på stats-

som fastställts inom Europeiska unionen. I års-

budgeten 2008. I stödlagen finns föreskrifter om

redovisningen för staten har viss anpassning

att de kreditinstitut och andra företag som om-

gjorts till detta.

fattas av stödlagen ska betala en stabilitetsavgift

I redovisningen av statsbudgetens utfall dras

(7 kap. 2 §). Denna avgift ska tillföras fonden.

den del av arbetsgivaravgifter och egenavgifter

Bestämmelserna om stabilitetsavgiften trädde i

som förs till premiepensionssystemet av från in-

kraft den 30 december 2009 (prop. 2009/10:30,

täkterna, så att skatterna redovisas exklusive de

bet. 2009/10:FiU7, rskr. 2009/10:86).

avgifter

som

avser premiepensionssystemet.

Då fondens medel i betydande grad kan be-

Bland utgifterna för ålderspensionssystemet som

dömas komma att användas inte för kostnader

redovisas utanför men i anslutning till budgeten

utan för olika slag av finansiella tillgångar redovi-

och under utgiftstaket, redovisas utbetalda pen-

sades överföringen från anslag inte som en kost-

sioner exklusive premiepensioner.

nad i statens resultaträkning 2008. I stället fördes

I resultaträkning, balansräkning och finansie-

medlen direkt från nettoförmögenheten i balans-

ringsanalys redovisas däremot ålderspensionerna

räkningen till balansposten Fonder. För 2010 är

i sin helhet, liksom i berörd myndighets redovis-

avsikten att de avgifter som tas in ska redovisas

ning, som en del av statens transfereringar och

som intäkter i resultaträkningen och som avsätt-

avgifterna redovisas som en del av intäkterna av

ningar till fonder. De kostnader som uppkom-

skatter. Det har bedömts ha ett värde att ha kvar

mer avses i första hand avräknas mot de avgifter

denna redovisning av totala pensionsutbetal-

som kommit in, och då med upplösning av fond

ningar från staten och motsvarande avgifter både

som motsvarande tillförsel av medel. Om där-

på kostnads- och intäktssidan. Det har även ett

emot

fondens

kapital

går under 15 miljarder

värde att se överföringen till premiepensionssy-

kronor är avsikten att resultaträkningens saldo

stemet brutto, samtidigt som det kan finnas defi-

ska påverkas. Metoderna kompliceras om fonden

nitionsmässiga problem med att bestämma vil-

slås

ihop

med

insättningsgarantifonden.

ken del av avgifterna och medel tillförda från an-

Regeringen kommer att bevaka utvecklingen, så

slag som egentligen ska ses som transferering till

att redovisningen långsiktigt ger en rättvisande

premiepensionssystemet.

Flödena av avgifter

bild av händelserna på detta område. Under 2009

och rekvisition av pensionsmedel delas upp på

har fonden ökat med bankgarantiavgifter och

transfereringar

till/från

ålderspensionssystemet

finansiella intäkter och det är således ingen

som nu omfattar endast AP-fonderna å ena si-

oklarhet i denna fråga.

dan, och hushållssektorn å den andra. I not 1

Periodiseringar av bidrag till kommuner

Skatteintäkter har sambandet med motsvarande

belopp i statsbudgeten tydliggjorts.

I slutet av 2009 har 13 miljarder kronor betalats

Systembolagets inlevererade överskott

ut som tillfälligt konjunkturstöd till kommuner

och landsting. Medlen är avsedda att användas

Systembolagets

inlevererade överskott

ingår

under 2010 och i regeringens propositioner har

bland skatteintäkterna i den konsoliderade redo-

angivits att det förutsätts att mottagarna periodi-

visningen enligt den definition av skatter som

serar dem. De är också hänförda till 2010 i natio-

tillämpas. Hos den myndighet som redovisar

nalräkenskaperna. De har därför även periodise-

aktierna (Kammarkollegiet) ingår beloppet i

rats i resultat- och balansräkningarna.

Resultatandelar i dotter- och intresseföretag.

Omklassificering i årsredovisningen för

staten

görs genom att posten Resultatandelar minskas och posten Skatteintäkter ökas med faktiskt erhållen utdelning under året (201 miljoner kronor 2009).

Skr. 2009/10:101

Sveriges förväntade överskott av utsläppsenheter

Parter med kvantitativt åtagande i klimatkon- ventionens Kyotoprotokoll tilldelas en mängd utsläppsenheter (Assigned Amount Units, AAU) motsvarande den mängd parten får släppa ut i ton koldioxidekvivalenter under åtagandepe- rioden 2008–2012. Den tilldelade mängden ju- steras under åtagandeperioden för förvärv och överlåtelse av utsläppsenheter i enlighet med Kyotoprotokollets artikel 6 (Joint Implementa- tion), artikel 12 (Clean Development Mecha- nism) eller artikel 17 (International Emissions Trading).

Sverige har tilldelats 375 864 317 AAU för pe- rioden 2008–2012. För att Sverige ska uppnå sitt åtagande under Kyotoprotokollet ska utsläppen av växthusgaser under perioden 2008–2012 inte överstiga den tilldelade mängden, justerat för förvärv eller överlåtelse av utsläppsenheter.

De senaste prognoserna tyder på att Sverige kommer få ett överskott på AAU, dvs. att ut- släppen av växthusgaser kommer att vara lägre än det förutsedda innehavet av AAU för perioden 2008–2012. Överskottet uppskattas till ca 70 miljoner ton koldioxidekvivalenter. Det fak- tiska nettot kan fastställas sedan avräkning skett 2014.

Under 2008 och 2009 har det skett en viss handel med AAU. Handeln har dock varit begränsad och transaktionerna är inte offentliga. Marknaden kan därmed inte anses vara likvid, vilket innebär att en värdering av ett förväntat överskott av AAU är högst osäker. Genomsnittspriset för de affärer som gjordes under 2008 och 2009 uppskattas av Energimyndigheten till ca 10 euro per AAU.

Någon värdering av överskottet har således inte kunnat göras och därmed har inte någon tillgång redovisats i balansräkningen.

4.4.2Redovisningsprinciper, statsbudgetens utfall

Statsbudgeten redovisas enligt de principer som följer av lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) och riksdagens beslut om stats- budgeten.

Avgränsningen är den som följer av riksda- gens budgetbeslut. Enligt budgetlagen ska re- geringens förslag till statsbudget omfatta alla in- komster och utgifter samt andra betalningar som

påverkar statens lånebehov. Undantag görs för vissa verksamheter där inkomster endast ska bi- dra till att täcka verksamhetens kostnader och verksamheter där kostnaderna helt ska täckas med verksamhetens intäkter. I praktiken innebär detta i allt väsentligt samma avgränsning som den som gäller för resultat- och balansräkning- arna. Om en myndighet eller en del av en myn- dighets verksamhet varken har anslag på budge- ten, redovisar inkomster mot inkomsttitel eller gör betalningar via de statliga betalningssystem som har koppling till statens centralkonto i Riksbanken, kommer dock myndigheten inte att påverka statsbudgetens utfall.

Statsbudgetens utgifter redovisas mot anslag och statsbudgetens inkomster redovisas mot in- komsttitlar. Enligt budgetlagen ska avräkning mot anslag för transfereringar göras det år då betalning sker medan avräkning mot inkomst- titlar för skatt ska göras det år då betalning er- hålls. Övriga utgifter och inkomster avräknas det år till vilket utgiften respektive inkomsten hän- för sig. Riksdagen beslutade hösten 2008 om ändrad grund för avräkning av myndigheternas förvaltningskostnader mot anslag (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Förändringen innebär att för de flesta myndigheter kommer poster som föränd- ring av semesterlöneskuld, upplupna kostnader i övrigt, förändring av avsättningar samt andra pe- riodiseringar att avräknas mot anslag redan när kostnaden identifieras, i stället för att som tidi- gare avräknas när faktura kom in till myndighe- ten eller i vissa fall när betalning gjordes. För- ändringen berör anslagsfinansierad verksamhet, men Vägverket och Banverket som redan tidi- gare tillämpade kostnadsmässig anslagsavräk- ning, liksom universitet och högskolor som har en egen modell för anslagsavräkning, påverkas i princip inte. I redovisningen av Statsbudgetens utfall analyseras hur förändringen påverkat utfallet 2009.

Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildningsområ- det en anslagsavräkningsmodell som innebär att löpande under året avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning medan vid årets slut görs en slutlig anslagsavräkningen är beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst maxbelopp, medan. Sveriges lantbruksuniversitet är undantaget från denna modell och i stället är den löpande avräkningen densamma som den slutliga.

76

Skr. 2009/10:101

En viktig punkt i redovisningen mot stats- budgeten är preciseringen av skattebegreppet som även ges uttryck i statsbudgetens indelning och som även utgår från nationalräkenskapernas klassificering av olika typer av transaktioner, där socialavgifter och allmän pensionsavgift ingår bland skatterna.

Till skillnad mot vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisningsme- toder och principer för ett antal specifika poster förklaras, finns för statsbudgetens anslag och in- komsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar har redovisats för riksdagen i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information här. Även för- ändringar av struktur och innehåll för anslag och inkomsttitlar har redovisats i budgetpropositio- nen och beskrivs därför inte.

Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehål- ler statsbudgeten en post för Riksgäldskontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigerings- post. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov med omvänt tecken, dvs. ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lå- nebehov.

är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra.

Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter under året. Balansräk- ningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder, per den 31 december. Ibland påverkas endast balansräkningen av vissa händelser i statsbudgeten medan resultaträk- ningen är oförändrad.

En stor principiell skillnad är att i resultaträk- ningen elimineras alla poster som avser transak- tioner mellan myndigheter. Det gäller köp och försäljning av tjänster eller varor mellan myndig- heter liksom bidrag mellan myndigheter. Viktiga elimineringsposter är arbetsgivaravgifter och skatter som statliga myndigheter betalat och premier för det statliga tjänstepensionssystemet som statliga myndigheter betalat till Statens pen- sionsverk. I statsbudgeten bruttoredovisas dessa transaktioner i de flesta fall som utgifter på an- slag och inkomster på inkomsttitel.

En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen samtidigt som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas

4.4.3Skillnader mellan resultaträkningen som kostnader. I statsbudgeten däremot netto-

och statsbudgeten

Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig som nämnts åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper.

Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men till helt övervägande del ligger utanför statsbud- geten. Ett annat exempel är att avgifter och bi- drag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov. Detsamma gäller affärsverkens verksamheter.

När det gäller redovisningsprinciper innefattar statsbudgeten redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) och för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter eller utgif- ter och inkomster. I resultaträkningen görs re- dovisningen i sin helhet enligt bokföringsmäs- siga grunder, dvs. av intäkter och kostnader.

Statsbudgeten har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och in- komsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen

redovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklu- sive premiepensionssystemet, medan utbetal- ningarna av pensioner inte framgår av statsbud- geten, utan redovisas i anslutning till budgeten som ålderspensionssystemet utanför statsbud- geten.

I nedanstående tabell sammanfattas några skillnader mellan resultaträkningen och stats- budgeten.

77

Skr. 2009/10:101

Tabell 4.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Resultaträkningen

Statsbudgeten

Skatt

Intäkt

Intäkt och be-

talning

Offentligrättsliga av-

Intäkt

Inkomst

gifter på inkomsttitel

Avgift av tillfällig natur

Intäkt

Kostnadsreduk-

eller mindre omfatt-

tion på anslag

ning

Övriga avgifter

Intäkt

Ingen påverkan

på anslag eller

inkomsttitlar

Erhållna bidrag som

Intäkt

Ingen påverkan

används i verksamhe-

på anslag eller

ten

inkomsttitlar

Transfereringar (läm-

Kostnad

Utbetalning

nade bidrag m.m.)

Avsättningar för fram-

Kostnad (intäkt)

Kostnad

tida åtaganden

Löner, varor och

Kostnad

Kostnad

tjänster

Andel av företags-

Intäkt/kostnad en-

Inkomst vid

vinst/förlust

ligt kapitalandels-

utdelning

metoden

Orealiserad valuta-

Intäkt/kostnad

Ingen påverkan

vinst/förlust och upp-

på anslag eller

lupen ränta

inkomsttitlar

Skatter redovisas som intäkter i resultaträk- ningen, medan i statsbudgeten redovisas intäkter som är hänförliga till det aktuella året med korri- geringsposter för betalda skatter så att slutsum- man blir kassamässig. Även intäktsdefinitionen skiljer sig åt. Intäkter eller reduktioner som inte tagits upp tidigare år påverkar skatteintäkterna i resultaträkningen, medan de i statsbudgeten för det aktuella året hänförs till korrigeringsposterna för uppbörds- och betalningsförskjutningar.

För olika typer av avgifter och bidrag redovi- sas intäkter i resultaträkningen, medan i fråga om avgifter som förs till inkomsttitel redovisas inkomster. Med inkomster avses här vanligen de inkomster där faktura utfärdats under året eller i omedelbar anslutning till året före den s.k. bryt- dagen. Avgifter som disponeras av en myndighet påverkar statsbudgeten endast som betalningar, medan de normalt inte berör anslag eller in- komsttitlar. Bidrag redovisas i några fall kassa- mässigt på statsbudgeten, främst bidrag från EU, medan de i de flesta fall inte redovisas mot inkomsttitel eller anslag utan endast påverkar statsbudgeten som betalningar. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet påverkar dock vanligen saldot på myndigheter-

nas räntekonton i Riksgäldskontoret och där- med Riksgäldskontorets nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens låne- behov.

Transfereringar i form av lämnade bidrag och andra omfördelningstransaktioner redovisas som kostnader i resultaträkningen, medan de redovi- sas vid utbetalningen i statsbudgeten. Till största delen sammanfaller dock dessa begrepp, bero- ende på hur kostnaderna för transfereringar fångas i olika fall. Transfereringar periodiseras i resultaträkningen endast i de fall de är tydligt hänförliga till ett visst år, såsom exempelvis jordbruksstöd eller EU-avgiften för ett visst år.

Löner, lokalhyror och köp av varor och tjänster i övrigt redovisas som kostnader i re- sultaträkningen och i de allra flesta fall även som kostnader i statsbudgeten. Däremot redovisas utgifterna för stora investeringar i infrastruktur och för försvarets räkning på statsbudgeten i samband med att anskaffningen görs.

Skillnader gäller även för ett antal andra trans- aktioner av särskild art. Orealiserade vinster, upplupna ränteintäkter, avsättningar för framtida åtaganden eller andel av vinst/förlust i bolag som staten äger, redovisas som intäkter eller kostna- der i resultaträkningen, medan de inte påverkar statsbudgeten förrän i samband med eventuell betalning.

78

4.5Noter

4.5.1Noter till resultaträkningen

Not 1

Skatteintäkter

Miljoner kronor

2009

2008

Direkta skatter på arbete

Inkomstskatter

550 774

551 376

Skattereduktioner m.m.

-159 160

-139 190

Övriga direkta skatter på arbete

86 470

85 265

Summa Direkta skatter på arbete

478 084

497 451

Indirekta skatter på arbete

Arbetsgivaravgifter

392 223

404 069

Övriga indirekta skatter på arbete

22 687

32 409

Avgifter till premiepensionssystemet

-25 350

-25 111

Summa Indirekta skatter på arbete

389 560

411 367

Skatt på kapital

Skatt på kapital, hushåll

23 077

26 301

Skatt på företagsvinster

75 429

83 042

Fastighetsskatt

25 967

23 954

Övriga skatter på kapital

24 372

30 193

Summa Skatt på kapital

148 845

163 490

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt

302 618

300 270

varav kommunmoms

44 008

43 671

Skatt på alkohol och tobak

22 761

21 311

Skatt på energi och miljö

70 312

69 671

Skatt på vägtrafik

16 376

16 027

Inlevererat överskott från AB Svenska

Spel

4 203

3 587

Skatt på import

5 151

5 874

Övriga skatter på konsumtion och in-

satsvaror

2 225

1 976

Summa Skatt på konsumtion och insats-

varor

423 646

418 716

Restförda och övriga skatter

Restförda skatter m.m.

-5 973

-4 785

Intäkter som förs till fonder

2 412

1 901

Summa Restförda och övriga skatter

-3 561

-2 884

Summa Totala skatteintäkter före ju-

stering

1 436 574

1 488 140

Justering till belopp enligt ÅRS 2008

-1 976

Skr. 2009/10:101

Totala skatteintäkter

1 436 574

1 486 164

Avgår: Kommunala inkomstskatter

-524 047

-515 483

Avgår: Avgifter till ålderspensionssy-

stemet

-178 290

-178 108

Avgår: EU-skatter

-6 502

-7 237

Justering till belopp enligt ÅRS 2008

937

Statens skatteintäkter enligt statsbud-

getavgränsning

727 735

786 273

Tillkommer, avgränsningsskillnader

m.m.

Skatter hänförliga till tidigare år

varav 2008

1 262

7 449

varav 2007

-267

161

Avgifter till ålderspensionssystemet

178 290

178 108

Avgifter till premiepensionssystemet

25 350

25 111

EU-skatter

6 502

7 237

Kommunala utjämningsavgifter LSS

2 793

2 228

Inkomstutjämningsavgift, kostnadsut-

jämningsavgift

13 236

12 306

Elimineringar

Eliminering av statliga myndigheters

avräknade moms

-24 235

-23 227

Eliminering av statens arbetsgivarav-

gifter

-23 874

-24 564

Eliminering av särskild löneskatt på

pensionskostnader

-3 236

-3 144

Eliminering av myndigheters skatter och

kostnadsred.

-102

-140

Summa Total före justering

903 454

967 798

Justering till belopp enligt ÅRS 2008

-222

Total summa

903 454

967 576

Skatteintäkterna minskade med 64 miljarder kronor (6,6 procent) jämfört med 2008. Ef- tersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för taxeringen inte känt för- rän i december året efter det aktuella årets ut- gång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om man vid tidpunkten för årsredovisningen kan göra en någorlunda säker bedömning av intäk- terna från skatt på arbete och skatt på konsum- tion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredo- visningen och de slutliga utfallen på i storleks- ordningen 0,5 till 1 procent av de totala skatte- intäkterna. För 2008 har den dock totalt sett vi- sat sig lägre än så.

Direkta och indirekta skatter på arbete mins- kade med 41 miljarder kronor jämfört med 2008.

79

Skr. 2009/10:101

Minskade inkomstskatter förklaras av att lönesumman utvecklades svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Regeländringar, som det tredje steget av jobbskatteavdraget, bidrog också till att skatt på arbete minskade 2009. Arbetsgivaravgifterna minskade med 12 miljarder kronor. Minskningen förklaras av en svag utvecklig av lönesumman och att avgiftssatsen sänktes med en procentenhet till 31,42 procent samt att halveringen av arbetsgivaravgifter för ungdomar utvidgades till att gälla ungdomar 18–26 år, från att tidigare ha gällt enbart 19–24-åringar. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen i procent av lönesumman. Preliminärt ökade lönesumman med endast 0,36 procent till följd av att antalet arbetade timmar minskat kraftigt. Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inom- statliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen.

Jämfört med 2008 minskade skatt på kapital med 15 miljarder kronor (9,0 procent). Skatt på kapital från hushåll minskade med 3,2 miljarder kronor (12,3 procent) framför allt till följd av minskade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster minskade med 7,6 miljarder kronor på grund av företagens lägre vinster.

Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med 4,9 miljarder kronor (1,2 procent). Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med 2,3 miljarder kronor. Den låga ökningen förkla- ras av det kraftiga fallet i näringslivets invester- ingar och den svaga ökningen av hushållens kon- sumtion. Mervärdesskatt redovisas av Skattever- ket och Tullverket. I beloppet mervärdesskatt, 303 miljarder kronor, ingår återbetald mervär- desskatt till statliga myndigheter med 24,2 miljarder kronor. Beloppet utgör en inom- statlig transaktion, vilket elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Skatt på al- kohol och tobak ökade med 1,4 miljarder kronor bland annat till följd av att införseln av alkohol från utlandet minskat och att den svaga kronan ökat gränshandeln.

Övriga intäkter av punktskatter har förändrats i begränsad omfattning, vilket beror på en låg ut- vecklingstakt för intäkter av energi och koldi- oxidskatt. Den del av skatteintäkterna som avser kommunala inkomstskatter och går till kommu- nerna ökade med 8,6 miljarder kronor.

Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom Skatteverket och redovi- sas både i statens resultaträkning och i statsbud-

geten. De skatter och avgifter som avser kom- munsektorn och ålderspensionssystemet utbe- talas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avvi- ker på några punkter från den som görs på stats- budgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa pos- ter för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av den statliga ål- derspensionsavgiften som går till premiepen- sionssystemet läggs i resultaträkningen till skat- teintäkterna trots att systemet numera ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenska- perna (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skill- nad jämfört med statsbudgeten är att arbetsgi- varavgifter avseende statligt anställda elimineras i resultaträkningen.

I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på statsbudgetens utgiftssida. In- komstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 13 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statsbudgeten. I re- sultaträkningens skatteintäkter ingår också mer- värdesskatt med 44 miljarder kronor för kom- muner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida (nettoredovisningen går mot en inkomsttitel som inte ingår i statens skatteintäkter/skatteinkomster). I resultaträk- ningen har den kommunalekonomiska utjäm- ningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfere- ringar till kommuner är 57 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2009.

I kolumnen för jämförelsetalen från 2008 re- dovisas för varje skatteslag de utfall för 2008 som beräknats under våren 2010 efter 2008 års taxe- ring och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i redovisningen av statsbudgetens ut- fall. Dessa avviker något för varje enskilt skat- teslag från de belopp som beräknades när resul- taträkningen för 2008 togs fram eftersom de ba- seras på ett senare taxeringsutfall. Tre justerings- belopp har i ovanstående tabell lagts till så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2008.

80

Nettoskillnaden är liten jämfört med den be- räkning av 2008 års skatt som gjordes våren 2009, endast 1,3 miljarder kronor, men för re- spektive skatt finns större skillnader. Skatt på kapital för hushåll blev 5,1 miljarder kronor högre och fastighetsskatt 1,4 miljarder kronor högre medan skatt på företagsvinster blev 7,8 miljarder kronor lägre. Indirekta skatter på arbete blev 2,6 miljarder kronor högre än beräkningen våren 2009.

Not 2

Intäkter av avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2009

2008

Offentligrättslig verksamhet

Transportstyrelsen

1 821

-

Kronofogdemyndigheten

1 304

1 412

Lantmäteriet

849

784

Banverket

503

514

Rikspolisstyrelsen

481

495

Centrala studiestödsnämnden

404

401

Bolagsverket

389

394

Läkemedelsverket

329

342

Vägverket

318

911

Elsäkerhetsverket

311

311

Strålsäkerhetsmyndigheten

282

134

Finansinspektionen

266

249

Luftfartsstyrelsen

-

1 012

Affärsverk

Luftfartsverket

3 145

3 280

Sjöfartsverket

1 320

1 440

Svenska kraftnät

6

10

Övriga

1 733

1 873

Summa offentligrättslig verksamhet

13 461

13 562

Uppdragsverksamhet

Banverket

4 377

3 796

Försvarets materielverk

3 272

3 950

Exportkreditnämnden

3 106

371

Riksgäldskontoret

1 481

18

Statens institutionsstyrelse

1 198

1 229

Försäkringskassan

619

296

Karolinska institutet

570

454

Lantmäteriet

545

545

Statens fastighetsverk

536

463

Skr. 2009/10:101

Lunds universitet

433

429

Skatteverket

426

398

Statens jordbruksverk

405

395

Vägverket

222

2 971

Affärsverk

Svenska kraftnät

6 402

7 182

Luftfartsverket

2 187

2 284

Statens järnvägar

125

141

Sjöfartsverket

62

105

Övriga

5 053

4 912

Summa uppdragsverksamhet

31 019

29 939

Andra ersättningar

Inspektionen för arbetslöshetsförsäk-

ringen

7 466

8 353

Rikspolisstyrelsen

889

882

Exportkreditnämnden

298

415

Konkurrensverket

279

21

Vägverket

244

448

Centrala studiestödsnämnden

226

193

Karolinska institutet

172

43

Post- och telestyrelsen

6

2 100

Övriga

1 656

2 287

Summa andra ersättningar

11 236

14 742

Total summa

55 716

58 243

Intäkter av avgifter och andra ersättningar har minskat med 2,5 miljarder kronor (4,3 procent). Det beror i huvudsak på att andra ersättningar avseende likvid från auktion av frekvenser för nästa generations mobila nät som redovisas av Post- och telestyrelsen knappast förekommit under 2009 samt bolagiseringen av Vägverkets affärsenheter. Även Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringens redovisade uppbördsintäkter har minskat på grund av att den förhöjda finansi- eringsavgiften ersatts av en arbetslöshetsavgift, som innehåller en begränsningsregel avseende arbetslöshetsersättning.

Intäkter av avgifter utgör ersättning som be- talas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte betraktas som avgifter.

I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, upp-

81

Skr. 2009/10:101

dragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning.

Offentligrättsliga avgifter

De offentligrättsliga avgifterna är så kallade tvingande avgifter där riksdagen beslutar att verksamhet ska bedrivas och att den ska vara av- giftsbelagd. En avgift betraktas som offentlig- rättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden.

Under 2009 uppgick dessa intäkter till 13,5 miljarder kronor, vilket är en minskning med 0,1 miljarder kronor jämfört med föregå- ende år. Totalt redovisar omkring 130 myndig- heter offentligrättsliga avgifter, vilka tas ut i en mängd verksamheter.

Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter inom regelgivnings-, tillstånds- och tillsynsverksamheten inom sjöfarts- och luftfartsområdet. Avgifter tas också ut för re- gisterhållningsverksamhet inom vägtrafikområ- det, flygtrafiktjänstverksamhet och gemensam avgift för säkerhetskontroll inom luftfarts- området. Även undervägsavgifter tas ut i enlig- het med den internationella Eurocontrolkon- ventionen. Därtill kommer uppbörd av träng- selskatt och felparkeringsavgifter m.m. inom vägtrafikområdet. I och med att Luftfartstyrel- sen upphörde 2008 togs uppbörden av en mängd avgifter avseende offentligrättsliga avgifter över av Transportstyrelsen. Även de registerhåll- ningsavgifter, körkortsavgifter och avgifter för registreringsskyltar, som tidigare redovisades av Vägverket, redovisas fr.o.m. 2009 av Transport- styrelsen.

Kronofogdemyndighetens offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m.

Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga av- gifter inom fastighetsbildningsområdet och ex- peditionsavgifter som ska finansiera inskriv- ningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet.

Banverkets offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar.

Rikspolisstyrelsen tar ut offentligrättsliga av- gifter för stämningsmannadelgivning, passhan- tering, nationella ID-kort och ansökan om prövning av olika ärenden.

Centrala studiestödsnämnden tar t.ex. ut av- gift för att bevilja studiestöd och för att admini- strera återbetalningen av studielånen.

Bolagsverket tar ut avgifter för bl.a. bolagsre- gistreringar.

Läkemedelsverket tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska pro- dukter och vissa andra produkter som med hän- syn till egenskaper eller användning står läkeme- del nära.

Vägverkets offentligrättsliga avgifter omfattar, efter överföring av uppgifter till Transportstyrel- sen, huvudsakligen förarprovsavgifter och an- sökningsavgifter.

Elsäkerhetsverkets offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskapsavgif- ter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter s.k. provningsavgifter.

Strålsäkerhetsmyndighetens offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verk- samhet, dels avgifter från de som i sin yrkesverk- samhet använder utrustning med icke-jonise- rande strålning bl.a. för lasrar och röntgenut- rustning.

Finansinspektionens (FI) offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och an- mälningar, exempelvis auktorisationer, ägar- prövningar, bolagsordningsändringar, lednings- prövningar, prospektgranskning och gränsöver- skridande verksamhet. Finansinspektionen tar även ut årliga avgifter från alla som står under FI:s tillsyn eller är registrerade hos FI.

Luftfartsverkets infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, undervägsavgifter och passageraravgifter, redovisas som offent- ligrättsliga avgifter.

Sjöfartsverkets intäkter omfattar främst far- leds- och lotsavgifter.

Svenska kraftnät redovisar avgift för elcertifi- kat som offentligrättslig avgift.

Uppdragsverksamhet

Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga, i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också den verksamhet som avses i det ge- nerella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Enligt paragrafen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för till exem-

82

pel publikationer, uthyrning av lokaler, utbild- ning eller konsultuppdrag. Under 2009 ökade intäkterna av uppdragsverksamhet med 1,1 miljarder kronor och det är ca 200 myndig- heter som redovisar sådan avgiftsbelagd verk- samhet.

Banverkets uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Konsultverk- samheten inom bland annat projektering, bygg- styrning av järnvägsanläggningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgiv- ning m.m. bedrivs från och med 2009 i bolags- form. Banverkets uppdragsintäkter ökade med ca 0,6 miljarder kronor. Det beror i huvudsak på ökad försäljning från resultatenheter och ökad försäljning av el.

Försvarets materielverks (FMV:s) uppdrags- verksamhet omfattar försäljning av materiel, ut- bildning, sålda tjänster samt försäljning av prov- verksamhet. FMV:s externa uppdragsintäkter har minskat med 0,7 miljarder kronor, beroende bl.a. på att Försvarsmaktens andel av order- stocken har ökat medan övriga kunders andel har minskat under det senaste året. Bland större uppdrag till andra kunder dominerar export av Jas Gripen till Ungern och Tjeckien.

Exportkreditnämnden har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt när- ingsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. Ga- rantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Ex- portkreditnämndens ökade uppdragsintäkter med 2,7 miljarder kronor beror i huvudsak på kraftigt ökade premieintäker på grund av att ef- terfrågan på bl.a. rörelsekreditgarantier ökat kraftigt.

Riksgäldskontorets uppdragsverksamhet avser bankgarantiavgifter i enlighet med de åtgärder som inleddes hösten 2008.

Statens institutionsstyrelse ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem, enligt la- gen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, och särskilda ungdomshem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner.

Försäkringskassans avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP-

Skr. 2009/10:101

fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension.

Karolinska institutet bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning.

Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation.

Statens fastighetsverk tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten.

Lunds universitet redovisar intäkter avseende uppdragsverksamhet i samband med uppdrags- utbildning och forskning, tidskrifter och publi- kationer samt rådgivning och annan liknande service.

Skatteverkets uppdragsverksamhet avser er- sättning från AP-fonderna och PPM för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m.

Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet avser huvudsakligen distriktsveterinärorganisa- tionen.

Vägverkets uppdragsverksamhet består i hu- vudsak av försäljning av administrativa tjänster och IT-tjänster till Svevia AB, Svevia Fastighet och Maskin AB samt Vectura Consulting AB. Minskningen av Vägverkets uppdragsverksamhet med 2,7 miljarder kronor beror i huvudsak på ombildningen 2009 av affärsenheterna Vägverket Produktion och Vägverket Konsult till de stat- liga bolagen Svevia AB och Vectura Consulting AB.

Svenska kraftnät säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Svenska Kraftnät har dessutom ansvaret för att balansera den natio- nella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag (balansan- svariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (förbruk- ning) så att dessa balanserar varandra. Svenska Kraftnät gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respek- tive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultat- räkning. Balanskraft redovisas under verksam- hetsgrenen Systemintäkter – el hos Svenska kraftnät. De lägre rörelseintäkterna beror på kraftigt minskade flaskhalsintäkter, vilka var 0,5 miljarder kronor lägre än föregående år. Flaskhalsintäkter uppstår när den nordiska marknaden har delats upp i skilda prisområden på grund av kapacitetsbrist. Även intäkterna från

83

Skr. 2009/10:101

systemansvaret för el minskade, främst beroende på lägre elpriser under 2009. Systemansvaret syftar till att upprätthålla balans mellan förbruk- ning och produktion av el.

Intäkter i Luftfartsverkets uppdragsverksam- het består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av loka- ler. Intäkterna inom detta område har minskat under året, vilket till största delen förklaras av en kraftig passagerarminskning som medför mins- kad efterfrågan på de kommersiella tjänster och produkter som erbjuds på flygplatserna.

Affärsverket Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg.

Sjöfartsverkets intäkter från uppdragsverk- samhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde.

Andra ersättningar

Andra ersättningar är oftast intäkter utan mot- prestation. Dessa intäkter har under året minskat med 3,5 miljarder kronor.

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar minskade med 0,9 miljarder kronor jämfört med 2008. Huvudorsaken är att under 2008 har den förhöjda finansieringsavgif- ten ersatts av en arbetslöshetsavgift som motsva- rar 33 procent av den under månaden utbetalade inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen vid respektive arbetslöshetskassa. Vid beräkningen av arbetslöshetsavgiften finns en inbyggd be- gränsningsregel som innebär att ingen kassa ska behöva betala mer än 300 kronor per arbetande medlem i arbetslöshetsersättning.

Rikspolisstyrelsens andra ersättningar avser i huvudsak böter.

Exportkreditnämndens andra ersättningar av- ser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor.

Den största ökningen av intäkter från andra ersättningar redovisar Konkurrensverket där in- täkterna ökade med 0,3 miljarder kronor. Dessa avser konkurrensskadeavgifter.

Vägverkets andra ersättningar avser fordran gentemot försäkringsbolag avseende skadeer- sättningar på väganläggningar.

Centrala studiestödsnämnden (CSN) redovi- sar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan, skapas ett återkrav.

Karolinska institutets andra ersättningar avser intäkter för fakturerade pensionskostnader. Ök- ningen hänför sig i huvudsak till retroaktiva pen- sionsbetalningar för perioden 2005–2008.

Den största minskningen av intäkter från andra ersättningar avser intäkterna avseende lik- vid från auktion av frekvenser för nästa genera- tions mobila nät som endast förekommit med små belopp under 2009. Under 2008 redovisade Post- och telestyrelsen sådana intäkter med 2,1 miljarder kronor.

Not 3

Intäkter av bidrag

Miljoner kronor

2009

2008

AP-fondsmedel

13 466

-

EU-bidrag

Statens jordbruksverk

- gårdsstöd och djurbidrag

7 256

7 163

- miljöstöd m.m.

1 721

1 978

- övriga stöd

452

766

Summa Statens jordbruksverk

9 429

9 907

Tillväxtverket

- bidrag från EU:s regionalfond perioden

2007–2013

1 340

-

Banverket

- bidrag till transeuropeiska nätverk

332

215

Rådet för Europeiska Socialfonden i Sve-

rige

- bidrag från EU:s socialfond period

2007–2013

256

195

- övriga bidrag från EU Europeiska fon-

den för integration av tredjelandsmed-

borgare

14

-

Övriga EU-bidrag

1 442

2 494

Summa EU-bidrag

12 813

12 811

Erhållna bidrag vid universitet och hög-

skolor (exklusive EU-bidrag)

5 084

4 519

Försäkringskassan

- assistansersättning

4 186

3 856

- underhållsstöd

1 599

1 699

Erhållna bidrag vid övriga myndigheter

2 217

2 724

Total summa

39 365

25 609

84

Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relate- rade till utförda prestationer. Bidragsintäkterna har totalt sett ökat med 13,7 miljarder kronor.

Ökningen av bidragsintäkterna beror uteslu- tande på att AP-fondsmedel, för första gången på många år, redovisas med nästan 13,5 miljarder kronor. Posten AP-fondsmedel är en nettopost vilken utgörs av skillnaden mellan de medel som löpande erhålls från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning av ålderspensioner och inbetalda pensionsavgifter som överförts till AP-fonden. Ålderspensionssystemet finansieras i första hand med ålderspensionsavgifter från arbetsgivare samt allmänna pensionsavgifter. Fram till 2008 översteg avgifterna pensionsutbetalningarna och nettot redovisades som en transferering till ål- derspensionssystemet (jämför not 4). För 2009 täcker inte avgifterna pensionskostnaderna vilket gör att medel från AP-fondens avkastning an- vänds.

Bidragen från EU var lika stora som 2008. Statens jordbruksverk redovisar en stor del av bidragen från EU och dessa intäkter minskade totalt med 0,5 miljarder kronor. Det är främst den del av bidragen som sammanställts som öv- riga stöd som minskat. Av de totala intäkterna från EU redovisas 1,3 miljarder kronor av Till- växtverket, vilket avser bidrag från EU:s regio- nalfond perioden 2007–2013. Bidragen vidare- förmedlas inom Sverige och syftar till att främja innovationer, förnyelse och entreprenörskap. Banverket redovisar 0,3 miljarder kronor, vilka avser bidrag till Traneuropeiska nätverk m.m. det vill säga utbyggnaden av den svenska delen. Av dessa avser nästan 0,2 miljarder kronor Citytun- neln i Malmö och nästan 0,1 miljarder kronor västra stambanan/södra stambanan. Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (ESF-rådet) administrerar bidrag från EU:s socialfond period 2007–2013, i år redovisas en intäkt med nära 0,3 miljarder kronor.

Redovisningen av bidragen från EU är perio- diserad, dvs. intäkten redovisas under det år den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar.

Av bidragsintäkterna från EU är 11,2 miljarder kronor sådana medel som i allt vä- sentligt bruttoredovisas på statsbudgeten och är hänförliga till den fleråriga budgetramen 2007– 2013. En mer utförlig beskrivning lämnas i rä- kenskapssammanställningen i avsnitt 7.

Försäkringskassan redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostna-

Skr. 2009/10:101

den för statlig assistansersättning samt intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga.

Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom Sverige samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör näs- tan 0,9 miljarder kronor av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor.

Not 4

Transfereringar

Miljoner kronor

2009

2008

Socialförsäkring

457 535

438 751

Allmänna bidrag till kommuner

124 824

120 734

Arbetsmarknad

49 980

40 106

Överföring till premiepensionssystemet

27 138

27 546

Bistånd och andra internationella bi-

drag, migration

35 214

33 769

Avgiften till Europeiska gemenskapen

18 769

31 080

Utbildning, studiestöd

22 477

22 130

Nettoöverföring till AP-fonderna

-

3 542

Övrigt

53 636

49 881

Summa

789 573

767 539

Nedan specificeras transfereringar utifrån mot- tagarkategori och syfte.

Transfereringar

2009

2008

Transfereringar till hushåll

inkl. hushållens övriga organisationer

Socialförsäkring (Försäkringskassan)

Ålderspensioner vid sidan av statsbud-

geten

217 441

199 249

Premiepensioner

1 682

825

Ersättning vid ålderdom

42 305

42 591

Ersättning vid arbetsoförmåga m.m.

90 268

94 035

varav sjukpenning och rehabilitering

m.m.

19 790

23 442

varav aktivitets- och sjukersättning

60 634

61 564

Stöd till personer med funktionsnedsätt-

ning

21 975

20 058

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

61 597

60 409

Summa socialförsäkring till hushåll

435 268

417 167

Arbetsmarknadspolitik

Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

29 597

20 259

varav arbetslöshetsersättning

19 304

13 521

85

Skr. 2009/10:101

varav aktivitetsstöd

10 293

6 738

Köp av arbetsmarknadsutb. och övriga

kostnader, Arbetsförmedlingen

2 521

1 887

Övrigt arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen

2 139

2 215

Lönegarantiersättning, Kammarkollegiet

2 850

1 053

Summa arbetsmarknadspolitik till hushåll

37 107

25 414

Utbildningspolitik

Studiestöd , Centrala studiestödsnämnden

14 298

13 021

Återföring av reservation för förluster i

utlåningsverksamheten, Centrala stu-

diestödsnämnden

-2 441

-651

Bidrag till folkbildningsorganisationer,

Kammarkollegiet

3 255

3 182

Bistånd m.m., migration och integration

Bistånd och andra internationella bidrag

(bidrag till organisationer), Styrelsen för

internationellt utvecklingssamarbete

2 996

3 006

Migrationsverket

1 148

1 347

Nettoöverföring till premiepensionssy-

stemet

27 138

27 546

Övrigt

13 681

11 814

Summa transfereringar till hushåll

532 450

501 846

Transfereringar till företag

Arbetsmarknad

Lönebidrag och Samhall m.m., Arbets-

förmedlingen

4 968

9 383

Lönebidrag och Samhall m.m., Kammar-

kollegiet

4 405

-

Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m.,

Arbetsförmedlingen

907

844

Anställningsstöd, Skatteverket

15

171

Summa arbetsmarknad till företag

10 295

10 398

Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder

m.m.,Statens jordbruksverk

11 610

11 751

Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda

utbildningssamordnare, Kammarkollegiet

2 093

1 982

Räntebidrag m.m., Boverket

1 154

1 314

Bidrag till kultur m.m., Kammarkollegiet

1 341

1 286

Forskning och utveckling m.m., Verket för

innovationssystem

1 007

1 217

Regional utveckling, Tillväxtverket/NUTEK

1 441

1 378

Regionala tillväxtåtgärder m.m., Läns-

styrelserna

534

652

Trafikupphandling, Rikstrafiken

857

1 097

Miljöpolitik, Naturvårdsverket

807

669

Kultur, Statens kulturråd

552

445

Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning,

Mynd för kvalificerad yrkesutbildning

351

518

Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning,

Mynd för yrkeshögskolan

253

-

Mediefrågor, Presstödsnämnden

678

635

Transportpolitik, Banverket

197

171

Övrigt

3 633

3 094

Summa transfereringar till företag

36 803

36 607

Transfereringar till kommuner

Allmänna bidrag till kommuner

Kommun- och landstingsmoms, Skatte-

verket

44 008

43 671

Utjämningsbidrag LSS, kommuner,

Skatteverket

2 808

2 259

Kommunalekonomisk utjämning till

kommuner, Skatteverket

57 101

54 826

Kommunalekonomisk utjämning till

landsting, Skatteverket

20 907

19 978

Summa allmänna bidrag till kommuner

124 824

120 734

Bidrag till landsting för influensapan-

demin, Skatteverket

1 000

-

Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårds-

politik), Bidrag till läkemedelsförmånerna

m.m., Socialstyrelsen

22 267

21 584

Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och

sjukvårdspolitik), Försäkringskassan

1 506

1 042

Arbetsmarknadspolitik

Anställningsstöd m.m. till kommuner och

landsting, Skatteverket

-13

1 509

Arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen

2 591

2 785

varav: Lönebidrag och Samhall m.m.

2 148

2 150

Summa arbetsmarknadspolitik till kom-

muner

2 578

4 294

Skolverket:

Maxtaxa i barnomsorgen

3 657

3 657

Statligt stöd till vuxenutbildning

341

132

Fortbildning av lärare och förskoleper-

sonal

530

377

Övrigt, Skolverket

744

430

Summa Skolverket till kommuner

5 272

4 596

Migration, Migrationsverket

6 953

7 126

Ersättning vid sjukdom och handikappp,

Försäkringskassan

1 808

1 211

Övrigt

8 975

9 789

Summa transfereringar till kommuner

175 183

170 376

Transfereringar till utlandet

BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet

18 741

21 960

Mervärdesskattebaserad avgift, Skatte-

-4 305

4 323

86

verket

Storbritanniens budgetreduktion, Kam-

markollegiet

481

437

Tullavgift, Tullverket

3 791

4 023

Jordbrukstull och jordbruksavgifter,

Tullverket m.fl.

112

337

Summa Avgiften till Europeiska

gemenskapen

18 820

31 080

Bistånd och andra internationella bidrag,

Styrelsen för internationellt ut-

vecklingssamarbete

12 502

11 294

Bistånd och andra internationella bidrag,

Regeringskansliet

11 615

10 996

Övrigt

2 200

1 798

Summa transfereringar till utlandet

45 137

55 168

Nettoöverföring till ålderspensionssy-

stemet

Överföring till AP-fonderna

-

3 542

Summa nettoöverföring till ålderspen-

sionssystemet

-

3 542

Total summa transfereringar

789 573

767 539

Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation.

Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är akti- vitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program.

Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myn- dighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, fö- retag, kommuner, utlandet samt ålderspensions- systemet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet.

Till socialförsäkring har hänförts transfere- ringar som under 2009 hanterades av Försäk- ringskassan. Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk trygghet för familjer och barn, er- sättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskade- ersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedelsförmånerna som utbe- talas av Socialstyrelsen.

Skr. 2009/10:101

De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med 22 miljarder kronor mellan 2008 och 2009.

Transfereringar till hushåll

Transfereringar till hushåll har under 2009 ökat med 31 miljarder kronor netto.

De transfereringar som redovisas avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Den del av den statliga ålderspensions- avgiften som går till premiepensionssystemet (14 procent 2009) finns med bland transfere- ringar till hushållssektorn men redovisas separat. Statlig ålderspensionsavgift ingår i statsbudge- tens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en be- talning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala för- måner. Nettoöverföringen till premiepensions- systemet var 28,8 miljarder kronor 2009, endast 0,4 miljarder mer än 2008 eftersom utbetalda premiepensioner ökar. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll.

Transfereringar till hushåll avseende socialför- säkringen ökade med 18,1 miljarder kronor netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 18,2 miljarder kro- nor (9,1 procent). Ökningen beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pen- sionärer med inkomstrelaterad pension. In- komstutvecklingen i samhället ligger till grund för det inkomstindex som används i ålderspen- sionssystemet och som styr uppräkningen av förmånerna inkomstpension och tilläggspension. Stöd till personer med funktionsnedsättning in- kluderar även kommunernas andel av kostnad för assistansersättning och ökade med 1,9 miljarder kronor (9,6 procent), se vidare av- snitt 5.5 Realekonomisk fördelning av statsbud- geten. De ökade kostnaderna för assistansersätt- ning beror dels på att fler personer beviljas ersättning, dels på att fler assistanstimmar bevil- jas per person.

Bland transfereringar till hushåll har kostna- derna för arbetsmarknad ökat med 11,7 miljarder kronor. Arbetslöshetsersättningen har ökat med 5,8 miljarder kronor och aktivitetsstöd har ökat med 3,6 miljarder kronor. Arbetslösheten i de- cember 2009 var 8,6 procent, en ökning med 2,2 procentenheter jämfört med december 2008. Er- sättning vid ålderdom har minskat med 0,3 miljarder kronor främst till följd av att antalet

87

Skr. 2009/10:101

personer med garantipension minskar och att antalet personer med inkomstgrundad ålders- pension ökar.

Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning, sjuk- och aktivi- tetsersättning fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med 3,7 miljarder kronor (16 procent), vilket förklaras av att antalet sjuk- fall har fortsatt minska och sjukfallens längd blivit kortare. Sjuk- och aktivitetsersättningen minskade med 0,9 miljarder kronor (1,5 procent). Antalet personer som uppbär er- sättningen hade i december minskat med 6,2 procent jämfört med december 2008. Minsk- ningen förklaras av att inflödet till sjukersättning minskat i takt med att antalet långtidssjukskrivna minskat och att fler personer lämnat sjukersätt- ningen. Två tredjedelar av de som lämnade sjuk- eller aktivitetsersättningen fyllde 65 år. Av reste- rande del bedömdes merparten kunna stå till ar- betsmarknadens förfogande, vilket var en ökning jämfört med 2008. Dessutom bidrog omfattande regeländringar, bland annat att tidsbegränsad sjukersättning avskaffades. I december 2009 var ohälsotalet det lägsta på 10 år.

Inom området ekonomisk trygghet för famil- jer och barn ökade föräldraförsäkringen med en miljard kronor medan kostnaderna för barnbi- dragen minskade något. Antal uttagna dagar i föräldraförsäkringen har ökat med 1,2 procent jämfört med 2008. Andelen föräldradagar ut- tagna av män har ökat från 21 till 22 procent 2009 och detta har bidragit till att medelersätt- ningen per dag är högre än 2008.

Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet numera i national- räkenskaperna ses som en del av hushållssektorn (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet avser de social- avgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premie- pensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (1,7 miljarder kronor), vilka in- går i utbetalda ålderspensioner.

Transfereringar till företag

Transfereringar till företag har ökat marginellt med 0,2 miljarder kronor.

Transfereringar finansierade med EU-medel som avser programperioden 2007–2013 uppgick till 11 miljarder kronor 2009. Dessa avser till allra största delen transfereringar till företag men

även till hushåll och kommuner. Av beloppet av- ser 9,4 miljarder kronor gårdsstöd, landsbygds- åtgärder m.m. där medlen betalas ut av Statens jordbruksverk, och 1,3 miljarder kronor regional utveckling som betalas ut av Tillväxtverket (fram till och med den 31 mars 2009 av Verket för näringslivsutveckling).

Transfereringar till kommuner

Transfereringarna till kommuner ökade totalt med 4,8 miljarder kronor.

De allmänna bidragen till kommuner ökade med 4 miljarder kronor. De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssy- stemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt 13,2 miljarder kronor redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjäm- ning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbud- geten. I de allmänna bidragen till kommuner in- går också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Samtidigt justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mer- värdesskatt i icke skattpliktig verksamhet redovi- sas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbi- dragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med 44 miljarder kronor. I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket inne- bär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är 57 miljarder kronor högre än i statsbudgeten.

Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har ökat med 3,2 miljarder kronor. Anslagsnivån höjdes för 2009 med knappt 2,3 miljarder kronor, vilket främst avser justeringar för det höjda grundav- draget för pensionärer samt utvidgningen av det nationella vaccinationsprogrammet. Bidrag till influensapandemin förklarar en ökning på 1 miljard kronor.

Bidrag för läkemedelsförmånerna har ökat med 0,7 miljarder kronor och till tandvårdsför- måner med 0,5 miljarder kronor.

På arbetsmarknadsområdet har anställnings- stöd i form av nedsättningar av skatter minskat med 1,5 miljarder kronor. Bidrag till kommu- nerna inom Skolverkets område ökade med

88

0,7 miljarder kronor bl.a. avseende stöd till vuxenutbildningen. Ersättning vid sjukdom och handikapp bland annat avseende rehabiliterings- garantin inom hälso- och sjukvården har ökat 0,6 miljarder kronor.

Transfereringar till utlandet

Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen minskat med 12,3 miljarder kronor. Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. Den mervärdesskattebaserade avgiften är 8,6 miljarder kronor lägre och den BNI-baserade avgiften är 3,2 miljarder kronor lägre än 2008. Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemsländernas avgifter har börjat tilläm- pas 2009, vilket ger Sverige lägre avgifter jämfört med tidigare system. Systemet gäller dessutom retroaktivt från 2007, vilket gör att Sverige 2009 har fått en återbetalning av tidigare inbetalda av- gifter 2007–2009. Under 2009 återbetalades

3,2 miljarder

kronor

avseende 2007 och

3,4 miljarder

kronor avseende 2008. Förutom

detta återbetalades 1,8

miljarder kronor till Sve-

rige från överskott i EU:s budget för 2008. Kostnaden för bistånd och andra internatio-

nella bidrag genom Sida och Regeringskansliet ökade med 1,2 respektive 0,6 miljarder kronor.

Nettoöverföring till AP-fonderna

Någon nettoöverföring av inbetalda pensionsav- gifter till AP-fonderna har inte skett 2009. Det beror på att för första gången på många år var pensionsutbetalningarna större än avgifterna. Posten är en nettopost vilken utgörs av skillna- den mellan de medel som löpande erhålls från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning av ål- derspensioner och inbetalda pensionsavgifter som överförts till AP-fonden. Ålderspensionssy- stemet finansieras i första hand med ålderspen- sionsavgifter från arbetsgivare samt allmänna pensionsavgifter. Fram till 2008 översteg avgif- terna pensionsutbetalningarna och nettot redo- visades som en transferering till ålderspensions- systemet. För 2009 täcker inte avgifterna pen- sionskostnaderna vilket gör att medel från AP- fondens avkastning används och redovisas som intäkt av bidrag i statens resultaträkning (jämför not 3).

Skr. 2009/10:101

Not 5

Avsättning till/upplösning av fonder

Miljoner kronor

2009

2008

Insättningsgarantifonden

1 643

1 464

Stabilitetsfonden

1 378

110

Kärnavfallsfonden

1 087

1 612

Försäkringskassans fonder

32

84

Batterifonden

29

39

Övriga fonder

-78

-15

Summa

4 091

3 294

Avsättning till fonder i staten avser för 2009 främst Insättningsgarantifonden och Stabili- tetsfonden hos Riksgäldskontoret samt Kärnav- fallsfonden.

Avsättningen till Insättningsgarantifonden är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten och har ökat med nära 0,2 miljarder kronor under året. Fonden förval- tas av Riksgäldskontoret. Intäkterna från ban- kernas avgifter steg med ca 0,3 miljarder kronor som följd av att ersättningsnivån i insätt- ningsgarantin höjdes under hösten 2008 och att alla inlåningskonton blev skyddade av garantin. Den finansiella avkastningen är något lägre än föregående år.

Stabilitetsfonden bildades 2008 och tillfördes då 15 miljarder kronor från anslag på statsbud- geten. Under 2009 har garantiavgifter för de tre första kvartalen 2009 tillförts fonden med drygt 1,4 miljarder kronor. Därutöver har finansiella intäkter och kostnader påverkat avsättningen till fonden marginellt. Den nya stabilitetsavgiften kommer att börja faktureras banker och andra kreditinstitut 2010 och baseras på balansräkning- arna per den 31 december 2009.

Avsättningen till Kärnavfallsfonden har mins- kat med drygt 0,5 miljarder kronor. Realisa- tionsvinsterna vid försäljning av värdepapper är högre än föregående år, men ränteintäkterna på reala placeringar är betydligt lägre som en följd av den lägre inflationen under 2009. Avgifterna från reaktorinnehavarna som bestäms årligen av regeringen, ökade med ca 0,2 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår av not 42.

89

Skr. 2009/10:101

Not 6

Kostnader för personal

Miljoner kronor

2009

2008

Lönekostnader inklusive arbetsgivar-

avgifter

Rikspolisstyrelsen

11 757

11 502

Försvarsmakten

8 840

9 054

Försäkringskassan

5 056

5 137

Skatteverket

4 422

4 559

Arbetsförmedlingen

3 954

3 657

Kriminalvården

3 816

3 634

Regeringskansliet

3 450

3 233

Banverket

3 375

3 420

Domstolsverket

2 977

2 936

Lunds universitet

2 862

2 728

Göteborgs universitet

2 414

2 305

Uppsala universitet

2 350

2 248

Stockholms universitet

2 009

1 945

Karolinska institutet

1 993

1 813

Umeå universitet

1 695

1 583

Kungl. Tekniska högskolan

1 560

1 489

Vägverket

1 487

2 970

Linköpings universitet

1 462

1 407

Sveriges lantbruksuniversitet

1 416

1 328

Statens institutionsstyrelse

1 331

1 351

Migrationsverket

1 236

1 223

Lantmäteriet

1 073

1 015

Kronofogdemyndigheten

922

943

Affärsverk

Luftfartsverket

1 947

1 877

Sjöfartsverket

630

705

Svenska kraftnät

178

166

Statens järnvägar

4

5

Övriga myndigheter

27 823

26 895

Summa lönekostnader inklusive

arbetsgivaravgifter

102 039

101 128

Eliminering av arbetsgivaravgifter

-23 874

-24 565

Summa lönekostnader efter eliminering

av arbetsgivaravgifter

78 165

76 563

Pensionskostnader

Rikspolisstyrelsen

1 687

1 607

Försvarsmakten

1 353

1 569

Försäkringskassan

690

664

Skatteverket

661

612

Regeringskansliet

557

541

Arbetsförmedlingen

501

452

Lunds universitet

484

392

Domstolsverket

421

419

Göteborgs universitet

394

335

Banverket

379

411

Karolinska institutet

369

251

Kriminalvården

351

336

Uppsala universitet

300

301

Stockholms universitet

264

296

Umeå universitet

273

217

Vägverket

238

464

Linköpings universitet

234

218

Kungliga Tekniska högskolan

179

197

Sveriges lantbruksuniversitet

171

169

Tullverket

123

205

Affärsverk

Luftfartsverket

308

338

Sjöfartsverket

120

133

Svenska kraftnät

40

40

Statens järnvägar

8

35

Övriga myndigheter

4 121

4 205

Statens tjänstepensioner:

Utbetalda pensioner

8 093

7 732

Förändring av försäkringstekniska

avsättningar

10 222

6 514

Eliminering av premieintäkt för statliga

ålderspensioner m.m.

-10 168

-10 104

Summa pensionskostnader

22 373

18 549

Övriga personalkostnader

Regeringskansliet

361

290

Försvarsmakten

338

283

Rikspolisstyrelsen

192

280

Kriminalvården

150

140

Banverket

146

138

Karolinska institutet

131

124

Uppsala universitet

120

113

Stockholms universitet

117

95

Arbetsförmedlingen

117

67

Domstolsverket

116

115

Försäkringskassan

103

112

Lunds universitet

98

84

Affärsverk

Luftfartsverket

85

95

Sjöfartsverket

22

35

Svenska kraftnät

16

14

90

Statens järnvägar

0

0

Övriga myndigheter

1 760

1 943

Summa övriga personalkostnader

3 872

3 928

Total summa kostnader för personal

104 410

99 040

Statens kostnader för

personal ökade

med

5 miljarder kronor. Löner och pensionsutbetal- ningar har ökat, men den viktigaste förklaringen är att avsättningen för tjänstepensioner ökade med anledning av större indexuppräkning av pensionsskulden som följd av högre inflation under 2008.

Löner

Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgi- varavgifter ökade med 0,9 miljarder kronor, vilket motsvarar 0,9 procent. Lagstadgade arbets- givaravgifter uppgick under 2009 för de flesta anställda till 31,42 procent av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats.

Generellt är förändringarna av myndigheter- nas lönekostnader inte dramatiska. Eftersom ar- betsgivaravgifterna var en procentenhet lägre än 2008, blir den procentuella förändringen ca 0,7 procent lägre vid oförändrad lön och antal anställda vilket begränsar utvecklingen av myn- digheternas lönekostnader.

Försvarsmaktens lönekostnader har sjunkit med ca 2 procent. Medelantalet anställda är i det närmaste oförändrat mellan 2008 och 2009, men antalet anställda vid årets slut har ökat. Här finns dock både avgångar och nyrekryteringar i samband med försvarets omstrukturering. Ut- gifter för avveckling av personal har minskat.

Rikspolisstyrelsens lönekostnad ökade med drygt 2 procent. Nettoökningen av antalet poli- ser var drygt 800 eller drygt 4 procent under året och antalet poliser uppgick vid årsskiftet till över 19 000.11 Antalet civilanställda minskade med ca 50 personer.

Vid Försäkringskassan minskade lönekostna- den med ca 1,5 procent. Antalet anställda har fortsatt minska under 2009, med ca 550 per-

11 Antalet anställda poliser i december 2009 var 19 144. I januari 2010 anställdes ytterligare 803 personer för att påbörja praktiktjänstgöring vid polismyndigheterna.

Skr. 2009/10:101

soner, vilket är en lägre takt än de närmast före- gående åren. Även inom Skatteverket har antalet anställda minskat under året. Hos Arbetsför- medlingen har antalet anställda ökat med om- kring 300 under året. Den stigande arbetslöshe- ten och nya uppdrag från regeringen har gjort att kompetensförsörjningen under året fokuserats på att stärka personalresurserna i förmedlings- verksamheten.

Vägverkets lönekostnader har minskat kraf- tigt beroende på de stora omstruktureringar av verksamheten som gjorts och som fortsätter un- der 2010. Mer än 3 000 anställda vid Vägverkets tidigare affärsenheter har överförts till främst de nybildade bolagen. Nära 600 medarbetare gick över till Transportstyrelsen i början av 2009. Även andra rationaliseringsåtgärder har genom- förts. Totalt är antalet anställda vid myndigheten 2 816 vid utgången av 2009, att jämföra med 6 593 vid utgången av 2008.

Pensionskostnader

Kostnaderna för statens tjänstepensioner har ökat med 3,5 miljarder kronor, varav tjänstepen- sionsrörelsen hos SPV står för ca 3 miljarder kronor. I SPV:s pensionsrörelse är förändringen av försäkringstekniska avsättningar 10,2 miljarder kronor, vilket är 3,7 miljarder kro- nor högre än 2008. Jämfört med föregående år är främst basbeloppsindexering betydligt högre som följd av den relativt stora höjningen av pris- basbeloppet mellan 2008 och 2009. En mer de- taljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av pensionsavsättning finns i not 43.

Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av premier för statens avtalsenliga tjäns- tepensioner, vilket innefattar avgifter till kom- pletterande ålderspension (Kåpan) och individuell ålderspensionen (Iåp). Pensionspremierna påverkas av ålders- fördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. Premier för avtals- försäkringar betalas till och hanteras till största delen av Statens pensionsverk och har därför eliminerats. Däremot hanteras den kom- pletterande och individuella ålderspensionen av särskilda organ som inte är myndigheter och dessa avgifter elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa in- går ovan och elimineras inte.

91

Skr. 2009/10:101

På myndighetsnivån är det främst Försvars- maktens pensionskostnader som förändrats. De har sjunkit främst för att premierna till SPV minskat. Under de föregående åren har För- svarsmakten betalat stora belopp som engångs- premier i samband med avveckling av personal.

Övriga personalkostnader

Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De har sammantaget minskat marginellt.

I nedanstående tabell visas antalet årsarbetskraf- ter vid de statliga myndigheterna under 2009 och 2008.

Årsarbetskrafter

2009

2008

Rikspolisstyrelsen

23 839

24 111

Försvarsmakten

15 240

14 767

Försäkringskassan

12 322

12 568

Arbetsförmedlingen

9 745

9 521

Skatteverket

9 527

9 794

Kriminalvården

8 980

8 653

Banverket

6 127

6 188

Lunds universitet

5 444

5 231

Domstolsverket

5 209

5 252

Göteborgs universitet

4 763

4 750

Regeringskansliet

4 693

4 562

Uppsala universitet

4 451

5 546

Karolinska institutet

3 875

3 607

Umeå universitet

3 560

3 458

Stockholms universitet

3 413

3 315

Luftfartsverket

3 374

3 323

Linköpings universitet

3 284

3 171

Kungl. Tekniska högskolan

2 935

2 833

Statens institutionsstyrelse

2 852

2 871

Sveriges lantbruksuniversitet

2 824

2 671

Vägverket

2 684

6 905

Migrationsverket

2 681

2 771

Lantmäteriet

2 166

2 109

Kronofogdemyndigheten

2 094

2 188

Övriga myndigheter

52 399

51 364

Totalt

198 481

201 529

Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas ar- betsvolym under ett räkenskapsår räknat i anta- let heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som bara är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som an-

ställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram.

Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan er- sättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd perso- nal ingår i summa antal personer med den pro- centandel av en heltidstjänst som deras tjänstgö- ring utgör.

Under 2009 har antalet årsarbetskrafter mins- kat motsvarande ca 3 000 personer. Den vik- tigaste förklaringen är bolagiseringen av Vägver- kets affärsenheter.

92

Not 7

Kostnader för lokaler

Miljoner kronor

2009

2008

Försvarsmakten

2 330

2 168

Rikspolisstyrelsen

1 841

1 809

Regeringskansliet

1 350

1 312

Kriminalvården

1 050

959

Lunds universitet

827

790

Försäkringskassan

736

775

Domstolsverket

696

633

Stockholms universitet

667

587

Göteborgs universitet

616

603

Uppsala universitet

597

594

Karolinska institutet

553

503

Kungl. Tekniska högskolan

544

603

Skatteverket

544

535

Arbetsförmedlingen

499

493

Migrationsverket

439

415

Linköpings universitet

370

359

Umeå universitet

333

320

Sveriges lantbruksuniversitet

280

273

Statens institutionsstyrelse

273

274

Banverket

223

223

Försvarets materielverk

190

187

Malmö Högskola

174

180

Vägverket

165

274

Affärsverk

Luftfartsverket

46

46

Sjöfartsverket

40

41

Svenska kraftnät

31

19

Statens järnvägar

2

1

Övriga myndigheter

5 303

5 152

Eliminering av inomstatliga

lokalkostnader

-4 385

-4 179

Summa

16 334

15 949

Som kostnader för lokaler redovisas myndighe- ters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning per myndighet görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till Fortifikationsverket och Statens fas- tighetsverk.

Försvarsmaktens lokalkostnader ökade med 162 miljoner kronor. Därav kan omkring 140 miljoner kronor hänföras till krediterade hy-

Skr. 2009/10:101

reskostnader avseende 2007 som återbetalades under 2008.

Kriminalvårdens lokalkostnader ökade med 90 miljoner kronor. Ökningen beror främst på byggnationer vid anstalterna Saltvik och Väs- tervik Norra.

Domstolsverkets lokalkostnader ökade med 63 miljoner kronor. Bland annat har hyreskost- naderna för Stockholms tingsrätt ökat som en följd av dubbla hyror som har betalats under ti- den för ombyggnation och renovering av rådhu- set.

Stockholms universitets lokalkostnader har ökat med 80 miljoner kronor. Detta beror till stor del på en avsättning om 47 miljoner kronor som universitetet har gjort under året för tomma lokaler på Campus Konradsberg.

Karolinska institutets lokalkostnader har ökat med 50 miljoner kronor med anledning av att huvuddelen av Centrum för folkhälsa överfördes från Stockholms läns landsting.

Not 8

Vissa garanti- och kreditkostnader

Miljoner kronor

2009

2008

Exportkreditnämnden

Förändring i avsättningar för försäk-

ringstekniskt beräknad risk i engage-

manget

1 529

1 926

Skadekostnader

275

50

Utlösen självriskandelar

0

1

Förändring av försäkringstekniskt be-

räknat nettovärde på skadefordringar

208

-165

Summa Exportkreditnämndens kostnader

i garantiverksamheten

2 012

1 812

Statens Bostadskreditnämnd

-571

-44

Riksgäldskontoret

-8

25

Summa

1 433

1 793

Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlå- ningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren samtidigt som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftkostnader i övrigt.

Exportkreditnämndens kostnader för Föränd- ring i avsättningar för försäkringstekniskt beräk- nad risk i engagemanget har minskat med

93

Skr. 2009/10:101

397 miljoner kronor och förändring av försäk- ringstekniskt nettovärde på skadefordringar har ökat med 373 miljoner kronor sedan föregående år. Skadekostnaderna har ökat med 225 miljoner kronor, huvudsakligen avseende skadeersätt- ningar och kostnader för skadeförebyggande lea- sing.

Statens bostadskreditnämnd redovisar en kostnadsreduktion vid minskning av avsättningar för garantier, vilket i huvudsak beror på lägre marknadsvärden och att garantistocken minskat jämfört med 2008.

Riksgäldskontoret redovisar en förändring i reservering för förväntade garantiförluster inklusive omvärdering av garantifordringar med 8 miljoner kronor.

Not 9

Övriga driftkostnader

Miljoner kronor

2009

2008

Övriga driftkostnader - tjänster

Vägverket

16 327

13 801

Banverket

14 685

12 204

Försvarsmakten

11 694

10 739

Försvarets materielverk

4 306

4 847

Rikspolisstyrelsen

1 632

1 729

Regeringskansliet

1 437

1 021

Kärnavfallsfonden

1 354

1 269

Försäkringskassan

1 297

1 755

Fortifikationsverket

1 232

1 174

Skatteverket

1 224

1 106

Statens fastighetsverk

1 171

1 155

Karolinska institutet

1 097

960

Transportstyrelsen

1 037

-

Lunds universitet

894

799

Göteborgs universitet

883

835

Naturvårdsverket

842

879

Kriminalvården

786

718

Umeå universitet

694

645

Styrelsen för internationellt utvecklings-

samarbete

662

617

Arbetsförmedlingen

609

585

Uppsala universitet

594

594

Övriga myndigheter

14 311

12 722

Summa tjänster

78 768

70 154

Övriga driftkostnader - varor

Försvarets materielverk

10 952

11 244

Banverket

4 511

3 433

Försvarsmakten

1 022

2 735

Rikspolisstyrelsen

649

679

Fortifikationsverket

546

531

Vägverket

530

2 668

Kriminalvården

405

386

Karolinska institutet

328

345

Uppsala universitet

297

259

Statens fastighetsverk

265

236

Lunds universitet

261

227

Göteborgs universitet

186

164

Sveriges lantbruksuniversitet

173

184

Stockholms universitet

171

161

Transportstyrelsen

147

-

Kungl. Tekniska högskolan

145

125

Skatteverket

144

156

Övriga myndigheter

2 626

2 608

Summa varor

23 358

26 141

Affärsverk, övrig drift – varor och

tjänster

Svenska kraftnät

5 117

5 658

Luftfartsverket

1 965

1 791

Sjöfartsverket

914

856

Statens järnvägar

13

17

Summa affärsverk, övrig drift – varor

och tjänster

8 009

8 322

Övriga driftkostnader - reparationer,

diverse m.m.

Vägverket

4 013

3 200

Försvarsmakten

2 472

2 384

Banverket

504

406

Kriminalvården

309

314

Regeringskansliet

301

242

Rikspolisstyrelsen

232

209

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

165

-

Försvarets materielverk

144

117

Lunds universitet

121

116

Sveriges lantbruksuniversitet

112

101

Arbetsförmedlingen

105

86

Riksdagsförvaltningen

98

86

Göteborgs universitet

95

98

Karolinska institutet

94

87

Försäkringskassan

94

94

Kustbevakningen

93

61

Stockholms universitet

92

90

Umeå universitet

88

80

Skatteverket

86

106

Uppsala universitet

83

74

Migrationsverket

82

82

94

Linköpings universitet

77

68

Affärsverk

Svenska kraftnät

280

252

Luftfartsverket

250

236

Sjöfartsverket

56

73

Statens järnvägar

11

5

Övriga myndigheter

1 549

1 629

Summa övriga driftkostnader -

reparationer, diverse m.m.

11 606

10 296

Aktivering utveckling av anläggnings-

tillgångar i egen regi

Banverket

-13 284

-11 504

Vägverket

-10 817

-8 752

Försvarsmakten

-7 038

-9 717

Försäkringskassan

-372

-518

Skatteverket

-276

-180

Sjöfartsverket

-122

-142

Transportstyrelsen

-97

-

Övriga myndigheter

1 183

1 063

Summa aktivering utveckling av an-

läggningstillgångar i egen regi

-30 823

-29 750

Eliminering av inomstatliga transaktio-

ner

-18 181

-15 848

Total summa övriga driftkostnader

72 737

69 315

Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna.

Vägverkets ökade kostnader för tjänster beror främst på en ökning av entreprenadtjänster i och med bolagiseringen av Vägverkets produktions- enheter. Tidigare utfördes dessa tjänster i egen regi.

Banverkets ökade kostnader avseende tjänster beror till största del på en ökning av entrepre- nadtjänster.

Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster avser ökade kostnader för konsulter och andra externa tjänster. Försvarsmaktens minskade kostnader för varor beror i huvudsak på en kor- rigering av värderingspriset för en viss typ av ammunition.

Försvarets materielverks minskade kostnader för varor beror på färre leveranser av Jas 39 Gri- pen och helikopter 14. Även kostnader för tjänster för materielförsörjning och inhyrda konsulter har minskat.

Skr. 2009/10:101

Både Banverket och Vägverket har aktiverat mer investeringar i anläggningstillgångar i egen regi än föregående år. De ökade aktiveringarna avser järnvägsanläggningar, produktionsan- läggningar och väganläggningar. Aktiveringarna för Banverket och Vägverket innebär att kostna- der för köp av varor och tjänster avseende pro- duktion av väg- och bananläggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som inve- steringar i balansräkningen. Försvarsmaktens aktiveringar har minskat.

Not 10

Avskrivningar och nedskrivningar

Miljoner kronor

2009

2008

Försvarsmakten

6 828

8 164

Vägverket

4 022

3 983

Banverket

2 760

2 620

Rikspolisstyrelsen

797

836

Fortifikationsverket

662

616

Försäkringskassan

651

626

Statens fastighetsverk

337

310

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

284

-

Skatteverket

284

244

Domstolsverket

243

233

Lunds universitet

227

228

Regeringskansliet

208

185

Uppsala universitet

204

215

Affärsverk

Luftfartsverket

1 174

1 517

Svenska kraftnät

470

439

Sjöfartsverket

142

141

Övriga myndigheter

3 171

3 342

Summa

22 464

23 699

Försvarsmaktens avskrivningar avser främst be- redskapsinventarier som stridsfordon, självgå- ende pjäser, fartyg och båtar. Avskrivningarna har minskat med 1,3 miljarder kronor (16,4 procent) under det senaste året. Anledningen är att man sedan 2008 har tagit bort totalt 42 flygplan från verksamheten. Dessa monteras ned och av delarna monteras sedan, tillsammans med nya delar, flygplan med bättre förmåga. Ett antal JAS 39 A/B byggs om till JAS 39 C/D på detta sätt. Under tiden genererar dessa tillgångar inga avskrivningskostnader.

95

Skr. 2009/10:101

Detta innebär att Försvarsmakten har minskat de tillgångar som avskrivs löpande med nästan 7,5 miljarder kronor 2009.

Vägverket och Banverkets avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar.

Not 11

Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag

Miljoner kronor

2009

2008

Resultat från andelar i dotterföretag

Vattenfall AB

12 896

17 095

Sveaskog AB

1 924

1 406

AB Svensk Exportkredit

1 727

133

Posten Norden AB

1 039

-

Akademiska Hus AB

972

749

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

SBAB

951

424

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

719

7 641

Apoteket Omstrukturering AB

532

711

SJ AB

460

543

Posten AB

344

1 502

Specialfastigheter Sverige AB

300

-117

Teracom AB

191

421

Systembolaget AB

144

-95

Svevia AB

118

-

Jernhusen AB (AB Swedcarrier)

45

53

Arbetslivsresurs AR AB

34

-13

AB Svensk Bilprovning

9

-106

Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB

(RISE)

8

26

Kasernen Fastighets AB (Vasallen AB)

8

5

Fouriertransform AB

8

0

RISE Holding AB (IRECO Holding AB)

7

17

Statens Bostadsomvandling AB

5

0

Kungliga Dramatiska Teatern AB

3

-9

Exstattum AB

2

9

Voksenåsen A/S

1

0

AB Svenska miljöstyrningsrådet

0

0

Civitas Holding AB (inklusive Vasakro-

nan AB)

-

381

Venantius AB

-

245

IMEGO AB

-

2

Svenska spel AB

-

-

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

-

-

Preaktio AB

-

-2 029

AB Göta Kanalbolag

-3

2

Vectura Consulting AB

-4

-

Svenska Rymdaktiebolaget

-6

137

Swedesurvey AB

-7

-3

Kungliga Operan AB

-16

-6

Samhall AB

-25

153

Vasallen AB

-26

-115

Lernia AB

-27

5

Almi Företagspartner AB

-81

15

Swedfund International AB

-92

76

Green Cargo AB

-174

6

Innovationsbron AB

-413

-224

Övriga dotterföretag inom Kammarkolle-

giet

-1

1

Summa Kammarkollegiet

21 572

29 041

Affärsverk

Svenska kraftnät - SwePol Link AB m.fl.

17

8

Luftfartsverket - LFV Holding AB

21

29

Övriga myndigheter

-6

38

Summa resultat från andelar i dotter-

företag

21 604

29 116

Resultat från andelar i intresseföretag

TeliaSonera AB

7 030

7 089

Nordiska Investeringsbanken NIB

937

-1 074

AB Bostadsgaranti

30

-16

SOS Alarm Sverige AB (SOSAB)

7

6

VisitSweden AB

1

2

Norrland Center AB

0

-1

SAS AB

-631

-1 340

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

31

1 069

Summa resultat från andelar i intres-

seföretag

7 405

5 735

Resultat från andelar i dotter- och

intresseföretag - totalt

Resultat från andelar i dotterföretag

21 604

29 116

Resultat från andelar i intresseföretag

7 405

5 735

Total summa

29 009

34 851

Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut för respektive år, utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatande- larna har minskat med 5,8 miljarder kronor.

Vattenfall har minskat resultatet med 4,2 miljarder kronor, vilket främst avser ned- skrivningar av danska värmetillgångar med 4,1 miljarder kronor.

96

Resultatet för LKAB har försämrats med 6,9 miljarder kronor, vilket främst förklaras av minskade intäkter på grund av lägre priser och volymer för järnmalm.

Sveaskog har förbättrats med 0,5 miljarder kronor trots minskad nettoomsättning. Orsaken är bl.a. en ökad positiv värdeförändring av skog samt kostnadsbesparingar.

AB Svensk Exportkredit har förbättrat resul- tatet med 1,6 miljarder kronor främst på grund av att orealiserade värdeförändringar på

finansiella

tillgångar

förbättrats

med

1,4 miljarder kronor.

Akademiska hus har

0,2 miljarder

kronor

högre resultat. Värdeförändringar på fastigheter är mindre negativa, vilket förbättrat resultatet med 1,0 miljard kronor. Detta har dock utjämnats av en ökad skattekostnad med 0,9 miljarder kronor.

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB har förbättrat resultatet med 0,5 miljarder kro- nor, vilket främst beror på förbättrat räntenetto och ökat resultat av finansiella poster.

Resultatet för Apoteket Omstrukturering AB har försämrats med 0,2 miljarder kronor främst som en följd av 0,7 miljarder kronor i ökade kostnader inför omregleringen av apoteksmark- naden.

Resultatet för SJ AB har minskat med 0,1 miljarder kronor, vilket främst beror på det intäktsbortfall som följt av att Öresundstrafiken övertagits av DSB First.

SVEDAB redovisar en förlust på 0,3 miljarder kronor, vilket dock inte redovisas som resultat- andel så länge det egna kapitalet är negativt.

Resultatet i Svenska Spel AB behandlas inte som resultat från andelar utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten.

Resultatandelen från Systembolaget har ökat med 0,2 miljarder kronor. Andelen har reduce- rats med respektive års betalda utdelning på 0,2 miljarder kronor respektive 0,9 miljarder kronor, som i stället betraktas som en skatteintäkt. Resultatet innan denna omföring har minskat med 0,4 miljarder kronor till en vinst med 0,3 miljarder kronor.

Specialfastigheter Sverige har förbättrat re- sultatet med 0,4 miljarder kronor till en vinst med 0,3 miljarder kronor, vilket till största delen beror på en mindre negativ värdeförändring av fastigheterna än föregående år.

Resultatet från TeliaSonera har minskat med 0,1 miljarder kronor till 7,0 miljarder kronor.

Skr. 2009/10:101

Det är främst lägre resultat från intressebolag och ökade skattekostnader som förklarar skillnaden.

Nordiska Investeringsbanken NIB har för- bättrat sitt resultat med 2,0 miljarder kronor. Det är främst resultatet från finansiella instru- ment som förstärkts. Resultatet för 2009 avser endast januari t.o.m. augusti.

SAS har förbättrat sitt resultat med 0,7 miljarder kronor trots minskade intäkter. Förändringen förklaras främst av att föregående år belastades av kostnader i samband med av- vecklingen av Spanair.

Svenska kraftnäts intressebolag har minskat resultatandelen med 1,0 miljard kronor. Minskningen beror på att föregående års resultat inkluderar Nord Pool ASA:s realisationsvinster vid avyttring av clearing- och konsultverksamhet samt aktier i tyska elbörsen EEX.

Not 12

Nettokostnad för statsskulden

Miljoner kronor

2009

2008

Finansiella intäkter för förvaltning av

statsskulden

Ränteintäkter avseende upplåning i

svenska kronor

15 351

16 010

Ränteintäkter avseende upplåning i

utländsk valuta

8 071

11 417

Intäktsförda, preskriberade obligationer

m.m.

50

22

Överkurs vid emission (netto)

5 826

6 512

Orealiserade valutavinster (netto)

30 088

-

Realiserade valutavinster (netto)

-

6 497

Summa finansiella intäkter för förvalt-

ning av statsskulden

59 386

40 458

Finansiella kostnader för förvaltning

av statsskulden

Räntekostnader avseende upplåning i

svenska kronor

36 986

55 025

Räntekostnader avseende upplåning i

utländsk valuta

12 253

20 780

Realiserade kursförluster (netto)

1 573

4 726

Realiserade valutaförluster (netto)

13 905

-

Orealiserade valutaförluster (netto)

-

35 712

Provisioner till banker m.fl.

164

125

Summa finansiella kostnader för för-

valtning av statsskulden

64 881

116 368

Nettokostnad för förvaltning av stats-

skulden

5 495

75 910

97

Skr. 2009/10:101

Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden redovisas av Riksgäldskon- toret. De innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder.

Nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakurs- förändringar m.m.) uppgick till 5 miljarder kronor, vilket innebär att nettokostnaden mins- kat med 70 miljarder kronor. Den viktigaste för- klaringen till minskningen är orealiserade valutavinster på 30 miljarder kronor, vilket ska jämföras med orealiserade förluster på 36 miljarder kronor 2008. Den svenska kronan har varit lågt värderad under året men förstärktes mot slutet av året, vilket förklarar de oraliserade valutavinsterna eftersom skulder i utländsk valuta värderas till bokslutsdagens kurs.

Räntekostnaderna avseende upplåning i svenska kronor minskade med 18 miljarder kro- nor. De realiserade valutaförlusterna uppgick till 14 miljarder kronor att jämföra med realiserade valutavinster på 6 miljarder kronor föregående år.

Not 13

Övriga finansiella intäkter

Miljoner kronor

2009

2008

Kammarkollegiet

7 084

3 708

Centrala studiestödsnämnden

4 414

3 874

Skatteverket

2 513

2 606

Kärnavfallsfonden

1 179

281

Vägverket

597

2

Regeringskansliet

422

51 037

Försäkringskassan

135

160

Exportkreditnämnden

127

891

Banverket

112

18

Affärsverk

Statens järnvägar

334

529

Luftfartsverket

44

27

Svenska kraftnät

25

16

Sjöfartsverket

0

2

Övriga myndigheter

166

473

Summa

17 152

63 624

De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas i not 12 Nettokostnad för statsskulden.

Finansiella intäkter redovisade av Kammar- kollegiet avser Riksbankens inlevererade över- skott på 5,9 miljarder kronor samt 1,1 miljarder kronor avseende utdelning från Nordea Bank. Utdelningen från Nordea Bank redovisades före- gående år av Regeringskansliet.

Centrala studiestödsnämndens finansiella in- täkter avser bl.a. räntor på studielån.

Skatteverket redovisar räntor i skattekontosy- stemet.

Kärnavfallsfondens intäkter omfattar huvud- sakligen realisationsvinster vid avyttring av statsobligationer samt bostadsobligationer.

Vägverket redovisar en reavinst i samband med bolagisering av Vägverket produktion och Vägverket konsult.

Regeringskansliet redovisade föregående år reavinster i samband med försäljning av Vin och Sprit och OMX med 48,5 miljarder kronor samt utdelning från Nordea Bank med 2,4 miljarder kronor.

De finansiella intäkterna hos Statens järnvägar utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga vär- depappersinnehav samt på leasingtillgångar (lok, färjor och fordon i egen förvaltning).

Not 14

Övriga finansiella kostnader

Miljoner kronor

2009

2008

Exportkreditnämnden

517

25

Kärnavfallsfonden

271

107

Banverket

196

82

Riksgäldskontoret

137

0

Regeringskansliet

51

787

Affärsverk

Luftfartsverket

261

142

Statens järnvägar

197

444

Sjöfartsverket

83

47

Svenska kraftnät

17

13

Övriga myndigheter

217

156

Aktivering av finansiella kostnader

-41

-284

Summa

1 906

1 519

Exportkreditnämndens finansiella kostnader av- ser huvudsakligen kursdifferenser och beräknade kursförluster för premier.

98

Kärnavfallsfonden redovisar realisationsför- luster vid avyttring av statsobligationer och bo- stadsobligationer.

Banverkets finansiella kostnader avser huvud- sakligen finansiella avgifter för Botniabanan (180 miljoner kronor).

Riksgäldskontorets övriga finansiella kostna- der avser Stabilitetsfonden.

Regeringskansliet redovisade föregående år en reaförlust på 698 miljoner kronor avseende för- säljning av Civitas Holding samt räntekostnader avseende avveckling av Barsebäck 2 med 53 miljoner kronor.

Affärsverket Statens järnvägars finansiella kostnader består bl.a. av skulduppräkning på lea- sing och räntor på leasingskulder på lok och vagnar.

I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga an- läggningen som tas upp som tillgång.

4.5.2Noter till balansräkningen

Not 15

Balanserade utgifter för utveckling

Miljoner kronor

2009

2008

Försäkringskassan

1 564

1 565

Försvarsmakten

992

756

Skatteverket

676

417

Rikspolisstyrelsen

327

342

Verket för högskoleservice

157

169

Kronofogdemyndigheten

155

100

Försvarets radioanstalt

119

77

Statens pensionsverk

114

125

Lantmäteriet

108

80

Migrationsverket

100

56

Affärsverk

Svenska kraftnät

186

169

Sjöfartsverket

11

28

Övriga myndigheter

1 471

1 312

Summa

5 980

5 196

Under posten Balanserade utgifter för utveck- ling redovisas främst egenutvecklade IT-system och program.

Skr. 2009/10:101

Försäkringskassans balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet samt följdreformer till detta utgör den största delen. Därutöver ut- vecklar Försäkringskassan IT-stöd för ärende- hantering inom andra försäkringsområden samt inför erforderlig ny infrastruktur för IT.

Försvarsmaktens post avser i huvudsak ut- veckling av ett integrerat resurs- och ekonomi- ledningssystem (Prio).

Skatteverkets post avser utgifter för utveck- ling av IT-system. Under 2009 har flera stora projekt färdigställts och tagits i produktion, vilket förklarar ökningen mellan åren. De största projekten är Taxeringsförnyelse och Folkbokföring.

Not 16

Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2009

2008

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

146

-

Transportstyrelsen

98

-

Försäkringskassan

74

74

Rikspolisstyrelsen

59

81

Socialstyrelsen

34

14

Fortifikationsverket

28

34

Krisberedskapsmyndigheten

-

129

Affärsverk

Svenska kraftnät

98

104

Sjöfartsverket

13

12

Luftfartsverket

12

9

Övriga myndigheter

376

424

Summa

938

881

Under posten Rättigheter och andra immateri- ella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program.

Myndigheten för samhällsskydd och bered- skaps tillgångar avser investeringar avseende det gemensamma radiokommunikationssystemet Rakel samt växlar och annan immateriell radio- kommunikationsutrustning. Myndigheten bil- dades 2009 då en stor del av verksamheten överfördes från Krisberedskapsmyndigheten.

Posterna för Rikspolisstyrelsen, Försäkrings- kassan och Transportstyrelsen består till största

99

Skr. 2009/10:101

delen av licenser inom IT-verksamheten. Trans- portstyrelsen bildades 2009 och övertog då verk- samhet från bl.a. Luftfartsstyrelsen och Vägver- ket.

Affärsverket Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för optoförbin- delser.

Not 17

Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2005

2008

Övriga myndigheter

0

11

Summa

0

11

Förskott i samband med investeringar i immate- riella anläggningstillgångar förekommer endast i liten omfattning i staten.

Not 18

Statliga väganläggningar

Miljoner kronor

2009

2008

Vägverket

102 994

102 586

Summa

102 994

102 586

Vägverket redovisar investeringar i statliga väg- anläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är nor- malt 40 år.

Större pågående vägprojekt som startades un- der året och före 2009 är bl.a. Norra länken i Stockholm, utbyggnaden av E6 genom Bohuslän norr om Uddevalla, samt Västerhaninge - Ny- näshamn på väg 73. Som en del av regeringens utpekade närtidssatsning har Umeå-projektet på E4/E12 och Hjulsta–Kista på E18 i Stockholm startat under året.

Fem objekt med en kostnad på över 100 miljoner kronor vardera har öppnats för trafik under året. Dessa objekt representerar en investeringsvolym på 1 034 miljoner kronor och deras totala längd är 95,3 km. Under året har

55 objekt med en

kostnad på mellan

10 och

99 miljoner kronor

färdigställts. Den

totala

kostnaden var omkring 1 721 miljoner kronor.

Not 19

Statliga järnvägsanläggningar

Miljoner kronor

2009

2008

Banverket

79 051

72 418

Summa

79 051

72 418

Banverket redovisar investeringar i järnvägsan- läggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Sedan 2008 tillämpar Ban- verket differentierade avskrivningstider på samt- liga järnvägsanläggningar.

Värdet av järnvägsanläggningar som har fär- digställts under året uppgår till 2 295 miljoner kronor. Därutöver har etapp 2 av Botniabanan tillförts ett anläggningsvärde med 6 750 miljoner kronor eftersom etapp 2 har tagits i bruk under året.

Pågående större investeringsprojekt avser Ha- parandabanan, som kommer att möjliggöra tung godstrafik mellan Finland och Sverige, citytun- neln i Malmö samt citybanan som kommer att fördubbla spårkapaciteten genom Stockholm.

Not 20

Byggnader, mark och annan fast egendom

Miljoner kronor

2009

2008

Statens fastighetsverk

13 521

13 725

Fortifikationsverket

9 243

9 337

Naturvårdsverket

6 023

5 593

Riksdagsförvaltningen

1 036

1 067

Affärsverk

Luftfartsverket

9 867

10 219

Sjöfartsverket

1 025

1 005

Svenska Kraftnät

201

200

Övriga myndigheter

1 053

1 036

Summa

41 969

42 182

Statens fastighetsverk förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det natio- nella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, natio- nalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbygg- nader i utlandet. De markegendomar som redo-

100

visas av Statens fastighetsverk består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i Västerbottens och Norrbottens län samt ren- betesfjällen i Jämtlands län. I mellersta och södra Sverige förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Årets inve- steringar uppgår till 406 miljoner kronor. Om- och tillbyggnader har genomförts till ett värde av 398 miljoner kronor, där det största projektet avser ombyggnad av hotell Boställshusen på Skeppsholmen.

Fortifikationsverket förvaltar fastigheter av- sedda för försvarsändamål. Under året har inve- steringar gjorts med 479 miljoner kronor. Större projekt är en utbildningsanläggning för strid i bebyggelse i Kvarn/Motala, tvätthall för fordon, flygplan m.m. i Malmen/Linköping, logistikför- råd i Boden och taxibana för flyg på Kallax flyg- plats i Luleå.

Naturvårdsverket redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. Under 2009 har värdet av marken ökat med ca 450 miljoner kronor vilket främst avser investeringar i mark- inköp för bildande av naturreservat och natio- nalpark.

Riksdagsförvaltningen förvaltar riksdags- byggnaderna och ombyggnader och förbätt- ringar under året är förhållandevis små.

Luftfartsverkets redovisar de flygplatser som staten äger med byggnader, fältanläggningar, el- anläggningar och teleanläggningar som de vikti- gaste delarna. Av- och nedskrivningarna har un- der året varit något högre än nyinvesteringarna.

Skr. 2009/10:101

Not 21

Förbättringsutgifter på annans fastighet

Miljoner kronor

2009

2008

Rikspolisstyrelsen

773

777

Försvarsmakten

304

304

Regeringskansliet

232

193

Kungl. Tekniska högskolan

173

210

Göteborgs universitet

144

144

Stockholms universitet

141

149

Skatteverket

108

54

Kriminalvården

103

117

Lunds universitet

91

98

Domstolsverket

84

78

Umeå universitet

79

84

Försvarets materielverk

78

64

Övriga myndigheter

1 242

1 095

Summa

3 552

3 367

Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldrag- ningar för nätverk, larmanordningar samt repa- rationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp.

Rikspolisstyrelsens förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet.

101

Skr. 2009/10:101

Not 22

Maskiner, inventarier, installationer m. m.

Miljoner kronor

2009

2008

Kustbevakningen

1 415

1 140

Rikspolisstyrelsen

1 282

1 447

Försvarsmakten

1 107

1 260

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

848

-

Vägverket

804

1 305

Banverket

741

796

Domstolsverket

695

684

Regeringskansliet

580

544

Lunds universitet

567

571

Uppsala universitet

530

596

Karolinska institutet

507

513

Kriminalvården

427

388

Moderna Museet

391

370

Göteborgs universitet

332

353

Affärsverk

Svenska kraftnät

5 644

5 593

Luftfartsverket

1 009

974

Sjöfartsverket

635

650

Statens järnvägar

241

651

Övriga myndigheter

4 961

5 474

Summa

22 716

23 309

Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra trans- portmedel är exempel på tillgångar som redovi- sas under denna post. Även tillgångar som inne- has genom finansiell leasing ingår.

Kustbevakningens tillgångar har ökat med 275 miljoner kronor. Under året har bland annat ett större fartyg nyanskaffats.

Vägverkets tillgångar består förutom av ma- skiner och inventarier för verksamheten även av färjor bokförda till 442 miljoner kronor. Minsk- ningen under året beror på att affärsenheterna Vägverket produktion och Vägverket Konsult ombildats till statliga bolag.

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bildades 2009 och har övertagit tillgångar från bl.a. Statens räddningsverk och Krisberedskapsmyndigheten.

Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet samt tele- och informationssystem.

Luftfartsverket redovisar huvudsakligen for- don och maskiner under denna post.

Not 23

Pågående nyanläggningar

Miljoner kronor

2009

2008

Banverket, järnvägsanläggningar

47 756

37 085

Vägverket, väganläggningar

21 187

14 445

Fortifikationsverket

632

717

Statens fastighetsverk

565

325

Kustbevakningen

427

111

Kriminalvården

380

121

Affärsverk

Svenska kraftnät

2 341

1 381

Luftfartsverket

738

678

Sjöfartsverket

53

79

Övriga myndigheter

2 563

3 119

Summar

76 642

58 061

Banverkets pågående större investeringsprojekt avser citytunneln och ombyggnad av Malmö bangård, citybanan i Stockholm, Ådalsbanan, Götalandsbanan, Haparandabanan och Pajala- projektet.

Som Vägverkets pågående större investerings- projekt räknas Norra länken i Stockholm, ut- byggnaden av E6 genom Bohuslän norr om Ud- devalla samt närtidssatsningar i Umeå avseende E4/E12 och Hjulsta – Kista på E18 i Stockholm.

Not 24

Beredskapstillgångar

Miljoner kronor

2009

2008

Försvarsmakten

97 552

94 837

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap, räddningstjänst- och var-

ningsmateriel m.m.

492

-

Socialstyrelsen, läkemedel och

sjukvårdsförnödenheter

277

268

Statens räddningsverk

-

592

Övriga myndigheter

31

161

Summa

98 352

95 858

Beredskapstillgångar avser tillgångar både för ci- vil och militär beredskap.

102

Posten omfattar främst Försvarsmaktens till- gångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning.

Försvarsmakten delar in sina beredskapstill- gångar i dels beredskapsinventarier, dels bered- skapsvaror, vilka redovisas som anläggningstill- gångar. Beredskapsinventarierna uppgår till 81,8 miljarder kronor och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reservmateriel och bekläd- nadsmateriel uppgår till 15,7 miljarder kronor.

Årets ökning med 2,5 miljarder kronor avser i stort sett Försvarsmakten. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till 6,5 miljarder kronor och av- och nedskrivningar uppgår till 6,3 miljarder kronor. Anskaffningen innefattar bl.a. två korvetter till marinen och modifiering av och kringutrustning till JAS 39 Gripen. Under året har försäljningar och utrangeringar genomförts för 0,1 miljarder kro- nor. Beredskapslagret har ökat med 2,6 miljarder kronor, bl.a. som en följd av korrigerat värde- ringspris för viss typ av ammunition.

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har övertagit beredskapstillgångar från Statens räddningsverk och Krisberedskaps- myndigheten. Tillgångarna består av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggning- ar för varningssignaler.

Socialstyrelsens beredskapstillgångar avser lä- kemedel och sjukvårdsförnödenheter.

Not 25

Förskott avseende materiella anläggningstillgångar

Miljoner kronor

2009

2008

Försvarets materielverk

877

802

Banverket

835

960

Vägverket

742

711

Kustbevakningen

424

822

Övriga myndigheter

20

27

Summa

2 898

3 322

Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materi- ella anläggningstillgångar.

Banverkets post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. Vägverkets post består främst av förskott avseende väganläggningar.

Skr. 2009/10:101

Kustbevakningens post avser förskott för fartygsprojekt. Minskningen mellan åren beror på att fartyg aktiverats som anläggningstillgång samt överförts till pågående nyanläggning.

Försvarets materielverks post avser främst förskott till FMS, Foreign Military Sales.

Not 26

Andelar i dotter- och intresseföretag

Andelar i dotterföretag

Miljoner kronor

2009

2008

Vattenfall AB

135 620

129 861

Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB)

25 375

25 218

Akademiska Hus AB

24 477

24 462

Sveaskog AB

17 898

16 087

AB Svensk Exportkredit

13 455

10 215

Posten Norden AB

8 052

-

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

SBAB

7 377

6 432

Almi Företagspartner AB

6 170

6 251

Specialfastigheter Sverige AB

4 772

4 789

SJ AB

4 306

4 058

Apoteket Omstrukturering AB (Apoteket

AB)

4 026

3 858

Jernhusen AB (AB Swedcarrier)

3 611

3 113

Fouriertransform AB

3 008

3 000

Swedfund International AB

2 674

2 078

Systembolaget AB

2 213

2 069

Teracom AB

1 685

1 666

Green Cargo AB

1 393

1 482

Svevia AB

1 316

1

Samhall AB

1 231

1 256

Vasallen AB

1 201

1 024

RISE Research Institutes of Sweden

Holding AB (IRECO Holding AB)

641

185

Statens Bostadsomvandlings AB

555

550

Svenska Rymdaktiebolaget

528

518

Innovationsbron AB

505

636

Lernia AB

455

482

AB Svensk Bilprovning

386

344

Vectura Consulting AB

383

0

Arbetslivsresurs AR AB

45

11

AB Göta Kanalbolag

42

46

SweRoad (Swedish National Road Con-

sulting AB)

31

42

Swedesurvey AB

29

37

Kungliga Dramatiska Teatern AB

22

20

Arlandabanan infrastructure AB (A-Ba-

nan Projekt AB)

10

10

103

Skr. 2009/10:101

Kungliga Operan AB

3

20

Posten AB

0

7 980

Preaktio AB

0

2 901

Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB

0

418

Kasernen Fastighets AB

0

127

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

-

24

Svenska Spel AB

0

0

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

(SVEDAB)

0

0

IMEGO AB

-

14

Affärsverk

Luftfartsverket – LFV Holding AB

187

179

Svenska kraftnät – SwePol Link AB m.fl.

138

118

Övriga andelar

308

351

Summa

274 128

261 933

Med dotterföretag avses företag där statens ägar- andel överstiger 50 procent.

Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per den 31 december 2009, utom i några fall då senaste delårsbokslut använts.

Andelar i dotterföretag har ökat med 12,2 miljarder kronor.

Ökningen av andelsvärdet för Vattenfall AB uppgår till 5,8 miljarder kronor, vilket huvud- sakligen förklaras av periodens vinst på 12,9 miljarder kronor. Utdelning av 6,9 miljarder kronor har minskat andelsvärdet. Negativa om- räkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på 10,7 miljarder kronor har delvis utjämnats av po- sitiv påverkan från valutasäkring av utländskt eget kapital på 6,0 miljarder kronor. Omräk- ningsdifferenserna har uppstått när balansräk- ningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Kassaflödessäkring har medfört en ökning med 3,8 miljarder kronor. Kassaflö- dessäkringen avser huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning.

LKAB:s resultat för året uppgår till 0,7 miljarder kronor, vilket bidragit till andels- värdets ökning med 0,2 miljarder kronor. Kassa- flödessäkringar och marknadsvärdering av finan-

siella instrument har

ökat

värdet

med

2,2 miljarder kronor.

En

utdelning

på

2,8 miljarder kronor har reducerat värdet. Andelsvärdet för Akademiska Hus AB är

oförändrat mellan åren. Betald utdelning av

1,0 miljard kronor har utjämnats av årets resultat på 1,0 miljard kronor.

Andelsvärdet för Sveaskog AB har ökat med 1,8 miljarder kronor. Förändringen förklaras av årets resultat på 1,9 miljarder kronor minskat med utdelning till staten av 0,1 miljarder kronor.

Svensk Exportkredit AB har ökat med 3,2 miljarder kronor, vilket främst förklaras av årets resultat på 1,7 miljarder kronor samt om- värdering av finansiella tillgångar på 1,3 miljarder kronor.

Posten Nordens emission av nytt kapital har inneburit en ökning av kapitalandelen med 7,2 miljarder kronor. Övrig förändring av kapi- talandelen motsvaras främst av årets resultatan- del på 1,0 miljarder kronor.

SBAB har ökat i värde med 0,9 miljarder kro- nor som en följd av årets resultat på 1,0 miljarder kronor.

SJ AB har ökat med 0,3 miljarder kronor, vil-

ket väsentligen avser

årets

resultat

på

0,5 miljarder kronor

samt

utdelning

av

0,2 miljarder kronor.

Apoteket har ökat med 0,2 miljarder kronor. Årets resultat uppgår till 0,5 miljarder kronor och utdelningen till 0,2 miljarder kronor. Uppgifterna avser Apoteket AB.

Andelsvärdet i Jernhusen AB har ökat med 0,5 miljarder kronor, vilket beror på fusionen med Swedcarrier AB samt utdelning av 0,1 miljarder kronor.

I samband med att verksamhet förts över från Vägverket till Svevia AB har bolaget övertagit tillgångar och skulder genom en apportemission på 1,2 miljarder kronor.

Vectura Consulting AB har övertagit verk- samhet från Vägverket och Banverket och i sam- band med detta genomfört en apportemission på 0,4 miljarder kronor.

Preaktio AB har minskat med 2,9 miljarder kronor, vilket avser utdelning till staten.

Swedfund International AB har erhållit ett aktieägartillskott på 0,6 miljarder kronor, vilket medfört en ökning av andelsvärdet med samma belopp.

Posten AB har fusionerats med Post Dan- mark AB A/S till Posten Norden AB. Posten AB har delat ut 1,4 miljarder kronor innan fu- sionen.

Innehavet i SVEDAB har skrivits ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom SVEDAB-koncernens egna kapital uppgår till minus 1,4 miljarder kronor. Efter övergång till

104

redovisning enligt IFRS täcks moderbolaget SVEDAB:s förlust av balanserade vinstmedel och bolaget behöver därför inte något aktieägar- tillskott.

Svenska Spel AB bokförs till värdet av aktie- kapital och reservfond (värdet uppgår till 260 000 kronor som i tabellen avrundats till noll miljoner kronor). Resultatet tillförs som en skatteintäkt när utdelning betalas till staten.

Andelar i intresseföretag

Miljoner kronor

2009

2008

TeliaSonera AB

50 480

48 621

Nordiska Investeringsbanken (NIB)

7 700

6 943

SAS AB

2 437

1 858

AB Bostadsgaranti

116

82

SOS Alarm Sverige AB

84

81

VisitSweden AB

12

10

Norrland Center AB

5

5

Dom Shvetsii

0

3

Affärsverk

Svenska kraftnät - Nord Pool ASA m.fl.

276

1 466

Luftfartsverket - Nordic Airport Proper-

ties KB m.fl.

30

15

Summa

61 140

59 084

Andelar i intresseföretag är 2,1 miljarder kronor högre än föregående år främst på grund av att andelen i TeliaSonera ökat i värde med 1,9 miljarder kronor. Andelsvärdet i TeliaSonera har påverkats positivt med 7,0 miljarder kronor

av andelen i

årets resultat och negativt av

2,2 miljarder

kronor i valutakursdifferenser.

Utdelning av 3,0 miljarder kronor till staten har minskat värdet med motsvarande belopp. Marknadsvärdet på statens aktier i TeliaSonera uppgick vid årsskiftet till 86,8 miljarder kronor.

Nordiska Investeringsbanken har ökat med 0,8 miljarder kronor främst hänförligt till periodens resultat.

SAS genomförde en nyemission våren 2009, i vilken staten tecknade aktier till ett värde av 1,3 miljarder kronor. Statens ägarandel är oförändrat, 21,4 procent. Statens kapitalandel ökade till följd av detta. Det negativa resultatet i

SAS minskade dock

kapitalandelen

med

0,6 miljarder kronor.

Sammantaget

ökade

kapitalandelen i SAS med 0,6 miljarder kronor.

Skr. 2009/10:101

Marknadsvärdet på statens aktier i SAS AB uppgår till 2,1 miljarder kronor.

Svenska kraftnäts intressebolag har minskat med 1,2 miljarder kronor, främst avseende ut- delning till staten.

Andelar i dotter- och intresseföretag – totalt

Miljoner kronor

2009

2008

Summa andelar i dotterföretag

274 128

261 933

Summa andelar i intresseföretag

61 140

59 084

Riksbankens grundfond

1 000

1 000

Summa

336 268

322 017

Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbe- talda utdelningar samt förvärv och avyttringar.

Not 27

Andra långfristiga värdepappersinnehav

Miljoner kronor

2009

2008

Kärnavfallsfonden, bostadsobligationer

18 103

-

Statens aktier i Nordea Bank AB

10 029

4 419

Exportkreditnämnden, obligationer

3 212

2 472

Kammarkollegiet, Europeiska

investeringsbanken EIB

1 677

1 677

Kammarkollegiet, Europeiska

utvecklingsbanken EBRD

1 040

1 040

Kammarkollegiet, Världsbanken IBRD

593

593

Karolinska institutet, aktier,

andelar och obligationer

277

247

Kammarkollegiet, Europarådets

utvecklingsbank CEB

34

34

Affärsverk

Statens järnvägar

4 001

4 157

Övriga myndigheter

253

253

Summa

39 219

14 892

Den största förändringen av värdepappersinne- haven avser Kärnavfallsfonden som, efter änd- rade placeringsregler under året, placerat en stor del av fondmedlen i bostadsobligationer.

Statens aktier i Nordea redovisas dels av Kammarkollegiet (t.o.m. 2008 av Reger- ingskansliet) som en del av statens aktieförvalt-

105

Skr. 2009/10:101

ning med 4,4 miljarder kronor, dels av Riks- gäldskontoret som deltog i Nordeas nyemission under året genom stabilitetsfonden med 5,6 miljarder kronor. Exportkreditnämndens in- nehav av obligationer har ökat med 0,7 miljarder kronor.

Som ett led i garantiverksamheten placerar Exportkreditnämnden erhållna premier i olika finansiella tillgångar och har under året ökat in- nehavet av obligationer i utländska valutor. In- nehavet utgör en del av likvid buffert för riskex- ponering och balanserande innehav för åtagan- den i respektive valuta.

Statens Järnvägars innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar ut- hyrda till SJ AB och Green Cargo AB.

Kammarkollegiets innehav i internationella banker redovisades föregående år av Regerings- kansliet.

Not 28

Långfristiga fordringar

Miljoner kronor

2009

2008

Exportkreditnämnden

- Skadefordringar

1 350

1 558

- Återförsäkrares andel av försäkrings-

tekniska avsättningar

1 341

1 712

Summa Exportkreditnämnden

2 691

3 270

Styrelsen för internationellt utvecklings-

samarbete

191

258

Göteborgs universitet

130

135

Fiskeriverket

92

116

Statens bostadskreditnämnd

55

65

Regeringskansliet

21

23

Affärsverk

Statens järnvägar

2 045

2 323

Luftfartsverket

256

25

Svenska kraftnät

207

200

Sjöfartsverket

67

79

Övriga myndigheter

10

15

Summa

5 765

6 509

Exportkreditnämnden (EKN) redovisar försäk- ringstekniskt beräknat nettovärde på skadeford- ringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp

som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En ut- gångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s ute- stående fordran.

Sverige är det land där EKN haft den största ökningen av riskexponering. Den mycket stora ökningen beror på de rörelsekreditgarantier till stora svenska företag som EKN ställt ut under året. Rörelsekreditgarantierna innebär att EKN delar risk med utlånande bank på stora svenska exportföretag med hög kreditvärdighet. I likhet med tidigare år är Pakistan och Sydafrika bland de största länderna med anledning av en mycket stor affär i respektive land.

Värdet före reservering för förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till 6 703 miljoner kronor. Reserveringen uppgår till 5 353 miljoner kronor. De största fordringarna finns på Nord- korea, Kongo-Kinshasa, Pakistan, Kuba och Irak. Även värdet på den del av fordringarna som avser återförsäkrares andel av försäkringstek- niska avsättningar har skrivits ned under året.

Styrelsen för internationellt utvecklingssam- arbete (Sida) garanterar och subventionerar u- landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen (144 miljoner kronor) av nettovärdet på skadefordringar som förvaltas av EKN knutet till U-kreditsystemet. Resterande del av posten är en fordran på Swedfund avse- ende villkorslån.

Göteborgs universitets fordringar avser utlå- ning av donationsmedel till Akademiska Hus.

Fiskeriverket har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser medel från fiskeavgifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen hos Kammarkollegiet består av 25 fonder.

Affärsverket Statens järnvägar redovisar ford- ringar avseende leasing- och leaseholdavtal på SJ AB och Green Cargo AB. Dessa uppgick till 1 976 miljoner kronor 2009 av totalt 2 045 miljoner kronor avseende långfristiga ford- ringar.

106

Sjöfartsverkets

fordringar

uppgick

till

67 miljoner kronor. Sjöfartsverket redovisar

fordringar avseende förskottshyra för tre isbry- tande offshorefartyg som man tecknat avtal om

med Trans Viking A/S.

Dessa uppgick till

57 miljoner kronor 2008.

Not 29

Utlåning

Miljoner kronor

2009

2008

Centrala studiestödsnämnden

Annuitetslån (beviljade efter den 30 juni

2001)

85 334

73 620

Studielån (lån med villkorad återbetal-

ning, beviljade mellan den 1 januari

1989 och den 30 juni 2001)

66 764

71 394

Studiemedel (beviljade före 1989 och

äldre lån)

6 436

8 045

Hemutrustningslån

1 115

1 147

Summa Centrala studiestödsnämnden

159 649

154 206

Riksgäldskontoret

Riksbanken

92 530

-

Botniabanan AB

16 103

14 648

Svensk-Danska Broförbindelsen AB

4 406

4 181

Premiepensionsmyndigheten

1 450

1 528

A-Train AB

800

800

Lån till Island

861

-

AP-fonden

157

138

Övrigt

539

245

Summa Riksgäldskontoret

116 846

21 540

Styrelsen för internationellt utvecklings-

samarbete

263

264

Övriga myndigheter

135

109

Summa

276 893

176 119

Centrala studiestödsnämnden (CSN) admini- strerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansie- rade med lån hos Riksgäldskontoret, vilket är de lån som går under benämningen studielån. Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten och benämns som studiemedel i sammanställningen. CSN:s fordringar har ökat med 5,4 miljarder kronor och uppgår till nära 160 miljarder kronor, efter att hänsyn tagits till reservationerna för osäkra fordringar.

Skr. 2009/10:101

CSN:s modell för att beräkna de osäkra ford- ringarna och nedskrivningarna utvecklas hela ti- den och osäkerheten beräknas fram utifrån tre värderingsprinciper. Dessa principer är betal- ningsbenägenhet, reservation enligt de trygg- hetsregler som finns vid återbetalning och fram- tida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts under de senaste åren trots påminnelser och kravåtgärder. Vid reserva- tion enligt trygghetsregler görs en bedömning av möjligheterna att betala tillbaka lån utifrån indi- videns ekonomiska förutsättningar i förhållande till skuldens storlek. Den tredje värderingsprici- pen beräknas slumpmässigt utifrån kön- och ål- dersspecifika dödsfallsrisker från Statistiska centralbyrån.

CSN:s totala lånefordran uppgår till 184 miljarder kronor och vid utgången av 2009 var den totala reserveringen 24,7 miljarder kro- nor. Det är en minskning netto med 2,4 miljarder kronor jämfört med föregående år. Minskningen beror till största delen på en mo- dellförändring för lånetypen annuitetslån som numera beräknas mindre schablonartat. Det osäkra beloppet beräknas nu på motsvarande sätt som för lånetypen studielån. Där simuleras en detaljerad betalningsplan för hela återbetalnings- tiden.

Riksgäldskontoret (RGK) är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning och under 2009 ökade utlåningen hos RGK med 95 miljarder kronor. Framför allt beror det på utlåningen till Riksbanken under året motsva- rande nästan 93 miljarder kronor. RGK lånade upp motsvarande 97 miljarder kronor under året i utländsk valuta varav 95 miljarder kronor lånats ut till Riksbanken för att förstärka valutareserven. Lånet till Riksbanken värderas till 92,5 miljarder kronor, enligt de valutakurser som gällde vid årsskiftet. Utöver detta lån till följd av lågkonjunktur och finanskris beslutade de nordiska länderna att låna ut pengar till Island vilket ledde till att vid årets slut motsvarade Sve- riges utlåning till Island nästan 0,9 miljarder kro- nor. Riksgäldskontoret redovisar också lånen till Botniabanan AB (91 procent ägs av svenska staten) och dess uppgift är att detaljprojektera, upphandla, bygga och finansiera Botniabanan. När Botniabanan är färdigställd ska bolaget börja amortera lånen tagna hos RGK. Återbetalning kommer att ske med den hyra som Banverket kommer att betala till bolaget och senast 2050

107

Skr. 2009/10:101

ska samtliga lån vara återbetalda. När det gäller Svensk-Danska broförbindelsen AB (SVEDAB) är bolaget beroende av Öresundsbro Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. I sammanställningen över RGK:s utlåning ingår också lånen till Premiepensionsmyndigheten och AP-fonderna, eftersom dessa myndigheter inte konsolideras i årsredovisningen för staten.

Styrelsen för internationellt utvecklingssam- arbetes (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån.

Not 30

Varulager och förråd

Miljoner kronor

2009

2008

Banverket

586

489

Försvarsmakten

271

388

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

132

-

Rikspolisstyrelsen

123

126

Försvarets materielverk

86

95

Kriminalvården

71

70

Affärsverk

Sjöfartsverket

71

43

Luftfartsverket

46

44

Svenska kraftnät

4

4

Övriga myndigheter

184

497

Summa

1 574

1 756

Med varulager och förråd avses råmaterial, råva- ror, halvfabrikat och färdiga produkter samt för- nödenheter som förbruknings- och tillsatsmate- rial.

Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager.

Not 31

Pågående arbeten

Miljoner kronor

2009

2008

Lantmäteriet

244

214

Banverket

65

31

Försvarsmakten

50

5

Statens väg- och transportforskningsin-

stitut

15

15

Fortifikationsverket

11

19

Övriga myndigheter

20

32

Summa

405

316

Pågående arbeten hos Lantmäteriet avser i hu- vudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär av- styckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. Ökningen jämfört med föregående år beror främst på ett ökat antal infrastruktur- ärenden.

Banverkets pågående arbeten avser ej av- slutade entreprenaduppdrag som i huvudsak ut- förts av Banverket Produktion och Investerings- divisionen.

Försvarsmaktens pågående arbeten avser främst verksamheten hos Försvarsmaktens logistik (FMLOG) som är redovisad som pågå- ende arbeten.

Not 32

Fastigheter

Miljoner kronor

2009

2008

Länsstyrelsen i Dalarnas län

133

112

Länsstyrelsen i Värmlands län

19

16

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

8

9

Länsstyrelsen i Västerbottens län

8

0

Övriga länsstyrelser

4

3

Summa

172

140

Länsstyrelsen i Dalarnas län innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där by- tesprojekt pågår eller är planerade.

108

Not 33

Förskott till leverantörer

Miljoner kronor

2009

2008

Banverket

36

58

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

2

-

Fortifikationsverket

-

2

Affärsverk

Luftfartsverket

56

44

Övriga myndigheter

1

1

Summa

95

105

Myndigheternas förskott avser bl.a. varuleveran- ser.

Not 34

Kundfordringar

Miljoner kronor

2009

2008

Exportkreditnämnden

3 069

1 707

Försvarets materielverk

1 086

1 476

Banverket

740

754

Vägverket

399

909

Lantmäteriet

159

165

Statens institutionsstyrelse

158

146

Karolinska institutet

132

107

Göteborgs universitet

101

100

Affärsverk

Luftfartsverket

374

409

Svenska kraftnät

344

206

Sjöfartsverket

134

152

Övriga myndigheter

1 459

1 487

Summa

8 155

7 618

Som kundfordringar redovisas fakturerade be- lopp avseende myndighetens försäljning av främst tjänster. Exportkreditnämndens ford- ringar utgörs av fordringar på garantitagare avse- ende förskotts- och efterskottspremier. Ökningen mellan åren avser i huvudsak ford- ringar avseende efterskottpremie, nominellt värde.

Försvarets materielverk har lägre intäkter från uppdrag för andra än statliga myndigheter

Skr. 2009/10:101

(jämför not 2) vilket även påverkar kundfordringarna.

Vägverkets och Banverkets poster består av fordringar för externa uppdrag i huvudsak åt kommuner. Bolagiseringen av Vägverkets pro- duktionsenheter leder till lägre kundfordringar

eftersom uppdragsintäkterna

minskar

(jämför

not 2).

Not 35

Övriga fordringar

Miljoner kronor

2009

2008

Skatteverket

- Fordringar på skattekonto, inkl. rest-

förda samt värdereglering

36 157

32 256

- Fordran kommuner och landsting av-

seende slutreglering av kommunalskatt

för inkomståret 2008

2 623

-

- Övriga fordringar

13

5

Summa Skatteverket

38 793

32 261

Riksgäldskontoret

- Fordran finansiella institut

1 044

252

- Depositioner för handel med futures

331

135

- Terminskontrakt statens internbank

155

455

- Fordran CSA-avtal och GMRA-avtal

-

1 919

- Övriga fordringar

13

263

Summa Riksgäldskontoret

1 543

3 024

Statens jordbruksverk

7 493

7 580

Tullverket

1 925

2 447

Försäkringskassan

2 275

2 723

Centrala studiestödsnämnden

757

749

Kronofogdemyndigheten

714

708

Länsstyrelsen i Västra Götalands län

224

77

Lantmäteriet

217

290

Affärsverk

Statens järnvägar

253

246

Luftfartsverket

138

170

Svenska kraftnät

37

33

Sjöfartsverket

1

1

Övriga myndigheter

1 307

1 214

Summa

55 677

51 523

Övriga fordringar har ökat med 4 miljarder kro- nor jämfört med föregående år.

109

Skr. 2009/10:101

Skatteverkets fordringar på skattekontot har ökat med 4 miljarder kronor. Skatteverket redo- visar också en fordran på kommuner och lands- ting avseende slutreglering av kommunalskatt för inkomståret 2008. Slutavräkning av kommu- nalskatt kan variera starkt mellan åren. Slutav- räkningen görs i januari månad andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kom- munalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. Slutavräkningen avseende 2007 medförde en skuld till kommuner och landsting.

Riksgäldskontorets fordringar utgörs till största delen av fordran på finansiella institut. I posten ingår en fordran som bedöms som säker för den del av försäljningen av Carnegie Invest- ment Bank och Max Matthiessen som ännu inte är reglerad.

Statens jordbruksverk redovisar huvudsakli- gen fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna samt bundet ka- pital i offentliga lager (145 miljoner kronor) till följd av inköps- och försäljningsverksamhet för EU:s räkning. Kapitalbindningen är utgifter av inköp minskat med försäljningsintäkter och be- talningar (lagernedskrivningar och korrigeringar av vinst/förlust) som erhållits från EU. Jord- bruksverkets fordran på EU uppgår till totalt 7 421 miljoner kronor, netto (7 562 miljoner kronor föregående år), varav 7 462 miljoner kro- nor avser den aktuella fleråriga budgetramen 2007–2013.

Tullverkets övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende upp- börd.

Försäkringskassans fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga av- seende underhållsstöd, 1 015 miljoner kronor (en minskning med 203 miljoner kronor jämfört med föregående år) samt återkravsfordringar av-

seende

övriga

socialförsäkringsförmåner,

918 miljoner kronor.

Samtliga fordringar äldre

än fyra år avseende underhållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. Till övriga fordringar hänförs också fordringar för EU-vård på 184 miljoner kronor och fordringar hos kommuner för assistansersättning med 143 miljoner kronor.

Statens järnvägars post består till största delen av fordran på AB Storstockholms Lokaltrafik, kortfristig del.

Not 36

Periodavgränsningsposter – förutbetalda kostnader

Miljoner kronor

2009

2008

Skatteverket

13 146

134

Riksgäldskontoret

- underkurser, upplåning i svenska kro-

nor

5 240

4 259

- underkurser, upplåning i utländsk

valuta

198

141

- underkurser, statsskulden till nomi-

nellt belopp i svenska kronor

680

2 466

- underkurser, statsskulden till nomi-

nellt belopp i utländsk valuta

31

17

- förutbetalda kostnader

8

5

Summa Riksgäldskontoret

6 157

6 888

Rikspolisstyrelsen

429

438

Kriminalvården

278

244

Banverket

249

146

Lunds universitet

239

260

Försäkringskassan

209

186

Transportstyrelsen

172

-

Domstolsverket

168

153

Stockholms universitet

141

141

Arbetsförmedlingen

137

118

Uppsala universitet

133

122

Göteborgs universitet

130

150

Karolinska institutet

121

116

Kungl. Tekniska högskolan

111

109

Affärsverk

Sjöfartsverket

76

70

Luftfartsverket

48

69

Svenska kraftnät

2

4

Statens Järnvägar

1

1

Övriga myndigheter

2 122

2 001

Summa

24 069

11 350

Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut under året.

Skatteverket betalade i december 2009 ut det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting som avser 2010. En anledning att re- geringen valde att lämna förslaget i 2009 års pro- position om vårtilläggsbudget var att utrymmet

110

under utgiftstaket för staten var större 2009 än 2010. Medlen är avsedda att användas för verk- samhet under 2010 och antas därmed periodise- ras av kommuner och landsting som en intäkt 2010.

Underkurser uppstår när Riksgäldskontoret emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurser och bokförs som en förutbe- tald kostnad som periodiseras över lånets löptid.

Förutbetalda kostnader i övrigt avser t.ex. hy- ror eller licensavgifter för nästa kvartal eller år.

Not 37

Periodavgränsningsposter – upplupna bidragsintäkter

Miljoner kronor

2009

2008

Kungl. Tekniska högskolan

163

153

Karolinska institutet

145

137

Lunds universitet

115

115

Tillväxtverket

110

-

Göteborgs universitet

100

79

Stockholms universitet

95

83

Försäkringskassan

81

102

Uppsala universitet

70

58

Sveriges lantbruksuniversitet

44

35

Luleå tekniska universitet

34

39

Övriga myndigheter

361

441

Summa

1 318

1 241

Som upplupna bidragsintäkter redovisas över- enskommen ersättning för genomförd verksam- het som ännu inte utbetalats till myndigheten.

Bland upplupna bidragsintäkter ingår medel från EU för den aktuella fleråriga budgetramen 2007–2013 med 118 miljoner kronor, huvudsak- ligen hos Tillväxtverket.

Skr. 2009/10:101

Not 38

Periodavgränsningsposter – övriga upplupna intäkter

Miljoner kronor

2009

2008

Periodisering av skatter

10 447

-

Riksgäldskontoret:

Upplupna ränteintäkter, svenska kronor

5 753

5 846

Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta

3 295

4 852

Övriga upplupna intäkter

798

443

Summa Riksgäldskontoret

9 846

11 141

Inspektionen för arbetslöshetsförsäk-

ringen

622

557

Kärnavfallsfonden

548

142

Banverket

287

197

Försäkringskassan

169

142

Exportkreditnämnden

85

-

Arbetsförmedlingen

85

659

Affärsverk

Svenska kraftnät

597

519

Luftfartsverket

215

249

Sjöfartsverket

86

35

Statens järnvägar

5

56

Övriga myndigheter

582

723

Summa

23 574

14 420

Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där faktu- rering eller betalning inte skett till och med brytdagen.

Periodisering av skatter 2009 avser mellan- skillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst Skatteverket och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsre- dovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan endast i årsredovis- ningen för staten. För 2008 översteg betalda skatter intäkterna vilket ledde till att ett belopp redovisades som förutbetalda intäkter. För 2009 överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas i stället en upplu- pen intäkt (se not 52).

Riksgäldskontorets upplupna ränteintäkter avseende skuldskötselinstrument avser räntein- täkter förknippade med statsskulden som är in-

111

Skr. 2009/10:101

tjänade under året men som ännu inte är inbetalda.

Kärnavfallsfondens upplupna intäkter avser avgifter för producerad el som kärnkraftsbolagen i efterhand betalar till Kärnavfallsfonden. Dessa avgifter ökade med 406 miljoner kronor.

Arbetsförmedlingens upplupna intäkter avser medel som Arbetsförmedlingen för Sveriges räkning rekvirerar från EU och levererar in på inkomsttitel.

Not 39

Värdepapper och andelar

Miljoner kronor

2009

2008

Riksgäldskontoret

4 226

68 348

Försäkringskassan, hypoteksobligationer

m.m.

1 391

1 526

Exportkreditnämnden, valutadepositio-

ner i svenska banker

1 113

372

Statens försvarshistoriska museer

2

2

Affärsverk

Statens järnvägar

-

695

Luftfartsverket

-

49

Övriga myndigheter

-

-

Summa

6 732

70 992

Riksgäldskontoret har minskat sitt innehav av värdepapper och andelar med 64 miljarder kro- nor, varav kortfristiga placeringar minskat med 62 miljarder kronor beroende på att Riksgälds- kontoret under 2008 gav ut extra statsskulds- växlar utan att motsvarande lånebehov fanns. Detta har inte gjorts under 2009.

Försäkringskassans värdepapper och andelar avser huvudsakligen hypoteksobligationer i fon- der för socialförsäkringsändamål.

Exportkreditnämnden redovisar fasträntepla- ceringar i utländsk valuta i form av valutadeposi- tioner i svenska banker.

Not 40

Kassa, bank m.m.

Miljoner kronor

2009

2008

Kronofogdemyndigheten

657

591

Riksgäldskontoret

437

901

Regeringskansliet

184

127

Exportkreditnämnden

165

73

Länsstyrelsen i Norrbottens län

161

150

Lunds universitet

149

67

Kustbevakningen

132

2

Länsstyrelsen i Västerbottens län

114

137

Karolinska institutet

106

96

Internationella programkontoret för ut-

bildningsområdet

95

145

Affärsverk

Statens järnvägar

203

69

Luftfartsverket

152

189

Sjöfartsverket

79

54

Svenska kraftnät

76

77

Övriga myndigheter

844

843

Summa

3 554

3 521

Kronofogdemyndighetens Kassa, bank avser till största delen klienters bankmedel (deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomsttitel).

Riksgäldskontoret redovisar medel på valuta- konton i Nordea, Euroclear och Clearstream.

Flera länsstyrelser redovisar bygdemedel och deponerade medel som är placerade i bank.

Not 41

Nettoförmögenhet

Miljoner kronor

2009

2008

Uppskrivningskapital

107

109

Donationskapital

442

420

Resultatandelar i dotterföretag

233 364

217 484

Balanserad kapitalförändring

-644 311

-719 772

Årets över-/underskott enligt

resultaträkningen

26 253

91 845

Summa

-384 145

-409 914

112

Nettoförmögenheten är skillnaden mellan till- gångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögen- het negativ. Förändringen av nettoförmögenhe- ten mellan två år samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögen- heten av andra transaktioner som förändrar till- gångarnas eller skuldernas värde utan att de re- dovisas i resultaträkningen. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoför- mögenheten. Vissa händelser som i sig inte inne- bär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående del- poster.

Uppskrivningskapital

Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat under året. Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anlägg- ningar.

Donationskapital

Donationskapitalet har ökat med 22 miljoner kronor under året. Ökningen beror på till största delen på att Moderna museet har erhållit dona- tioner i form av konstverk och likvida medel.

Resultatandelar i dotterbolag

Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt års- bokslut. Förändringen på 15,9 miljarder kronor under året består av föregående års resultatande- lar (34,9 miljarder kronor), utdelningar betalda under 2009 (-19,6 miljarder kronor) samt övriga

förändringar av

eget kapital

i dotterbolagen

(-0,2 miljarder

kronor).

Den

del

av

Systembolaget AB:s resultat som motsvarade årets utdelning 2008 och som redovisades som skatteintäkt 2008 har omförts från balanserad

kapitalförändring

till

resultatandel

2009

(0,9 miljarder kronor).

TeliaSonera AB har, vid sidan av resultatet, en

direkt minskning

av

eget kapital

med

2,2 miljarder

kronor

avseende

främst

valutakursdifferenser.

LKAB redovisar, vid sidan av resultatet, en direkt ökning av eget kapital med 2,2 miljarder kronor avseende kassaflödessäkringar och marknadsvärdering av finansiella instrument i säkringsreserv och reserv för verkligt värde.

Skr. 2009/10:101

Vattenfall AB redovisar en minskning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Föränd- ringen uppgår till -0,2 miljarder kronor och be- står till största delen av omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet (-10,7 miljarder kronor), valutasäkring av ut- ländskt eget kapital (6,0 miljarder kronor), kas- saflödessäkring (3,8 miljarder kronor) samt ef- fekter vid ägarförändringar i dotterbolag (0,7 miljarder kronor).

Balanserad kapitalförändring

Den balanserade kapitalförändringen har ökat med 75,5 miljarder kronor under året. Den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med 57,0 miljarder kronor.

Utdelningar från dotterbolag enligt föregå- ende stycke ökar denna delpost med motsva- rande belopp dvs. 19,6 miljarder kronor.

Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till

resultatandel

från

kapitalförändring

(-0,9 miljarder kronor).

Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på -1,6 miljarder kronor som redovisas som balanserad kapitalminskning.

Saldot vid avräkning av inomstatliga betal- ningar avseende anslag och inkomsttitlar upp- gick vid årsskiftet till 1,1 miljarder kronor och redovisas som en ökning av nettoförmögenhe- ten.

Riksgäldskontorets konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en

ökning

av

nettoförmögenheten

med

0,5 miljarder kronor.

Summan

av

statens interna fordringar

och

skulder avseende moms har minskat nettoför- mögenheten med 0,4 miljarder kronor.

Eliminering av inomstatliga ensidiga periodi- seringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på 0,1 miljarder kronor som ökar nettoförmögenheten.

Se även avsnitt 4.2.1.

113

Skr. 2009/10:101

Nettoförmögenhetens förändring

Miljoner kronor

Uppskriv-

Donations-

Resultatandelar i

Balanserad

Årets över-

ningskapital

kapital

dotterföretag

kapitalförändring

/underskott

Summa

Utgående balans 2008

109

420

217 484

-719 772

91 845

-409 914

Förändring av nettoförmögenheten

-

-

-

-

-

-

Ingående balans 2009

109

420

217 484

-719 772

91 845

-409 914

Föreg. års kapitalförändring

-2

34 851

56 996

-91 845

0

Utdelning från dotter- och

intresseföretag

-19 578

19 578

0

Förändring av eget kapital hos

dotter- och intresseföretag

-198

-198

Omföring av resultatandel från

Systembolaget redovisad som

skatteintäkt

869

-869

0

Sålda andelar

-26

26

0

Utjämningspost avser eliminering

statspapper

-1 556

-1 556

Saldo inomstatlig betalnings-

avräkning

1 127

1 127

Rundradiokonto m.m., Riksgälds-

kontoret

490

490

Eliminering av inomstatliga

balansposter avseende moms

-367

-367

Saldo vid eliminering av ensidiga

inomstatliga periodav-

gränsningsposter samt diverse

fordringar och skulder

123

123

Övriga förändringar

22

-38

-87

-103

Årets över-/underskott

26 253

26 253

Summa årets förändring

-2

22

15 880

75 461

-65 592

25 769

Utgående balans

107

442

233 364

-644 311

26 253

-384 145

114

I tabellen nedan redovisas en beräkning av skill- naderna mellan balansräkningens nettoförmö- genhet för 2008 och 2007 jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till national- räkenskapernas principer.

Miljarder kronor

2008

2007

Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS

-410

-499

Avgående poster ur Nettoförmögenheten

Beredskapstillgångar

-95

-94

Affärsverkens anläggningstillgångar

-22

-22

Fordringar och skulder hos andra myndigheter än

Riksgäldskontoret, Centrala studiestödsnämnden

m.fl.

120

75

Värdejusteringar, Centrala studiestödsnämnden

och Exportkreditnämnden

32

34

Tillkommande poster i Statens förmögenhet en-

ligt NR-principer

Uppvärdering av börsnoterade aktier till mark-

nadsvärde

40

109

Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell

prisnivå av anläggningstillgångar/förbruknings-

inventarier samt utökad aktivering av mjukvaru-

utveckling

333

290

Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella

poster till marknadsvärde

-34

-25

Riksbankens egna kapital utöver grundfond

69

61

Värdepapper hos Norrlandsfonden, Riksbankens

jubileumsfond, Allmänna arvsfonden m.fl.

25

37

Fordran på kommuner avseende särskild löne-

skatt

76

75

Övrigt

16

16

Statens förmögenhet enligt NR-principer

150

57

Skr. 2009/10:101

Not 42

Fonder

Miljoner kronor

2009

2008

Kärnavfallsfonden

41 393

40 306

Insättningsgarantifonden (Riksgälds-

kontoret)

20 747

19 103

Stabilitetsfonden (Riksgäldskontoret)

16 487

15 110

Försäkringskassan

- Trafiklivräntefonden

778

741

- Frivilliga yrkesskadefonden

119

115

- Affärsverksfonden

129

131

- Övriga fonder

114

121

Summa Försäkringskassan

1 140

1 108

Batterifonden (Naturvårdsverket)

790

819

Kammarkollegiets försäkringsverksam-

het m.m.

369

364

Bygdemedel m.m. (länsstyrelser)

296

301

Medel från vattendomar m.m. (Fiskeri-

verket)

100

120

Övriga

96

96

Total summa

81 418

77 327

Som fonder i staten redovisas medel som reser- verats för särskilda ändamål, men där det reser- verade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet be- skrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fon- der.

Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten Kärnavfallsfonden och förvaltas av Kammarkol- legiet. Fonden består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostna- der nu och i framtiden för hantering och slutför- varing av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under ett antal år. Fondmedlen är sedan 2009 till stor del placerade i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut och i övrigt lik- som tidigare i statspapper och till en mindre del på konto i Riksgäldskontoret. Vid utgången av 2009 är ca 45 procent av tillgångarna placerade i säkerställda obligationer.

Insättningsgarantifonden förvaltas av Riks- gäldskontoret och utgörs av avgifter från institut

115

Skr. 2009/10:101

som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, an- vänds till att bygga upp en fond varifrån ersätt- ning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgaran- tin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Även insättnings- garantimedlen är placerade i statspapper och på konto i Riksgäldskontoret. Insättningsgaranti- fonden är den fond som ökat mest under 2009 (jämför not 5).

I samband med finanskrisen under hösten 2008 beslutade riksdagen att inrätta Stabilitets- fonden för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes 15 miljarder kronor genom ett särskilt anslag på statsbudgeten. Avsikten är att banker och andra institut framöver ska betala en årlig stabilitetsavgift, så att fonden inom 15 år uppgår till motsvarande 2,5 procent av BNP. Under året har fonden tillförts garantiavgifter, medan däremot den nya stabilitetsavgiften inte kommer in förrän 2010.

Försäkringskassan redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfon- den.

Batterifonden redovisas av Naturvårdsverket och används för bl.a. omhändertagande av mil- jöfarliga batterier.

Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel, vattenregleringsmedel och älgvårdsfonder. Det största beloppet (137 miljoner kronor) redovisas av Länsstyrelsen i Norrbottens län.

Not 43

Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

Miljoner kronor

2009

2008

Statens pensionsverk

178 399

168 178

Riksdagsförvaltningen

1 855

1 782

Försvarsmakten

511

858

Rikspolisstyrelsen

293

433

Skatteverket

150

101

Försäkringskassan

108

146

Affärsverk

Luftfartsverket

4 349

4 103

Sjöfartsverket

1 639

1 578

Svenska kraftnät

342

316

Statens järnvägar

103

101

Övriga myndigheter

961

1 071

Summa

188 710

178 667

Det stora flertalet myndigheter betalar pen- sionspremier till Statens pensionsverk (SPV). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga försäk- ringsrörelsen. Undantag från denna försäk- ringslösning är de myndigheter som gör egna av- sättningar för pensioner, främst affärsverken utom Statens järnvägar.

Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med 10 miljarder kronor (6,5 föregående år). De viktigaste faktorerna som ökade avsätt- ningen var basbeloppsindexering (värdesäkring) 6,8 miljarder kronor, nyintjänad pension 5,0 miljarder kronor samt grundränta (uppräk- ning enligt de försäkringstekniska riktlinjerna), netto, 3,0 miljarder kronor medan avsättningen minskade på grund av utbetalade förmåner med 7,5 miljarder kronor. Framför allt har basbe- loppsindexeringen fått stor påverkan detta år, eftersom prisbasbeloppet ökade med 4,4 procent mellan 2008 och 2009 (året innan var denna faktor endast ca 1,7 procent eller 2,5 miljarder kronor).

Riksdagsförvaltningen tar upp en avsättning för pensioner och inkomstgarantier till förutva- rande och nuvarande ledamöter. Drygt 63 procent av avsättningen avser ledamöter som lämnat riksdagen samt belopp som upparbetats i

116

EU-parlamentet, medan återstoden avser leda- möter i riksdagen.

Försvarsmaktens avsättningar har liksom fö- regående år minskat kraftigt eftersom utbetal- ningarna legat kvar på en hög nivå medan årets kostnader varit låga jämfört med åren dessförin- nan.

Affärsverkens pensionsavsättningar visar inte på några dramatiska förändringar detta år.

Not 44

Övriga avsättningar

Miljoner kronor

2009

2008

Exportkreditnämnden

12 732

11 203

Försvarsmakten

1 382

1 532

Riksgäldskontoret

1 083

1 091

Banverket

584

339

Försäkringskassan

537

587

Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete

483

600

Bostadskreditnämnden

356

938

Affärsverk

Luftfartsverket

265

92

Statens järnvägar

242

222

Sjöfartsverket

9

14

Svenska kraftnät

8

-

Övriga myndigheter

514

481

Summa

18 195

17 099

Balansposten Övriga avsättningar består till största delen av Exportkreditnämndens (EKN) avsättningar för risker i garantiengagemang. Re- serveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Den totala reserveringen vid utgången av 2009 uppgick till 12 732 miljoner kronor, vilket innebär en ökning med 1 529 miljoner kronor under året. Det är i allt väsentligt avsättningen

för förväntade

förluster

som har

ökat

(1 552 miljoner

kronor).

Samtidigt

har

återförsäkrares andel av risken, som redovisas bland Långfristiga fordringar på balansräkningens tillgångssida, minskat med 371 miljoner kronor. Nettoökningen av avsätt- ning för risk är 1 900 miljoner kronor. Eftersom samtidigt engagemangsvolymerna ökat kraftigt

Skr. 2009/10:101

minskade ändå avsättningen, efter avdrag för

återförsäkrares

andel av

engagemanget,

till

7,2 procent

av

engagemanget,

jämfört

med

8,4 procent

vid

utgången

av

2008. Kronans

förstärkning mot dollarn och euron har dämpat reserveringsbehovet något. Flera av EKN:s affärer har fått ökade riskreserveringar. EKN gör även reserveringar för s.k. oförväntade förluster, som görs med hänsyn till koncentrationsrisken i portföljen. Dessa har ökat med 267 miljoner kronor i samband med ökningen av engagemang.

Försvarsmaktens avsättning för framtida ut- gifter för omstrukturering enligt främst För- svarsbeslutet 2004 har fortsatt minska under 2008. Minskningen avser framför allt avveckling av materiel. De kvarstående avsättningarna avser till nära 80 procent avsättningar för avveckling av materiel, medan de återstående delarna bl.a. avser avsättningar för sanering, hyra och rivning.

Riksgäldskontoret reserverar medel för fram- tida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. garantimodellen. Reserveringen avser till största delen garantin avseende Öresundsbron och har sjunkit marginellt under året.

Avsättningar hos Banverket avser i huvudsak avsättningar för miljöåtgärder och det är också dessa som ökat kraftigt under året.

Statens bostadskreditnämnd avsättning för förluster i garantiverksamheten har minskat kraftigt under året beroende på lägre marknads- värden och att garantistocken minskat.

Av Försäkringskassans

avsättning avser

522 miljoner

kronor

den

frivilliga

pensionsförsäkringen enligt

äldre

lagstiftning.

Nyteckning till försäkringen upphörde i början av 1980-talet och avsättningen minskar numera successivt eftersom inga premier inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Försäkringskassan har dessutom en avsättning vid omställning av verksamheten som till största delen har reglerats.

Styrelsens för internationellt utvecklingssam- arbete (Sida) avsättningar för risker i engage- mang avser garantier som Exportkreditnämnden administrerar för Sidas räkning avseende U-kre- diter. U-krediterna avser för närvarande 16 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Under året har engagemanget minskat från drygt 1 800 till ca 1 500 miljoner kronor. Av avsättningen för U- krediter avser nära 65 procent reservation för s.k.

117

Skr. 2009/10:101

oförväntade förluster (riskkoncentration) på grund av den kraftiga koncentrationen av engagemanget på Sri Lanka. Under året har avsättningen totalt sett minskat beroende på lägre engagemangsbelopp och kortare risktid. Förutom U-krediter ingår i avsättningen även en mindre del som avser s.k. fristående garantier.

Luftfartsverket har gjort ökade avsättningar för främst omstruktureringskostnader under året. Affärsverket Statens järnvägars avsättningar avser främst riskreserv för leasing.

Not 45

Statsskulden

Lån i Sverige

Miljoner kronor

2009

2008

Nominella statsobligationer

504 768

509 464

Ränte- och valutaswappar

-248 950

-228 350

Ränteswappar

120 892

133 625

Statsskuldväxlar

114 816

139 047

Privatmarknadslån

70 399

80 851

Likviditetsförvaltningsinstrument

107 856

49 605

Valutaterminer i svenska kronor

-8 785

2 379

Real skuld i svenska kronor

199 711

207 295

Summa

860 707

893 916

Eliminering, myndigheters innehav

-39 792

-57 204

Summa

820 915

836 712

I Riksgäldskontorets definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kon- toret använder, och har använt sig av, i sin finan- siering av statens lånebehov. Lån i Sverige redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna.

I årsredovisningen för staten används Riks- gäldskontorets definition av statsskulden mins- kat med elimineringar av de statliga myndighe- ternas innehav av statliga obligationer.

Det är endast ett fåtal myndigheter som inne- har statsobligationer. Kärnavfallsfondens inne- hav var vid årsskiftet 19,9 miljarder kronor och Riksgäldskontorets innehav för insättningsga- rantifonden var 19,0 miljarder kronor. Övriga myndigheters innehav avser främst Riksgälds- kontorets eget innehav av premieobligationer.

Lån utomlands

Miljoner kronor

2009

2008

Obligationer m.m. i utländsk valuta

185 160

112 712

Valutaswappar

134 475

113 498

Terminskontrakt m.m.

8 829

-1 163

Summa

328 464

225 047

Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i Sverige, se ovan). De redovi- sade lånen i utländsk valuta ökade med 103 mil- jarder kronor. De utländska lånens marknads- värde den 31 december 2009 uppgick till 328 miljarder kronor.

Statsskulden totalt

Miljoner kronor

2009

2008

Lån i Sverige

820 915

836 712

Lån utomlands

328 464

225 047

Summa

1 149 379

1 061 759

118

Not 46

Leverantörsskulder

Miljoner kronor

2009

2008

Vägverket

3 252

2 638

Banverket

2 241

2 100

Försvarets materielverk

2 240

1 862

Försvarsmakten

1 189

965

Försäkringskassan

496

579

Arbetsförmedlingen

485

365

Rikspolisstyrelsen

439

545

Regeringskansliet

364

261

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

305

-

Fortifikationsverket

302

323

Kriminalvården

291

260

Statens fastighetsverk

290

266

Transportstyrelsen

290

-

Karolinska institutet

175

146

Skatteverket

156

246

Domstolsverket

132

150

Styrelsen för internationellt utvecklings-

samarbete

125

166

Uppsala universitet

125

115

Post- och telestyrelsen

121

158

Försvarets radioanstalt

115

35

Lunds universitet

111

134

Sveriges lantbruksuniversitet

108

116

Migrationsverket

104

136

Göteborgs universitet

101

125

Affärsverk

Svenska kraftnät

347

360

Luftfartsverket

342

474

Sjöfartsverket

80

63

Statens järnvägar

22

11

Övriga myndigheter

2 651

2 768

Totalt

16 999

15 367

Leverantörsskulder avser skulder som uppkom- mer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär.

Skr. 2009/10:101

Not 47 Övriga skulder

Miljoner kronor

2009

2008

Riksgäldskontoret

Skuld till Premiepensionsmyndigheten

8 417

9 989

EU-avgifter

4 439

5 600

Skuld CSA-avtal

9 393

6 312

Obligationer som förfallit, vinster, räntor

177

265

Avistamedel

22

1 560

Övrigt Riksgäldskontoret

578

419

Summa Riksgäldskontoret

23 026

24 145

Skatteverket

Kontoöverskott skattekonto

20 541

20 646

Övrigt Skatteverket

93

7 314

Summa Skatteverket

20 634

27 960

Banverket

12 550

5 612

Försäkringskassan

10 106

8 482

Vägverket

3 041

3 127

Exportkreditnämnden

344

414

Statens pensionsverk

344

389

Rikspolisstyrelsen

307

339

Försvarsmakten

234

215

Affärsverk

Statens järnvägar

2 647

4 452

Luftfartsverket

112

131

Svenska kraftnät

111

79

Sjöfartsverket

13

45

Övriga myndigheter

2 622

3 564

Summa

76 091

78 954

Riksgäldskontorets skuld till Premiepensions- myndigheten avser huvudsakligen inbetalda ål- derspensionsavgifter som övergångsvis placerats på konto i Riksgäldskontoret för finansiering av framtida pensioner.

Medel för EU-avgiften avser medel som har skuldförts på EU-kommissionens konto i Riks- gäldskontoret, men ännu inte betalats från sta- tens centralkonto i Riksbanken. Beloppet varie- rar över tid beroende på EU-kommissionens aktuella likviditetsbehov.

Riksgäldskontoret tar upp lån i svenska kro- nor och genom skuldbytesavtal (kron- /valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i

119

Skr. 2009/10:101

utländsk valuta. Genom dessa swapptransak- tioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna ingår man s.k. CSA-avtal. Storleken på sä- kerheterna beror på marknadsvärderingen på de underliggande derivaten den aktuella dagen och varierar kraftigt över tid. Vid utgången av 2009 var de betydligt högre än föregående år. Avista- medel avser inlåning i Statens internbank. Den del som avses här gäller inlåning från statliga bo- lag och andra organ som inte ingår i den konso- liderade balansräkningen och därför inte elimine- ras. Den största delen av beloppet avser Europe- iska utvecklingsbanken.

Skatteverkets skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först 2010. Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende överskjutande ingå- ende mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras på balansdagen. Un- der Övrigt Skatteverket har utfallet minskat med 7 221 miljoner kronor, vilket i huvudsak avser skulder till kommuner och landsting avseende slutreglering av kommunalskatt. Slutavräkning görs i januari månad andra året efter inkomst- året. Då justeras de totala slutliga kommunal- skattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. Slutavräkning av kommunalskat- temedel kan variera starkt mellan åren. För 2009 uppstod fordran på kommuner och landsting vid slutreglering av kommunalskatt.

I Banverkets övriga skulder ingår leasingskul- der med 10 567 miljoner kronor och betalnings- utfästelser till Svensk-Danska broförbindelsen AB (SVEDAB) avseende villkorat aktie- ägartillskott med 940 miljoner kronor. Leasing- skulderna har ökat kraftigt och avser finansiering av Botniabanans etapp 2 som tagits upp som till- gång under 2009.

Försäkringskassans övriga skulder avser främst innehållen skatt på utbetald pension, sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, för- äldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäk- ringsförmåner. Ökningen jämfört med 2008 av- ser skuld till AP-fonden för socialavgifter som betalas i förskott och regleras månaden därpå.

Av Vägverkets övriga skulder avser 1 343 miljoner kronor förskotteringar från kommuner i samband med vägprojekt och 940 miljoner kronor en betalningsutfästelse

avseende villkorat aktieägartillskott till SVEDAB.

Affärsverket Statens järnvägar har minskat sina övriga skulder med 1 805 miljoner kronor, vilket till övervägande del avser minskade lea- singskulder. Leasingskulderna amorteras ned i takt med att motsvarande tillgångar minskar i värde.

Not 48

Depositioner

Miljoner kronor

2009

2008

Kronofogdemyndigheten

608

546

Länsstyrelsen i Stockholms län

255

271

Övriga länsstyrelser

139

121

Övriga myndigheter

71

73

Summa

1 073

1 011

Depositioner utgörs bl.a. av indrivna medel hos Kronofogdemyndigheten och av hyror som de- ponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare.

Not 49

Förskott från uppdragsgivare och kunder

Miljoner kronor

2009

2008

Vägverket

176

185

Försvarets materielverk

24

26

Patent- och registreringsverket

18

19

Kemikalieinspektionen

12

15

Banverket

8

49

Affärsverk

Svenska kraftnät

96

107

Övriga myndigheter

21

45

Summa

355

446

Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och ut- vecklingsprojekt, som pågår under en längre tid och där arbetet ej har avslutats eller slutavräk- nats. Svenska kraftnäts förskott består av avtal

120

med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. Av- talstiden varierar mellan 15 och 25 år och för- skotten intäktsförs under denna tid.

Not 50

Periodavgränsningsposter – upplupna kostnader

Miljoner kronor

2009

2008

Riksgäldskontoret

16 943

20 102

Vägverket

1 426

1 676

Migrationsverket

1 290

1 197

Försäkringskassan

1 120

1 392

Försvarsmakten

991

928

Banverket

971

794

Rikspolisstyrelsen

854

892

Försvarets materielverk

536

322

Arbetsförmedlingen

374

332

Skatteverket

364

403

Regeringskansliet

319

261

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

292

-

Kriminalvården

262

292

Domstolsverket

226

238

Affärsverk

Svenska kraftnät

698

492

Luftfartsverket

333

300

Sjöfartsverket

124

131

Statens järnvägar

5

80

Övriga myndigheter

3 762

3 845

Summa

30 890

33 677

Riksgäldskontorets upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselåtgärder. Förändringen avser huvudsakligen kostnader för skuldskötselåtgärder som minskat med 2,6 miljarder kronor, vilket bedöms bero på att marknadsräntan sjunkit under året.

Vägverkets upplupna kostnader inkluderar 292 miljoner kronor avseende markinlösen.

Migrationsverket redovisar bl.a. upplupna kostnader för placering av barn med 480 miljoner kronor, sjuk- och hälsovård med 237 miljoner kronor samt schablonersättningar vid flyktingmottagande med 348 miljoner kro- nor.

Skr. 2009/10:101

Försäkringskassan redovisar upplupna kost- nader för EU-vård, tandvård och andra försäk- ringskostnader.

Svenska kraftnät redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft, överföringsförluster, transitkompensation och underhåll.

Not 51

Periodavgränsningsposter – oförbrukade bidrag

Miljoner kronor

2009

2008

Karolinska institutet

1 372

1 181

Statens jordbruksverk

1 326

1 684

Lunds universitet

961

890

Göteborgs universitet

870

937

Uppsala universitet

615

513

Stockholms universitet

333

285

Kungl. Tekniska högskolan

325

236

Umeå universitet

316

270

Sveriges lantbruksuniversitet

246

201

Södertörns högskola

211

159

Linköpings universitet

205

190

Ungdomsstyrelsen

201

201

Tillväxtverket

105

-

Övriga myndigheter

1 295

988

Summa

8 381

7 735

Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål.

De oförbrukade bidragen hos Karolinska in- stitutet består till stor del av medel från EU och Cancerfonden. Statens jordbruksverk har mot- tagit förskott från EU:s fond för landsbygdsut- veckling på 1,3 miljarder kronor som avser den aktuella fleråriga budgetramen 2007–2013.

Oförbrukade bidrag mellan statliga myndig- heter har eliminerats i årsredovisningen för sta- ten med nästan 9,7 miljarder kronor. Motsva- rande eliminering uppgick föregående år till 8,1 miljarder kronor. Elimineringarna avser till ca 61,5 procent medel hos universitet och högskolor och 21,6 procent medel hos läns- styrelserna.

121

Skr. 2009/10:101

Not 52

Försvarets materielverk redovisar ökade fö-

Periodiseringsposter – övriga förutbetalda intäkter

rutbetalda

intäkter inom

exportverksamheten.

Bland de

förutbetalda

intäkterna ingår

Miljoner kronor

108 miljoner kronor medel från EU som avser

den aktuella fleråriga budgetramen 2007–2013.

2009

2008

Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra

myndigheter redovisas avgiftsintäkter etc. som

Riksgäldskontoret:

betalats före årsskiftet, men som är hänförliga till

- förutbetalda överkurser vid upplåning i

kommande år.

svenska kronor

27 211

21 145

- förutbetalda överkurser vid upplåning i

Not 53

utländsk valuta

37

137

- förutbetalda avgifter för utfärdande av

Garantiförbindelser

garantier

8

13

Summa Riksgäldskontoret

27 256

21 295

Miljoner kronor

Periodisering av skatter

-

3 083

Försvarets materielverk

1 579

635

Banverket

578

809

Karolinska institutet

298

309

Lunds universitet

194

187

Göteborgs universitet

134

131

Statens fastighetsverk

115

112

Lantmäteriverket

74

86

Strålsäkerhetsmyndigheten

71

68

Umeå universitet

68

65

Uppsala universitet

64

61

Affärsverk

Luftfartsverket

140

129

Svenska kraftnät

23

23

Sjöfartsverket

21

7

Övriga myndigheter

601

582

Summa

31 216

27 582

Överkurser uppstår när Riksgäldskontoret emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald in- täkt som periodiseras över lånets löptid.

Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst Skatteverket och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsredovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan redovisas endast i årsredovis- ningen för staten. För 2008 översteg betalda skatter intäkterna vilket ledde till att ett belopp redovisades som förutbetalda intäkter. För 2009 överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas i stället en upplu- pen intäkt (se not 38).

2009

2008

Garantier för vilka avsättning ej görs

Insättningsgarantin och investerarskyd-

det

886 371

638 851

Kreditgarantier

Bankgarantier

270 716

148 077

Garantier om tillförsel av kapital

Garantikapital, Riksgäldskontoret

105 615

91 056

Övriga garantier

Affärsverk m.fl., RGK

1 639

1 670

Summa

1 264 341

879 654

Garantier för vilka avsättning görs

Garantier om tillförsel av kapital

Grundfondsförbindelser

1 005

1 005

Övrigt

3 000

4 000

Exportgarantier m.m.

Exportgarantier, EKN

147 151

105 407

U-kreditgarantier (Sida)

1 143

1 390

Fristående krediter (Sida)

212

209

Kreditgarantier

Infrastruktur, RGK

27 011

29 773

Bostadskrediter, Statens bostadskredit-

nämnd

2 380

2 568

Internationella åtaganden, RGK

7 372

7 860

Övrigt, RGK

36

46

Övriga garantier

Pensionsgarantier, RGK

7 788

7 926

Summa

197 098

160 184

Total summa

1 461 439

1 039 838

122

De statliga garantiåtagandena hanteras av fyra myndigheter: Riksgäldskontoret (RGK), Ex- portkreditnämnden (EKN), Sida och Statens bo- stadskreditnämnd (BKN). Garantiverksamheten beskrivs närmare i avsnitt 6.

I noten har garantiåtagandena delats upp i ga- rantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt avsnitt 6).

Garantiåtagandena har fortsatt att öka kraftigt som en följd av det nya garantiprogram som riksdagen beslutade om under hösten 2008 för att underlätta bankernas och bostadsinstitutens upplåning under den rådande finanskrisen. I samband med den finansiella oron höjdes också insättningsgarantin och utökades till att omfatta fler typer av inlåning. Den stora ökningen av ex- portgarantier hos EKN beror till stor del på de rörelsekreditgarantier till stora svenska företag som EKN ställt ut under året.

Garantiförbindelser avseende insättningsgarantin och investerarskyddet avser förhållandet den 31 december 2008. Beloppet avser insättningsgarantin. För investerarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna.

Skr. 2009/10:101

Not 54

Övriga ansvarsförbindelser

Miljoner kronor

2009

2008

Riksgäldskontoret

7 050

6 402

Statens pensionsverk

2 881

3 157

Kriminalvården

1 177

11

Vägverket

928

928

Rikspolisstyrelsen

206

204

Banverket

183

185

Totalförsvarets forskningsinstitut

179

183

Försäkringskassan

35

46

Myndigheten för samhällsskydd och

beredskap

32

-

Uppsala universitet

17

13

Statens folkhälsoinstitut

12

12

Radio- och TV-verket

-

781

Statens räddningsverk

-

64

Affärsverk

Sjöfartsverket

96

98

Luftfartsverket

17

9

Svenska kraftnät

4

20

Övriga myndigheter

13

13

Summa

12 830

12 126

Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte re- dovisas som skuld eller avsättning i balansräk- ningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillför- litlighet. Det kan också vara möjliga förpliktel- ser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbin- delser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser.

Riksgäldskontoret redovisar åtaganden gent- emot internationella finansieringsinstitutioner. Statens pensionsverk redovisar antastbara för- måner. Vägverket redovisar den uppskattade kostnaden för avhjälpande av miljöskadan på 495 stycken f.d. Vägverket Produktions fastigheter i Sverige. Vägverket genomför årligen ett antal miljösaneringar på sina fastigheter. Den genom- snittliga kostnaden för miljösanering de senaste fem åren uppgår till ca 14 miljoner kronor per år.

Rikspolisstyrelsen redovisar vitesbelopp i hy- reskontrakt vid förtida avflyttning. Banverket, Totalförsvarets forskningsinstitut, Kriminalvår-

123

Skr. 2009/10:101

den och Försäkringskassan redovisar ansvarsför- bindelser gällande hyrda lokaler. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tagit över en del av Statens räddningsverks redovisning och redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lo- kaler.

Radio- och TV-verket redovisade 2008 över- klagade koncessionsavgifter för TV4 från 2002– 2007. I maj 2009 beslutade Regeringsrätten att inte meddela prövningstillstånd i de mål rörande koncessionsavgiften som var överklagade. I och med detta beslut avgjordes samtliga pågående ärenden om koncessionsavgift för perioderna andra halvåret 2002 till andra halvåret 2007 slut- ligt.

Sjöfartsverkets post utgörs av antastbara pen- sionsförpliktelser. Svenska kraftnät har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastighet och Luftfartsverkets belopp avser bl.a. pensionsåta- ganden till dotter- och intresseföretag.

4.5.3Noter till finansieringsanalysen

Not 55

Skatter

Miljoner kronor

2009

2008

Enligt resultaträkningen

903 454

967 576

Tillkommer/avgår:

Förändring av skulder och fordringar

-27 451

18 607

Summa

876 003

986 183

Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga till året, men ännu ej betalats eller omvänt. Skat- teintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av Skatteverket. För 2009 överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas en minsk- ning av kassaflödet. I detta justeringsbelopp in- går även fordran på kommuner avseende re- glering av kommunalskattemedel.

Not 56

Avgifter och andra ersättningar

Miljoner kronor

2009

2008

Enligt resultaträkningen

55 716

58 243

Tillkommer:

Utdelningar

20 428

23 064

Summa

76 144

81 307

Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket innebär att ut- delningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intres- seföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdelningar re- dovisas i huvudsak av Kammarkollegiet. Under året har bl.a. Vattenfall AB delat ut 6,9 miljarder kronor, TeliaSonera AB 3 miljarder kronor och Posten 1,4 miljarder kronor i samband med sam- gåendet med danska posten.

Utdelningar skiljer sig från vad som redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten (se avsnitt 5.2.3, tabell 5.11) beroende på att vissa utdelningar inte redovisas mot inkomsttitel. Den viktigaste är utdelningen från NordPoolASA till Affärsverket Svenska kraftnät som uppgick till ca 1,3 miljarder kronor.

Not 57

Transfereringar

Miljoner kronor

2009

2008

Enligt resultaträkningen

793 664

770 833

Avgår:

Avsättningar till fonder

-4 091

-3 924

Nedskrivning och avskrivning av lån,

Centrala studiestödsnämnden m.fl.

1 594

-30

Förändring av fordringar, socialförsäk-

ring

-66

-129

Summa

791 101

766 750

Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort.

124

Avsättning till fonder i staten för 2009 avser främst Insättningsgarantifonden, Stabilitetsfon- den och Kärnavfallsfonden (se not 5).

Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos Centrala studiestödsnämnden är ett netto av avskrivningar på grund av ålder och andra orsaker och återföring av tidigare reservering för osäkra fordringar. Nettoförändringen under året är en återföring av tidigare reservationer, vilket innebär att transfereringskostnaderna har minskat utan påverkan på kassaflödena.

Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos Försäkringskassan.

Not 58

Statens egen verksamhet

Miljoner kronor

2009

2008

Enligt resultaträkningen

217 378

209 796

Avgår:

Avskrivningar

-22 464

-23 699

Avsättningar (se not 43 och 44)

-11 217

-8207

Justering av kostnader Försvarsmakten

2 882

-

Realisationsförluster

-156

-868

Summa

186 423

177 022

Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betal- ningar och tas därför bort.

De ökade avsättningarna under 2009 avser till största delen avsättningar för statens tjänstepen- sionsåtagande hos Statens pensionsverk. Förändringar av avsättningar beskrivs i not 43 och 44.

Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning.

Skr. 2009/10:101

Not 59

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2009

2008

Förändring av långfristiga fordringar

1 179

1 409

Förändring av omsättningstillgångar

52 876

-59 442

Förändring av kassa och bank

-33

-584

Förändring av skulder

8 093

4 029

Summa

62 115

-54 588

Förändringar av långfristiga fordringar avser främst att Exportkreditnämndens skadefordringar och försäkringstekniska avsättningar minskat med drygt 700 miljoner kronor. I posten ingår även förskott avseende materiella anläggningstillgångar. Hos Kustbevakningen har förskott avseende fartygs- projekt minskat beroende på att fartyg har akti- verats som anläggningstillgång samt överförts till pågående nyanläggning (se även not 25).

Minskningen av omsättningstillgångar beror till stor del på att Riksgäldskontorets kortfristiga placeringar minskade kraftigt (se not 39). Det medför att statens nettoupplåning ökat.

Skulderna har ökat med drygt 8 miljarder kronor under året, vilket medför att statens nettoupplåning minskat. Ökningen avser främst ökning av leasingskulder hos Banverket i sam- band med att Botniabanans etapp 2 tagits upp som tillgång.

125

Skr. 2009/10:101

Not 60

Investeringar

Miljoner kronor

2009

2008

Finansiella investeringar

Aktier och andra värdepapper

30 197

13 414

Materiella investeringar

Beredskapstillgångar

6 413

9 205

Väganläggningar

11 054

9 771

Järnvägsanläggningar

19 794

15 206

Maskiner och inventarier

4 579

5 324

Fastigheter och markanläggningar

1 827

2 958

Övriga investeringar

3 292

804

Summa materiella investeringar

46 959

43 268

Immateriella investeringar

Datasystem, rättigheter m.m.

2 579

2 639

Total summa

79 735

59 321

De finansiella investeringarna uppgick till 30,2 miljarder kronor, vilket är en kraftig ökning. Den största förändringen avser att Kärnavfalls- fonden har köpt bostadsobligationer för drygt 18 miljarder kronor. Riksgäldskontoret har del- tagit i Nordeas nyemission med 5,6 miljarder kronor. Därutöver har kapitaltillskott i statliga bolag lämnats till bl.a. SAS AB och Swedfund.

Materiella investeringar uppgick till 47 miljarder kronor, vilket är en ökning med nästan 4 miljarder kronor från föregående år.

Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till 6,4 miljarder kronor, vilket är en minskning med 2,8 miljarder kronor från föregående år (se not 24).

Investeringar i väganläggningar uppgick till 11 miljarder kronor, vilket är en ökning med 1,3 miljarder kronor jämfört med föregående år. Vägprojekt för 1,7 miljarder kronor har färdig- ställts under året.

Investeringar i järnvägsanläggningar fortsätter att öka kraftigt och uppgick till 19,8 miljarder kronor, vilket är en ökning med 4,6 miljarder kronor från föregående år. Järnvägsanläggningar har färdigställts med drygt 2 miljarder kronor under året. Botniabanans etapp 2 har tagits upp som investering med drygt 6,7 miljarder kronor, vilket är den viktigaste förklaringen till ök- ningen.

Investeringar i maskiner och inventarier upp- gick till 4,6 miljarder kronor och minskade med drygt 0,7 miljarder kronor mot föregående år. Under året har Vägverket produktion och Väg- verket Konsult ombildats till statliga bolag vilket är en bidragande orsak till att investeringarna minskade under året.

Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till strax under 2 miljarder kro- nor, och minskar jämfört med föregående år med drygt 1 miljard kronor. Statens fastighets- verk, Fortifikationsverket och Naturvårdsverket står för ca 75 procent av nyinvesteringarna i fas- tigheter och mark. Statens Fastighetsverk har minskat sina investeringar under året med drygt 0,6 miljarder kronor.

Bland övriga investeringar märks bl.a. inve- steringar hos Svenska kraftnät med 1,4 miljarder

kronor

och

hos

Luftfartsverket

med

0,9 miljarder kronor.

Investeringar i immateriella tillgångar som i

huvudsak

avser

IT-system uppgick

till ca

2,6 miljarder kronor 2009. De största invester- ingarna i immateriella tillgångar finns hos För- säkringskassan med 0,7 miljarder kronor och Försvarsmakten med 0,6 miljarder kronor, som båda ökat sina investeringar kraftigt. Försvars- maktens investeringar avser till största delen verksamhetsstödet Prio.

Not 61

Utlåning

Nyutlåning

Miljoner kronor

2009

2008

Centrala studiestödsnämnden,

studielån och hemutrustningslån

11 745

10 518

Riksgäldskontoret

107 175

9 498

Övriga myndigheter

152

98

Summa nyutlåning

119 072

20 114

Amorteringar

Miljoner kronor

2009

2008

Centrala studiestödsnämnden

9 250

9 084

Riksgäldskontoret

11 870

8 141

Övriga myndigheter

32

58

Summa amorteringar

21 152

17 283

126

Centrala studiestödsnämndens nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till 11,7 miljarder kronor, vilket är en ökning med drygt 1 miljard kronor.

Riksgäldskontorets nyutlåning var 107 miljarder kronor, vilket är en kraftig ökning. Den dominerande delen av ökningen avser lån i utländsk valuta till Riksbanken som är värderade till 92,5 miljarder kronor på balansdagen, men även ett lån till Island på 0,9 miljarder kronor ingår (se även not 29).

Not 62

Finansiellt netto för statens upplåning

Miljoner kronor

2009

2008

Finansiella intäkter enligt resultaträk-

ningen

59 386

40 458

Finansiella kostnader enligt resultaträk-

ningen

-64 881

-116 367

Avgår:

Orealiserade valutadifferenser

-30 088

35 712

Summa

-35 583

-40 197

Det finansiella nettot som är hänförbart till sta- tens upplåning har förbättrats med 4,6 miljarder kronor jämfört med föregående år.

Intäkter som hänförs till orealiserade valuta- kursdifferenser (skulder och fordringar i ut- ländsk valuta värderade till bokslutsdagens kur- ser) uppgick till 30,1 miljarder kronor, vilket ökat upplåningsbehovet. Orealiserade poster på- verkar inte statens nettoupplåning. Föregående år innebar de orealiserade valutakursdifferen- serna förluster, vilket påverkade statens upplå- ning åt motsatt håll.

Skr. 2009/10:101

Not 63

Övrigt finansiellt netto

Miljoner kronor

2009

2008

Finansiella intäkter enligt resultaträk-

ningen

17 152

63 894

Finansiella kostnader enligt resultaträk-

ningen

-1 906

-1 519

Avgår:

Kapitaliserade räntor på utlåning

-1 501

-1 480

Finansiella intäkter vid Vägverket

-597

-

Avgår reavinst vid försäljning av aktier

m.m.

-60

-46 867

Summa

13 088

14 028

Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14).

Centrala studiestödsnämnden tar upp ränte- intäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupp- låning.

Vissa finansiella intäkter redovisade av Väg- verket i samband med bolagiseringen ingår bland försäljningsinkomster och ingår därför inte här.

Realisationsvinster vid försäljning av aktier in- går i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. För 2009 har endast små belopp förekommit, medan den stora posten för 2008 till största delen avsåg försäljningen av Vin Sprit AB.

Not 64

Justeringar till betalningar

Miljoner kronor

2009

2008

Förändring av tillgångar hänförbara till

statens upplåning

2 025

810

Förändring av skulder hänförbara till

statens upplåning

2 802

551

Summa

4 827

1 361

127

Skr. 2009/10:101

Upplupna och förutbetalda räntor som är hän- förbara till statens upplåning redovisas i balans- räkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till

statens upplåning har påverkat statens netto- upplåning med 2 respektive 2,8 miljarder kronor under året.

128

5 Statsbudgetens utfall

Skr. 2009/10:101

5 Statsbudgetens utfall

I 2010 års ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall för 2009. I detta kapitel lämnar re- geringen en utförligare redovisning av statsbud- getens utfall för 2009, som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgif- terna i statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbudgeten an- tagen av riksdagen i december 2008 (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU10, rskr. 2008/08:154). När jämförelse görs mot totalt anvisade medel avses såväl den ursprungliga statsbudgeten som de tilläggsbudgetar som be- slutats under året. Indrag av anslagsbelopp fram- går inte i detta avsnitt. En mer utförlig redovis- ning finns i bilaga 5 Specifikation av statsbudge- tens inkomster och bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter.

5.1Statsbudgetens saldo 2009

Statsbudgeten ska enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebe- hov. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna.

Budgetsaldot uppgick 2009 till -176 miljarder kronor (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till knappt 58 miljarder kronor. Utfallet blev därmed 234 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till nästan 837 miljarder kronor. Det slut- liga utfallet blev knappt 710 miljarder kronor, således 127 miljarder kronor lägre än beräknat. Avvikelsen förklaras främst av att statens skat- teinkomster underskred beräkningen i statsbud- geten med 80 miljarder kronor. Intäkter av skatt på arbete blev 40 miljarder lägre än beräknat i statsbudgeten. Intäkten av skatt på kapital be- räknades i statsbudgeten uppgå till 188 miljarder kronor för 2009. Utfallet blev 149 miljarder kro- nor, dvs. 39 miljarder kronor lägre.

Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall 2009

Miljoner kronor

Stats-

Tilläggs-

Utfall

Skillnad mot

budget1

budget

2009

statsbudget

Totala inkoms-

ter

836 812

709 536

-127 276

Statens skatte-

inkomster

786 233

705 783

-80 450

Övriga inkoms-

ter

50 579

3 753

-46 826

Totala utgifter

m.m.

778 876

39 143

885 673

106 797

Utgiftsområden

exkl. räntor

732 577

39 143

744 807

12 230

Statsskulds-

räntor m.m.

33 871

36 463

2 592

Riksgälds-kon-

torets nettoutlå-

ning

11 036

104 674

93 638

Kassamässig

korrigering

1 392

-270

-1 662

Budgetsaldo

57 937

-39 143

-176 137

-234 074

1 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riks- dagen i december 2008, exkl. tilläggsbudget. I beloppet för utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m.ingår beräknad förändring av anslagsbehållningar,

– 2 371 miljoner kronor.

131

Skr. 2009/10:101

Statens skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter

som är hänförliga

till 2009,

beräknas

bli

69 miljarder

kronor

lägre

än

beräknat

i

statsbudgeten.

Förklaringen

till

att statens

skatteinkomster avviker mer från statsbudgeten än skatteintäkterna är hänförligt till de kommunala inkomstskatterna. Dessa påverkar inte statens skatteintäkter. Men de minskar temporärt statens skatteinkomster 2009 och belastar inte kommunerna förrän vid slut- reglering 2011.

Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 886 miljarder kronor, vilket är 107 miljarder kronor högre än den ursprungligen fastställda statsbudgeten. Det beror framför allt på att Riksbanken lånat motsvarande 95 miljarder kronor i Riksgäldskontoret för att återställa valutareserven, vilket påverkar Riks- gäldskontorets nettoutlåning.

På tilläggsbudget anvisades 39 miljarder kro- nor varav 14 miljarder kronor avsåg bidrag till att upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och dämpa nedgången i syssel- sättningen i sektorn samt 10 miljarder kronor i bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd med anledning av ökad arbetslöshet. För avgiften till Europeiska gemenskapen anvisades ytterligare 4 miljarder kronor, framför allt på grund av den kraftiga försvagningen av den svenska kronan i förhållande till euron.

Utgifterna för samtliga utgiftsområden, ex- klusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev 12 miljarder kronor högre än beräkningen i statsbudgeten. Det utgiftsområde som visade högre utgifter än vad som beräknades i statsbud- geten var framför allt utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner, där utgifterna är 15 miljarder kronor högre. Detta förklaras främst av det ovan nämnda tillfälliga konjunk- turstödet till kommuner och landsting. Utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppvi- sade 5 miljarder kronor högre utgifter än vad som anvisats på statsbudgeten, vilket beror på högre arbetslöshet och fler företag som satts i konkurs. Lägre utgifter än anvisat i statsbudge- ten blev det främst inom ovan nämnda utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med 4 miljarder kronor och inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets bered- skap med 3 miljarder kronor. Orsaken till lägre utgifter inom försvaret är dels ett planerat sparande från 2009 till 2010 och 2011, dels att reserver inte behövt utnyttjas. Dessutom har

vissa resurser, t.ex. transport- och drivmedels- kostnader samt löner, blivit billigare när det gäller de internationella insatserna.

I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev de totala utgifterna m.m. 68 miljarder kronor högre, vilket främst beror på Riksbankens lån i Riksgäldskontoret för återställning av valutareserven. Lägre utgifter än totalt anvisat uppvisas på arbetsmarknads- området med 8 miljarder kronor, framförallt för att andelen arbetslösa som fick ersättning blev lägre än beräknat. Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering blev 3 miljarder kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Både antalet sjukpenningdagar och medelersättning per dag blev lägre än beräknat. Avgiften till EU blev 5 miljarder kronor lägre än vad som anvisades. Detta beror delvis på att Sveriges tullintäkter blev lägre jämfört med tidigare beräkningar. Ytterligare orsaker är att Sveriges BNI och mervärdesskattebas beräknas blir lägre jämfört med tidigare prognoser.

Statsbudgetens utfall för 2009 påverkades av betydande engångseffekter (tabell 5.2).

Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter 2009

Miljarder kronor

2009

Statsbudgetens saldo

-176,1

Justering för större engångseffekter

92,3

varav

Försäljning av aktier

0

Extra aktieutdelningar

-4,4

Förändrad inbetalning av moms inom bygg- och

anläggningssektorn

-2,0

EU-avgift, försenat beslut avseende egna medel

-6,5

Kapitaltillskott till bolag

6,9

Lån till Riksbanken

95,3

Lån till andra länder

0,9

Venantius AB, förfalloprofil övertagna lån

1,4

Carnegie

-1,2

Övrigt, netto

2,0

Statsbudgetens saldo justerat för större engångs-

effekter

-83,9

Engångseffekterna beräknas totalt påverka saldot negativt med 92,3 miljarder kronor. Den största effekten avser lån till Riksbanken, som uppgick till 95,3 miljarder kronor. Riksbanken lånade i Riksgäldskontoret för att återställa valutareser- ven efter olika insatser under den finansiella kri-

132

sen. Under 2009 utbetalade Riksgäldskontoret också 0,9 miljarder kronor avseende en mindre del av ett beslutat lån till Island.

Extra utdelningar från statliga aktier uppgick till 4,4 miljarder kronor, varav 2,9 miljarder kro- nor kom från Preaktio AB. Medlen avser in- komster vid försäljning av aktier i Beam Global Spirits Wine (innehades tidigare av Vin och Sprit). Införandet av löpande momsbetalning inom bygg- och anläggningssektorn bedöms ha inneburit en positiv effekt på 2 miljarder kronor medan kapitaltillskott till bolag medförde en ne- gativ effekt på 6,9 miljarder kronor. Av detta av- såg 5,6 miljarder kronor deltagande i Nordeas nyemission och 1,3 miljarder kronor deltagande i SAS nyemission.

Ett nytt system för EU-ländernas avgifter genomfördes 2009 med retroaktiv verkan från 2007. Enligt det nya systemet får Sverige varak- tigt en rabatt på EU-avgiften. Det uppstod där- med negativa engångseffekter för saldot 2007 och 2008 medan en motsvarande positiv effekt uppstod 2009, på sammanlagt 6,5 miljarder kro- nor.

Justerat för engångseffekter uppgick budget- saldot för 2009 till 83,9 miljarder kronor. När engångseffekterna exkluderats erhålls ett mått på den underliggande saldoutvecklingen (statsbud- getens underliggande saldo). I diagram 5.1 redo- visas statsbudgetens faktiska och underliggande saldo för åren 1990–2009.

Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2009

Miljarder kronor

200,000

150,000

100,000

50,000

0,000

-50,000

-100,000

-150,000

-200,000

-250,000

-300,000

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

2006

2008

 Faktiskt saldo Underliggande saldo

Under 1990-talets inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Under dessa år var engångseffekterna negativa som en följd av stora utbetalningar av bankstöd. Lånebehovet var som störst 1993 med 250 miljarder kronor. Därefter förbättrades saldot kraftigt och vände till över-

Skr. 2009/10:101

skott 1998. Två år senare, år 2000, nådde över- skottet 102 miljarder kronor. Nästan hela över- skottet bestod emellertid av engångsvisa försälj- ningsinkomster och överföringar från AP-fon- den. I början av 2000-talet försämrades saldona återigen, men underskotten dämpades av posi- tiva engångseffekter även dessa år. Från 2005 vi- sade det faktiska saldot åter överskott och ökade successivt till 2008.

För 2009 visar det faktiska såväl som det un- derliggande saldot ett underskott. Det faktiska saldot vände från ett rekordstort överskott 2008 på 135 miljarder kronor till ett underskott på 176 miljarder kronor. Detta omslag berodde emellertid till stor del på olika engångseffekter. År 2008 tillfördes statsbudgeten stora inkomster av aktieförsäljningar (främst från Vin Sprit och Vasakronan) medan den 2009 belastades med tillfälliga utgifter till följd av insatser mot finanskrisen (främst utlåning till Riksbanken). Även rensat för engångseffekter försvagades dock saldot, framför allt som en följd av den kraftiga konjunkturnedgången.

5.1.1Statsbudgeten 2008 och 2009

I tabell 5.3 redovisas statsbudgetens utfall för 2008 och 2009. Statsbudgeten visar 2009 ett un- derskott på 176 miljarder kronor jämfört med ett överskott på 135 miljarder kronor 2008, en försämring med 311 miljarder kronor.

133

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall 2008 och 2009

Miljoner kronor

Utfall 2009

Utfall 2008

Skillnad

mot 2008

Totala inkomster

709 536

901 274

-191 738

Statens skatteinkomster

705 783

808 730

-102 947

Övriga inkomster

3 753

92 545

-88 792

Totala utgifter m.m.

885 673

766 076

119 597

Utgiftsområden exkl.

räntor

744 807

742 057

2 750

Statsskuldsräntor m.m.

36 463

48 206

-11 743

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

104 674

-27 901

132 574

Kassamässig korriger-

ing

-270

3 713

-3 983

Budgetsaldo

-176 137

135 199

-311 336

Statsbudgetens

inkomster

minskade

med

192 miljarder kronor (21,3 procent) mellan 2008 och 2009.

Statens skatteinkomster minskade med 103 miljarder kronor. Direkta skatter på arbete beräknas minska med 19,4 miljarder kronor (3,9 procent) och indirekta skatter på arbete med

21,8 miljarder

kronor

(5,3 procent). Inkomster

av skatt på

kapital

beräknas minska

med

14,7 miljarder

kronor

(9 procent). Skatt

på

konsumtion och insatsvaror beräknas öka med 5,7 miljarder kronor (1,4 procent). Se tabell 5.6.

Övriga inkomster minskade med 89 miljarder kronor jämfört med 2008. Det beror främst på att Inkomster av försåld egendom minskade med 76 miljarder kronor. Under 2008 avsåg 50 miljarder kronor försäljningen av Vin Sprit AB och 25 miljarder kronor försäljningen av statens aktier i Vasakronan AB.

Statsbudgetens totala utgifter m.m. ökade med 120 miljarder kronor (15,6 procent) mellan 2008 och 2009.

Utgifterna för utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. ökade med knappt 3 miljarder kronor (0,4 procent). De största ökningarna var framförallt inom fyra utgiftsområden som till- sammans har ökningar på 39 miljarder kronor. Tre utgiftsområden står för de största minsk- ningarna som tillsammans är 39 miljarder kro- nor. Inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner blev utgifterna 17 miljarder kronor

högre (26,0 procent).

Utgiftsområde 14

Ar-

betsmarknad

och

arbetsliv

ökade

med

13 miljarder

kronor

(26,9 procent),

utgiftsområde

16

Utbildning

och

universitetsforskning

ökade med 5 miljarder

kronor (10,6 procent) och utgiftsområde 9 Häl- sovård, sjukvård och social omsorg ökade med 4 miljarder kronor (7,4 procent).

Utgiftsområde 22 Kommunikationer mins-

kade med 21 miljarder kronor

(34,0 procent),

utgiftsområde 24

Näringsliv

minskade med

6 miljarder kronor

(48,5 procent) och utgifts-

område 27 Avgiften till Europeiska gemenska- pen minskade med 12 miljarder kronor (39,1 procent).

Riksgäldskontorets nettoutlåning ökade med 133 miljarder kronor samtidigt som posten Kas- samässig korrigering minskade med 4 miljarder kronor. Nettoutlåningen ökade framför allt till

följd

av

utlåning till Riksbanken med

95 miljarder

kronor. Utgiftsområde 26 Stats-

skuldsräntor

m.m. minskade med 12 miljarder

kronor

(24,4 procent). Minskningen förklaras

främst av att det tillfälliga anslaget Tillskott till stabilitetsfonden hade ett utfall på 15 miljarder kronor 2008. Ett nytt tillfälligt anslag Över- gångseffekter av kostnadsmässig avräkning medförde dock en ökning av utgifter med 5 miljarder kronor för 2009.

5.2Statsbudgetens inkomster 2009

Statsbudgetens

inkomster

uppgick

till

710 miljarder kronor, vilket

är 127 miljarder

kronor lägre än vad som beräknades i statsbud- geten för 2009. Statsbudgetens inkomster utgörs av statens skatteinkomster och övriga inkomster, vilka uppgick till 706 respektive 4 miljarder kronor.

I tabell 5.6 redovisas statsbudgetens skattein- täkter och inkomster 2008 och 2009. I tabellen redovisas även en jämförelse av utfall mot stats- budgeten. Statsbudgeten för 2009 baserades på de prognoser som publicerades i budget- propositionen för 2009.

5.2.1Prognosförutsättningar

Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skat- ter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelver- ken.

134

Regeringen föreslog och aviserade i budgetpropositionen för 2009 skattereformer som sammanlagt minskade skatteintäkterna med 36,7 miljarder kronor.

Tabell 5.4 Skattereformer 2009

Miljarder kronor

Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna

Skatt på arbete

-38,3

Skatt på kapital

1,2

Skatt på konsumtion och insatsvaror

0,4

Summa skattebeslut

-36,7

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

Skatt på arbete bedömdes minska med 38,3 miljarder kronor till följd av skattereformer, varav det tredje steget i jobbskatteavdraget bedömdes minska intäkterna med 10,8 miljarder kronor. Sänkt skatt för pensionärer bedömdes minska intäkterna med 1,9 miljarder kronor och sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter be- dömdes minska intäkterna med 12,8 miljarder kronor. En höjd skiktgräns beräknades minska intäkterna med 4,2 miljarder kronor. Lägre arbetsgivaravgifter och egenavgifter för personer under 26 år bedömdes minska intäkterna med 9 miljarder kronor.

Reformer inom skatt på kapital bedömdes

leda till en

ökning

av intäkterna

med

1,2 miljarder

kronor,

varav

skatt

på

företagsvinster bedömdes öka med 1,6 miljarder kronor.

Intäkterna från skatt på konsumtion och in- satsvaror bedömdes bli 0,4 miljarder kronor högre till följd av ändrade skatteregler.

Makroekonomiska förutsättningar

Utvecklingen av skatteintäkterna beror i stor utsträckning på hur ekonomin utvecklas. I tabell 5.5 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är detsamma som i 2010 års ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa även med antagandena i budgetpropositionen för 2009, som användes till prognoserna som låg till grund för statsbudgeten.

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.5 Antaganden i 2010 års ekonomiska vårproposi- tion jämfört med budgetpropositionen för 2009

Procentuell förändring och differenser uttryckt i procentenheter om inte annat anges.

2008

2009

BNP, marknadspris1

-0,2

-4,9

Differens mot BP2009

-1,7

-6,1

Hushållens konsumtionsutgifter1

-0,2

-0,8

Differens mot BP2009

-2,0

-3,2

Arbetade timmar2

1,0

-2,6

Differens mot BP2009

-0,7

-2,1

Timlön3

4,4

3,2

Differens mot BP2009

-0,3

-1,2

Utbetald lönesumma, skatteunderlag

5,8

0,3

Differens mot BP2009

-0,7

-3,6

Kommunal medelutdebitering

31,44

31,52

Differens mot BP2009

0,00

-0,08

KPI juni-juni4

4,3

-0,8

Differens mot BP2009

0,0

-3,2

Inkomstbasbelopp5

48 000

50 900

Differens mot BP2009

0

100

Prisbasbelopp5

41 000

42 800

Differens mot BP2009

0,0

0,0

Skiktgräns5

328 800

367 600

Differens mot BP2009

0,0

0,0

Övre skiktgräns5

495 000

526 200

Differens mot BP2009

0,0

0,0

1Fasta priser, procentuell förändring

2Kalenderkorrigerat

3Enligt nationalräkenskapernas definition

4Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år

5Kronor

En viktig variabel för prognosen av skatt på ar- bete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin, men också skiktgränserna som justeras med för- ändringen i konsumentprisindex (KPI).12 Om lönerna i samhället ökar mer än KPI, så hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatte- intäkter.

Skatt på energi påverkas av KPI genom den årliga indexeringen av skattesatserna.13

Hushållens konsumtionsutgifter påverkar in- täkterna från såväl mervärdesskatt som punkt- skatter.

12 För skatt på arbete avseende 2009 används förändringen av konsumentprisindex (KPI) under perioden juni 2007–juni 2008.

13 2009 års skattesatser justerades med förändringen av KPI under perioden juni 2007–juni 2008.

135

Skr. 2009/10:101

Sedan prognoserna, som låg till grund för statsbudgeten, gjordes hösten 2008 har BNP och hushållens konsumtionsutgifter för 2009 revide- rats ner med 6,1 respektive 3,2 procentenheter. Även lönesumman har reviderats ner, eftersom antalet arbetade timmar till följd av den globala lågkonjunkturen har utvecklats svagare än för- väntat. Inflationen, mätt som KPI mellan juni 2008 och juni 2009, blev även lägre än förväntat.

Bedömningar i statsbudgetens utfall för 2009

För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända vid tidpunkten för publicering av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster ett fastställt utfall, eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten.

Nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat an- ges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitel- gruppen:

1100 Direkta skatter på arbete

1110 Inkomstskatter

nov 2010

1120 Allmän pensionsavgift

nov 2010

1140 Skattereduktioner

nov 2010

1200 Indirekta skatter på arbete

1210 Arbetsgivaravgifter, 1218

aug 2010

1240 Egenavgifter

nov 2010

1270 Särskild löneskatt, 1274

nov 2010

1280 Nedsättningar, 1283-1284

nov 2010

1300 Skatt på kapital

1310 Skatt på kapital, hushåll

nov 2010

1320 Skatt på företagsvinster

nov 2010

1340 Avkastningsskatt, 1341-1342

nov 2010

1350 Fastighetsskatt

nov 2010

1370 Förmögenhetsskatt

nov 2010

1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror

1410 Mervärdesskatt, 1411

aug 2010

1600 Restförda och övriga skatter

1620 Övriga skatter, hushåll

maj 2011

1630 Övriga skatter, företag

maj 2011

1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer

1810 Skatter till andra sektorer

nov 2010

1900 Periodiseringar

1910 Uppbördsförskjutningar

maj 2011

1920 Betalningsförskjutningar

nov 2010

För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med taxeringsutfallet för 2009 vilket blir känt i november 2010.

För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel 1218) och mervärdesskatt (inkomsttitel 1411) fastställs utfallet i augusti 2010, när skattedeklarationerna för juli månad är kända.

För inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter fastställs utfallet inte förrän i maj 2011, beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel 1621) och företag (inkomsttitel 1631). Detta innebär även att uppbördsförskjut- ningarna (inkomsttitel 1911) fastställs lika sent. Beloppen för 2008 och 2009 på inkomsttitlarna 1621, 1631 samt 1911 är således fortfarande be- dömningar vid tidpunkten för publicering av denna årsredovisning.

5.2.2Totala skatteintäkter

De totala skatteintäkterna beräknas uppgå till 1 437 miljarder kronor, vilket är 93 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Statens skatte- intäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ål- derspensionssystemet, beräknas uppgå till 728 miljarder kronor, vilket är 69 miljarder kro- nor lägre än statsbudgeten.

Främst är det lägre intäkter från skatt på ar- bete och skatt på företagsvinster som förklarar de stora avvikelserna gentemot statsbudgeten. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt.

I tabell 5.6 nedan redovisas såväl skatteintäk- ter som inkomster samt avvikelser mot stats- budgeten. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser för 2009.

Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatterna har en direkt koppling till den ekono- miska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna.

Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående be- loppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten.

136

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.6 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster, jämfört med 2009 års statsbudget

Miljarder kronor

Beräknat utfall

Beräknat utfall

Skillnad mot statsbudgeten

Inkomstår

2009

2008

2009

2008

Skatt på arbete

867,6

908,8

-39,9

-1,0

Direkta skatter

478,1

497,5

-24,4

-2,2

Kommunal inkomstskatt

510,1

503,4

-15,9

-2,3

Statlig inkomstskatt

40,7

48,0

-3,1

0,0

Allmän pensionsavgift

86,3

85,2

-3,0

-0,5

Skattereduktioner m.m.

-159,2

-139,2

-2,5

0,6

Artistskatt

0,1

0,1

0,0

0,0

Indirekta skatter

389,6

411,4

-15,5

1,2

Arbetsgivaravgifter

392,2

404,1

-17,7

-3,2

Egenavgifter

10,7

12,0

-1,6

-0,2

Särskild löneskatt

31,4

32,6

-0,9

3,1

Nedsättningar

-20,5

-13,4

3,4

0,7

Skatt på tjänstegruppliv

1,2

1,2

0,2

0,2

Avgifter till premiepensionssystemet

-25,4

-25,1

1,2

0,6

Skatt på kapital

148,8

163,5

-38,9

-10,5

Skatt på kapital, hushåll

23,1

26,3

-3,6

1,8

Skatt på företagsvinster

75,4

83,0

-30,6

-12,0

Avkastningsskatt

13,2

15,2

-1,6

-0,8

Fastighetsskatt och fastighetsavgift

26,0

24,0

1,8

1,6

Stämpelskatt

8,1

9,4

-1,8

-0,5

Förmögenhetsskatt

0,0

0,0

0,0

0,0

Kupongskatt m.m.

3,1

5,5

-3,1

-0,6

Arv- och gåvoskatt

0,0

0,0

0,0

0,0

Skatt på konsumtion och insatsvaror

423,6

418,7

-14,5

-12,4

Mervärdesskatt

302,6

300,3

-11,1

-10,4

Skatt på tobak

10,6

9,9

0,1

-0,7

Skatt på alkohol

12,2

11,4

0,9

0,2

Energiskatt

40,1

38,8

-0,4

0,1

Koldioxidskatt

26,1

25,7

-2,2

-0,9

Övriga skatter på energi och miljö

4,2

5,1

-1,3

-0,3

Skatt på vägtrafik

16,4

16,0

0,0

0,0

Skatt på import

5,2

5,9

-1,2

-0,3

Övriga skatter

6,4

5,6

0,8

0,1

Restförda och övriga skatter

-3,6

-2,9

0,5

-0,9

Restförda skatter

-7,8

-8,2

0,7

-0,1

Övriga skatter

4,2

5,3

-0,2

-0,8

Totala skatteintäkter

1 436,6

1 488,1

-92,8

-24,7

Avgår, EU-skatter

-6,,5

-7,2

-1,3

-0,3

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 430,1

1 480,9

-91,6

-24,4

Avgår, kommunala inkomstskatter

-524,0

-515,5

-15,6

-2,3

Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet

-178,3

-178,1

-6,9

-0,1

Statens skatteintäkter

727,7

787,3

-69,0

-22,0

Periodiseringar

-22,0

21,4

-11,5

23,1

Statens skatteinkomster

705,8

808,7

-80,4

1,1

Övriga inkomster

3,8

92,5

-46,8

-5,6

Statsbudgetens inkomster

709,5

901,3

-127,3

-4,5

137

Skr. 2009/10:101

Statsbudgetens inkomster, som utgörs av statens skatteinkomster och övriga inkomster blev 710 miljarder kronor, vilket är 127 miljarder kronor lägre än statsbudgeten.

Skatt på arbete

Skatt på arbete utgör ca 60 procent av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete be- står till största delen av kommunal och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på ar- bete redovisas också skattereduktionerna.

Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveck- lingen av utbetalda löner och transfereringar.

Posterna under direkta skatter fastställs i taxe- ringen 2010 och uppgifterna för 2009 är därmed ett bedömt utfall, grundat på en prognos.

År 2009

beräknas skatt på arbete uppgå till

867,6 miljarder kronor. Jämfört med

statsbud-

geten har

intäkterna reviderats

ner med

39,9 miljarder kronor.

De direkta och indirekta skatterna har revide- rats ned med 24,4 respektive 15,5 miljarder kro- nor, vilket till största delen är en följd av den globala konjunkturnedgången som har medfört en kraftig minskning av lönesumman.

Utfallet för skatt på arbete 2008 beräknas bli 1 miljard kronor lägre än statsbudgeten och uppgår till 908,8 miljarder kronor.

Direkta skatter

De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. År 2008

blev utfallet

för

de

direkta

skatterna

497,5 miljarder

kronor.

År 2009

beräknas

intäkterna minska

med

3,9 procent till

478,1 miljarder kronor. Minskningen beror dels på en lägre lönesummetillväxt, dels på regeländringar i form av tredje steget av jobb- skatteavdraget och även på en höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Sammantaget har de di- rekta skatterna reviderats ned med ca 24,4 miljar-

der kronor, eller 4,9 procent jämfört med stats- budgeten.

Kommunal inkomstskatt

År 2009 beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten uppgå till 510,1 miljarder kronor. Jämfört med statsbudgeten har intäk- terna för 2009 reviderats ner med 15,5 miljarder kronor. Detta förklaras framförallt av det för- sämrade konjunkturläget, som i sin tur ledde till lägre skatteunderlag.

Statlig inkomstskatt

Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 40,7 miljarder kronor 2009. I jämfö- relse med 2008 minskar den statliga inkomst- skatten med 7,3 miljarder kronor. Minskningen förklaras av höjd skiktgräns för statlig inkomst- skatt. En lägre lönesumma har även medfört att prognosen för 2009 är 3,1 miljarder kronor lägre än vad som redovisas i statsbudgeten.

Allmän pensionsavgift

Den allmänna pensionsavgiften tas ut på för- värvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäk- terna följer därför utvecklingen av skatteunder- laget för direkta skatter. På grund av en svagare ökningstakt av skatteunderlaget är prognosen nedreviderad med 0,5 respektive 3,0 miljarder kronor för 2008 och 2009.

Skattereduktioner

År 2009 utgör den totala skattereduktionen 159,2 miljarder kronor, vilket är 2,5 miljarder kronor högre reduktioner än i statsbudgeten. Avvikelsen beror på högre skattereduktioner för husarbete än vad som beräknades i statsbudgeten.

I jämförelse med 2008 ökar de totala skattere- duktionerna med 20,0 miljarder kronor. Ök- ningen förklaras framförallt av det tredje steget i jobbskatteavdraget. Skattereduktionerna för jobbskatteavdrag uppgår 2009 till 64,8 miljarder kronor, vilket är 11,3 miljarder kronor högre än 2008. Skattereduktionen för allmän pensionsav- gift och reduktion för hushållstjänster uppgår till 86,3 respektive 7,9 miljarder kronor.

Indirekta skatter

De indirekta skatterna på arbete utgör drygt 45 procent av skatt på arbete och beräknas 2009

138

uppgå till 389,6 miljarder kronor. Jämfört med föregående inkomstår minskade intäkterna med 5,3 procent. Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensions- systemet.

Arbetsgivaravgifter

Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Prognosen för 2009 är 17,7 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Det huvudsakliga skälet till de lägre intäkterna är en lägre lönesumma till följd av lågkonjunkturen. Jämfört med 2008 är utfallet 11,8 miljarder kronor lägre, vilket motsvarar en minskning med 2,9 procent. Det låga utfallet förklaras tillsam- mans med den lägre lönesumman av sänkningen av avgifterna med 1 procentenhet fr.o.m. 2009.

Nedsättningar

Jämfört med statsbudgeten för 2009 beräknas nedsättningarna bli 3,4 miljarder kronor lägre. I huvudsak är det nedsatta socialavgifter för unga som antogs vara högre i statsbudgeten för 2009. Beroende på utvidgningen av nedsättningen av socialavgifter för personer under 26 år 2009 beräknas nedsättningar bli 7,1 miljarder kronor högre jämfört med 2008.

Särskild löneskatt

År 2009 beräknas den särskilda löneskatten bli 31,4 miljarder kronor. Jämfört med statsbudge- ten har intäkterna reviderats ner med 0,9 miljarder kronor.

Skatt på kapital

Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster samt kommunal fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. År 2009 beräknas skatt på kapital utgöra ca 10 procent av de totala skattein- täkterna. Skatt på företagsvinster utgör ca hälf- ten av skatt på kapital.

Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst.

De flesta skatter i undergruppen skatt på ka- pital fastställs i den årliga taxeringen i november året efter inkomståret. Undantagen är kupong- skatten och stämpelskatten, som fastställs må-

Skr. 2009/10:101

nadsvis. Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital för 2009 fortfarande är en prognos.

Skatt på kapital, hushåll

Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna kan variera kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vins- terna realiseras.

Den kraftiga nedgången på börsen under 2008 i kombination med den finansiella oron under året gjorde att de taxerade kapitalvinsterna föll kraftigt 2008. Vinsterna uppgick till 102 miljarder kronor, vilket kan jämföras med 172 miljarder kronor året innan. Turbulensen på kapitalmarknaderna de senaste åren har medfört att många hushåll valt att realisera ackumulerade kapitalvinster. I kombination med börsfallet under 2008, innebär detta att det måste ske en kraftig återhämtning på börsen innan hushållen i större utsträckning har finansiella vinster att realisera. Omsättningen på fastighetsmarknaden har varit låg under 2009, vilket bidrar till att yt- terligare minska kapitalvinsterna. Kapitalvins- terna för 2009 bedöms minska ytterligare och uppgå till 85 miljarder kronor.

Utfallet för hushållens skatt på kapital beräk-

nas bli 23,1 miljarder kronor

2009. Det

är

3,6 miljarder kronor lägre än

beräkningen

i

statsbudgeten. Revideringen beror i huvudsak på att prognosen för kapitalvinsterna har justerats ned.

Skatt på företagsvinster

Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Be- skattningen utgår från bolagens bokföringsmäs- siga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattningsmässiga inkomster.

Utfallet för skatt på företagsvinster bedöms bli 75,4 miljarder kronor 2009. Jämfört med statsbudgeten har prognosen reviderats ned med 30,6 miljarder kronor. Prognosrevideringen är en följd av den snabba försvagningen av den eko- nomiska konjunkturen. Lågkonjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, har lett till betydande nedrevideringar för företagens re- sultat för 2009.

139

Skr. 2009/10:101

Kupongskatt

Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenskt aktiebolag.

Kupongskatten uppgick till 3,1 miljarder kro- nor 2009, vilket är 3,1 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Lågkonjunkturen har inneburit lägre utdelningar i företagen, vilket har medfört att skatteintäkterna från kupongskatten har blivit lägre än beräknat.

Avkastningsskatt

Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på till- gångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen be- ror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. Skattesatsen är 15 procent på pensionsförsäkringar och 27 procent på kapi- talförsäkringar.

Intäkterna från avkastningsskatten beräknas bli 13,2 miljarder kronor 2009, vilket är 1,6 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Lägre räntor har inneburit att avkastningsskatten beräknas bli lägre än i statsbudgeten.

Kommunal fastighetsavgift och statlig fastighets- skatt

År 2008 avskaffades den statliga fastighetsskat- ten på bostäder och ersattes av en kommunal fastighetsavgift. Avgiften för småhus uppgick 2009 till 6 362 kronor, dock högst 0,75 procent av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- delen i hyreshus uppgick till 1 272 kronor per lägenhet, dock högst 0,4 procent av taxe- ringsvärdet. Avgiften indexeras genom att kny- tas till inkomstbasbeloppet.

Intäkterna från den kommunala fastighetsav- giften 2009 beräknas uppgå till 14,3 miljarder kronor, varav 11,5 miljarder kronor för småhus och 2,8 miljarder kronor från bostadsdelen i hyreshus. Jämfört med beräkningen till statsbudgeten har prognosen reviderats upp med 0,2 miljarder kronor.

Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hy- reshus som avser lokaler samt på industrifastig- heter. Det statliga fastighetsskatten för 2009 be- räknas uppgå till 11,5 miljarder kronor, vilket är 1,5 miljarder kronor mer än i statsbudgeten.

Stämpelskatt

Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomrätter och vid beviljande av inteckningar.

Utfallet för stämpelskatt för 2009 blev 8,1 miljarder kronor, vilket är 1,8 miljarder kro- nor lägre än i statsbudgeten.

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. År 2009 uppgick intäkterna till 423,6 miljarder kronor, vilket är 14,5 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Den främsta anledningen till att intäkterna blev lägre är den kraftiga konjunkturnedgången, som inleddes under den senare delen av 2008. Konjunkturnedgången medförde att hushållens konsumtion ökade svagare än förväntat.

Mervärdesskatt

Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdes- skatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till prisökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning och investeringar i både privat och offentlig sektor.

Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 302,6 miljarder kronor 2009, vilket är 11,1 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Prognosrevideringen är framförallt en följd av en svagare utveckling av hushållens konsumtion och bostadsinvesteringarna under 2009.

Punktskatter

Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktbeskatt- ning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatter skiljer sig från mervärdes- skatt i avseendet att de oftast är baserade på kon- sumerad kvantitet i stället för på marknadspris.

140

Till undantagen hör beskattningen av cigaretter, som till viss del beror på detaljhandelspriset, samt energi- och koldioxidskatterna som skrivs upp med förändringen i KPI.

Intäkterna från punktskatterna uppgick 2009 till sammanlagt 121 miljarder kronor, vilket är 3,4 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Förklaringen till att utfallet blev lägre än beräkningarna till statsbudgeten är främst konjunkturnedgången, vilken medförde lägre intäkter från koldioxidskatt på diesel. Oväntat långa driftstopp av vissa kärnkraftsreaktorer medförde även lägre intäkter från skatt på termisk energi i kärnkraftsreaktorer.

Skatt på tobak

Skatt på tobak omfattar skatt på cigaretter, cigar- rer, cigariller, snus samt rök- och tuggtobak. In- täkterna från skatt på tobak utgörs till största delen av intäkter från skatt på cigaretter. Intäk- terna från skatt på tobak uppgick 2009 till 10,6 miljarder kronor, vilket är 0,1 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. Differensen förklaras i huvudsak av att efterfrågan på ciga- retter och snus blev högre än väntat.

Skatt på alkohol

Alkoholskatterna uppgick 2009 till 12,2 miljarder kronor. Utfallet blev 0,9 miljarder kronor högre än i statsbudgeten, i huvudsak till följd av en högre konsumtion av vin och öl.

Skatt på energi

Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. År 2009 uppgick intäkterna från energiskatt till 40,1 miljarder kronor, vilket är 0,4 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Koldioxidskatten uppgick till 26,1 miljarder kro- nor och blev därmed 2,2 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Lägre intäkter från koldiox- idskatt på diesel är den främsta förklaringen till att utfallet blev svagare. Den kraftiga konjunk- turnedgången och fallet i industriproduktionen under 2009 bidrog till en lägre efterfrågan på die- sel och därmed lägre skatteintäkter.

Övriga skatter på energi och miljö

År 2009 uppgick intäkterna från övriga skatter på energi och miljö till 4,2 miljarder kronor, vil- ket är 1,3 miljarder kronor lägre än i statsbud- geten. Intäkterna från skatt på termisk energi i kärnkraftsreaktorer blev 0,6 miljarder kronor lägre till följd av oplanerat långa driftsstopp i vissa kärnkraftsreaktorer.

Skr. 2009/10:101

Skatt på vägtrafik

Skatt på vägtrafik utgörs till största delen av for- donsskatter. Totalt uppgick skatt på vägtrafik 2009 till 16,4 miljarder kronor, vilket överens- stämmer med beräkningen i statsbudgeten.

Skatt på import

Skatt på import blev 5,2 miljarder kronor, vilket är 1,2 miljarder kronor lägre än statsbudgeten. Skillnaden förklaras av en lägre varuimport till följd av lågkonjunkturen.

Restförda och övriga skatter

Restförda skatter är nettot av restförda och av Kronofogdemyndigheten indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatte- verkets tidigare fattade taxeringsbeslut samt di- verse inkomster som förs till exempelvis Insätt- ningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl.

Restförda skatter är 0,7 miljarder kronor högre än i statsbudgeten, medan övriga skatter är 0,2 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten.

5.2.3Övriga inkomster

Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna In- komster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto.

Utfallet för

2009

uppgick

till

totalt

3 753 miljoner

kronor

och

var

därmed

46 826 miljoner kronor lägre än vad som beräk- nades i den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2008. Skillnaden förkla- ras främst av att Inkomster av försåld egendom blev 49 898 miljoner kronor lägre än beräknat.

141

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.7 Övriga inkomster, sammanfattning

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Inkomster av statens

verksamhet

47 101

48 115

1 014

52 964

Inkomster av försåld

egendom

50 000

102

-49 898

76 519

Återbetalning av lån

1 775

1 736

-39

1 881

Kalkylmässiga in-

komster

8 608

8 912

304

8 700

Bidrag m.m. från EU

11 128

11 682

555

11 036

Avräkningar m.m. i

anslutning till skatte-

systemet

-67 933

-66 808

1 125

-56 163

Utgifter som redovi-

sas som krediteringar

på skattekonto

-100

13

113

-2 393

Övriga inkomster

50 579

3 753

-46 826

92 545

Tabell 5.8 Inkomster av statens verksamhet, översikt

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Rörelseöverskott

4 366

7 143

2 777

4 170

Överskott av statens

fastighetsförvaltning

304

935

631

329

Ränteinkomster

8 392

7 728

-663

7 711

Aktieutdelning

22 000

19 140

-2 860

24 681

Offentligrättsliga

avgifter

10 318

10 762

445

12 134

Försäljningsinkomster

155

84

-71

157

Böter m.m.

1 116

1 405

289

1 202

Övriga inkomster av

statens verksamhet

450

917

467

2 580

Inkomster av statens

verksamhet

47 101

48 115

1 014

52 964

Inkomster av statens verksamhet

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk, Riksbanken och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovi- sas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga in- komster av statens verksamhet.

Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till 48 115 miljoner kronor för 2009 och var därmed 1 014 miljoner kronor (2,2 procent) högre än beräknat i statsbudgeten.

För 2009 blev Inkomster av statens verksam- het 4 894 miljoner kronor (9,2 procent) lägre än 2008. De lägre inkomsterna hänför sig till Aktie- utdelning, som minskade med 5 541 miljoner kronor (22,5 procent) mellan åren. Övriga in- komster av statens verksamhet minskade med 1 663 miljoner kronor (64,4 procent) och Of- fentligrättsliga avgifter minskade med 1 372 miljoner kronor (11,3 procent).

Rörelseöverskott

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rö- relseöverskott uppgick till 7 143 miljoner kronor och var därmed 2 777 miljoner kronor (63,6 pro- cent) högre än beräknat i statsbudgeten. Riks- bankens inlevererade överskott uppgick till 5 900 miljoner kronor, vilket är 2 300 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Under 2009 blev inkomsterna av Rörelseöver- skott 2 973 miljoner kronor (71,3 procent) högre än 2008.

Tabell 5.9 Rörelseöverskott

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Luftfartsverkets inle-

vererade överskott

100

30

-70

Affärsverket Svenska

Kraftnäts inlevererade

utdelning och inleve-

rans av motsvarighet

till statlig skatt

649

1 172

523

476

Sjöfartsverkets inle-

vererade överskott

17

17

-1

Inlevererat överskott

av statsstödd export-

kredit

0

25

25

94

Riksbankens inleve-

rerade överskott

3 600

5 900

2 300

3 600

Rörelseöverskott

4 366

7 143

2 777

4 170

Överskott av statens fastighetsförvaltning

Inkomsterna av Överskott av statens fastighets- förvaltning blev 935 miljoner kronor och var därmed 631 miljoner kronor högre än beräknat i

142

statsbudgeten. Överskottet från Statens fastig- hetsverk uppgick till 806 miljoner kronor och består av inkomster från försäljningen av Vasa- kronan. Överskottet från Fortifikationsverket uppgick till 129 miljoner kronor.

Under 2009 blev Överskott av statens fastig- hetsförvaltning 606 miljoner kronor högre än 2008.

Ränteinkomster

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till 7 729 miljoner kronor för 2009 och var därmed 663 miljoner kronor (7,9 procent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Räntor på skattekonto m.m., netto uppgick till 2 528 miljoner kronor, vilket är en minskning med 190 miljoner kronor jämfört med statsbud- geten. Ränteinkomster på studielån uppgick till 5 052 miljoner kronor, vilket är 580 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten.

Ränteinkomster blev 18 miljoner kronor högre än 2008. Räntor på skattekonton m.m., netto minskade med 96 miljoner kronor och Ränteinkomster på studielån blev 81 miljoner kronor högre.

Tabell 5.10 Ränteinkomster

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Räntor på näringslån

2

0

-2

0

Räntor på studielån

5 632

5 052

-580

4 971

Övriga ränteinkomster

2 758

2 677

-81

2 740

Ränteinkomster

8 392

7 729

-663

7 711

Skr. 2009/10:101

Inkomster av statens aktier

Inkomster av statens aktier (utdelningar) upp- gick till 19 140 miljoner kronor, vilket är 2 860 miljoner kronor (13 procent) lägre än be- räknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bo- lagen betalade ut under 2009, hänför sig till rä- kenskapsåret 2008. Utbetalda utdelningar under 2008 och 2009 redovisas i tabell 5.11.

Från Posten AB utgick 1 400 miljoner kronor som extra utdelning enligt avtalet med danska posten efter samgåendet. En aktieförsäljning av aktieinnehav i det amerikanska spritföretaget BEAM Global Spirits and Wine har redovisats

av Preaktio AB som

en utdelning avseende

2 901 miljoner kronor.

Utdelningen från TeliaSonera AB uppgick till

3 014 miljoner kronor,

vilket är en minskning

med 3 683 miljoner kronor jämfört med 2008. Anledningen är att det gjordes en extra utdel- ning under 2008, men ej under 2009. Utdel- ningen från Vattenfall AB uppgick till 6 900 miljoner kronor. Efter avdrag för kompen-

sation

för stängningen

av

Barsebäck 2

(1 051 miljoner

kronor)

redovisades

5 849 miljoner

kronor

på

denna

inkomsttitel.

Totalt

minskade aktieutdelningarna

med

5 541 miljoner

kronor

(22,5 procent)

mellan

2008 och 2009.

143

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.11 Aktieutdelning 2008 och 2009

Miljoner kronor

Utfall 2009

Utfall 2008

Skillnad

Akademiska Hus

978

967

11

Apoteket omstrukturering

AB

237

145

92

Bostadsgaranti AB

4

-4

Civitas Holding (Vasakro-

nan)

791

-791

Green Cargo

85

-85

Kasernen

4

4

0

Lernia AB

25

-25

LKAB

2 800

2 000

800

Nordea

1 120

2 423

-1 303

Nordiska investerings-

banken

89

-89

OMX

0

0

Posten AB

1 400

625

775

Preaktio AB

2 901

2901

Rymdbolaget

6

-6

SBAB

0

SJ

181

169

12

SKD-företagen AB

0

SOS Alarm

4

4

0

Specialfastigheter AB

310

350

-40

Statens väg och banin-

vest AB

0

0

Stattum

570

-570

Sveaskog Holding AB

89

810

-721

Svensk Bilprovning AB

3

3

0

Svenska Geologiska AB

0

Swedcarrier

100

400

-300

Swedish Space Corp

0

TeliaSonera

3 014

6 697

-3 683

Teracom

150

400

-250

Vasallen

67

-67

Vattenfall AB

5 849

6 922

-1 073

Venantius AB

300

-300

Vin Sprit AB

825

-825

Summa

19 140

24 681

-5 541

Offentligrättsliga avgifter

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Of- fentligrättsliga avgifter uppgick till 10 762 miljo- ner kronor och var därmed 445 miljoner kronor (4,3 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Den största avvikelsen avser Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Utfallet blev 7 381 miljoner kronor, vilket är 253 miljoner kronor högre än i statsbudgeten.

Offentligrättsliga avgifter blev 1 372 miljoner kronor (11,3 procent) lägre än 2008. Finansie- ringsavgift från arbetslöshetskassor har minskat med 1 560 miljoner kronor. Antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna har minskat med cirka 500 000 sedan avgiften höjdes den 1 januari 2007. Avgifterna vid Kronofogdemyndigheterna ökade med 140 miljoner kronor.

Försäljningsinkomster

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen För- säljningsinkomster uppgick till 84 miljoner kro- nor, vilket är 71 miljoner kronor (45,7 procent) lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. För inkomsttiteln Offentlig lagring, försäljningsin- täkter blev utfallet 31 miljoner kronor, vilket är 69 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbud- geten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda kö- per och lagrar Statens jordbruksverk bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och stats- budget beror på en minskad försäljning av varor som lagrats.

Under

2009 blev Försäljningsinkomster

73 miljoner kronor

lägre än 2008. Utfallet för

Offentlig

lagring,

försäljningsintäkter blev

71 miljoner kronor lägre.

Böter m.m.

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till 1 405 miljoner kronor och var där- med 289 miljoner kronor (25,9 procent) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för in- komsttiteln Bötesmedel blev 978 miljoner kro- nor, vilket är 38 miljoner kronor högre än be- räknat. I statsbudgeten beräknades Sanktionsav- gifter m.m. uppgå till 50 miljoner kronor, medan utfallet uppgick 311 miljoner kronor .

Inkomsterna av Böter m.m. blev 203 miljoner kronor (16,9 procent) högre än 2008.

Övriga inkomster av statens verksamhet

Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till 917 miljoner kronor under 2009 och blev därmed 467 miljoner kronor högre än vad som beräknades i statsbudgeten.

Övriga inkomster minskade med 1 663 miljo- ner kronor jämfört med 2008. Anledningen är att Post- och telestyrelsen inlevererade en auk- tionslikvid på 2 099 miljoner kronor från försälj- ning av 4-G tillstånd.

144

Inkomster av försåld egendom

Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. I stats- budgeten togs Inkomster av försåld egendom beräkningstekniskt upp med 50 000 miljoner kronor, medan utfallet uppgick till 102 miljoner kronor.

Inkomster av försåld egendom blev 76 417 miljoner kronor lägre än föregående år. Under år 2008 uppgick inkomsterna till 76 519 miljoner kronor, varav 49 784 miljoner kronor avsåg försäljningen av Vin Sprit AB och 24 608 miljoner kronor avsåg försäljningen av statens aktier i Vasakronan AB.

Tabell 5.12 Inkomster av försåld egendom

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Inkomster av försåld

egendom

50 000

102

-49 898

76 519

Återbetalning av lån

Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas återbetalningar av olika typer av lån. Dessa uppgick under året till 1 736 miljoner kronor och var därmed 39 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Återbetalning av övriga lån blev 6 miljoner kronor högre, medan Återbetalning av studiemedel och Återbetalning av näringslån blev 38 miljoner kronor respektive 7 miljoner kronor lägre.

Återbetalning av lån blev 145 miljoner kronor (7,7 procent) lägre än 2008. Återbetalning av studiemedel minskade med 100 miljoner kronor.

Tabell 5.13 Återbetalning av lån

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Återbetalning av när-

ingslån

16

8

-7

14

Återbetalning av stu-

dielån

1 713

1 674

-38

1 774

Återbetalning av öv-

riga lån

47

54

7

93

Återbetalning av lån

1 775

1 736

-39

1 881

Skr. 2009/10:101

Kalkylmässiga inkomster

Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten

av inkomsterna. Inkomsterna

uppgick

till

8 912 miljoner kronor,

vilket

är

304 miljoner

kronor (3,5 procent)

högre

än

beräknat

i

statsbudgeten. Utfallet för Statliga pensions- avgifter blev 8 375 miljoner kronor, vilket är 256 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Utfallet för inkomsttiteln Amorteringar på statskapital blev 537 miljoner kronor, vilket är 52 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten.

Kalkylmässiga inkomster blev 212 miljoner kronor (2,4 procent) högre än 2008. Statliga pensionsavgifter ökade med 187 miljoner kro- nor.

Tabell 5.14 Kalkylmässiga inkomster

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Avskrivningar och

amorteringar

489

537

48

512

Statliga pensionsav-

gifter

8 119

8 375

256

8 188

Kalkylmässiga in-

komster

8 608

8 912

304

8 700

Statliga pensionsavgifter

De statliga

pensionsavgifterna

uppgick

till

8 375 miljoner kronor under 2009. Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till 1 566 miljoner kronor. Administrationskostna- derna för det statliga tjänstepensionssystemet

inklusive

personskadeförsäkringen

blev

189 miljoner kronor under 2009.

145

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.15 Statliga pensionsavgifter

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Statlig tjänstepensio-

nering

6 819

6 647

Särskild löneskatt på

pensionskostnader

1 566

1 533

Statlig grupplivförsäk-

ring

77

79

Premieskatt, gruppliv

60

61

Statlig personskadeför-

säkring

42

55

Avdrag för administra-

tionskostnader

-180

-177

Administration, person-

skadeförsäkring

-9

-9

Statliga pensionsav-

gifter

8 119

8 375

256

8 188

Bidrag m.m. från EU

Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG.

Inkomsterna uppgick till 11 682 miljoner kro- nor och var därmed 555 miljoner kronor (5,0 procent) högre än beräknat i statsbudgeten.

Bidragen från EG:s jordbruksfond uppgick till 9 191 miljoner kronor, vilket var 109 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Öv- riga bidrag från EU:s jordbruksfonder blev 717 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Det högre utfallet beror främst på po- sitiva kursdifferenser till följd av kronans för- svagning gentemot euron. Ersättningar för bi- drag som Statens jordbruksverk betalat ut i för- skott i kronor till bönderna, både rekvireras och betalas ut i euro från EG:s jordbruksfonder med viss eftersläpning. Skillnaden mellan vad som betalats ut till bönderna och ersättningen från EU redovisas som kursdifferens under Övriga bidrag från EU:s jordbruksfonder.

Bidragen från EU:s landsbygdsfond blev 904 miljoner kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Det lägre utfallet beror på att fleråriga projekt inom nya landsbygdsprogrammet 2007 -2013 kom igång senare än beräknat, vilket medfört att utbetalningar (och därmed inbetalningar) förskjutits till 2010 och senare.

Bidragen från EG:s regionalfond blev 273 miljoner kronor högre än beräknat i stats- budgeten. Under 2009 har utbetalningarna till beslutade projekt i den nya programperioden 2007 -2013 kommit igång ordentligt (se utgifts- område 19 Regional utveckling), vilket avspeglas i återflödet från EU.

Jämfört med 2008 blev bidragen från EU 647 miljoner kronor (5,9 procent) högre. Övriga bidrag från EU:s jordbruksfonder ökade med 506 miljoner kronor till följd av positiva kurs- differenser.

Bidragen från EG:s regionalfond ökade med 851 miljoner kronor (183,4 procent), då utbetal- ningarna till projekt i den nya programperioden 2007 -2013 ökat rejält under 2009.

Bidragen från EG:s socialfond minskade med 512 miljoner kronor mellan åren. Minskningen beror på att bidragen för programperioden 2000 -2006 avtagit i och med att perioden avslu- tas och på att projekt i den nya programperioden 2007 -2013 inte kommit igång i samma omfatt- ning.

146

Tabell 5.16 Bidrag m.m. från EU

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Bidrag från EG:s jord-

bruksfond

9 082

9 191

109

8 994

varav Gårdsstöd

6 501

6 663

162

6 276

varav Kompletterande

åtgärder perioden

1995-1999

0

0

0

varav Övriga inter-

ventioner

135

167

32

126

varav Exportbidrag

100

210

110

106

varav Djurbidrag

322

309

-13

325

varav Offentlig lag-

ring

10

7

-3

20

varav Miljö-, struktur-

och regionala åtgär-

der perioden 2000-

2006

-2

-3

-1

-5

varav EU:s lands-

bygdsfond 2007-2013

2 010

1 106

-904

1 807

varav Övriga bidrag

från EU:s jordbruks-

fonder

6

723

717

216

varav Bidrag från

EG:s jordbruksfonds

utvecklingssektion

0

9

9

123

Bidrag från EG:s fis-

kefond

60

70

10

94

Bidrag från EG:s regi-

onalfond

1 042

1 315

273

464

Bidrag från EG:s soci-

alfond

647

358

-289

870

Bidrag till trans-euro-

peiska nätverk

220

470

250

348

Övriga bidrag från EG

77

279

202

265

Bidrag m.m. från EU

11 128

11 682

555

11 036

Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

Under inkomsttypen Avräkningar m.m. redovi- sas Tillkommande skatter och avräkningar. Ut- fallet för 2009 beräknas bli 66 808 miljoner kronor, vilket är 1 125 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten.

Tillkommande skatter

I tillkommande inkomster ingår s.k. EU-skatter och kommunala utjämningsavgifter. EU-skat- terna utgörs främst av momsbaserad EU-avgift och tullmedel. EU-skatterna redovisas via stats-

Skr. 2009/10:101

budgeten och tillfaller slutligen EU:s budget. Därmed ingår de inte i statens skatteintäkter.

De tillkommande inkomsterna beräknas 2009 uppgå till 3 847 miljoner kronor, vilket är 13 miljoner kronor högre än statsbudgeten. Jämfört med 2008 är de tillkommande skatterna 8 790 miljoner kronor lägre, vilket i huvudsak förklaras av den momsbaserade EU-avgiften. Sverige har fr.o.m. 2007 rabatt på den momsba- serade EU-avgiften och skall endast betala en tredjedel av ordinarie avgift, vilket innebär att avgiften blir ca 3 000 miljoner kronor lägre. Be- slutet ratificerades emellertid först 2009. Till- sammans med retroaktiv rabatt för 2007 och 2008 blir därför den momsbaserade EU-avgiften 8 916 miljoner kronor lägre 2009.

Avräkningar

Avräkningar är intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten, avräknad mervärdesskatt för statliga myndigheter och kompensation för mervärdesskatt till kommunsektorn.

Avräkningarna uppgick 2009 till - 70 655 miljoner kronor, vilket är 1 112 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten. Kompensation för mervärdesskatt uppgick till -68 242 miljoner kronor, varav avräknad mervärdesskatt hos stat- liga myndigheter -24 235 miljoner kronor och kompensation för mervärdesskatt för kommun- sektorn -44 008 miljoner kronor. Resterande del av avräkningarna utgörs av intäkter som för till fonder. Dessa intäkter uppgick till - 2 412 miljoner kronor 2009.

Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto

Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Av tabell 5.7 framgår att beloppet i statsbudgeten var -100 miljoner kronor. Utfallet blev 13 miljoner kronor varav jämställdhetsbonusen blev 0,0 miljoner kronor. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet således 113 miljoner kronor lägre än beräknat.

Jämfört med 2008 har krediteringarna minskat betydligt då det stora flertalet skattekredite- ringar har upphört eller flyttats till statsbudge- tens utgiftssida.

147

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.17 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Anställningsstöd

0

-6

-6

-2 221

Stöd till utbildningsvi-

kariat

0

0

0

Stöd till investeringar i

källsorteringslokaler

0

0

0

Stöd till bredbandsin-

stallation

0

0

0

-172

Stöd till skyddat arbete

hos offentlig arbetsgi-

vare

0

0

0

Stöd till utbildning av

personal i vård och

äldreomsorg

19

19

1

Stöd för konvertering

från oljeuppvärmning

0

0

-2

Jämställdhetsbonus

-100

0

100

0

Utgifter som redovisas

som krediteringar på

skattekonto

-100

13

113

-2 393

5.3Statsbudgetens utgifter 2009

Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 ut- giftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Riksgäldskontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida.

En större förbrukning än totalt anvisade me- del kan finansieras genom att myndigheterna ut- nyttjar ingående ramöverföringsbe- lopp/anslagssparande, anslagskredit samt genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet över- skridande.

5.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut

Skillnaden mellan utfallet och de beräknade ut- gifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av riksdagen den 19 december 2008, redovisas i tabell 5.18.

Utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 106,8 miljarder kronor högre än i den ursprung- liga statsbudgeten. Denna skillnad delas i detta avsnitt upp i tre kategorier: skillnad till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar,

skillnad till följd av beslut och skillnad till följd av övriga förklaringsfaktorer.

Tabell 5.18 Skillnad mellan utfall och statsbudget för 2009

Miljarder kronor

Makro-

Totalt

förutsätt-

Övrigt2

ningar

Beslut

Utgiftsområden, exklu-

sive räntor1

12,2

5,5

22,6

-15,9

Statsskuldsräntor m.m.

2,6

-3,6

5,1

1,1

Myndigheters m.fl. in-

och utlåning i RGK3

92,0

0,9

98,3

-7,2

Statsbudgetens utgif-

ter m.m.

106,8

2,8

126,0

-22,0

1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket.

2Under Övrigt för Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbe- hållningar enligt ursprunglig statsbudget.

3RGK:s nettoutlåning och posten Kassamässig korrigering.

Skillnader till följd av den makroekonomiska ut- vecklingen

Förändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev 2,8 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. De makroekonomiska förutsättningarna redovisas i tabell 5.19.

Tabell 5.19 Makroekonomiska förutsättningar

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall

2009

2009

2009

2008

Procentuell förändring

från föregående år:

BNP (fp)

1,3

-4,9

-6,2

-0,2

KPI (årsgenomsnitt)

2,4

-0,3

-2,7

3,4

Antal sysselsatta,

16-64 år

0,0

-2,3

-2,3

0,9

Nivåer:

Öppen arbetslöshet,

16-64 år, procent1

4,7

6,5

1,8

4,6

Personer i åtgärder,

procent av arbetskraf-

ten

1,9

2,7

0,8

1,8

SEK/EURO

9,25

10,62

1,37

9,61

SEK/USD

6,61

7,66

1,05

6,59

3-mån ränta, procent2

3,1

0,4

-2,7

3,9

5-års ränta, procent

4,4

2,5

-1,8

3,8

Prisbasbelopp, tkr

42,8

42,8

0

41,0

fp=fasta priser, SB=Statsbudget.

1Exklusive heltidsstuderande arbetssökande

2Regeringens prognos i SB avser 6-månaders ränta

Utgifterna för statsskuldsräntor blev 3,6 miljarder kronor lägre, främst på grund av lägre marknadsräntor än beräknat (se vidare av- snitt 5.4.26).

148

Utfallet för utgiftsområden exklusive utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. blev 5,5 miljarder kronor högre till följd av den mak- roekonomiska utvecklingen. Högre arbetslöshet samt betydligt fler personer i arbetsmarknads-

politiska program

ökade

utgifterna

med

4,7 miljarder kronor.

Skillnader till följd av beslut

Statsbudgetens

totala

utgifter

blev

126,0 miljarder kronor högre till följd av beslut. Den stora skillnaden under Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskontoret förklaras i huvudsak av Riksbankens lån på 95,3 miljarder kronor för att fylla på valutareserven. Riksban- ken lånade under den finansiella krisen ut ameri- kanska dollar till svenska banker, ingick så kal- lade swap-avtal med centralbankerna på Island, Lettland och Estland samt utökade engage- mangen i Internationella valutafonden (IMF). Vidare utbetalades ett kapitaltillskott (nyemis- sion) till Nordea på 5,6 miljarder kronor.

Utfallet för utgiftsområden, exklusive utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m., blev till följd av beslut 22,6 miljarder kronor högre än beräk- nat i statsbudgeten och den största skillnaden återfinns under utgiftsområde 25 Allmänna bi- drag till kommuner. Lågkonjunkturen har slagit hårt mot kommunernas och landstingens finan- ser. För att minimera risken för uppsägningar inom sektorn och därmed risk för försämrad kvalitet i den sociala välfärden fick kommuner och landsting ett kraftigt ökat ekonomiskt stöd från staten. Hälften av tillskottet på 14 miljarder kronor tilldelades i vårtilläggsbudgeten och hälften i hösttilläggsbudgeten. Enligt beslut ökade ålderspensionsavgifterna på arbetsmark- nadsområdet med 1 miljard kronor och ett ka- pitaltillskott till SAS ökade utgifterna med 1,3 miljarder kronor. På tilläggsbudget anvisades 1,6 miljarder kronor till utgiftsområde 4 Rättsvä- sendet.

Från 2009 anslagsavräknas myndigheternas förvaltningsutgifter kostnadsmässigt. Över- gångseffekten belastade 2009 ett särskilt anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. med 5,1 miljarder kronor och betalas under 2009–2013 till myndigheternas räntekonton un- der Riksgäldskontoret nettoutlåning. Betal- ningen till räntekontot 2009 uppgick till 3,2 mil- jarder kronor medan utbetalningar gjordes på 2,2 miljarder kronor. Skillnaden mellan beloppen beror på att Försvarsmakten inte fått samtliga

Skr. 2009/10:101

anslagsmedel utbetalde under året, vilket ledde till en kassamässig korrigering på 1,9 miljarder kronor. Posterna är sammanlagt neutrala för statsbudgetens saldo.

Skillnader till följd av övriga orsaker

Statsbudgetens totala utgifter minskade till följd av övriga orsaker med 22,0 miljarder kronor jämfört med ursprunglig statsbudget.

Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev 4,8 miljarder kronor lägre. Det beror främst på att antalet sjukpenningdagar blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten.

För utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap blev utfallet 1,5 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten.

För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utfallet 2,7 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten, bland annat för att me- del för tandvårdsförmåner inte utnyttjats fullt ut.

I kapitel 6 Utfall per utgiftsområde m.m. finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga statsbudgeten.

5.3.2Sammanfattning

Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.20.

En större förbrukning än totalt anvisade me- del kan finansieras genom att myndigheterna ut- nyttjar ingående anslagssparande eller anslags- kredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande.

Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 885 673 miljoner kronor och blev därmed 106 797 miljoner kronor (13,7 procent) högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna 67 555 miljoner kronor högre. Riksgäldskontorets nettoutlåning som inte tas upp på tilläggsbudget blev 93 638 miljoner högre än totalt anvisat, framför- allt med anledning av lån till Riksbanken på 95 252 miljoner kronor för att återställa valutare- serven. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev 781 270 miljoner kronor, vilket är 14 822 miljoner kronor (1,9 procent) högre än i beräkningen i statsbudgeten. Samtidigt blev det 24 321 miljoner lägre än totalt tilldelat. Summa utgifter för utgiftsområden, exklusive utgiftsom-

149

Skr. 2009/10:101

råde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev 12 230 miljoner kronor högre än i statsbudgeten.

Utfallet för utgiftsområdet 25 Allmänna bi- drag till kommuner uppgick till 81 589 miljoner kronor, vilket är 14 550 miljoner kronor högre jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Ök- ningen hänförs framför allt till ett tillfälligt kon- junkturstöd till kommuner och landsting för att upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och dämpa nedgången i syssel- sättningen inom sektorn samt åtgärder för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensaepidemin. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till 60 620 miljoner kronor, vilket är 4 674 miljoner kronor mer än beräknat i stats- budgeten. Arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättningen blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. uppgick till 36 463 miljoner kronor, 2 592 miljoner högre än anvisat på statsbudgeten. Orsaken till det högre utfallet är övergångseffekter i samband med införandet av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter. Ett anslag för övergångseffekterna anvisades endast med ett formellt belopp på 1 miljon kronor. Utfallet på detta anslag blev 5 107 miljoner kronor, 5 106 miljoner mer än anvisat på statsbudgeten.

Räntor på statsskulden uppgick till 31 143 miljoner kronor, vilket är 2 557 miljoner kronor lägre än anvisat på statsbudgeten.

Både antalet sjukpenningdagar och medeler- sättningen per nettodag blev lägre än budgeterat, vilket bidrog till att utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och handikapp blev 3 958 miljoner lägre än statsbudgeten. Även ut- giftsområde 6 Försvar och samhällets krisbered- skap blev lägre än beräknat. Utfallet uppgick till 42 106 miljoner kronor vilket är 2 601 miljoner kronor lägre än beräknat. Utgifterna för de internationella insatserna har blivit lägre än beräknat i statsbudgeten då reserver inte behövt utnyttjas och t.ex. transport- och drivmedelskostnader samt löner blev lägre än beräknat.

Utöver den vanliga vårtilläggsbudgeten och hösttilläggsbudgeten har riksdagen beslutat om ytterligare två tilläggsbudgetar under 2009. I Fi- nansutskottets betänkande 2008/09:FiU18 anvi- sades 1 198 miljoner kronor för åtgärder för jobb och omställning. I Finansutskottets betänkande 2008/09:FiU40 anvisades 1 300 miljoner kronor för att regeringen för statens räkning skulle kunna delta i nyemission i SAS AB.

150

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.20 Statsbudgetens utgifter m.m.2009

Miljoner kronor

Tilläggs-

Skillnad mot

Skillnad mot

Statsbudget

budget

Totalt anvisat

Utfall

statsbudget

totalt anvisat

UO 1

Rikets styrelse

12 373

211

12 583

12 152

-221

-432

Samhällsekonomi och finansförvalt-

UO 2

ning

11 900

58

11 958

12 006

1106

48

UO 3

Skatt, tull och exekution

9 460

51

9 511

9 434

-25

-76

UO 4

Rättsväsendet

32 624

1 572

34 197

33 645

1 020

-552

UO 5

Internationell samverkan

1 643

215

1 858

1 815

172

-43

Försvar och samhällets krisbered-

UO 6

skap

44 707

16

44 724

42 106

-2 601

-2 617

UO 7

Internationellt bistånd

30 109

-322

29 788

29 600

-509

-188

UO 8

Migration

5 899

299

6 198

6 521

622

323

Hälsovård, sjukvård och social om-

UO 9

sorg

54 807

982

55 790

53 065

-1 742

-2 725

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

UO 10

handikapp

113 927

950

114 877

109 969

-3 958

-4 908

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

42 456

42 456

42 304

-152

-152

Ekonomisk trygghet för familjer och

UO 12

barn

68 466

68 466

68 080

-386

-386

UO 13

Integration och jämställdhet

5 473

5 473

5 332

-141

-141

UO 14

Arbetsmarknad och arbetsliv

55 946

12 673

68 618

60 620

4 674

-7 999

UO 15

Studiestöd

21 452

329

21 781

21 022

-430

-759

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

50 189

164

50 353

49 263

-926

-1 090

Kultur, medier, trossamfund och fri-

UO 17

tid

10 287

5

10 292

10 269

-18

-23

Samhällsplanering, bostads- försörj-

ning, byggande samt konsumentpoli-

UO 18

tik

1 677

135

1 812

1 906

228

94

UO 19

Regional tillväxt

3 502

3 502

3 204

-298

-298

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

5 338

-6

5 332

5 161

-176

-170

UO 21

Energi

2 811

1

2 813

3 045

234

233

UO 22

Kommunikationer

40 223

1 861

42 084

40 573

350

-1 511

Jord- och skogsbruk, fiske med an-

UO 23

slutande näringar

17 573

104

17 678

16 369

-1 205

-1 309

UO 24

Näringsliv

5 186

1 363

6 549

6 565

1 378

15

UO 25

Allmänna bidrag till kommuner

67 039

14 548

81 587

81 589

14 550

2

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.

33 871

33 871

36 463

2 592

2 592

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

19 878

3 933

23 811

19 192

-686

-4 619

Förändringar anslagsbehållningar

-2 371

-2 371

2 371

2 371

Summa

766 448

39 143

805 591

781 270

14 822

-24 321

Riksgäldskontorets nettoutlåning

11 036

11 036

104 674

93 638

93 638

Kassamässig korrigering

1 392

1 392

-270

-1 662

-1 662

Summa statsbudgetens utgifter m.m.

778 876

39 143

818 019

885 673

106 797

67 655

Anm.: Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2008, exkl. tilläggsbudget.

151

Skr. 2009/10:101

5.3.3Indragningar

Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat an- slag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. Under 2009 har det gjorts indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt 30 741 miljoner kronor. Det är en ökning med 5 232 miljoner kronor jämfört med 2008. Med anledning av övergångseffekter av kostnadsmäs- sig anslagsavräkning drogs 2 238 miljoner kronor in på totalt 167 anslag. De 29 största indragning- arna svarar för 88 procent av totalbeloppet under 2009. I tabell 5.21 särredovisas samtliga indrag- ningar som är större än 100 miljoner kronor.

Den största indragningen uppgick till 9 574 miljoner kronor och avser räntor på stats- skulden. Den näst största indragningen uppgick till 4 196 miljoner kronor och avser bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Båda dessa indragningar avser indragning av anslags- sparande. De största indragningarna med anled- ning av övergångseffekter av kostnadsmässig an- slagsavräkning har gjorts på anslagen för För-

bandsverksamhet

och

beredskap

med

416 miljoner

kronor,

Polisorganisationen

med

341 miljoner

kronor, Försäkringskassan

med

298 miljoner kronor och Vidmakthållande, av- veckling m.m. av materiel och anläggningar med 229 miljoner kronor.

Tabell 5.21 Indragningar 2009

Miljoner kronor

Anslag

03 01 003

Tullverket

117

04 01 001

Polisorganisationen

343

06 01 001

Förbandsverksamhet och beredskap

570

Vidmakthållande, avveckling m.m. av

06 01 004

materiel och anläggningar

230

06 06 02 2008

Materiel och anläggningar

105

07 01 001

Biståndsverksamhet

176

08 01 002

Ersättningar och bostadskostnader

105

09 01 004

Tandvårdsförmåner m.m.

1 364

09 02 009

Insatser för vaccinberedskap

216

Stimulansbidrag och åtgärder inom

09 05 001

äldrepolitiken

610

10 01 001

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

2 620

10 01 002

Aktivitets- och sjukersättningar m.m.

1 437

10 01 004

Arbetsskadeersättningar m.m.

226

10 02 001

Försäkringskassan

299

11 01 001

Garantipension till ålderspension

265

Kommunersättningar vid flyktingmot-

13 01 002

tagande

1 061

Arbetsförmedlingens förvaltningskost-

14 01 001

nader

143

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

14 01 002

aktivitetsstöd

4 196

Kostnader för arbetsmarknadspolitiska

14 01 003

program och insatser

851

14 01 011

Bidrag till lönegarantiersättning

320

15 01 002

Studiemedel m.m.

1 131

Utveckling av skolväsende, förskole-

16 01 005

verksamhet och skolbarnsomsorg

108

Fortbildning av lärare och förskoleper-

16 01 010

sonal

240

Stockholms universitet: Grundutbild-

16 02 009

ning

103

16 02 027

Mittuniversitetet: Grundutbildning

106

Stöd till lokala investeringsprogram för

18 34 01 2003

ekologisk hållbarhet

117

22 02 003

Grundläggande betaltjänster

124

Intervention och exportbidrag för jord-

23 01 012

bruksprodukter

445

26 01 001

Räntor på statsskulden

9 574

Övriga indragningar

3 540

Summa

30 741

152

5.3.4Överskridanden

Medgivna överskridanden

Med riksdagens bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudge- ten). Regeringen beslutade om sex medgivna överskridanden för 2009.

Tabell 5.22 Medgivna överskridanden 2009

Miljoner kronor

Medgivet

Utnyttjat

över-

medgivet

Anslag

skridande

överskridande

13 10 01

Avvecklingsmyndig-

2008

heten för Integra-

tionsverket

5,1

5,1

16 01 017

Bidrag till kvalifi-

cerad yrkesutbildning

102,0

101,9

23 01 007

Bekämpande av

smittsamma hus-

djurssjukdomar

1,0

0

23 01 008

Ersättningar för

viltskador m.m

6,2

1,2

26 01 003

Riksgäldskontorets

provisionskostnader i

samband med

upplåning och

skuldförvaltning

36,3

36,3

26 01 004

Övergångseffekter av

kostnadsmässig

avräkning

5 106,9

5 106,9

Summa

5 257,5

5 251,4

Regeringen medgav att anslagsposten 2 Avveck- ling av Integrationsverket på det under 2008 uppförda äldre anslaget 10:1 Avvecklingsmyn- digheten för Integrationsverket inom utgiftsom- råde 13 Integration och jämställdhet fick överskridas med 5,1 miljoner kronor (regerings- beslut den 17 december 2009) till följd av ökade kostnader för engångspremier till SPV för tidi- gare anställda vid integrationsverket som erhåller pensionsersättning. Hela det medgivna överskri- dandet utnyttjades. Anslaget har, utöver det medgivna överskridandet, överskridits med 0,3 miljoner kronor.

I statsbudgeten anvisades 1 170,2 miljoner kronor på det under utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning uppförda anslaget

Skr. 2009/10:101

1:17 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Re- geringen medgav att anslaget fick överskridas med 102,0 miljoner kronor (regeringsbeslut den 21 december 2009). Hela anslagskrediten på 117,0 miljoner kronor utnyttjades. Av det med- givna överskridandet utnyttjades 101,9 miljoner kronor.

I statsbudgeten anvisades 150,3 miljoner kro- nor på anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.

På

tilläggsbudget

anvisades

ytterligare

136,0 miljoner kronor.

Regeringen

medgav att

anslaget fick överskridas med högst 1,0 miljoner kronor för kostnader som uppkommer i anslut- ning till utbrott av Newcastle m.m. (Regerings- beslut den 10 december 2009) Anslagskrediten på 11,0 miljoner kronor räckte och det medgivna överskridandet behövde inte utnyttjas.

I statsbudgeten anvisades 111 miljoner kronor på anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Regeringen medgav att anslaget fick överskridas med 6,2 miljoner kronor (Regeringsbeslut den 10 de- cember 2009). Hela anslagskrediten på 9,4 miljoner kronor utnyttjades. Dessutom ut- nyttjades 1,2 miljoner kronor av det medgiva överskridandet.

Regeringen har medgivit att anslaget 1:3 Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning får överskridas med 36 miljoner kronor (regeringsbeslut den 11 februari 2010). Regeringen begär årligen ett be- myndigande att vid behov överskrida anslaget för att kunna fullgöra statens betalningsåtagan- den.

I statsbudgeten anvisades ett formellt belopp om 1,0 miljoner kronor på anslaget 1:4 Över- gångseffekter av kostnadsmässig avräkning inom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. Reger- ingen gavs ett bemyndigande av riksdagen att överskrida anslaget med myndigheternas beräk- nade övergångseffekter. Regeringen medgav att anslaget fick överskridas med 5 107 miljoner kronor (regeringsbeslut den 28 maj 2009). Alla myndigheter utnyttjade den beräknade delen av det medgivna överskridandet med undantag av från Länsstyrelsen i Västra Götaland som ut- nyttjade något mindre än beräknat. Länsstyrel- sen i Skåne utnyttjade hela det medgivna över- skridande. Dessutom överskreds anslagsposten med 0,1 miljoner kronor.

153

Skr. 2009/10:101

Icke medgivna överskridanden

Tabell 5.23 Icke medgivna överskridanden 2009

Miljoner kronor

Ingående

Medgivna

Totalt

Utgående

Icke med-

överförings-

Stats

Indrag-

över-

tilldelade

Anslags-

överföringsbe-

givet över-

Anslag

belopp

budget

ningar

skridanden

medel

Utfall

kredit

lopp

skridande

Avvecklingsmyndig

13 10 01

heten för

2008

Integrationsverket

0,4

5,1

5,5

5,8

0

-0,3

0,3

Fastighetsmäklar-

1803004

nämnden

0,3

13,6

0,1

13,7

14,2

0,4

-0,5

0,1

Främjande av

2301028

rennäringen m.m.

4,3

55,7

8,8

51,2

55,4

0

-4,2

4,2

Summa icke medgivet över-

skridande

4,7

Tabell 5.23 visar anslagsöverskridanden gent- emot riksdagens anvisade medel på anslaget. och som inte medgivits av regeringen.

Totalt disponibelt belopp inklusive anslagskredit på anslaget 1:28 Främjande av rennäringen m.m. under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, som disponeras av Sametinget, har överskridits med 4,2 miljoner kronor.

Totalt disponibelt belopp på äldreanslaget 10:1 2008 Avvecklingsmyndigheten för Integra- tionsverket inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet har överskridits med 0,3 miljoner kronor.

Fastighetsmäklarnämnden har överskridit to- talt disponibelt belopp inklusive anslagskredit med 0,1 miljoner kronor på anslaget 3:4 Fastig- hetsmäklarnämnden inom utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande samt konsumentpolitik.

5.3.5Begränsningsbelopp

Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras un- der året utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in. Regeringen anger i regleringsbrev att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp.

Under 2009 har regeringen främst beslutat om begränsningsbelopp inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Se tabell 5.24.

Tabell 5.24 Utgiftsbegränsande åtgärder 2009

Miljoner kronor

Medel som

får användas

Utgifts-

efter belopps-

område

Anslag

Anslagsnamn

begränsning

Utfall

Förbandsverk-

samhet och be-

6

1:1

redskap

19 524

18 913

Anskaffning av

materiel och an-

6

1:3

läggningar

8 602

8 599

Vidmakthållande,

avv. av materiel

6

1:4

och anläggningar

6 406

6 398

Genom en ändring i Försvarsmaktens reglerings- brev i april 2009 beslutade regeringen för ansla- get 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, att 600 miljoner kronor av tilldelade medel fick an- vändas först efter beslut av regeringen. I samma ändring av regleringsbrev beslutade regeringen för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och an- läggningar, att 200 miljoner fick användas först efter beslut av regeringen. I juli 2009 beslutade regeringen att 160 miljoner kronor av tilldelade medel på anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveck- ling m.m. av materiel och anläggningar, fick an- vändas först efter beslut av regeringen.

5.3.6Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning

Regeringen lämnade i budgetpropositionen för 2009 (prop 2008/09:1, avsnitt 10.4.2) förslag om övergång till kostnadsmässig anslagsavräkning för förvaltningsutgifter fr.o.m. 2009, som riks- dagen beslutade i november 2008 (bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Förändringen

154

innebär att, i stället för utgifter, kostnader ska avräknas mot anslag när det gäller myndigheter- nas förvaltningsutgifter. Skillnaden mot den ti- digare ordningen är att olika typer av periodise- ringar så som förändring av semesterlöneskuld, upplupna kostnader för t.ex. köpta tjänster som ännu inte fakturerats samt avsättningar vid om- strukturering nu avräknas anslag samtidigt som de kostnadsredovisas i redovisningen. Därtill kommer att periodiseringar av utgifter som avser kommande år inte påverkar innevarande års an- slagsutfall. Före 2009 avräknades transaktioner och händelser vid fakturering eller utbetalning. Förändringen påverkar inte statsbudgetens saldo som är kassamässigt.

Effekterna på statsbudgeten under en över- gångsperiod kan delas upp i tre delar. Den första är ackumulerade effekter hänförbara till tidpunkt före 2009 som finansieras från ett särskilt anslag 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig anslags- avräkning under utgiftsområde 26. Den andra är semesterlöneskuld som i enlighet med riksda- gens överväganden (bet. 2008/09:FiU4) och en- ligt övergångsbestämmelsen i anslagsförord- ningen (1997:1199) ska avräknas vid uttag av sparade semesterdagar. Den tredje är effekter under 2009 till följd av kostnadsmässig avräk- ning hänförbara till ordinarie anslag på statsbud- geten (utgiftsområde 1–25).

Tabell 5.25 Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning

Miljoner kronor

Medgivet överskridande avseende övergångseffekten

2009 (anslag 26:1:4)

5 107

Indragningar 2009 på ordinarie anslag hänförbara till

övergångseffekten 1

-2 238

Minskade anslag 2010-2013

-2 869

Summa effekter på anslagsutrymmet

0

Tidigare års kostnader för upparbetad semester som inte

avräknats mot anslag vid årets början (övergångsbe-

stämmelsen)

5 620

1 I tabellen ingår även indragningar beslutade av riksdagens myndigheter

Av tabell 5.25 framgår att det inte uppkommer några effekter på anslagsutrymmet sett över hela perioden 2009-2013. Statsbudgetens saldo på- verkas inte heller av reformen. Däremot påver- kas de takbegränsade utgifterna vilket har med- fört att regeringen i budgetpropositionen för 2010 gjort tekniska justeringar av utgiftstaket för staten med ett belopp motsvarande beslutade in- dragningar 2009 (2,24 miljarder kronor) och

Skr. 2009/10:101

minskade anslag 2010–2012 (2,57 miljarder kro- nor).

Hantering av övergångseffekter på statsbudgeten

Reformen gav upphov till effekter som innebar att vissa transaktioner och händelser vid över- gången antingen inte alls skulle ha avräknats mot myndighetens ordinarie anslag eller skulle ha av- räknats vid två tillfällen (budgetåren 2008 och 2009). För att komma till rätta med dessa kon- sekvenser anvisade riksdagen ett särskilt anslag för nettot av dessa effekter under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. På detta anslag anvi- sades en miljon kronor, men samtidigt gavs re- geringen ett bemyndigande att överskrida ansla- get med övergångseffekterna, som sammantaget uppgick till 5 107 miljoner kronor. Det särskilda anslaget har avräknats med myndigheternas övergångseffekter i sin helhet under 2009. Re- geringen har beslutat om indragningar 2009 eller beräknat minskningar för åren 2010–2013 på be- rörda myndigheternas ordinarie anslag med ett belopp motsvarande det medgivna överskridan- det. Effekten fördelas på upp till fem år, bero- ende på när de aktuella utgifterna bedömts komma att uppstå.

Regeringen och riksdagens myndigheter har under året beslutat om indragningar hänförbara till övergångseffekten på myndigheternas ordi- narie anslag på totalt 2 238 miljoner kronor, vil- ket motsvarar nettoutgifter som inte kommer att avräknas mot statsbudgeten eftersom kostnaden har uppkommit tidigare år och har finansierats från det särskilda anslaget under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Under åren 2010- 2013 kommer anslagen att minska med 2 869 miljoner kronor. Därutöver har regeringen även medgett vissa myndigheter som har en negativ övergångseffekt (dvs. ackumulerade utgifter som överstiger kostnader) att återföra medel till an- slag med ett sammanlagt belopp av 198 miljoner kronor. Eftersom tidigare anslagsavräknade ut- gifter har belastat budgeten även 2009 kommer de återförda medlen inte att påverka överfö- ringsbeloppet under 2009.

I tabell 5.26 framgår hur övergångseffekten, indragningar och minskade anslag påverkar statsbudgeten 2009–2013.

155

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.26 Övergångseffekten påverkan på statsbudgeten 2009-2013

Miljoner kronor

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt

Utgiftsområde 1-25

(ordinarie anslag)

-2 238

-1 229

-816

-523

-301

-5 107

Anslaget 1:4 under

utgiftsområde 26

(övergångseffekten)

5 107

0

0

0

0

5 107

Riksgäldskontorets

nettoutlåning

-1 004

572

307

135

-10

0,0

Kassamässig korri-

gering

-1 865

657

509

388

311

0

Budgetsaldo

0

0

0

0

0

0

Riksgäldskontorets nettoutlåning påverkas av att myndigheter har fått anslagsmedel på 3 242 miljoner kronor utbetalda till sina ränte- konton medan det särskilda anslaget under ut- giftsområde 26 har avräknats med 5 107 miljoner kronor. Under året har 2 238 miljoner kronor betalts från räntekontot, vilket innebär att be- hållningarna ökat med 1 004 miljoner kronor. Den kassamässiga korrigeringen påverkas efter- som Försvarsmakten inte har fått samtliga an- slagsmedel utbetalda under året. Totalt kommer 1 865 miljoner kronor av det särskilda anslaget under utgiftsområde 26 att betalas ut till För- svarsmaktens räntekonto under 2010–2013.

Övergångsbestämmelse om semesterlöneskuld

Från den ovanstående hanterade övergångsef- fekten undantogs reglering av den semesterlöne- skuld som myndigheterna hade per den 31 de- cember 2008. Anledningen till att semesterlöne- skulden undantogs var att sparad semester i många fall regleras först när en anställd slutar sin anställning. Om semesterlöneskulden hade in- gått i övergångseffekten och reducerat myndig- heternas ordinarie anslag under 3–5 år, riskerade man i många fall att få ett påtagligt minskat utrymme för ordinarie verksamhet under dessa år. I stället avräknas nu uttag av semester sparad före 2009 särskilt när den tas ut. Därigenom påverkas inte myndigheternas utrymme så koncentrerat. För en myndighet som omsätter en stor del av semesterlöneskulden varje år, genom att många sparade dagar tas ut samtidigt som många nya dagar tjänas in, kan dock effekten på denna punkt ändå bli påtaglig.

Totalt uppgick detta belopp till 5 620 miljoner kronor. Uttaget av sparad semester som anslags-

avräknats enligt övergångsbestämmelserna 2009 uppgår till 979 miljoner kronor, vilket är högre än väntat. Detta belopp har påverkat myndighe- tens ordinarie anslag. Särskilt stora belopp finns på anslaget 1:1 Polisorganisationen inom ut- giftsområde 4 Rättsväsendet med 223 miljoner kronor och på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med 126 miljoner kronor. För dessa båda myndighetsområden är beloppet högre än vad områdets andel av totalt antal anställda i staten motsvarar. Andra stora belopp finns på anslagen för förvaltningskostna- der hos stora myndigheter som Försäkringskas- san, Skatteverket, Arbetsförmedlingen, Krimi- nalvården och Regeringskansliet. Sammantaget motsvarar 979 miljoner kronor 17,4 procent av skulden för sparade semesterdagar vid utgången av 2008, vilket kan tyda på att uttagstiden inte blir så lång som man ursprungligen förväntade.

Den återstående delen av sparade semesterda- gar som kommer att påverka anslagsutfallet i framtiden är 4 641 miljoner kronor.

Effekter under 2009 till följd av kostnadsmässig anslagsavräkning

Utöver de effekter som uppstår på ordinarie an- slag genom hanteringen av övergångseffekten och övergångsbestämmelsen hänförbar till se- mesterlöneskulden uppstår även effekter på grund av att kostnader avräknas i stället för ut- gifter. Dessa årliga effekter kan ses som kvarstå- ende effekter av reformen, även om de självklart kan se olika ut för olika år beroende på vad som inträffat och hanteras inom ramen för myndig- heternas tillgängliga medel. Dessa effekter kan delas in i förändring av semesterlöneskuld, för- ändringar av avsättningar och övriga periodise- ringar.

Det beräknade beloppet för kostnaden för förändring av semesterlöneskuld uppgår till to- talt cirka 192 miljoner kronor. De största belop- pen finns för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och för anslaget 4:1 Regeringskansliet m.m., inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse.

Kostnader för avsättningar i samband med omstruktureringar eller vid uppsägning av per- sonal av andra skäl, avräknas anslag och ökar därmed avräkningen jämfört med tidigare år,

156

medan minskade avsättningar vid reglering av tidigare års avsättningar inte avräknas vilket minskar avräkningen jämfört med tidigare. Un- der 2009 uppgår nettoeffekten på myndigheter- nas ordinarie anslag av detta till minskad anslags- avräkning med 778 miljoner kronor, varav huvuddelen påverkat Försvarsmaktens och Po- lisorganisationens anslag. Försvarsmakten och Polisorganisationen har dock fått stora indrag- ningar under 2009 hänförbara till övergångsef- fekten som till stor del motsvarar minskningen av avsättningar.

För övriga periodiseringar beräknas anslag ha avräknats med ca 164 miljoner kronor lägre be- lopp sammanlagt som följd av reformen. Det av- ser till stor del återföringar av tidigare periodise- ringar, så som minskning av övertidsskuld, minskning av skuld för ännu inte slutförda löne- avtal eller tidigare års upplupna kostnader för köpta tjänster. Polisorganisationen, Försvars- makten, Försäkringskassan och Regeringskans- liet är även här myndigheter som haft relativt stora effekter, både positiva och negativa.

Periodiseringar avseende lokalhyror, liksom det faktum att avskrivningar på anläggningstill- gångar anslagsavräknas i stället för som tidigare amorteringar på lån, bedöms inte påverka utfallet eftersom särskilda regler och rutiner tidigare funnits som lett till att anslagsavräkningen i dessa delar i allt väsentligt motsvarat kostna- derna.

Skr. 2009/10:101

teras skillnaderna mot tilldelade medel. Med till- delade medel avses summan av ingående ram- överföringsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna över- skridanden samt indragningar. Avslutningsvis jämförs utfallet för utgiftsområdet 2009 med utfallet 2008. De beloppsmässigt största skillna- derna per anslag kommenteras.

Efter de 27 utgiftsområdesavsnitten redogörs på liknande sätt för posterna Förändring av an- slagsbehållningar, Riksgäldskontorets nettoutlå- ning och Kassamässig korrigering, vilka ingår på statsbudgetens utgiftssida. Avslutningsvis redo- visas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

En mer utförlig redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter för budgetåret 2009.

5.4Utfall per utgiftsområde

I följande avsnitt presenteras utfallet per utgifts- område närmare. Tabellerna visar utfallet på de största anslagen inom utgiftsområdet. De visar även anslag vars utfall avviker från statsbudgeten mer än 10 procent. Anslag som anvisats mindre än 100 miljoner kronor visas om utfallet avviker mer än 50 procent. Anslagen redovisas under de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2009. Tabellen innehåller följande beloppsupp- gifter: anvisat i den ursprungliga statsbudgeten 2009, tilläggsbudget 2009, utfall 2009, skillnad mellan statsbudget och utfall 2009, skillnad mel- lan statsbudget och utfall 2009 i procent samt utfall 2008. Efter tabellen kommenteras skillna- den mot statsbudgeten, totalt och för vissa an- slag. De anslag med de beloppsmässigt största skillnaderna kommenteras. I vissa fall kommen-

157

Skr. 2009/10:101

5.4.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Tabell 5.27.UO 01 Rikets styrelse

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0104001

Regeringskansliet m.m.

6 928

210

6 842

-86

-1,2

6 069

0105001

Länsstyrelserna m.m.

2 551

0

2 532

-19

-0,7

2 380

0106001

Allmänna val och demokrati

207

0

195

-12

-5,7

24

0101001

Kungliga hov- och slottsstaten

112

5

102

-10

-9,0

109

Övriga anslag

2 575

-4

2 480

-95

-3,7

2 382

Summa

12 373

211

12 152

-221

-1,8

10 966

Utgiftsområdet omfattar utgifter för statsche- fen, riksdagen och Regeringskansliet. Även ut- gifter för länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet.

Utfallet uppgick till 12 152 miljoner kronor och var därmed 221 miljoner kronor (1,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Anslaget 4:1 Regeringskansliet m.m. ökades med 210 miljoner kronor på tilläggsbudget. De främsta anledningarna till höjningen var att yt- terligare stärka förberedelserna och genomfö- randet av det svenska ordförandeskapet i EU:s ministerråd samt förändrade växelkurser.

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområdet 1 186 miljoner kronor (11 procent) högre än 2008. Utfallet på anslaget 4:1 Regeringskansliet m.m. blev 773 miljoner kronor (13 procent) högre.

Detta beror främst på kostnader för Sveriges ordförandeskap i EU:s ministerråd, avseende både personal och övriga driftskostnader. Utfallet för anslaget 6:1 Allmänna val och de- mokrati ökade med 171 miljoner kronor mellan

åren,

vilket

förklaras

av

valet

till

Europaparlamentet

i

juni

2009.

158

Skr. 2009/10:101

5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Tabell 5.28 UO 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0201005

Statliga tjänstepensioner m.m.

9 936

0

9 992

56

0,6

9 461

0201009

Statistiska centralbyrån

483

10

501

18

3,7

487

0201012

Riksgäldskontoret

296

0

260

-36

-12,3

282

0201011

Finansinspektionen

228

25

238

10

4,5

213

0201001

Statskontoret

94

-5

81

-12

-13,2

59

0201003

Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling m.m.

12

26

38

26

227,2

57

Övriga anslag

852

2

896

44

5,1

820

Summa

11 900

58

12 006

106

0,9

11 378

Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning inklusive utgifter för de statliga tjänstepensionerna.

Utfallet uppgick till 12 006 miljoner kronor och var därmed 106 miljoner kronor

(0,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepen- sioner m.m. blev 9 992 miljoner kronor, vilket är 56 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. Det beror på att vissa manuellt ut- betalda förmåner blev något högre än väntat. Det gäller främst kostnadsersättningar till KPA Pension för pensionsrätter i enlighet med en äldre förordning.

Utfallet för anslaget 1:9 Statistiska central- byrån blev 501 miljoner kronor, vilket är 18 miljoner kronor högre än statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 10 miljoner kronor för att öka urvalet i arbetskraftsundersökningen (AKU).

Utfallet för anslaget 1:11 Finansinspektionen blev 238 miljoner kronor, vilket är 10 miljoner kronor högre än anvisat. På tilläggsbudget anvisades 25 miljoner kronor för att genomföra utvidgad tillsyn, införa nya regler inom försäkringsområdet, genomföra satsningar inom konsumentområdet och eta- blera det nya samordningsorganet för pen- ningtvätt.

Utfallet för anslaget 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling m.m. blev 38 miljoner kronor, vilket är 26 miljoner kronor högre än anvisat på statsbudgeten. Under

året anvisades på detta anslag på vår och höst- tilläggsbudget sammanlagt 26 miljoner kronor. Kostnaderna för avvecklingen blev högre än beräknat bl.a. på grund av att personalen inte övergick till nytt arbete i den utsträckning som tidigare hade bedömts och att lokalerna inte gick att hyra ut. För att finansiera de ökade kostnaderna minskades anslagen 1:1 Statskontoret med 5 miljoner kronor och 1:3

Stöd för att underlätta för enskilda att ordna

bostad

under

utgiftsområde

18 med

16 miljoner kronor.

För

utgiftsområdet

blev

utfallet

628 miljoner kronor (5,5 procent)

högre än

2008. Utgifterna på anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med 531 miljoner kronor (5,6 procent). Det beror på att såväl förmånsutbetalningarna som antalet förmånstagare har ökat under året.

159

Skr. 2009/10:101

5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

Tabell 5.29 UO 03 Skatt, tull och exekution

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0301001

Skatteverket

6 307

36

6 326

20

0,3

6 320

0301002

Kronofogdemyndigheten

1 618

15

1 630

12

0,7

1 643

0301003

Tullverket

1 535

0

1 478

-57

-3,7

1 482

Summa

9 460

51

9 434

-25

-0,3

9 446

Utgiftsområdet utgörs av beskattning, upp- börd av skatt, tull och avgifter samt verkstäl- lighet och indrivning av skatter och avgifter.

Utfallet uppgick till 9 434 miljoner kronor och blev därmed 25 miljoner kronor (0,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 1:1 Skatteverket blev 6 326 miljoner kronor, vilket är 20 miljoner kronor högre än anvisat. Under året anvisades anslaget två belopp på tilläggsbudget om sammanlagt 36 miljoner kronor. Den 1 juli 2009 trädde ett nytt system för skattereduktion för hushållsnära tjänster inklusive renovering och tillbyggnad, ROT, i kraft vilket medförde ökade kostnader för Skatteverket. Det gamla systemet enligt Lagen om skattereduktion för hushållsnära tjänster från 2007 kommer att fasas ut under 2010.

Även ändrade rutiner för mervärdesskatten gav ökade kostnader. Medel på tilläggsbudget anvisades för dessa ändamål med 30 miljoner kronor. I och med övertagandet av ansvaret för Statens person- och adressregister (SPAR) anvisades på tilläggsbudget 6 miljoner kronor.

På grund av lågkonjunkturen ökade Kro- nofogdmyndighetens ärenden under året och för att hålla nere handläggningstiderna anvisa- des 15 miljoner kronor på tilläggsbudget till anslaget 1:2 Kronofogdemyndigheten.

För utgiftsområdet blev utgifterna 12 miljoner kronor (0,1 procent) lägre än 2008. Kronofogdmyndighetens utgifter mins- kade med 13 miljoner kronor, vilket i huvud- sak berodde på minskade kostnader på grund av personalneddragningar under 2009.

160

Skr. 2009/10:101

5.4.4Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Tabell 5.30 UO 04 Rättsväsendet

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0401001

Polisorganisationen

17 493

930

17 967

474

2,7

17 780

0401006

Kriminalvården

6 407

300

6 782

375

5,9

6 329

0401005

Sveriges Domstolar

4 317

99

4 418

101

2,3

4 259

Övriga anslag

4 407

243

4 477

70

1,6

4 325

Summa

32 624

1 572

33 645

1 020

3,1

32 693

Utgiftsområdet omfattar myndigheter inom polisväsendet, domstolsväsendet, åklagarvä- sendet, kriminalvården och rättshjälpen.

Utfallet uppgick till 33 645 miljoner kronor och blev därmed 1 020 miljoner kronor

(3,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

På anslaget 1:1 Polisorganisationen anvisa- des 930 miljoner kronor på tilläggsbudget för att polisen trots pågående effektivise- ringsarbete inte bedömdes kunna klara sig med de tillgängliga medel som anvisats. Samtidigt drogs 341 miljoner kronor in med anledning av övergångseffekter av kost- nadsmässig anslagsavräkning under anslaget.

Det utgående överföringsbeloppet

blev

179 miljoner kronor. Rikspolisstyrelsen

ska

betala 121 miljoner kronor till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i abonne- mangsavgift för systemet Rakel under 2010 avseende 2009.

Anslaget 1:6 Kriminalvården tilldelades 300 miljoner kronor på tilläggsbudget för att upprätthålla kvalitet, effektivitet och säkerhet i verksamheten.

Under 2009 blev utgifterna för Rättsväsen- det 952 miljoner kronor (2,9 procent) högre än 2008.

161

Skr. 2009/10:101

5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

Tabell 5.31 UO 05 Internationell samverkan

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0501001

Bidrag till vissa internationella organisationer

1 133

212

1 312

179

15,8

1 226

Övriga anslag

510

3

503

-7

-1,3

525

Summa

1 643

215

1 815

172

10,5

1 750

Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller Sveriges förhållande till och överenskommel- ser med andra stater och internationella orga- nisationer.

Utfallet uppgick till 1 815 miljoner kronor och var därmed 172 miljoner kronor (10,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

I statsbudgeten anvisades 1 133 miljoner kronor för anslaget 1:1 Bidrag till vissa inter- nationella organisationer. Utfallet blev 1 312 miljoner kronor, vilket är 179 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. An- slaget höjdes med 212 miljoner kronor på

tilläggsbudget. Skälet till ökningen var att Sve- riges bidrag till Förenta nationernas (FN) fredsbevarande operationer blev högre än be- räknat i statsbudgeten, beroende på valuta-

kursförändringar.

Utgifterna

för

utgiftsområdet

blev

65 miljoner

kronor

(3,7 procent)

högre

än 2008. Utfallet för

anslaget 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev 86 miljoner kronor högre än 2008, vilket beror på de högre bidragen till FN:s fredsbevarande operationer.

162

Skr. 2009/10:101

5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap

Tabell 5.32 UO 06 Försvar och samhällets krisberedskap

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

601001

Förbandsverksamhet och beredskap

19 866

132

18 913

-953

-4,8

20 526

0601003

Anskaffning av materiel och anläggningar

8 802

0

8 599

-203

-2,3

0

Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel

0601004

och anläggningar

6 970

-174

6 398

-572

-8,2

0

0601002

Fredsfrämjande förbandsinsatser

2 480

0

1 615

-865

-34,9

0

0602004

Krisberedskap

1 531

0

1 487

-43

-2,8

1 658

0602001

Kustbevakningen

923

0

820

-103

-11,2

863

0602007

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

907

9

802

-105

-11,6

0

060602 2008

Materiel och anläggningar

0

0

229

229

0,0

16 266

0601007

Officersutbildning m.m.

239

-18

208

-32

-13,2

108

0602008

Avvecklingsmyndigheten för SRV, KBM och SPF

150

54

208

58

38,4

0

060704 2008

Samhällets skydd mot olyckor

0

0

-16

-16

0,0

698

Övriga anslag

2 839

14

2 844

5

0,2

2 910

Summa

44 707

16

42 106

-2 601

-5,8

43 030

Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och el- säkerhet. Från och med 2009 finns åtta nya an- slag uppförda på statsbudgeten.

Utfallet uppgick till 42 106 miljoner kronor och var därmed 2 601 miljoner kronor (5,8 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för anslaget 1:1 Förbandsverk- samhet och beredskap blev 18 913 miljoner kro- nor, 953 miljoner lägre än anvisat i statsbud- geten. Inom förbandsverksamheten var plane- ringen för 2009 att överföra ett anslags- sparande på 800 miljoner kronor till 2010 och 2011. Anslagssparandet blev dock 1 200 miljoner kronor, 400 miljoner större än planerat beroende på lägre utgifter för verk- samheten. Anslaget hade ett begränsningsbe- lopp på 600 miljoner kronor som fick använ- das först efter beslut av regeringen.

Utgifterna för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser blev 865 miljoner kronor (34,9 procent) lägre än anvisat på statsbudge- ten. Det beror på att reserver inte behövt ut- nyttjas och att vissa resurser har blivit billigare än budgeterat, t.ex. transport- och drivmedels- kostnader samt löner.

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområ- det 924 miljoner kronor (2,1 procent) lägre än föregående år. I syfte att förbättra styrningen och spårbarheten av Försvarsmaktens utgifter

har fyra nya anslag skapats från och med 2009; 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av ma- teriel och anläggningar. Eftersom anslags- strukturen ändrats är det svårt att göra jämfö- relser mellan åren. Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser ingick under 2008 som en anslagspost under 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Om man slår ihop dessa två anslag blir skillnaden i utfall mellan åren obetydlig. Om man på motsvarande sätt jämför materielanslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar med äldreanslaget 6:2 (2008) Materiel och anläggningar ser man att utgifterna för materiel minskat med 1 269 miljoner kronor 2009. Detta är i linje med minskningen av anvisade medel.

Anslaget 2:7 Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap och anslaget 2:8 Avvecklings- myndigheten för SRV, KBM och SPF ersätter de anslag som tidigare finansierade förvalt- ningskostnader vid myndigheterna Statens räddningsverk, Krisberedskapsmyndigheten och Styrelsen för psykologiskt försvar.

Utgifter som 2008 redovisades under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor redovisas 2009 bland annat under anslaget 2:7 Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap.

163

Skr. 2009/10:101

5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Tabell 5.33 UO 07 Internationellt bistånd

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0701001

Biståndsverksamhet

27 627

-322

27 125

-502

-1,8

25 299

0702001

Reformsamarbete i Östeuropa

1 459

0

1 408

-51

-3,5

1 146

Styrelsen för internationellt utvecklingssamar-

0701002

bete (Sida)

906

0

953

47

5,2

895

Övriga anslag

117

0

114

-3

-2,4

113

Summa

30 109

-322

29 600

-509

-1,7

27 453

Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete och reformsamarbete i Östeuropa.

Utfallet uppgick till 29 600 miljoner kronor och var därmed 509 miljoner kronor (1,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för anslaget 1:1 Biståndsverk- samhet uppgick till 27 125 miljoner kronor, vilket är 502 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget minskades med 322 miljoner kronor på tilläggsbudget. Skälet var finansiering av ökningar av det under ut- giftsområde 1 Rikets styrelse uppförda ansla- get 4:1 Regeringskansliet m.m, och det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader.

År 2009 blev utgifterna för utgiftsområdet 2 147 miljoner kronor (7,8 procent) högre än 2008. Till övervägande del avser detta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, som ökade med 1 826 miljoner kronor (7,2 procent). Anslags- tilldelningen för utgiftsområdet är huvudsakli- gen baserad på BNI-utvecklingen. Biståndsra- mens storlek bestäms utifrån den procentsats som riksdagen beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budget- propositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen.

Det totala svenska biståndet under ett år rapporteras årligen till OECD:s bistånds- kommitté DAC (Development Assistance Committee), som ansvarar för att samman- ställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs under senvåren efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s defini- tion. Från biståndsramen görs avräkningar dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp mot- svarande de bilaterala skuldavskrivningarna som Sverige gör. Utgifterna inom andra ut- giftsområden avser kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd inom utrikesdepartementet samt den del av Sveriges bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget.

Biståndsramen för 2009 uppgår till 33 863 miljoner kronor, vilket motsvarar en procent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 5.34 redovisas DAC-rapporte- ringen för åren 2000–2009. Det preliminära utfallet för 2009 är 1,12 procent av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste BNI-prognosen.

Tabell 5.34 Utfall för bistånd 2000–2009

Miljoner kronor

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Totalt utbetalt

bistånd 1

16 479

17 220

19 554

19 388

19 996

25 120

29 161

29 320

31 607

34 696

Totalt bistånd i pro-

cent av BNI 2

0,80

0,77

0,83

0,79

0,78

0,94

1,02

0.93

0,98

1,12

1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen förutom när det gäller avräkningen för Sveriges bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget där faktiskt utfall som kan klassificeras som bistånd enligt DAC används fr.o.m. 2007.

2Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används.

164

Skr. 2009/10:101

5.4.8Utgiftsområde 8 Migration

Tabell 5.35 UO 08 Migration

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0801002

Ersättningar och bostadskostnader

2 449

259

2 904

455

18,6

2 694

0801001

Migrationsverket

2 054

0

2 114

61

3,0

2 174

0801006

Offentligt biträde i utlänningsärenden

93

125

225

132

141,5

231

Kostnader vid domstolsprövning i utlännings-

0801005

ärenden

199

-50

166

-32

-16,3

121

Övriga anslag

1 105

-35

1 112

7

0,6

915

Summa

5 899

299

6 521

622

10,5

6 134

Utgiftsområdet omfattar frågor som rör mi- gration till och från Sverige, flyktingpolitik in- klusive mottagande av asylsökande samt ut- länningars rätt att vistas i Sverige.

Utfallet uppgick till 6 521 miljoner kronor och var därmed 622 miljoner kronor

(10,5 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev 2 904 miljoner kronor. Det är 455 miljoner kronor (18,6 procent) högre än anvisat i statsbudgeten. De högre ut- gifterna beror främst på att antalet asylsökande blev högre än vad som ursprungligen beräkna- des i statsbudgeten och att genomsnittkostna- den blev högre. För att finansiera de ökade ut- gifterna anvisades ytterligare 259 miljoner kronor på tilläggsbudget.

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområdet 387 miljoner kronor (6,3 procent) högre än 2008. Utfallet för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev 210 miljoner kronor (7,8 procent) högre än 2008. Det genom- snittliga antalet asylsökande har minskat med knappt 1 700 personer jämfört med 2008. Samtidigt har antalet ensamkommande barn ökat med 740 personer (49 procent). Den ge- nomsnittliga kostnaden är större för ensam- kommande barn än för vuxna asylsökande, vil- ket är den huvudsakliga förklaringen till det högre utfallet.

165

Skr. 2009/10:101

5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Tabell 5.36 UO 09 Hålsovård, sjukvård och social omsorg

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

0901005

Bidrag för läkemedelsförmånerna

21 600

800

22 267

667

3,1

21 584

0903005

Kostnader för statlig assistansersättning

17 785

17 567

-218

-1,2

16 002

0901004

Tandvårdsförmåner m.m.

7 293

5 515

-1 778

-24,4

3 880

Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepoliti-

0905001

ken

2 133

1 712

-422

-19,8

1 972

0901007

Sjukvård i internationella förhållanden

477

125

608

131

27,6

361

0903004

Bilstöd till personer med funktionshinder

247

222

-25

-10,2

200

0906002

Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.

223

141

-82

-36,9

271

0902003

Alkohol- och läkemedelssortimentsnämnden

0

0

0

-84,8

0

Övriga anslag

5 049

57

5 033

-16

-0,3

4 861

Summa

54 807

982

53 065

-1 742

-3,2

49 131

Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjuk- vårdspolitik, Folkhälsopolitik, Stöd till perso- ner med funktionsnedsättning, Handikappoli- tik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik, Barnrättspolitik, Forskningspolitik samt Soci- alstyrelsen.

Utfallet uppgick till 53 065 miljoner kronor och var därmed 1 742 miljoner kronor (3,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades yt- terligare 982 miljoner kronor.

Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. blev 1 778 miljoner kronor lägre än anvi- sat på statsbudgeten. Oklarheter om omfatt- ning vid stödets införande och det rådandet konjunkturläget har gjort att anslaget inte ut- nyttjats fullt ut.

Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkeme- delsförmånerna uppgick till 22 267 miljoner kronor enligt gällande avtal mellan staten och Sveriges kommuner och landsting. Det anvi-

sade

beloppet

i

statsbudgeten

var

21 600 miljoner

kronor,

medan resterande

800 miljoner kronor anvisades i tilläggsbudget. Anslaget svarar för 42 procent av de totala ut- gifterna inom utgiftsområdet.

Utfallet på anslaget 1:7 Sjukvård i interna- tionella förhållanden uppgick till 608 miljoner kronor vilket var131 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvi- sades ytterligare 125 miljoner kronor. Efter- släpningar i debiteringen av vården påverkar utfallet mellan åren.

Jämfört med 2008 ökade utgifterna för ut-

giftsområdet med 3 934 miljoner kronor

(8,0 procent).

Utfallet för anslaget 3:5 Kostnader för statlig

assistansersättning ökade

med 1 565 miljoner

kronor (9,8 procent).

Antalet assistansbe-

rättigade har kontinuerligt ökat de senaste åren. Även det genomsnittliga antalet assi- stanstimmar har ökat.

Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till 5 515 miljoner kronor, vilket är ökning med 1 635 miljoner kronor (42 procent) jämfört med 2008. Ökningen be- ror på det nya tandvårdsstödet som infördes den 1 juli 2008.

166

Skr. 2009/10:101

5.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Tabell 5.37 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1001002

Aktivitets- och sjukersättningar m.m.

73 441

72 271

-1 170

-1,6

73 991

1001001

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

26 024

22 877

-3 148

-12,1

26 611

1002001

Försäkringskassan

7 039

950

7 459

420

6,0

7 695

1001004

Arbetsskadeersättningar m.m.

5 111

5 058

-53

-1,0

5 321

1001003

Handikappersättningar

1 235

1 242

7

0,6

1 192

Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom

1001006

hälso- och sjukvård

1 000

1 000

1 000

1001005

Ersättning för kroppsskador

53

50

-3

-5,4

52

1002002

Inspektionen för socialförsäkringen

24

13

-11

-47,9

Summa

113 927

950

109 969

-3 958

-3,5

115 862

Utgiftsområdet omfattar Ersättning vid sjuk- dom och handikapp, främst sjukpenning och sjukersättningar. Det innefattar även myndig- heterna Försäkringskassan och fr.o.m. den 1 juli 2009 Inspektionen för socialförsäkringen.

Utfallet uppgick till 109 969 miljoner kronor och var därmed 3 958 miljoner kronor (3,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 1:2 Aktivitets- och

sjukersättningar

m.m.

uppgick

till

72 271 miljoner

kronor,

vilket

är

1 170 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Detta förklaras dels av ett minskat inflöde från långtidssjukskrivning, dels av att ett ökat antal personer lämnar sjukersätt- ningen för ålderspension.

Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och re- habilitering m.m. blev 22 877 miljoner kronor, vilket är 3 148 miljoner kronor (12,1 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet sjukpenningdagar uppgick till 36,3 miljoner nettodagar, vilket är 6,3 miljoner dagar (14,8 procent) lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Medelersättningen per nettodag blev 495 kronor, vilket är 14 kronor lägre än i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 2:1 Försäkringskassan blev 7 459 miljoner kronor, vilket är 420 mil- joner kronor (6,0 procent) högre än anvisat i statsbudgeten. I vårtilläggsbudgeten tillfördes anslaget 600 miljoner kronor och i hösttilläggsbudgeten ytterligare 350 miljoner kronor, eftersom Försäkringskassans ekonomi

var i obalans. Det utgående överföringsbelop- pet vid budgetårets slut är -49 miljoner kronor.

Utfallet för utgiftsområdet blev 5 893 miljo- ner kronor eller 5,1 procent lägre än 2008. Det beror främst på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., vars utfall blev 3 734 miljoner kronor (14,0 procent) lägre än 2008. Antalet sjukpenningdagar minskade med 8,5 miljoner nettodagar (19,0 procent). För anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. minskade utgifterna med 1 720 miljoner kronor (2,3 procent). I december 2009 fick cirka 498 300 personer aktivitets- eller sjuker- sättning. Det är en minskning med cirka 33 200 personer (6,2 procent) jämfört med ett år tidigare.

Utgifterna på anslaget 1:4 Arbetsskadeersätt- ningar minskade med 264 miljoner kronor (5,0 procent) jämfört med 2008. Det beror främst på att antalet utbetalade arbetsskadeliv- räntor minskade från 71 000 i genomsnitt un- der 2008 till 66 000 under 2009. För anslaget 2:1 Försäkringskassan minskade utgifterna med 235 miljoner kronor (3,1 procent), vilket främst beror på lägre konsultutnyttjande i verksamheten.

167

Skr. 2009/10:101

5.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Tabell 5.38 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1101001

Garantipension till ålderspension

19 023

19 054

31

0,2

19 344

1101002

Efterlevandepensioner till vuxna

15 842

15 847

5

0,0

15 697

1101003

Bostadstillägg till pensionärer

7 118

6 907

-211

-3,0

7 113

1101004

Äldreförsörjningsstöd

473

497

24

5,1

437

Summa

42 456

42 304

-152

-0,4

42 591

Utgiftsområdet omfattar Ersättning vid ålder- dom. Det innefattar garantipension till ålders- pension, efterlevandepensioner till vuxna, bo- stadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd.

Inkomstrelaterad ålderspension redovisas under avsnittet 5.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

Utfallet uppgick till 42 304 miljoner kronor och blev därmed 152 miljoner kronor (0,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna på anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till 6 907 miljoner kronor, vilket är 211 miljoner kronor (3,0 procent) lägre än anvisat i statsbudgeten.

Utfallet för utgiftsområdet blev 287 miljo- ner kronor (0,7 procent) lägre jämfört med

2008. Utgifterna på anslaget 1:1 Garantipen-

sion till

ålderspension

minskade

med

290 miljoner

kronor (1,5

procent)

jämfört

med 2008. Det beror på att antalet pensionärer med garantipension successivt minskar och att antalet personer med inkomstgrundad ålders- pension ökar. Utfallet för anslaget 1:3

Bostadstillägg till pensionärer blev 206 miljoner kronor (2,9 procent) lägre än 2008. I december 2009 uppbar 259 659 ålders- pensionärer bostadstillägg (BTP) jämfört med 269 221 i december 2008. Anledningen till att antalet personer med bostadstillägg minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension.

168

Skr. 2009/10:101

5.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Tabell 5.39 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1201002

Föräldraförsäkring

31 148

30 387

-761

-2,4

29 212

1201001

Allmänna barnbidrag

23 373

23 364

-9

0,0

23 389

1201007

Pensionsrätt för barnår

5 077

5 077

4 833

1201008

Bostadsbidrag

3 113

3 372

259

8,3

3 223

Övriga anslag

5 755

5 880

126

2,2

5 736

Summa

68 466

68 080

-386

-0,6

66 393

Utgiftsområdet omfattar Ekonomisk familje- politik. Det innefattar bl.a. Allmänna barnbi- drag, Föräldraförsäkring och Bostadsbidrag.

Utfallet uppgick till 68 080 miljoner kronor och var därmed 386 miljoner kronor (0,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Jämfört med 2008 ökade utgifterna för ut-

giftsområdet

med

1 687 miljoner

kronor

(2,5 procent).

Utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäk-

ring ökade

med

1 175 miljoner

kronor

(4,0 procent), vilket bl.a. beror på ett ökat an- tal uttagna föräldrapenningdagar och att me- delersättningen per dag är högre än tidigare.

Antalet uttagna dagar har ökat med 1,2 pro- cent jämfört med 2008. Andelen föräldrapen- ningdagar uttagna av män har ökat från 21 till 22 procent 2009 och detta har bidragit till att medelersättningen per dag är högre än 2008.Utgifterna på anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökade med 149 miljoner kronor (4,6 procent) till 3 372 miljoner kronor vilket beror på att fler hushåll har blivit berättigade till bostadsbi- drag på grund av arbetsmarknadsläget under 2009.

169

Skr. 2009/10:101

5.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet

Tabell 5.40 UO 13 Integration och jämställdhet

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1301002

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

4 888

4 662

-226

-4,6

4 651

1303001

Särskilda jämställdhetsåtgärder

400

477

76

19,1

207

Övriga anslag

185

193

9

4,6

186

Summa

5 473

5 332

-141

-2,6

5 045

Utgiftsområdet omfattar områdena Integra- tion, Diskriminering och Jämställdhet.

Utfallet uppgick till 5 332 miljoner kronor och var därmed 141 miljoner kronor

(2,6 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

För anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev utfallet 4 662 miljoner kronor, vilket är en oförändrad nivå jämfört med 2008. Under 2009 togs 18 299 personer emot inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Det är ungefär samma nivå som 2008. Anslagsposten 13 Ersättning för ensamkommande barn har ökat kraftigt under 2009. Utgifterna uppgick till 584 miljoner kronor, en ökning med 104 procent jämfört med 2008 till följd av att fler ensamkommande barn fick uppehållstillstånd och blev kommunplacerade under 2009.

På äldreanslaget 10:1 (2008) Avvecklings- myndigheten för integrationsverket har reger- ingen beviljat ett medgivet överskridande på anslagsposten 2 med 5 miljoner kronor som utnyttjats i sin helhet. Dessutom överskreds anslagsposten med 0,3 miljoner kronor. Medlen har använts till att betala engångspremier till Statens pensionsverk för tidigare anställda vid Integrationsverket som erhåller pensionsersättning (regeringsbeslut den 17 december 2009).

Jämfört med 2008 ökade utgifterna för ut- giftsområdet med 287 miljoner kronor (5,7 procent).

170

Skr. 2009/10:101

5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

Tabell 5.41 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi-

1401002

tetsstöd

27 678

10 086

32 939

5 261

19,0

22 940

1401004

Lönebidrag och Samhall m.m.

14 362

13 887

-475

-3,3

13 928

1401001

Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader

4 706

300

4 893

187

4,0

4 858

Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program

1401003

och insatser

5 937

-5

4 399

-1 538

-25,9

3 307

1401011

Bidrag till lönegarantiersättning

1 355

2 282

2 964

1 609

118,8

832

1401006

Europeiska socialfonden m.m. för perioden

2007-2013

970

632

-338

-34,9

78

142201 2008

Europeiska socialfonden m.m. för perioden

2000-2006

4

4

738

Övriga anslag

938

10

902

-36

-3,8

1 084

Summa

55 946

12 673

60 620

4 674

8,4

47 767

Utgiftsområdet omfattar Arbetsmarknad och arbetsliv. Området består i huvudsak av plats- förmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB.

Utfallet uppgick till 60 620 miljoner kronor och var därmed 4 674 miljoner kronor (8,4 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 12 673 miljoner kronor.

Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersätt- ning och aktivitetsstöd anvisades på tilläggsbud- get 10 086 miljoner. Anslaget tillfördes ytterli- gare medel dels för att arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersätt- ningen bedömdes bli högre, dels för att antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt i jobbgarantin för ungdomar beräknades bli fler än tidigare och för fler praktikplatser. Bi- drag till lönegarantiersättning ökades på tilläggsbudget med 2 282 miljoner kronor för att antalet anställda i företag i konkurs och fö- retagsrekonstruktion ökade.

Utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

blev

32 939 miljoner

kronor,

vilket

var

5 261 miljoner kronor (19,0 procent) mer än vad som anvisades på statsbudgeten. Arbets- förmedlingen tilldelades på tilläggsbudget 10 086 miljoner kronor för anslaget bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsersätt- ning. Arbetslösheten ökade dock inte i samma utsträckning som regeringen beräknade i sam- band med Vårtilläggsbudgeten 2009. Dess- utom har andelen av de arbetslösa som fått ar- betslöshetsersättning legat kvar på en relativt låg nivå, vilket kan förklaras av en förändrad sammansättning bland de arbetslösa.

Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönega- rantiersättning uppgick till 2 964 miljoner kronor, vilket är 1 609 miljoner kronor (118,8 procent) högre än anvisat i statsbudgeten. Un- der 2009 sattes 7 638 företag i konkurs, en ök- ning med 21 procent jämfört med 2008. Orsa- ken är konjunkturförsämringen som startade hösten 2008 och som fortsatt under 2009. På

tilläggsbudget

tillfördes anslaget ytterligare

2 282 miljoner kronor.

Utgifterna

för

utgiftsområdet

blev

12 853 miljoner

kronor

(26,9 procent)

högre

än 2008, vilket framförallt beror på att arbets- lösheten ökade under 2009.

171

Skr. 2009/10:101

5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd

Tabell 5.42 UO 15 Studiestöd

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1501002

Studiemedel m.m.

11 750

327

11 302

-447

-3,8

10 139

1501003

Studiemedelsräntor m.m.

5 568

2

5 578

10

0,2

4 855

1501001

Studiehjälp m.m.

4 044

4 053

9

0,2

4 015

Övriga anslag

90

88

-2

-2,0

101

Summa

21 452

329

21 022

-430

-2,0

19 110

Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av Centrala studiestödsnämn- den (CSN).

Utfallet uppgick till 21 022 miljoner kronor och var därmed 430 miljoner kronor (2 procent) lägre än vad som anvisades i stats- budgeten.

Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Antalet studerande har ökat under året vilket kan förklaras av låg- konjunktur, större ungdomskullar, ett utökat antal utbildningsplatser samt särskilda riktade satsningar inom yrkesinriktad vuxenutbild- ning. Däremot har lånebenägenheten (andel studerande med studiemedel i form av både bidrag och lån) totalt sett minskat vilket kan

förklara skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten. Under året tillkom ett stort antal yngre studiemedelstagare i högsko- leutbildning, vilka ofta väljer att studera med enbart bidrag.

Enligt CSN:s årsredovisning har antalet studerande med studiebidrag och studielån ökat med 7,6 procent jämfört med föregående år, varav studerande med endast studiebidrag har ökat mest (11,5 procent). Antalet studerande med studiemedel (avseende samtliga utbildningsnivåer samt utlands- studerande) uppgår till 443 942 personer för 2009 enligt CSN:s årsredovisning jämfört med 407 816 personer föregående år. Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområdet 1 912 miljoner kronor (10 procent) högre än 2008.

172

Skr. 2009/10:101

5.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

Tabell 5.43 UO 16 Utbildning och universitetsforskning

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinfor-

1603001

mation

4 029

4 060

30

0,8

3 576

Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg

1601007

m.m.

3 660

3 658

-2

-0,1

3 658

Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområ-

1602055

det m.m.

2 280

30

2 256

-24

-1,1

2 142

1602058

Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

2 087

2 087

0

0,0

2 036

1602005

Lunds universitet: Grundutbildning

1 697

-7

1 761

64

3,8

1 589

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor

1602056

m.m.

1 743

-35

1 681

-63

-3,6

353

1602007

Göteborgs universitet: Grundutbildning

1 666

13

1 679

13

0,8

1 632

1602009

Stockholms universitet: Grundutbildning

1 561

-11

1 449

-113

-7,2

1 374

Uppsala universitet: Forskning och forskarutbild-

1602004

ning

1 398

1 398

1 372

Lunds universitet: Forskning och forskarutbild-

1602006

ning

1 513

1 393

-120

-7,9

1 368

1601017

Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning

1 170

1 270

100

8,6

1 233

1602003

Uppsala universitet: Grundutbildning

1 277

-4

1 266

-11

-0,8

1 179

1602013

Linköpings universitet: Grundutbildning

1 254

-5

1 227

-27

-2,2

1 158

Stockholms universitet: Forskning och forskarut-

1602010

bildning

1 190

1 190

1 170

1602011

Umeå universitet: Grundutbildning

1 148

1 157

9

0,8

1 071

Göteborgs universitet: Forskning och forskarut-

1602008

bildning

1 140

1 140

1 109

1602017

Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

987

-5

1 037

50

5,1

933

1601015

Statligt stöd till vuxenutbildning

609

213

785

176

28,9

431

1601010

Fortbildning av lärare och förskolepersonal

1 247

753

-494

-39,7

458

Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet

1601005

och skolbarnsomsorg

845

-43

573

-272

-32,2

474

Linköpings universitet: Forskning och forskarut-

1602014

bildning

571

571

561

1602019

Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

618

-10

542

-76

-12,3

518

1602035

Mälardalens högskola: Grundutbildning

586

-8

523

-63

-10,7

511

1602041

Högskolan Dalarna: Grundutbildning

370

-2

405

35

9,3

346

Bidrag till viss verksamhet motsvarande försko-

leverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola och

1601008

gymnasieskola

148

115

-33

-22,1

114

1603010

Särskilda utgifter för forskningsändamål

116

88

-29

-24,6

115

1601013

Myndigheten för yrkeshögskolan

71

-3

49

-22

-31,1

1601014

Utveckling av vuxenutbildning m.m.

8

3

-5

-64,8

0

Övriga anslag

15 197

42

15 148

-49

-0,3

14 042

Summa

50 189

164

49 263

-926

-1,8

44 524

173

Skr. 2009/10:101

Utgiftsområdet omfattar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola, vuxenutbildning, högre utbildning och forskning samt myndig- heter inom utbildnings- och forskningsområ- det.

Utfallet uppgick till 49 263 miljoner kronor och var därmed 926 miljoner kronor (2 procent) lägre än vad som anvisades i stats- budgeten.

På anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev utfallet 753 miljoner kronor, vilket är 494 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Antalet lärare i Lä- rarfortbildningen ökar successivt. Under 2009 deltog 7 800 lärare, vilket är en ökning med över 2 000 lärare sedan föregående år. Totalt har närmare 10 000 lärare deltagit under de dryga två år som satsningen pågått. Utbild- ningens slutmål är 30 000 lärare till och med 2011.

På anslaget 1:5 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg blev utfallet 573 miljoner kronor, vilket är

272 miljoner kronor lägre än beräknat. Anled- ningen är att uppdraget att utforma en ny stat- lig utbildning för rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer samt att uppdra åt univer- sitet och högskolor att anordna den nya ut- bildningen har dragit ut på tiden.

På anslaget 1:17 Bidrag till kvalificerad yr- kesutbildning blev utfallet 1 270 miljoner kro- nor, vilket är 100 miljoner kronor högre än be- räknat. Anledningen är ökade utgifter avseende statsbidragsutbetalningar för pågående utbildningar som härrör från beslut om utbildningar från 2005 och 2006. Regeringen medgav ett överskridande med 102 miljoner kronor som utnyttjades. Utfallet på anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning blev 785 miljoner kronor, vilket är 176 miljoner kronor högre än anvisat på statsbudgeten. Anledningen är den riktade satsningen på fler platser inom yrkesinriktad vuxenutbildning benämnd yrkesvux.

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområ- det 4 739 miljoner (10,6 procent) högre än 2008.

174

Skr. 2009/10:101

5.4.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Tabell 5.44 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1714001

Bidrag till folkbildningen

3 166

3 166

3 107

Bidrag till Operan, Dramaten, Riksteatern, Dan-

sens Hus, Svenska rikskonserter, Drottningholms

1702001

slottsteater och Voksenåsen

987

987

930

1708001

Centrala museer: Myndigheter

939

933

-6

-0,6

878

Bidrag till regional musikverksamhet samt regio-

nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu-

1702002

tioner

779

780

0

0,0

762

1707003

Kyrkoantikvarisk ersättning

465

465

395

Övriga anslag

3 950

5

3 938

-12

-0,3

4 044

Summa

10 287

5

10 269

-18

-0,2

10 117

Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, teater, dans och musik samt mu- seer och utställningar.

Utfallet uppgick till 10 269 miljoner kronor och blev därmed 18 miljoner kronor (0,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utgifterna för anslaget 14:1 Bidrag till folk- bildningen ökade med 2 procent jämfört med föregående år och består av satsningar som

Folkbildningsrådet ansvarar för vad gäller främst Folkbildningsnätet. Det är ett elektro- niskt konferenssystem och ett pedagogiskt verktyg för folkbildningen och fungerar som ett informationstorg för registrerade använ- dare.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 152 miljoner kronor (1,5 procent) högre än 2008.

175

Skr. 2009/10:101

5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik

Tabell 5.45 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Utfall

Procent

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1801004

Räntebidrag m.m.

577

129

697

121

20,9

819

1802004

Lantmäteriet

475

22

491

16

3,4

412

Investeringsbidrag för anordnande av hyresbo-

183111 2006

städer

264

264

377

Stöd för att underlätta för enskilda att ordna

1801003

bostad

50

-16

1

-49

-98,7

0

1801002

Omstrukturering av kommunala bostadsföretag

98

-6

-104

-106,5

9

Övriga anslag

478

459

-19

-4,1

457

Summa

1 677

135

1 906

228

13,6

2 075

I utgiftsområdet ingår utgifter för Bostads- marknad, Hållbart samhällsbyggande och Konsumentpolitik.

Utfallet uppgick till 1 906 miljoner kronor och var därmed 228 miljoner kronor

(13,6 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet på äldreanslaget från 2006 31:11 In- vesteringsbidrag för anordnande av hyresbo- städer blev 264 miljoner kronor. Utgifterna för anslaget 1:4 Räntebidrag m.m. blev

697 miljoner kronor, vilket är 120 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror på ett för lågt antagande om ärenden för bidragsutbetalningar under 2009.

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområ- det 169 miljoner kronor (8 procent) lägre än 2008. Utfallet för anslaget 1:4 Räntebidrag m.m. blev 121 miljoner kronor (14,8 procent) lägre än 2008.

176

Skr. 2009/10:101

5.4.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt

Tabell 5.46 UO 19 Regional tillväxt

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

1901001

Regionala tillväxtåtgärder

1 546

1 516

-30

-1,9

1 470

1901004

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden

2007-2013

1 450

1 300

-150

-10,4

187

1901002

Transportbidrag

499

376

-122

-24,5

594

Övriga anslag

7

12

5

69,7

548

Summa

3 502

3 204

-298

-8,5

2 799

Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala ut- vecklingsfonden.

Utfallet uppgick till 3 204 miljoner kronor och var därmed 298 miljoner kronor (8,5 procent) lägre än vad som anvisades i

statsbudgeten.

Utfallet

för

anslaget

1:4

Europeiska

regionala

utvecklingsfonden

perioden

2007–2013

uppgick

till

1 300 miljoner

kronor

vilket

är 150 miljoner

kronor lägre

än anvisat.

Jämfört

med

föregående

år

ökar

utbetalningarna

med

1 113 miljoner

kronor.

Under 2009 uppgick

beslutade medel till projekt till 2 075 miljoner kronor. Totalt beslutade medel för program- perioden uppgick till 3 051 miljoner kronor,

vilket motsvarar 59 procent av programperio- dens budget. För äldreanslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000– 2006 (2008), som redovisas under övriga anslag, var i princip samtliga stöd utbetalda vid utgången av 2008. Utfallet minskade med 515 miljoner kronor mellan åren. Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag var 122 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att bidragen inte betalats ut i beräknad omfattning på grund av den rådande lågkonjunkturen samt ett högt utfall 2008 beroende på att utbetalningar avseende 2007 senarelades på grund av nya regler.

Jämfört med 2008 ökade utgifterna med 405 miljoner kronor ( 14,4 procent).

177

Skr. 2009/10:101

5.4.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Tabell 5.47 UO 20 Allmän miljö- och naturvård

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2001003

Åtgärder för biologisk mångfald

1 781

1 801

20

1,1

1 958

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

2002002

samhällsbyggande: Forskning

469

473

4

0,8

407

2001011

Miljöbilspremie

425

349

-76

-17,9

322

2001001

Naturvårdsverket

337

335

-2

-0,5

339

2001002

Miljöövervakning m.m.

309

-2

307

-2

-0,6

298

Sanering och återställning av förorenade områ-

2001004

den

540

-15

306

-234

-43,4

250

2001012

Havsmiljö

285

283

-2

-0,6

98

2001013

Insatser för internationella klimatinvesteringar

280

276

-4

-1,5

49

203410 2008

Stöd till klimatinvesteringar

267

267

305

2001010

Klimatanpassning

100

74

-26

-26,4

2001015

Hållbara städer

140

6

-134

-95,5

Övriga anslag

672

11

684

12

1,8

641

Summa

5 338

-6

5 161

-176

-3,3

4 667

Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpoli- tik som bl.a. består av natur-, vatten och miljö- vård och Miljöforskning vilket främst består av forskning om miljö- och samhällsbyggande vid Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas).

Utfallet uppgick till 5 161 miljoner kronor och var därmed 176 miljoner kronor (3,3 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och åter-

ställning av

förorenade

områden blev

306 miljoner

kronor, vilket

är 234 miljoner

kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på ändrade rutiner för ansökan och ut- betalning av bidrag. Ändringarna ledde bl.a. till att kommunerna avvaktade med att ansöka om medel.

Utfallet för anslaget 1:11 Miljöbilspremie blev 349 miljoner kronor, vilket är 76 miljoner kronor lägre än anvisat. Anslaget används för utbetalning av bidrag för miljöbilar. Möjlighe- ten till miljöbilspremie gällde de som köpte miljöbil före den 1 juli 2009.

Det nya anslaget 1:15 Hållbara städer anvi-

sades 140

miljoner kronor.

Utfallet

blev

6 miljoner

kronor. Det första beslutet

om

statligt stöd fattades i december 2009.

Utfallet

för äldreanslaget

34:10 Stöd

till

klimatinvesteringar blev 267 miljoner kronor.

Utgifterna för utgiftsområdet blev 494 miljoner kronor (10,6 procent) högre än 2008. Utfallet för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ökade med 227 miljoner kronor. Anslagets tilldelning ökade med 230 mnkr 2009 och används för projekt i utvecklingsländer i syfte att minska utsläpp av växthusgaser.

Utfallet för anslaget 1:12 Havsmiljö ökade med 185 miljoner kronor. Anslaget används för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i Östersjön och Västerhavet.

Det nya anslaget 1:10 Klimatanpassning an- visades 100 miljoner kronor. Utfallet blev 74 miljoner kronor.

Utfallet för anslaget 2:2 Forskningsrådet för miljö-, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökade med 66 miljoner kronor. An- slaget höjdes med knappt 56 miljoner kronor 2009 för att finansiera satsningar i propositio- nen Ett lyft för forskning och innovation (prop 2008:09:1).

Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för biolo- gisk mångfald minskade med 157 miljoner kronor. Det beror på lägre anslag och upp- skjutning av större kostsamma skötselprojekt m.m.

178

Skr. 2009/10:101

5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi

Tabell 5.48 UO 21 Energi

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2101005

Energiforskning

1 147

1 115

-31

-2,7

701

2101008

Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler

300

699

399

133,1

395

2101004

Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft

70

181

111

158,6

43

2101003

Insatser för uthållig energianvändning

115

138

23

20,0

96

Stöd för konvertering från direktverkande el-

2101009

värme m.m.

331

-50

88

-242

-73,3

131

2101013

Energiteknik

100

50

48

-52

-51,9

Övriga anslag

749

1

776

26

3,5

713

Summa

2 811

1

3 045

234

8,3

2 079

Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, kon- kurrenskraft och försörjningstrygghet, vilket bland annat hanteras av Statens energimyndig- het, Energimarknadsinspektionen och affärs- verket Svenska kraftnät.

Utfallet uppgick till 3 045 miljoner kronor och var därmed 234 miljoner kronor (8,3 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 1:8 Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler blev 699 miljoner kronor, vilket är 399 miljoner kronor högre än anvisat. Vid årets början fanns ett anslagssparande om 443 miljoner kronor. Sista dag för ansökan om utbetalning av stödet var den 31 december 2008. Under 2009 har be- viljade stöd i allt väsentligt betalats ut.

Utfallet för anslaget 1:9 Stöd för konverte- ring från direktverkande elvärme m.m. blev 242 miljoner kronor lägre än anvisat. Utveck- lingen av antalet inkomna ärenden har varit vikande de senaste åren. Möjliga förklaringar kan vara att ROT-avdraget ses som ett alter- nativ i vissa fall beroende på att det är möjligt att kombinera stödet för konvertering med av- seende på materialkostnader, och med ROT- avdraget beträffande arbetskostnaden.

Utfallet för anslaget 1:4 Stöd för mark- nadsintroduktion av vindkraft blev 111 miljo- ner kronor högre än anvisat och 138 miljoner kronor högre än 2008. Tidigare år har proble- met varit att företagen inte kunnat visa att de haft några upparbetade kostnader på grund av förseningar i projekten. Under 2009 ändrades detta och medel betalades ut till tidigare bevil- jade projekt avseende tidigare år men även till projekt som beviljats under året. Vid utgången av 2009 uppgick medel, för beviljade projekt

där utbetalning

ännu inte gjorts,

till

63 miljoner kronor.

Utgifterna

för

utgiftsområdet

blev

966 miljoner kronor (46,5 procent) högre än

2008. Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning blev 414 miljoner kronor (59 procent) högre än föregående år. Anslagsnivån höjdes 2009 med 145 miljoner kronor för att underlätta demonstration och kommersialisering av ny teknik för förnybar energi. Vidare ökades an- slaget med 110 miljoner kronor i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska pro- positionen. Utbetalningarna ökar till företag och branschorganisationer, speciellt till for- donsindustrin och till produktion av fordons- bränslen.

179

Skr. 2009/10:101

5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Tabell 5.49 UO 22 Kommunikationer

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2201002

Väghållning och statsbidrag

21 941

301

21 017

-924

-4,2

30 049

2201004

Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter

14 188

1 377

15 446

1 257

8,9

27 139

2201003

Banverket: Administration

685

117

810

125

18,3

662

Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans-

2201016

europeiska nätverk

249

100

315

67

26,9

273

Trängselskatt i Stockholm: Administrationskost-

2201017

nader m.m.

324

289

-35

-10,8

394

Ersättning för särskilda tjänster till funktions-

2202002

hindrade

149

104

-44

-29,8

141

2202005

Samförläggning och kanalisation m.m.

75

-54

21

-54

-72,0

75

Övriga anslag

2 613

20

2 570

-43

-1,6

2 750

Summa

40 223

1 861

40 573

350

0,9

61 484

Utgiftsområdet omfattar Transportpolitik och Politiken för informationssamhället.

Utfallet uppgick till 40 573 miljoner kronor och var därmed 350 miljoner kronor (0,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I tilläggsbudget anvisades 1 861 miljoner kronor.

Utfallet för anslaget 10:2 Väghållning och statsbidrag uppgick till 21 017 miljoner kronor och blev därmed 924 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 10:4 Banverket: Banhållning och sektorsupp- gifter uppgick till 15 446 miljoner kronor, vil- ket är 1 257 miljoner kronor högre än anvisat i

statsbudgeten.

Anslaget

anvisades

1 377 miljoner

kronor på tilläggsbudget dels

för att finansiera ett underskott som uppstod vid bolagiseringen av Banverket Produktion, dels för ytterligare satsningar på järnvägssy- stemet för att tillvarata lediga resurser inom byggsektorn.

Jämfört med 2008 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med 20 911 miljoner kronor (34,0 procent). Orsaken till det höga utfallet 2008 är att anslagen 10:2 Väghållning och statsbidrag och 10:4 Banhållning och sektorsuppgifter finansierade extraamorteringar av infrastrukturlån i Riksgäldskontoret 2008. Dessa amorteringar utgjorde sammanlagt 25 299 miljoner kronor. Bortsett från de extra amorteringar som gjordes under 2008 har dock utgifterna för infrastruktur ökat. I Banverkets fall har kostnaderna ökat för drift och underhåll av järnvägsnätet och för Vägverket gäller kostnadsökningen främst ökade väginvesteringar.

180

Skr. 2009/10:101

5.4.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Tabell 5.50 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2301011

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

6 924

13

6 970

47

0,7

6 987

2301023

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur

3 013

-79

2 414

-599

-19,9

2 553

Från EG-budgeten finansierade åtgärder för

2301024

landsbygdens miljö och struktur

2 347

1 724

-623

-26,5

1 969

Intervention och exportbidrag för jordbrukspro-

2301012

dukter

1 008

760

-248

-24,6

537

2301002

Insatser för skogsbruket

250

-20

322

72

28,7

616

2301007

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar

150

136

289

138

92,0

238

2301013

Räntekostnader för förskotterade gårdsstöd m.m.

75

51

134

59

77,8

54

Övriga anslag

3 806

3

3 756

-50

-1,3

3 554

Summa

17 573

104

16 369

-1 205

-6,9

16 508

Utgiftsområdet omfattar bland annat verk- samhet inom områdena jordbruks- och träd- gårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skogs- bruk, jakt, djur, landsbygd och rennäring.

Utfallet uppgick till 16 369 miljoner kronor och var därmed 1 205 miljoner kronor (6,9 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Utfallen för anslagen 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:24 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur blev 2 414 miljoner kronor respektive 1 724 miljoner kronor, vil- ket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Ansla- gen används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007–2013 och avvikelserna beror på att fleråriga projekt inom nya landsbygdsprogrammet kom igång senare än väntat, vilket medfört att utbetalningar för- skjutits till 2010 och senare.

Utgifterna under anslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev 248 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Främsta orsaken är att priserna på världsmarknaden är fortsatt höga och därmed blev behovet av intervention (stödköp) och exportbidrag samt övriga interventionsåtgär- der mindre.

Utfallet för anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar blev 289 miljoner kronor. Det är 138 miljoner kro- nor högre än vad som anvisades i statsbudge- ten. Kostnaderna för ersättning för sjukdoms- bekämpning blev betydlig högre än beräknat,

särskilt beroende på utbrott av sjukdomarna blåtunga, salmonella och mjältbrand. För att finansiera detta anvisades ytterligare 136 miljoner kronor på tilläggsbudget. Reger- ingen medgav att anslagsposten 1 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar fick överskridas med högst 1 miljon kronor för kostnader som uppkommer i anslutning till utbrott av Newcastle m.m. (regeringsbeslut den 10 december 2009). Anslagskrediten på 11 miljoner kronor räckte och det medgivna överskridandet behövde inte utnyttjas.

I statsbudgeten anvisades 111 miljoner kro- nor på anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen medgav att anslagsposten 2 Ersättningar för renar som skadats eller dödats av varg, björn, järv, lo eller örn fick överskridas med 6,2 miljoner kronor (regeringsbeslut den 10 december 2009). Hela anslagskrediten på 9,5 miljoner kronor utnyttjades. Dessutom utnyttjades 1,2 miljoner kronor av det medgiva överskridandet.

Jämfört med 2008 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med 139 miljoner kronor (0,8 procent). Utfallet för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket minskade med 294 miljoner kronor. Orsaken är att utbetalningar för stormstöd till de områden som drabbades av stormen Gudrun slutreglerades under 2008. Utgifterna för anslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ökade med 223 miljoner kronor till följd av tillfälligt ökade bidrag för socker- och mejerisektorn.

181

Skr. 2009/10:101

5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv

Tabell 5.51 UO 24 Näringsliv

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

Verket för innovationssystem: Forskning och ut-

2401002

veckling

1 846

-9

1 859

13

0,7

1 783

2401021

Kapitalinsatser i statliga bolag

1

1 300

1 298

1 297

129 690,5

5 000

2401015

Rymdverksamhet

582

96

699

118

20,2

596

2401005

Näringslivsutveckling m.m.

516

-24

530

15

2,8

3 562

2401025

Tillväxtverket

257

9

261

3

1,3

Kostnader för omstrukturering och genomlysning

2401020

av statligt ägda företag m.m.

122

53

-69

-56,4

117

Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring

2401010

av oljelagringsanläggningar, m.m.

12

3

-8

-70,6

13

Övriga anslag

1 851

-9

1 861

10

0,5

1 691

Summa

5 186

1 363

6 565

1 378

26,6

12 761

Utgiftsområdet omfattar Näringspolitik samt Utrikeshandel, handels- och investerings- främjande.

Utfallet uppgick till 6 565 miljoner kronor och var därmed 1 378 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen mot anvisade medel beror huvudsakligen på svenska statens deltagande i nyemission i SAS AB i april med syfte att stärka bolagets kapitalstruktur. Med anledning av detta anvisades anslaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag 1 300 miljoner kronor på tilläggsbudget. Anslaget 1:15 Rymdverksamhet tilldelades 96 miljoner kronor på tilläggsbudget med anledning av Sveriges deltagande i den europeiska rymdorganisationen ESA:s bärraketprogram Ariane perioden 2009–2011.

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområdet 6 196 miljoner kronor lägre än 2008. Minskningen förklaras främst av att det under 2008 genomfördes kapitaltillskott till Almi Företagspartner AB (Almi) om 2 000 miljoner kronor och till AB Svensk Exportkredit (SEK) om 3 000 miljoner kronor vilket belastade an- slaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag. Vi- dare utbetalades under 2008 ett kapitaltillskott om 3 000 miljoner kronor till det statliga bola- get Fouriertransform med verksamhet inom fordonsklustret från anslaget 1:5 Näringslivs- utveckling m.m.

182

Skr. 2009/10:101

5.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Tabell 5.52 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2501001

Kommunalekonomisk utjämning

64 772

64 772

0

0,0

62 498

Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och

2501004

landsting

14 000

14 000

14 000

2501002

Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader

2 259

548

2 808

549

24,3

2 259

Övriga anslag

8

9

1

16,0

13

Summa

67 039

14 548

81 589

14 550

21,7

64 770

Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommu- ner omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting.

Utfallet uppgick till 81 589 miljoner kronor och var därmed 14 550 miljoner kronor (21,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i stats- budgeten hänför sig främst till det nya anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Anslaget anvisades på tilläggsbudget

med 14 000 miljoner

kronor av

vilka

13 000 miljoner kronor

avser bidrag

till att

upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och att dämpa nedgången i sysselsättningen i sektorn. Stödet utbetalades i december men är avsett att användas i verk-

samheten

under

2010.

Resterande

1 000 miljoner

kronor

avser åtgärder för att

minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensaepidemin.

Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader ökades på tilläggsbudget med 548 miljoner kronor efter slutlig beräkning av utjämningsbidraget. Det statliga utjämnings- bidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovi- sas på statsbudgetens inkomstsida (inkomst- titel 7121, Utjämningsavgift för LSS-kostna- der).

Under 2009 blev utgifterna för utgiftsområ- det 16 819 miljoner kronor (26 procent) högre än 2008. Förutom det tillfälliga konjunktur- stödet till kommuner och landsting ökade ut- fallet för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2 274 miljoner kronor. An- slagsnivån höjdes 2009 med motsvarande be- lopp och avser främst justeringar för det höjda grundavdraget för pensionärer samt utvidg- ningen av det nationella vaccinationspro- grammet.

183

Skr. 2009/10:101

5.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Tabell 5.53 UO 26 Statsskuldsräntor m.m

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2601001

Räntor på statsskulden

33 700

31 143

-2 557

-7,6

33 126

2601004

Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning

1

5 107

5 106

Riksgäldskontorets provisionskostnader i sam-

2601003

band med upplåning och skuldförvaltning

160

212

52

32,7

69

2601002

Oförutsedda utgifter

9

0

-9

-95,4

11

269205 2008

Tillskott till stabilitetsfonden

15 000

Övriga anslag

1

-1

Summa

33 871

36 463

2 592

7,7

48 206

Utgiftsområdet omfattar främst Räntor på statsskulden, Riksgäldskontorets provisions- kostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning samt det för 2009 tillfälliga anslaget Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning. Utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten.

Utfallet uppgick till 36 463 miljoner kronor och var därmed 2 592 miljoner kronor (7,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

Orsaken till det högre utfallet är det nya an- slaget 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning som uppfördes för att finansiera de utgifter som uppstod i samband med över- gången till kostnadsmässig avräkning av myn- digheternas förvaltningsutgifter. Då storleken på övergångseffekterna kunde fastställas först då myndigheterna färdigställt sina årsredovis- ningar för 2008 anvisades anslaget endast med ett formellt belopp på en miljon kronor i stats- budgeten. Regeringen fick samtidigt ett be- myndigande att överskrida anslaget med myn- digheternas beräknade övergångseffekter. Utfallet på anslaget blev 5 107 miljoner kro- nor, vilket är 5 106 miljoner kronor högre än anvisat på statsbudgeten.

Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskontorets upplånings- och skuldför- valtningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och ut- gifter i upplåningsverksamheten. Riksgälds- kontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden.

Tabell 5.54 Räntor på statsskulden 2005–2009

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

2005

2006

2007

2008

2009

2009

Räntor på lån i

svenska kronor

39,5

37,9

38,6

39,1

34,0

25,0

Räntor på lån i

utländsk valuta

11,3

10,5

10,9

9,6

8

7,7

Över-

/underkurser

-

vid emission

-9,0

-4,0

-3,5

-8,0

-3,0

10,8

Summa räntor

41,8

44,4

46,0

40,7

39,0

21,9

Räntor på in-

och utlåning

-6,9

-6,1

-5,4

-4,8

-4,1

-6,5

Valutaförluster

-

/vinster

10,2

6,3

2,5

-6,5

-4,2

13,9

Kursförluster/

vinster

7,6

5,9

4,2

3,9

3,0

1,6

Övrigt

0,3

-1,2

-0,1

-0,2

0,2

Summa ränte-

utgifter

32,6

49,4

47,2

33,1

33,7

31,1

Utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev 31 143 miljoner kronor, vilket är 2 557 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten.

I statsbudgeten för 2009 beräknades stats- budgetens saldo bli ett överskott, motsvarande ett lånebehov på -57 937 miljoner kronor. Ut- fallet blev ett underskott på 176 137 miljoner kronor. Lånebehovet blev således 234 074 miljoner kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Trots det blev utgifterna för räntor på lån i svenska kronor 9 000 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, vil- ket förklaras av betydligt lägre marknadsräntor än de som låg till grund för beräkningarna i statsbudgeten. En annan förklaring till varför

184

det stora underskottet inte hade så stor påver- kan på statsskuldsräntorna är att drygt hälften av underskottet berodde på ett lån till Riks- banken för att stärka valutareserven. Utlå- ningen till Riksbanken påverkar inte anslaget för statsskuldsräntor då de ökade ränteutgif- terna för den större upplåningen motsvaras av en lika stor ökning av de ränteinkomster som utlåningen inbringar. Ränteinkomsterna redo- visas också under anslaget. De låga marknads- räntorna bidrog också till att inkomsterna av överkurs vid emission blev 7 800 miljoner kro- nor högre än beräknat i statsbudgeten.

De lägre ränteutgifterna motverkades dock av att de realiserade valutakursförlusterna blev 18 100 miljoner kronor högre än beräknat. Hur stora valutaförluster respektive vinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Dessutom kan denna post påverkas av eventuella placeringar i utländska valutor. Då den svenska kronkursen har varit lågt värderad under 2009 har det bidragit till stora valutakursförluster.

Tabell 5.55 Räntor och valutakurser 2005–2009 årsge- nomsnitt

Utfall

Utfall

Utfall

Utfall

SB

Utfall

2005

2006

2007

2008

2009

2009

Ränta

5 år %

2,8

3,5

4,2

3,8

4,3

2,5

Ränta

6 mån %

1,8

2,4

3,6

3,9

3,5

0,4

TCW-in-

dex1

128,3

127,3

125,2

127,1

124,5

140,2

SEK/

EUR

9,28

9,25

9,25

9,61

9,3

10,62

SEK/

USD

7,47

7,38

6,76

6,59

6,5

7,66

1 Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor.

Regeringen har medgivit att anslaget 1:3 Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning får överskridas med 36 miljoner kronor (reger- ingsbeslut den 11 februari 2010, se även avsnitt 5.4 Överskridanden). Regeringen begär årligen ett bemyndigande att vid behov överskrida anslaget för att kunna fullgöra statens betalningsåtaganden.

Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev 11 743 miljoner kronor (24,4 procent) lägre än 2008. Det lägre

Skr. 2009/10:101

utfallet kan främst förklaras av det tillfälliga anslaget under 2008, 92:5 Tillskott till stabili- tetsfonden som hade ett utfall på 15 000 mil- joner kronor. Det tillfälliga anslaget under 2009 10:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning medförde dock 5 107 miljoner kronor högre utgifter än 2008. Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev 1 983 miljoner kronor (6,0 procent) lägre än 2008. Det är främst räntor på lån i svenska kronor som bidragit till det lägre utfallet. De blev 14 055 miljoner kronor lägre än 2008 till följd av de låga marknadsräntorna 2009. Valutakursdifferenser påverkar dock i motsatt riktning med 20 401 miljoner kronor.

Valutakursförlusterna

uppgick

till

13 904 miljoner

kronor

2009 jämfört med

valutakursvinster

på 6 497 miljoner

kronor

2008.

Oförutsedda utgifter

Utfallet på anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter blev 0,4 miljoner kronor, vilket är 8,7 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Se ta- bell 5.54.

Tabell 5.56 Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetal- ningar 2008 och 2009

Kronor

Summa 2009, 6 ärenden

417 100

Summa 2008, 8 ärenden

10 810 374

Under 2009 har 417 100 kronor

betalats ut

från detta anslag avseende sex förlikningar i mål mot Sverige inför den Europeiska dom- stolen för de mänskliga rättigheterna.

För att finansiera dessa utgifter ska indrag göras från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 4:5 Sveriges Domstolar med 341 033 kronor. Dessutom ska 55 526 kronor finansieras från utgiftsområde 3 Skatt, tull och

exekution, anslaget

3:1

Skatteverket

och

20 541 kronor

från

utgiftsområde

5

Internationell

samverkan,

anslaget

5:4

Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.

Indragningar som inte genomfördes under 2007-2009 avses genomföras under 2010. Regeringen avser även att återkomma med en redovisning av indragen i Årsredovisning för staten 2010.

185

Skr. 2009/10:101

5.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Tabell 5.57 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Miljoner kronor

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

Utfall-SB

Procent

Utfall

Anslag

Anslagsnamn

2009

2009

2009

2009

2009

2008

2701001

Avgiften till Europeiska gemenskapen

19 878

3 933

19 192

-686

-3,5

31 526

Summa

19 878

3 933

19 192

-686

-3,5

31 526

Utgiftsområdet omfattar enbart anslaget 1:1

Avgiften till Europeiska gemenskapen. EU- budgeten beslutas årligen inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras under året och avvika från beräkningen i statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlems- staternas bruttonationalinkomst (BNI), baser för mervärdesskatt, valutakurser, utfallet av EU-budgeten för tidigare år och ändringsbudgetar på gemenskapsnivå.

Utfallet uppgick till 19 192 miljoner kronor och var därmed 686 miljoner kronor (3,5 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget höjdes med 3 933 miljoner kronor på tilläggsbudget. Skälet var främst försvagningen av den svenska kro- nan i förhållande till euron samt ett negativt överföringsbelopp från 2008 på 1 404 miljoner kronor. Det lägre utfallet för avgiften till EU för 2009 jämfört med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget beror delvis på att Sveriges tullintäkter blev lägre jämfört med tidigare beräkningar. Ytterligare orsaker är att Sveriges BNI och mervärdesskattebas beräknas blir lägre jämfört med tidigare prognoser.

Jämfört med 2008 minskade avgiften till Eu- ropeiska gemenskapen med 12 334 miljoner kronor (39,1 procent). Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemslän- dernas avgifter har börjat tillämpas 2009, vilket ger Sverige lägre avgifter jämfört med tidigare system. Systemet gäller dessutom retroaktivt från 2007, vilket gör att Sverige under 2009 har fått en återbetalning av tidigare inbetalda av- gifter 2007-2008.

Under 2009 återbetalades 3 190 miljoner kronor avseende 2007 och 3 352 miljoner kro- nor avseende 2008. Förutom detta återbetala- des 1 791 miljoner kronor till Sverige från överskott i EG:s budget för 2008.

5.4.28 Förändring av anslagsbehållningar

Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar. Denna beräknades till -2 371 miljoner kronor i statsbudgeten för 2009. Posten utgör ett netto mellan å ena sidan anslagsbehållningar från föregående budgetår och å andra sidan sparade medel från inneva- rande budgetår samt utnyttjande av anslags- kredit. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde.

Nettosumman av förändring av anslagsbe- hållningar 2009, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 5.58 Anslagsbehållningarna ökade under 2009 från 37 003 miljoner kronor vid ingången av året till 45 320 miljoner kronor vid utgången av året. De ökade således med 8 316 miljoner kronor under året. Jämfört med beräkningen i statsbudgeten ökade alltså anslagsbehåll- ningarna mer än beräknat. Indragningar av anslagsmedel uppgick till 21 075 miljoner kronor under året. År 2008 minskade anslags- behållningarna med 3 727 miljoner kronor.

186

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.58 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2005-2009

Miljoner kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Ingående ramöverföringsbelopp 2009-01-01

25 576

25 404

34 593

40 731

37 003

Anvisat i statsbudgeten

691 813

725 209

733 129

725 519

734 948

Tilläggsbudget

1 818

11 072

12 961

38 174

39 143

Utnyttjade medgivna överskridanden

1

65

73

108

Indragningar

-9 070

-11 027

-18 112

-25 435

-21 075

Utfall

684 734

716 066

721 917

742 057

744 807

Utgående ramöverföringsbelopp 2009-12-31

25 404

34 593

40 719

37 003

45 320

Förändring av anslagsbehållningar

-172

9 189

6 126

-3 727

8 316

I tabell 5.59 redovisas de anslag som uppvisade

utgående anslagsbehållningar

överstigande

1 000 miljoner kronor under

något av åren

2005–2009.

Den största anslagsbehållningen i slutet av 2009 hade anslaget 1:2 Bidrag till arbetslö- shetsersättning och aktivitetsstöd (7 175 miljoner kronor). Behållningen på detta anslag har varit hög de tre senaste åren. Anslagsbehållningen för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev 2 633 miljoner kronor, vilket är en ökning med 682 miljoner kronor i förhållande till året innan.

Anslagsbehållningen för anslaget 1:1

Sjukpenning och rehabilitering m.m. har ökat från 1 317 miljoner kronor 2005 till 3 649 miljoner kronor 2009. För anslaget 1:2

Aktivitets- och sjukersättning m.m. minskade anslagsbehållningen till 1 137 miljoner kronor och för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m.

ökade behållningen till 1 778 miljoner kronor.

För anslaget 1:1 Biståndsverksamhet blev anslagsbehållningen i stort sett oförändrad (940 miljoner kronor) jämfört med 2008.

Den största ökningen av anslagsbehållning mellan 2008 och 2009 har anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Behållningen ökade med 4 619 miljoner kronor jämfört med 2008.

Anslagen 1:23 och 1:24 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt Från EG- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur har anslagsbehållningar som överstiger 2 000 miljoner kronor.

Den största minskningen av anslagsbehåll- ning har anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande, vars behållning minskade från 1 061 miljoner kronor till 226 miljoner kronor i slutet av 2009.

187

Skr. 2009/10:101

Tabell 5. 59 Specifikation av anslagsbehållningar över 1 000 miljoner kronor under något av åren 2005-2009

Miljoner kronor

Anslag

2005

2006

2007

2008

2009

06 01 001

Förbandsverksamhet och beredskap

1 277

905

320

697

1 211

06 06 02

2008

Anskaffning av materiel och anläggningar

1 749

1 557

-75

334

07 01 001

Biståndsverksamhet

2 349

2 498

1 268

936

940

09 01 004

Tandvårdsförmåner m.m.

1 080

15

-38

1 364

1 778

10 01 001

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

1 317

1 233

2 611

3 121

3 649

10 01 002

Aktivitets- och sjukersättning m.m.

43

1 748

-136

1 404

1 137

12 01 002

Föräldraförsäkring

945

1 076

737

70

741

13 01 002

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

107

81

130

1 061

226

14 01 002

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

-1 459

588

8 176

6 546

7 175

14 01 003

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader

174

591

504

1 951

2 633

14 22 01

2008

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006

1 051

953

635

357

353

14 01 006

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2007-2013

290

1 182

1 520

15 01 002

Studiemedel m.m.

1 064

1 848

1 358

1 112

755

18 31 11

2006

Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder

976

1 228

821

444

180

18 34 01

2003

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

1 284

1 331

1 330

117

19 01 004

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007-2013

300

1 063

1 214

23 01 023

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur

643

713

1 491

1 634

2 129

Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens

23 01 024

miljö och struktur

990

1 512

2 135

27 01 001

Avgiften till Europeiska gemenskapen

1 237

2 654

2 020

-1 404

3 215

188

5.4.29 Riksgäldskontorets nettoutlåning

För att statsbudgetens saldo ska överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas Riksgäldskontorets nettout- låning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida.

För 2009 blev utfallet för Riksgäldskonto- rets nettoutlåning 104 674 miljoner kronor. Beräkningen i statsbudgeten uppgick till 11 036 miljoner kronor. Skillnaden mellan ut- fall och statsbudget blev således 93 368 miljoner kronor. I tabell 5.60 specifice- ras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten.

Tabell 5.60 Riksgäldskontorets nettoutlåning

Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall-

Utfall

2009

20091

SB 2009

2008

Premiepensionsmedel,

inbetalning

-29 223

-30 400

1 177

-29 239

Premiepensionsmedel,

utbetalning

30 261

28 900

1 361

28 606

Myndigheters ränte-

konton

Jordbruksverkets EU-

konton

-5 012

Försvarets materiel-

verk

-1 076

-4 172

Försvarsmakten

-2 470

1 025

Vägverket

-2 154

557

Banverket

-697

1 121

Bidrag till Vägverket

för Norra Länken,

Sthlm

56

603

Garantireserver

-23

-218

Övriga räntekonton

-3 586

287

CSN, studielån m.m.

5 641

5 100

541

5 136

Investeringslån myn-

digheter

1 136

2 245

Insättningsgaranti

-4

39

Kärnavfallsfonden

-566

-42

Stabilitetsfonden

2 880

-12 745

Banverkets infra-

strukturlån

3 066

3 300

-234

-11 400

Vägverkets infra-

strukturlån

1 207

2 000

-793

-10 135

Omfinansiering av

infrastrukturlån

Sthlm/Gbg

3 595

Exportkreditnämnden

-38

-3 219

Statliga bolag

Skr. 2009/10:101

Lån till Botniabanan

1 455

1 800

-345

2 303

Vinstmedel Svenska

Spel AB

1 200

200

Lån till Svensk-

Danska Broförbindel-

sen AB

225

675

Övriga statliga bolag

-154

-492

Affärsverk

Affärsverket Statens

Järnvägar

268

3 082

Övriga affärsverk

182

-708

Lån till Riksbanken

95 252

Lån till Island

874

Övrigt, netto

961

7

Summa

104 674

11 036

93 638

-27 901

1 Endast vissa delposter är specificerade

Förklaringen till den stora avvikelsen gent- emot statsbudgeten är att Riksbanken lånat motsvarande 95 252 miljoner kronor i Riks- gäldskontoret för att återställa valutareserven. Detta behövdes för att Riksbanken under den finansiella krisen lånat ut amerikanska dollar till svenska banker och ingått swapavtal med centralbankerna i Island, Lettland och Estland samt utökat engagemangen till internationella valutafonden. Förstärkningen av valutareser- ven är temporär och kommer att avslutas när Riksbanken avvecklat de åtgärder som gjorts med anledning av finanskrisen.

Riksdagen beslutade under våren 2009 om ett lån till Island på högst 6 500 miljoner kro- nor, som ett tillägg till IMF:s samordnade fi- nansiella insatser till landet. Utbetalningarna

av

lånet blev dock försenat och endast

874 miljoner kronor har betalats ut 2009.

Premiepensionsmyndighetens inbetalningar

av

premiepensionsmedel

beräknades

i

statsbudgeten uppgå till 30 400 miljoner kronor. Utfallet för inbetalningarna blev 29 223 miljoner kronor, dvs. 1 177 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten. Utbetalning- arna av premiepensionsmedel inklusive ränta

blev 30 261 miljoner kronor, vilket

var

1 361 miljoner kronor högre än beräknat.

Totalt ökade behållningarna på myndighe- ternas räntekonton och vissa särskilda ränte- belagda konton under 2009 med 9 950 miljoner kronor, vilket minskade netto- utlåningen. De myndigheter som ökat sina be- hållningar mest är Försvarets materielverk, Försvarsmakten, Vägverket och Banverket. En bidragande orsak till myndigheternas ökade

189

Skr. 2009/10:101

behållningar under året är övergångseffekter på grund av genomförandet av kostnadsmässig anslagsavräkning för förvaltningsanslag.

Stockholms stad inbetalade i förskott sin andel av finansieringen av Norra länken i Stockholm. Inbetalningen gjordes i maj 2005 med 1 775 miljoner kronor till ett räntebelagt konto avseende Vägverket och medlen har an- vänts under några år fr.o.m. 2005. Under 2009 utnyttjades 56 miljoner kronor av dessa medel.

Centrala studiestödsnämndens lån i Riks- gäldskontoret för studielån och lån till hem- utrustning beräknades i statsbudgeten öka med 5 100 miljoner kronor. Utfallet blev 5 641 miljoner kronor, dvs. 541 miljoner kro- nor högre än beräknat.

Riksgäldskontoret lånar ut medel till myn- digheter för investeringar i anläggningstill- gångar som används i statens verksamhet. Så- dana investeringslån till myndigheter ökade med 1 136 miljoner kronor.

Stabilitetsfonden, som inrättades 2008 för finansiering av stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut, ökade nettoutlåningen med 2 880 miljoner kronor 2009. I beloppet ingår ett kapitaltillskott till Nordea om 5 610 miljoner kronor. Staten deltog, med sin ägarandel om 19,9 procent, i den nyemission som banken genomförde i april 2009. Vidare har Riksgäldskontoret sålt aktierna i Carnegie Investment Bank AB och Max Matthiessen

Holding AB

och en

delbetalning

på

1 227 miljoner

kronor

återfördes

till

stabilitetsfonden under 2009, vilket minskade nettoutlåningen. Bankgarantiavgifterna som också betalas in till stabilitetsfonden, uppgick till 1 546 miljoner kronor 2009. Förvaltningskostnaderna för fonden uppgick till 43 miljoner kronor.

Banverket ökade under 2009 sina infra-

strukturlån

i

Riksgäldskontoret

med

3 066 miljoner kronor och

Vägverket

ökade

sina med

1 207 miljoner

kronor. Projektet

Botniabanan finansieras också med lån i Riks-

gäldskontoret.

Botniabanan

AB

lånade

1 455 miljoner

kronor under

2009.

Totalt

ökade nettoutlåningen för infrastrukturinve- steringar med 5 728 miljoner kronor. I stats-

budgeten räknade man

med

en ökning

på

7 100 miljoner kronor.

Det

är framför

allt

Vägverkets infrastrukturlån som blev lägre än beräknat i statsbudgeten.

I posten Övrigt, netto ingår bland annat ökad utlåning till Statens fastighetsverk med 999 miljoner kronor och minskad utlåning till Försvarets materielverk med 653 miljoner kronor.

Under 2009 blev utfallet för Riksgälds- kontorets nettoutlåning sammantaget 132 575 miljoner kronor högre än 2008, vilket främst beror på lånet till Riksbanken. Förutom lånet till Riksbanken hade posterna för Stabi- litetsfonden samt Ban- och Vägverkets infra- strukturlån stora negativa utfall 2008 som för- klarar delar av skillnaden. Detta berodde på att

Stabilitetsfonden inrättades

och

tillfördes

15 000 miljoner kronor från

anslag

samt att

Banverket och Vägverket tillfördes extra me- del på tilläggsbudget för att göra extraamorte- ringar på sina infrastrukturlån.

5.4.30 Kassamässig korrigering

Posten Kassamässig korrigering och posten Riksgäldskontorets nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo ska mot- svara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillna- den mellan å ena sidan saldot mellan statsbud- getens anslag och inkomsttitlar och å andra si- dan nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i Riksbanken.

Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över sta- tens centralkonto som inte har sin motsvarig- het på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera.

Betalning av Sveriges avgift till EU medför alltid en viss kassamässig korrigering. Sverige betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos Riksgälds- kontoret inom statens centralkonto. Samtidigt sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan via Riksbanken medel från kontot hos Riksgäldskontoret. Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisi- tion från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl anslagsbelastningen som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår.

190

För 2008 blev utfallet för Kassamässig korrigering -270 miljoner kronor. Beräkningen i statsbudgeten var 1 392 miljoner kronor. Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -1 662 miljoner kronor. I tabell 5.61 framgår de delposter som är möjliga att speci- ficera.

Tabell 5.61 Kassamässig korrigering

Miljoner kronor

Utfall

Utfall-

Utfall

2009

SB 2009

SB 2009

2008

Ränteperiodisering

302

48

Venantius-lån

1 392

824

Effekter av övergången

till kostnadsmässig an-

slagsavräkning

-1 865

EU-betalningar avgift

1 161

-1 150

Förskjutningar av EU-

stöd inom jordbruksom-

rådet

5 012

Övrigt

-1 261

-1 021

Summa

-270

1 392

-1 662

3 713

Betalning av Sveriges avgift till EU medförde en kassamässig korrigering på 1 161 miljoner kronor som följd av att kommissionen rekvire- rade högre belopp än de avgifter som anslags- avräknades under året. Redovisningen på an- slaget för statsskuldsräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering upp- står därför, främst till följd av att inkomsträn- tor på vissa delar av Riksgäldskontorets utlå- ning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 302 miljoner kronor för 2009. År 2007 övertog Riksgälds- kontoret gäldernärsansvaret för Venantius AB:s lån på drygt 4 100 miljoner kronor. Återbetalningarna av dessa lån medför kas- samässiga korrigeringar t.o.m. 2013. Denna post, som för 2009 uppgick till 1 392 miljoner, var medräknad i statsbudgeten. Övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning för myn- digheternas förvaltningsutgifter har medfört en kassamässig korrigering på -1 865 miljoner kronor. Korrigeringen har uppstått beroende på att Försvarsmakten inte fått hela det belopp som anslagsavräknats på anslaget 1:4 Över- gångseffekter av kostnadsmässig avräkning under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. insatt på sitt räntekonto i Riksgälds- kontoret. Beloppet kommer att betalas till Försvarsmakten under 2010–2013. Detta ger då upphov till kassamässiga korrigeringar åt

Skr. 2009/10:101

motsatt håll. Posten Övrigt, som uppgick till - 1 261 miljoner kronor, är en restpost som till stor del är hänförlig till skillnader mellan tid- punkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning.

Den kassamässiga korrigeringen för 2009 blev 3 983 miljoner kronor lägre än 2008. Kor- rigeringen för förskjutningar av EU-stöd inom jordbruket står för den största skillnaden. Den blev 5 012 miljoner kronor lägre 2009 och för- klaras av att Jordbruksverkets EU-konto upp- hörde 2008. Korrigeringen för betalningen av EU-avgiften blev däremot 2 311 miljoner kro- nor högre 2009.

5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid si- dan av statsbudgeten belastar inte statsbudge- ten. De ingår emellertid i de utgifter som om- fattas av utgiftstaket för staten.

Ålderspensionssystemet består av en för- delningsdel och en premiereservdel. Fördel- ningsdelen finansieras av under året inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, Första–Fjärde

AP-fonderna.

Vid sidan av AP-fonderna sker en förmö- genhetsuppbyggnad inom premiepensions- systemet, som administrerades av Premiepen- sionsmyndigheten t.o.m. 2009. Den 1 januari 2010 bildades Pensionsmyndigheten med ansvar för hela den allmänna ålderspensionen.

Enligt beslut av EU:s statistikorgan Euro- stat får fonderade pensionssystem inte räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenska- perna. Det innebär att premiereservdelen och utbetalningar av premiepension inte ingår i ut- gifterna under utgiftstaket för staten.

Tilläggspension och inkomstpension belas- tar fördelningssystemet (AP-fonderna). Pre- miepension betalas ut från premiepensionssy- stemet.

AP-fondernas administrationskostnader in- går i utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I rörelsens kostnader för Först – Fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depå- banksarvoden. Provisionskostnader redovisas som en avdragspost under rörelsens intäkter.

191

Skr. 2009/10:101

Prestationsbaserade avgifter reducerar nettore- sultatet för den tillgång som förvaltats.

Förvaltararvoden för onoterade aktier och andelar för vilka återbetalning medges före vinstdelning och där återbetalning bedöms som sannolik, redovisas som en del av tillgång- arnas anskaffningsvärde. De ingår inte i de administrationskostnader som redovisas i ta- bellen nedan. I övriga fall redovisas de som provisionskostnader.

Sjätte AP-fondens gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader i tabellen.

Tabell 5.62 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Miljoner kronor

SB

Utfall

Utfall-SB

Utfall- SB

Utfall

Procent

2009

2009

2009

2008

2008

AP-fonderna, pen-

sionsutgifter

217 822

217 413

-409

-0,2

199 206

Administrations-

utgifter

2 927

2 389

-538

-18,4

2 180

varav

Försäkringskassan

m.fl. myndigheter

922

610

AP-fonderna, rörel-

sens kostnader

808

778

AP-fonderna, provi-

sionskostnader

489

498

AP-fonderna, pre-

stationsbaserade

avgifter

170

294

Summa

220 749

219 802

-947

-0,4

201 386

I budgetpropositionen för 2009 beräknades utgifterna för ålderspensionssystemet vid si- dan av statsbudgeten uppgå till 220 749 miljoner kronor. Utfallet uppgick till 219 802 miljoner kronor och var därmed 947 miljoner kronor lägre än beräknat. Pen- sionsutbetalningarna från AP-fonderna upp-

gick till

217 413 miljoner kronor,

varav

19 miljoner

kronor överfördes från

AP-

fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta.

Pensionsutbetalningarna

var

därmed

409 miljoner kronor (0,2 procent)

lägre än

beräknat.

Administrationskostnaderna

för

inkomst-

pensionen uppgick totalt

till

2 389 miljoner

kronor, vilket är 538 miljoner kronor lägre än beräknat. Ersättningen från AP-fonderna till Försäkringskassan, Skatteverket, Kronofog-

demyndigheten och Konjunkturinstitutet för administration uppgick till 922 miljoner kro- nor (regeringsbeslut 2008-12-19).

AP-fondernas administrationskostnader (rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter) uppgick totalt till 1 467 miljoner kronor under 2009. Rörelsens kostnader för AP-fonderna uppgick till 808 miljoner kronor, varav 70 miljoner kronor avsåg Sjätte AP-fondens gemensamma kostnader och 76 miljoner kronor avsåg fondens interna och externa förvaltningskostnader. AP-fondernas provisionskostnader uppgick till 489 miljoner kronor och de prestationsbaserade avgifterna uppgick till 170 miljoner kronor.

Jämfört med 2008 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 18 416 miljoner kronor (9,1 procent) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med 18 207 miljoner kronor (9,1 procent). Det beror främst på högre in- komstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension.

Ersättningen från AP-fonderna till Försäk- ringskassan m.fl. myndigheter ökade med 312 miljoner kronor (51,1 procent) efter att för 2008 ha minskat med 191 miljoner kronor jämfört med 2007.

AP-fondernas

administrationskostnader

minskade

med

103 miljoner

kronor

(6,6 procent). Det beror främst på att de pre- stationsbaserade avgifterna minskade med 124 miljoner kronor jämfört med 2008.

I kapitel 8 avsnitt 8.5 Pensionssystemets årsredovisning 2009 finns mer information om pensionssystemet. Enligt tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning uppgick administrationskostnaderna till 2 066 miljoner kronor. Detta belopp avser summan av admi- nistrationskostnaderna för premiepension, 336 miljoner kronor, och inkomstpension, 1 730 miljoner kronor. Beloppet för inkomst- pension understiger således administrations- kostnaderna enligt tabell 5.60 (2 389 miljoner kronor) med 659 miljoner kronor. Det beror på att AP-fondens provisionskostnader (489 miljoner kronor) och prestationsbaserade avgifter ( 170 miljoner kronor) inte ingår i ta- bell 8.5.

192

5.5Realekonomisk fördelning av statsbudgeten

Vid analys av och information om statsbud- getens storlek och påverkan på samhällseko- nomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden eller anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska för- delningen, som baseras på nationalräkenska- pernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenska- perna enligt internationella principer och rikt- linjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU.

Den realekonomiska fördelning av utgif- terna som redovisas är: Transfereringar, kon- sumtion, investeringar samt räntor och finan- siella transaktioner (se diagram 5.2)

De olika realekonomiska kategorierna pre- senteras övergripande och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabell 5.63 visas den realeko- nomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. statsbud- getens utgifter exklusive Riksgäldskontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering.

Skr. 2009/10:101

Vidare framgår den absoluta och procentu- ella förändringen mellan 2009 och 2008. I ta- bell 5.64, 5.68, 5.70 och 5.71 visas de realekonomiska kategorierna för respektive utgiftsområden 2005-2009. Tabellerna 5.65–67 och 5.69 visar de största anslagen inom de största realekonomiska arterna. Tabellerna redovisas i 2009 års struktur.

Diagram 5.2 Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter 2009, realekonomiskt fördelade.

Räntor 5%

Övrigt finansiellt

1%

Investeringar 3%

Konsumtion 24%

Transfereringar

67%

193

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.63 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 2005–2009

Miljoner kronor

Procentuell

Förändring

förändring

Realekonomisk kategori

Utfall 2009

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2008–2009

2008–2009

Transfereringar

523 916

502 529

510 298

523 349

506 169

21 387

4,3

varav

Hushållssektorn

291 248

278 243

288 003

302 917

301 078

13 005

4,7

Kommunala sektorn

127 364

108 763

113 950

104 717

97 952

18 601

17,1

Företagssektorn

32 075

32 649

32 165

36 216

31 714

-574

-1,8

Ålderspensionssystemet

23 632

23 779

23 744

26 636

26 456

-147

-0,6

Statliga ideella organisatio-

ner

3 419

3 314

3 307

3 257

2 879

105

3,2

Internationell verksamhet

46 178

55 782

49 129

49 606

46 090

-9 604

-17,2

varav

EU-institutioner

19 192

31 526

26 635

25 920

25 635

-12 334

-39,1

Konsumtionsutgifter

189 820

176 148

173 268

166 108

159 945

13 672

7,8

varav

Löner inklusive sociala av-

gifter

103 860

98 989

95 101

91 958

86 153

4 871

4,9

Omkostnader för konsumtion

54 289

44 958

45 008

42 282

42 651

9 331

20,8

Lokaler

16 121

15 569

15 341

14 126

13 789

552

3,5

Utgifter för försvarsändamål

6 540

9 199

10 976

10 837

10 679

-2 659

-28,9

Sociala naturaförmåner

9 010

7 433

6 842

6 905

6 673

1 577

21,2

Investeringsverksamhet

20 434

18 390

15 391

15 000

13 100

2 044

11,1

Räntor

36 727

39 574

52 595

54 952

38 933

-2 847

-7,2

varav

Räntor på statsskulden

31 143

33 126

47 161

49 374

32 561

-1 983

-6,0

Finansiella transaktioner

10 373

53 622

17 621

6 124

6 807

-43 249

-80,7

Summa utgiftsområden

781 270

790 263

769 172

765 537

724 956

-8 993

-1,1

194

Transfereringar

Med transfereringar avses inkomstöverfö- ringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon di- rekt motprestation. Som transfereringar räk- nas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och Sveriges bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. I diagram 5.3 redovisas transfere- ringarna per mottagarkategori 2009.

Diagram 5.3 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategori 2009

Internationell Ålderspensions- verksamhet 9%

systemet 4%

Organisationer

1%

Hushåll 56%

Kommuner 24%

Företag 6%

År 2009 utgjorde transfereringarna 67 procent av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsom- råden. Hushållen erhöll 56 procent av de totala transfereringarna.

Transfereringar till hushåll

I tabell 5.65 visas de största anslagen med transfereringar till hushåll. Dessa transfere- ringar har ökat med 13 005 miljoner kronor. Det beror framförallt på anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd som ökade med 9 446 miljoner kronor till 30 065 miljoner kronor. Ökningen beror på grund av rådande lågkonjunktur och ett mycket dåligt arbetsmarknadsläge. Anslaget 3:5 Kostnader

för statlig för

assistansersättning ökade med

1 895 miljoner

till 21 753 miljoner kronor.

Antalet assistansberättigade har kontinuerligt ökat de senaste åren. Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar har ökat.

Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. har störst transfereringar till hushåll. De minskade för andra året i rad, i år med

Skr. 2009/10:101

938 miljoner till 62 285 miljoner kronor. För anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. minskade det med 3 624 miljoner till 19 526 miljoner kronor. Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökar transfereringsutgifterna 2009, framförallt med anledning av att Försvarsmakten redovisat pensionsutbetalningar med 865 miljoner kro- nor under anslaget 1:4 Effekterna av kost- nadsmässig avräkning.

Transfereringar till kommunerna

Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2009. Den kommunala sek- torn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. Under 2009 erhöll kom- munerna 24 procent av de totala transferering- arna. I tabell 5.66 visas de största anslagen för transfereringar till kommunerna.

Under 2009 ökade transfereringarna till kommuner med 18 601 miljoner kronor eller 17,1 procent. Det beror framför allt på det nya anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting på 14 000 miljoner kronor. Av detta anslag har 13 000 miljoner använts till att upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och för att dämpa nedgången i sysselsättningen i sektorn. 1 000 miljoner kronor har använts för att minska effekterna av ordinarie hälso- och sjukvård i anslutning till influensaepidemin. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning står för mer än hälften av de medel som staten lämnar till kommunerna via anslag. Utfallet för anslaget ökade med 3,6 procent till 64 772 miljoner kronor 2009. Ökningen beror på att anslagsnivån 2009 höjdes främst för ju- steringar för det höjda grundavdraget för pen- sionärer samt utvidgning av det nationella vac- cinationsprogrammet. Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna svarar för den näst största transfereringen till kommunerna med

22 267 miljoner kronor,

en ökning med

683 miljoner 2009. Den

största procentuella

ökningen inom gruppen transfereringar till kommuner stod anslaget 1:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007-2013 för. Dessa bidrag ökade till 189 miljoner kronor. Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag till LSS-kostnader ökade med 24,3 procent till 2 808 miljoner kronor. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som

195

Skr. 2009/10:101

redovisas på statsbudgetens inkomstsida (in- komsttitel 7121).

Transfereringar till utlandet

Den tredje största kategorin avser transfere- ringar till utlandet, dvs. internationell verk- samhet. Dessa uppgick under 2009 till 9 procent av de totala transfereringarna. De internationella transfereringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet.

Transfereringar till EU bestod av anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen och utgjorde 41 procent av de internationella transfereringarna. EU-avgiften minskade med 12 334 miljoner kronor eller 39 procent 2009. Transfereringar till övrig internationell verk- samhet utgjordes till största delen av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Detta anslag utgjorde 49 procent av de internationella transfe- reringarna. Anslaget ökade med 1 264 miljoner eller 2 procent under 2009. Anslaget 1:13

Insatser för internationella klimatinvesteringar

ökade med 219 miljoner kronor, vilket utgör en ökning med 482 procent. Detta beror på stora investeringar i projekt avseende vindkraft och bioenergi i utvecklingsländer.

Transfereringar till företag

Transfereringar till företagssektorn uppgick till 6 procent av de totala transfereringarna 2009. Företagssektorn omfattas enligt natio- nalräkenskaperna av privata företag, ekono- miska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. I tabell 5.67 spe- cificeras de största anslagen med transfere- ringar till företag.

Transfereringar till ålderspensionssystemet

Transfereringar till ålderspensionssystemet be- står av statliga ålderspensionsavgifter som in- går i vissa anslag som är förenade med ålders- pensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 1:2

Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 1:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt 1:2 Studiemedel m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som beräknas motsvara pensionsrätt för premiepension och förs till Riksgäldskontoret för tillfällig förvaltning redovisas som transferering till hushållssektorn eftersom premiepensionen inte anses tillhöra den statliga sektorn. Andelen av den statliga ålderspensionsavgiften som fördes till Riksgäldskontoret var 14,0 procent för 2009.

Inom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. ökar transfereringsutgifterna 2009, framförallt med anledning av att Försvars- makten har redovisat pensionsutbetalningar till hushållen med 869 miljoner kronor under anslaget 1:4 Effekter av kostnadsmässig an- slagsavräkning.

Transfereringar till organisationer

Organisationer och ideella föreningar tillhö- rande den statliga sektorn får bidrag från sta- ten. Transfereringar till organisationer och fö- reningar utgjorde mindre än en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. Chalmers tekniska högskola, Stiftelsen högskolan i Jönköping, Dramaten, Operan och Riksteatern.

196

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.64 Transfereringar per utgiftsområde 2005–2009

Miljoner kronor

Utgifts-

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2009

2008

2007

2006

2005

2008–2009

2008–2009

01

Rikets styrelse

1 429

1 253

1 251

1 402

1 131

176

14,0

Samhällsekonomi och fi-

02

nansförvaltning

10 000

9 506

9 262

9 322

8 609

494

5,2

03

Skatt, tull och exekution

133

120

69

59

48

13

11,2

04

Rättsväsendet

372

422

443

391

298

-50

-11,8

05

Internationell samverkan

1 515

1 442

1 327

1 152

1 013

73

5,0

Försvar samt beredskap mot

06

sårbarhet

2 042

2 115

1 933

2 205

1 943

-73

-3,5

07

Internationellt bistånd

26 610

25 299

23 552

24 469

21 047

1 311

5,2

08

Migration

2 670

2 716

2 298

2 004

2 154

-46

-1,7

Hälsovård, sjukvård och

09

social omsorg

45 943

43 420

41 526

37 463

34 178

2 523

5,8

Ekonomisk trygghet vid

10

sjukdom och handikapp

101 590

106 765

110 239

116 686

119 005

-5 175

-4,8

Ekonomisk trygghet vid ål-

11

derdom

42 305

42 591

43 738

45 019

46 120

-286

-0,7

Ekonomisk trygghet för fa-

12

miljer och barn

68 080

66 393

61 568

60 066

55 467

1 687

2,5

13

Integration och jämställdhet

4 883

4 731

2 089

3 428

20 612

152

3,2

Arbetsmarknand och arbets-

14

liv

51 822

40 030

48 600

59 503

43 589

11 792

29,5

15

Studiestöd

15 746

14 543

14 808

15 373

14 340

1 203

8,3

Utbildning och universitets-

16

forskning

12 679

11 398

10 910

15 600

14 595

1 281

11,2

Kultur, medier, trossamfund

17

och fritid

8 248

7 911

8 080

7 709

7 178

337

4,3

Samhällsplanering, bo-

stadsförsörjning byggande

18

samt konsumentpolitik

1 023

1 260

5 026

5 554

5 895

-237

-18,8

19

Regional utveckling

2 966

2 529

2 698

3 030

3 055

437

17,3

20

Allmän miljö- och naturvård

1 774

1 454

1 169

2 255

1 660

320

22,0

21

Energi

2 202

1 440

1 518

1 023

880

762

52,9

22

Kommunikationer

2 734

3 437

3 674

3 195

3 826

-703

-20,4

Jord- och skogsbruk, fiske

23

med anslutande näringar

12 307

12 829

12 069

17 844

14 321

-522

-4,1

24

Näringsliv

2 946

2 627

2 834

2 421

2 251

319

12,1

Allmänna bidrag till kom-

25

muner

81 588

64 767

72 974

60 246

57 317

16 821

26,0

26

Statsskuldsräntor m.m.

1 117

7

8

10

2

1 110

16 979,5

Avgiften till Europeiska ge-

27

menskapen

19 192

31 524

26 635

25 920

25 635

-12 332

-39,1

Summa utgiftsområden

523 916

502 529

510 298

523 349

506 169

21 387

4,3

.Not:Följande anslag har flyttats från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 14 för åren 2005-2008 för att få jämförbarhet med år 2009. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetstöd

Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Lönebidrag och Samhall m.m.

Bidrag till lönegarantiersättning

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006

197

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.65 Transfereringar till hushåll 2005–2009, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2009

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2008–2009

2008–2009

Aktivitets- och sjukersätt-

1001002

ningar m.m.

62 285

63 223

63 281

63 059

62 185

-938

-1,5

Bidrag till arbetslöshetser-

1401002

sättning och aktivitetsstöd

30 065

20 619

26 656

39 823

43 172

9 446

45,8

1201002

Föräldraförsäkring

28 008

26 949

25 448

23 995

22 155

1 059

3,9

1201001

Allmänna barnbidrag

23 364

23 389

23 516

23 611

21 458

-25

-0,1

Kostnader för statlig assi-

0903005

stansersättning

21 753

19 858

18 171

16 090

14 332

1 895

9,5

Sjukpenning och rehabili-

1001001

tering m.m.

19 526

23 150

27 732

32 193

34 543

-3 624

-15,7

Garantipension till ålders-

1101001

pension

19 054

19 344

20 371

21 339

22 449

-290

-1,5

Efterlevandepensioner till

1101001

vuxna

15 847

15 697

15 702

15 813

15 856

150

1,0

Statliga tjänstepensioner

0201005

m.m.

10 002

9 502

8 957

8 598

8 201

500

5,3

1501002

Studiemedel m.m.

9 635

8 537

8 542

8 184

7 879

1 098

12,9

Bostadstillägg till pensio-

1101001

närer

6 907

7 113

7 263

7 448

7 333

-206

-2,9

Bidrag till lönegarantier-

1401011

sättning

2 964

832

593

198

-

2 132

256,0

Övriga anslag

41 838

40 030

41 772

42 565

41 517

1 808

4,5

Totalt

291 248

278 243

288 003

302 917

301 078

13 005

4,7

198

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.66 Transfereringar till kommuner 2005–2009, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2009

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2008–2009

2008–2009

Kommunalekonomisk ut-

2501001

jämning

64 772

62 498

70 813

58 129

55 202

2 274

3,6

Bidrag för läkemedels-

0901005

förmånerna

22 267

21 584

21 367

20 550

19 767

683

3,2

Tillfälligt konjunkturstöd

till kommuner och lands-

2501004

ting

14 000

-

-

-

-

14 000

-

Kommunersättningar vid

1301002

flyktingmottagande

4 662

4 651

4 175

3 045

1 736

11

0,2

Maxtaxa i förskoleverk-

samhet, skolbarnsomsorg

1601007

m.m.

3 657

3 657

3 656

3 660

3 660

0

0,0

Statligt utjämningsbidrag

2501002

för LSS-kostnader

2 808

2 259

2 138

1 898

1 767

549

24,3

Lönebidrag och Samhall

1401004

m.m.

2 148

2 151

1 204

1 114

1 009

-3

-0,1

Bidrag för arbetet med

sjukskrivningar inom

1001006

hälso- och sjukvård

1 000

1 000

806

1

-

0

0,0

0901004

Tandvårdsförmåner m.m.

1 514

1 050

892

817

692

464

44,2

1601010

Fortbildning av lärare

530

377

42

-

-

153

40,6

162516

Statligt stöd för utbild-

(2006)

ning av vuxna

-

-

6

1 794

2 349

-

-

Bidrag till personalför-

162510

stärkningar i skola och

(2006)

fritidshem

-

-

-

923

-

-

-

162509

Bidrag till personalför-

(2006)

stärkningar i förskola

-

-

-58

2 277

663

-

-

091608

Kostnader för statlig as-

(2008)

sistansersättning

-4 186

-3 856

-3 497

-3 208

-2 984

-330

8,5

Övriga anslag

14 192

13 392

12 406

13 716

14 092

800

6,0

Totalt

127 364

108 763

113 950

104 717

97 952

18 601

17,1

Tabell 5.67 Transfereringar till företag 2005–2009, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2009

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2008–2009

2008–2009

Lönebidrag och Samhall

1401004

m.m.

9 358

9 357

8 790

8 365

7 778

1

0,0

Gårdsstöd och djurbidrag

2301011

m.m.

6 948

6 962

7 180

11 665

6 487

-14

-0,2

Åtgärder för landsbygdens

2301023

miljö och struktur

2 287

2 408

1 973

2 623

3 058

-121

-5,0

Från EG-budgeten finansi-

erade åtgärder för lands-

2301024

bygdens miljö och struktur

1 673

1 898

1 575

1 817

2 383

-225

-11,9

Övriga anslag

11 809

12 023

12 647

11 746

12 008

-214

-1,8

Totalt

32 075

32 648

32 165

36 216

31 714

-573

-1,8

199

Skr. 2009/10:101

Konsumtion

Statlig konsumtion avser förbrukning av resur- ser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och re- parationer samt försvarets inköp av krigsmate- riel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndighe- ters köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbets- marknadsutbildning och privat tandläkarvård. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 an- slag innehöll helt eller delvis konsumtionsut- gifter.

Utgifterna för konsumtion uppgick under 2009 till 24 procent av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden.

Utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universi- tetsforskning samt 4 Rättsväsendet hade de största utgifterna för konsumtion (tabell 5.66)

Löner

Drygt hälften ungefär 55 procent av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Sociala avgifter avser främst arbetsgivaravgifter och premier för avtalsför- säkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 4,9 procent 2009. Av ökningen på 4,9 procent avser 2 668 miljoner kronor eller 2,7 procent ansla- get Övergångseffekter av kostnadsmässig an- slagsavräkning, som är en engångseffekt av de förändrade reglerna. En stor del av detta utfall avser ackumulerade kostnader före 2009, som regleras andra år. Det vore missvisande att helt undanta detta anslag i jämförelsen, men ök- ningen exklusive engångseffekter kan bedömas vara mellan 3 och 4 procent. I tabell 5:69 redo- visas de största anslagen samt de anslag som haft en stor förändring av löneutgifterna mel- lan åren.

Anslaget 1:1 Polisorganisationen har störst löneutgifter. Dessa uppgick till 13 016 miljoner kronor 2009. De ökade med 3,3 procent eller 421 miljoner kronor under året till följd av att antalet anställda poliser ökade. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, hade näst störst löneutgifter. De uppgick till 9 523 miljoner 2009, en minskning

med 1 640 miljoner kronor. Minskningen beror framförallt på att försvaret gjort om sin anslagsstruktur, tidigare ingick även det nya anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Medelantalet anställda vid För- svarsmakten är oförändrat mellan åren men utgifterna för avveckling av personal har mins- kat. Anslaget 2:1 Försäkringskassan hade ökade löneutgifter med 0,9 procent 2009. Antalet anställda vid Försäkringskassan har minskat. Anslaget 1:1 Skatteverket har dock minskade löneutgifter med 98 miljoner kronor 2009 till följd av att antalet anställda vid Skatteverket minskat. Kriminalvården har ökade löneutgif- ter med 5,7 procent, bl. a. till följd av fler anställda. Arbetsförmedlingen har något minskade löneutgifter på sitt förvaltnings- anslag, däremot ökade löneutgifterna kraftigt på anslaget Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser. Arbets- förmedlingen har ökat antalet anställda under året. I samband med den stigande arbetslösheten har man stärkt kompetens- försörjningen och personalresurserna i arbetsförmedlingsverksamheten.

Regeringskansliets löneutgifter ökade med 202 miljoner kronor, eller 5,5 procent. Det beror bl.a. på utgifter för Sveriges ordförandeskap i EU.

Omkostnader

Till posten Omkostnader för konsumtion räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade med 21 procent 2009.

Det enskilt största anslaget med omkostna- der för konsumtion är 1:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommuni- kationer. Dessa omkostnader uppgick till

9 859 miljoner kronor 2009, en

ökning med

56 procent. Vägverket har ökat

sina inköps-

kostnader till följd av bolagiseringen. Anslagen

1:4 Vidmakthållande, Avveckling m.m. av

materiel och anläggningar och 1:1

Förbandsverksamhet, inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap står tillsammans för 22 procent eller 11 987 miljoner kronor av omkostnaderna för konsumtion. I år har ökningen framför allt skett på omkostnader för reparationer och underhåll av försvarsmateriel.

200

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.68 Konsumtion per utgiftsområde 2005–2009

Miljoner kronor

Utgifts-

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2009

2008

2007

2006

2005

2008–2009

2008–2009

01

Rikets styrelse

10 305

9 418

8 883

8 939

8 396

887

9,4

Samhällsekonomi och fi-

02

nansförvaltning

1 870

1 780

1 868

2 403

2 238

90

5,0

03

Skatt, tull och exekution

8 813

8 958

9 222

8 589

8 153

-145

-1,6

04

Rättsväsendet

31 659

30 944

28 934

26 976

25 628

715

2,3

05

Internationell samverkan

296

303

255

268

347

-7

-2,2

Försvar samt beredskap mot

06

sårbarhet

38 522

39 930

43 698

41 362

40 999

-1 408

-3,5

07

Internationellt bistånd

2 321

1 833

1 795

1 310

1 129

488

26,6

08

Migration

3 703

3 355

2 962

2 479

2 873

348

10,4

Hälsovård, sjukvård och

09

social omsorg

7 033

5 649

5 063

4 637

4 221

1 384

24,5

Ekonomisk trygghet vid

10

sjukdom och handikapp

7 878

8 559

8 686

8 742

7 875

-681

-8,0

Ekonomisk trygghet vid ål-

11

derdom

-

-

-

-

-

-

-

Ekonomisk trygghet för fa-

12

miljer och barn

-

-

-

-

-

-

-

13

Integration och jämställdhet

449

738

946

1 011

936

-289

-39,2

14

Arbetsmarknad och arbetsliv

8 602

7 180

7 295

8 599

7 189

1 422

19,8

15

Studiestöd

42

40

40

32

31

2

5,7

Utbildning och universitets-

16

forskning

34 411

31 807

30 048

29 620

28 011

2 604

8,2

Kultur, medier, trossamfund

17

och fritid

1 900

2 085

1 896

1 761

1 688

-185

-8,9

Samhällsplanering, bo-

stadsförsörjning byggande

18

samt konsumentpolitik

734

771

734

678

505

-37

-4,8

19

Regional utveckling

200

196

161

232

194

4

1,9

20

Allmän miljö- och naturvård

2 889

2 740

2 575

1 574

1 847

149

5,4

21

Energi

808

619

636

558

495

189

30,5

22

Kommunikationer

17 551

13 688

12 908

11 843

12 712

3 863

28,2

Jord- och skogsbruk, fiske

23

med anslutande näringar

3 660

3 543

3 292

3 035

2 984

117

3,3

24

Näringsliv

2 249

2 003

1 371

1 460

1 486

246

12,3

Allmänna bidrag till kom-

25

muner

1

3

0

0

8

-2

-67,7

26

Statsskuldsräntor m.m.

3 924

4

-

-

-

3 920

91 797,0

Avgiften till Europeiska ge-

27

menskapen

-

-

-

-

-

-

-

Summa utgiftsområden

189 820

176 148

173 268

166 108

159 945

13 672

7,8

Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009.

201

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.69 Lön inkl. sociala avgifter 2005–2009, särredovisning av större anslag

Miljoner kronor

Förändring

Procentuell

förändring

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2009

Utfall 2008

Utfall 2007

Utfall 2006

Utfall 2005

2008–2009

2008–2009

0401001

Polisorganisationen

13 016

12 595

11 535

10 783

10 429

421

3,3

Förbandsverksamhet och

0601001

beredskap

9 523

11 163

11 273

11 642

11 145

-1 640

-14,7

Fredsfrämjande förbands-

0601002

insatser

845

-

-

-

-

1002001

Försäkringskassan

5 390

5 342

5 135

5 679

4 832

48

0,9

0301001

Skatteverket

4 936

5 034

4 890

4 672

4 279

-98

-2,0

0401006

Kriminalvården

4 237

4 008

3 681

3 389

3 321

229

5,7

0104001

Regeringskansliet m.m.

3 876

3 674

3 335

3 102

2 953

202

5,5

Arbetsförmedlingens för-

1401001

valtningskostnader

3 638

3 715

3 737

3 644

3 265

-77

-2,1

0401005

Sveriges Domstolar

3 030

3 009

2 870

2 672

2 531

21

0,7

Övergångseffekter av kost-

nadsmässig anslagsavräk-

2601004

ning

2 668

-

-

-

-

2 669

Banverket: Banhållning och

2201004

sektorsuppgifter

2 406

2 526

2 467

2 372

2 420

-120

-4,8

Vetenskapsrådet: Forskning

1603001

och forskningsinformation

2 412

2 134

1 661

1 660

1 500

278

13,1

Övriga anslag

47 883

45 789

44 518

42 343

39 479

2 094

4,6

Totalt

103 860

98 989

95 101

91 958

86 153

4 871

4,9

202

Investeringar

Med investeringar avses utgifter för anskaff- ning av varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella till- gångar som dataprogram, värdeföremål, finan- siella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion.

Av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden uppgick investeringarna till 3 pro- cent. Försvarets inköp av krigsmateriel, som inte kan användas för civilt bruk, ingår i kon- sumtion som tidigare nämnts. De anslagsfi- nansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvä- gar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var

Skr. 2009/10:101

det utgiftsområde som hade den största delen (drygt 91 procent) av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.70). Statliga investeringar finansieras även med lån i Riksgäldskontoret och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden utan redovisas under Riksgäldskon- torets nettoutlåning. Myndigheternas amorte- ringar på lån redovisas som finansiella transaktioner. På så sätt kommer investeringar med inom statsbudgetens utgiftsområden när de amorteras.

203

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.70 Investeringar per utgiftsområde 2005–2009

Miljoner kronor

Utgifts-

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2009

2008

2007

2006

2005

2008–2009

2008–2009

01

Rikets styrelse

17

41

56

55

22

-24

-58

Samhällsekonomi och finans-

02

förvaltning

19

18

12

27

59

1

3

03

Skatt, tull och exekution

12

-57

10

24

7

69

-121

04

Rättsväsendet

65

3

-10

30

26

62

2 103

05

Internationell samverkan

1

1

1

1

1

0

14

Försvar samt beredskap mot

06

sårbarhet

226

267

280

73

49

-41

-15

07

Internationellt bistånd

3

3

-10

8

4

0

8

08

Migration

6

5

5

-2

12

1

16

Hälsovård, sjukvård och social

09

omsorg

14

15

24

15

9

-1

-4

Ekonomisk trygghet vid sjuk-

10

dom och handikapp

3

2

1

8

-

1

83

Ekonomisk trygghet vid ålder-

11

dom

-

-

-

-

-

-

-

Ekonomisk trygghet för famil-

12

jer och barn

-

-

-

-

-

-

-

13

Integration och jämställdhet

3

0

-1

5

6

3

-

14

Arbetsmarknand och arbetsliv

19

4

14

53

14

15

-

15

Studiestöd

-

-

-

-

-

-

Utbildning och universitets-

16

forskning

767

878

622

626

510

-111

-13

Kultur, medier, trossamfund

17

och fritid

23

18

18

17

13

5

30

Samhällsplanering, bostads-

försörjning byggande samt

18

konsumentpolitik

68

26

23

10

19

42

162

19

Regional utveckling

1

0

1

0

2

1

1 513

20

Allmän miljö- och naturvård

452

445

531

679

706

7

2

21

Energi

9

6

7

7

10

3

44

22

Kommunikationer

18 680

16 691

13 774

13 333

11 609

1 989

12

Jord- och skogsbruk, fiske med

23

anslutande näringar

26

17

20

22

16

9

55

24

Näringsliv

11

8

14

9

5

3

36

Allmänna bidrag till kommu-

25

ner

-

-

-

-

-

-

-

26

Statsskuldsräntor m.m.

9

-

-

-

-

-

-

Avgiften till Europeiska ge-

27

menskapen

-

-

-

-

-

-

-

Summa utgiftsområden

20 434

18 390

15 391

15 000

13 100

2 044

11

Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009.

204

Räntor och finansiella transaktioner

I tabell 5.71 redovisas de realekonomiska kate- gorierna Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde.

Den realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna uppgick till 5 procent av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden 2009. De två största anslagen var 1:1 Räntor på statsskulden och 1:3

Studiemedelsräntor m.m. Dessa svarade tillsammans för 99 procent av de totala ränte- utgifterna. Räntor på statsskulden särredovisas i tabell 5.63. Studiemedelsräntorna ökade 2009 med 706 miljoner kronor till 5 233 miljoner kronor

Under posten finansiella transaktioner finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Under 2009 minskade posten finansiella transaktioner med 43 249 miljoner kronor eller 81 procent. Den kraftiga minskningen beror framförallt på att

Skr. 2009/10:101

regeringens 2008 gjorde extra satsningar i samband med finanskrisen på totalt 23 000 miljoner kronor i form av olika finansiella tillskott. Dessutom gjordes extra amorteringar av infrastrukturlån med 25 299 miljoner kronor 2008. Det anslag som har störst finansiella transaktioner 2009 är 1:21

Kapitalinsatser i statliga bolag. Dessa finansiellas transaktioner uppgick till 1 298 miljoner kronor och avser svenska statens deltagande i nyemisson i SAS AB för att stärka bolagets kapitalstruktur. Det näst största anslaget under posten övrigt finansiellt är anslaget 1:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter. Dessa utgifter uppgick till 1 202 miljoner kronor och avser amorteringar på infrastrukturlån

Inom utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning ökade utgifterna för ränta och övrigt finansiellt med 966 miljoner kro- nor. Det beror framförallt på avskrivningar som ökade med 867 miljoner kronor.

205

Skr. 2009/10:101

Tabell 5.71 Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsoråde 2005–2009

Miljoner kronor

Utgifts-

Förändring

Procentuell

förändring

område

Utgiftsområdesnamn

2009

2008

2007

2006

2005

2008–2009

2008–2009

01

Rikets styrelse

400

253

403

241

261

147

58

Samhällsekonomi och finans-

02

förvaltning

116

74

65

80

66

42

57

03

Skatt, tull och exekution

476

425

370

339

364

51

12

04

Rättsväsendet

1 549

1 324

1 260

1 108

1073

225

17

05

Internationell samverkan

3

4

3

4

5

-1

-32

Försvar samt beredskap mot

06

sårbarhet

1 316

718

619

622

600

598

83

07

Internationellt bistånd

667

318

104

107

80

349

109

08

Migration

142

58

31

43

29

84

145

Hälsovård, sjukvård och social

09

omsorg

75

47

53

61

65

28

60

Ekonomisk trygghet vid sjuk-

10

dom och handikapp

499

536

539

248

169

-37

-7

Ekonomisk trygghet vid ålder-

11

dom

-

-

-

-

-

-

-

Ekonomisk trygghet för familjer

12

och barn

0

0

-

-

-

0

-100

13

Integration och jämställdhet

-2

15

22

26

31

-17

-113

14

Arbetsmarknand och arbetsliv

177

114

156

187

194

63

55

15

Studiestöd

5 234

4 527

4 481

4 732

5 408

707

16

Utbildning och universitets-

16

forskning

1 407

441

617

650

578

966

219

Kultur, medier, trossamfund

17

och fritid

98

103

97

98

88

-5

-5

Samhällsplanering, bostads-

försörjning byggande samt

18

konsumentpolitik

81

17

18

255

181

64

373

19

Regional utveckling

36

73

19

70

34

-37

-50

20

Allmän miljö- och naturvård

47

28

37

38

41

19

70

21

Energi

26

13

11

15

12

13

96

22

Kommunikationer

1 607

27 668

13 933

2 584

3 685

-26 061

-94

Jord- och skogsbruk, fiske med

23

anslutande näringar

375

119

98

84

88

256

214

24

Näringsliv

1 358

8 123

34

25

33

-6 765

-83

25

Allmänna bidrag till kommuner

-

-

-

-

-

-

26

Statsskuldsräntor m.m.

31 413

48 195

47 246

49 462

32 656

-16 782

-35

Avgiften till Europeiska gemen-

27

skapen

-

-

-

-

-

-

-

Summa utgiftsområden

47 100

93 196

70 216

61 076

45 740

-46 096

-49

Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009.

206

Skr. 2009/10:101

5.6Bemyndiganden

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen beslutar, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under se- nare budgetår än det statsbudgeten avser. De åtaganden som gjorts räknas inte som ekono- miska händelser som ska bokföras mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redo- visas mot det av riksdagen beslutade bemyndi- gandebeloppet. Den totala bemyndiganderamen för 2009 var 295 miljarder kronor. Utestående åtaganden den 31 december 2009 uppgick till 257 miljarder kronor.

Utgiftsområdena 22 Kommunikationer, 7 Internationellt bistånd och 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap har störst bemyndiganden. De största beloppen avser anslaget 1:4 Ban- verket: Banhållning och statsbidrag, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, anslaget 1:2 Väghållning och statsbidrag samt anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar.

En specifikation med utestående åtaganden den 31 december 2009 per anslag redovisas i bi- laga 4.

Störst avvikelse mellan bemyndiganderam och utestående åtagande finns inom utgiftsområdena 6, 7 och 22.

För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar beror avvikelsen på den uteblivna beställningen av splitterskyddade hjulfordon som riksdagen godkände på hösttilläggsbudget för 2009. För anslaget 1:1 Biståndsverksamhet beror avvikelsen på att bemyndiganderamen 2009 varit högre än det faktiska behovet. Detta beror bl.a. på att BNI utvecklats svagare än vad som tidigare prognostiserats vilket fått till följd att biståndsvolymerna minskat i förhållande till tidigare prognos. För anslaget 1:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter förklaras diffe- rensen främst av att planerade upphandlingar har senarelagts, bl.a. för riksväg 32 Mjölby–Motala och objekt i Västsverige. För anslaget 1:4

Väghållning och statsbidrag beror differensen på en betydande kostnadsminskning i projekt Ci- tytunneln i Malmö.

Bemyndiganderamen för anslaget 1:28

Främjande av rennäringen m.m. under utgifts-

område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med an- slutande näringar har överskridits med nästan 5 miljoner kronor. Sametinget har beslutat om medel till fleråriga projekt, varav delar av dessa avsåg beslut om nationell medfinansiering i EU:s regionala strukturfond. Sametinget måste in- vänta beslut om finansiering i den regionala strukturfonden innan projekt kan starta och me- del utbetalas och har på så sätt bundit upp fler åtaganden än vad bemyndiganderamen medgivit. Bemyndiganderamen för 2010 föreslås av reger- ingen på Vårtilläggsbudget för 2010 utökas till 7 miljoner kronor.

Tabell 5.72 Bemyndiganden 2009

Miljoner kronor

Utgifts-

Bemyndigande-

Utestående

område

ram

åtaganden

01

Rikets styrelse

185

129

Samhällsekonomi och

02

finansförvaltning

50

0

05

Internationell samverkan

137

35

Försvar och samhällets

06

krisberedskap

43 399

38 722

07

Internationellt bistånd

53 206

39 628

Hälsovård, sjukvård och

09

omsorg

28 327

27 182

Ekonomisk trygghet vid

10

sjukdom

34

32

Integration och jäm-

13

ställdhet

40

29

Arbetsmarknad och ar-

14

betsliv

14 729

12 450

15

Studiestöd

7

3

Utbildning och univer-

16

sitetsforskning

12 812

11 683

Kultur, medier, tros-

17

samfund och fritid

362

280

Samhällsplanering, bo-

stadsförsörjning samt

18

konsumentpolitik

86

46

19

Regional tillväxt

6 945

5 461

Allmän miljö och natur-

20

vård

4 060

2 069

21

Energi

4 002

2 861

22

Kommunikationer

111 060

103 365

Jord- och skogsbruk,

fiske med anslutande

23

näringar

10 562

8 300

24

Näringsliv

4 768

4 623

Summa

294 771

256 899

207

6

Statliga garantier och krediter

Skr. 2009/10:101

6 Statliga garantier och krediter

6.1Statliga garantier

Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsförpliktel- ser. Generella regler för hanteringen av statliga garantier finns i lagen (1996:1059) om statsbud- geten (budgetlagen). Dessutom finns det garan- tier som regleras i särskild lagstiftning.

Enligt budgetlagen får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtagan- den för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen bestämmer. En garantiavgift ska tas ut som motsvarar statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksdagen beslutar annat. Avgifterna sätts in på konton hos Riksgäldskontoret (RGK), i bank eller placeras i värdepapper. Avgifterna ska täcka förväntade kostnader (vilka består av förväntade förluster samt administrationskostnader) för ga- rantierna. Garantiverksamheten blir på så sätt självfinansierad på lång sikt. Denna princip för garantigivning kallas för garantimodellen. Riks- dagen har dock möjlighet att besluta om att un- danta specifika garantier från modellen. Exempel på garantier som omfattas av garantimodellen är exportkreditgarantier och kreditgarantier för inf- rastrukturprojekt.

Vid sidan om budgetlagen finns garantier som regleras i särskilda lagar. Avgifterna för sådana garantier är vanligen angivna direkt i lag och kan sättas på andra grunder än att de ska motsvara statens förväntade kostnader. Det innebär att dessa avgifter kan vara både högre eller lägre än förväntad kostnad. Insättningsgarantin, investe- rarskyddet och bankgarantierna är exempel på garantier som hanteras utanför garantimodellen.

I samband med att den finansiella krisen till- tog under hösten 2008 beslutade riksdagen och

regeringen om åtgärder för att trygga det finan- siella systemet. Flera av dessa åtgärder gäller ga- rantier, vilket bidragit till att statens garantiåta- ganden varit stora även under 2009. Programmet för garantier av bankers värdepappersupplåning som tillkom hösten 2008 förlängdes i två om- gångar under året. Utestående garantier kulmi- nerade vid halvårsskiftet för att sedan börja minska allt eftersom bankernas finansierings- marknader gradvis normaliserades.

Oron för kreditförsörjningen till företags- sektorn i krisens spår gjorde att riksdagen gav Exportkreditnämnden (EKN) en kraftigt utökad ram för garantigivning. På det sättet ökade även exportgarantierna betydligt under 2009.

6.1.1Garantiportföljens sammansättning

Statens garantiportfölj

ökade till

nästan

1 500 miljarder kronor

vid utgången

av 2009,

jämfört med drygt 1 000 miljarder föregående år. Största gruppen av åtaganden är insättningsga- rantin (886 miljarder kronor per 31 december 2008) följd av kreditgarantier (456 miljarder kronor) och garantier om tillförsel av kapital

(110 miljarder kronor).

Övriga

åtaganden,

främst pensionsgarantier,

uppgår

till drygt

9 miljarder kronor.

I beloppet ingår inte två utestående kapital- täckningsgarantier, till Arlandabanan Infra- structure AB och Svensk-Danska Broförbindel- sen SVEDAB AB, eftersom dessa åtaganden inte kan beloppsbestämmas. För investerarskyddet är det inte heller möjligt att på ett bra sätt beräkna storleken på statens åtagande.

211

Skr. 2009/10:101

Utöver redan utfärdade garantier finns utfäs- telser om nya garantier på 218 miljarder kronor, i huvudsak i form av exportkreditgarantier.

Garantierna hanteras av fyra myndigheter: RGK, EKN, Statens bostadskreditnämnd (BKN) samt Styrelsen för internationellt ut- vecklingssamarbete (Sida). Garantikapital till internationella finansieringsinstitut utfärdas och hanteras av Finansdepartementet och Utrikes- departementet, men redovisas av RGK. Kapital- täckningsgarantierna till Arlandabanan Infra- structure AB och Svensk-Danska Broförbindelsen SVEDAB AB hanterades 2009 av Luftfartsverket och Banverket.

Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2009- 12-31

Miljoner kronor

Typ av garanti

Garantier

Utfästelser

Insättningsgarantin1

886 371

Investerarskyddet2

Kreditgarantier

456 021

217 695

Bankgarantier

270 716

Exportgarantier3

147 151

216 422

U-kreditgarantier

1 143

432

Fristående garantier

212

841

Infrastruktur

27 011

Bostadskrediter

2 380

Internationella åtaganden

7 372

Övrigt

36

Garantier om tillförsel av kapital

109 620

Kapitaltäckningsgarantier4

Grundfondsförbindelser

1 005

Garantikapital

105 615

Övrigt

3 000

Pensionsgarantier5

7 788

Övriga garantier

1 639

Affärsverkens garantier, m.fl.

1 639

Totalt

1 461 439

217 695

1Åtagandet för Insättningsgarantin avser den 31 december 2008.

2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgång- arna.

3Avser såväl bundna som obundna utfästelser.

4Det finns två kapitaltäckningsgarantier för vilka inte några värden uppskattats eftersom garantierna är obegränsade till tid och belopp.

5Åtagandet Pensionsgarantier avser den 31 december 2008.

Diagram 6.1 Garantiåtaganden 2005 - 2009

Miljoner kronor

1 600 000

1 400 000

1 200 000

1 000 000

800 000

600 000

400 000

200 000

-

2005

2006

2007

2008

2009

Övriga garantier

Insättningsgarantin

Av riksdagen beslutade garantiramar

I tabell 6.1 redovisas en sammanställning av de garantier och utfästelser som regeringen och myndigheterna utfärdat. I tabell 6.2 redovisas en sammanställning över av riksdagen beslutade ga- rantiramar och till vilka belopp dessa har utnytt- jats. Riksdagen beslutar om en stor mängd ga- rantier inom olika program. I tabell 6.2 anges ramarna för de program där nya garantier får ut- färdas. Därutöver finns ett antal enskilda garan- tier där riksdagen fastställt ett visst belopp för åtagandet. Sådana enskilda garantier ingår i tabell 6.1 men inte i tabell 6.2, vilket gör att totalbe- loppen i dessa tabeller inte är jämförbara.

Finanskrisen ledde till både nya och utökade garantiramar och därmed större volymer av ut- färdade garantier. Regeringen satte ramen för bankgarantiprogrammet, som tillkom med stöd av lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditin- stitut, till 1 500 miljarder kronor. För RGK:s öv- riga garantigivning finns ramar för enskilda pro- jekt och några mindre program.

Riksdagen beslutade från början av 2009 att

höja ramen

för EKN:s

garantigivning från

200 miljarder

kronor till

350 miljarder kronor.

Riksdagen beviljade senare en ytterligare ökning till 500 miljarder kronor från och med den 1 januari 2010. Det finns också en särskild ram på 10 miljarder kronor för EKN:s investerings- garantier.

Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden är 5 miljarder kronor.

BKN får ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder till ett belopp om högst 10 miljarder kronor inklusive tidigare gjorda åta- ganden. För BKN:s förvärvsgarantier är ramen 5 miljarder kronor.

212

Skr. 2009/10:101

Tabell 6.2 Garantiramar och utfärdade garantier 2009-12-31

Miljoner kronor

Beslutade garantiramar

Utfärdade garantiramar

RGK

Insättningsgarantin 1

Obegränsad

886 371

Garantier till insättare i utländska instituts filialer i Sverige 2

Obegränsad

Investerarskyddet

Obegränsad

*

Garantier till banker m.fl. för skuldförbindelser 3

1 500 000

270 716

Kreditgaranti till AB Svensk Exportkredit för upplåning 4

250 000

0

Kreditgarantier till företag inom fordonsindustrin för lån i EIB för

omställning till grön teknologi m. m. 4

20 000

0

Kreditgarantier till Öresundsbro Konsortiets upplåning

Obegränsad

27 011

Nordiska investeringsbanken, garantier för projektinvesteringslån

6 944

6 944

Nordiska investeringsbanken, garantier för miljöinvesteringslån

1 074

382

Pensionsgarantier

30 000

7 788

Kreditgarantier till UD-anställda

50

1

EKN

Exportkreditgarantier (garantier och utfästelser)5

350 000

264 162

därav för s.k. SLV-garantier (stipulated loss value-garantier avseende export av civila

flygplan)

5 000

2 207

Investeringsgarantier

10 000

0

Sida

Totalram

5 000

därav biståndsgarantier (garantier och utfästelser)

1 575

därav fristående (garantier och utfästelser)

1 052

BKN

Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder

10 000

2 380

Förvärvsgarantier

5 000

Summa

1 468 381

1Åtagandet för insättningsgarantin avser den 31 januari 2008.

2Garantin innebär endast en möjlighet att skydda dessa filialer och den är en följd av finanskrisen.

3Bankgarantiprogrammet är en följd av finanskrisen.

4Garantierna är en följd av finanskrisen och konjunkturnedgången.

5Ramen höjdes den 1 januari 2010 till 500 miljarder p.g.a ökad efterfrågan på exportgarantier till följd av finanskrisen och konjunkturnedgången. I beloppet

264162 miljoner kronor ingår garantier, samtliga bundna utfästelser och hälften av de obundna utfästelserna, vilket förklarar skillnaden mot tabell 6.1. * För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna.

6.1.2De olika garantityperna

I följande avsnitt presenteras de olika garantity- perna. Som tidigare nämnts hamnar de flesta ga- rantier inom garantimodellen. Flera av de be- loppsmässigt största garantierna, exempelvis insättningsgarantin och bankgarantierna, hante- ras dock utanför garantimodellen i enlighet med separat lagstiftning.

Insättningsgarantin

Syftet med insättningsgarantin är att stärka skyddet för allmänhetens insättningar och bidra till stabilitet i det finansiella systemet. Garantin

infördes i Sverige 1996 och baseras på ett EG-di- rektiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU- länder och även i många länder utanför EU. De institut som omfattas av insättningsgarantin be- talar en avgift till staten.

Den 30 juni 2009 ändrades det maximala er- sättningsbeloppet för den svenska insättningsga- rantin. Förändringen var en anpassning till EU:s regelverk som innebär att ersättningsbeloppet inom EU ska vara minst 50 000 euro. Sverige be- slutade också att beloppet ska vara minst 500 000 kronor, oavsett förändringar i valutakur- sen mellan euro och kronor.

Regeringen får även ställa ut garantier för att insättare i ett utländskt instituts filial i Sverige ska få ersättning motsvarande vad som skulle ha

213

Skr. 2009/10:101

betalats ut i institutets hemland. Detta kan bli aktuellt om det finns risk att garantiåtagandet inte kan uppfyllas inom det utländska systemet och att det bedöms medföra störningar i det svenska finansiella systemet.

De garanterade insättningarna uppgick till 886 miljarder kronor per den 31 december 2008 och har därmed under de senaste fem åren ökat med 396 miljarder kronor. Det ökade åtagandet beror till stor del på att garantin utvidgades hös- ten 2008 då det maximala ersättningsbeloppet ändrades från 250 000 till 500 000 kronor och även vissa nya kontotyper kom att omfattas av garantin.

Insättningsgarantin står inför ytterligare re- gelförändringar. Enligt nya EU-regler ska ersätt- ning i framtiden betalas ut snabbare än i dag. Den statliga utredningen ”Bättre och snabbare insättningsgaranti (SOU 2009:41)” föreslår också en rad andra förändringar. Bland annat fö- reslås att RGK ska kunna ge förhandsbesked om vilka konton som omfattas av garantin.

Inga ersättningar behövde betalas ut under året. Eftersom garantin ligger utanför garanti- modellen, och avgiften bestäms på andra grunder än att systemet förväntansmässigt ska vara själv- finansierande, finns det i dag ingen värdering av statens ekonomiska risk i insättningsgarantin. Avgiften regleras i lagen (1995:1571) om insätt- ningsgarantin.14

Investerarskyddet

När en kund anlitar ett värdepappersinstitut för köp, försäljning eller deponering av värdepapper är institutet skyldigt att hålla kundens värdepap- per skilda från sina egna. Om institutet trots det inte kan lämna ut kundens egendom vid en kon- kurs, till exempel därför att det efter konkursen inte går att reda ut vad som är kundens respek- tive institutets tillgångar, har kunden rätt till er- sättning. Ett ersättningsfall förutsätter alltså grovt slarv eller en brottslig handling hos insti- tutet. Ersättningsbeloppet är maximalt 250 000 kronor per kund och institut.

14 För insättningsgarantin ska institutens sammanlagda avgifter för ett år motsvara 0,1 procent av de garanterade insättningarna vid utgången av föregående år.

Inga nya ersättningsfall inträffade under året. RGK har dock arbetat vidare med ett tidigare er- sättningsfall, värdepappersbolaget CTA[REDACTED_EFTERNAMN] Co Scandinavia. RGK har utrett frågan om hur kostnaderna för fallet ska fördelas mellan insti- tuten. Ett avgiftsförslag skickades på remiss i slutet av 2009 och under 2010 kommer RGK att besluta om hur avgifterna ska fördelas.

För investerarskyddet tas endast en administ- rativ avgift ut. De ersättningsfall som uppstår fi- nansieras i efterhand av de institut som omfattas av skyddet.

Kreditgarantier

Den vanligaste formen av enskilda garantiåta- ganden är kreditgarantier. Staten tar då på sig hela eller delar av kreditrisken vid bankernas ut- låning eller för finansiering av investeringar i ex- portaffärer, infrastruktur, bostäder etc., men överlåter själva kreditgivningen till andra långi- vare.

Garantiprogram för att underlätta bankernas upplåning

Under hösten 2008 beslutade regeringen med stöd av lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut om ett garantiprogram för att un- derlätta bankernas och bostadsinstitutens upplå- ning under den rådande globala finanskrisen. Det syftar till att ge bättre förutsättningar för företag och hushåll som behöver låna pengar. Garantiprogrammet är en direkt följd av den fi- nansiella krisen och gäller efter tre förlängningar fram till den 30 juni 2010.

Garantiprogrammet ger banker, bostadsin- stitut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att avtala med staten om garantier för en del av sin upplåning. För varje utfärdad garanti betalar institutet en avgift till staten. Prissättningen föl- jer regler som fastställts på EU-nivå. Avgifterna förväntas med stor sannolikhet täcka kostnaderna för eventuella förluster som uppstår på grund av garantierna.

Den totala beloppsgränsen för garantipro- grammet är 1 500 miljarder kronor. I november 2008 gick Swedbank AB, Swedbank Hypotek AB och Volvofinans Bank AB med i program- met. Genom vissa förändringar som trädde ikraft februari 2009 i förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. kunde även Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB)

214

gå med. Därefter har även Carnegie Investment Bank AB, Skandinaviska Enskilda Banken AB samt Sparbanken Gripen AB gått med i pro- grammet. I samband med förlängningen av pro- grammet i augusti 2009 lämnade SBAB och Skandinaviska Enskilda Banken AB program- met. SBAB har emellertid fortfarande garante- rade skuldförbindelser inom ramen för pro- grammet. Skandinaviska Enskilda Banken AB begärde aldrig att få några garantier utställda. Den totala volymen utställda garantier uppgick den 31 december 2009 till 271 miljarder kronor. I realiteten är alltså en liten del av ramen utnytt- jad.

De utestående garantierna ökade under det första halvåret 2009. Som mest uppgick de till 354 miljarder kronor. Under det sista halvåret har dock omfattningen minskat. Det beror på två saker. Dels har volymen förfallande och åter- köpta lån överstigit nyteckning av garantier. Dels har förstärkningen av den svenska kronan inneburit att garantier utställda i utländsk valuta minskat i värde. Omfattningen beräknas fort- sätta att minska under 2010. I diagram 6.2 visas hur volymen förväntas att avta kontinuerligt un- der de kommande åren, under förutsättning att inga nya garantier ställs ut och att de utestående garantierna behålls löptiden ut.

Diagram 6.2 Prognos för bakgarantiprogrammet över tiden

(Under antagandet att inga nya garantier ställs ut)

Miljoner kronor

400,0

350,0

300,0

250,0

200,0

150,0

100,0

50,0

0,0

dec-07

dec-08

dec-09

dec-10

dec-11

dec-12

dec-13

Åtagande

Prognos över åtagande

Exportgarantier

EKN ska främja svensk export genom att er- bjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Efterfrågan på export- garantier accelererade under senare delen av 2008 för att nå en rekordnivå under 2009. För att möta efterfrågan utökades ramen för exportga- rantier i januari 2009 till 350 miljarder kronor.

Skr. 2009/10:101

Från och med den 1 januari 2010 höjdes ramen till 500 miljarder kronor.

Finanskrisen och den pågående lågkonjunktu- ren har haft stor inverkan på företagens möjlig- heter att genomföra exportaffärer och få risk- skydd. Ökningen i efterfrågan på EKN-garantier gäller i lika hög grad för små som för medelstora och stora företag.

Under 2009 utfärdades nya utfästelser och ga- rantier för 342 miljarder kronor. Det är en ök- ning med 240 miljarder kronor jämfört med året före. Engagemanget i form av garantier och ut- fästelser, varav hälften av de obundna utfästel- serna, var vid årsskiftet 264 miljarder kronor fördelade på 134 länder. Ett fåtal länder, exem- pelvis Pakistan och Sydafrika, svarar för en stor del av engagemangen. Utestående garantier till svenska företag fördubblades också under året till att bestå av en fjärdedel av EKN:s riskexpo- nering. Det innebär att den genomsnittliga risk- nivån sjönk men att koncentrationsrisken ökade.

Exponeringen mot statsrisker och andra of- fentliga risker ökade under året i takt med port- följen i sin helhet. Av de utställda garantierna under året står telekomsektorn, transportindu- strin, maskinindustrin och gruv- och stålindu- strin för närmare fyra femtedelar.

Nivån på betalningsdröjsmålen ökade som mest under början av året och låg sedan kvar på en hög nivå under resten av året. Samtidigt ökade även skadeutbetalningarna. Flest gäldenärer finns bland små- och medelstora företag samt inom fordons- och maskinindustrin.

Under sommaren 2009 avvecklades den s.k. Baltramen. Ramen sattes upp 1993 för att ut- färda garantier för export till och investeringar i Baltikum och Ryssland. Totalt ställdes garantier ut för 2 miljarder kronor. Engagemanget var an- slagsfinansierat och den totala kostnaden blev 202 miljoner kronor.

U-kreditgarantier

En u-kredit är en exportkredit som Sida garante- rar och subventionerar. Garantierna har fram till och med den 1 juni 2009 ställts ut till projekt som Sida bedömt kommer få betydande utveck- lingseffekter i berörda länder och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. EKN administrerar u-kre- ditgarantierna på uppdrag av Sida.

Sidas totala engagemang av u-kreditgarantier inklusive utfästelser uppgick till 1,6 miljarder kronor vid årsskiftet. Två nya utfästelser, men

215

Skr. 2009/10:101

inga nya förbindelser, har utfärdats under året. Skadeersättningarna minskade till 0,9 miljoner kronor, vilket avsåg Malawi. Det kan jämföras med 21 miljoner kronor året före.

Regeringen har under året fattat beslut om förordning om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete (SFS 2009:320). Förordningen trädde i kraft den 1 juni 2009 och innebär att ny garantigivning av u-kreditgarantier har upphört. Enligt de nya reglerna ska Sida istället kunna kombinera ut- vecklingslån med garantier.

Fristående garantier

Med stöd av förordningen (SFS 2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete kan Sida ställa ut garantier utan samband med utvecklingslån, en s.k. fristå- ende garanti. Sida har tidigare ställt ut fristående garantier som en försöksverksamhet.

Vid utgången av 2009 fanns garantiavtal för sex olika engagemang i Afrika, varav fem var i anspråkstagande. Garantier för 212 miljoner kronor var utfärdade och det fanns utfästelser om ytterligare garantier för 841 miljoner kronor. Dessa garantier har hittills administrerats av Sida men kommer att föras över till EKN under 2010.

Infrastruktur

Öresundsbron har finansierats genom att Öre- sundsbro Konsortiet emitterat obligationer på kreditmarknaden. Svenska staten genom RGK och danska staten genom Nationalbanken ga- ranterar solidariskt denna upplåning som vid års- skiftet var drygt 27 miljarder kronor. RGK har gjort bedömningen att risken i projektet inte har förändrats under året.

Fordonsindustrin

Riksdagen bemyndigade i december 2008 reger- ingen att ställa ut statliga kreditgarantier till fö- retag inom fordonsindustrin för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken, EIB. Lånen gäller för omställning till grön teknologi m.m. inom en ram på maximalt 20 miljarder kronor.

I januari 2009 gav regeringen RGK ett upp- drag att förhandla med Volvo Personvagnar om en kreditgaranti för lån i EIB. Förhandlingarna har dock tillfälligt avbrutits på grund av en stra- tegisk översyn inom koncernen som sannolikt leder till en försäljning av Volvo PV.

Regeringen gav i juni 2009 RGK uppdraget att inom ovanstående ram förhandla med Saab Au- tomobile om kreditgarantier för lån i EIB. Den

12 februari 2010 godkände regeringen att RGK kan ställa ut garantier på sammanlagt 400 miljoner euro till Saab Automobil.

Bostadskreditgarantier

Från och med den 1 juli 2009 får BKN lämna ga- rantier även under byggtiden. Efterfrågan på så- dana kreditgarantier var förhållandevis hög. Även kreditgarantier avseende färdigställda fas- tigheter ökade i jämförelse med föregående år. Många garantier sades dock upp när BKN slut- förde arbetet med att ersätta äldre kreditgaran- tier med avtalsreglerade garantier. Under året minskade garantistocken från 2,6 till 2,4 miljarder kronor och omfattar nu drygt 1 500 garantier.

BKN tillhandahåller även förvärvsgarantier samt beslutar om bidrag till de kommuner som ställer ut hyresgarantier. Dessa garantier är till för grupper som har svårt att få tillträde till bo- stadsmarknaden. Under 2009 utfärdades endast en förvärsgaranti. Efterfrågan på hyresgarantier ökade något under året och 15 kommuner fick bidrag för att utfärda sammanlagt 128 hyresga- rantier.

Internationella åtaganden

De internationella åtagandena på 7,4 miljarder kronor gäller främst utlåning från Nordiska investeringsbanken (NIB) till enskilda projekt i flera länder som garanteras av NIB:s medlemsstater. Risken i RGK:s garantiåtaganden för NIB:s projektinvesteringslån har de senaste fem åren minskat till följd av att NIB vid tre tillfällen avsatt medel i en kreditriskfond, vilken tas i anspråk innan NIB kan åberopa den statliga garantin.

Övriga garantiprogram

Staten har tidigare haft garantiprogram för att främja sysselsättningen inom lantbruk och gles- bygd men programmen är stängda för ny garan- tigivning. Det finns fortfarande kvar knappt 300 kreditgarantier på relativt små belopp. Sam- mantaget uppgår dessa garantier till 22,6 miljoner kronor.

Garantier om tillförsel av kapital

I stället för att staten ger ett direkt kapitaltill- skott till ett företag kan garantier ställas ut där staten åtar sig att under vissa omständigheter tillskjuta kapital. En sådan garanti är en relation

216

mellan två parter: företaget och staten som ut- färdare av garantin. Men garantin skyddar i praktiken tredje part, det vill säga företagets långivare, kunder och andra intressenter.

Kapitaltäckningsgarantier

En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligen tillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Eftersom det inte på förhand går att ange en gräns för hur stort kapitalbehov ett bolag kan komma att få, eller när det kan in- träffa, är dessa garantier obegränsade i tid och belopp. De är mycket svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt och är därför olämpliga ur ett riskperspektiv.

De kapitaltäckningsgarantier som finns kvar är till två statliga bolag inom infrastruktur, Arlandabanan Infrastructure AB och Svensk- Danska Broförbindelsen SVEDAB AB.

Grundfondsförbindelser

En grundfondsförbindelse liknar kapitaltäck- ningsgarantin, men åtagandet är begränsat i be- lopp och oftast även i tid. RGK har sådana åta- ganden på tillsammans 1 miljard kronor till Svensk Exportkredit, Skeppshypotekskassan och Fonden för den mindre skeppsfarten.

Garantikapital.

Sverige har medlemsåtaganden i nio internatio- nella finansieringsinstitut (Världsbanken, Euro- peiska investeringsbanken, Nordiska invester- ingsbanken med flera). Statens åtaganden består dels av inbetalt kapital, dels av garantikapital. Ga- rantikapitalet innebär att svenska staten förbin- der sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten utöver det kapital som Sverige redan betalat in. Åtagan- dena hade genom valutakursändringar stigit till 106 miljarder kronor vid utgången av 2009.

Finansieringsinstituten är exponerade mot landspecifika risker, till stor del i länder med re- lativt hög kreditrisk. Men instituten är priorite- rade långivare med god kapacitet att hantera kre- ditförluster. De har även en konservativ syn på kreditgivning. Åtagandena bedöms därför ha en relativt sett låg risk. Dessutom är det troligt att medlemsstaterna skulle utöka andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet. I och med detta tar inte staten ut någon avgift för garantikapitalet. Det tillhör därför den grupp av garantier som är undantagna garantimodellen.

Skr. 2009/10:101

Övrigt

Sedan 2002 finns en garanti som innebär en rätt för SBAB att ta upp lån hos RGK inom en be- gränsad ram. Denna ram, som från början var 10 miljarder kronor, minskar med en miljard kronor per år och var 3 miljarder kronor under 2009.

Pensionsgarantier

Garantier för pensionsåtaganden ska trygga upp- arbetade avtalspensioner för dem som var an- ställda när statliga myndigheter bolagiserats, till exempel Posten, Akademiska hus och Sveaskog. I vissa fall har de aktuella delarna av företagens (de tidigare myndigheternas) pensionsskulder tryggats direkt genom statliga garantier. I andra fall finns försäkringar hos Försäkringsbolaget Pensionsgaranti, som sedan garanteras indirekt genom en efterborgen från staten.

RGK:s åtagande är totalt 7,8 miljarder kronor, varav Posten står för den större delen. Posten har fonderat den största delen av sina pension- såtaganden i en pensionsstiftelse.

Pensionsgarantierna har en varierande risk. Riskerna bedöms totalt sett som små på grund av den goda genomsnittliga kreditvärdigheten hos bolagen, tillgängligt buffertkapital hos FPG och en konservativ placeringspolicy hos Postens pensionsstiftelse.

6.1.3Förväntade kostnader i statens samlade garantiportfölj

För att beräkna förväntade kostnader för sina åtaganden ska garantimyndigheterna enligt ga- rantimodellen värdera sina garantier och göra av- sättningar för dessa kostnader i sina balansräk- ningar. Förväntade kostnader består av förväntad förlust och administrativa kostnader. För de ga- rantier som inte regleras enligt budgetlagen finns det inga krav på att avgiften ska vara kopplad till den förväntade kostnaden.

Insättningsgarantin, investerarskyddet och bankgarantierna regleras i särskild lagstiftning. Det görs därför ingen värdering eller någon av- sättning för den förväntade förlusten, även om avgifterna för bankgarantierna förväntas överstiga de förväntade kostnaderna. För dessa garantier är det mycket svårt att beräkna den förväntade kostnaden och sannolikt kan det inte

217

Skr. 2009/10:101

genomföras med hjälp av en enhetlig modell eller metod. Mot den bakgrunden saknas det i dag en fullständig analys av statens risker i den samlade garantiportföljen.

Det finns flera anledningar till varför det är svårt att beräkna den förväntade kostnaden för exponering som staten har mot den svenska fi- nanssektorn. För det första är alternativkostna- den för att inte vidta nödvändiga åtgärder för att motverka rubbningar inom det finansiella syste- met mycket hög. Vidare är statens exponering mot svensk finanssektor inte begränsad till var- ken utestående belopp eller ramar. Oavsett ga- ranti eller ej så måste staten förhindra finansiell instabilitet. Med väldigt liten sannolikhet kan mycket stora kostnader uppstå för dessa garan- tier. Det troliga är dock att få garantier behöver infrias och att avgifterna täcker de faktiska kost- naderna. Det innebär att det också är svårt att göra någon värdering av den förväntade förlus- ten för dessa garantier.

RGK avsåg att under 2009, i samråd med öv- riga garanti- och kreditmyndigheter, undersöka möjligheten att på sikt ta fram ett verktyg för att mäta sannolikheten att riktigt stora förluster kommer att inträffa. Med andra ord att inte en- bart mäta den förväntade förlusten, utan även den oförväntade förlusten för statens garantier och krediter. Detta arbete nedprioriterades dock på grund av de särskilda uppdrag som RGK fick till följd av den finansiella krisen och stödet till fordonsindustrin.

I slutet av 2009 gav regeringen RGK i uppdrag att föreslå hur man varje år bättre ska kunna analysera riskerna i statens samlade garantier. Uppdraget är bredare än det arbete som RGK avsåg att påbörja under 2009. RGK har även fått i uppdrag att lämna förslag på hur förordningen för statlig garantigivning bör förändras. Uppdra- gen ska avrapporteras under 2010.

En översiktlig analys av hela garantiportföljen visar att staten har stora exponeringar mot ett antal olika branscher. Den beloppsmässigt ojämförligt största exponeringen är på svensk bank- och finanssektor genom insättningsgaran- tin och bankgarantierna. Sedan följer expone- ringarna mot svensk infrastruktur. Via EKN har staten också exponering mot utländska stater, telekomsektorn och försvarssektorn. De största engagemangen utomlands avser Pakistan och Sydafrika.

I avsaknad av riskvärderingar av de största åtagandena i statens portfölj av kreditrisker, och

ett mer kvantitativt verktyg för att mäta portfölj- risk, är det svårt att ge en bild av sannolikheten för stora negativa utfall i statens samlade port- följ. Det är dock tydligt att en systemkris inom den finansiella sektorn kan utlösa stora förluster. En utdragen period av lågkonjunktur skulle san- nolikt också leda till en stor ökning i infrianden.

I de följande avsnitten redovisas först de av- sättningar som görs för förväntade kostnader för garantier enligt garantimodellen och sedan be- skrivs tillgångarna i garantiverksamheten.

6.1.4Avsättningar för garantier enligt garantimodellen

Förväntade kostnader

Som ett mått på risken för garantiåtaganden som hanteras enligt garantimodellen värderar myn- digheterna löpande de kostnader som är för- knippade med garantiverksamheten. På skuldsi- dan i sina balansräkningar gör myndigheterna avsättningar för dessa förväntade kostnader, som består av förväntade förluster samt administra- tiva kostnader.

Tabell 6.3 Avsättningar för förväntade garantikostnader 2009-12-31 (exklusive insättningsgarantin, investerarskyd- det, bankgarantier och garantikapital)

Miljoner kronor

Avsätt-

Avsättnin-

ningarna

Förändring i

Garanti-

gar för

i relation till

avsätt-

engage-

förväntade

engage-

ningarna

Myndighet

mang1

kostnader

mangen

under 2009

RKG

46 213

1 083

2,3%

-8

EKN2

158 990

6 656

4,2%

1 552

Sida

2 627

192

7,3%

-61

BKN

2 380

356

15,0%

-582

Summa

210 210

8 287

3,9%

901

1I engagemangen för EKN ingår bundna utfästelser vilket förklarar skillnaden mellan tabell 6.3 och tabell 6.1 samt not 53 till balansräkningen. I engage- mangen för Sida ingår alla utfästelser. RGK:s engagemang inkluderar inte in- sättningsgarantin och investerarskyddet, bankgarantier, garantikapital eller andra åtaganden där avsättningar inte görs för förväntade kostnader.

2EKN återförsäkrar en del av sitt engagemang. Genom återförsäkringar har EKN reducerat sina förväntade kostnader från 6 656 miljoner kronor till

6051 miljoner kronor. EKN har alltså täckt förväntade kostnader om

605miljoner kronor via återförsäkringar. Dessutom har EKN:s återförsäkringar reducerat den oförväntade förlusten med 736 miljoner kronor. Totalt redovisar EKN en långfristig fordran mot återförsäkrare för deras andel av försäkringstek- niska avsättningar på 1 341 miljoner kronor (se även not 28 till resultaträk- ningen). I beloppet 158 990 miljoner kronor ingår garantier (147 151) och bundna utfästelser (17 599) samt övrigt (-5 761) vilket förklarar avvikelsen från belop- pen i tabell 6.1 och 6.3.

Anm: EKN:s respektive Sidas totala avsättningar för förväntade och oförväntade förluster inklusive återförsäkringar är 12 732 miljoner kronor respektive

483miljoner kronor (se även not 44 till balansräkningen, Övriga avsättningar).

218

I tabell 6.3 redovisas de avsättningar som gjorts, hur avsättningarna står i relation till myn- digheternas motsvarande engagemang samt hur avsättningarna förändrats under 2009.

De totala avsättningarna för förväntade kostnader i den del av statens garantiportfölj som värderas enligt garantimodellen ökade under 2009 från 7,4 till 8,3 miljarder kronor. Ökningen gäller exportgarantier. Förutom avsättningar för nya sådana affärer påverkas avsättningsbehovet av valutakursförändringar med mera. Under året har EKN omvärderat många befintliga risker till en högre risknivå. Samtidigt har nya affärer haft låg risknivå. Trots att avsättningarna beloppsmässigt ökat har den genomsnittliga risken därför minskat något i jämförelse med föregående år.

Den grupp av garantier som har störst avsätt- ning i förhållande till sitt åtagande är BKN:s bo- stadskreditgarantier. BKN:s avsättningar har dock mer än halverats från föregående år. Det beror till största del på att den förväntade för- lusten minskat på grund av högre marknadsvär- den på garanterade bostäder under 2009. Den minskade garantistocken har också haft bety- delse.

Oförväntade förluster

Som framgått av avsnitt 6.1.3 saknas en fullstän- dig analys av statens risker i den samlade garan- tiportföljen.

EKN och Sida gör i sina årsredovisningar sär- skilda avsättningar för oförväntad förlust. EKN har avsatt 5 340 miljoner kronor, efter avdrag för 736 miljoner kronor avseende engagemang som EKN återförsäkrat. Sida har gjort särskilda av- sättningar för oförväntade förluster avseende u- kreditgarantier på 291 miljoner kronor. Sida gör sådana avsättningar eftersom en stor del av enga- gemangen är koncentrerad till ett begränsat antal länder, vilket gör att skadefall på dessa länder kan ge ett avsevärt mer negativt utfall än det för- väntade utfall som beräknats. Beräkningen görs med utgångspunkt från en statistisk säkerhets- grad om 95 procent.

Dessa avsättningar ger dock inte någon full- ständig bild av statens oförväntade förluster ef- tersom enskilda myndigheters beräkningar inte går att addera var för sig. Om det vore möjligt att genomföra en samlad portföljanalys skulle den sannolikt visa att den totala oförväntade

Skr. 2009/10:101

förlusten är lägre än summan av dessa oförvän- tade förluster för respektive garantimyndighet.

Redovisning av åtaganden utanför garantimodellen

De garantiåtaganden som inte riskbedömts en- ligt garantimodellen, och för vilka det därmed inte gjorts några avsättningar för förväntade kostnader, redovisas som ansvarsförbindelser. Det gäller för insättningsgarantin och bankga- rantierna, liksom för garantikapital till interna- tionella finansieringsinstitutioner. För de senare skulle eventuella infrianden belasta anslag. Till- sammans är de åtaganden som redovisats som ansvarsförbindelser 1 300 miljarder kronor (se även not 53 i kapitel 4).

6.1.5Tillgångar i garantiverksamheten

Garantiverksamheten finansieras av avgifter som betalas av garantitagarna. I vissa fall täcks avgif- ten av medel som hämtas från statsbudgeten. Avgiften ska motsvara statens ekonomiska risk i åtagandet. Avgifterna samlas på räntebärande konton i RGK, på bankkonton eller i värdepap- per som reserv för framtida infrianden och bokförs som en tillgång i myndigheternas ba- lansräkningar. Staten har även tillgångar i form av regressfordringar från tidigare infriade garan- tier.

Värdepappersinnehav och långfristiga placeringar

Inkomsterna från avgifterna för insättningsga- rantin tillförs den så kallade insättningsgaranti- fonden och placeras främst i statsobligationer. På uppdrag av RGK förvaltar Kammarkollegiet dessa avgifter med målet att tillgångarna ska be- stå av en jämn fördelning av utestående statsob- ligationer med löptider upp till 10 år. Fondens bokförda värde var 20,7 miljarder kronor vid ut- gången av 2009.

EKN och Sida placerar avgiftsmedel i utländsk valuta från exportgarantier och u-kreditgarantier på valutakonton samt i valutadepositioner och obligationer.

219

Skr. 2009/10:101

Räntekonton i RGK

En stor del av avgifterna redovisas på räntebä- rande konton hos RGK. Även återvinningar från tidigare infrianden (skador) tillförs kontona. Från de räntebärande kontona i RGK hämtas medel för infrianden och för myndigheternas administrationskostnader. En obegränsad kredit är kopplad till dessa räntekonton. Överskott på ett konto ger ränteintäkter, medan en utnyttjad kredit medför räntekostnader.

Behållningen på räntekontona konsolideras med statens övriga finanser. Influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov, vilket minskar lånebehovet och därmed också stats- skulden. Kontobehållningarna i RGK är således inte reserver med likvida medel för eventuella infrianden. Ett infriande belastar kontona, men det är enbart en redovisningsmässig hantering. Finansieringen av infrianden sker i praktiken ge- nom ny statlig upplåning.

Kortfristiga placeringar och banktillgodohavanden

Myndigheterna har även en mindre del av sina tillgångar som kortfristiga placeringar och bank- tillgodohavanden.

Regressfordringar

Förutom värdepappersinnehav och andra pla- ceringar samt kontobehållningar i RGK har myndigheterna även tillgångar i form av re- gressfordringar på 8,5 miljarder kronor från tidi- gare infriade garantier. Större delen av dessa fordringar får betraktas som osäkra men det be- dömda värdet är för åtminstone exportgaranti- erna betydande. Värdet på regressfordringarna uppskattas till totalt 1,7 miljarder kronor.

Tabell 6.4 Tillgångar i garantiverksamheten 2009-12-31 (exklusive stabilitetsfonden)

Miljoner kronor

Värde-

Kortfristiga

pappers

Ränte-

placeringar

innehav och

konton

och bank-

Regress-

långfristiga

hos

tillgodo-

fordringar

Myndighet

placeringar

RGK

havanden

(netto)

Totalt

RGK,

Insättnings-

garantin

20 237

16

20 252

RGK, övriga

utom bank-

garantierna1

2 210

13

2 223

EKN

3 212

13 653

1 301

1 396

19 562

Sida

1 739

271

195

2 205

BKN

2 095

55

2 150

Summa

23 449

19 713

1 572

1 659

46 392

120 237 avser obligationerna som ingår i fonden till anskaffningsvärde. Insätt- ningsgarantifonden uppgår till 20 747 (inkl räntekonton, obligationer och perio- diserade intäkter).

2Avgifterna för bankgarantierna tillförs stabilitetsfonden.

6.1.6Stabilitetsfonden

Riksdagen har beslutat att skapa en stabilitets- fond i form av ett räntebärande konto hos RGK som ska finansiera statens åtgärder för att stödja det finansiella systemet. Banker och andra kre- ditinstitut ska betala en årlig stabilitetsavgift. Första faktureringen, som avser år 2009, kom- mer att ske under 2010. Avgifterna för bankga- rantierna tillförs också fonden och eventuella infrianden av dessa garantier ska belasta fonden. På sikt planeras att insättningsgarantifonden ska ingå i stabilitetsfonden.

Målet är att stabilitetsfonden inom 15 år ska uppgå till motsvarande 2,5 procent av BNP. In- ledningsvis tillförde staten 15 miljarder kronor genom ett särskilt anslag.

Alla kostnader för stödåtgärderna ska bäras av stabilitetsfonden. Eventuella återvinningar för genomförda åtgärder kommer att gå tillbaka till fonden.

Avgifter och kostnader för bankgarantipro- grammet påverkar resultatet för stabilitetsfonden men fondens resultat påverkas också av kapi- taltillskott och andra statliga stödåtgärder till kreditinstitut. Vid slutet av 2009 var stabilitets- fondens bokförda värde 16,5 miljarder kronor. Fondens behållning är dock 31,6 miljarder kronor om innehavet av Nordeaaktier värderas till marknadsvärde i stället för till anskaffnings- värde.

220

Skr. 2009/10:101

6.1.7Jämförelse mellan avsättningar för vas för att täcka förluster i framtiden då stora

förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten

För att bedöma hur väl garantiverksamheten förväntas kunna hantera framtida infrianden analyseras förhållandet mellan dels avsättning- arna för förväntade kostnader, dels de tillgångar som finns i form av både inbetalda och kom- mande garantiavgifter för att möta framtida in- frianden och administrativa kostnader.

Garantiverksamhetens skuld- och tillgångssida jämförs i tabell 6.5. Jämförelsen görs på myndig- hetsnivå, men insättningsgarantin, investerar- skyddet, bankgarantierna samt garantikapital till internationella finansieringsinstitut ingår inte eftersom riskerna i dessa garantier inte värderats i enlighet med garantimodellen.

Tabell 6.5 Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten 2009-12-31 (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankga- rantier och garantikapital)

Miljoner kronor

Avsättningar

Garantitill-

för förvän-

gångar en-

Nuvärde av

Garanti-

tade kostna-

ligt tabell

framtida

Myndighet

engagemang

der

6.4

avgifter

RKG1

46 213

1 083

2 223

96

EKN2

158 990

6 656

19 562

3 041

Sida3

2 627

192

2 205

87

BKN

2 380

356

2 150

60

infrianden tenderar att komma samlade under ekonomiskt sämre tider.

6.1.8Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens finanser

Statligt subventionerade avgifter

I vissa fall kan riksdagen besluta att subventio- nera hela eller delar av avgiften för en viss ga- ranti. Riksdagen anvisar då medel på statsbud- geten för att betala avgiften.

År 2009 utbetalades 650 000 kronor i statliga subventioner för garantiavgifter. Det finns fort- farande några garantiåtaganden som vid infrian- den helt eller delvis belastar anslag. Det gäller åtaganden i form av garantikapital, u-kreditga- rantier och kapitaltäckningsgarantier.

I tabell 6.6 visas vilka anslag som finansierat dessa subventioner samt vilka anslag som kan komma att belastas av infrianden av garantier för vilka riksdagen beslutat om särlösningar och därmed om undantag från garantimodellen.

Tabell 6.6 Anslag vars ändamål omfattade garantiverksam- het 2009

Miljoner kronor

Summa

210 204

8 287

26 140

3 284

1Summan 26 140 miljoner kronor motsvarar de totala tillgångarna i garantiverk- samheten enligt tabell 6.4 exklusive insättningsgarantins tillgångar på

20252 miljoner kronor.

2I beloppet 158 990 miljoner kronor ingår garantier (147 151) och bundna ut- fästelser (17 599) samt övrigt (-5 761) vilket förklarar avvikelsen från beloppen i tabell 6.1 och 6.3.

3I engagemangen för Sida ingår alla utfästelser.

Jämförelsen visar att för denna del av garanti- portföljen täcks avsättningarna för förväntade kostnader väl av de avgifter som redan erlagts (redovisas som garantitillgångar i tabell 6.5.) och framtida avgifter. EKN:s garantier utgör en vä- sentlig andel av denna del av statens garantiverk- samhet.

En viktig förklaring till den positiva skillnaden mellan garantitillgångarna och nuvarande avsätt- ningar är att antalet infriade garantier varit få ef- tersom den ekonomiska utvecklingen under ti- digare år varit gynnsam. För EKN ökade dock antalet betalningsdröjsmål under årets första månader för att ligga kvar på en hög nivå resten av året. Även EKN:s skadeutbetalningar ökade betydligt. Dagens samlade överskott kan behö-

Utgifts-

Utfall

område

Anslag

Garantiåtagande

2009

A/O Dom Shivetsii

0,65

1:14 Vissa garanti-

Vissa internationella

2

och medlemsavgifter

finansieringsinstitut

-

Garantier under Lomé

1:1 Biståndsverk-

IV Bis

7

samhet

och Cotonou-avtalet

-

1:1 Biståndsverk-

7

samhet

U-kreditgarantier

-

2:10 Stockholms uni-

Fysikhuset

versitet: Forskning

16

och forskarutbildning

Stockholm KB

-

2:18 Kungl. Tekniska

Fysikhuset

högskolan: Forskning

16

och forskarutbildning

Stockholm KB

-

1:4 Banverket:

Banhållning och

Arlandabanan

22

sektorsuppgifter

Infrastructure AB

-

221

Skr. 2009/10:101

Betalningsflöden

Garantiverksamheten påverkar i flera fall statens lånebehov och därmed statsskulden. Påverkan består av flöden in till och ut från statens konso- liderade centralkonto, till exempel externa betal- ningar av garantiavgifter, infrianden, återvin- ningar och kostnader för administration. I den mån dessa betalningar går via räntekonton i RGK påverkar de statens finanser direkt via sta- tens centralkonto. I tabell 6.7 beskrivs dessa flö- den.

Tabell 6.7 Betalningsflöden under 2009

Miljoner kronor

Kostna-

der för

Återvin-

Infrian-

admini-

Myndighet

Avgifter

ningar

den

stration

Summa

RGK, insätt-

ningsgarantin

886

-5

881

RGK, bank-

garantier

1 546

-5

1 541

RGK, övriga

garantier

15

2

0

-26

-8

EKN

3 096

298

-275

-152

2 967

Sida

2

86

-1

-1

86

BKN

9

14

-1

-7

15

Summa

5 554

400

-277

-196

5 482

Avgifter

Garantitagarna betalade 5,6 miljarder kronor i avgifter under 2009 varav huvuddelen var avgif- ter för insättningsgarantin, bankgarantier och exportgarantier. Avgifterna för bankgarantierna innehåller dels inbetalningar som avser sista kvartalet 2008, dels de tre första kvartalen 2009. Anledningen till det är att avgifterna betalas kvartalsvis i efterskott. För bankgarantipro- grammet debiterades drygt 2 miljarder kronor i avgifter för 2009.

Återvinningar

Från tidigare utbetalningar vid infrianden åter- vanns 400 miljoner kronor, varav huvuddelen gällde exportgarantier.

Infrianden

Utbetalningarna för infriade garantier var 277 miljoner kronor, huvudsakligen för export- kreditgarantier.

Kostnader för administration

Administrationskostnaderna var totalt 196 miljoner kronor för de fyra myndigheterna. I förhållande till de totala åtagandena utgör ad- ministrationen en mycket liten del, men den va- rierar beroende på typ av garanti.

Betalningarnas påverkan på lånebehovet

Posterna avgifter, infrianden, återvinningar och administration har i olika grad påverkan på låne- behovet. Flöden i den del av garantiverksamhe- ten som enbart har tillgångar i form av ränte- konton i RGK eller finansiering via anslag påver- kar direkt statens lånebehov. Däremot har flöden i den del av garantiverksamheten som har tillgångar i form av externstatliga placeringar inte någon påverkan på lånebehovet. Med nuvarande redovisningsstruktur är det inte möjligt att exakt beräkna vilken påverkan på lånebehovet som ga- rantiverksamheten har haft under 2009. En ana- lys av flödena pekar dock på att nettoflödet i ga- rantiverksamheten totalt sett var positivt med cirka 5,5 miljarder kronor under 2009 (se tabell 6.7).

Tillbakablick på de senaste fem åren

De statliga subventionerna av garantiavgifter har de senaste fem åren varierat mellan knappt en miljon kronor och 345 miljoner kronor. De av- gifter som garantitagarna själva betalat har upp- gått till mellan 1,1 och 5,6 miljarder kronor varje år. Det är främst avgifterna från exportgaranti- erna som varierat.

Under femårsperioden låg de årliga infrian- dena i början på närmare 400 miljoner kronor för att sedan sjunka under ett par år. Under 2009 ökade dock infriandena till nästan 300 miljoner kronor. Återvinningarna har successivt sjunkit från 3 miljarder kronor 2005 till 400 miljoner kronor i år. Det är främst tidigare infriade exportgarantier som återvunnits.

222

Diagram 6.3 Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldo för be- talningsflödet 2005-2009

Miljoner kronor

7000

6000

5000

4000

3000

2000

1000

0

-1000

2005

2006

2007

2008

2009

Infrianden

Adm kostn

Avgifter

Subventioner

Återvinningar

Flödessaldo

6.2Statlig utlåning med kreditrisk

Statliga lån, liksom statsbidrag och statliga ga- rantier, ges till verksamheter som staten finner angelägna. Den statliga kreditgivningen utgör ett komplement till den övriga kreditmarknaden. Riksdag och regering beslutar om all statlig utlå- ning, antingen genom särskilda beslut för ett en- skilt lån eller genom lagar och förordningar om låneprogram, till exempel studielån.

Ett lån med kreditrisk innebär samma risk för staten som en kreditgaranti. Skillnaden är att fi- nansieringen av lånet sköts av staten och vid ga- rantier av en bank eller annat kreditinstitut.

Merparten av statens utlåning finansieras di- rekt genom upplåning via RGK. Endast en mindre del finansieras via anslag på statsbudge- ten.

Kostnaderna för RGK:s utlåning ska dock motsvaras av dess intäkter över en längre tidspe- riod genom att avgiftssättningen ska ske till för- säkringsmässiga principer. Avgifterna för kredit- risken (exklusive administrativa kostnader) sätts in på ett räntebärande konto hos RGK och dis- poneras för att täcka uteblivna amorteringar och räntor på utgivna lån.

Eftersom det saknas en enhetlig värdering och redovisning av kreditmyndigheternas utlåning är det svårt att få en klar och samlad bild över sta- tens utestående kreditrisker.

I slutet av 2009 gav regeringen RGK i uppdrag att lämna förslag på en ny förordning för statlig kreditgivning. Uppdraget är en följd av de för- ändringar som kan komma i och med den över-

Skr. 2009/10:101

syn av budgetlagen som för närvarande pågår. I dag saknas ett regelverk motsvarande det som gäller för garantier. Det finns därför inget gene- rellt krav på att en riskavspeglande avgift ska tas ut för lån och att en reserv ska byggas upp för framtida kreditförluster.

6.2.1Kreditportföljens sammansättning

Statens utlåning till privatpersoner, företag och projekt (det vill säga lån med kreditrisk) var 209 miljarder kronor per den 31 december 2009, före nedskrivning för osäkra fordringar. Den dominerande posten är studielånen från Centrala studiestödsnämnden (CSN) på 182,8 miljarder kronor, vilket motsvarar 87 procent av statens utlåning med kreditrisk. CSN har också beviljat hemutrustningslån till flyktingar på 1,6 miljarder kronor.

RGK:s utlåning på 23,6 miljarder kronor går främst till olika infrastrukturprojekt. Övriga myndigheter har en utlåning som tillsammans är knappt 1 miljard kronor inom bistånd samt till småföretagare, jordbrukare, fiskare med flera. En beskrivning av de större lånen finns i avsnitt 6.2.2.

Enligt grundläggande redovisningsregler ska lånefordringar skrivas ned till det värde som för- väntas inflyta. Myndigheternas bedömning grundar sig dock inte alltid på en enhetlig värde- ringsmetod, vilket gör siffrorna osäkra. Kredit- myndigheterna har uppskattat de osäkra ford- ringarna till 26,2 miljarder kronor eller 13 procent av utlånat belopp. CSN:s studielån står för 24,2 miljarder kronor eller 93 procent av de osäkra fordringarna.

223

Skr. 2009/10:101

Tabell 6.8 Statens utlåning med kreditrisk 2009-12-31

Miljoner kronor

Utlåning

Nedskriv-

efter ned-

Kreditmyndighet

ning för

skrivning

respektive lånta-

Utlånat

osäkra

för osäkra

Utlånings-

gare/ändamål

belopp

fordringar

fordringar

ramar

CSN, studielån1

182 776

24 247

158 529

159 700

CSN, hemutrust-

ningslån

1 611

497

1 115

1 200

RGK, A-Train AB

(Arlandabanan)

1 000

200

800

1 000

RGK, Botniabanan

AB

16 103

-

16 103

17 600

RGK, Svedab AB

(Öresundsbrons

landförbindelser)

5 106

700

4 406

5 200

RGK, Island

861

-

861

6 500

RGK, Lettland

-

-

-

2

RGK, övriga

539

-

539

661

Sida, biståndskre-

diter

250

97

154

Sida, villkorslån

401

291

109

Tillväxtverket,

lokaliseringslån

m.m.

84

62

22

Energimyndighe-

ten, Baltikumlån

81

5

75

Energimyndighe-

ten, villkorslån

101

31

70

Länsstyrelserna,

lantbrukslån m.m.

51

21

30

Kammarkollegiet,

näringslån m.m.

1

0

1

Summa

208 964

26 151

182 814

1Det utlånade beloppet överstiger låneramen på grund av att även lå- nefinansierad utlåning ingår i det utlånade beloppet.

2Lånesramen är begränsad till det maximala utlåningsbeloppet. För Lettland är detta belopp 720 miljoner euro.

Anm. I CSN:s utlåning är oplacerade betalningar på 4,8 miljoner kronor medräk- nade vilket gör att beloppet i denna tabell är lägre än motsvarande belopp för CSN i tabell 6.9 och i posten Utlåning i balansräkningen.

Anm,: I denna tabell redovisas statens utlåning med kreditrisk varför beloppet inte stämmer överens med posten Utlåning i balansräkningen. Skillnaden utgörs av RGK:s utlåning till AP-fonden samt Riksbanken med 157 miljoner kronor respektive 93 miljarder kronor. Denna utlåning betraktas inte som lån med kreditrisk.

Anm,: Sida, Tillväxtverket, Energimyndigheten, Länsstyrelserna och Kammarkollegiet finansierar sin utlåning med anslag varför utlåningsramar saknas.

Under de senaste fem åren har utlåningen efter nedskrivning för osäkra fordringar ökat från 158 till 183 miljarder kronor.

Diagram 6.4 Statens utlåning med kreditrisker efter nedskrivning för osäkra fordringar 2005-2009

Miljoner kronor

200 000

180 000

160 000

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

20 000

0

2005

2006

2007

2008

2009

CSN

Riksgälden

Övriga

Utöver den utlåning som redovisas ovan finns hos Försvarets Materialverk (FMV) samt affärs- verken Svenska Kraftnät och Statens Järnvägar viss utlåning, leasing- och leaseholdavtal med mera som redovisas under andra fordringsrubri- ker. Enligt redovisningsreglerna klassificeras inte dessa åtaganden som lån med kreditrisk, men det finns stora likheter ur ett riskperspektiv.

I tabell 6.9 redovisas CSN:s och RGK:s utlå- ning uppdelad på de tre kategorier som ESV an- ger i sina anvisningar. Några myndigheter är un- dantagna från denna redovisning vilket gör att en enhetlig bild av hela lånestocken saknas.

Tabell 6.9 Statens utlåning med kreditrisk efter lånekate- gori 2009-12-31

Miljoner kronor

Utlåning

Nedskriv-

efter ned-

ning för

skrivning

Myndighet respektive låneka-

Utlånat

osäkra

för osäkra

tegori

belopp

fordringar

fordringar

CSN

Lånefordringar

99 189

6 304

92 885

Lånefordringar med villko-

rad återbetalningsskyldig-

het

85 204

18 439

66 765

Utvecklingskapital/Royalty

-

-

Delsumma

184 392

24 743

159 649

RGK

Lånefordringar

22 079

700

21 739

Lånefordringar med villko-

rad återbetalningsskyldig-

het

Utvecklingskapital/Royalty

1 530

200

1 330

Delsumma

23 609

900

22 709

Summa

208 001

25 643

182 358

224

Skr. 2009/10:101

6.2.2De olika lånen med kreditrisk

Studielån

Studielånen regleras i studiestödslagen och sär- skilda förordningar. Drygt 1,4 miljoner personer har studieskulder till CSN på tillsammans 182,8 miljarder kronor. CSN bedömer de osäkra fordringarna till 24,2 miljarder kronor. CSN ad- ministrerar flera olika typer av lån som skiljer sig åt från finansierings- och redovisningssynpunkt. Lånen kan delas in i två huvudkategorier.

på 59 000 lån med 82 000 låntagare. Av det utlå- nade beloppet bedöms 0,5 miljarder kronor som osäkra fordringar.

Även hemutrustningslånen finansieras genom lån i RGK. Den ränta som RGK debiterar CSN belastar anslaget Hemutrustningslån på statsbud- geten. Regeringen fastställer årligen vilken ränta som CSN ska betala till RGK. Räntan baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskuldsväxlar och statsobligationer under de tre senaste åren. Regeringen fastställer också vil- ken ränta som låntagarna ska betala till CSN.

-Lån som beviljats före 1989. Dessa har fi- Låntagarnas räntebetalningar till CSN redovisas nansierats via anslag på statsbudgeten. netto mot anslaget Hemutrustningslån.

Låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten.

-Lån som beviljats från och med 1989. Dessa finansieras via upplåning i RGK. Den ränta som CSN betalar till RGK be- lastar anslaget Studiemedelsräntor m.m. på statsbudgeten. Räntebetalningar från lån- tagarna till CSN redovisas mot statsbud- geten via inkomsttitel.

CSN:s låntagare betalar en ränta som motsvarar 70 procent av CSN:s upplåningsränta i RGK. Denna ränta fastställs årligen av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskuldväxlar och statsobligatio- ner under de tre senaste åren. Avdraget på 30 procent från räntan kompenseras av att lånta- garna inte medges avdrag för räntekostnader på studielån i sina självdeklarationer. Därmed blir nettoeffekten för staten som helhet neutral.

Om en låntagare inte betalar hela räntekost- naden läggs den obetalda räntan till kapitalskul- den vid nästa årsskifte. Dessa kapitaliserade räntor har dock inte lånats upp hos RGK.

När studielån skrivs av på grund av dödsfall, uppnådd åldersgräns etc. amorterar CSN av sin skuld till RGK med motsvarande belopp. Medel tas från statsbudgeten via anslaget Studiemedels- räntor m.m. Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndig- hetskapital.

Hemutrustningslån till flyktingar

Sedan 1991 beviljar CSN lån till flyktingar för inköp av hemutrustning. De utestående lånen var vid årsskiftet 1,6 miljarder kronor fördelade

Vid eftergift av hemutrustningslånen ska CSN:s skuld till RGK minska. Den del av efter- giften som motsvaras av en skuld till RGK be- lastar ovan nämnda anslag. Eftergift av kapitali- serade och upplupna räntor reducerar CSN:s myndighetskapital i likhet med studielånen.

Lån till infrastrukturprojekt

För vissa infrastrukturprojekt har riksdagen ge- nom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att ställa ut lån till statliga eller privata bolag. Det gäller byggandet av Arlandabanan och Botniaba- nan samt de svenska landanslutningarna till Öre- sundsbron. Vid slutet av 2009 var 22,2 miljarder kronor utlånade till dessa projekt.

Botniabanan AB

Lånet till Botniabanan var vid årsskiftet 16,1 miljarder kronor. Återbetalning av lånet kommer att finansieras via avgifter som betalas av Banverket. Dessa avgifter belastar anslag på statsbudgeten. Eftersom återbetalningen av lånet till Botniabanan i praktiken finansieras direkt med anslagsmedel bedöms inte lånet ha någon kreditrisk, varför ingen kreditriskavgift tas ut.

Svensk-Danska Broförbindelsen SVEDAB AB

Lånet till SVEDAB för finansiering av de svenska landanslutningarna till Öresundsbron var vid årsskiftet 5,1 miljarder kronor. Återbe- talningen av lånet, liksom Öresundsbro Konsor- tiets egna obligationslån, ska finansieras med in- täkter från Öresundsbron. Som tidigare nämnts garanteras Öresundsbro Konsortiets obliga- tionslån solidariskt av den svenska och den danska staten. Värdet på lånet är nedskrivet med 0,7 miljarder kronor för framtida kreditförluster.

225

Skr. 2009/10:101

A-Train AB

Lånet till A-Train, det privata företag som byggt och driver Arlandabanan, är ett villkorslån på en miljard kronor. I stället för vanlig återbetalning äger staten rätt till en årlig vinstdelning när de privata ägarna fått en viss – på förhand bestämd – avkastning på sitt insatta kapital. Värdet på lånet är nedskrivet med 0,2 miljarder kronor för fram- tida kreditförluster.

Saab AB och Volvo Aero AB

RGK har lämnat royaltylån till Saab AB och Volvo Aero AB om drygt 0,3 miljarder kronor för delfinansiering av utvecklingskostnaderna, avseende vingbalkar respektive flygmotorkom- ponenter, till den nya superjumbon Airbus 380. På uppdrag från regeringen lämnade RGK under hösten 2009 ytterligare ett lån om 0,3 miljarder till Volvo Aero. Även detta är en delfinansiering av kostnader för att utveckla delar till flyg- motorer.

Återbetalningarna är beroende av försälj- ningsintäkterna i de olika projekten. RGK be- dömer inte att det i dagsläget finns något ned- skrivningsbehov i utlåningen.

Lån till exportfinansiering och fordonsindustrin

Exportfinansiering

Riksdagen bemyndigade i december 2008 reger- ingen att bevilja AB Svensk Exportkredit (SEK) en låneram för finansieringen av långfristiga kre- diter intill ett belopp om högst 100 miljarder kronor i RGK. SEK utnyttjade inte låneramen under 2009. Den bidrog dock till att underlätta företagets utlåning till exportindustrin och den har förlängts ytterligare ett år.

Fordonsindustrin

Riksdagen bemyndigade i december 2008 reger- ingen att, i enlighet med EG-kommissionens riktlinjer om statligt stöd, ge så kallade undsätt- ningslån på maximalt 5 miljarder kronor till fö- retag inom fordonsindustrin som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Sju företag sökte und-

sättningslån men inget beviljades ett lån. Det be- ror på att villkoren för lånen är strikta. Bland an- nat gäller att de ska återbetalas inom sex månader och att fullgoda säkerheter ska ställas för lånen.

Lån till Island och Lettland

Riksdagen beslutade i början av 2009 att Sverige tillsammans med de övriga nordiska länderna ska ge Island rätt att låna totalt 2,5 miljoner dollar. Sveriges andel i lånet är 496 miljoner euro, varav 84 miljoner euro betalades ut 2009. Ytterligare utbetalningar förväntas under 2010. Island ska börja amortera på lånet 2014 och det ska vara återbetalt 2021.

Tillsammans med de övriga nordiska länderna och Estland ska Sverige låna ut sammanlagt 1,9 miljarder euro till Lettland. Sveriges andel uppgår till högst 720 miljoner euro. Inga utbe- talningar skedde under 2009.

Övriga lån med kreditrisk

Övrig utlåning omfattar lån utgivna av Sida, Till- växtverket, Energimyndigheten, Kammarkolle- giet samt länsstyrelserna. Totalt uppgår dessa lån till 969 miljoner kronor varav 507 miljoner kronor, motsvarande 52 procent av beloppet, bedöms som osäkra fordringar.

Dessa lån finansieras via anslag på statsbud- geten. Framtida kreditförluster är därmed redan finansierade. Låntagarnas betalningar av räntor och amorteringar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten.

Störst är Sidas utlåning på 651 miljoner kronor, varav 250 miljoner kronor avser biståndskrediter för finansiering av infrastruktur och 401 miljoner kronor är villkorslån för näringsutveckling och kapitalmarknadsut- veckling. De osäkra fordringarna bedöms till 388 miljoner kronor, motsvarande 60 procent av utlånat belopp.

226

7

Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU

Skr. 2009/10:101

7 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU

Regeringens intygande avseende EU-medel

Rättvisande räkenskaper

Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamäs- sig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande.

Betryggande intern styrning och kontroll

Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen.

I detta avsnitt lämnar regeringen dels ett inty- gande avseende EU-medel, dels en redovisning av samtliga EU-medel som redovisas över stats- budgeten (EU-medel som avser både innevar- ande och tidigare fleråriga budgetram samt de direkta medel som hanteras av svenska myndig- heter). Därtill redovisas Europeiska revisions- rättens granskningar avseende genomförandet av EU-budgeten 2008.

Intygandet, som omfattar de EU-medel som hänförs till innevarande fleråriga budgetram 2007–2013, innehåller en räkenskapssamman- ställning av återflödet från EU-budgeten. Anled- ningen till att intygandet begränsas till denna pe- riod är tillkomsten av ny rättslig grund (ett ram- verk för intern styrning och kontroll). Genom ramverket lämnar ansvariga myndigheter en för- säkran till regeringen som möjliggör utfärdandet av ett nationellt intygande. Regeringens inty- gande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningen av myndigheternas räken- skaper och den interna styrningen och kontroll- en.

7.1Intygande avseende EU-medel

Regeringens intygande avseende EU-medel innehåller en årlig räkenskapssammanställning över medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har använts. Med EU-medel avses i detta sammanhang de medel som förvaltas inom ramen för delad för- valtning mellan medlemsstaten Sverige och Eu- ropeiska kommissionen, vilka redovisas på stats- budgetens anslag och inkomsttitlar. Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas till riksdagen, med kopia till Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen huruvida EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande samt intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryg- gande intern styrning och kontroll av EU-med- len. Räkenskaperna som ligger till grund för sammanställningen är upprättade enligt god redovisningssed och har varit föremål för Riks- revisionens granskning.

Regeringens intygande syftar dels till att öka riksdagens insyn i hur Sverige fullgör sitt för-

229

Skr. 2009/10:101

valtningsansvar och hur tilldelade EU-medel an- vänds, dels till att stärka den interna styrningen och kontrollen vid de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. Regeringens över- gripande ambition är att skapa ett effektivt för- valtnings- och kontrollsystem kring EU-medlen i syfte att med rimlig säkerhet tillförsäkra de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

Verksamheten för innevarande fleråriga bud- getram har under året fortfarande varit i en re- lativt tidig fas men jämfört med 2008, då den nästan enbart avsåg jordbruksfonderna, har ut- betalningarna ökat från flera fonder. De fleråriga och årliga programmen fastställdes för flertalet fonder under 2007 och 2008 men utbetalning- arna har ändå varit begränsade.

Utbetalningarna från föregående fleråriga budgetram (2000–2006) har minskat gradvis och fasas ut de kommande åren (strukturfondspro- grammen slutredovisas under 2010) medan ut-

7.2Ansvarsfördelningen inom den betalningarna avseende innevarande fleråriga

svenska statsförvaltningen

Regeringen är inför riksdagen ansvarig för hur den styr riket. Regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för statens medel och de övriga tillgångar som står till dess disposition.

Regeringen lämnar årligen en årsredovisning för staten till riksdagen. Årsredovisningen inne- håller konsoliderade resultat- och balansräk- ningar samt finansieringsanalys avseende samt- liga statliga myndigheter, inklusive affärsverken, under riksdagen och regeringen samt de fonder och andelar i bolag som myndigheterna innehar. Sveriges avgift till och återflödet från EU-bud- geten redovisas i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna i årsredovisningen för staten.

Regeringen har i hög grad delegerat besluts- fattandet bl.a. avseende genomförande av EU- program till förvaltningsmyndigheterna, som är regeringens organ för att verkställa den fastlagda politiken. Riksdagen och regeringen beslutar om inriktningen och förutsättningarna för den stat- liga verksamheten och vilka verksamhets- och ansvarsområden som tilldelas myndigheterna. Myndigheterna har sedan långtgående befogen- heter i sitt dagliga och operativa arbete. Det är dock regeringens uppgift att styra myndig- heterna och försäkra sig om att myndigheterna fullgör sitt verksamhetsansvar.

7.3Räkenskapssammanställning av EU-medel för perioden 2007– 2013

Räkenskapssammanställningen av EU-medel omfattar en resultaträkning, en balansräkning samt en kassamässig redovisning av utfall på an- slag respektive inkomsttitlar.

budgetram kommer att öka. Under året har en- dast mindre belopp utbetalats från den föregå- ende budgetramen.

Eftersom intygandet omfattar de medel som hänförs till innevarande fleråriga budgetram, kommer därför på sikt i princip samtliga EU- medel att omfattas av intygandet. För 2009 om- fattar intygandet i huvudsak medel från jord- bruksfonderna, men även betydande belopp från regionala utvecklingsfonden.

Genom medlemskapet i EU hanterar svenska myndigheter olika typer av medel från och till EU:s budget. De medel som Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsak- ligen från EU:s jordbruksfonder och struktur- fonderna, dvs. Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfon- den (ESF). Sverige får också stöd till transeuro- peiska nätverk samt forsknings- och utbild- ningsprogram. För den senare bidragskategorin ligger dock ansvaret för att administrera och för- valta dessa medel på kommissionen och andra institutioner inom EU och inte på medlemssta- ten. Det är enbart de medel som Sverige erhåller och som förvaltas gemensamt med kommissio- nen som omfattas av regeringens intygande. Ett delat förvaltningsansvar innebär i korthet att kommissionen har det yttersta ansvaret för för- valtningen av EU:s budget men att medlemssta- ten är ansvarig för att nationellt bygga upp ett förvaltnings- och kontrollsystem som garanterar en sund ekonomisk förvaltning av EU:s medel.

På de områden där det föreligger ett delat för- valtningsansvar mellan Sverige och kommissio- nen finns på resultaträkningens intäktssida (EU- budgetens utgiftssida) för fleråriga budgetramen 2007–2013 totalt nio myndigheter som är ut- sedda att vara förvaltande myndigheter.

230

Nedan redogörs för de olika fonderna.

Jordbruksfonderna

Stödet till jordbruket består i innevarande fler- åriga budgetram 2007–2013 av två fonder – Eu- ropeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för lands- bygdsutveckling (EJFLU). Statens jordbruks- verk (Jordbruksverket) är förvaltande myndig- het samt utbetalande organ för båda fonderna och har därmed det yttersta ansvaret för att dessa medel används på ett korrekt och effektivt sätt. Attesterande organ är Ekonomistyrnings- verket (ESV).

EGFJ finansierar bl.a. olika direktstöd till jordbrukare samt interventioner i syfte att stabi- lisera jordbruksmarknaden. EJFLU ska både främja miljön och verka för ökad konkurrens- kraft och livskvalitet på landsbygden.

Strukturfonderna

Antalet strukturfonder i innevarande program- period 2007–2013 är två, ERUF och ESF. Strukturfonderna ska bidra till att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan Europas regioner och innevånare.

I Sverige är ERUF uppdelad i åtta regionala program och tio territoriella program medan ESF består av ett nationellt program. För varje program finns förvaltande myndighet, atteste- rande myndighet och revisionsmyndighet. Den förvaltande myndigheten har ansvaret för att det operativa programmet förvaltas och genomförs på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten betalar även ut strukturfondsmed- len till de slutliga stödmottagarna.

Den attesterande myndigheten gör en be- dömning om kostnaderna är stödberättigande och intygar inför kommissionen att utgiftsdekla- rationen är korrekt.

För ERUF är Tillväxtverket förvaltande och attesterande myndighet för åtta regionala program samt ett territoriellt program. I ytterligare fyra territoriella program är förvaltande och attesterande myndigheter svenska, Länsstyrelserna i Norrbottens, Västerbottens15 respektive Jämtlands län.

15 Länsstyrelsen i Västerbottens län ansvarar för två program.

Skr. 2009/10:101

För ESF är Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Svenska ESF-rådet) förvaltande och attesterande myndighet.

ESV är revisionsmyndighet för ESF och de ERUF-program som förvaltas i Sverige.

Ramprogram för solidaritet och hantering av mi- grationsströmmar

För att ge finansiellt stöd till asyl- och migra- tionspolitiken i EU har ett ramprogram för soli- daritet och hantering av migrationsströmmar in- rättats under den fleråriga budgetramen 2007– 2013 och omfattar fyra olika fonder: Europeiska flyktingfonden (2008–2013), Europeiska fonden för de yttre gränserna (2007–2013), Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (2007–2013) samt Europeiska återvändandefon- den (2008–2013).

Fonderna kan användas för att finansiera samarbetsprojekt som rör flyktingmottagning, gränskontroll, integration respektive återvän- dande.

Europeiska flyktingfonden (2005–2010), som beslutades under den föregående fleråriga budgetramen, inkluderas inte i intygandet på grund av att medlen inte omfattas av det delade förvaltningsansvaret mellan medlemsstat och kommission.

Migrationsverket är ansvarig myndighet för att sköta de nationella insatser som får stöd från flyktingfonden samt återvändandefonden i en- lighet med tillämplig gemenskapslagstiftning och principen om en sund ekonomisk förvaltning. Svenska ESF-rådet är ansvarig myndighet för integrationsfonden och Rikspolisstyrelsen för gränsfonden. ESV är revisionsmyndighet för samtliga fonder inom ramprogrammet.

Fiskerifonden

Stödet till fiskerinäringen består i innevarande programperiod av en fond, Europeiska Fiskeri- fonden (EFF). Fiskeriverket är förvaltande och attesterande myndighet för fonden och ESV är revisionsmyndighet.

7.3.1Resultaträkning

Resultaträkningen visar i sammandrag återflödet från EU-budgeten och dess användning. Redo- visningen görs i periodiserade termer, dvs. kost- naderna och intäkterna redovisas det år de är hänförliga till.

231

Skr. 2009/10:101

Tabell 7.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013

Miljoner kronor

2009

2008

Intäkter av bidrag från EU

Jordbruksstöd

9 429

9 907

Europeiska regionala utvecklingsfonden

1 341

7

Europeiska socialfonden

274

195

Övrigt

162

-2

Summa intäkter av bidrag från EU m.m.

11 206

10 107

Verksamhetens kostnader

Kostnader för personal

-110

-31

Kostnader för lokaler

-15

-10

Övriga driftkostnader

-110

-63

Summa verksamhetens kostnader

-235

-104

Lämnade bidrag

Jordbruksstöd

-9 211

-8 812

Europeiska regionala utvecklingsfonden

-1 286

-181

Europeiska socialfonden

-426

-30

Övrigt

-152

-14

Summa lämnade bidrag

-11 075

-9 037

Summa kostnader

-11 309

-9 141

Nettointäkt

-104

966

Intäkter – återflöde från EU-budgeten

De intäkter som redovisas avser till övervägande del medel från jordbruksfonden för finansiering av gårdsstöd och andra stöd till jordbruket. Jordbruksverket redovisar intäkter på 9 429 miljoner kronor. Huvuddelen av beloppet avser gårdsstöd för 2009 och drygt en tiondel avser medel från landsbygdsfonden.

Tillväxtverket redovisar bidrag från regionala utvecklingsfonden på 1 341 miljoner kronor och Svenska ESF-rådet bidrag från socialfonden på 274 miljoner kronor. Mindre belopp om sammanlagt 162 miljoner kronor redovisas av Fiskeriverket, Länsstyrelsen i Jämtlands län och Migrationsverket.

Kostnader – användningen av de medel som er- hållits från EU-budgeten

Jordbruksverket redovisar lämnade bidrag på 9 211 miljoner kronor, till största delen för gårdsstöd och i övrigt främst medel enligt EJ- FLU.

Utöver Jordbruksverket redovisar Nutek fram till den 31 mars 2009 och därefter Tillväxtverket bidrag på 1 286 miljoner kronor till företag,

myndigheter och övriga organisationer m.m. finansierade från ERUF.

Svenska ESF-rådet redovisar lämnade bidrag finansierade från ESF på 426 miljoner kronor. Dessutom redovisar Fiskeriverket, Migrations- verket samt Länsstyrelsen i Jämtlands län läm- nade bidrag med mindre belopp. Jordbruksver- ket, Migrationsverket, Svenska ESF-rådet samt Tillväxtverket redovisar administrativa kostnader finansierade med EU-medel på sammanlagt 235 miljoner kronor.

7.3.2Balansräkning

Balansräkningen visar i sammandrag fordringar och skulder avseende medel från EU-budgeten och dess användning, baserat på vad berörda myndigheter tagit upp i sina årsredovisningar.

Tabell 7.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 2007–2013

Miljoner kronor

2009-12-31

2008-12-31

Övriga fordringar

7 462

7 562

Periodavgränsningsposter

118

10

Summa tillgångar

7 580

7 572

Kapital

6 145

5 730

Leverantörsskulder

0

1

Övriga skulder

1

15

Förutbetalda intäkter

108

283

Oförbrukade bidrag

1 326

1 543

Summa skulder och kapital

7 580

7 572

Fordringar

Fordringarna avser främst Jordbruksverkets fordringar på EGFJ för i första hand gårdsstöd utbetalat i slutet av 2009 med 6 260 miljoner kronor samt fordran på EJFLU med 1 194 miljoner kronor. Övriga myndigheter re- dovisar upplupna bidragsintäkter på sammanlagt 118 miljoner kronor.

Skulder och kapital

Skulderna avser oförbrukade bidrag på 1 326 miljoner kronor. Hela beloppet avser förskott från EJFLU till Jordbruksverket. Öv- riga myndigheter redovisar förutbetalda intäkter på sammanlagt 108 miljoner kronor.

232

7.3.3Redovisning på statsbudgeten – kassamässig

Redovisningen på statsbudgeten görs i kas- samässiga termer, dvs. under den period då be- talning sker. I tabell 7.3 redovisas utfall per an- slag och inkomsttitel avseende den aktuella fleråriga budgetramen 2007–2013.

Tabell 7.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 2007–2013

Miljoner kronor

Anslag

Utfall 2009

Från EU-budgeten finansierade insatser

0801008

för asylsökande och flyktingar

100 471

Från EU-budgeten finansierade insatser

1301004

för integration av tredjelandsmedborgare

10 163

Europeiska socialfonden m.m. för perio-

1401006

den 2007–2013

472 520

Europeiska regionala utvecklingsfonden

1901004

perioden 2007–2013

1 299 880

2301011

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

6 970 453

Intervention och exportbidrag för jord-

2301012

bruksprodukter

759 781

Från EG-budgeten finansierade struktur-

2301016

stöd till fisket m.m.

68 962

Jordbruks- och livsmedelsstatistik finan-

2301020

sierad från EG-budgeten

6 500

Från EG-budgeten finansierade åtgärder

2301024

för landsbygdens miljö och struktur

1 723 070

Summa anslag

11 411 800

Inkomsttitlar

6111

Gårdsstöd

6 663 307

6113

Övriga interventioner

166 608

6114

Exportbidrag

210 090

6115

Djurbidrag

308 992

6116

Offentlig lagring

6 744

6118

EU:s landsbygdsfond 2007–2013

1 106 389

Övriga bidrag från EU:s jordbruks-

6119

fonder

722 601

Bidrag från EG:s fiskefond perioden

6213

2007–2013

45 336

Bidrag från EG:s regionalfond perio-

6313

den 2007–2013

1 256 788

Bidrag från EG:s socialfond perioden

6413

2007–2013

255 861

6911

Övriga bidrag från EG

11 319

6912

Stöd till sockernäringen

248 395

Summa inkomsttitlar

11 002 430

Netto anslag/inkomsttitlar

409 370

Skr. 2009/10:101

Inkomster

Inkomsterna avser främst gårdsstöd och för- skottsmedel från EJFLU som liksom övriga jordbruksstöd ovan (inkomsttitel 6111–6119) redovisas av Jordbruksverket.

Bidrag från EFF redovisas av Fiskeriverket. Bidrag från ERUF redovisas av Tillväxtverket och Länsstyrelsen i Jämtlands län. Bidrag från ESF redovisas av Svenska ESF-rådet. Stöd till sockernäringen redovisas av Jordbruksverket.

Utgifter

Utgifterna på anslag avser i första hand gårds- stöd och djurbidrag samt åtgärder för landsbyg- dens miljö och struktur som redovisas av Jord- bruksverket. Även utgifterna för intervention och exportbidrag redovisas av Jordbruksverket.

Bland övriga utgifter är det i första hand Till- växtverket som redovisar stöd från ERUF. Svenska ESF-rådet redovisar stöd från ESF.

7.4Ansvariga myndigheters samt revisionens bedömningar och iakttagelser

7.4.1Myndighetsledningarnas intygande och bedömning av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen

Nedan följer en sammanfattning av ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen avseende EU-medel.

Jordbruksfonderna

I årsredovisningen för 2009 intygar Jordbruks- verkets ledning, dvs. generaldirektören, att års- redovisningen ger en rättvisande bild av verk- samhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten vara betryggande.

Förutom att Jordbruksverket lämnar en be- dömning samt ett intygande enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetun- derlag utfärdar generaldirektören vid myndig- heten en särskild försäkran enligt rådets förord- ning (EG) nr 1290/05 för EGFJ och EJFLU. Försäkran ingår som en del i de räkenskaper som Jordbruksverket lämnar för räkenskapsåret (16

233

Skr. 2009/10:101

oktober 2008 till 15 oktober 2009) till kommis- sionen, och som därefter granskas av ESV.

Av försäkran framgår att generaldirektören på heder och samvete bekräftar att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av ut- gifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör EGFJ och EJFLU har kredi- terats till rätt fonder. Vidare har ett system in- förts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidrags- ansökningarna uppfyller krav för stödberättig- ande och, när det gäller EJFLU, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskapsreg- lerna.

Strukturfonderna

Ansvariga myndighetsledningar vid Tillväxtver- ket, Svenska ESF-rådet, Länsstyrelserna i Jämt- lands, Norrbottens och Västerbottens län inty- gar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställ- ning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande.

Ramprogram för solidaritet och hantering av mi- grationsströmmar

Ansvariga myndighetsledningar vid Migrations- verket, Svenska ESF-rådet samt Rikspolisstyrel- sen intygar att respektive årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens eko- nomiska ställning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande vid Migrationsverket, Svenska ESF-rådet samt Rikspolisstyrelsen.

Fiskerifonden

Generaldirektören vid Fiskeriverket intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställ- ning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande vid myndigheten.

7.4.2Ekonomistyrningsverkets iakttagelser

Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i Sverige. ESV granskar de EU- program och fonder där ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning och genomförandet av effektiva kontroller är delat mellan svenska myndigheter och kommissionen. ESV lämnar för varje program/fond en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlå- tande. I det följande redovisas de väsentligaste iakttagelserna från respektive fond/program.

Jordbruksfonderna

Som attesterande organ lämnar ESV ett utlå- tande om årsräkenskaperna. Utlåtandet omfattar även ett utlåtande om de interna kontrollens effektivitet. Revisionen avser årsredovisningen för EGFJ och EJFLU.

ESV anser att redovisningarna för EJFLU samt EGFJ som översänts till kommissionen är rättvisande och korrekta i alla väsentliga avseen- den vad gäller de utgifter som belastat fonderna och gör bedömningen, efter granskningen av Jordbruksverkets överensstämmelse med ackrediteringskriterierna, att de interna kontroll- förfarandena fungerat tillfredsställande.

Europeiska regionala utvecklingsfonden

ESV:s bedömning grundar sig, enligt EU:s regel- verk, på genomfört granskningsarbete under granskningsperioden. På grund av att de åtta regionala struktursfondsprogrammen inte helt kommit igång och att få eller inga utgifts- deklarationer lämnats till kommissionen har inga granskningar skett av redovisade kostnader hos stödmottagare. De bedömningar som ESV avger grundar sig därmed enbart på de systemrevisioner som genomförts under granskningsperioden.

Inom de territoriella programmen Interreg IVA Öresund–Kattegat–Skagerrak, Norra periferin och Botnia–Atlantica har det inte heller, på grund av ovan nämnda orsaker, funnits förutsättningar att slutföra några system- revisioner. Följaktligen lämnar ESV inte något revisionsutlåtande avseende granskningsperio- den för dessa program.

Däremot har det utförts systemrevisioner inom Interreg IVA Sverige–Norge, Interreg IVA Nord och de åtta regionala strukturfonds- programmen. På grundval av dessa systemrevi-

234

sioner bedömer ESV att förvaltnings- och kontrollsystemen för dessa program under granskningsperioden varit förenliga med de tillämpliga bestämmelserna i respektive råds- förordning. ESV bedömer därmed att förvalt- nings- och kontrollsystemen fungerade till- räckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnas till kommissionen blir korrekta och, som följd av detta, att ESV kan ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

På grundval av samma systemrevisioner be- dömer dock ESV för Interreg IVA Sverige–Norge och Interreg IVA Nord att vissa delar av systemen inte uppfyller kraven.

De granskade enheterna har återkommit till ESV med svar på rekommendationerna i rap- porterna och handlingsplaner. ESV bedömer att de åtgärder som föreslås i handlingsplanerna kommer att leda till att rekommendationerna implementeras på ett effektivt sätt.

Europeiska socialfonden

ESV:s bedömning grundar sig, enligt EU:s regel- verk, på genomfört granskningsarbete under granskningsperioden. På grund av att nationella strukturfondsprogrammet för regional konkur- renskraft och sysselsättning inte helt kommit igång och att få eller inga utgiftsdeklarationer lämnats till kommissionen har inga granskningar skett av redovisade kostnader hos stödmottagare. De bedömningar som ESV avger grundar sig därmed enbart på de system- revisioner som genomförts under gransk- ningsperioden.

På grundval av dessa systemrevisioner be- dömer ESV att förvaltnings- och kontrollsy- stemen för programmet under granskningspe- rioden varit förenliga med de tillämpliga bestämmelserna i respektive rådsförordning. ESV bedömer därmed att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgifts- deklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, att ESV kan ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

På grundval av samma systemrevisioner har ESV iakttagit att vissa delar av systemen inte uppfyller kraven, men gör bedömningen att de fungerar tillräckligt effektivt för att ge rimlig

Skr. 2009/10:101

garanti för att de belopp som deklarerats till kommissionen är korrekta.

Förvaltande myndigheten (inklusive struktur- fondspartnerskapen) har återkommit till ESV med svar på rekommendationerna i rapporterna och en handlingsplan. ESV bedömer att de åtgär- der som föreslås i handlingsplanen till stora delar kommer att leda till att rekommendationerna implementeras på ett effektivt sätt.

Fiskerifonden

ESV:s bedömning grundar sig, enligt EU:s regel- verk, på genomfört granskningsarbete under granskningsperioden. På grund av att pro- grammet inte helt kommit igång och att inga utgiftsdeklarationer lämnats till kommissionen har inga granskningar skett av redovisade kostnader hos stödmottagare.

Däremot har det utförts systemrevisioner inom programmet. På grundval av dessa sy- stemrevisioner bedömer ESV att förvaltnings- och kontrollsystemet för programmet under granskningsperioden varit förenligt med de tillämpliga bestämmelserna i respektive råds- förordning. ESV bedömer därmed att förvalt- nings- och kontrollsystemen fungerade till- räckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, att ESV kan ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

På grundval av samma systemrevisioner be- dömer dock ESV att vissa delar av systemen inte uppfyller kraven.

Förvaltande myndighet har återkommit till ESV med svar på rekommendationerna i rap- porten och en handlingsplan. ESV bedömer att de åtgärder som föreslås i handlingsplanen till stora delar kommer att leda till att rekommen- dationerna implementeras på ett effektivt sätt.

Ramprogram för solidaritet och hantering av mi- grationsströmmar

För gränsfonden beslutades de fleråriga och år- liga programmen för 2007 och 2008 i december 2008. Motsvarande beslut för flyktingfonden fattades den 16 december 2008 (C(2008)8358) och för återvändandefonden den 11 mars 2009 (C(2009)1585). På grund av att programmen inte helt kommit igång och att ingen ansökan om slutbetalning har avgivits har således ESV inte lämnat något revisionsutlåtande för dessa fonder avseende 2009.

235

Skr. 2009/10:101

7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning

Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- liga verksamhet m.m. granskar Riksrevisionen bl.a. årsredovisningen för de förvaltningsmyn- digheter som lyder under regeringen. Gransk- ningen syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen om- fattar även myndighetsledningens bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet samt bedöm- ningen avseende den interna styrningen och kontrollen. Varje räkenskapsår avslutas gransk- ningen med en revisionsberättelse.

Samtliga ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel (Jordbruksverket, Svenska ESF-rådet, Tillväxtverket, Fiskeriverket, Mi- grationsverket, Rikspolisstyrelsen samt Länsstyrelserna i Jämtlands, Norrbottens och Västerbottens län) erhöll för 2009 en revi- sionsberättelse utan invändning. Riksrevisionens bedömning är att årsredovisningen för respektive myndighet i allt väsentligt är rätt- visande.

7.6Revisionsrättens granskningar

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) sva- rar för den externa revisionen av EU:s budget. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentli- gaste iakttagelser från årsrapporten om budgetgenomförandet för budgetåret 2008.

Revisionsrättens uppdrag är att göra en obero- ende granskning av hur Europeiska unionens medel uppbärs och används, och på så sätt be- döma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisions- rätten granskar om samtliga inkomster och ut- gifter varit lagliga och korrekta och om den eko- nomiska förvaltningen varit sund. Syftet med re- visionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens me- del på alla nivåer. Revisionsrättens gransknings- mandat omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisions- rätten inte bara granskar EU:s institutioner och organ, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå.

Varje år lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om Europeiska unio- nens budgetgenomförande. Årsrapporten inne- håller även en revisionsförklaring (DAS) om rä- kenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och

7.5Regeringens intygande avseende korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även

EU-medel

Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar föl- jande intygande:

Rättvisande räkenskaper

Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kas- samässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räken- skaperna i allt väsentligt är rättvisande.

Betryggande intern styrning och kontroll

Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen.

revisionsrättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutio- nernas egna administration.

Revisionsrättens årsrapport utgör ett mycket viktigt underlag för Ekonomi- och finansminis- terrådets (Ekofinrådet) ställningstagande till att rekommendera om ansvarsfrihet bör beviljas kommissionen för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifi- erat. Vidare utgör årsrapporten ett viktigt underlag för Europaparlamentet som slutligen beslutar om ansvarsfriheten. Förslaget från Ekofinrådet är att rekommendera Europaparlamentet att bevilja kommissionen an- svarsfrihet för budgetåret 2008.

236

Skr. 2009/10:101

7.6.1Väsentliga iakttagelser under 2008 att Sverige ska verka för en effektiv och återhåll-

I det följande redovisas de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport för 2008 som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen.

Revisionsförklaringen består som tidigare av uttalanden om dels tillförlitligheten i EU-räken- skaperna för 2008, dels lagligheten och korrekt- heten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

För andra året i rad ges ett uttalande utan re- servation för räkenskaperna. När det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet åter- speglar de samlade resultaten för 2008 de senaste årens förbättringar av budgetförvaltningen. Re- visionsrätten konstaterar också att betydande förbättringar har skett över tiden.

Enligt revisionsrätten är förbättringen under 2008 främst en följd av bättre resultat på det största verksamhetsområdet Jordbruk och na- turresurser. Där lämnar Revisionsrätten för för- sta gången inte ett ”uttalande med avvikande mening”, utan ett ”uttalande med reservation“. (Från ”rött” till ”gult” med revisionsrättens tra- fikljusmodell.) Samtidigt finns fortsatta problem inom bl.a. verksamhetsområdet Sammanhållning - det område där flest fel förekommer. Inom det området uppskattar revisionsrätten att minst 11 procent av medlen inte borde ha betalats ut.

Revisionsrätten konstaterar att systemen för övervakning och kontroll behöver förbättras yt- terligare och påpekar att ett fortsatt arbete med förenklade bestämmelser måste vara en priorite- rad fråga.

7.6.2Revisionsrättens iakttagelser gällande Sverige

sam EU-budgetpolitik och för att närhetsprinci- pen ska tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll.

Kommissionen är enligt fördraget ytterst an- svarig för budgetens genomförande. Medlems- staterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen i genom- förandet av budgeten och för att upprätta och vidmakthålla effektiva kontrollsystem som sä- kerställer en sund ekonomisk förvaltning i med- lemsstaten. Sverige fäster stor vikt vid revisions- rättens iakttagelser och att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som revisionsrätten uppdagat.

Sverige kommenteras i mycket begränsad om- fattning i årsrapporten. Sverige nämns inom ra- men för en uppföljning av tidigare iakttagelser i revisionsförklaringen för budgetåret 2007. I samband med denna revisionsförklaring påpeka- des det att Sverige i vissa fall använder sig av or- tofoton i IACS – systemet för identifiering av jordbruksskiften – som är mer än fem år gamla. (I årets revisionsförklaring hävdar revisionsrätten felaktigt att Sverige använder ”endast flygfoton som är mer än fem år gamla”.) Jordbruksverket har uppdaterat flyg- fotografierna som från och med 2007 i ge- nomsnitt är maximalt tre år gamla mot tidigare i genomsnitt maximalt fem år gamla.

I april 2009 lämnade regeringen för första gången ett intygande avseende EU-medel i re- geringens skrivelse Årsredovisning för staten 2008. En kopia lämnades till Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten.

Revisionsrätten lämnade inga väsentliga iaktta- gelser för 2008 som har anknytning till svenska förhållanden.

7.6.3Utgångspunkter för Sveriges agerande avseende revisionsrättens iakttagelser

I propositionen om budgeteffekter av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som riksdagen ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast

7.7Redovisning av samtliga EU- medel

I detta avsnitt redovisas samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisas över statsbud- geten. Utöver utfallet för 2009 redovisas de se- naste fem årens utfall kassamässigt, dvs. i överensstämmelse med statsbudgeten. Redo- visningen omfattar alla medel oavsett vilken fler- årig budgetram medlen är hänförliga till. Detta avsnitt ger därmed en översikt över den direkta påverkan av EU-budgeten på 2009 års räkenska- per.

237

Skr. 2009/10:101

7.7.1Avgiften till EU:s budget

EU-budgeten upprättas med stöd av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. EU- budgetens utgifter och inkomster måste balan- sera, det s.k. balanskravet, och det är utgiftsnivån som styr behovet av inkomster. Inkomsterna ut- görs huvudsakligen av egna medel: tull- och sockeravgifter (traditionella egna medel) samt avgifter från medlemsstaterna. Egna medel fast- ställs på basis av regelverket i rådets beslut 2007/436/EG om gemenskapernas egna medel (egna medelsbeslutet). Utöver egna medel består inkomsterna dessutom av övriga inkomster, bland annat eventuellt överskott från föregående år, diverse avgifter, räntor och EES-ländernas bi- drag.

Tullavgift

Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU och tillfaller unionens budget. Medlemsländerna får dock behålla 25 procent av tullintäkterna för att finansiera administrativa kostnader i samband med uppbörden.

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

Inom ramen för den gemensamma jordbrukspo- litiken tas särskilda jordbrukstullar och en pro- duktionsavgift för socker ut. 16 Dessa inkomster tillfaller unionens budget, med avdrag för finan- siering av administrativa kostnader på samma sätt som för tullavgifter.

Mervärdesskattebaserad avgift

Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en procentuell andel av respektive med- lemslands mervärdesskattebas.17 För att uppnå likabehandling justeras den nationella mervärdesskattebasen så att en harmoniserad mervärdesskattebas erhålls för alla medlems- länder. Från och med 2007 gäller fasta pro- centsatser. Huvudregeln är 0,3 procent. Sverige har dock tillsammans med några andra länder

16 I och med egna medelsbeslutet från 2007 försvinner särskilda jordbrukstullar som begrepp. År 2009 ratificerades detta beslut slutligen varför 2009 är det sista året då särskilda jordbruktullar särredovisas. Dessa tullintäkter hanteras fortsättningsvis som alla andra tullavgifter och redovisas därför som tullavgifter.

17 Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster under ett år.

undantag från huvudregeln. Sverige betalar motsvarande 0,1 procent av mervärdes- skattebasen.

Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I ef- terhand revideras avgiften med anledning av utfallet för mervärdesskattebasen.

Avgift baserad på bruttonationalinkomsten

Medlemsländernas BNI-baserade avgift fastställs baserat på deras procentuella andel av unionens samlade bruttonationalinkomst (BNI) beräknad till marknadspriser.18 Den totala BNI-baserade avgiften fastställs som en restpost eftersom EU- budgeten måste respektera balanskravet. Den totala BNI-baserade avgiften ska alltså täcka det återstående finansieringsbehovet efter att övriga avgifter (traditionella egna medel och mervärdes- skattebaserad avgift) fastställts. Den BNI-base- rade avgiften korrigeras i efterhand på samma sätt som den mervärdesskattebaserade avgiften.

Storbritanniens budgetreduktion

Storbritannien har beviljats en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsstater baserat på respektive medlemsstats BNI. Sedan 2002 är dock Sveriges andel av finansieringen begränsad till 25 procent av den andel Sverige skulle ha be- talat med en rent BNI-baserad finansiering.

Särskild budgetreduktion för Nederländerna och Sverige

Nederländerna och Sverige har beviljats en ned- sättning av sin avgift (budgetreduktion) som fi- nansieras gemensamt av alla medlemsländer i en- lighet med respektive medlemslands BNI. Sverige får för varje år under perioden 2007– 2013 en reduktion om 150 miljoner euro uttryckt i 2004-års priser vilken räknas av från vår BNI-baserade avgift.

7.7.2Återflöde från EU-budgeten

De medel som Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EU:s jordbruks- och strukturfonder.

Det finns två jordbruksfonder: Europeiska ga- rantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europe-

18 BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna som tillfaller ett land.

238

iska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Huvuddelen av utgifterna i dessa två fonder är bidrag inom ramen för den gemen- samma jordbrukspolitiken. Den enskilt största utgiftsposten är gårdsstödet som betalas ut base- rat på markinnehav. Därutöver finns exempelvis utgifter för djurbidrag och bidrag till lands- bygdsutveckling.

Strukturfonderna är ett samlingsnamn för Eu- ropeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF).19 Utöver jordbruks- och strukturfonderna finns också ett återflöde från bl.a. ramprogrammen för forsk- ning och övriga EU-program. Merparten av allt återflöde från EU-budgeten går via statsbudgeten, en mindre del går dock direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten.

7.7.3Redovisning i resultaträkningen

I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlan- det.20 Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag.21 Redovisningen i resultaträk- ningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostna- der redovisas det år de är hänförliga till. Kostna- den för EU-avgiften redovisas det budgetår som avgiften avser. Intäkt av EU-bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. Det finns därför vissa skillnader i det periodiserade återflödet jämfört med den kassamässiga redovisningen på statsbudgeten.

Det finns också bidrag från EU-budgeten, exempelvis från ramprogrammen för forskning, som inte redovisas på statsbudgeten utan endast i resultaträkningen. Under 2009 tog statliga myndigheter, inklusive universitet och högskolor, emot totalt 871 miljoner kronor i bidrag från EU-budgeten, vilka enbart redovisas

Skr. 2009/10:101

som intäkter av bidrag i resultaträkningen, men inte redovisas på statsbudgeten.22

7.7.4Redovisning på statsbudgeten

På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter: dvs. betalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag på statsbudgeten. Redovisningen är i dessa delar kassamässig.

Betalningar från Europeiska kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas på anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska ge- menskapen.

I tabell 7.4 sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten under perioden 2005–2009, dvs. Sveriges EU-avgift och inkomsterna till stats- budgetens inkomsttitlar från EU-budgeten.

Kassamässigt minskade avgiften till EU 2009 jämfört med 2008 med 12 334 miljoner kronor

medan bidragen från EU ökade

med

647 miljoner kronor, vilket innebär att

det

kassamässiga nettoflödet till EU minskade med 12 981 miljoner kronor. Den stora minskningen av avgiften förklaras av det nya egna medelsbeslutet.

Det är främst den mervärdesskattebaserade avgiften som har minskat i och med det nya egna medelsbeslutet. Utfallet blev 8 628 miljoner kronor lägre 2009 jämfört med 2008. Av dessa hänförs 5 944 miljoner kronor från att Sverige under 2009 har fått återbetalningar för den mervärdesskattebaserade

19 Strukturfonderna var under programperioden 2000–2006 ett samlings- begrepp för Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för fiskets utveckling (FFU) och utvecklingssektionen av Europeiska utvecklings- och garantifonden för

jordbruket.

20 Se även not 4 till resultaträkningen.

22 Beloppet utgör en del av posten Övriga EU-bidrag i tabellen i not 3 till

21 Se även not 3 till resultaträkningen.

resultaträkningen.

239

Skr. 2009/10:101

Tabell 7.4 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt)

Miljoner kronor

Förändring

2005

2006

2007

2008

2009

2008/2009

Tullavgift

3 003

3 539

3 844

4 023

3 803

-220

Särskilda jordbruks-

tullar och sockerav-

gifter

257

169

425

783

472

-311

Momsbaserad avgift

3 113

4 227

4 475

4 323

-4 305

-8 628

BNI-baserad avgift

18 893

17 723

17 512

21 960

18 741

-3 219

Storbritannienavgift

369

262

379

437

481

44

Summa EU-avgift1

25 635

25 920

26 635

31 526

19 192

-12 334

Bidrag från EUGFJ2

8946

8 890

269

123

9

-114

Bidrag från EGFJ3

6 886

7 064

8 075

1 011

Bidrag från EJFLU4

2 686

1 807

1 106

-701

Bidrag från FFU5

109

76

90

94

70

-24

Bidrag från ERUF6

1381

1 212

1 130

464

1 315

851

Bidrag från ESF7

1849

1 270

1 633

870

358

-512

Bidrag till

trans.eur.nätv

300

194

187

348

470

122

Övriga bidrag från EG

7

799

155

265

279

14

Summa bidrag m.m.8

12 592

12 441

13 036

11 035

11 682

647

Nettoflöde från stats-

budgeten till EU

13 043

13 479

13 599

20 491

7 510

-12 981

1Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen

2Europeiska utvecklings- och garantifonden för jorbruket

3Europeiska garantifonden för jordbruket

4Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

5Fonden för fiskets utveckling

6Europeiska regionala utvecklingsfonden

7Europeiska socialfonden

8Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m.

avgiften. Av dessa avser 3 052 miljoner kronor 2007 och 2 892 miljoner kronor avser 2008.

Den BNI-baserade avgiften minskade med 3 219 miljoner kronor jämfört med 2008. Här hänförs 627 miljoner kronor till återbetalningar, varav 138 miljoner kronor avsåg 2007 och 489 miljoner kronor avsåg 2008. Förutom detta

minskades

Sveriges

avgift

med

1 791 miljoner kronor på

grund av överskott i

EU:s budget 2008.

Uppgifterna i tabell 7.4 ger inte en helt rätt- visande bild av effekterna på statsbudgeten av EU-medlemskapet. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter för- anledda av den medfinansiering som staten ofta står för via anslag på statsbudgeten, t.ex. under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Medfinansieringen är en förutsättning för att Sverige ska kunna tillgodogöra sig medel från många av fonderna i EU-budgeten, bland annat

strukturfonderna. Undantaget är EGFJ som finansieras helt via EU-budgeten bortsett från de valutakursdifferenser som kan uppstå. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer även under relevanta myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före Sveriges anslutning 1995, är dessa svåra att särredovisa.

Anslagen för EU-bidrag på statsbudgeten uppgick till 11 747 miljoner kronor. Dessa ut- gifter ska finansieras av medel från respektive EU-fond inom EU-budgeten. År 2009 uppgick inkomsterna från EU-budgeten till 11 682 miljoner kronor. Beroende på periodi- serings- och valutakurseffekter skiljer sig alltså utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU på inkomsttitlar med 65 miljoner kronor.

240

Skr. 2009/10:101

EU-budgeten ersätter generellt utbetalningar av stöd först i efterhand. Vad gäller EGFJ regleras krav från Sverige till kommissionen den tredje vardagen i den andra månaden efter utbetalningsmånaden i Sverige. För strukturfonderna förskotteras dock en viss del av det finansiella kuvert för programperioden som varje medlemsland tilldelats. Därefter överförs medel löpande under programperioden efter att

kostnader uppstått. Slutlig reglering av strukturfonderna sker vid programperiodens slut. Statsbudgeten står dessutom för den valutarisk som uppstår i och med att kommissionen gör sina betalningar i euro. Tabell 7.5 visar utfallet för den del som motsvaras av återflöde från EU-budgeten på anslag som helt eller delvis motsvaras av återflöde från EU- budgeten.

Tabell 7.5 Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten

Miljoner kronor

Utgiftsområde

Anslag

Anslagsnamn

Utfall 2009

08

1:8

Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar

112

Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelands-

13

1:4

medborgare

10

14

1:6

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2007–2013

473

14

22:1 (2008)

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000–2006

4

19

1:4

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007–2013

1 300

19

33:5 (2008)

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000–2006

-2

22

1:16

Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk

315

23

1:11

Gårdsstöd och djurbidrag m.m.

6 970

23

1:12

Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter

760

23

1:16

Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m.

68

23

1:20

Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten

7

Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och

23

1:24

struktur

1 724

23

41:4 (2008)

Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning

6

Summa

11 747

241

8

Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över

Skr. 2009/10:101

8 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över

De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen i årsredovis- ningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken och AP-fonderna faller utanför den avgränsning som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i reali- teten större (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar).

Sammanställningen i detta avsnitt görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Defi- nitionen överensstämmer med definitionen av intresseföretag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed för- utom myndigheterna även statliga bolag och fi- nansinstitut, Riksbanken och AP-fonderna. Även Allmänna arvsfonden redovisas här med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Sedan 2007 redovisar nationalräken- skaperna premiepensionssystemet i hushålls- sektorn i stället för som tidigare i socialförsäk- ringssektorn, i enlighet med principer fastställda av Europeiska unionen. Redovisningen av den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital i tabell 8.1 inkluderar således inte Pre- miepensionsmyndigheten (PPM) utan endast den statliga sektorn. PPM:s samlade tillgångar,

skulder och kapital redovisas i särskild ordning i tabell 8.3.

Sammanställningen, som bygger på de ingå- ende organisationernas officiella årsredovis- ningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokförda förmögenheten.

8.1Den statliga sektorns förmögenhet

Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hän- syn tagen till ägarandelen om den uppgår till minst 20 procent. Ägande i företag där statens ägarandel är mindre än 20 procent ingår i myn- digheternas samlade tillgångar och skulder.

Någon fullständig eliminering av mellanha- vanden såsom fordringar och skulder samt in- täkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisningsprin- ciper skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabell 8.2.

Ålderspensionsreformen medförde under 1990-talet betydande förändringar i betalnings- flödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet. Sedan 1999 ska AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ål- derspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betalningsan- svaret för förtids- och efterlevandepension flyt-

245

Skr. 2009/10:101

tades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under ett antal år från AP-fonderna till statsbud- geten i enlighet med riksdagens beslut med an- ledning av propositionen AP-fonden i det re- formerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). Hittills överförda belopp upp- går till 245 miljarder kronor. År 2004–2009 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda be- slut. Vid överläggningar mellan de fem partierna, i juni 2004, fastställdes att pensionsöverenskom- melsen ligger fast men att någon slutreglering inte skulle ske den 1 januari 2005. Riksdagen har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet ska vidtas och när ett slutligt belopp i så fall ska föras över.

Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för han- teringen av frågan. Under dessa överläggningar har bedömningen gjorts att det under överblick- bar tid kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sam- manhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser reger- ingen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frå- gan om hanteringen av överskott i pensionssy- stemet föreläggs riksdagen i proposition. In- komstpensionssystemet uppvisade ett underskott på 79 miljarder kronor under 2009 vilket medförde att systemets samlade resultat var negativt och uppgick till

-323 miljarder kronor.

Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Myndigheter

Summa tillgångar

942

1 002

1 018

1 090

1 219

Summa skulder

1 687

1 637

1 517

1 500

1 603

Nettoförmögenhet

/eget kapital

-745

-635

-499

-410

-384

Summa skulder

och kapital

942

1 002

1 018

1 090

1 219

Statliga bolag, banker och finansinstitut

Summa tillgångar

1 159

1 213

1 331

1 539

1 740

Summa skulder

886

908

1 010

1 216

1 402

Nettoförmögenhet

/eget kapital

273

305

321

323

338

Summa skulder

och kapital

1 159

1 213

1 331

1 539

1 740

Riksbanken

Summa tillgångar

209

201

212

700

709

Summa skulder

149

138

150

630

631

Nettoförmögenhet

/eget kapital

60

63

62

70

78

Summa skulder

och kapital

209

201

212

700

709

AP-fonderna

Summa tillgångar

780

871

919

759

841

Summa skulder

11

13

21

52

14

Nettoförmögenhet

/eget kapital

769

858

898

707

827

Summa skulder

och kapital

780

871

919

759

841

Allmänna arvsfonden

Summa tillgångar

1

1

2

2

3

Summa skulder

1

1

2

2

3

Nettoförmögenhet

/eget kapital

0

0

0

0

0

Summa skulder

och kapital

1

1

2

2

3

Elimineringar av inomstatliga mellanhavanden

Summa tillgångar

-333

-371

-371

-344

-459

Summa skulder

-61

-68

-52

-22

-123

Nettoförmögenhet

/eget kapital

-272

-303

-319

-322

-336

Summa skulder

och kapital

-333

-371

-371

-344

-459

Den statliga sektorn totalt

Summa tillgångar

2 758

2 917

3 111

3 746

4 053

Summa skulder

2 673

2 629

2 648

3 378

3 530

Nettoförmögenhet

/eget kapital

85

288

463

368

523

Summa skulder

och kapital

2 758

2 917

3 111

3 746

4 053

246

Vid utgången av 2009 var den statliga sektorns samlade tillgångar 4 053 miljarder kronor efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna under 2009 med 307 miljarder kronor. De samlade skulderna uppgick till 3 530 miljarder kronor, vilket mot-

svarar en ökning med 152 miljarder kronor.

AP-fondernas

tillgångar

ökade

med

82 miljarder kronor

och

skulderna minskade

med 38 miljarder kronor.

AP-fondernas

egna

kapital ökade med 120 miljarder kronor och uppgick vid utgången av 2009 till 827 miljarder kronor.

Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till 1 740 miljarder kronor, en ökning med 201 miljarder kronor. Motsvarande skulder ökade med 186 miljarder kronor till sammanlagt 1 402 miljarder kronor. De största förändringarna är hänförliga till Vattenfall AB och Sveriges Bostads- finansieringsbolag SBAB vars tillgångar ökat med 156 respektive 41 miljarder kronor medan skulderna ökat med 151 respektive 40 miljarder kronor.

Sammantaget uppgick statens egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skulder-

nas bokförda värde, efter elimineringar

till

523 miljarder

kronor.

Ökningen

med

155 miljarder kronor jämfört med 2008 beror främst på förbättringen av AP-fondernas netto- förmögenhet med 120 miljarder kronor till 827 miljarder kronor. De statliga myndigheter-

nas nettoförmögenhet

har

förbättrats

med

26 miljarder

kronor

och

uppgår

till

-384 miljarder kronor.

Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i avsnitt 4.

Elimineringar avseende myndigheternas aktiein- nehav

Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Kammar- kollegiet (not 26 Andelar i dotter- och intresse- företag).

Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom Riksbankens grundfond, redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn.

Skr. 2009/10:101

Elimineringar gentemot Riksgäldskontoret

AP-fondernas innehav av statspapper har elimi- nerats för att undvika dubbel redovisning. Inne- havet av statspapper har eliminerats med nomi- nellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Statspapper utgörs av statsobligationer och tidi- gare år till en mindre del av statsskuldsväxlar.

Riksbankens valutalån hos Riksgäldskontoret har eliminerats för att inte redovisas dubbelt. Eliminering har skett med av Riksbanken bok- fört belopp mot summa tillgångar och skulder.

Tabell 8.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinne- hav (andelar i dotter- och intresseföretag) och AP fondernas innehav av statspapper och Riksbankens valutalån

Miljoner kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Kammar-

kollegiet

270 189

301 704

316 950

318 861

334 317

Riksbankens

grundfond

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

Riksbanken

61

0

0

0

0

Affärsverk

Luftfarts-

verket

153

162

170

194

217

Svenska

kraftnät

415

422

477

1 516

334

Övriga myn-

digheter

57

45

43

42

31

AP-fonderna

60 597

68 038

52 488

22 033

30 692

Riksbankens

valutalån

92 455

Summa

332 472

371 371

371 128

343 646

459 046

Premiepensionsmyndigheten

Premiepensionsmyndighetens tillgångar ökade med 110 miljarder kronor jämfört med 2008 och uppgick vid utgången av 2009 till 373 miljarder kronor (tabell 8.3).

Tabell 8.3 Premiepensionsmyndigheten samlade tillgångar, skulder och kapital

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Summa tillgångar

240

295

341

263

373

Summa skulder

242

297

342

264

374

Nettoförmögenhet/

Eget kapital

-2

-2

-1

-1

-1

Summa skulder och

kapital

240

295

341

263

373

247

Skr. 2009/10:101

8.2 AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten

AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nuvarande pensionssystemet in- fördes i januari 1999 och den 1 maj 2000 omor- ganiserades AP-fonderna. Den 1 januari 2001 fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fon- derna identiska placeringsregler, vilka bland an- nat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna ska förvalta svenska allmänna pen- sionsmedel så att kraven på långsiktigt hög av- kastning i förhållande till risk tillgodoses.

Sjätte AP-fonden har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag.

I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensionsmed- len i Premiesparfonden. Såväl Premiesparfonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP- fonden. Endast fondens egen verksamhet redo- visas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 8.4. Till skillnad från de övriga AP-fondernas till- gångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade till- gångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssyste- met.

Tabell 8.4 AP-fonderna 2009

Miljoner kronor

Tillgångar1

Skulder

Fondkapital

Första AP-fonden

203 053

754

202 299

Andra AP-fonden

206 812

2 522

204 290

Tredje AP-fonden

214 445

7 906

206 539

Fjärde AP-fonden2

198 004

2 286

195 718

Sjätte AP-fonden

18 838

615

18 223

Sjunde AP-fonden

23

183

-160

Totalt

841 175

14 266

826 9093

1. AP-fondernas tillgångar motsvaras i princip av åtaganden inom ramen för pensionssystemet och disponeras därför inte fritt för andra statliga ändamål.

2. Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning har avvecklats under 2009

och Första AP-fondens särskilda förvaltning avvecklades 2007.

3. AP-fondernas fondkapital exklusive Sjunde AP-fonden (827 069 mnkr) utgör buffertfonden i Inkomst och premiepension, balansräkning.

AP-fondernas sammanlagda resultat för 2009 är 136 miljarder kronor. Fondkapitalet påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och admi- nistrationsersättningar till Försäkringskassan samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto medfört ett utflöde av kapital på totalt 16 miljarder kronor.

I den konsoliderade resultaträkningen redovi- sas ålderspensioner som transferering. Skillnaden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner har fram till 2009 redovisats som nettoöverfö- ring till ålderspensionssystemet och hushålls- sektorn (PPM) under transfereringar (se även Årsredovisning för staten 2009, not 4 till resul- taträkningen, Transfereringar). För 2009 täcker inte avgifterna pensionskostnaderna vilket gör att medel från AP-fondens avkastning används och för första gången på många år redovisas AP- fondsmedel som intäkter av bidrag (se även not 3 till resultaträkningen, Intäkter av bidrag). Åta- ganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräk- ningen eller hos AP-fonderna utan redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital. Åtagan- den i premiepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning.

8.3Statliga bolag, banker och finansinistitut

I tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till minst 20 procent. Ägande i företag där statens andel är mindre än 20 procent ingår i myndigheternas samlade till- gångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sam- manställning av nyckeltal avseende kalenderåret 2009 för bolag med statligt ägande. I bilagan re- dovisas bolagens nyckeltal brutto och de sum- merar, efter elimineringar, till beloppen i sam- manställningen över statliga sektorns förmögen- het (tabell 8.1). I tabell 8.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Det högre värdet av bolagen i den statliga sektorn i jämförelse med det bokförda värdet är främst hänförligt till Svenska Spel AB, vars bokförda värde endast uppgår till 260 000 kronor, men i tabell 8.1 ingår med beloppet 4,5 miljarder kronor. En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resul- tat 2009 kommer att presenteras senare under

248

våren i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om statliga bolag.

Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger mer än 20 procent av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår till 335 miljarder kronor. De sex största bolagen är Vattenfall AB, TeliaSonera AB, Luossavaara-Kiirunaavara AB (LKAB), Akademiska Hus AB, Sveaskog AB och AB Svensk Exportkredit som tillsammans svarar för 80 procent av det bokförda värdet. Enbart Vattenfall AB och TeliaSonera AB mot- svarar 56 procent av det bokförda värdet.

Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruk- tureringar, bolagens resultat m.m. Vattenfall AB har ökat tillgångarna med 156 miljarder kronor samtidigt som skulderna ökat med 151 miljarder kronor. De största förändringarna av till- gångsvärden avser immateriella, främst goodwill, och materiella anläggningstillgångar som ökat med 57 miljarder kronor respektive 47 miljarder kronor främst som ett resultat av förvärvet av N.V. Nuon Energy. Även övriga tillgångar har ökat som ett resultat av förvärvet. Av skulderna har främst långfristiga räntebärande skulder ökat med 107 miljarder kronor. Statens andel av eget kapital har ökat med 5,8 miljarder kronor, främst som en följd av årets vinst på 13 miljarder kro-

nor,

vilket kompenserat för utdelning av

6,9 miljarder kronor.

AB

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag

(SBAB) har ökat sina tillgångar med 41 miljarder kronor, vilket främst förklaras av ökad utlåning till allmänheten med 42 miljarder kronor. Skul- derna har ökat med 40 miljarder kronor främst hänförligt till emitterade värdepapper, som ökat med 50 miljarder kronor och skulder till kredit- institut som minskat med 14 miljarder kronor.

TeliaSoneras tillgångar uppgår till 270 miljarder kronor, varav statens andel uppgår till 101 miljarder kronor. Ökningen av statens andel under året är 2,0 miljarder kronor, vilket främst avser likvida medel. Skuldandelen har ökat med 1,6 miljarder kronor, vilket främst av- ser en ökning av långfristig upplåning med 3,5 miljarder kronor. Statens andel av eget kapi- tal har ökat med 1,9 miljarder kronor främst av- seende andelen av årets vinst som uppgick till 7,0 miljarder kronor. Valutakursdifferenser på 2,2 miljarder kronor och utdelning till staten av 3,0 miljarder kronor har minskat eget kapital.

Nordiska

Investeringsbanken

har

245 miljarder

kronor i tillgångar, varav

statens

Skr. 2009/10:101

andel uppgår till 90 miljarder kronor, en minsk- ning under året med 5,6 miljarder kronor. Minskningen beror till stor del på kronans för- stärkning mot euron. Skuldandelen har minskat med 6,4 miljarder kronor, mest avseende valuta- kurseffekten samt minskad kortfristig upplå- ning.

8.4Riksbanken

Riksbankens tillgångar har ökat med 9 miljarder kronor och skulderna med 1 miljard kronor. Förändringarna mellan olika slag av tillgångar och skulder är dock av större omfattning. Till- gångarnas förändring kan främst hänföras till utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter, som ökat med 102 miljarder kronor och till valutareservens tillgångar i form av banktillgodohavanden och värdepapper i ut- ländsk valuta som har ökat med 77 miljarder kronor. Utlåning av dollar till svenska banker har upphört och därmed har fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Sverige minskat med 196 miljarder kronor. Förändringar av skulder avser främst emitterade skuldcertifikat för in- dragning av likviditet från det finansiella syste- met, som har ökat med 143 miljarder kronor och skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige, som har ökat med 91 miljarder kronor och avser upplåning av utländsk valuta hos Riks- gäldskontoret i syfte att förstärka valutareserven. Som en följd av att swapavtalet med Federal Re- serve inte längre utnyttjas så har skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Sve- rige minskat med 189 miljarder kronor. Det egna kapitalet har ökat med 8,3 miljarder kronor, vil- ket förklaras av årets överskott på 14,2 miljarder kronor reducerat med utdelning av 5,9 miljarder kronor till staten.

8.5Pensionssystemets årsredovisning 2009

Pensionsmyndigheten har i uppdrag att varje år göra en redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålderspen- sionen omfattar inkomst- och tilläggspensionen

249

Skr. 2009/10:101

från inkomstpensionssystemet samt premiepen- sion. Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp – demografiska, ekonomiska och beteendemässiga – som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, el- ler kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till ve- dertagna redovisningsprinciper för försäkrings- företag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till Pensionsmyndighe- tens publikation Orange Rapport Pensionssy- stemets Årsredovisning 2009.

Redovisningsprinciper

Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premiepensio- nen konsoliderats. I koncernbokslutet har Pre- miepensionsmyndighetens (PPM) redovisning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprät- tade årsredovisningen.

Pensionsavgifter tas ut med 18,5 procent av pensionsgrundande förvärvsinkomster, transfe- reringar m.m., varav 16 procentenheter tillförs inkomstpensionssystemet och 2,5 procentenheter premiepensionssystemet.

Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där inbetalda pensionsavgifter i princip direkt används till att betala samma års pen- sionsutbetalningar. Buffertfonden, det vill säga Första–Fjärde och Sjätte AP-fonderna, hanterar de över- eller underskott som uppstår på grund av skillnader mellan inbetalda pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. Tillgångarna i syste- met är värdet av flödet av pensionsavgifter – av- giftstillgången – och buffertfonden. Avgiftstill- gången beräknas i princip genom att årets inbetalda pensionsavgifter multipliceras med den tid som en krona i genomsnitt ligger i pensions- systemet (omsättningstiden). Avgiftstillgången bestäms till stor del av sysselsättningen och in- komstutvecklingen.

Premiepensionssystemet är ett fonderat sy- stem där pensionsspararna själva väljer i vilka fonder premiepensionspengarna ska placeras. Pensionen utbetalas genom att det ackumulerade kapitalet säljs av. Tillgångarna utgörs främst av pensionsspararnas placeringar i fonder.

Pensionsskulden avser både skulden till aktiva och pensionerade. Pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som rå- der vid värderingstillfället. Ett undantag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva

avseende tilläggspension. Den utgör cirka 9 procent av den totala pensionsskulden, men andelen sjunker snabbt framöver. År 2017 är det sista år som ATP-poäng kan tjänas in.

I tabellerna 8.5 och 8.6 redovisas resultat- re- spektive balansräkningen för ålderspensionssy- stemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i miljoner kronor.

Tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning

Miljoner kronor

Resultaträkning

2009

2008

Förändring

Förändring av fondtill-

gångar1

Pensionsavgifter

233 699

233 258

441

Pensionsutbetalningar

-218 242

-200 014

-18 228

Avkastning på fonderat

kapital

217 413

-300 253

517 666

Administrationskostnader

-2 0662

-1 820

-246

Summa

230 8043

-268 829

499 633

Förändring av avgiftstill-

gång

Värdet av förändringen i

avgiftsinkomst

-114 919

394 833

-509 752

Värdet av förändringen i

omsättningstid

-507

-33 452

32 945

Summa

-115 426

361 381

-476 807

Förändring av pensions-

skuld4

Nya pensionsrätter och

ATP-poäng

-244 497

-247 798

3 301

Pensionsutbetalningar

218 223

199 990

18 233

Indexering/värdeförändring

-144 453

-279 161

134 708

Värdet av förändringen i

medellivslängd

-23 054

-27 044

3 990

Uppkomna arvsvinster

12 072

11 319

753

Fördelade arvsvinster

-13 684

-12 664

-1 020

Avdrag för administrations-

kostnader

1 233

1 379

-146

Summa

-194 1605

-353 979

159 819

Årets resultat

-78 7826

-261 427

182 645

1Avser buffertfonden samt premiepensionstillgångar

2Varav inkomstpensionssystemet - 1 730 miljoner kronor och premiepensionssy- stemet – 336 miljoner kronor.

3Varav inkomstpensionssystemet 119 982 miljoner kronor och premiepensions- systemet 110 822 miljoner kronor.

4. Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar och positiv post ( ) innebär att pensionsskulden minskar.

5. Varav inkomstpensionssystemet -83 885 miljoner kronor och premiepensions- systemet -110 275 miljoner kronor.

6Varav inkomstpensionssystemet -79 329 miljoner kronor och premiepensions- systemet 547 miljoner kronor.

250

Årets resultat i inkomstpensionssystemet var -79 miljarder kronor. Pensionssystemets kapital- underskott på 243 miljarder kronor från 2008 har under året växt till ett kapitalunderskott om 323 miljarder kronor.

Enligt tabell 8.5 uppgick administrationskost- naderna till 2 066 miljoner kronor. Detta belopp avser administrationskostnader dels för premie- pension uppgående till 336 miljoner kronor, dels inkomstpension på 1 730 miljoner kronor. I avsnitt 5.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten redovisas administra- tionskostnader för inkomstpension till 2 389 miljoner kronor. Avvikelsen mellan belop- pen för administrationskostnader för inkomst- pension är 659 miljoner kronor. Det beror på att AP-fondens provisionskostnader (489 miljoner

kronor)

och

prestationsbaserade

avgifter

(170 miljoner kronor) inte ingår i tabell 8.5.

Tabell 8.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning

Miljoner kronor

Resultaträkning

31/12 2009

31/12 2008

Förändring

Tillgångar

Fondtillgångar

827 069

707 087

119 982

Försäkringstillgångar1

343 583

233 333

110 250

Övriga tillgångar

29 690

29 462

228

Avgiftstillgång

6 361 925

6 477 351

-115 426

Summa tillgångar

7 562 2672

7 447 233

115 0343

Skulder och resultat

Ingående balanserat

resultat

-244 673

16 782

-261 455

Årets resultat

-78 782

-261 427

182 645

Utgående balanserat

resultat

-323 455

-244 645

-78 810

Pensionsskuld

7 854 6064

7 660 889

193 717

Övriga skulder

31 116

30 989

127

Summa skulder och

resultat

7 562 267

7 447 233

115 034

1 Avser premiepension.

2.Varav inkomstpensionssystemet 7 188 994 miljoner kronor och premiepensions- systemet 373 273 miljoner kronor.

3Varav inkomstpensionssystemet 4 556 miljoner kronor och premiepensions- systemet 110 478 miljoner kronor.

4Varav inkomstpensionssystemet 7 511 692 miljoner kronor och premiepensions- systemet 342 914 miljoner kronor.

Ålderspensionssystemets balansomslutning för 2009 är 7 562 miljarder kronor.

Inkomstpensionens tillgångar ökade med sammanlagt 5 miljarder kronor, eller 0,1 procent. Buffertfonden, det vill säga Första–Fjärde och Sjätte AP-fonden, ökade med 120 miljarder kro- nor, eller 17,0 procent. Buffertfondens positiva avkastning uppgick till 136 miljarder kronor, el-

Skr. 2009/10:101

ler 19,3 procent. 2009 blev, så som prognostise- rats, det första året sedan 1999 då fondernas ut- gifter, pensionsutbetalningar och administrationskostnader, översteg inbetalda pensionsavgifter till inkomstpensionssystemet. Skillnaden gav ett negativt bidrag på 16 miljarder kronor. För första gången minskade avgiftstill- gången med 115 miljarder kronor (1,8 procent). Minskningen orsakades av både lägre avgiftsinkomster och sjunkande KPI 2009. Även en förkortning av omsättningstiden bidrog till minskningen i avgiftstillgången.

Pensionsskulden ökade med 84 miljarder kro- nor, eller 1,1 procent. Av ökningen stod indexe-

ringen

för

64 miljarder

kronor,

0,9 procentenheter.

Skulden till

pensionerade

påverkas av medellivslängdens förändring. Jäm- fört med 2008 har en 65 årings genomsnittliga utbetalningstid (den ekonomiska medellivsläng- den) ökat med 40 dagar. Den längre förväntade utbetalningstiden medförde en skuldökning på 23 miljarder kronor. Årets pensionsutbetalningar översteg nyintjänade pensionsrätter och ATP- poäng, inklusive vissa justeringar, vilket mins- kade skulden med 4 miljarder kronor.

För premiepensionen uppgick årets resultat till 547 miljoner kronor. De fonderade premie- pensionstillgångarna har under året ökat med 110 miljarder kronor, varav 31 miljarder kronor

avser

nya

pensionsrätter

medan -1 miljard

kronor

avser

pensionsutbetalningar

och

81 miljarder

kronor avser

värdeförändring.

Värdeutvecklingen under året har varit 34,7 pro- cent. Pensionsskulden ökade med 110 miljarder kronor 2009 (se även tabell 8.3). Förändringen av pensionsskulden avser nyintjänade pensionsrätter, en positiv kapitalförvaltning och utbetalning av pensioner.

Den 31

december

2009 var tillgångarna

4,3 procent

mindre än

pensionsskulden. Pen-

sionssystemets balanstal för 2011 har beräknats till 0,9549 (tabell 8.7).

251

Skr. 2009/10:101

Balanstalet

Balanstalet mäter pensionssystemets finansiella ställning och beräknas som systemets tillgångar dividerat med pensionsskulden. Om balanstalet understiger 1,0000, dvs. om pensionssystemets skulder överstiger tillgångarna, aktiveras den s.k. balanseringen för att säkerställa systemets lång- siktiga balans. Balanseringen är en del av indexe- ringen och innebär att indexeringen av pensio- nerna och pensionsbehållningarna reduceras. Pensionsskulden räknas därmed upp i långsam- mare takt och pensionssystemet stärks. Den lägre indexeringen pågår tills systemet åter är i finansiell balans. Eventuella överskott som upp

står efter att balanseringen har aktiverats används direkt för att så långt som möjligt öka indexe- ringen och på så vis återställa pensionernas värde.

Beräkningarna av balanstalet görs av Pen- sionsmyndigheten och fastställs av regeringen (5a och 5b §§ lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension). Formeln för beräkning ändrades under 2009. Det nya sättet innebär att buffertfondens treåriga medelvärde används som fondtillgång i beräkningen för balanstalet. Tidi- gare användes enbart buffertfondens värde per den sista december för respektive år.

Tabell 8.7 Flerårsöversikt

Miljarder kronor

2009

2008

2007

2006

2005

2004

2003

2002

Buffertfonden (medel)

811

821

Buffertfonden

827

707

898

858

769

646

577

488

Avgiftstillgång

6 362

6 477

6 116

5 945

5 712

5 607

5 465

5 301

Summa tillgångar

7 189

7 184

7 014

6 803

6 490

6 253

6 042

5 789

Pensionsskuld

7 512

7 428

6 996

6 703

6 461

6 244

5 984

5 729

Över-/Underskott

-323

-243

18

100

28

9

58

60

Balanstal

0,9549

0,9862

1,0026

1,0149

1,0044

1,0014

1,0097

1,0105

Finansiell ställning1

0,9570

0,9672

1 Balanstal enligt tidigare definition (tom år 2007), dvs. räknat enbart på buffertfondernas marknadsvärde 31 december respektive år.

252