Regeringens proposition

1995/96:201

Vissa regionalpolitiska frågor

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 11 april 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Björn von[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Arbetsmarknadsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram ett förslag till lag som innebär att regeringen får

överlåta vissa förvaltningsuppgifter till en övervakningskommitté.

 Vidare föreslås att vissa kostnader för beslutsgrupper knutna till struk-

turfondsprogram skall belasta anslaget för regionala utvecklingsinsatser och att

vissa förändringar skall göras i reglerna för landsbygdsstöd och

lokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning. Slutligen redovisar regeringen sin

avsikt att medge att Akila AB får ändra sin bolagsordning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Lagtext.................................................... 4

 2.1 Förslag till lag om överlåtelse av en förvaltningsuppgift

 till en övervakningskommitté........................ 4

3 Bemyndigande att överlåta förvaltningsuppgift till en över-

 vakningskommitté........................................... 5

4 Vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram

 6

5 Ändrade regler för landsbygdsstöd.......................... 7

6 Ändrade regler för lokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning 11

7 Ändrad bolagsordning för Akila AB.......................... 12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 april 1996... 14

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om överlåtelse av en förvaltningsuppgift

 till en övervakningskommitté (avsnitt 2),

2. godkänner det som regeringen förordar om vissa utgifter för beslutsgrupper

 knutna till strukturfondsprogram (avsnitt 4),

3. godkänner det som regeringen förordar om ändrade regler för landsbygdsstöd

 (avsnitt 5),

4. godkänner det som regeringen förordar om lokaliseringsstöd till lokaler för

 uthyrning (avsnitt 6).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om överlåtelse av en förvaltningsuppgift till en

övervakningskommitté

Härigenom föreskrivs följande.

Regeringen får överlåta till en övervakningskommitté att fullgöra för-

valtningsuppgifter i den omfattning som framgår av ett fastställt samlat

programdokument eller ett fastställt operativt program. Uppgifter som får

överlåtas får innefatta myndighetsutövning.

 Övervakningskommittéerna skall vara inrättade i enlighet med artikel 25 i

rådets förordning (EEG) nr 4253/88 av den 19 december 1988 om

tillämpningsföreskrifter för förordningen (EEG) nr 2052/88 vad gäller

samordningen av de olika strukturfondernas verksamhet dels inbördes, dels med

Europeiska investeringsbanken och andra befintliga finansieringsorgans

verksamhet.

__________________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

3 Bemyndigande att överlåta förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Riksdagen bemyndigar regeringen att överlåta|

| förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i prop. 1994/95:40 om

budgeteffekter av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen m.m. redovisat sin

syn på hur återflödet i form av stöd och bidrag till Sverige från

gemenskapsbudgeten skall hanteras förvaltningsmässigt och ekonomiadministrativt.

Huvudprincipen är att budgetering, betalningar, uppföljning, kontroll m.m. av

det svenska återflödet skall omhänderhas av de sektorsmyndigheter, främst

Arbetsmarknadsstyrelsen, Närings- och teknikutvecklingsverket och Statens

jordbruksverk, som ansvarar för motsvarande nationella uppgifter.

 En betydande del av återflödet kommer från EG:s strukturfonder, främst

socialfonden, regionalfonden och jordbruksfondens utvecklingssektion. Regeringen

har i nämnda proposition om budgeteffekter till följd av medlemskapet beskrivit

de sex mål som strukturfonderna kan bidra till (prop. 1994/95:40, s. 31). Där

framgår också att strukturfonder bidrar till s.k. gemenskapsinitiativ.

 I vilken mån projekt i Sverige kan få stöd från strukturfonderna för att

främja dessa mål eller initiativ framgår av fastställda samlade programdokument

(SPD) eller, när det gäller gemenskapsinitiativ, faställda operativa program.

Dessa dokument utgör slutresultat av förhandlingar som regeringen har fört med

EG-kommissionen på grundval av förslag som regeringen lämnat. För det

sammanlagda återflödet från strukturfonderna under perioden 1995-1999 kommer ca

25 sådana program att fastställas. Genomförandet av programmen sker med

tillämpning av de tidigare redovisade förvaltningsmässiga och

ekonomiadministrativa principerna. För vissa program har inrättats särskilda

myndigheter med huvudsaklig uppgift att svara för ärendeprövningen. Exempel på

sådana myndigheter är Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom

utbildning och kompetensutveckling m.m. samt de beslutsgrupper som svarar för

genomförandet av programmen för målen 2, 5b och 6.

 Enligt det regelverk för strukturfonderna som Europeiska gemenskapernas råd

har antagit skall genomförandet av programmen granskas av

övervakningskommitteér som inrättas genom avtal mellan medlemsstaten och

kommissionen. En övervakningskommitté är således inte en statlig myndighet, utan

en internationell inrättning grundad på rådets förordningar och avtalet mellan

medlemsstaten och kommissionen. För Sveriges del utser regeringen de nationella

ledamöterna inklusive ordföranden. Kommissionen, och i förekommande fall

Europeiska investeringsbanken, utser sina ledamöter. De nationella ledamöterna

utgör majoritet i övervakningskommitteérna. I princip gäller att en sådan

kommitté inrättas för övervakning av varje fastställt samlat programdokument

respektive operativt program. I vissa program har beslutats att övervakningen

skall skötas av en övervakningskommitté som övervakar även ett annat program.

 Nämnda regelverk för strukturfonderna innehåller vissa bestämmelser om

övervakningskommitteérnas verksamhet. Det gäller t.ex. ansvar för uppföljning

och utvärdering av genomförandet av programmen samt möjlighet att besluta om

vissa förändringar av programmen. Vilka ytterligare uppgifter en

övervakningskommitté har framgår av respektive samlat programdokument eller

operativt program. Dessa uppgifter kan undantagsvis avse förvaltningsuppgifter

som normalt är förbehållna svenska myndigheter. I enstaka fall gäller det

myndighetsutövning i form av ärendeprövning i fråga om större projekt. För att

möjliggöra för övervakningskommitteér att fullgöra dessa uppgifter krävs att

riksdagen genom lag bemyndigar regeringen att överlåta förvaltningsuppgift till

en övervakningskommitté. Överlåtelse bör kunna ske endast i den omfattning som

framgår av ett fastställt samlat programdokument eller ett fastställt operativt

program. Att fullgöra de svenska åtagandena om en korrekt, effektiv och säker

administration av användningen av medel från strukturfonderna ankommer i övriga

avseenden på nationella myndigheter.

4 Vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Arvoden m.m. för ledamöter och ersättare i |

| beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram skall belasta |

| anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: För genomförande av strukturfondsprogrammen för

målen 2, 5b och 6 har regeringen inrättat särskilda myndigheter i form av

beslutsgrupper. Regeringen kommer att inrätta motsvarande beslutsorganisation

för vissa gemenskapsinitiativ. Arvoden, resersättning och ersättning för mistade

avlöningsförmåner i enlighet med gällande statliga regler bör utgå för ledamöter

och ersättare i ovan nämnda beslutsgrupper. Kostnaderna beräknas till totalt ca

4 miljoner kronor. För att inte ytterligare belasta de resurser som

länsstyrelserna tillförs för att klara uppgiften som sekretariat åt

beslutsgrupperna bör dessa kostnader belasta berörda länsstyrelser under

anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m.

 Regeringen föreslår därför att ett nytt ändamål, Vissa utgifter för

beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram , införs under anslaget C 2.

Regionala utvecklingsinsatser m.m.

5 Ändrade regler för landsbygdsstöd

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Landsbygdsstöd skall fortsättningsvis kunna|

| lämnas med högst 800 000 kronor under en treårsperiod. Stöd skall|

| däremot inte längre kunna lämnas till företag inom vissa av de |

| branscher som av Europeiska gemenskapernas kommission har |

| utpekats som känsliga sektorer. |

| Stöd skall även kunna lämnas i vissa tätorter som omfattas av |

| strukturfondsåtgärder samt för vissa samverkansprojekt inom |

| strukturfondsprogram även till ett samverkansorgan. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag:

Landsbygdsstödets tillkomst

Riksdagen beslutade våren 1994 om en ny stödform för de mindre företagen i såväl

regionalpolitiska stödområden som i glesbygds- och landsbygdsområden (prop.

1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). Ett landsbygdsstöd på högst

450 000 kronor och med differentierade stödnivåer inrättades. Stödet kan lämnas

till såväl s.k. hårda som mjuka investeringar med högst nämnda belopp för

vardera ändamål under en treårsperiod. Stödet har ersatt små lokaliserings- och

utvecklingsbidrag i de regionalpolitiska stödområdena samt glesbygdsstöd i

glesbygdsområden. Stödet kan också lämnas i landsbygdsområden som avgränsas av

länsstyrelsen.

Landsbygdsstödets nuvarande utformning

Landsbygdsstöd kan lämnas till alla privata företag, oavsett bransch, som

bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor. Det är länsstyrelsen som

beslutar om landsbygdsstöd. Vid sin prövning av en ansökan skall länsstyrelsen

bl.a. beakta att ett stöd inte ger konkurrenssnedvridande effekter på den

marknad där verksamheten skall bedrivas.

 Landsbygdsstödet har inga begränsningar vad gäller stödberättigade

verksamheter. Stöd kan dock lämnas till jordbruksföretag endast i de fyra

nordligaste länen.

 Landsbygdsstöd kan lämnas till såväl hårda investeringar i t.ex. byggnader

och maskiner, som till mjuka investeringar i t.ex. produktutveckling och

marknadsföring.

 Landsbygdsstöd kan lämnas som avskrivningslån, kreditgaranti och bidrag till

hemarbete.

 Stöd kan lämnas inom landsbygds- och glesbygdsområden samt inom de

regionalpolitiska stödområdena, stödområde 1, stödområde 2 och tillfälliga

stödområden.

 Med glesbygd avses stora sammanhängande områden med gles bebyggelse och långa

avstånd till större orter, sysselsättning och service och med landsbygd avses

områden med liknande förhållanden men där det är kortare avstånd till större

orter och service.

 Avskrivningslånets storlek varierar inom de olika områdena. Inom

glesbygdsområdet kan avskrivningslån lämnas med högst 50 % av utgifterna för en

stödberättigad investering och inom sådant område i stödområde 1 som inte är

glesbygdsområde kan stöd lämnas med högst 35 % av utgifterna. I övriga områden,

stödområde 2, tillfälliga stödområden och landsbygdsområden kan stöd lämnas med

högst 20 % av utgifterna.

 Avskrivningslån kan även lämnas samtidigt med kreditgaranti. Det sammanlagda

stödet får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar högst 80 % av de

godkända utgifterna för investeringen och behovet av rörelsekapital.

 Avskrivningslån kan lämnas tillsammas med annat statligt stöd med högst

450 000 kronor till hårda investeringar och 450 000 kronor till mjuka

investeringar, dvs. sammanlagt högst 900 000 kronor, under en treårsperiod.

 Inom landsbygdsstödet kan ett s.k. mikrostöd lämnas med maximalt 50 % för

godkända utgifter om högst 40 000 kronor.

 Landsbygdsstödet är till stora delar anpassat till EG-kommissionens regler om

försumbart stöd till företag.

EG:s statsstödsregler - försumbart stöd

I EG-kommissionens riktlinjer (96/c 68/06) för tillämpning av statsstödsreglerna

slås fast att stöd under ett visst preciserat belopp - s.k. försumbart stöd ( de

minimis ) - inte påverkar handeln mellan länderna eller är

konkurrenssnedvridande. Med försumbart stöd avses stöd till ett företag som

totalt inte överstiger 100 000 ecu under en treårsperiod. En tidigare

fördelning av beloppet mellan hårda och mjuka investeringar har numera

tagits bort.

 Landsbygdsstöd föreslås därför fortsättningsvis kunna lämnas med högst 800 000

kronor under en treårsperiod utan särskilda begränsningar för olika typer av

investeringar.

 Av EG-kommissionens regler för försumbart stöd framgår vidare att stöd inte

kan lämnas för export och för branscher som omfattas av särskilda regler.

Försumbart stöd kan således inte lämnas till sektorer inom stålindustrin som

omfattas av Parisfördraget (s.k. EKSG-stål), till varvsindustrin, till

transportsektorn eller till jordbruks- och fiskenäringarna. Av bilaga 2 till

Romfördraget framgår vilka jordbruksprodukter som omfattas av bestämmelserna.

 Detta innebär att landsbygdsstöd inte kan lämnas till företag i dessa

branscher.

 De föreslagna ändringarna säkerställer att våra nationella stödregler inte

strider mot EG:s regelverk. Att det högsta beloppet med vilket landsbygdsstöd

kan lämnas i fortsättningen föreslås något sänkt är en konsekvens av att den

svenska kronan stärkts i förhållande till ecu.

 Jordbruks- och fiskenäringarna får dock i stället inom ramen för mål 5a

möjligheter att erhålla investeringsstöd. Mål 5a innehåller fyra olika

stödformer. Samtliga är godkända av kommissionen, nämligen kompensationsbidrag

till jordbrukare, startstöd till yngre jordbrukare, ett program för fisket, samt

ett program för stöd till investeringar till den som vidareförädlar eller

saluför produkter från jord- och skogsbruket.

EG:s strukturfondsprogram

Genom Sveriges medlemskap i den Europeiska unionen kommer ett återflöde från

EG:s budget via strukturfonderna. De åtgärder som kan få stöd från

strukturfonderna fastställs i programdokument som framförhandlats med

EG-kommissionen. Vissa av programmen omfattar avgränsade geografiska områden

bl.a. programmen som avser mål 2, 5b och 6 samt vissa s.k. gemenskapsinitiativ.

 Ändamålen med de olika programmen är följande:

 mål 2 omstrukturering av regioner med industrier på tillbakagång,

 mål 5b utveckling av landsbygden,

 mål 6 utveckling av glest befolkade regioner.

 Genom strukturfonderna finansieras även gemenskapsinitiativ bl.a. Interreg,

Konver och Leader. Dessa skiljer sig åt vad avser syfte, geografi och till

vissa delar även åtgärder. Interreg har till målsättning att öka det

gränsregionala samarbetet mellan medlemsländerna. Leader syftar till att skapa

förutsättningar för en positiv landsbygdsutveckling och att man på lokal nivå

skall få möjlighet att själva utforma och genomföra utvecklingsprogram inom

vissa geografiskt avgränsade områden. Konverprogrammet omfattar orter som är

beroende av försvarssektorn och syftet med programmet är att skapa

sysselsättning inom andra industrigrenar.

 Målprogrammen avser olika geografiska områden. Mål 2-programmen benämns

Blekinge, Fyrstad, Bergslagen, Ångermanlandskusten och Norra Norrlandskusten.

Mål 5b har program för Västra Sverige, Sydöstra Sverige,

Västerbotten/Gävle/Dala, Gotland och Skärgården. Mål 6 tar sikte på norra

Sveriges inland. Gemenskapsinitiativen har delvis en annan geografisk

omfattning. Interreg avser vissa gränsområden mot Norge, Finland och Danmark.

Leader avser landsbygdsområden och Konver två kommuner som är beroende av

försvaret eller försvarsrelaterad industri, Karlsborg och Karlskoga.

 För att strukturfondsmedel skall kunna tillföras ett projekt krävs en

nationell offentlig medfinansiering. Detta innebär att såväl myndigheter som

berörda kommuner och landsting kan förstärka sina insatser genom att - inom

ramen för de olika programmen - kombinera egna medel med medel från

strukturfonderna. Statlig medfinansiering kan utgöras bl.a. av nationella

stödsystem som faller inom ramen för EG:s statsstödsregler om försumbart stöd.

Inom det regionalpolitiska stödsystemet uppfyller dels landsbygdsstödet, dels

den s.k. konsultchecken inom ramen för av riksdagen beslutade Särskilda åtgärder

för regional utveckling och tillväxt (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13,

rskr. 1993/94:366) dessa villkor. En konsultcheck kan uppgå till högst 100 000

kronor och lämnas för en åtgärd med högst 50 % av utgifterna.

 Landsbygdsstödets nuvarande geografiska omfattning begränsar möjligheterna att

lämna stöd i vissa större orter inom strukturfondsområden. För att ge likartade

möjligheter att genomföra företagsutvecklande åtgärder i alla delar av de

regioner som omfattas av strukturfondsprogram bör därför landsbygdsstöd

fortsättningsvis kunna lämnas även i större orter inom de nämnda målområdena.

Avskrivningslånets storlek bör vara högst 20 % av investeringsutgifterna för

såväl hårda som mjuka investeringar.

 I strukturfondsprogrammen lyfts samverkansprojekt fram på många sätt.

Projekten kan t.ex. avse utveckling av underleverantörsrelationer, av nya

marknadssegment eller av nätverk mellan företag. För denna typ av projekt där

flera företag går samman för att gemensamt genomföra en åtgärd föreslås, i den

mån åtgärderna utgör statsstöd, att landsbygdsstöd i form av avskrivningslån

skall kunna lämnas med högst 50 % av utgifterna. Som motiv härför kan bl.a.

anföras att EG:s statsstödsregler om mjuka investeringsstöd, vilka oftast brukar

avse stöd till konsulthjälp, utbildning och kunskapsförmedling m.m. tillåter att

en bidragsnivå om högst 50 % av utgifterna lämnas till denna typ av projekt.

Landsbygdsstödet skall i dessa fall även kunna lämnas direkt till ett samver-

kansorgan som genomför åtgärder.

 Medel för landsbygdsstöd anvisas som ett deländamål på anslaget C 2. Regionala

utvecklingsinsatser, m.m. Länsstyrelserna skall prioritera mellan de olika

ändamålen.

 Den ökade efterfrågan som kan bli aktuell genom den geografiska utvidgningen

av stödområdet, kommer sammantaget sannolikt att underskrida den minskade

belastning som inskränkningarna av stödberättigade sektorer såsom jordbruk- och

fiskenäringarna innebär. Förslaget om förändringarna av landsbygdsstödet kommer

således inte att påverka statsbudgeten.

6 Ändrade regler för lokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Lokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning|

| skall fortsättningsvis kunna lämnas till ombyggnad och restaure-|

| ring av större lokaler på större orter i de delar av det |

| nationella stödområdet som omfattas av strukturfondsprogrammen |

| för mål 2 och gemenskapsinitiativet Konver. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Sedan 1981 kan lokaliseringsstöd lämnas för både

kommunala och privata lokaler för uthyrning. Stöd kan lämnas för uppförande av

mindre lokaler på mindre orter. I lokalerna får endast bedrivas verksamheter som

är stödberättigade enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt

företagsstöd. Vidare får bl.a. lokalerna i regel inte byggas större än 2000

kvadratmeter eller vara avsedda för bara ett företag. Uthyrning får vidare i

princip bara ske till företag som bedöms sakna möjlighet att själva uppföra

lokaler. Hyran i en kommunal lokal får inte heller innebära en subvention utöver

vad som följer av lokaliseringsstödet (prop. 1981/82:113, bet. 1981/82:AU23,

rskr. 1981/82:388).

 Stöd för uppförande av industrilokaler hör till de mest avgränsade

regionalpolitiska stöden genom inriktningen på mindre orter och mindre och

medelstora företag. Den maximala andelen lokaliseringsbidrag är också något

lägre än vad som gäller för ett företag som bygger egna lokaler.

 Riksdagen har tidigare uttalat att med mindre orter avses sådana med högst

10 000 invånare. Riksdagen har dock under en period anvisat särskilda medel för

lokaliseringsstöd till ombyggnad och restaurering av även större lokaler för

uthyrning på större orter i Bergslagen (prop. 1985/86:125, bet. 1985/86:AU13,

rskr. 1985/86:290).

 De senaste årens omfattande strukturomvandling inom tillverkningsindustrin med

starkt minskad sysselsättning som följd innebär att det finns många oanvända

industrilokaler i vissa områden. Detta gäller särskilt i mål 2-områdena för EG:s

strukturfondsprogram. Ändamålet med mål 2 är att omstrukturera regioner med

industrier på tillbakagång. Där finns samtidigt ett stort behov av att

differentiera näringslivet bl.a. genom ökat nyföretagande och utveckling av

mindre industri- och tjänsteföretag. I dessa regioner och orter kan en god

försörjning av lokaler för uthyrning vara ett verksamt medel för att

differentiera näringslivet. Detta gäller även större lokaler och på större

orter.

 Regeringen föreslår därför att lokaliseringsstöd för att bygga om och

restaurera lokaler för uthyrning fortsättningsvis även skall kunna avse större

lokaler och större orter i de delar av det nationella stödområdet som omfattas

av strukturfondsprogrammen för mål 2 eller av gemenskapsinitiativet Konver.

 I vissa av de fastställda samlade programdokumenten för mål 2 finns åtgärder

som avser ombyggnad och restaurering av befintliga lokaler för uthyrning. Genom

att dessa åtgärder i huvudsak avser orter utanför det nationella stödområdet kan

stöd motsvarande lokaliseringsstödet lämnas med medel från EG:s strukturfonder.

Härigenom kan lokaler för uthyrning stödjas på ett likvärdigt sätt i samtliga

mål 2-områden.

 Ett bidrag för ombyggnad och restaurering av lokaler för uthyrning får inte

vara högre än vad som gäller för motsvarande lokaliseringsbidrag.

 Övriga bestämmelser för lokaliseringsstöd till lokaler för uthyrning skall

kvarstå oförändrade.

 Den ökade efterfrågan på medel som förslaget kan ge upphov till måste

tillgodoses genom prioriteringar inom befintliga regionalpolitiska anslag.

7 Ändrad bolagsordning för Akila AB

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Akila AB bör få sin bolagsordning ändrad så|

| att preciseringen med särskild inriktning på malmfältsregionen |

| får tas bort. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens bedömning: Genom beslut den 14 februari 1985 bemyndigade

regeringen Arbetsmarknadsstyrelsen att under vissa villkor medge att den s.k.

malmfältsdelegationen, en särskild arbetsförmedlings- och

arbetsmarknadsinstitutsverksamhet under länsarbetsnämnden i Norrbottens län

(Af/Ami-LKAB), ställde 50 miljoner kronor till förfogande för ett Malmfältens

Finans AB under bildande. Malmfältsdelegationen verkade sedan 1 juli 1983 för

att handha övertalighetsproblemen vid Luossavara-Kirunavaara AB:s gruvor i

Gällivare och Kiruna.

 Riksdagen bemyndigade vidare i juni 1988 regeringen (prop. 1987/88:86, bet.

1987/88:AU19; rskr 1987/88:347) att besluta om villkoren för stöd till

utvecklings- och investmentbolag i Norrbottens län i enlighet med vissa

riktlinjer. Dessa innebar bl.a. att vid en eventuell samordning av resurserna i

sådana bolag borde tillses att resurserna också fortsättningsvis kom

malmfältskommunerna till del. Bakgrunden till detta bemyndigande var att det vid

denna tid fördes diskussioner mellan bl.a. Malmfältens Finans AB, Bothnia Invest

AB samt deras ägare i syfte att helt eller delvis samordna resurserna. Dessa

bolag, som båda verkade i Norrbottens län, hade till ändamål att finansiera

och/eller inneha aktier eller andelar i andra främst mindre och medelstora

företag.

 Malmfältens Finans AB ägdes vid denna tid dels av ett antal storföretag, dels

av ett antal småföretag i främst malmfälten. Ägarna hade vid bildandet

tillskjutit 13 miljoner kronor till bolaget. Bothnia Invest AB var liksom

Malmfältens Finans AB privatägt med syfte att tillföra små och medelstora

företag kapital och företagsledningskunnande.

 Senare under 1988 införlivades Bothnia i Malmfältens Finans AB. Bolagets namn

har senare ändrats till Akila AB. I samband med införlivningen medgav regeringen

bl.a. att bolagsordningen i det nya bolaget fick den nu gällande lydelsen.

 Den nuvarande bolagsordningen för Akila AB innehåller således en geografisk

begränsning för bolagets verksamhet. Sålunda föreskrivs att bolaget har till

föremål för sin verksamhet att skapa, utveckla och stimulera lönsam och

varaktig näringsverksamhet i Norrbottens län med särskild inriktning på

malmfältsregionen . Denna bestämmelse får inte ändras utan regeringens

medgivande.

 Vid bolagsstämma med aktieägarna i Akila AB 1995 har beslutats att, under

förutsättning av regeringens godkännande, ändra bolagsordningen bl.a. på så sätt

att den geografiska begränsningen Norrbottens län med särskild inriktning på

malmfältsregionen skall utelämnas. Bolaget har hemställt om regeringens

medgivande härför.

 Med hänsyn till bolagets tillväxt och framtidsplaner samt omfattningen av

bolagets hittills gjorda investeringar och övriga insatser för malm-

fältsregionen, som av bolaget uppges uppgå till över 80 miljoner kronor, är

regeringens avsikt att medge bolaget att ändra bolagsordningen på så sätt att

preciseringen med särskild inriktning på malmfältsregionen får tas bort. Mot

bakgrund av regeringens och riksdagens strävanden att förbättra tillgången på

riskkapital i Norrbottens län, bör dock den geografiska begränsningen

 Norrbottens län kvarstå (se bl.a. prop. 1987/88:86, bet. 1987/88:AU19, rskr.

1987/88:347).

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 april 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden HjelmWallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet von[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:201 Vissa regionalpolitiska frågor.