Innehållsförteckning del 2

Bilaga 1 Sammanfattning av Redovisningskommitténs

 slutbetänkande (SOU

1996:157).............................................2

Bilaga 2 Författningsförslag i Redovisningskommitténs

 slutbetänkande Översyn av redovisninglagstiftningen

 (SOU

1996:157)....................................................................13

Bilaga 3 Remissinstanser som yttrat sig över Redovisnings-

 kommitténs

betänkande.......................................................102

Bilaga 4 Författningsförslag i promemoria om en ny bokförings-

 lag m.m.(Promemoria

1)......................................................103

Bilaga 5 Remissinstanser som yttrat sig över utkastet till lagråds-

 remiss om ny

bokföringslag................................................125

Bilaga 6 Författningsförslag i promemoria om förkortad resultat-

 räkning enligt 3 kap. 7 § årsredovisningslagen

 (1995:1554) (Promemoria

2)...............................................126

Bilaga 7 Remissinstanser som yttrat sig över promemorian

 Förkortad resultaträkning enligt 3 kap. 7 § årsredovis-

 ningslagen

(1995:1554).......................................................129

Bilaga 8 Författningsförslag i promemorian om ändrade regler för

 revisorer i sparbanker och medlemsbanker, m.m.,

 (bestämmelserna om finansieringsanalys behandlas i

 denna proposition, Promemoria

3)......................................130

Bilaga 9 Remissinstanser som har yttrat sig över departements-

 promemorian Ändrade regler för revisorer i sparbanker

 och medlemsbanker, m.m. (Ds 1998:8)...............................132

Bilaga 10 Lagrådsremissens

lagförslag................................................133

Bilaga 11 Lagrådets

yttrande................................................................253

Bilaga 12 Författningsförslag i lagrådsremissen om ändrade regler

 för revisorer i sparbanker och medlemsbanker, m.m.,

 (bestämmelserna om finansieringsanalys behandlas

 i denna

proposition).............................................................264

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 juni 1999...........266

Sammanfattning av Redovisningskommitténs

slutbetänkande (SOU 1996:157)

Inledning

Sverige står inför stora förändringar på redovisningsområdet,

förändringar som gäller såväl redovisningslagstiftningens formella

struktur som dess materiella innehåll. Den 1 januari 1996 trädde tre nya

årsredovisningslagar i kraft, nämligen en allmän årsredovisningslag

(ÅRL) för aktiebolag och vissa handelsbolag och två speciella

årsredovisningslagar för dels kreditinstitut och värdepappersbolag, dels

försäkringsföretag. Den nya lagstiftningen som i huvudsak baserar sig

på EG:s fjärde och sjunde bolagsdirektiv samt två redovisningsdirektiv

på området för finansiella tjänster skall tillämpas fullt ut från och med

den 1 januari 1997.

Vad gäller företag i allmänhet innebär tillkomsten av ÅRL att det

kommer att råda två parallella system såvitt gäller regler om årsbokslut

och årsredovisning. Det ena systemet omfattar bokföringslagen (BFL)

samt i vissa fall kompletterande regler om bl.a. årsredovisning och

koncernredovisning i 1980 års lag om årsredovisning m.m. i vissa företag

(GÅRL), 9 kap. lagen om ekonomiska föreningar (FL) samt 3 kap.

stiftelselagen (SL). Detta regelsystem skall som regel tillämpas av bl.a.

enskilda näringsidkare, flertalet handelsbolag, ekonomiska och ideella

föreningar samt stiftelser. Det andra systemet omfattar ÅRL som, såvitt

gäller de bolag som omfattas av lagen, ersätter dels BFL:s regler om

årsbokslut, dels 11 kap. aktiebolagslagen (ABL) och bestämmelserna i

GÅRL. Dessa två regelsystem skiljer sig åt i väsentliga hänseenden

såsom vad gäller uppställningsformerna för balansräkning och

resultaträkning samt värderingsregler och krav på tilläggsupplysningar.

Lagstiftningens struktur

Vi har i vårt arbete strävat efter enhetlighet på redovisningsområdet.

Såväl av praktiska som principiella skäl anser vi att normgivningen,

oavsett om den sker i form av lagstiftning, myndighetsföreskrifter eller

råd och rekommendationer, så långt möjligt bör vara gemensam för

samtliga bokföringsskyldiga verksamheter. Den nuvarande splitt-ringen

av normgivningen på dels ett antal olika lagar, dels olika normgivande

organ, anser vi olämplig.

Vi föreslår att tillämpningsområdet för ÅRL utsträcks till att omfatta

samtliga fysiska och juridiska personer som är skyldiga att avsluta den

löpande bokföringen med någon form av bokslut. Vissa steg i den

riktningen har redan tagits. I samband med att ÅRL infördes den

1 januari 1996 gjordes lagen tillämplig på vissa handelsbolag som

formellt inte omfattas av EG:s fjärde och sjunde bolagsdirektiv. Vidare

torde från årsskiftet 1996/97 sådana förändringar i BFL, GÅRL och FL

genomföras som gör det möjligt även för övriga handelsbolag och för

ekonomiska föreningar att välja om de vill tillämpa de nya redovis-

ningsreglerna i ÅRL i stället för reglerna i BFL och GÅRL respektive

9 kap. FL (prop. 1996/97:32).

Vårt förslag innebär att BFL:s regler om årsbokslut upphävs liksom

bestämmelserna i 9 kap. FL och 3 kap. SL samt reglerna i 1 3 kap.

GÅRL. Revisionsbestämmelserna i 4 kap. GÅRL anser vi bör flyttas

över till en ny lag om revision. Som vi strax återkommer till föreslår vi

vidare att bestämmelserna om löpande bokföring och arkivering av

räkenskapshandlingar bibehålls i en separat (ny) bokföringslag. Även

denna lag bör ges generell giltighet. Sammantaget med förslaget att utöka

ÅRL:s tillämpningsområde innebär detta att jordbruksbokföringslagen

(JBFL) upphävs och att samtliga jordbrukare inordnas i det nya systemet.

Kompletterande normgivning

Vi anser att staten bör ha det övergripande ansvaret för normgivningen

på redovisningsområdet. Detta utesluter dock inte att normgivningen till

en del kan utformas av privata organ i de fall en sådan ordning kan anses

lämplig. Vår uppfattning är vidare att den statliga normgivningen inte

med nödvändighet måste göras bindande i form av lag eller

myndighetsföreskrifter. Tvärtom anser vi att en normgivning i form av

allmänna råd och rekommendationer har större möjligheter att följa med

utvecklingen på redovisningsområdet och hantera nya problem på ett

nyanserat sätt. Detta gäller även normgivningen på det finansiella

området. Enligt vår mening bör därför all kompletterande normgivning

som emanerar från något statligt organ ha karaktär av allmänna råd. En

konsekvens av detta är att Finansinspektionens föreskriftsmakt på

redovisningsområdet upphävs.

Såvitt gäller statens inflytande på redovisningsområdet vid sidan av

lagstiftningen föreslår vi att ett och samma organ får huvudansvaret för

samtliga företag oavsett företagets storlek, juridiska form och

verksamhetsart. I den delen har vi stannat för att Bokföringsnämnden

(BFN) ges det övergripande ansvaret för den kompletterande

normgivningen inte bara för företag i allmänhet utan även för företag

som står under Finansinspektionens tillsyn.

Det förhållandet att BFN ges det övergripande ansvaret för den

kompletterande normgivningen behöver inte medföra att all sådan

normgivning också skall ombesörjas av nämnden. Det kan antas att

privat normgivning ibland kan ge minst lika goda resultat. Vi utgår därför

från att även privata organ, i första hand Redovisningsrådet, kommer att

vara verksamma som normgivare på redovisningsområdet. Det framstår

som naturligt att rådet även framdeles utarbetar normer avseende

företagens års- och koncernredovisningar. Normerna kommer med andra

ord att ta sikte främst på värderings-, periodiserings- och klassificerings-

frågor. Övriga delar av den kompletterande normgivningen såsom

frågor rörande löpande bokföring och arkivering av räkenskaps-

handlingar samt bokslutsfrågor som är specifika för små och medelstora

företag bör normalt handhas av BFN.

Sanktioner

Med en normgivning av rekommendationskaraktär följer enligt vår

mening ett starkt behov av tillsyn över företagens externa redovisning

och av effektiva instrument för att hantera eventuella avvikelser från

gällande normer. Dessa möjligheter är i dag mycket begränsade. I stort

sett omfattas endast de aktiebolag vars fondpapper är börsnoterade och

de företag som står under Finansinspektionens tillsyn av någon form av

övervakning.

Enligt vår mening är det otillfredsställande att det på ett så omfattande

och betydelsefullt regelområde som företagens bokföring och offentliga

redovisning i stort sett saknas effektiva sanktionsmedel i det fall ett

företag bryter mot gällande redovisningsnormer. Vi anser att det finns ett

behov av ett i princip heltäckande sanktionssystem på redovisnings-

området. Systemet bör omfatta såväl företag som i dag är underkastade

Stockholms Fondbörs övervakning respektive Finansinspektionens

tillsyn som övriga företag. En sådan utvidgning av sanktions-

möjligheterna bör komma till stånd genom att domstolarnas inflytande

över frågor som rör efterlevnaden av gällande redovisningsnormer

förstärks.

Vi föreslår att BFN ges möjlighet att ingripa mot ett företag vars

bokföring eller offentliga redovisning är oförenlig med gällande

redovisningsnormer. Ett sådant ingripande bör lämpligen ske i form av

ett föreläggande om rättelse eventuellt förenat med vite som skall

kunna överklagas till Stockholms tingrätt och därefter till Svea hovrätt

och Högsta domstolen.

Det av oss föreslagna systemet är inte tänkt att innefatta någon mer

systematisk och regelbunden kontroll av företagens redovisningar. En

sådan ordning skulle kräva avsevärda resurser och därmed dra med sig

stora kostnader för det allmänna. Ytterligare omständigheter som talar

för en faktisk begränsning vad gäller omfattningen av ett nytt

sanktionssystem är det förhållandet att en viss övervakning redan i dag

sker framför allt genom Stockholms Fondbörs och Finansinspektionens

försorg. Vi gör sålunda den bedömningen att det av oss föreslagna

systemet skall behöva aktualiseras endast i de fall då det föreligger ett

påtagligt allmänt intresse av att en normöverträdelse blir rättsligt prövad

och sådan prövning inte kommer till stånd i annat sammanhang.

Kretsen av bokföringsskyldiga

Juridiska personer

Vi föreslår att samtliga juridiska personer med undantag för dödsbon

skall vara ovillkorligt bokföringsskyldiga, dvs. oavsett om de bedriver

näringsverksamhet eller inte och oberoende av verksamhetens

omfattning. Beträffande ideella föreningar innebär detta en utvidgning av

kretsen av bokföringsskyldiga personer eftersom bokföringsskyldigheten

enligt nuvarande BFL helt och hållet är beroende av att föreningen utövar

näringsverksamhet. Redan i dag torde emellertid även icke närings-

drivande ideella föreningar normalt föra någon form av löpande räken-

skaper. Förslaget innebär även för stiftelserna en utvidgning av

bokföringsskyldighetens omfattning så till vida att samtliga stiftelser görs

bokföringsskyldiga vilket inte krävs enligt gällande SL. En icke

bokföringsskyldig stiftelse skall dock enligt SL alltid föra räkenskaper

vilka skall avslutas med en sammanställning över tillgångar och skulder

samt inkomster och utgifter. De praktiska effekterna av förslaget kan mot

bakgrund av det anförda för de ideella föreningar-nas och stiftelsernas

del antas bli begränsade.

Fysiska personer

Enligt nuvarande BFL är fysiska personer och dödsbon bokförings-

skyldiga under förutsättning att de är att anse som näringsidkare. Från

denna huvudregel görs undantag för dels uthyrningsverksamhet av

mindre omfattning, dels jordbruksrörelse. Vi föreslår inte någon ändring i

denna huvudregel. Vi föreslår inte heller någon ändring vad gäller vilken

typ av verksamhet som en fysisk person eller ett dödsbo skall bedriva för

att personen eller dödsboet i fråga skall anses som näringsidkare och

därmed enligt huvudregeln vara bokföringsskyldig. Däremot anser vi att

det finns skäl att närmare se över de två nyss nämnda undantagen.

Vi föreslår att bokföringsskyldigheten för fysiska personer som bedri-

ver uthyrningsverksamhet samordnas med skyldigheten att deklarera

uthyrningsverksamheten som inkomst av näringsverksamhet. Detta

innebär att uthyrning av en fastighet som vid beskattningen klassificeras

som näringsfastighet utgör näringverksamhet i bokföringslagens mening.

När det gäller uthyrning av privatbostadsfastighet anser vi att denna

verksamhet inte heller i framtiden bör om den är av sådan mindre

omfattning att den inte föranleder omklassificering av fastigheten till

näringsfastighet medföra bok-föringsskyldighet. Enligt vår mening bör

sådan verksamhet över huvud taget inte klassificeras som närings-

verksamhet i bokföringslagens mening. Slutligen föreslår vi, som nämnts

tidigare, att JBFL upphävs och att samtliga jordbrukare i stället skall

omfattas av den föreslagna bok-föringslagen.

Räkenskapsår

Vi föreslår att rätten att tillämpa brutet räkenskapsår återinförs för

enskilda näringsidkare och handelsbolag med fysiska personer i

delägarkretsen. Det främsta skälet för en sådan reform är att den

förbättrar möjligheterna för redovisnings- och revisionsbyråerna att

fördela sitt arbete jämnare under året och slippa den nuvarande

koncentrationen till första halvåret. En sådan ökad spridning skulle

förbättra möjligheterna för en enskild näringsidkare eller ett handelsbolag

att erhålla kvalificerad hjälp med bokslutsarbetet vilket i sin tur skulle

befrämja kvaliteten i såväl själva bokföringen som rapporteringen till

skattemyndigheter och andra berörda intressenter.

Rätten att tillämpa brutet räkenskapsår bör dock inte vara ovillkorlig.

Vi föreslår att sådant räkenskapsår får tillämpas endast under

förutsättning att inte en och samma fysiska person därigenom kommer att

tillämpa olika räkenskapsår i de verksamheter som personen i fråga

bedriver antingen som enskild näringsidkare och delägare i ett eller flera

handelsbolag eller enbart som delägare i flera handels-bolag. Om en

sådan situation skulle uppkomma bör rätten att tillämpa brutet

räkenskapsår i princip upphöra för samtliga berörda företag. I syfte att

undvika en sådan effekt kan företagen sinsemellan komma överens om

att tillämpa samma brutna räkenskapsår. En sådan överenskommelse

förutsätter att något, eller några, av de berörda företagen lägger om sitt

räkenskapsår antingen från kalender-år till brutet räkenskapsår eller från

ett brutet räkenskapsår till ett annat brutet räkenskapsår vilket inte får ske

utan särskild dispens från skattemyndigheten.

Löpande bokföring och arkivering av räkenskapshandlingar

Redovisningskommitténs förslag till bokföringslag innehåller bl.a.

bestämmelser om löpande bokföring och arkivering av räkenskapshand-

lingar. Dessa överensstämmer i sak i stor utsträckning med nuvarande

BFL. Många av ändringarna är av redaktionell och språklig art och

innebär i flera fall endast en modernisering av lagstiftningen föranledd

framför allt av den utveckling som sedan tillkomsten av BFL har skett på

det informationstekniska (IT) området. Vår utgångspunkt vid utform-

ningen av lagstiftningen på bokföringsområdet har varit att samma krav

vad gäller bokföringens funktioner och ändamål skall gälla oberoende av

om bokföringen sker manuellt eller datorbaserat. För att åstadkomma en

sådan generell utformning av lagens bestämmelser är det nödvändigt att

regleringen i än högre grad än som är fallet med BFL utformas som en

ramlag. Närmast följer en uppräkning av de i sakligt hänseende mest

påtagliga förändringar som föreslås:

Ett nytt handlingsbegrepp införs som tar sikte på själva informationen

oavsett på vilket medium den för tillfället finns lagrad. Detta synsätt

saknar betydelse för traditionella pappersbaserade handlingar eftersom

sådana handlingar alltid är identiska i läsbar och lagrad form.

Lagen fokuserar på produkter i stället för på processer. Det centrala är

att den bokföringsskyldige vid en given tidpunkt skall kunna presentera

bokförda affärshändelser i kronologisk och systematisk ordning oavsett

på vilket sätt och i vilken ordning händelserna fak-tiskt har registrerats.

Kravet på att mottagen handling skall användas som verifikation slopas

och ersätts av ett krav på att den bokföringsskyldige vid valet av

verifikation skall tillgodose behovet av bevis för affärshändelsen.

Sådana poster som skall redovisas inom linjen i balansräkningen skall

fortlöpande registreras i sidoordnad redovisning.

Den s.k. varannanlänksprincipen upphävs.

Arkiveringstiden förkortas till sex år.

Om bokföringen är datorbaserad får maskinutrustningen placeras

utomlands förutsatt att den bokföringsskyldige här i landet har termi-

nalåtkomst till handlingarna och kan ta fram dem i vanlig läsbar form

här.

Handlingar i vanlig läsbar form får tillfälligt förvaras utomlands.

Generellt gäller som huvudregel krav på skattemyndighetens eller

Finansinspektionens tillstånd för att räkenskapshandlingar skall få

förstöras före arkiveringstidens utgång. Elektroniska handlingar får dock

efter tre år förstöras utan tillstånd om de ersätts av en utskrift på papper

eller av en handling i mikroformat.

Kravet på bunden årsbok upphävs.

Avslutande av den löpande bokföringen

Huvudregeln enligt vårt förslag är att den löpande bokföringen skall

avslutas med en årsredovisning upprättad enligt reglerna i ÅRL. Detta

innebär att den löpande bokföringen skall avslutas med dels en

balansräkning, en resultaträkning och noter, dels en förvaltningsbe-

rättelse och i större företag en finansieringsanalys. För aktiebolag,

ekonomiska föreningar och handelsbolag med juridisk person i

delägarkretsen samt oavsett företagets juridiska form för företag som

står under Finansinspektionens tillsyn och moderföretag gäller vad nu

sagts utan undantag. För övriga företag exempelvis enskilda

näringsidkare, stiftelser och ideella föreningar föreslås vissa lättnader i

regleringen.

Till att börja med behöver den löpande bokföringen inte avslutas över

huvud taget om den årliga nettoomsättningssumman i den verksamhet

som omfattas av bokföringen normalt understiger tjugo basbelopp och

värdet av tillgångarna uppgår till högst samma belopp. Om företaget

bedrivs i form av enskild näringsverksamhet tillämpas enbart det första

gränsvärdet. Om företaget överstiger nu angivna gränsvärden får den

löpande bokföringen avslutas med en balansräkning och en

resultaträkning om antalet anställda i den verksamhet som omfattas av

bokföringen under de senaste två räkenskapsåren i medeltal uppgått till

högst tio och tillgångarnas nettovärde i verksamheten enligt

balansräkning för det senaste räkenskapsåret uppgår till högst

24 miljoner kronor. Balansräkningen och resultaträkningen skall

kompletteras med ett fåtal enkla notupplysningar.

Några skattefrågor

Bland de frågor som vi enligt våra direktiv skall behandla nämns redo-

visningens betydelse som underlag för företagsbeskattningen. I

direktiven anges att vi närmare bör analysera frågan om sambandet

mellan redovisning och beskattning samt lägga fram de förslag som

analysen föranleder. I den delen har utredningsuppdraget i huvudsak

fullgjorts i och med att vi i maj 1995 avlämnade delbetänkandet

Sambandet Redovisning Beskattning (SOU 1995:43). I detta slut-

betänkande begränsar vi oss därför till ett fåtal ändringsförslag som bl.a.

gäller den skattemässiga behandlingen av enskilda näringsidkare och

handelsbolag.

Vi föreslår att en enskild näringsidkare skall få avdrag för lön som

utbetalats till näringsidkarens make. Som förutsättning gäller att det

föreligger ett civilrättsligt giltigt anställningsförhållande mellan makarna.

Vidare skall avdrag medges först det år lönen utbetalas eller blir

tillgänglig för lyftning av maken. Vi föreslår också att det nuvarande

kravet på att en avsättning för egenavgifter skall ha gjorts i den

skattskyldiges räkenskaper för att berättiga till skattemässigt avdrag

slopas. För handelsbolagens del föreslår vi på motsvarande sätt som för

enskilda näringsidkare och under samma förutsättningar att avdrag skall

kunna medges för lön till delägare i bolaget. Vid sidan av nu nämnda

förslag föreslås ytterligare ett par ändringar i skattelagstiftningen. Dessa

behandlas under nästa rubrik.

Värdering av omsättningstillgångar

Enligt våra direktiv skall vi utreda om det bör införas en rätt och en

skyldighet för företagen att i vissa särpräglade situationer avvika från

lagens bestämmelser. Uppdraget har sin grund i artikel 2.5 i EG:s fjärde

bolagsdirektiv (den s.k. overriding-regeln).

Enligt vår mening skulle en skyldighet att om än i sällsynta

undantagsfall avvika från lagens bestämmelser innebära en fara från

rättssäkerhetssynpunkt. Vi anser att ett företag som upprättar sitt bokslut

i enlighet med gällande lag och övrig normgivning på redo-

visningsområdet inte skall behöva riskera att redovisningen ifrågasätts

t.ex. i beskattningssammanhang eller vid en tillämpning av ABL:s

utdelningsregler. En möjlighet att avvika från lagens bestämmelser inger

av naturliga skäl inte samma farhågor. En generell möjlighet kan dock

medföra möjligheter för mindre nogräknade företag att manipulera med

redovisningen. En sådan avvikelsemöjlighet kan också innebära att

jämförbarheten försämras och att förtroendet för företagens redovisning

som informationskälla minskar.

En avvägning av de olika intressen som gör sig gällande har lett till att

vi inte anser att det bör införas någon overriding-regel i egentlig mening i

lagstiftningen. Däremot föreslår vi att det införs ett undantag från lagens

nuvarande regler vad gäller värderingen av omsättningstillgångar. Dessa

regler, som har sin grund i tvingande bestämmelser i det fjärde

bolagsdirektivet, innebär att omsättningstillgångar skall värderas enligt

lägsta värdets princip. Vi föreslår att sådana tillgångar får värderas till

belopp som överstiger anskaffningsvärdet om det finns särskilda skäl och

det står i överensstämmelse med kraven på god redovisningssed och

rättvisande bild. En sådan avvikelsemöjlighet från lagens krav på att

lägsta värdets princip skall tillämpas finner stöd i overriding-regeln i

artikel 2.5 i det fjärde direktivet. Förslaget innebär att den särskilda

värderingsregeln för pågående arbeten kan slopas.

För att inte den föreslagna värderingsregeln skall få genomslag vid

beskattningen och därmed leda till av oss oönskade skattekonsekvenser

föreslår vi att det bör vara tillåtet att värdera omsättningstillgångar i

enlighet med lägsta värdets princip vid inkomsttaxeringen även om

tillgångarna tagits upp till högre värde i räkenskaperna. För att förhindra

att obeskattade vinster läggs till grund för utdelning föreslår vi att den

skattemässiga nedskrivningen enligt lägsta värdets princip i vart fall

tills vidare skall redovisas som en bokslutsdisposition i

resultaträkningen och som en obeskattad reserv i balans-räkningen.

Ekonomiska förpliktelser och framtida utgifter

När det gäller redovisningen av olika slag av ekonomiska förpliktelser

och framtida utgifter har vi funnit lämpligast att i form av ett allmänt

resonemang beskriva de faktorer som enligt vår mening bör vara

vägledande vid klassificeringen av olika slag av ekonomiska förpliktelser

(och framtida utgifter) och som därigenom bör styra redovisningen av

dem. Enligt vår mening är det däremot inte lämpligt att

lagstiftningsvägen i detalj reglera vilka olika slag av förpliktelser som

skall eller bör redovisas i årsredovisningen och på vilket sätt denna

redovisning skall ske. Sådana frågor bör lämpligen lösas i den praktiska

rättstillämpningen. Lagen bör endast innehålla vissa allmänna och

grundläggande principer för klassificeringen av års-redovisningens olika

poster.

I ett avseende föreslår vi emellertid en materiell ändring i ÅRL. Detta

gäller redovisningen av poster inom linjen. Vi föreslår att lagtexten på

denna punkt uformas på samma sätt som gäller för företag som står under

Finansinspektionens tillsyn. Detta innebär att även icke-finansiella

företag inom linjen skall redovisa oåterkalleliga åtaganden som innebär

ett risktagande. I huvudsak är det olika typer av finansiella instrument

som avses.

Miljöredovisning

Enligt vår mening bör redovisningslagstiftningen i första hand ta sikte på

sådan information som är av omedelbar och väsentlig betydelse för att

utomstående intressenter skall kunna bilda sig en riktig uppfattning om

företagets finansiella ställning och resultat samt om företagets

utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter i finansiellt hänseende.

Miljöanknuten information intar inte någon särställning i dessa

hänseenden. Vidare bör redovisningslagstiftningen ges en så generell

utformning som möjligt med bestämmelser som snarare anger ramarna

för redovisningens utformning och innehåll än i detalj föreskriver

särskilda redovisningsmetoder för specifika händelser eller situationer.

Vad nu sagts innebär t.ex. att frågan om en inträffad händelse eller ett

under en tid utvecklat tillstånd är av sådan karaktär att händelsen eller

tillståndet ger upphov till en ekonomisk förpliktelse som i en eller

annan form skall redovisas i årsredovisningen bör avgöras utifrån

samma bedömningsgrunder oberoende av grunden för den eventuella

förpliktelsen. Om förpliktelsen har uppkommit som en följd av företagets

påverkan på den yttre miljön t.ex. skyldighet att återställa ett förorenat

eller på annat sätt förstört markområde i ursprungligt skick eller som

ett resultat av företagets affärsverksamhet i övrigt t.ex. ett

garantiåtagande eller ett framställt skadeståndsanspråk saknar enligt vår

mening betydelse i sammanhanget.

Vi anser att den nuvarande lagstiftningen i vart fall såvitt gäller

redovisningen i balans- och resultaträkningarna tillgodoser de krav på

miljöanknuten information som det är rimligt att ställa på företagen i

redovisningssammanhang. För att understryka vikten av att sådan

miljöinformation som är av väsentlig betydelse för bedömningen av ett

företags utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter lyfts fram föreslår

vi dock att viss miljöinformation obligatoriskt skall lämnas i

förvaltningsberättelsen.

Förslaget tar enbart sikte på företag som bedriver miljöfarlig verk-

samhet i miljöskyddslagens (ML) mening och innebär att sådana företag

skall lämna upplysning om verksamhetens påverkan på den yttre miljön.

Av de generellt giltiga kraven på relevans och väsentlighet följer vidare

att i princip endast sådana företag som är antingen anmälningspliktiga

eller tillståndspliktiga enligt ML omfattas av kravet. Slutligen avses i

detta sammanhang endast sådan miljöpåverkan som uppstår i

produktionsprocessen, såsom utsläpp och avfall av olika slag. Däremot

omfattas inte sådan miljöpåverkan som uppkommer vid användningen av

företagets produkter eller som har samband med produktionen av varor

eller tjänster som företaget förvärvar från en utomstående näringsidkare.

Koncernredovisning

I detta avsnitt behandlar vi vissa frågor med anknytning till koncern-

redovisningen. Inledningsvis tar vi upp frågan om undantag från

skyldigheten att upprätta koncernredovisning för moderföretag i mindre

koncerner. Därefter behandlas möjligheterna för ett moderföretag att

tillämpa olika redovisningprinciper i koncernredovisningen och

årsredovisningen. Slutligen tar vi upp frågan om kapitalandels-fondens

användning.

Skyldigheten att upprätta koncernredovisning i små koncerner

Frågan om det i ÅRL bör införas ett undantag från skyldigheten att

upprätta koncernredovisning för små koncerner har sin grund i artikel 6.1

i EG:s sjunde bolagsdirektiv. Ett sådant undantag har införts i samtliga

EU:s medlemsstater även om undantagets räckvidd varierar betydligt

mellan de olika länderna.

Enligt vår mening talar övervägande skäl för att det i ÅRL införs ett

uttryckligt undantag från koncernredovisningsskyldigheten för

moderföretag i mindre koncerner. Undantaget bör gälla samtliga

företagsformer, dvs. även aktiebolag och ekonomiska föreningar. En

avvägning av de olika intressen som gör sig gällande i denna fråga leder

dock till att undantaget inte kan göras så omfattande som en direkt

tillämpning av artikel 6.1 skulle medföra utan gränserna måste läggas

avsevärt lägre. Vi anser att redovisningsskyldigheten bör anknyta till de

nya gränsvärden som etablerats i samband med införandet av ÅRL. Detta

innebär att ett moderföretag skall upprätta koncernredovisning om

antingen antalet anställda hos koncernföretagen under de två senaste

räkenskapsåren i medeltal varit fler än tio eller nettovärdet av

koncernföretagens tillgångar enligt fastställda balansräkningar för

koncernföretagens senaste räkenskapsår på moderföretagets balansdag

överstiger 24 miljoner kronor.

Undantaget gäller inte om något av de koncernföretag som skulle

omfattas av koncernredovisningen är inregistrerat vid en börs inom EES.

Sambandet mellan årsredovisning och koncernredovisning

Under senare år har redovisningspraxis utvecklats på ett sätt som innebär

att koncernredovisningen alltmer kommit att leva sitt eget liv vid sidan

av moderföretagets årsredovisning. Detta kommer framför allt till uttryck

i att ett moderföretag tillämpar andra principer för värdering och

periodisering i koncernredovisningen än de som tillämpas i den egna

årsredovisningen. Utvecklingen har sin grund i å ena sidan en strävan

från företagens och redovisningsprofessionens sida att den

redovisningsinformation som lämnas skall vara öppen och ge en så

rättvisande bild som möjligt av koncernens ställning och resultat och å

andra sida ambitionen att minimera skattebelastningen.

Huvudregeln bör enligt vår mening alltjämt vara att moderföretaget

skall tillämpa samma principer i koncernredovisningen som i den egna

årsredovisningen. Samtidigt går det emellertid inte att bortse från den

verklighet som företagen, inte minst i internationella sammanhang,

befinner sig i. Denna verklighet gör det enligt vår mening nödvändigt att

tillåta skilda redovisningsprinciper. Det finns vidare klara fördelar med

ett system som tillåter skilda redovisningsprinciper på företags-

respektive koncernnivå. Framför allt gäller detta möjligheterna för god

redovisningssed att utvecklas på ett från strikt redovisningssynpunkt

positivt sätt låt vara med begränsning till koncernredovisningen utan

hänsynstagande till eventuella skattemässiga effekter. En frikoppling

mellan årsredovisning och koncernredovisning kan därmed till en del

uppnå samma syften som den av oss i 1995 års delbetänkande föreslagna

frikopplingen mellan redovisning och beskattning. Vi föreslår därför att

det nuvarande kravet på att det skall föreligga särskilda skäl för ett

principbyte slopas. I det fall gällande redovisningslagstiftning och god

redovisningssed tillhandahåller alternativa redovisningsmetoder innebär

detta att moderföretaget fritt efter eget val kan tillämpa en metod i

årsredovisningen och en annan i koncernredovisningen.

Kapitalandelsfonden

Enligt ÅRL skall intresseföretag konsolideras med tillämpning av den

s.k. kapitalandelsmetoden i koncernredovisningen. Om tillämpningen av

metoden medför att innehavet av intresseföretaget skrivs upp skall

uppskrivningsbeloppet sättas av till en särskild kapitalandelsfond som

utgör bundet eget kapital. I vilka fall och på vilket sätt denna fond får tas

i anspråk regleras inte i lagen.

Enligt vår mening finns det anledning att betrakta en kapitalandelsfond

som ett slags uppskrivningsfond. Syftet med båda fonderna förefaller att

vara i grunden detsamma, nämligen att belopp som är hänförliga till ännu

orealiserade värdeökningar inte skall kunna delas ut till ägarna. Vi

föreslår att det i ÅRL införs regler som behandlar kapitalandelsfondens

användning. Dessa regler bör i huvudsak utformas efter förebild av

reglerna om uppskrivningsfondens användning i samband med att de

tillgångar som hänför sig till fonden skrivs ner eller avyttras.

Kapitalandelsfonden bör således tas i an-språk i samband med

nedskrivning eller försäljning av de andelar i ett annat företag som

konsolideras med tillämpning av kapitalandelsmetoden. Vad nu sagts

innebär i huvudsak följande. Om en tillämpning av kapitalandelsmetoden

för med sig att värdet av andelar i ett intresseföretag ena året skrivs upp

för att nästa år skrivas ner skall kapitalandelsfonden tas i anspråk för

denna nedskrivning. Om andelarna säljs skall likaså fonden rensas på

belopp som är hänförligt till dem.

Ikraftträdande

Vi föreslår att den nya lagstiftningen skall träda i kraft den 1 januari 1999

och tillämpas på räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december

1998. När det gäller ändringarna i skattelagstiftningen föreslås att

bestämmelserna skall tillämpas första gången vid 2000 års taxering.

Författningsförslag i Redovisningskommitténs

slutbetänkande Översyn av redovisningslagstiftningen

(SOU 1996:157)

Förslag till bokföringslag

Härigenom föreskrivs följande.

Kretsen av bokföringsskyldiga

1 §

Juridiska personer är bokföringsskyldiga enligt denna lag om inte annat

följer av andra eller tredje stycket.

Fysiska personer och dödsbon är bokföringsskyldiga enligt denna lag

om personen eller dödsboet bedriver näringsverksamhet. Verksamhet

som består i uthyrning av fastighet som enligt 5 § kommunalskattelagen

(1928:370) räknas som privatbostadsfastighet utgör inte närings-

verksamhet.

Staten, kommunerna, landstingen, kommunalförbunden, försam-

lingarna och de kyrkliga samfälligheterna är inte bokföringsskyldiga

enligt denna lag.

2 §

Enskilda näringsidkare som gemensamt bedriver näringsverksamhet får

beträffande denna verksamhet ha en gemensam bokföring.

3 §

Med företag avses i denna lag den som är bokföringsskyldig enligt 1 §.

Räkenskapsår

4 §

Räkenskapsåret skall omfatta tolv månader. Annat räkenskapsår än

kalenderår (brutet räkenskapsår) skall omfatta tiden den 1 maj den 30

april, den 1 juli den 30 juni eller den 1 september den 31 augusti.

Om det med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse eller andra

omständigheter finns synnerliga skäl kan regeringen, eller myndighet

som regeringen bestämmer medge att annan period av tolv hela månader

än som följer av första stycket får utgöra räkenskapsår.

När bokföringsskyldighet inträder eller räkenskapsåret läggs om, får

räkenskapsåret omfatta kortare tid än tolv månader eller utsträckas att

omfatta högst arton månader. Räkenskapsåret får också kortas av om

bokföringsskyldigheten upphör.

5 §

Om en fysisk person, som är delägare i ett handelsbolag, dessutom är

delägare i ett annat handelsbolag eller bedriver enskild näringsverk-

samhet, får förstnämnda handelsbolag tillämpa brutet räkenskapsår en-

dast om räkenskapsåret sammanfaller med det räkenskapsår som tilläm-

pas i det andra handelsbolaget och i den enskilda näringsverksamheten.

En fysisk person som bedriver enskild näringsverksamhet och som

dessutom är delägare i ett handelsbolag får tillämpa brutet räkenskapsår

endast om räkenskapsåret sammanfaller med det räkenskapsår som

tillämpas i handelsbolaget.

6 §

Om företaget tillämpar brutet räkenskapsår, får räkenskapsåret läggas om

till kalenderår. I annat fall får räkenskapsåret läggas om endast om

skattemyndigheten ger tillstånd till det.

Den som är bokföringsskyldig i fråga om flera verksamheter skall

tillämpa samma räkenskapsår för dessa. För att få samma räkenskapsår

för flera verksamheter får räkenskapsår läggas om utan särskilt tillstånd.

Om ett företag i strid med 5 § tillämpar brutet räkenskapsår får

skattemyndigheten förelägga företaget att lägga om räkenskapsåret till

kalenderår. Ett sådant föreläggande får förenas med vite.

7 §

Bestämmelserna i 6 § andra stycket har motsvarande tillämpning på

räkenskapsår inom en koncern. Om det föreligger synnerliga skäl kan

regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, medge att olika

räkenskapsår får tillämpas.

Vid tillämpningen av första stycket avses med koncern vad som anges

i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554).

8 §

I 1 kap. 7 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och

värdepappersbolag samt 1 kap. 6 § lagen (1995:1560) om årsredovisning

i försäkringsföretag finns bestämmelser om räkenskapsår i vissa företag.

Bokföringsskyldighetens innebörd

9 §

Företaget skall

a) löpande bokföra alla affärshändelser,

b) se till att verifika-tioner finns till alla bokföringsposter,

c) utom i fall som avses i 10 och 11 §§ vid räkenskapsårets ut-gång av-

sluta den löpande bokföringen med en årsredovisning och

d) bevara alla räkenskapshandlingar samt andra handlingar av särskild

betydelse för att belysa verksamhetens ekonomiska förhållanden.

Bokföringsskyldigheten enligt första stycket skall fullgöras på sätt som

överensstämmer med god redovisningssed.

10 §

Den löpande bokföringen behöver inte avslutas om

a) den årliga nettoomsättningssumman i den verksamhet som omfattas

av bokföringen normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar tjugo

gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som

gällde under den sista månaden av räkenskapsåret och

b) värdet av tillgångarna uppgår till högst det gränsbelopp som anges i

a.

Om företaget bedrivs i form av enskild näringsverksamhet tillämpas

enbart första stycket a.

Vid bestämmandet av det värde som avses i första stycket b skall varje

tillgång tas upp till ett värde som motsvarar vad tillgången kan anses

betinga vid en försäljning under normala förhållanden.

11 §

Den löpande bokföringen får avslutas med en balansräkning och en

resultaträkning om

a) antalet anställda i den verksamhet som omfattas av bokföringen

under de senaste två räkenskapsåren i medeltal uppgått till högst tio och

b) tillgångarnas nettovärde i verksamheten enligt balansräkning för det

senaste räkenskapsåret uppgår till högst 24 miljoner kronor.

12 §

Bestämmelserna i 10 och 11 §§ gäller inte

a) aktiebolag, ekonomiska föreningar eller sådana handelsbolag i vilka

juridisk person är delägare,

b) sådana företag som avses i 1 kap. 1 första stycket lagen (1995:1559)

om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 §

första stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag

eller

c) moderföretag i en koncern.

Vid tillämpningen av första stycket c avses med moderföretag och

koncern vad som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554).

13 §

En balansräkning skall utan dröjsmål upprättas när bokföringsskyldighet

inträder eller när grunden för sådan skyldighet ändras. Vad nu sagts

gäller inte företag som omfattas av bestämmelserna i 10 §.

Affärshändelser

14 §

Med affärshändelser avses alla förändringar i förmögenhetens storlek och

sammansättning såsom in- och utbetalningar, uppkomna fordringar och

skulder samt egna tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor

eller annat.

Verifikationer

15 §

För varje affärshändelse skall finnas en verifikation. Vid valet av den

handling som skall användas som verifikation skall behovet av bevis för

affärshändelsen tillgodoses.

16 §

Verifikationen skall in-nehålla uppgifter om när den upprättats, när

affärshändelsen inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller och

vilken motpart den berör. I förekommande fall skall verifikationen även

innehålla uppgifter om vilka handlingar som legat till grund för affärs-

händelsen samt var originalhandling förvaras.

Verifikationen skall vara försedd med verifikationsnummer eller andra

identifieringstecken och i övrigt sådana uppgifter som erfordras för att

sambandet mellan verifikationen och den bokförda affärshändelsen utan

svårighet kan fastställas.

17 §

Uppgifter enligt 16 § första stycket får utelämnas om det är förenat med

svårigheter att förse verifikationen med dem och ett utelämnande är

förenligt med god redovisningssed.

Om en verifikation rättas skall anges när rättelsen skett och vem som

företagit den.

Löpande bokföring

18 §

Affärshändelserna skall bokföras så snart det kan ske. Händelserna får

dock bokföras senare i den mån det är förenligt med god redovis-

ningssed.

Om endast ett mindre antal fordringar och skulder förekommer i verk-

samheten och dessa inte uppgår till avsevärda belopp, får företaget dröja

med att bokföra affärshändelserna tills betalning sker, under förutsättning

att detta är förenligt med god redovisningssed.

I samband med att den löpande bokföringen avslutas skall sådana

tillgångar, avsättningar och skulder som är nödvändiga för att bestämma

räkenskapsårets intäkter och kostnader bokföras.

19 §

Bokförda affärshändelser skall kunna presenteras post för post i krono-

logisk ordning (grundbokföring) och systematisk ordning (huvudbok-

föring) så att det är möjligt att kontrollera och överblicka verksamhetens

gång samt dess ställning och resultat.

Konton över tillgångar, avsättningar och skulder skall specificeras i

sidoordnad redovisning i den mån det behövs för att ge tillfredsställande

kontroll och överblick. I sidoordnad redovisning skall även finnas

uppgift om sådana säkerheter, ansvarsförbindelser och åtaganden som

enligt 3 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554), 3 kap. 2 § och 3 § 2

lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers-

bolag eller 3 kap. 2 § och 3 § 2 lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag skall redovisas inom linjen i balansräkningen.

Om en bokförd post rättas skall anges när rättelsen skett och vem som

företagit den. Samtidigt skall säkerställas att det vid granskning av den

tidigare bokförda posten utan svårighet går att få kännedom om rättelsen.

Andra bokföringsposter än sådana som avser affärshändelser

20 §

Vad som föreskrivs i 15 19 §§ gäller i tillämpliga delar även andra

bokföringsposter än sådana som avser affärshändelser.

21 §

Företaget skall upprätta sådana beskrivningar över bokföringssystemets

organisation och uppbyggnad (systemdokumentation) och sådan

behandlingshistorik som behövs för att ge överblick över tillämpat

bokföringssystem och för att det utan svårighet i efterhand skall gå att

följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling i

bokföringen.

Årsredovisning

22 §

Årsredovisningen skall upprättas enligt bestämmelserna i årsredo-

visningslagen (1995:1554) eller, i förekommande fall, lagen (1995:1559)

om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen

(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.

Årsredovisningen skall färdigställas så snart det kan ske, dock senast

sex månader efter räkenskapsårets utgång om inte annat följer av

bestämmelserna i 8 kap. 2 § årsredovisningslagen, 8 kap. 4 § lagen om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 8 kap. 4 §

lagen om årsredovisning i försäkringsföretag.

Balansräkning och resultaträkning

23 §

Sådan balansräkning och resultaträkning som avses i 11 § och sådan

balansräkning som avses i 13 § skall upprättas med tillämpning av

bestämmelserna i 1 kap. 3 6 §§, 2 kap. 2 och 4 7 §§, 3 kap. 1, 3, 5, 6, 9

och 12 §§ samt 13 § första stycket, 4 kap. 1 5, 9 och 10 §§, 11 § första

stycket samt 12, 13 och 15 §§ årsredovisningslagen (1995:1554).

Balansräkningen och resultaträkningen enligt 11 § skall färdigställas så

snart det kan ske, dock senast sex månader efter räkenskapsårets utgång.

24 §

Om företaget upprättar sådan balansräkning och resultaträkning som

avses i 11 § skall företaget lämna de ytterligare upplysningar som anges i

25 28 §§. Upplysningarna skall lämnas antingen i noter eller i

balansräkningen eller resultaträkningen. Om upplysningarna lämnas i

noter skall hänvisning göras vid de poster i balansräkningen eller

resultaträkningen till vilka de hänför sig.

25 §

Principerna för värdering av tillgångar, avsättningar och skulder skall

anges.

För poster i balansräkningen som avser tillgångar, avsättningar eller

skulder i utländsk valuta skall anges enligt vilka principer beloppen har

räknats om till svenska kronor.

26 §

För varje post som tas upp som anläggningstillgång i balansräkningen

eller i sådana noter som avses i 3 kap. 6 § fjärde stycket 2 årsredo-

visningslagen (1995:1554) skall uppgift lämnas om

a) tillgångarnas anskaffningsvärde,

b) årets avskrivningar enligt 4 kap. 4 § årsredovisningslagen,

c) årets nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskrivningar som

har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket årsredovisningslagen,

d) ackumulerade avskrivningar enligt 4 kap. 4 § årsredovisningslagen,

e) ackumulerade nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskriv-

ningar som har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket årsredo-

visningslagen.

Grunderna för avskrivning av anläggningstillgångarnas olika poster

skall anges.

27 §

För varje skuldpost i balansräkningen eller i sådana noter som avses i

3 kap. 6 § fjärde stycket 2 årsredovisningslagen (1995:1554) skall anges

den del som förfaller till betalning senare än ett år efter balansdagen.

28 §

Om företaget har ändrat redovisningsprinciper skall upplysning om detta

och om skälen för ändringen anges.

Räkenskapshandlingar

29 §

Med räkenskapshandlingar förstås sådana handlingar som avses i

a) 9 § första stycket c (årsredovisning)

b) 11 § (balansräkning och resultaträkning)

c) 13 § (balansräkning)

d) 15 § (verifikation),

e) 16 § första stycket (handling som verifikation hänvisar till)

f) 19 § första stycket (grundbokföring och huvudbokföring),

g) 19 § andra stycket (sidoordnad redovisning),

h) 21 § (systemdokumentation och behandlingshistorik),

i) 24 § (noter till balansräkning och resultaträkning)

samt sådana handlingar i övrigt som är av betydelse för att det skall gå

att följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling i

bokföringen.

30 §

Räkenskapshandlingar får utgöras av handlingar

a) i vanlig läsbar form,

b) i mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel och

c) i form av upptagningar för automatisk databehandling som genom

omedelbar utskrift kan tas fram i sådan form som avses i a eller b.

Att årsredovisningen skall upprättas på svenska i vanlig läsbar form

framgår av 2 kap. 5 § årsredovisningslagen (1995:1554). Samma krav

gäller genom hänvisningen i 23 § första stycket sådan balansräkning och

resultaträkning som avses i 11 § och sådan balansräkning som avses i

13 §.

Arkivering av räkenskapshandlingar

31 §

Handlingar som utgör räkenskapshandlingar skall vara varaktiga och lätt

åtkomliga. Handlingarna skall förvaras i ordnat skick och på betryggande

och överskådligt sätt.

Alla räkenskapshandlingar skall bevaras i Sverige fram till och med

det sjätte året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret

avslutades. Vad nu sagts gäller också avtal och andra handlingar av

särskild betydelse för att belysa verksamhetens ekonomiska förhållanden.

En upptagning för automatisk databehandling anses bevarad i Sverige

om företaget här genom omedelbar utskrift kan ta fram upptagningen i

sådan form som avses i 30 § a eller b. Om det föreligger särskilda skäl

och är förenligt med god redovisningssed får en verifikation i vanlig

läsbar form tillfälligt bevaras utomlands.

32 §

Bestämmelserna i 31 § andra stycket gäller inte handlingar som avser

verksamhet som företaget bedriver genom en filial utomlands om

företaget enligt lagstiftningen i det landet är skyldigt att bevara

handlingarna där.

33 §

Om det föreligger särskilda skäl får skattemyndigheten för visst fall

tillåta att räkenskapshandlingar förstörs före utgången av den i 31 § andra

stycket angivna tiden. Sedan tre år av den i stycket angivna tiden har

förflutit får räkenskapshandlingar som avses i 30 § första stycket c

förstöras utan skattemyndighetens tillstånd om handlingarna på

betryggande sätt ersätts av handlingar som avses i 30 § första stycket a

eller b.

Tillstånd som avses i första stycket meddelas av Finansinspektionen

när det gäller verksamhet som står under inspektionens tillsyn.

Överklagande av vissa beslut

34 §

En myndighets beslut enligt denna lag får i annat fall än som avses i 40 §

överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid

överklagande till kammarrätten.

Tillsyn

Bokföringsnämndens uppgifter

35 §

Bokföringsnämnden har till uppgift att utveckla och uttala sig om

innebörden av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga

redovisning. Bokföringsnämnden skall även utöva tillsyn över

efterlevnaden av bestämmelserna i denna lag, årsredovisningslagen

(1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och

värdepappersbolag samt lagen (1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag.

Föreläggande att lämna upplysningar eller visa upp handlingar

36 §

Bokföringsnämnden får förelägga ett företag att lämna de upplysningar

och visa upp de handlingar som behövs för att nämnden skall kunna

utöva sin tillsyn enligt 35 § andra meningen.

Föreläggande om rättelse

37 §

Om det är påkallat från allmän synpunkt får Bokföringsnämnden

förelägga ett företag vars bokföring eller offentliga redovisning strider

mot bestämmelserna i denna lag, årsredovisningslagen (1995:1554),

lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers-

bolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag att

göra rättelse.

Vite

38 §

Ett föreläggande enligt 36 eller 37 § får förenas med vite. Försuttet vite

utdöms av Stockholms tingsrätt efter ansökan av Bokföringsnämnden.

Överklagande

39 §

Bokföringsnämndens beslut enligt 36 och 37 §§ får överklagas av

företaget hos Stockholms tingsrätt.

Bokföringsnämnden får förordna att ett beslut skall gälla omedelbart.

Rättegångsbestämmelser

40 §

Beträffande rättegången tillämpas vad som är föreskrivet i

rättegångsbalken om tvistemål där förlikning inte är tillåten.

I mål som rör utdömande av vite efter särskild talan skall dock 8 §

viteslagen (1985:206) tillämpas.

41 §

Vid domstolens handläggning av mål enligt denna lag är Bokförings-

nämnden motpart till företaget.

42 §

När Stockholms tingsrätt eller Svea hovrätt avgör ett mål enligt denna lag

skall som särskild ledamot ingå en person som förordnats som

ekonomisk expert enligt 4 kap. 10 a § rättegångsbalken.

Utöver vad som följer av första stycket får som särskild ledamot ingå

en person som är eller har varit lagfaren domare i allmän förvaltnings-

domstol, om det finns behov av särskild fackkunskap inom rätten i fråga

om skatterättsliga förhållanden.

Särskilda bestämmelser om rättegången i Stockholms tingsrätt

43 §

Tingsrätten får hänskjuta en viss fråga i målet till prövning av Högsta

domstolen. Bestämmelserna i 56 kap. 13 15 §§ rättegångsbalken skall

tillämpas.

Ett sådant avtal som avses i 56 kap. 13 § rättegångsbalken får förenas

med villkoret att Högsta domstolen meddelar prövningstillstånd.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första

gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1998.

2. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en föreskrift

i bokföringslagen (1976:125) som har ersatts av en bestämmelse i denna

lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

Förslag till lag om revision

Härigenom föreskrivs följande.

Lagens tillämpningsområde

1 §

Denna lag innehåller bestämmelser om revision och är, om inte annat

föreskrivs i annan lag, tillämplig på företag som är bokföringsskyldiga

enligt 1 § bokföringslagen (1900:00).

Allmänna definitioner

2 §

Vid tillämpningen av denna lag avses med begreppen moderföretag,

dotterföretag, koncern och koncernföretag vad som anges i 1 kap. 4 §

årsredovisningslagen (1995:1554).

Med företagsledning avses i denna lag den som svarar för företagets

organisation och förvaltningen av företagets angelägenheter samt den

som har hand om den löpande förvaltningen.

Skyldighet att utse revisor

3 §

Ett företag som är skyldigt att upprätta årsredovisning enligt

bokföringslagen (1900:00) skall utse en eller flera revisorer för bestämd

tid eller tills vidare. Företaget får bestämma att någon annan skall utse

revisor.

Revisorssuppleant

4 §

Företaget får utse en eller flera revisorssuppleanter. Vad som sägs i

denna lag om revisor gäller i tillämpliga delar suppleanter.

Revisionsbolag

5 §

Ett registrerat revisionsbolag får utses till revisor. Bestämmelser om vem

som får vara huvudansvarig för revisionen och om underrättelse-

skyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. Bestämmelserna i

8 § andra stycket samt 13 och 14 §§ denna lag tillämpas på den

huvudansvarige.

Kvalifikationskrav

6 §

En revisor skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och

ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfånget av

företagets verksamhet behövs för att fullgöra uppdraget.

Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller

som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken får inte vara revisor.

Bosättningskrav

7 §

En revisor som inte är auktoriserad eller godkänd skall vara bosatt inom

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vad nu sagts gäller inte om

även en auktoriserad eller godkänd revisor deltar i revisionen.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för

visst fall medge undantag från bosättningskravet i första stycket.

Revisor i dotterföretag

8 §

Till revisor i ett dotterföretag bör minst en av moderföretagets revisorer

utses.

Den som enligt 13 § inte är behörig att vara revisor i moderföretaget

får inte vara revisor i ett dotterföretag.

Kvalificerad revisor

9 §

Minst en revisor skall vara auktoriserad om

1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar för de två

senaste räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000

gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som

gällde under den sista månaden av respektive räkenskapsår eller

2. antalet anställda hos företaget under de två senaste räkenskapsåren i

medeltal överstigit 200.

10 §

I ett moderföretag skall minst en revisor vara auktoriserad om

1. nettovärdet av koncernföretagens tillgångar enligt fastställda

koncernbalansräkningar för de två senaste räkenskapsåren överstiger det

gränsbelopp som anges i 9 § 1,

2. antalet anställda hos koncernföretagen under de två senaste

räkenskapsåren i medeltal överstigit 200 eller

3. moderföretaget inte upprättar koncernredovisning och nettovärdet av

koncernföretagens tillgångar, enligt fastställda balansräkningar för

koncernföretagens två senaste räkenskapsår, på moderföretagets

balansdag överstiger det gränsbelopp som anges i 9 § 1.

11 §

För ett företag som omfattas av bestämmelserna i 9 eller 10 § får

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att

företaget får utse en viss godkänd revisor i stället för en auktoriserad

revisor. Ett sådant beslut gäller i högst fem år.

12 §

För ett företag som inte omfattas av bestämmelserna i 9 eller 10 § får

länsstyrelsen, om det är påkallat av särskilda omständigheter, besluta att

minst en revisor skall vara auktoriserad eller godkänd.

Om det finns skäl till det får länsstyrelsen i fall som avses i första

stycket förordna en viss auktoriserad eller godkänd revisor att med

övriga revisorer delta i revisionen. Uppdragstiden för en sådan revisor

skall bestämmas så att uppdraget upphör när annan behörig revisor har

blivit utsedd i föreskriven ordning.

Innan länsstyrelsen meddelar beslut som avses i första eller andra

stycket skall företaget ges tillfälle att yttra sig.

Jäv

13 §

Den får inte vara revisor som

1. är ägare till eller delägare i företaget eller annat företag i samma

koncern,

2. ingår i företagsledningen i företaget eller dess dotterföretag,

3. biträder vid företagets bokföring eller medelsförvaltning eller

företagets kontroll däröver,

4. är verksam i samma rörelse som den som yrkesmässigt biträder

företaget vid grundbokföringen eller medelsförvaltningen eller företagets

kontroll däröver,

5. är anställd hos eller på annat sätt har en underordnad eller beroende

ställning till företaget eller någon som avses i 1 3,

6. är gift med eller sammanlever under äktenskapsliknande

förhållanden med eller är syskon eller släkting i rätt upp eller nedstigande

led till person som avses i 1 3 eller är besvågrad med sådan person i rätt

upp eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres

syskon eller

7. står i låneskuld till företaget eller annat företag i samma koncern

eller har förpliktelse som ett sådant företag har ställt säkerhet för.

Revisorsbiträde

14 §

En revisor får vid revisionen inte anlita någon som inte enligt 8 § andra

stycket eller 13 § är behörig att vara revisor. Har företaget eller

moderföretaget i sin tjänst anställda med uppgift att uteslutande eller

huvudsakligen sköta företagets interna revision, får revisorn dock vid

revisionen anlita sådana anställda i den utsträckning det är förenligt med

god revisionssed.

Upphörande av revisorsuppdrag

15 §

Ett uppdrag att tills vidare vara revisor upphör när ny revisor har utsetts.

Ett uppdrag att för bestämd tid vara revisor upphör i förtid om revisorn

eller den som har utsett revisorn begär det. Anmälan om detta skall göras

hos den redovisningsskyldige. Om någon annan än den redovisnings-

skyldige har utsett revisorn skall anmälan även göras hos denne.

16 §

Om en revisors uppdrag som gäller för bestämd tid upphör i förtid eller

om det uppstår något hinder mot att han skall vara revisor och om det

inte finns någon suppleant, skall den som svarar för förvaltningen av

företagets angelägenheter vidta åtgärder för att en ny revisor tillsätts för

den återstående mandattiden.

Anmälan om upphörande av revisorsuppdrag

17 §

Om revisorns uppdrag upphör i förtid skall revisorn genast anmäla detta

till Patent och registreringsverket och överlämna en kopia av anmälan till

den som svarar för förvaltningen av företagets angelägenheter. Patent och

registreringsverket skall sända en kopia av anmälan till skatte-

myndigheten.

Revisorn skall i anmälan som avses i första stycket lämna en

redogörelse för vad han funnit vid den granskning som han utfört under

den del av räkenskapsåret som uppdraget omfattat. För anmälan gäller i

tillämpliga delar vad som föreskrivs i 25 och 26 §§ om revisions-

berättelse.

Första och andra styckena gäller även när ett uppdrag att tills vidare

vara revisor upphör.

Länsstyrelseförordnande

18 §

Efter anmälan skall länsstyrelsen förordna behörig revisor,

1. när revisor inte är utsedd,

2. när auktoriserad eller godkänd revisor inte är utsedd enligt 9 12 §§,

3. när revisor är obehörig enligt 6 § andra stycket, 7 § första stycket,

8 § andra stycket eller 13 § eller

4. när beslut av den redovisningsskyldige om antalet revisorer eller om

revisors behörighet har åsidosatts.

Förordnandet skall avse tid till dess en annan revisor har blivit utsedd i

föreskriven ordning. Vid förordnande enligt första stycket 3 skall

länsstyrelsen entlediga den obehörige revisorn.

19 §

Anmälan enligt 18 § första stycket får göras av var och en. Den som

svarar för förvaltningen av företagets angelägenheter är skyldig att göra

anmälan, om annan än han själv skall utse revisor och denne inte gör

rättelse utan dröjsmål.

Innan länsstyrelsen meddelar beslut som avses i 18 § första stycket

skall företaget ges tillfälle att yttra sig.

Revisorns granskning

20 §

En revisor skall i den omfattning som följer av god revisionssed granska

företagets årsredovisning och bokföring samt företagsledningens

förvaltning.

21 §

Företagsledningen skall ge revisorn tillfälle att verkställa granskningen i

den omfattning revisorn finner nödvändig samt lämna de upplysningar

och det biträde som han begär.

22 §

Sedan revisorn slutfört granskningen skall han teckna en hänvisning till

revisionsberättelsen på årsredovisningen. Finner revisorn att

balansräkningen eller resultaträkningen är oriktig skall han anteckna även

detta.

Revisionsberättelse

23 §

Revisorn skall för varje räkenskapsår avge revisionsberättelse till

företaget. Berättelsen skall överlämnas till den som svarar för

förvaltningen av företagets angelägenheter senast fem och en halv

månader efter räkenskapsårets utgång.

Om en sådan anmälan som avses i 17 § har gjorts under räkenskapsåret

skall revisorn till revisionsberättelsen foga en kopia av anmälan.

24 §

Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande huruvida

årsredovisningen har upprättats enligt årsredovisningslagen (1995:1554)

eller, i förekommande fall, lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag.

Om inte årsredovisningen innehåller sådana upplysningar som skall

lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning skall revisorn ange detta

och, om det kan ske, lämna upplysningarna i sin revisionsberättelse.

25 §

Om revisorn vid sin granskning funnit att åtgärd eller försummelse som

kan föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i

företagsledningen till last, skall det anmärkas i revisionsberättelsen.

Revisorn kan även i övrigt i berättelsen lämna upplysningar som han

anser att företaget bör få kännedom om.

26 §

I revisionsberättelsen skall revisorn anmärka om han funnit att företaget

inte har fullgjort sin skyldighet

1. att göra avdrag för preliminär Askatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdes-

skattelagen (1994:200),

3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen eller

4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1 3.

27 §

Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att företaget inte har

fullgjort skyldighet som avses i 26 § skall revisorn genast sända en kopia

av berättelsen till skattemyndigheten.

Erinringar

28 §

Revisorn skall i protokoll eller annan handling anteckna erinringar som

han framställer till företagsledningen. Handlingen skall överlämnas till

den som svarar för förvaltningen av företagets angelägenheter och av

denne bevaras på ett betryggande sätt.

Tystnadsplikt

29 §

En revisor får inte till den som saknar rätt att erhålla kännedom om

företagets angelägenheter lämna upplysningar om sådant som revisorn

har fått kännedom om vid fullgörandet av sitt uppdrag, om det kan vara

till skada för företaget.

Upplysningsplikt

30 §

Revisorn är skyldig att lämna medrevisor, ny revisor och, om företaget har

försatts i konkurs, konkursförvaltaren nödvändiga upplysningar om

företagets angelägenheter. Revisorn är dessutom skyldig att på begäran

lämna upplysningar om företagets angelägenheter till undersökningsledare

under förundersökning i brottmål.

Koncernrevision

31 §

Är företaget moderföretag skall revisorn även granska koncernredo-

visningen och koncernföretagens inbördes förhållanden i övrigt.

Företagsledningen och revisorn i ett dotterföretag har samma skyl-

digheter som anges i 21 § gentemot revisorn i moderföretaget.

32 §

I ett moderföretag skall revisorn avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Bestämmelserna i 22 25 §§ tillämpas i fråga om

sådan berättelse.

Skadestånd

33 §

En revisor som vid fullgörandet av sitt uppdrag uppsåtligen eller av

oaktsamhet vållar företaget skada skall ersätta skadan. Detsamma gäller

när skada vållas någon annan genom överträdelse av denna lag,

årsredovisningslagen (1995:1554) eller, i förekommande fall, lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. En

revisor ansvarar även för den skada som hans medhjälpare vållar uppsåt-

ligen eller av oaktsamhet.

Om ett revisionsbolag är revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta

bolag och den som är huvudansvarig för revisionen.

34 §

Skadestånd enligt 33 § kan jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till

handlingens beskaffenhet, skadans storlek och omständigheterna i övrigt.

Om flera skall ersätta samma skada, svarar de solidariskt för skade-

ståndet i den mån inte skadeståndsskyldigheten har jämkats för någon av

dem enligt första stycket. Vad någon har gett ut i skadestånd får krävas

åter av de andra efter vad som är skäligt med hänsyn till omständig-

heterna.

35 §

Talan om skadestånd enligt 33 § för företagets räkning, som inte grundas

på brott, får inte väckas mot en revisor sedan tre år har förflutit från det

revisionsberättelse överlämnades till den som svarar för förvaltningen av

företagets angelägenheter.

Överklagande

36 §

Myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 7 andra stycket eller 11 § får

överklagas hos regeringen.

Länsstyrelsens beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första

gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1998.

2. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en före-

skrift i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. som har ersatts av en

bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen.

Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)

dels att punkt 9 av anvisningarna till 32 § skall upphöra att gälla,

dels att 20 §, 53 § 2 mom., punkterna 19 och 30 av anvisningarna till

23 §, punkterna 1 och 3 av anvisningarna till 24 §, punkt 13 av

anvisningarna till 32 § samt anvisningarna till 52 § skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

20 §

Vid beräkningen av inkomsten från särskild förvärvskälla skall alla

omkostnader under beskattningsåret för intäkternas förvärvande och

bibehållande avräknas från samtliga intäkter i pengar eller pengars värde

(bruttointäkt), som har influtit i förvärvskällan under beskattningsåret.

Avdrag får inte göras för:

den skattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter,

såsom vad skattskyldig utgett som gåva eller som periodiskt understöd

eller därmed jämförlig periodisk utbetalning till person i sitt hushåll;

kostnader i samband med plockning av vilt växande bär och svampar

eller kottar till den del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är

skattefria enligt 19 §;

värdet av arbete, som i den

skattskyldiges förvärvsverksamhet

utförts av den skattskyldige själv

eller andre maken eller av den

skattskyldiges barn som ej fyllt 16

år;

värdet av arbete, som i den

skattskyldiges förvärvsverksamhet

utförts av den skattskyldige själv

eller av den skattskyldiges barn

som ej fyllt 16 år;

ränta på den skattskyldiges eget kapital som har nedlagts i hans

förvärvsverksamhet;

svenska allmänna skatter;

kapitalavbetalning på skuld;

ränta enligt 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349), 52, 52 a och 55 §§

lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 32 § och 49 § 4 mom.

uppbördslagen (1953:272), 5 kap. 12 § lagen (1984:151) om punkt-

skatter och prisregleringsavgifter, 13 och 14 §§ lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 30 § tullagen (1987:1065),

60 § fordonsskattelagen (1988:327) och 16 kap. 12 och 13 §§

mervärdesskattelagen (1994:200) samt kvarskatteavgift och dröjsmåls-

avgift beräknad enligt uppbördslagen;

avgift enligt lagen (1972:435) om överlastavgift;

avgift enligt 10 kap. plan- och bygglagen (1987:10);

avgift enligt 10 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529);

avgift enligt 8 kap. 5 § arbetsmiljölagen (1977:1160);

avgift enligt 26 § arbetstidslagen (1982:673);

skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) om medbestämmande i

arbetslivet eller annan lag som gäller förhållandet mellan arbetsgivare

och arbetstagare, när skadeståndet avser annat än ekonomisk skada;

företagsbot enligt 36 kap. brottsbalken;

straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje stycket rättegångsbalken;

belopp för vilket arbetsgivare är betalningsskyldig enligt 75 §

uppbördslagen (1953:272) eller för vilket betalningsskyldighet före-

ligger på grund av underlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:

1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa upp-

dragsersättningar;

avgift enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift;

kontrollavgift enligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig

parkering;

överförbrukningsavgift enligt ransoneringslagen (1978:268);

vattenföroreningsavgift enligt lagen (1980:424) om åtgärder mot

vattenförorening från fartyg;

avgift enligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela

föreskrifter om in- eller utförsel av varor;

lagringsavgift enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja

och kol eller lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgas-

området;

avgift enligt 18 § lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestäm-

melser om elektriska anläggningar;

kapitalförlust m.m. i vidare mån än som särskilt föreskrivs;

avgift enligt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi;

ingående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) för vilken det

finns rätt till avdrag enligt 8 kap. eller rätt till återbetalning

enligt 10 kap. nämnda lag;

avgift enligt 11 kap. 16 § och 13 kap. 6 a § aktiebolagslagen

(1975:1385).

53 §

2 mom.

Inkomst hos vanliga handels-

bolag, kommanditbolag, enkla

bolag, rederier och juridiska

personer, som enligt författning

eller på därmed jämförligt sätt

bildats för att förvalta annan

samfällighet än sådan som har

taxerats såsom särskild taxe-

ringsenhet och avser marksam-

fällighet eller regleringssam-

fällighet, hänförs till de särskilda

delägarnas inkomst med belopp,

som för en var motsvarar hans

andel av bolagets, rederiets eller

bolagets, rederiets eller samfällig-

hetens inkomst. Motsvarande gäller

inkomst hos utländsk juridisk

person i fall som avses i punkt 10

andra stycket av anvisningarna. I

fråga om vad som avses med

utländsk juridisk person i denna lag

gäller vad som sägs i 16 § 2 mom.

första stycket lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt.

Inkomst hos vanliga handelsbolag,

kommanditbolag, enkla bolag,

rederier och juridiska personer,

som enligt författning eller på

därmed jämförligt sätt bildats för

att förvalta annan samfällighet än

sådan som har taxerats såsom

särskild taxeringsenhet och avser

marksamfällighet eller reglerings-

samfällighet, hänförs till de

särskilda delägarnas inkomst med

belopp, som för en var motsvarar

hans andel av bolagets, rederiets

eller samfällighetens inkomst. In-

komsten hänförs till intäkt av det

inkomstslag bolagets, rederiets

eller samfällighetens inkomst avser.

Första stycket gäller även

inkomst hos utländsk juridisk

person i fall som avses i punkt 10

andra stycket av anvisningarna. I

fråga om vad som avses med

utländsk juridisk person i denna

lag gäller vad som sägs i 16 § 2

mom. första stycket lagen

(1947:576) om statlig inkomst-

skatt.

Anvisningar

till 23 §

19. Avdrag medges för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om

socialavgifter i den mån avgifterna hänför sig till näringsverksamhet.

Fysisk person får dessutom

avdrag för belopp som har avsatts

för att täcka på beskattningsåret

belöpande egenavgifter avseende

näringsverksamhet här i riket. Den

som enligt bokföringslagen

(1976:125) eller jordbruksbok-

föringslagen (1979: 141) är skyldig

att upprätta årsbokslut skall ha satt

av ett mot avdraget svarande

belopp i räkenskaperna för beskatt-

ningsåret. Medgivet avdrag skall

återföras till beskattning näst-

följande beskattningsår.

Fysisk person får dessutom

avdrag för de egenavgifter av-

seende näringsverksamhet här i

riket som belöper på beskatt-

ningsåret. Medgivet avdrag skall

återföras till beskattning näst-

följande beskattningsår.

Avdrag enligt andra stycket beräknas på ett underlag som motsvarar

den skattskyldiges inkomst av förvärvskällan, beräknad enligt lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt, före avdraget, minskad med

1) sjukpenning eller annan ersättning som avses i punkt 11 av

anvisningarna till 22 §,

2) intäkt som är att hänföra till inkomst av anställning enligt 11 kap.

2 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Avdrag enligt andra stycket får uppgå till högst 25 procent av

underlaget, beräknat enligt tredje stycket. I fråga om sådana inkomster

som avses i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster får dock avdraget uppgå till högst 18 procent.

Vad som har sagts i förstafjärde styckena gäller också för en fysisk

person, som är delägare i ett handelsbolag, under förutsättning att bolaget

har haft inkomst av näringsverksamhet här i riket. Avdrag enligt första

och andra styckena skall därvid göras av delägaren.

Beskattas enligt tredje stycket av

anvisningarna till 52 § en

medhjälpande make för del av

inkomst av en verksamhet, som

bedrivs av den andra maken, skall

avdrag enligt första och andra

styckena göras särskilt för envar av

makarna.

Skattskyldig som har gjort avdrag enligt andra stycket skall vid

självdeklarationen foga uppgifter om avdragets beräkning. Uppgifterna

skall lämnas på blankett enligt fastställt formulär.

30. Skattskyldigs barn, som fyllt 16 år, taxeras självt för den inkomst av

arbete i näringsverksamheten som barnet kan ha haft i form av pengar,

naturaförmåner eller annat, dock högst för vad som motsvarar

marknadsmässigt vederlag för barnets arbetsinsats. Den skattskyldiges

kostnad får med motsvarande begränsning dras av som driftkostnad. För

lön och underhåll till skattskyldigs barn, som inte har fyllt 16 år, får

avdrag inte göras. Lönen och underhållet skall då inte heller tas upp som

inkomst för barnet.

Vad som föreskrivs i första stycket

beträffande barn som fyllt 16 år

har motsvarande tillämpning på

lön och annan ersättning till den

skattskyldiges make.

Avdrag för lön eller annan

ersättning till den skattskyldiges

make eller barn medges först under

det år då ersättningen har betalats

ut eller blivit tillgänglig för

lyftning.

till 24 §

1. För skattskyldig som har haft

ordnad bokföring skall beräkningen

av inkomst ske på grundval av hans

bokföring med iakttagande av

bestämmelserna i denna

anvisningspunkt. Vid inkomst-

beräkningen tas hänsyn till in- och

utgående lager av varor, däri

inbegripet djur, råmaterial, hel- och

halvfabrikat m.m., till pågående

arbeten samt till fordrings- och

skuldposter samt avsättningar.

Reserv i lager o.d. får beaktas

endast vid tillämpning av punkt 2

tredje och fjärde styckena. Värdet

av utgående lager, pågående

arbeten samt fordrings- och

skuldposter samt avsättningar

bestäms med hänsyn till

förhållandena vid beskattningsårets

utgång. Som värde av ingående

lager, pågående arbeten samt

fordrings- och skuldposter och

avsättningar tas upp värdet av

närmast föregående beskattningsårs

utgående lager, pågående arbeten

samt fordrings- och skuldposter och

avsättningar.

1. För skattskyldig som har haft

ordnad bokföring skall beräkningen

av inkomst ske på grundval av hans

bokföring med iakttagande av

bestämmelserna i denna anvis-

ningspunkt. Vid inkomst-

beräkningen tas hänsyn till in- och

utgående lager av varor, däri

inbegripet djur, råmaterial, hel- och

halvfabrikat m.m., till pågående

arbeten samt till fordrings- och

skuldposter samt avsättningar.

Reserv i lager o.d. får beaktas

endast om sådana tillgångar i

räkenskaperna värderats till högre

belopp än det i punkt 2 första

stycket angivna lägsta värdet och

vid tillämpning av punkt 2 tredje

och fjärde styckena. Värdet av ut-

gående lager, pågående arbeten

samt fordrings- och skuldposter

samt avsättningar bestäms med

hänsyn till förhållandena vid

beskattningsåretsutgång. Som

värde av ingående lager, pågående

arbeten samt fordrings- och

skuldposter och avsättningar tas

upp värdet av närmast föregående

beskattningsårs utgående lager, på-

gående arbeten samt fordrings- och

skuldposter och avsättningar

Har det bokförda resultatet påverkats av att bland intäkterna har tagits

upp belopp, som inte skall beskattas som inkomst, eller uteslutits belopp,

som borde ha medräknats, eller bland kostnaderna har tagits upp belopp,

som inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen, skall resultatet justeras

så att det kan läggas till grund för inkomstberäkningen enligt denna lag. I

de fall resultatet har påverkats av att lager, pågående arbeten eller

fordringspost har tagits upp med för lågt belopp eller skuldpost eller

avsättningar med för högt belopp skall dock på yrkande av den

skattskyldige justering av det bokförda resultatet underlåtas i den mån det

är uppenbart att denne i överensstämmelse med reglerna för

inkomstberäkning i denna lag genom större avskrivningar på

anläggningstillgångar än som skett skulle ha kunnat redovisa ett lägre

resultat än det som skulle framkomma efter justeringen.

Vid beräkning av inkomst enligt

bokföringsmässiga grunder skall

iakttas, att en inkomst skall anses

ha åtnjutits under det år, då den

enligt god redovisningssed eller

enligt vad som beträffande

jordbruk är allmänt brukligt bör tas

upp som intäkt i räkenskaperna,

även om inkomsten ännu inte har

uppburits kontant eller eljest

kommit den skattskyldige tillhanda

t.ex. i form av levererade varor,

fullgjorda prestationer eller på

annat härmed jämförligt sätt. Vad

som gäller i fråga om inkomst-

posterna tillämpas också i fråga om

utgiftsposterna. I fråga om tiden för

inkomst- och utgiftsposters

upptagande enligt bokförings-

mässiga grunder tillämpas i

allmänhet det förfaringssättet, att

fordringar tas upp som inkomst

under det år, då de uppkommer,

och att räntor hänförs till inkomsten

för det år, på vilket de belöper, i

bägge fallen oberoende av om de

verkligen har influtit under nämnda

år eller inte. Å andra sidan bör

förskottsvis influtna räntor, som till

större eller mindre del belöper på

ett kommande år, till denna del

bokföringsmässigt hänföras till det

sistnämnda årets inkomst. Avdrag

för ränta på lån ur statens lånefond

för lån med uppskjuten ränta åtnjuts

för det år då räntan har betalats.

Vid beräkning av inkomst enligt

bokföringsmässiga grunder skall

iakttas, att en inkomst skall anses

ha åtnjutits under det år, då den

enligt god redovisningssed bör tas

upp som intäkt i räkenskaperna,

även om inkomsten ännu inte har

uppburits kontant eller eljest

kommit den skattskyldige tillhanda

t.ex. i form av levererade varor,

fullgjorda prestationer eller på

annat härmed jämförligt sätt. Vad

som gäller i fråga om inkomst-

posterna tillämpas också i fråga om

utgiftsposterna. I fråga om tiden för

inkomst- och utgiftsposters upp-

tagande enligt bokföringsmässiga

grunder tillämpas i allmänhet det

förfaringssättet, att fordringar tas

upp som inkomst under det år, då

de uppkommer, och att räntor

hänförs till inkomsten för det år, på

vilket de belöper, i bägge fallen

oberoende av om de verkligen har

influtit under nämnda år eller inte.

Å andra sidan bör förskottsvis

influtna räntor, som till större eller

mindre del belöper på ett

kommande år, till denna del

bokföringsmässigt hänföras till det

sistnämnda årets inkomst. Avdrag

för ränta på lån ur statens lånefond

för lån med uppskjuten ränta åtnjuts

för det år då räntan har betalats.

Vid tillämpning av föregående stycke skall iakttas bl.a. att värdet av

avyttrade varor skall även om fakturering inte skett redovisas som

fordran, såvida varorna levererats till den nye ägaren före årets utgång.

Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, som skall erläggas

under loppet av flera år, får som intäkt för varje år tas upp den del av

köpeskillingen som influtit under samma år.

I fråga om avdrag för kostnader för reparationer och underhåll av

fastighet gäller även punkt 4 tredje och fjärde styckena av anvisningarna

till 23 §.

Om beskattningsmyndighet, med frångående av den skattskyldiges på

hans räkenskaper grundade inkomstberäkning, som inkomst för ett år

beskattat vinst, som i bokföringen framkommer som vinst först ett senare

år, skall vid inkomstberäkningen för det följande år, då vinsten redovisas i

bokföringen, det sistnämnda årets bokförda resultat justeras på sådant sätt

att den redan beskattade vinsten inte beskattas en gång till.

Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighet ansett att en

förlust, som är i och för sig avdragsgill, inte får beaktas vid inkomst-

beräkningen för det år då den redovisats i räkenskaperna eller

beskattningsmyndighet i annat fall visst år frångått den skattskyldiges

bokföring på sådant sätt att det påverkar följande års inkomstberäkning.

Har intäkter eller utgifter avseende viss egendom vid den närmast

föregående taxeringen till statlig inkomstskatt hänförts till inkomstslaget

kapital och sker beskattning vid den aktuella taxeringen i inkomstslaget

näringsverksamhet skall den skattskyldige ta upp sådana ingående

tillgångs- och skuldposter samt avsättningar som erfordras för att någon

intäkt eller utgift inte skall beskattas två gånger eller lämnas obeskattad på

grund av skiftet av tillämpliga inkomstslag.

3 § 7 11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har mot-

svarande tillämpning vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet. Vid

beräkning av realisationsvinst eller realisationsförlust som är hänförlig till

näringsverksamhet tillämpas 24 § 1 5 mom., 27 § 1 4 mom., 28 §, 29 § 1

mom., 30 § 1 mom. och 31 § nämnda lag.

3. I fråga om skattskyldiga, som bedriver byggnads-, hantverks- eller

anläggningsrörelse eller konsultrörelse, godtas den i räkenskaperna gjorda

redovisningen av pågående arbeten vid inkomsttaxeringen om redovis-

ningen inte står i strid med bestämmelserna i denna anvisningspunkt.

Utförs de pågående arbetena på löpande räkning gäller bestämmelserna i

tredje, sjunde och åttonde styckena. Beträffande arbeten, som utförs till fast

pris, gäller bestämmelserna i fjärde åttonde styckena. Enskild

näringsidkare, i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman

normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger det bas-

belopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller under den

sista månaden av räkenskapsåret, får tillämpa bestämmelserna för arbeten

som utförs på löpande räkning även i fråga om arbeten som utförs till fast

pris.

Ett arbete anses utfört på löpande räkning om ersättningen uteslutande

eller så gott som uteslutande fastställs på grundval av ett på förhand

bestämt arvode per tidsenhet, den faktiska tidsåtgången och i

förekommande fall den skattskyldiges faktiska utgifter för arbetet. I

annat fall anses arbetet utfört till fast pris.

Värdet av pågående arbeten, som utförs på löpande räkning, behöver

inte tas upp som tillgång. I stället skall som intäkt redovisas summan av

de belopp avseende arbetena som den skattskyldige har fakturerat under

beskattningsåret.

Vid värdering av pågående arbeten som utförs till fast pris och för vilka

slutredovisning inte har skett gäller följande. Bestämmelserna i punkt 2

första och tredje styckena av anvisningarna till 24 § äger motsvarande

tillämpning såvitt gäller byggnads-, hantverks- eller anläggningsrörelse. I

fråga om konsultrörelse äger bestämmelserna i första stycket av nämnda

anvisningspunkt motsvarande tillämpning. Har den skattskyldige erhållit

ersättning för arbete, som avses i detta stycke, skall beloppet inte redovisas

som intäkt utan som en skuld till den för vars räkning arbetet utförs.

Som kostnad anses inte värdet av

den arbetsinsats som utförs av den

skattskyldige, dennes make eller

barn under 16 år. Är uppdrags-

tagaren ett handelsbolag skall som

kostnad inte anses värdet av

arbetsinsats som utförs av delägare

i bolaget.

Vid beräkningen av anskaff-

ningsvärdet enligt fjärde stycket

skall bortses från värdet av den

arbetsinsats som utförs av den

skattskyldige eller dennes barn

under 16 år.

Har den skattskyldige åtagit sig att till fast pris utföra visst arbete för

annans räkning skall, såvida intressegemenskap råder mellan den

skattskyldige och uppdragsgivaren och anledning finns att anta att

bestämmelserna ovan i denna anvisningspunkt utnyttjats för att bereda

obehörig skatteförmån åt den skattskyldige eller uppdragsgivaren,

nämnda bestämmelser inte gälla. I nu avsedda fall skall den skattskyl-

diges inkomst på grund av arbetena beräknas efter vad som med hänsyn

till omständigheterna framstår som skäligt.

Har den skattskyldige i betydande omfattning underlåtit att slutredovisa

eller fakturera belopp som enligt god redovisningssed hade kunnat

slutredovisas eller faktureras skall som intäkt tas upp de belopp som

skäligen hade kunnat slutredovisas eller faktureras.

Kan den skattskyldige göra sannolikt att det belopp, som enligt

bestämmelserna ovan skall redovisas som intäkt av pågående arbeten,

överstiger vad som kan anses förenligt med god redovisningssed, får

inkomsten i skälig utsträckning jämkas nedåt.

till 32 §

Är skattskyldig företagsledare i

ett fåmansföretag eller i ett

fåmansägt handelsbolag och har

hans make inte sådan ledande

ställning i företaget gäller, i fråga

om lön eller annan ersättning från

företaget till maken för utfört

arbete, bestämmelserna i andra

stycket.

13. Ersättning för utfört arbete

som utgår till delägare i ett

fåmansägt handelsbolag får dras

av som driftkostnad i den mån

beloppet motsvarar marknads-

0mässigt vederlag för delägarens

arbetsinsats. Avdrag medges först

under det år då ersättningen har

betalats ut eller blivit tillgänglig för

lyftning.

Är skattskyldig företagsledare i

ett fåmansföretag eller i ett

fåmansägt handelsbolag och har

hans make inte sådan ledande

ställning i företaget gäller, i fråga

om lön eller annan ersättning från

företaget till maken för utfört

arbete, bestämmelserna i tredje

stycket.

Maken beskattas själv för den ersättning som han uppburit från

företaget under förutsättning att ersättningen är att anse som mark-

nadsmässig. För överskjutande del skall i stället företagsledaren

beskattas.

Ersättning för utfört arbete från ett fåmansföretag eller ett fåmansägt

handelsbolag till företagsledares eller dennes makes barn, som ej uppnått

16 års ålder, beskattas hos den av makarna som har den högsta inkomsten

från företaget, eller, om makarna har lika stor inkomst från företaget, hos

den äldste maken. Detta gäller också ersättning till barn, som har fyllt 16

år, till den del ersättningen överstiger marknadsmässigt vederlag för

barnets arbetsinsats.

Är företagsledares make och

barn, som avses i tredje stycket,

delägare i fåmansägt handelsbolag

tillämpas andra och tredje styckena

i den mån inkomsten utgör

ersättning för utfört arbete. Till den

del inkomsten utgör skälig

ersättning för i bolaget gjord

kapitalinsats beskattas delägaren

själv för inkomsten. Är inkomsten

större beskattas företagsledaren för

överskjutande del. Har båda

makarna inkomst från bolaget

gäller beträffande den över-

skjutande delen bestämmelserna i

tredje stycket.

Är företagsledares make och

barn, som avses i fjärde stycket,

delägare i fåmansägt handelsbolag

tillämpas tredje och fjärde styckena

i den mån inkomsten utgör

ersättning för utfört arbete. Till den

del inkomsten utgör skälig

ersättning för i bolaget gjord

kapitalinsats beskattas delägaren

själv för inkomsten. Är inkomsten

större beskattas företagsledaren för

överskjutande del. Har båda

makarna inkomst från bolaget

gäller beträffande den över-

skjutande delen bestämmelserna i

fjärde stycket.

till 52 §

Har makar tillsammans deltagit

i näringsverksamhet gäller be-

stämmelserna i andra-sjätte

styckena.

Verksamheten anses bedriven av

den ena av makarna om han med

hänsyn till utbildning, arbets-

uppgifter och övriga omständig-

heter kan anses ha en ledande

ställning i verksamheten och den

andra maken inte har en sådan

ledande ställning. Den make som

sålunda driver verksamheten

beskattas för hela inkomsten av

verksamheten om annat inte följer

av tredje och fjärde styckena. Har

ingen av makarna en sådan

ledande ställning som nu har sagts

anses verksamheten bedriven av

makarna gemensamt. I sådana fall

sker beskattning enligt femte

stycket.

När verksamheten bedrivits av

den ena av makarna men den

andra maken (medhjälpande

make) arbetat i verksamheten, får

makarna fördela inkomsten sig

emellan så att en del av hela

inkomsten av förvärvskällan,

beräknad enligt lagen (1947:576)

om statlig inkomstskatt, före

avdrag för avsättning för egen-

avgifter enligt lagen (1981:691)

om socialavgifter, hänförs till

medhjälpande make. Denna del får

inte tas upp till högre belopp än

som kan anses motsvara

marknadsmässigt vederlag för

medhjälpande makens arbete jämte

egen sjukpenning eller annan

ersättning som avses i punkt 11 av

anvisningarna till 22 §.

I de fall då verksamhet bedrivits

av den ena av makarna och den

andra maken ägt del i förvärvs-

källan eller det i denna nedlagda

kapitalet, möter inte hinder att

utöver vad som anges i tredje

stycket hänföra ytterligare en del

av inkomsten till sistnämnda make,

motsvarande skälig ränta som han

kan ha uppburit på grund av sin

äganderätt eller kapitalinsats.

Har makarna gemensamt be-

drivit verksamheten, skall vardera

maken taxeras för den inkomst

därav som med hänsyn till hans

arbete och övriga insatser i

verksamheten skäligen tillkommer

honom.

Vad som på vardera maken

belöper enligt bestämmelserna i

första-femte styckena, sedan

därifrån avräknats på maken

belöpande del av avsättning för

egenavgifter, utgör den skatt-

skyldiges inkomst av förvärvs-

källan.

Har makar gemensamt bedrivit

näringsverksamhet skall vardera

maken taxeras för den del av hela

inkomsten av verksamheten

beräknad enligt lagen (1947: 576)

om statlig inkomstskatt, före sådant

avdrag för egenavgifter som avses i

punkt 19 andra stycket av

anvisningarna till 23 § som med

hänsyn till hans arbete och övriga

insatser i verksamheten skäligen

tillkommer honom jämte egen

sjukpenning eller annan ersättning

som avses i punkt 11 av

anvisningarna till 22 §.

Av 65 § framgår, att bestämmelser som avser gift skattskyldig i vissa

fall skall tillämpas i fråga om dem som, utan att vara gifta, lever

tillsammans.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och skall tillämpas första

gången vid 2000 års taxering. Äldre bestämmelser skall dock tillämpas i

fråga om räkenskapsår som påbörjats före ikraftträdandet.

Förslag till lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruks-

föreningar

Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1975:417) om sambruksföre-

ningar skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

14 §

Bestämmelser om bokföring och

annan redovisning finns i bok-

föringslagen (1900:00) och årsre-

dovisningslagen (1995: 1554).

Bestämmelserna i 8 kap. lagen

(1987:667) om ekonomiska för-

eningar gäller i tillämpliga delar i

fråga om sambruksföreningar.

Sambruksföreningar är dock inte

skyldiga att, utom i fall som avses i

8 kap. 6 § nämnda lag, utse

auktoriserad revisor.

Bestämmelserna i 8 och 9 kap.

lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar gäller i tillämpliga delar

i fråga om sambruksföreningar.

Vad som sägs i 9 kap. 9 § andra

stycket 4 om insatsbelopp skall i

stället avse lösenbelopp för

medlems andel. Sambruksföre-

ningar är inte skyldiga att upprätta

finansieringsanalys, koncernredo-

visning eller delårsrapport eller att,

i annat fall än som avses i 8 kap.

6 §, utse auktoriserad revisor.

Bestämmelserna i 8 kap. lagen

(1987:667) om ekonomiska för-

eningar gäller i tillämpliga delar i

fråga om sambruksföreningar.

Sambruksföreningar är dock inte

skyldiga att, utom i fall som avses i

8 kap. 6 § nämnda lag, utse

auktoriserad revisor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december

1998.

Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 26 § bostadsrättslagen (1991:-614)

skall ha följande lydelse.

26 §

Bestämmelser om bokföring och

annan redovisning finns i bok-

föringslagen (1900:00) och

årsredovisningslagen (1995: 1554).

Bestämmelserna i 8 kap. lagen

(1987:667) om ekonomiska före-

ningar gäller i tillämpliga delar i

fråga om bostadsrättsföreningar.

Bostadsrättsföreningar är dock inte

skyldiga att, utom i fall som avses i

8 kap. 6 § nämnda lag, utse

auktoriserad revisor.

Bestämmelserna i 8 och 9 kap.

lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar gäller i tillämpliga delar

i fråga om bostadsrättsföreningar.

Vad som sägs där om insats skall

för en bostadsrättsförening också

gälla upplåtelseavgift. Bostads-

rättsföreningar är inte skyldiga att

upprätta finansieringsanalys, kon-

cernredovisning eller delårsrapport

eller att, i annat fall än som avses i

8 kap. 6 § nämnda lag, utse

auktoriserad revisor

Bestämmelserna i 8 kap. lagen

(1987:667) om ekonomiska före-

ningar gäller i tillämpliga delar i

fråga om bostadsrättsföreningar.

Bostadsrättsföreningar är dock inte

skyldiga att, utom i fall som avses i

8 kap. 6 § nämnda lag, utse

auktoriserad revisor.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december

1998.

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554)

dels att nuvarande 3 kap. 2, 3 6 och 7 9 §§ skall betecknas 3 kap. 3, 5 8

och 11 13 §§,

dels att 4 kap. 16 och 17 §§ skall betecknas 3 kap. 9 och 10 §§,

dels att 5 kap. 15 24 §§ skall betecknas 5 kap. 16 25 §§,

dels att 7 kap. 3 27 och 28 30 §§ skall betecknas 7 kap. 4 28 och 30

32 §§,

dels att 1 kap. 1 och 3 6 §§, 2 kap. 1, 3, 4 och 7 §§, 3 kap. 1, 3, 6 13 §§,

4 kap. 1, 2, 6, 7, 9 12 och 14 §§, 5 kap. 1, 3, 4, 6 13, 16 18, 20 och 22

25 §§, 6 kap. 1 3 §§, 7 kap. 1, 2, 4, 5, 8, 10, 12, 13, 16 28, 30 och 31 §§, 8

kap. 1 3 och 13 16 §§, 9 kap. 1 3 §§, 10 kap. 1 § samt bilaga 2 till lagen

skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 7 §, 3 kap. 2

och 4 §§, 5 kap. 15 § samt 7 kap. 3 och 29 §§ av följande lydelse samt

dels att rubriken närmast före 4 kap. 10 § skall utgå och att rubriken före

4 kap. 16 § skall sättas före 3 kap. 9 §.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §

Denna lag är, om inte annat

föreskrivs, tillämplig på

1. aktiebolag,

2. handelsbolag i vilka samtliga

obegränsat ansvariga delägare är

aktiebolag

3. handelsbolag i vilka samtliga

obegränsat ansvariga delägare är

aktiebolag eller sådana handels-

bolag som avses i 2,

4. handelsbolag som ingår i en

koncern där moderbolaget är ett

aktiebolag eller ett sådant han-

delsbolag som avses i 2 eller 3,

5. handelsbolag som tidigare

har omfattats av 2 4.

Vid tillämpningen av första

stycket 2 och 3 skall med aktie-

bolag jämställas

1. utländska företag som avses i

avsnitt 1 i bilaga 1, och

2. utländska företag som inte lyder

under lagstiftningen i någon stat

inom Europeiska ekonomiska

ekonomiska samarbetsområdet men

som har en rättslig form som är

jämförbar med aktiebolaget eller

med de företag som avses i avsnitt

1 i bilaga 1.

Vid tillämpningen av första

stycket 3 5 skall med sådana

handelsbolag som avses i första

stycket 2 jämställas utländska

företag som avses i avsnitt 2 i

bilaga 1 under förutsättning att

samtliga obegränsat ansvariga

delägare är aktiebolag eller sådana

utländska företag som avses i

andra stycket.

Denna lag innehåller bestäm-

melser om sådan årsredovisning

som avses i 22 § bokföringslagen

(1900:00) och sådan balans-

räkning och resultaträkning som

avses i 23 § samma lag samt om

koncernredovisning och delårs-

rapport.

Lagen är, om inte annat före-

skrivs i 2 §, tillämplig på företag

som är bokföringsskyldiga enligt 1

§ bokföringslagen.

3 §

Med bolag avses aktiebolag och

handelsbolag.

Med andelar avses aktier och

andra andelar i juridiska personer.

Med andelar avses aktier och

andra andelar i juridiska personer.

4 §

Ett bolag är moderbolag och en

annan juridisk person är dotter-

företag, om bolaget.

Ett företag är moderföretag och

en annan juridisk person är dotter-

företag, om företaget.

1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den

juridiska personen,

2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra

delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga

andelar,

3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta

mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande lednings-

organ, eller

4. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett

bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska

personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller

därmed jämförbara stadgar.

Vidare är en juridisk person

dotterföretag till moderbolaget, om

ett annat dotterföretag till

moderbolaget eller moderbolaget

tillsammans med ett eller flera

andra dotterföretag eller flera andra

dotterföretag tillsammans.

Vidare är en juridisk person

dotterföretag till moderföretaget,

om ett annat dotterföretag till

moderföretaget eller moderföre-

taget tillsammans med ett eller flera

andra dotterföretag eller flera andra

dotterföretag tillsammans.

1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juri-

diska personen,

2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra

delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga

andelar, eller

3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta

mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande lednings-

organ.

Om ett dotterföretag äger

andelar i en juridisk person och på

grund av avtal med den juridiska

personen eller på grund av

föreskrift i dess bolagsordning,

bolagsavtal eller därmed jämför-

bara stadgar har rätt att ensamt

utöva ett bestämmande inflytande

över den juridiska personen, är

även denna dotterföretag till

moderbolaget.

Moderbolag och dotterföretag

utgör tillsammans en koncern.

Om ett dotterföretag äger

andelar i en juridisk person och på

grund av avtal med den juridiska

personen eller på grund av

föreskrift i dess bolagsordning,

bolagsavtal eller därmed jämför-

bara stadgar har rätt att ensamt

utöva ett bestämmande inflytande

över den juridiska personen, är

även denna dotterföretag till

moderföretaget.

Moderföretag och dotterföretag

utgör tillsammans en koncern.

Med koncernföretag avses i denna lag företag i samma koncern.

5 §

Om ett bolag äger andelar i en

juridisk person som inte är

dotterföretag och utövar ett

betydande inflytande över den

juridiska personens driftsmässiga

och finansiella styrning samt

ägandet utgör ett led i en varaktig

förbindelse mellan bolaget och

den juridiska personen, är den

juridiska personen intresseföretag

till bolaget.

Innehar ett bolag minst tjugo

procent av rösterna för samtliga

andelar i en annan juridisk person,

skall det anses ha sådant inflytande

över och sådan förbindelse med

denna som avses i första stycket,

om inte annat framgår av

omständigheterna. Detsamma gäl-

ler om bolagets dotterföretag eller

bolaget tillsammans med ett eller

flera dotterföretag eller flera

dotterföretag tillsammans innehar

minst tjugo procent av rösterna för

samtliga andelar i den juridiska

personen.

Om ett företag äger andelar i en

juridisk person som inte är

dotterföretag och utövar ett

betydande inflytande över den

juridiska personens driftsmässiga

och finansiella styrning samt

ägandet utgör ett led i en varaktig

förbindelse mellan företaget och

den juridiska personen, är den

juridiska personen intresseföretag

till företaget.

Innehar ett företag minst tjugo

procent av rösterna för samtliga

andelar i en annan juridisk person,

skall det anses ha sådant inflytande

över och sådan förbindelse med

denna som avses i första stycket,

om inte annat framgår av

omständigheterna. Detsamma gäl-

ler om företagets dotterföretag eller

företaget tillsammans med ett eller

flera dotterföretag eller flera

dotterföretag tillsammans innehar

minst tjugo procent av rösterna för

samtliga andelar i den juridiska

personen.

6 §

I de fall som avses i 4 § första stycket 1 3 och andra stycket samt 5 §

skall sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn

men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma

den personen.

Vid bestämmandet av antalet

röster i ett dotterföretag eller

intresseföretag beaktas inte de

andelar i dotterföretaget eller

intresseföretaget som innehas av

företaget självt eller av dess

dotterföretag. Detsamma gäller

andelar som innehas av den som

handlar i eget namn men för

dotterföretagets eller intresseföre-

tagets eller dess dotterföretags

räkning.

Vid bestämmandet av antalet

röster i ett dotterföretag eller

intresseföretag beaktas inte de

andelar i dotterföretaget eller

intresseföretaget som innehas av

detta företag självt eller av dess

dotterföretag. Detsamma gäller

andelar som innehas av den som

handlar i eget namn men för

dotterföretagets eller intresseföre-

tagets eller dess dotterföretags

räkning.

7 §

Om ett företag har blivit mo-

derföretag skall ledningen för

företaget meddela detta till dot-

terföretagets ledning. Dotterföre-

tagets ledning skall lämna led-

ningen för moderföretaget de

upplysningar som behövs för

beräkningen av koncernens

ställning och resultatet av kon-

cernens verksamhet.

2 kap.

1 §

Utöver årsbokslut enligt 11 §

bokföringslagen (1976:125) skall

bolag för varje räkenskapsår

upprätta årsredovisning enligt

denna lag.

Årsredovisningen skall bestå av

1. balansräkning,

2. resultaträkning,

3. noter, och

4. förvaltningsberättelse.

Om bolaget är ett sådant bolag

som avses i 10 kap. 3 § andra

stycket aktiebolagslagen (1975:

1385) eller 4 kap. 3 § första stycket

lagen (1980:1103) om årsredo-

visning m.m. i vissa företag, skall

det i årsredovisningen även ingå en

finansieringsanalys.

Om företaget är ett sådant

företag som avses i

1. 10 kap. 3 § andra stycket

aktiebolagslagen (1975:1385),

2. 8 kap. 5 § första stycket lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar,

3. 9 § lagen (1900:00) om

revision eller

4. 4 kap. 4 § andra stycket

stiftelselagen (1994:1220),

skall det i årsredovisningen även

ingå en finansieringsanalys.

3 §

Balansräkningen, resultaträk-

ningen och noterna skall upprättas

som en helhet och ge en rättvisande

bild av bolagets ställning och

resultat. Om det behövs för att en

rättvisande bild skall ges, skall det

lämnas tilläggsupplysningar.

Balansräkningen, resultaträk-

ningen och noterna skall upprättas

som en helhet och ge en rättvisande

bild av företagets ställning och

resultat. Om det behövs för att en

rättvisande bild skall ges, skall det

lämnas tilläggsupplysningar.

Om avvikelse görs från vad som följer av allmänna råd eller

rekommendationer från normgivande organ, skall upplysning om detta

och om skälen för avvikelsen lämnas i en not.

4 §

Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen och noterna

skall följande iakttas:

1. Bolaget skall förutsättas

fortsätta sin verksamhet.

1. Företaget skall förutsättas

fortsätta sin verksamhet.

2. Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de

olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall konsekvent

tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat.

3. Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delpos-

terna skall göras med iakttagande av rimlig försiktighet. Detta innebär

särskilt att

a) endast under räkenskapsåret konstaterade intäkter får tas med i

resultaträkningen,

b) hänsyn skall tas till alla förutsebara och möjliga förluster och

ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare

räkenskapsår, även om dessa förluster eller förpliktelser blir kända först

efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovisningen,

och att

c) hänsyn skall tas till värdenedgångar oavsett om resultatet för räken-

skapsåret är en vinst eller en förlust.

4. Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret skall tas

med oavsett tidpunkten för betalningen.

5. De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i förekom-

mande fall, delposter består av skall värderas var för sig.

6. Tillgångar och avsättningar eller skulder får inte kvittas mot varandra.

Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra.

7. Den ingående balansen för ett räkenskapsår skall stämma överens med

den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret.

Om det finns särskilda skäl och

det är förenligt med 2 och 3 §§, får

avvikelse göras från vad som

föreskrivs i första stycket. I så fall

skall upplysning om skälen för

avvikelsen och en bedömning av

dess effekt på bolagets ställning

och resultat lämnas i en not.

Om det finns särskilda skäl och

det är förenligt med 2 och 3 §§, får

avvikelse göras från vad som

föreskrivs i första stycket. I så fall

skall upplysning om skälen för

avvikelsen och en bedömning av

dess effekt på företagets ställning

och resultat lämnas i en not.

7 §

I aktiebolag skall årsredovis-

ningen skrivas under av samtliga

styrelseledamöter och av verk-

ställande direktören. Har en

avvikande mening om årsredo-

visningen antecknats till styrelsens

protokoll, skall yttrandet fogas till

redovisningen.

I aktiebolag och ekonomiska

föreningar skall årsredovisningen

skrivas under av samtliga styrel-

seledamöter och av verkställande

direktören. Har en avvikande

mening om årsredovisningen

antecknats till styrelsens protokoll,

skall yttrandet fogas till redovis-

ningen.

I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga obe-

gränsat ansvariga delägare. Har en sådan delägare anmält avvikande

mening om årsredovisningen, skall yttrandet fogas till redovisningen.

I stiftelser skall årsredovis-

ningen skrivas under av samtliga

styrelseledamöter eller, i fråga om

stiftelser med anknuten för-

valtning, av förvaltaren eller, om

ett handelsbolag är stiftelsens

förvaltare, av samtliga de bo-

lagsmän som företräder bolaget.

Har en avvikande mening om

årsredovisningen antecknats till

styrelsens eller förvaltarens

protokoll, skall yttrandet fogas till

redovisningen.

I övriga företag skall årsredo-

visningen skrivas under av den

redovisningsskyldige.

Årsredovisningen skall innehålla uppgift om den dag då den under-

tecknades.

3 kap.

1 §

Balansräkningen skall i sam-

mandrag redovisa bolagets samt-

liga tillgångar, avsättningar och

skulder samt eget kapital på

balansdagen. Ställda panter och

ansvarsförbindelser skall tas upp

inom linjen.

Balansräkningen skall i sam-

mandrag redovisa företagets samt-

liga tillgångar, avsättningar och

skulder samt eget kapital på

balansdagen. Ställda säkerheter,

ansvarsförbindelser och oåter-

kalleliga åtaganden som innebär

risktagande skall tas upp inom

linjen.

För varje sammandragen post i

balansräkningen skall i specifice-

rad bilaga upptas de belopp som

ingår i posten, om inte postens

sammansättning klart framgår av

bokföringen i övrigt.

2 §

Fordran på insats i en ekono-

misk förening får inte tas upp som

tillgång. Redovisningen av full-

gjorda insatser får göras så att i

balansräkningen anges hela

insatskapitalet samt hur mycket

därav som inte har fullgjorts,

varefter skillnaden de betalda

insatserna utförs som en särskild

post under eget kapital.

Första stycket gäller även

upplåtelseavgift i en bostads-

rättsförening.

2 §

Resultaträkningen skall i sam-

mandrag redovisa bolagets samt-

liga intäkter och kostnader under

räkenskapsåret.

3 §

Resultaträkningen skall i sam-

mandrag redovisa företagets

samtliga intäkter och kostnader

under räkenskapsåret.

4 §

I resultaträkningen för en ekono-

misk förening skall som en särskild

kostnadspost tas upp sådan

överskottsutdelning som avses i 10

kap. 1 § andra stycket 1 lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar

4 §

6 §

Posterna i balansräkningen och resultaträkningen skall tas upp var för

sig i den ordningsföljd som anges för respektive uppställningsform.

I fråga om poster som föregås av

arabiska siffror skall de avvikelser

göras som är betingade av

rörelsens särskilda inriktning.

I fråga om poster som föregås av

arabiska siffror skall de avvikelser

göras som är betingade av

verksamhetens särskilda inriktning.

Andra poster än de som finns upptagna i uppställningsformerna får tas

upp, om de nya posternas innehåll inte täcks av uppställningsformernas

poster. Posterna får delas in i delposter. Om delar av en post har

tillkommit på ett sådant sätt eller är av sådan storlek att det är av

betydelse med hänsyn till kravet i 2 kap. 3 § på en rättvisande bild att de

redovisas särskilt, skall de tas upp i delposter. Kompletterande poster

skall ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten.

Poster som föregås av arabiska siffror får slås samman,

1. om de är av ringa betydelse med hänsyn till kravet i 2 kap. 3 § på

rättvisande bild, eller

2. om sammanslagningen främjar överskådligheten och posterna och, i

förekommande fall, delposterna anges i not.

5 §

För varje post eller delpost i

balansräkningen, resultaträkningen

och sådana noter som avses i 4 §

fjärde stycket 2 skall beloppet av

motsvarande post för det närmast

föregående räkenskapsåret anges.

Om bolaget har ändrat prin-

ciperna för värdering, klassificering

eller indelning i poster eller

delposter, skall posterna för det

närmast föregående räkenskapsåret

räknas om eller ändras på det sätt

som behövs för att de skall kunna

jämföras med räkenskapsårets

poster på ett meningsfullt sätt.

7 §

För varje post eller delpost i

balansräkningen, resultaträkningen

och sådana noter som avses i 6 §

fjärde stycket 2 skall beloppet av

motsvarande post för det närmast

föregående räkenskapsåret anges.

Om företaget har ändrat prin-

ciperna för värdering, klassificering

eller indelning i poster eller

delposter, skall posterna för det

närmast föregående räkenskapsåret

räknas om eller ändras på det sätt

som behövs för att de skall kunna

jämföras med räkenskapsårets

poster på ett meningsfullt sätt.

Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§,

får avvikelse från vad som föreskrivs i andra stycket göras. I så fall skall

upplysning om skälen för avvikelsen anges i en not.

6 §

8 §

Större belopp som ingår i posterna Förutbetalda kostnader och upp-

lupna intäkter och Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter skall

specificeras i balansräkningen eller i en not.

Första stycket gäller inte i fråga

om bolag, i vilket

Första stycket gäller inte i fråga

om företag, i vilket

1. antalet anställda under de senaste två räkenskapsåren i medeltal

uppgått till högst tio, och

2. tillgångarnas nettovärde enligt fastställd balansräkning för det senaste

räkenskapsåret uppgår till högst 24 miljoner kronor.

4 kap. 16 §

Avsättningar

9 §

Avsättning skall göras för samt-

liga förpliktelser som är hänförliga

till räkenskapsåret eller tidigare

räkenskapsår och som på balans-

dagen är säkra eller sannolika till

sin förekomst men ovissa till

belopp eller till den tidpunkt då de

skall infrias.

Under posten Avsättningar i

balansräkningen redovisas för-

pliktelser som är hänförliga till

räkenskapsåret eller tidigare

räkenskapsår och som på balans-

dagen är säkra eller sannolika till

sin förekomst men ovissa till

belopp eller till den tidpunkt då de

skall infrias.

Avskrivningar och nedskrivningar får inte redovisas som avsättningar.

4 kap. 17 §

10 §

Större avsättningar som i balansräkningen har tagits upp under posten

Övriga avsättningar skall specificeras i balansräkningen eller i en not.

Första stycket gäller inte bolag

so avses i 3 kap. 6 § andra stycket.

Första stycket gäller inte företag

som avses i 8 § andra stycket.

7 §

Om det är motiverat av kon-

kurrensskäl och regeringen eller

den myndighet som regeringen

bestämmer medger det, får

posterna 1 6 i bilaga 3 respektive

posterna 1 3 och 6 i bilaga 4 slås

samman till en post benämnd

bruttovinst eller bruttoförlust.

Detta gäller dock inte om bolaget

är ett sådant bolag som avses i 10

kap. 3 § andra stycket aktie-

bolagslagen (1975: 1385) eller

4 kap. 3 § första stycket lagen

(1980:1103) om årsredovisning

m.m. i vissa företag

Ett bolag som slår samman

poster enligt första stycket skall i

en not upplysa om skälen för detta..

11 §

Om det är motiverat av kon-

kurrensskäl och regeringen eller

den myndighet som regeringen

bestämmer medger det, får

posterna 1 6 i bilaga 3 respektive

posterna 1 3 och 6 i bilaga 4 slås

samman till en post benämnd

bruttovinst eller bruttoförlust.

Detta gäller dock inte om företaget

är ett sådant företag som avses i

1. 10 kap. 3 § andra stycket

aktiebolagslagen (1975:1385),

2. 8 kap. 5 § första stycket lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar,

3. 9 § lagen (1900:00) om

revision eller

4. 4 kap. 4 § andra stycket

stiftelselagen (1994:1220).

Ett företag som slår samman

poster enligt första stycket skall i

en not upplysa om skälen för detta.

8 §

Nettoomsättningen skall omfatta

intäkter från försålda varor och

utförda tjänster som ingår i

bolagets normala verksamhet.

Avdrag skall göras för lämnade

rabatter, mervärdesskatt och annan

skatt som är direkt knuten till

omsättningen.

12 §

Nettoomsättningen skall omfatta

intäkter från försålda varor och

utförda tjänster som ingår i

företagets normala verksamhet.

Avdrag skall göras för lämnade

rabatter, mervärdesskatt och annan

skatt som är direkt knuten till

omsättningen.

9 §

Intäkter och kostnader i annan

verksamhet än bolagets normala

verksamhet skall redovisas som

extraordinära intäkter och kost-

nader.

13 §

Intäkter och kostnader i annan

verksamhet än företagets normala

verksamhet skall redovisas som

extraordinära intäkter och kost-

nader.

Extraordinära intäkter och kostnader skall specificeras till storlek och art

i en not.

Andra stycket gäller inte bolag

som avses i 6 § andra stycket.

Andra stycket gäller inte företag

som avses i 8 § andra stycket.

4 kap.

1 §

Med anläggningstillgång förstås

tillgång som är avsedd att stadig-

varande brukas eller innehas i

rörelsen. Med omsättningstillgång

förstås annan tillgång.

Med anläggningstillgång förstås

tillgång som är avsedd att

stadigvarande brukas eller innehas

i verksamheten. Med omsätt-

ningstillgång förstås annan till-

gång.

Om företaget bedrivs som enskild

näringsverksamhet eller dödsbo är

djur i jordbruk och renskötsel att

anse som omsättningstillgång

oavsett avsikten med innehavet.

2 §

Utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och liknande arbeten

som är av väsentligt värde för rörelsen under kommande år får tas upp

som immateriell anläggningstillgång. Detsamma gäller utgifter för

koncessioner, patent, licenser, varumärken, hyresrätter och liknande

rättigheter och tillgångar samt ersättning som vid förvärv av rörelse

överstiger det behållna värdet av de tillgångar som förvärvats och de

skulder som övertagits (goodwill).

Utgifter för bolagsbildning,

ökning av aktiekapitalet eller bola-

gets förvaltning får inte tas upp

som tillgång.

Utgifter för företagsbildning,

ökning av aktiekapitalet eller

motsvarande eller för företagets

förvaltning får inte tas upp som

tillgång.

6 §

Ett aktiebolags materiella eller

finansiella anläggningstillgångar

som har ett tillförlitligt och

bestående värde som väsentligt

överstiger bokfört värde enligt 3 §,

4 § första stycket, 5 § första tredje

styckena och 12 § får skrivas upp

till högst detta värde, om

uppskrivningsbeloppet används för

ökning av aktiekapitalet genom

fondemission eller nyemission eller

för avsättning till en uppskriv-

ningsfond.

Ett aktiebolags eller en ekono-

misk förenings materiella eller

finansiella anläggningstillgångar

som har ett tillförlitligt och

bestående värde som väsentligt

överstiger bokfört värde enligt 3 §,

4 § första stycket, 5 § första tredje

styckena och 12 § får skrivas upp

till högst detta värde, om

uppskrivningsbeloppet används för

avsättning till en uppskriv-

ningsfond. I ett aktiebolag får

beloppet även användas för ökning

av aktiekapitalet genom fond-

emission eller nyemission.

I samband med uppskrivningar skall det i en not lämnas upplysning om

hur uppskrivningsbeloppet har behandlats skattemässigt.

Avskrivningar och nedskrivningar av den tillgång som har skrivits upp

skall efter uppskrivningen beräknas med utgångspunkt i det uppskrivna

värdet.

7 §

Uppskrivningsfonden får tas i

anspråk för

Ett aktiebolag får ta uppskriv-

ningsfonden i anspråk för

1. ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission,

2. täckning av förlust enligt fastställd balansräkning när förlusten inte

kan täckas av fritt eget kapital.

Ett beslut att ta uppskrivningsfonden i anspråk för att täcka en förlust

enligt första stycket 2 får fattas endast efter revisorernas hörande. Innan tre

år har förflutit från beslutet får vinstutdelning beslutas endast om rätten ger

tillstånd till det eller om aktiekapitalet har ökats med minst ett belopp som

motsvarar den förlust som har blivit täckt med uppskrivningsbelopp. I

fråga om rättens tillstånd gäller 6 kap. 6 § tredje femte styckena aktiebo-

lagslagen (1975:1385).

9 §

Omsättningstillgångar skall, om inte annat följer av 10 eller 12 §, tas

upp till det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet på

balansdagen.

Med anskaffningsvärde förstås, om inte annat följer av 11 §, utgifterna

för tillgångens förvärv eller tillverkning. Vid bestämmandet av anskaff-

ningsvärdet tillämpas 3 § andra fjärde styckena.

Med det verkliga värdet avses försäljningsvärdet efter avdrag för

beräknad försäljningskostnad. Om det finns särskilda skäl, får det verkliga

värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet, i förekommande fall med

avdrag för inkurans, eller något annat värde som är förenligt med 2 kap. 2

och 3 §§.

Med återanskaffningsvärde avses

det belopp som motsvarar den

utgift för anskaffandet som bolaget

skulle ha haft, om tillgången

anskaffats på balansdagen.

Med återanskaffningsvärde avses

det belopp som motsvarar den

utgift för anskaffandet som

företaget skulle ha haft, om

tillgången anskaffats på balans-

dagen.

10 §

Pågående arbeten för någon

annans räkning får värderas till

belopp som överstiger anskaff-

ningsvärdet, om det finns särskilda

skäl och det står i överens-

stämmelse med 2 kap. 2 och 3 §§.

Omsättningstillgångar får vär-

deras till belopp som överstiger

anskaffningsvärdet, om det finns

särskilda skäl och det står i

överensstämmelse med 2 kap. 2

och 3 §§.

11 §

Anskaffningsvärdet för varulager av likartade tillgångar får beräknas

enligt först-in-först-ut-principen, enligt vägda genomsnittspriser eller

enligt någon annan liknande princip. Sist-in-först-ut-principen får inte

tillämpas.

Om det värde som framkommer vid en sådan beräkning väsentligt

avviker från varulagrets verkliga värde på balansdagen, skall skillnads-

beloppet anges i en not med fördelning på de i balansräkningen upptagna

posterna. Det verkliga värdet skall därvid beräknas enligt 9 § tredje stycket

första meningen.

Bestämmelsen i andra stycket

gäller inte bolag som avses i 3 kap.

6 § andra stycket.

Bestämmelsen i andra stycket

gäller inte företag som avses i

3 kap. 8 § andra stycket.

12 §

Materiella anläggningstillgångar,

råvaror och förnödenheter som

omsätts och vilkas sammantagna

värde är av underordnad betydelse

för bolaget, får tas upp till en

bestämd mängd och ett fast värde,

om deras kvantitet, värde och

sammansättning inte varierar

väsentligt.

Materiella anläggningstillgångar,

råvaror och förnödenheter som

omsätts och vilkas sammantagna

värde är av underordnad betydelse

för företaget, får tas upp till en

bestämd mängd och ett fast värde,

om deras kvantitet, värde och sam-

mansättning inte varierar väsentligt.

14 §

Tillgångsposten Egna aktier får inte tas upp till något värde.

Vid värdering av ett moder-

bolags andelar i ett dotterföretag

skall andelar som dotterföretaget

äger i moderbolaget inte anses ha

något värde.

Vid värdering av ett moder-

företags andelar i ett dotterföretag

skall andelar som dotterföretaget

äger i moderföretaget inte anses ha

något värde.

5 kap.

1 §

Utöver vad som följer av övriga

bestämmelser i denna lag skall

årsredovisningen innehålla de

upplysningar som anges i 2 24 §§.

Upplysningarna skall lämnas i

noter. Om det inte står i strid med

kravet på överskådlighet i 2 kap.

2 §, får upplysningarna i stället

lämnas i balansräkningen eller

resultaträkningen.

Utöver vad som följer av övriga

bestämmelser i denna lag skall

årsredovisningen innehålla de

upplysningar som anges i 2 25 §§.

Upplysningarna skall lämnas i

noter. Om det inte står i strid med

kravet på överskådlighet i 2 kap.

2 §, får upplysningarna i stället

lämnas i balansräkningen eller

resultaträkningen.

Lämnas upplysningarna i noter, skall hänvisning göras vid de poster i

balansräkningen eller resultaträkningen till vilka de hänför sig.

3 §

För varje post som tas upp som

anläggningstillgång i balans-

räkningen eller i sådana noter som

avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2

skall uppgift lämnas om

För varje post som tas upp som

anläggningstillgång i balans-

räkningen eller i sådana noter som

avses i 3 kap. 6 § fjärde stycket 2

skall uppgift lämnas om

1. tillgångarnas anskaffningsvärde,

2. tillkommande och avgående tillgångar,

3. överföringar,

4. årets avskrivningar enligt 4 kap. 4 §,

5. årets nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskrivningar som har

gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket,

6. årets uppskrivningar, med särskild uppgift om uppskrivningsbeloppets

användning och oavskrivet uppskrivningsbelopp,

7. ackumulerade avskrivningar enligt 4 kap. 4 §,

8. ackumulerade nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskriv-

ningar som har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket

9. ackumulerade uppskrivningar, och

10. korrigeringar av tidigare års avskrivningar enligt 4 kap. 4 §, ned-

skrivningar och uppskrivningar.

Grunderna för avskrivning av anläggningstillgångarnas olika poster skall

anges.

Till den del en tillgång skrivits av eller skrivits ned uteslutande av

skatteskäl skall upplysning lämnas om detta med angivande av av-

skrivningens eller nedskrivningens storlek.

4 §

För fastigheter som är anlägg-

ningstillgångar skall det lämnas

uppgift om taxeringsvärden med

fördelning på balansräkningens

poster och på sådana noter som

avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2.

För fastigheter som är anlägg-

ningstillgångar skall det lämnas

uppgift om taxeringsvärden med

fördelning på balansräkningens

poster och på sådana noter som

avses i 3 kap. 6 § fjärde stycket 2.

6 §

Om bolagets rörelsegrenar eller

geografiska marknader avviker

betydligt från varandra, skall

uppgift lämnas om nettoomsätt-

ningens fördelning på rörelse-

grenarna och marknaderna.

Bedömningen av om bolagets

rörelsegrenar och marknader

avviker betydligt från varandra

skall göras med hänsyn till hur

bolaget normalt organiserar för-

säljningen av varor och tjänster.

Första stycket gäller inte bolag

som tillämpar 3 kap. 7 §. Be-

stämmelsen om nettoomsättningens

fördelning på geografiska

marknader gäller inte heller bolag

som avses i 3 kap. 6 § andra

stycket.

Om företagets rörelsegrenar

eller geografiska marknader

avviker betydligt från varandra,

skall uppgift lämnas om netto-

omsättningens fördelning på

rörelsegrenarna och marknaderna.

Bedömningen av om företagets

rörelsegrenar och marknader

avviker betydligt från varandra

skall göras med hänsyn till hur

företaget normalt organiserar

försäljningen av varor och tjänster.

Första stycket gäller inte företag

som tillämpar 3 kap. 11 §.

Bestämmelsen om nettoomsätt-

ningens fördelning på geografiska

marknader gäller inte heller företag

som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

7 §

Moderbolag och dotterföretag

skall ange hur stor del av räken-

skapsårets inköp och försäljningar

som avser andra koncernföretag.

Moderföretag och dotterföretag

skall ange hur stor del av räken-

skapsårets inköp och försäljningar

som avser andra koncernföretag

8 §

För varje dotterföretag och intresseföretag skall anges

1. namn, organisationsnummer, säte och eget kapital,

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsbokslut

har upprättats,

3. bolagets kapitalandel i

företaget, beräknad med tillämp-

ning av 1 kap. 6 §, och

2. resultatet för det senaste

räkenskapsår för vilket årsredo-

visning eller, i förekommande fall,

balansräkning och resultaträkning

har upprättats,

3. företagets kapitalandel i

dotterföretaget eller intresseföre-

taget, beräknad med tillämpning av

1 kap. 6 §, och

4. antalet andelar och dessas värde enligt balansräkningen.

Första stycket gäller också i

fråga om andra företag vari

bolaget självt eller på det sätt som

anges i 1 kap. 6 § innehar en

kapitalandel på minst 20 procent.

Ett bolag som är obegränsat

ansvarig delägare i ett annat företag

skall ange detta företags namn,

organisationsnummer, säte och

rättsliga form.

Om bolagets rösträttsandel i

sådana företag som avses i första

och andra styckena avviker från

kapitalandelen, skall även röst-

rättsandelen anges.

Första stycket gäller också i

fråga om andra företag vari det

redovisningsskyldiga företaget

självt eller på det sätt som anges i

1 kap. 6 § innehar en kapitalandel

på minst tjugo procent.

Ett företag som är obegränsat

ansvarig delägare i ett annat företag

skall ange detta företags namn,

organisationsnummer, säte och

rättsliga form.

Om det redovisningsskyldiga

företagets rösträttsandel i sådana

företag som avses i första och andra

styckena avviker från

kapitalandelen, skall även röst-

rättsandelen anges.

9 §

En uppgift enligt 8 § får utelämnas, om den är av ringa betydelse med

hänsyn till kravet på rättvisande bild i 2 kap. 3 §.

Under förutsättning att tillstånd ges av regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer, får uppgift enligt 8 § också utelämnas, om

den har sådan karaktär att den kan vålla allvarlig skada för något av de i

8 § angivna företagen.

Om en uppgift har utelämnats enligt första eller andra stycket, skall

upplysning lämnas om detta.

Uppgift om eget kapital och resultat får också utelämnas, om

1. bolaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

dotterföretagets eller intresse-

företagets eget kapital och detta

företag inte offentliggör sin

balansräkning, eller

2. bolaget är moderbolag och

dotterföretaget omfattas av en av

bolaget upprättad koncernredovis-

ning eller av en sådan koncern-

redovisning som avses i 7 kap. 2 §

första stycket.

1. företaget äger andelar som

motsvarar mindre än hälften av

dotterföretagets eller intresse-

företagets eget kapital och detta

företag inte offentliggör sin

balansräkning, eller

2. företaget är moderföretag och

dotterföretaget omfattas av en av

företaget upprättad koncern-

redovisning eller av en sådan

koncernredovisning som avses i 7

kap. 2 § första stycket.

10 §

För varje fordringspost i balans-

räkningen som är upptagen under

Omsättningstillgångar eller i

sådana noter som avses i 3 kap.

4 § fjärde stycket 2 skall anges den

del som förfaller till betalning

senare än ett år efter balansdagen.

För varje skuldpost i balans-

räkningen eller i sådana noter som

avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2

skall anges den del som förfaller till

betalning senare än ett år efter

balansdagen samt den del som

förfaller till betalning senare än fem

år efter balansdagen.

För varje fordringspost i balans-

räkningen som är upptagen under

Omsättningstillgångar eller i så-

dana noter som avses i 3 kap. 6 §

fjärde stycket 2 skall anges den del

som förfaller till betalning senare

än ett år efter balansdagen.

För varje skuldpost i balans-

räkningen eller i sådana noter som

avses i 3 kap. 6 § fjärde stycket 2

skall anges den del som förfaller till

betalning senare än ett år efter

balansdagen samt den del som

förfaller till betalning senare än fem

år efter balansdagen.

11 §

För varje skuldpost i balans-

räkningen eller i sådana noter som

avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2

skall, om säkerhet har ställts,

omfattningen av säkerheterna anges

med uppgift om deras art och form.

Om bolaget har ställt säkerhet

eller ingått ansvarsförbindelse till

förmån för koncernföretag, skall

särskild upplysning lämnas om

detta.

För varje skuldpost i balans-

räkningen eller i sådana noter som

avses i 3 kap. 6 § fjärde stycket 2

skall, om säkerhet har ställts,

omfattningen av säkerheterna anges

med uppgift om deras art och form.

Om företaget har ställt säkerhet

eller ingått ansvarsförbindelse till

förmån för koncernföretag, skall

särskild upplysning lämnas om

detta.

12 §

Om ett bolag har lämnat lån till

en styrelseledamot, verkställande

direktör eller en motsvarande

befattningshavare i bolaget eller i

ett annat koncernföretag, skall

upplysning lämnas om detta.

Detsamma gäller om bolaget har

ställt pant eller annan säkerhet

eller har ingått ansvarsförbindelse

till förmån för en sådan be-

fattningshavare. Med styrelse-

ledamöter jämställs suppleanter

för dessa och med verkställande

direktör jämställs vice verkstäl-

lande direktör.

Uppgift skall lämnas om stor-

leken av lämnade lån, huvudsakliga

lånevillkor, räntesatser, under

räkenskapsåret återbetalda belopp,

arten av ställda säkerheter och

ingångna ansvarsförbindelser samt

beloppet av de lån för vilka

säkerhet ställts. Uppgift skall även

lämnas om vilken anknytning till

bolaget den har som bolaget har

lämnat lån till, ställt säkerhet för

eller ingått ansvarsförbindelse till

förmån för.

Andra stycket tillämpas också,

om bolaget har lämnat lån till eller

ställt säkerhet till förmån för någon

annan med stöd av tillstånd enligt

12 kap. 8 § aktiebolagslagen

(1975:1385).

Om ett företag har lämnat lån

till en styrelseledamot, verk-

ställande direktör eller en mot-

svarande befattningshavare i

företaget eller i ett annat koncern-

företag, skall upplysning lämnas

om detta. Detsamma gäller om

företaget har ställt pant eller annan

säkerhet eller har ingått

ansvarsförbindelse till förmån för

en sådan befattningshavare. Med

styrelseledamöter jämställs supp-

leanter för dessa och med verk-

ställande direktör jämställs vice

verkställande direktör.

Uppgift skall lämnas om stor-

leken av lämnade lån, huvudsakliga

lånevillkor, räntesatser, under

räkenskapsåret återbetalda belopp,

arten av ställda säkerheter och

ingångna ansvarsförbindelser samt

beloppet av de lån för vilka

säkerhet ställts. Uppgift skall även

lämnas om vilken anknytning till

företaget den har som företaget har

lämnat lån till, ställt säkerhet för

eller ingått ansvarsförbindelse till

förmån för.

Andra stycket tillämpas också,

om ett aktiebolag har lämnat lån till

eller ställt säkerhet till förmån för

någon annan med stöd av tillstånd

enligt 12 kap. 8 § aktiebolagslagen

(1975:1385).

13 §

Om bolaget har utelöpande lån

som är konvertibla eller förenade

med optionsrätt till nyteckning,

skall för varje lån eller liknande

rättighet anges utestående låne-

belopp samt tid och villkor för

utbyte eller för nyteckning. För

varje lån mot vinstandelsbevis skall

utestående lånebelopp och ränte-

bestämmelserna anges.

Om företaget har utelöpande lån

som är konvertibla eller förenade

med optionsrätt till nyteckning,

skall för varje lån eller liknande

rättighet anges utestående låne-

belopp samt tid och villkor för

utbyte eller för nyteckning. För

varje lån mot vinstandelsbevis skall

utestående lånebelopp och ränte-

bestämmelserna anges.

15 §

En ekonomisk förenings eget

kapital skall delas upp i bundet

eget kapital och fritt eget kapital

eller ansamlad förlust. Under

bundet eget kapital skall tas upp

inbetalda insatser, uppskriv-

ningsfond och reservfond. Med-

lemsinsatser och förlagsinsatser

skall redovisas var för sig. Under

fritt eget kapital eller ansamlad

förlust skall tas upp fria fonder, var

för sig, balanserad vinst eller

förlust samt vinst eller förlust för

räkenskapsåret. Balanserad förlust

och förlust för räkenskapsåret tas

därvid upp som avdragsposter.

Förändringar i eget kapital

jämfört med föregående års

balansräkning skall specificeras.

Vad som i första stycket sägs om

insats gäller också upplåtelseavgift

i en bostadsrättsförening.

15 §

16 §

Uppgift skall lämnas om skillnaden mellan å ena sidan den inkomst-

skatt som har redovisats i resultaträkningen under räkenskapsåret och

tidigare räkenskapsår samt å andra sidan den inkomstskatt som belöper

sig på verksamheten för dessa år. Uppgift behöver dock inte lämnas om

skillnaden är obetydlig.

Första stycket gäller inte bolag

som avses i 3 kap. 6 § andra

stycket.

Första stycket gäller inte företag

som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

16 §

17 §

Uppgift skall lämnas om hur den för räkenskapsåret redovisade

inkomstskatten fördelar sig på ordinärt och extraordinärt resultat.

Första stycket gäller inte bolag

som avses i 3 kap. 6 § andra

stycket.

Första stycket gäller inte företag

som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

17 §

Uppgift skall lämnas om medel-

antalet under räkenskapsåret

anställda personer med uppgift om

fördelningen mellan kvinnor och

män. Om bolaget har anställda i

flera länder, skall medelantalet an-

ställda och fördelningen mellan

kvinnor och män i varje land anges.

18 §

Uppgift skall lämnas om medel-

antalet under räkenskapsåret

anställda personer med uppgift om

fördelningen mellan kvinnor och

män. Om företaget har anställda i

flera länder, skall medelantalet

anställda och fördelningen mellan

kvinnor och män i varje land

anges.

19 §

20 §

Det sammanlagda beloppet av räkenskapsårets löner och andra ersätt-

ningar skall anges för var och en av följande grupper

1. styrelseledamöter, verkställande direktören och motsvarande befatt-

ningshavare, och

2. anställda som inte omfattas av 1.

Tantiem och därmed jämställd ersättning till styrelseledamöter,

verkställande direktören och motsvarande befattningshavare skall anges

särskilt.

Har bolaget anställda i flera

länder, skall uppgifter som anges i

första och andra styckena lämnas

särskilt för varje land.

Har företaget anställda i flera

länder, skall uppgifter som anges i

första och andra styckena lämnas

särskilt för varje land.

21 §

Vad som enligt 19 och 20 §§

gäller för styrelseledamöter och

verkställande direktören gäller även

tidigare styrelseledamöter och

tidigare verkställande direktör.

22 §

Vad som enligt 20 och 21 §§

gäller för styrelseledamöter och

verkställande direktören gäller även

tidigare styrelseledamöter och

tidigare verkställande direktör.

22 §

Vid tillämpning av 19 21 §§

jämställs med styrelseledamöter

suppleanter för dessa och med

verkställande direktören vice verk-

ställande direktör.

23 §

Vid tillämpning av 20 22 §§

jämställs med styrelseledamöter

suppleanter för dessa och med

verkställande direktören vice verk-

ställande direktör.

23 §

Om bolaget har träffat avtal om

avgångsvederlag eller liknande

förmåner till styrelseledamöter,

verkställande direktören eller andra

personer i bolagets ledning, skall

uppgift lämnas om avtalen och om

de väsentligaste villkoren i avtalen.

24 §

Ett bolag som är dotterbolag

skall lämna uppgift om namn,

organisationsnummer och säte för

de moderföretag som upprättar

koncernredovisning för den största

och minsta koncern som bolaget

ingår i som dotterbolag. Uppgift

skall också lämnas om var det går

att få tillgång till utländska

moderföretags koncernredovis-

ningar.

24 §

Om företaget har träffat avtal om

avgångsvederlag eller liknande

förmåner till styrelseledamöter,

verkställande direktören eller andra

personer i företagets ledning, skall

uppgift lämnas om avtalen och om

de väsentligaste villkoren i avtalen.

25 §

Ett företag som är dotterföretag

skall lämna uppgift om namn,

organisationsnummer och säte för

de moderföretag som upprättar

koncernredovisning för den största

och minsta koncern som företaget

ingår i som dotterföretag. Uppgift

skall också lämnas om var det går

att få tillgång till utländska

moderföretags koncernredovis-

ningar.

6 kap.

1 §

Förvaltningsberättelsen skall

innehålla en rättvisande översikt

över utvecklingen av bolagets

verksamhet, ställning och resultat.

Förvaltningsberättelsen skall

innehålla en rättvisande översikt

över utvecklingen av företagets

verksamhet, ställning och resultat.

Upplysningar skall även lämnas om

1. sådana förhållanden som inte

skall redovisas i balansräkningen,

resultaträkningen eller noterna,

men som är viktiga för bedöm-

ningen av bolagets ställning och

resultat,

2. sådana händelser av väsentlig

betydelse för bolaget som har

inträffat under räkenskapsåret eller

efter dess slut,

3. bolagets förväntade framtida

utveckling,

4. bolagets verksamhet inom

forskning och utveckling, och

5. bolagets filialer i utlandet.

Andra stycket 3 och 5 gäller inte

bolag som avses i 3 kap. 6 § andra

stycket.

1. sådana förhållanden som inte

skall redovisas i balansräkningen,

resultaträkningen eller noterna,

men som är viktiga för bedöm-

ningen av företagets ställning och

resultat,

2. sådana händelser av väsentlig

betydelse för företaget som har

inträffat under räkenskapsåret eller

efter dess slut,

3. företagets förväntade framtida

utveckling,

4. företagets verksamhet inom

forskning och utveckling,

5. företagets filialer i utlandet

och

6. verksamhetens påverkan på

den yttre miljön.

Andra stycket 3 och 5 gäller inte

företag som avses i 3 kap. 8 § andra

stycket.

En ekonomisk förening skall

utöver vad som framgår av första

tredje styckena lämna upplysningar

om

1. väsentliga förändringar i

medlemsantalet,

2. summorna av insatsbelopp

som skall återbetalas under nästa

räkenskapsår enligt bestäm-

melserna i 4 kap. 1 och 3 §§ lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar

3. den rätt till utdelning som

gjorda förlagsinsatser medför och

4. summan av de förlagsinsatser

som har sagts upp och skall inlösas

under de nästföljande två räken-

skapsåren.

Vad som i fjärde stycket 2 sägs

om insats gäller också lösenbelopp

för medlems andel i en

sambruksförening.

2 §

I aktiebolag skall i förvaltnings-

berättelsen lämnas förslag till

dispositioner beträffande bolagets

vinst eller förlust. I aktiebolag som

är moderbolag skall dessutom

uppgift lämnas om belopp som

enligt årsredovisningarna för

företag inom koncernen skall föras

över från fritt eget kapital i

koncernen till bundet eget kapital.

Aktiebolag och ekonomiska

föreningar skall i förvaltningsbe-

rättelsen lämna förslag till dis-

positioner beträffande bolagets

eller föreningens vinst eller

förlust. Om bolaget eller före-

ningen är moderföretag skall

dessutom uppgift lämnas om

belopp som enligt årsredovis-

ningarna för företag inom kon-

cernen skall föras över från fritt

eget kapital i koncernen till bundet

eget kapital.

Stiftelser skall i förvaltnings-

berättelsen lämnas uppgift om hur

stiftelsens ändamål har främjats

under räkenskapsåret.

3 §

I finansieringsanalysen skall

redovisas bolagets finansiering och

kapitalinvesteringar under

räkenskapsåret.

I finansieringsanalysen skall

redovisas företagets finansiering

och kapitalinvesteringar under

räkenskapsåret.

7 kap.

1 §

Ett moderbolag skall för varje

räkenskapsår upprätta koncern-

redovisning enligt denna lag, om

inte annat följer av 2 §.

Ett moderföretag skall för varje

räkenskapsår upprätta koncern-

redovisning enligt denna lag, om

inte annat följer av 2 eller 3 §.

2 §

Ett moderbolag som är dotter-

bolag behöver inte upprätta kon-

cernredovisning, om

1. bolaget och dess samtliga

dotterföretag omfattas av en

koncernredovisning som upprättas

av ett annat moderföretag,

2. detta moderföretag lyder

under lagstiftningen i en stat inom

Europeiska ekonomiska samarbets-

området,

3. moderföretagets koncern-

redovisning har upprättats och

reviderats enligt den lagstiftning

som i den staten har tillkommit i

enlighet med Europeiska gemen-

skapernas direktiv av den 13 juni

1983 om sammanställd redovisning

(83/349/EEG).

Ett moderföretag som är dotter-

företag behöver inte upprätta

koncernredovisning, om

1. företaget och dess samtliga

dotterföretag omfattas av en

koncernredovisning som upprättas

av ett överordnat moderföretag,

2. det överordnade moderföretaget

lyder under lagstiftningen i en stat

inom Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet, och

3. det överordnade moderföre-

tagets koncernredovisning har

upprättats och reviderats enligt den

lagstiftning som i den staten har

tillkommit i enlighet med Euro-

peiska gemenskapernas direktiv av

den 13 juni 1983 om sammanställd

redovisning (83/349/EEG).

samarbetsområdet, och

Första stycket gäller även om något dotterföretag av skäl som anges i

4 § andra eller tredje stycket inte omfattas av den upprättade koncern-

redovisningen.

Ett moderbolag som med stöd

av första stycket inte självt har

upprättat någon koncernredovis-

ning skall ge in den koncern-

redovisning som avses i första

stycket jämte koncernrevisions-

berättelsen till registreringsmyn-

digheten enligt bestämmelserna i 8

kap. 3 §. Registreringsmyndig-

heten skall på det sätt som anges i

8 kap. 4 § kungöra att hand-

lingarna har getts in. Om hand-

lingarna inte är avfattade på

svenska, får registreringsmyndig-

heten förelägga moderbolaget att

ge in en bestyrkt översättning till

svenska. Sådant föreläggande skall

utfärdas om någon begär det.

Första stycket gäller inte,

1. om delägare som har en

kapitalandel i moderbolaget på

minst tio procent senast sex

månader före räkenskapsårets

utgång hos moderbolagets styrelse

eller motsvarande ledningsorgan

har krävt att koncernredovisning

skall upprättas, eller

2. om andelarna i moderbolaget

eller skuldebrev som moderbolaget

har utfärdat är inregistrerade på en

börs inom Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet.

Den som enligt första stycket inte

upprättar någon koncernredo-

visning skall upplysa om detta i en

not till årsredovisningen samt

lämna uppgift om namn,

organisationsnummer och säte för

det moderföretag som upprättar den

i stycket nämnda koncernredovis-

ningen.

Ett moderföretag som med stöd

av första stycket inte självt har

upprättat någon koncernredovis-

ning skall ge in den koncern-

redovisning som avses i första

stycket jämte koncernrevisions-

berättelsen till registreringsmyn-

digheten enligt bestämmelserna i 8

kap. 3 §. Registreringsmyndig-

heten skall på det sätt som anges i

8 kap. 4 § kungöra att hand-

lingarna har getts in. Om hand-

lingarna inte är avfattade på

svenska, får registreringsmyndig-

heten förelägga moderföretaget att

ge in en bestyrkt översättning till

svenska. Sådant föreläggande skall

utfärdas om någon begär det

Första stycket gäller inte,

1. om delägare som har en

kapitalandel i moderföretaget på

minst tio procent senast sex

månader före räkenskapsårets

utgång hos moderföretagets

styrelse eller motsvarande led-

ningsorgan har krävt att koncern-

redovisning skall upprättas, eller

2. om andelarna i moderföretaget

eller skuldebrev som moder-

företaget har utfärdat är inregi-

strerade på en börs inom

Europeiska ekonomiska sam-

arbetsområdet.

Den som enligt första stycket inte

upprättar någon koncernredo-

visning skall upplysa om detta i en

not till årsredovisningen samt

lämna uppgift om namn,

organisationsnummer och säte för

det överordnade moderföretag som

upprättar den i stycket nämnda

koncernredovisningen.

3 §

Ett moderföretag behöver inte

upprätta koncernredovisning om

1. antalet anställda hos kon-

cernföretagen under de två senaste

räkenskapsåren i medeltal uppgått

till högst tio och

2. nettovärdet av koncernföre-

tagens tillgångar enligt fastställda

balansräkningar för koncernföre-

tagens senaste räkenskapsår på

moderföretagets balansdag uppgår

till högst 24 miljoner kronor.

Första stycket gäller inte om

andelar i moderföretaget eller i

något av dotterföretagen eller

skuldebrev som moderföretaget

eller något av dotterföretagen har

utfärdat är inregistrerade på en

börs inom Europeiska ekonomiska

samarbetsområdet. Vid tillämp-

ningen av detta stycke bortses från

sådana dotterföretag som avses i

5 § andra och tredje styckena.

3 §

4 §

Koncernredovisningen skall bestå av

1. koncernbalansräkning,

2. koncernresultaträkning,

3. noter, och

4. förvaltningsberättelse.

Om moderbolaget är ett sådant

bolag som avses i 10 kap. 3 §

fjärde stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra

stycket lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa före-

tag, skall det i koncernredovis-

ningen även ingå en finansierings-

analys.

Om moderföretaget är ett sådant

företag som avses i

1. 10 kap. 3 § fjärde stycket

aktiebolagslagen (1975:1385),

2. 8 kap. 5 § tredje stycket lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar,

3. 10 § lagen (1900:00) om

revision eller

4. 4 kap. 4 § andra stycket

stiftelselagen (1994:1220), skall det

i koncernredovisningen även ingå

en finansieringsanalys.

4 §

5 §

Koncernredovisningen skall omfatta samtliga dotterföretag, om inte

annat följer av andra eller tredje stycket.

Ett dotterföretag behöver inte

omfattas av koncernredovisningen,

om företaget är av ringa betydelse

med hänsyn till kravet i 5 § på rätt-

visande bild. Om flera dotterföretag

tillsammans har mer än sådan ringa

betydelse, skall de dock omfattas

av koncernredovisningen.

Ett dotterföretag behöver inte

omfattas av koncernredovisningen,

om företaget är av ringa betydelse

med hänsyn till kravet i 6 § på rätt-

visande bild. Om flera dotterföretag

tillsammans har mer än sådan ringa

betydelse, skall de dock omfattas

av koncernredovisningen.

Ett dotterföretag behöver inte heller omfattas av koncernredovis-

ningen, om

1. betydande och varaktiga

hinder i väsentlig grad begränsar

moderbolagets möjligheter att

utöva sitt inflytande över dotter-

företaget,

1. betydande och varaktiga

hinder i väsentlig grad begränsar

moderföretagets möjligheter att

utöva sitt inflytande över dotter-

företaget,

2. nödvändig information för att upprätta koncernredovisningen inte

kan fås utan oskälig kostnad eller inom rimlig tid, eller

3. andelarna i dotterföretaget innehas tillfälligt och uteslutande i avsikt

att säljas vidare.

Ett bolag som tillämpar andra

eller tredje stycket skall i en not

upplysa om skälen för detta.

Ett företag som tillämpar andra

eller tredje stycket skall i en not

upplysa om skälen för detta.

7 §

Koncernbalansräkningen och

koncernresultaträkningen skall var

för sig utgöra en sammanställning

av balansräkningarna respektive

resultaträkningarna för moder-

bolaget och de dotterföretag som

omfattas av koncernredovisningen.

Sammanställningen skall göras

med tillämpning av 8 12 §§ och

17 23 §§. Vid redovisningen av

andelar i andra företag än

dotterföretag skall 24 29 §§

beaktas. I övrigt tillämpas 3 kap.

Vad som i aktiebolag har avsatts

till kapitalandelsfonden enligt 27 §

andra stycket skall redovisas som

en särskild post under A IV i

koncernbalansräkningen. Sådant

belopp skall anses som bundet eget

kapital.

När 3 kap. 6 § andra stycket

tillämpas skall vad som där sägs

om antalet anställda och till-

gångarnas nettovärde avse kon-

cernen som helhet.

Bestämmelsen i 3 kap. 7 § gäller

inte om koncernen är en sådan

koncern som avses i 10 kap. 3 §

fjärde stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra

stycket lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa företag.

8 §

Koncernbalansräkningen och

koncernresultaträkningen skall var

för sig utgöra en sammanställning

av balansräkningarna respektive

resultaträkningarna för moder-

företaget och de dotterföretag som

omfattas av koncernredovisningen.

Sammanställningen skall göras

med tillämpning av 9 13 §§ och

18 24 §§. Vid redovisningen av

andelar i andra företag än

dotterföretag skall 25 32 §§

beaktas. I övrigt tillämpas 3 kap.

Vad som i ett aktiebolag eller en

ekonomisk förening har avsatts till

kapitalandelsfonden enligt 29 §

andra stycket skall redovisas som

en särskild post under Andra fonder

i koncernbalansräkningen. Sådant

belopp skall anses som bundet eget

kapital.

När 3 kap. 8 § andra stycket

tillämpas skall vad som där sägs

om antalet anställda och tillgång-

arnas nettovärde avse koncernen

som helhet.

Bestämmelsen i 3 kap. 11 §

gäller inte om koncernen är en

sådan koncern som avses i

1. 10 kap. 3 § fjärde stycket

aktiebolagslagen (1975:1385),

2. 8 kap. 5 § tredje stycket lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar, 3. 10 § lagen

(1900:00) om revision eller

3. 10 § lagen (1900:00) om

revision eller

4. 4 kap. 4 § andra stycket

stiftelselagen (1994:1220).

9 §

Koncernredovisningen skall

hänföra sig till moderbolagets

balansdag.

Om ett dotterföretags balansdag

ligger mer än tre månader före

moderbolagets balansdag, skall

dotterföretaget omfattas av

koncernredovisningen på grundval

av en balansräkning som hänför sig

till moderbolagets balansdag och

en resultaträkning som avser

moderbolagets räkenskapsår.

Om ett dotterföretags balansdag

ligger högst tre månader före

moderbolagets balansdag, skall

upplysning lämnas om sådana

händelser som är viktiga för att

bedöma dotterföretagets ställning

och resultat och som har inträffat

mellan dotterföretagets och

moderbolagets balansdagar.

10 §

Koncernredovisningen skall

hänföra sig till moderföretagets

balansdag.

Om ett dotterföretags balansdag

ligger mer än tre månader före

moderföretagets balansdag, skall

dotterföretaget omfattas av kon-

cernredovisningen på grundval av

en balansräkning som hänför sig till

moderföretagets balansdag och en

resultaträkning som avser moder-

företagets räkenskapsår.

Om ett dotterföretags balansdag

ligger högst tre månader före

moderföretagets balansdag, skall

upplysning lämnas om sådana

händelser som är viktiga för att

bedöma dotterföretagets ställning

och resultat och som har inträffat

mellan dotterföretagets och

moderföretagets balansdagar

11 §

Moderbolaget skall tillämpa

samma principer för värderingen av

tillgångar, avsättningar och skulder

i koncernredovisningen som i

årsredovisningen. Andra värde-

ringsprinciper får användas i

koncernredovisningen, om det finns

särskilda skäl. I sådant fall skall

upplysning om detta lämnas i not

med angivande av skälen för av-

vikelsen.

12 §

Om moderföretaget tillämpar

andra principer för värderingen av

tillgångar, avsättningar och skulder

i koncernredovisningen än i

årsredovisningen, skall upplysning

om detta och om skälen för av-

vikelsen lämnas i not.

Har något av de koncernföretag som omfattas av koncernredovis-

ningen tillämpat andra principer för värderingen av tillgångar, avsätt-

ningar och skulder än de som tillämpas i koncernbalansräkningen, skall

dessa tillgångar, avsättningar och skulder räknas om enligt sistnämnda

principer.

Om det finns särskilda skäl och

det är förenligt med 5 §, får

avvikelse göras från vad som

föreskrivs i andra stycket. Sådan

avvikelse får även göras, om en

omräkning med hänsyn till kravet

på rättvisande bild är av ringa

betydelse. I dessa fall skall

upplysning om skälen för av-

vikelsen anges i en not.

Om det finns särskilda skäl och

det är förenligt med 6 §, får

avvikelse göras från vad som

föreskrivs i andra stycket. Sådan

avvikelse får även göras, om en

omräkning med hänsyn till kravet

på rättvisande bild är av ringa

betydelse. I dessa fall skall

upplysning om skälen för av-

vikelsen anges i en not.

12 §

13 §

Fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster,

skall elimineras i koncernbalansräkningen.

Intäkter och kostnader, som hänför sig till transaktioner mellan koncern-

företag, liksom förändring av internvinst under räkenskapsåret, skall elimi-

neras i koncernresultaträkningen.

Vad som sägs i första och andra

styckena om eliminering av

fordringar och skulder, intäkter och

kostnader samt internvinster gäller

inte om beloppen är av ringa

betydelse med hänsyn till kravet i

5 § på rättvisande bild.

Med internvinst avses antingen

en vinst vid överlåtelse av en

tillgång inom koncernen eller den

på moderbolaget belöpande

andelen av en sådan vinst, i den

utsträckning tillgången inte därefter

har överlåtits till en köpare utanför

koncernen eller har förbrukats eller

dess värde har satts ned hos det

företag inom koncernen som har

förvärvat tillgången. Upplysning

om det internvinstbegrepp som har

tillämpats skall lämnas i en not.

Vad som sägs i första och andra

styckena om eliminering av

fordringar och skulder, intäkter och

kostnader samt internvinster gäller

inte om beloppen är av ringa

betydelse med hänsyn till kravet i

6 § på rättvisande bild.

Med internvinst avses antingen

en vinst vid överlåtelse av en

tillgång inom koncernen eller den

på moderföretaget belöpande

andelen av en sådan vinst, i den

utsträckning tillgången inte därefter

har överlåtits till en köpare utanför

koncernen eller har förbrukats eller

dess värde har satts ned hos det

företag inom koncernen som har

förvärvat tillgången. Upplysning

om det internvinstbegrepp som har

tillämpats skall lämnas i en not.

15 §

16 §

För varje dotterföretag och intresseföretag skall dess namn, organisa-

tionsnummer och säte anges. Vidare skall anges den kapitalandel,

beräknad med tillämpning av 1 kap. 6 §, som koncernföretag innehar i

företaget.

Bestämmelserna i första stycket skall tillämpas även i fråga om andra

företag i vilka ett koncernföretag självt eller på det sätt som anges i 1 kap.

6 § innehar en kapitalandel på minst 20 procent. Uppgifter om dessa före-

tag behöver dock inte lämnas om uppgifterna med hänsyn till kravet på

rättvisande bild är av ringa betydelse.

I koncernredovisningen skall

grunden för att ett företag har

klassificerats som dotterföretag

anges. Denna uppgift får uteläm-

nas, om moderbolaget innehar mer

än hälften av rösterna för samtliga

andelar och kapitalandelen i dotter-

företaget är lika stor som

rösträttsandelen.

I koncernredovisningen skall

grunden för att ett företag har

klassificerats som dotterföretag

anges. Denna uppgift får uteläm-

nas, om moderföretaget innehar

mer än hälften av rösterna för

samtliga andelar och kapitalandelen

i dotterföretaget är lika stor som

rösträttsandelen.

16 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

medge att uppgifter inte behöver

lämnas enligt 15 § första och andra

styckena, om uppgifterna är av

sådant slag att de kan vålla allvarlig

skada för moderbolaget eller för

något av de angivna företagen.

17 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

medge att uppgifter inte behöver

lämnas enligt 16 § första och andra

styckena, om uppgifterna är av

sådant slag att de kan vålla allvarlig

skada för något av de angivna

företagen.

17 §

Sammanställning avseende mo-

derbolag och dotterföretag skall

göras enligt någon av de metoder

som anges i 18 21 §§, 22 § eller

23 §.

18 §

Sammanställning avseende mo-

derföretag och dotterföretag skall

göras enligt någon av de metoder

som anges i 19 22 §§, 23 § eller

24 §.

18 §

I koncernbalansräkningen skall

det bokförda värdet av moder-

bolagets andelar i ett dotterföretag

elimineras genom att avräknas mot

den andel av dotterföretagets eget

kapital som belöpte på andelarna

vid förvärvet.

19 §

I koncernbalansräkningen skall

det bokförda värdet av moder-

företagets andelar i ett dotterföretag

elimineras genom att avräknas mot

den andel av dotterföretagets eget

kapital som belöpte på andelarna

vid förvärvet.

19 §

Vid förvärv av andelar i ett

företag som är eller genom

förvärvet blir dotterföretag skall

moderbolaget upprätta en för-

värvsanalys för att fastställa an-

delarnas anskaffningsvärde för

koncernen samt anskaffningsvärdet

för koncernen av dotterföretagets

tillgångar, avsättningar och skulder.

20 §

Vid förvärv av andelar i ett

företag som är eller genom

förvärvet blir dotterföretag skall

moderföretaget upprätta en för-

värvsanalys för att fastställa an-

delarnas anskaffningsvärde för

koncernen samt anskaffningsvärdet

för koncernen av dotterföretagets

tillgångar, avsättningar och skulder.

20 §

Om anskaffningsvärdet för kon-

cernen av dotterföretagets till-

gångar, avsättningar eller skulder

enligt förvärvsanalysen avviker

från deras bokförda värden i

dotterföretagets balansräkning,

skall värdena i koncernbalans-

räkningen justeras med hänsyn till

detta. Summan av dessa justeringar

skall avräknas från det skill-

nadsbelopp som uppkommit vid

avräkningen enligt 18 §.

21 §

Om anskaffningsvärdet för kon-

cernen av dotterföretagets till-

gångar, avsättningar eller skulder

enligt förvärvsanalysen avviker

från deras bokförda värden i

dotterföretagets balansräkning,

skall värdena i koncernbalans-

räkningen justeras med hänsyn till

detta. Summan av dessa justeringar

skall avräknas från det skill-

nadsbelopp som uppkommit vid

avräkningen enligt 19 §.

21 §

Om det efter en avräkning enligt

20 § föreligger ett positivt skill-

nadsbelopp, skall detta redovisas

som goodwill i koncernbalansräk-

ningen. Bestämmelserna i 4 kap. 4

och 5 §§ gäller även för sådan

goodwill.

Om det efter en avräkning enligt

20 § föreligger ett negativt

skillnadsbelopp som motsvarar en

vid förvärvstidpunkten förväntad

ogynnsam resultatutveckling eller

förväntade utgifter i dotterföretaget,

skall detta skillnadsbelopp redo-

visas som en avsättning i koncern-

balansräkningen. En sådan avsätt-

ning får upplösas och intäktsföras i

takt med att förväntningarna infrias.

22 §

Om det efter en avräkning enligt

21 § föreligger ett positivt skill-

nadsbelopp, skall detta redovisas

som goodwill i koncernbalansräk-

ningen. Bestämmelserna i 4 kap. 4

och 5 §§ gäller även för sådan

goodwill.

Om det efter en avräkning enligt

21 § föreligger ett negativt

skillnadsbelopp som motsvarar en

vid förvärvstidpunkten förväntad

ogynnsam resultatutveckling eller

förväntade utgifter i dotterföretaget,

skall detta skillnadsbelopp redo-

visas som en avsättning i koncern-

balansräkningen En sådan avsätt-

ning får upplösas och intäktsföras i

takt med att förväntningarna infrias.

22 §

Det bokförda värdet av moder-

bolagets andelar i ett dotterföretag

får elimineras i koncernbalans-

räkningen genom avräkning mot

den andel av dotterföretagets eget

kapital som belöpte på moder-

bolagets andelar i dotterföretaget

vid förvärvet utan att 19 21 §§

tillämpas, om

1. moderbolagets andelar i

dotterföretaget representerar mer än

90 procent av det nominella värdet

av samtliga andelar i dotter-

företaget,

2. andelarna har förvärvats

genom att moderbolaget har

emitterat andelar vilka har lämnats

som vederlag för andelarna i

dotterföretaget,

23 §

Det bokförda värdet av moder-

företagets andelar i ett dotter-

företag får elimineras i koncern-

balansräkningen genom avräkning

mot den andel av dotterföretagets

eget kapital som belöpte på

moderföretagets andelar i dotter-

företaget vid förvärvet utan att 20

22 §§ tillämpas, o

1. moderföretagets andelar i

dotterföretaget representerar mer än

90 procent av det nominella värdet

av samtliga andelar i dotter-

företaget,

2. andelarna har förvärvats

genom att moderföretaget har

emitterat andelar vilka har lämnats

som vederlag för andelarna i

dotterföretaget,

3. den kontanta betalningen för de förvärvade andelarna inte överstiger

tio procent av de emitterade andelarnas nominella värde, och

4. det i övrigt är förenligt med

kravet på god redovisningssed och

kravet i 5 § på rättvisande bild.

4. det i övrigt är förenligt med

kravet på god redovisningssed och

kravet i 6 § på rättvisande bild.

Det skillnadsbelopp som uppkommer vid tillämpning av första stycket

skall läggas till eller dras ifrån eget kapital i koncernbalansräkningen.

Upplysning om att första stycket

har tillämpats skall lämnas i en not.

Där skall också lämnas upplysning

om de förändringar i eget kapital

som åtgärden har medfört och om

namn, organisationsnummer och

säte för de berörda företagen.

Upplysning om att första stycket

har tillämpats skall lämnas i en not.

Där skall också lämnas upplysning

om de förändringar i eget kapital

som åtgärden har medfört och om

namn, organisationsnummer och

säte för de berörda dotterföretagen.

23 §

Om verksamheten i ett dotter-

företag skiljer sig så mycket från

övrig verksamhet i koncernen att en

tillämpning av vad som föreskrivs i

18 22 §§ skulle vara oförenlig med

kravet i 5 § på rättvisande bild,

skall andelarna i dotterföretaget i

stället redovisas i koncernbalans-

räkningen och koncernresultat-

räkningen enligt 25 28 §§. Vad

som sägs om intresseföretag skall

därvid avse dotterföretag.

Ett bolag som tillämpar första

stycket skall i en not upplysa om

skälen för detta.

Om dotterföretagets årsredovis-

ning eller, i förekommande fall,

koncernredovisning inte offent-

liggörs enligt bestämmelserna i

8 kap. eller annan författning, skall

handlingen ges in till registre-

ringsmyndigheten tillsammans

med moderbolagets koncern-

redovisning.

24 §

Om verksamheten i ett dotter-

företag skiljer sig så mycket från

övrig verksamhet i koncernen att en

tillämpning av vad som föreskrivs i

19 23 §§ skulle vara oförenlig med

kravet i 6 § på rättvisande bild,

skall andelarna i dotterföretaget i

stället redovisas i koncernbalans-

räkningen och koncernresultat-

räkningen enligt 27 31 §§. Vad

som sägs om intresseföretag skall

därvid avse dotterföretag.

Ett företag som tillämpar första

stycket skall i en not upplysa om

skälen för detta.

Om dotterföretagets årsredovis-

ning eller, i förekommande fall,

koncernredovisning inte offent-

liggörs enligt bestämmelserna i

8 kap. eller annan författning, skall

handlingen ges in till registre-

ringsmyndigheten tillsammans

med moderföretagets koncern-

redovisning.

24 §

Andelar i intresseföretag skall

redovisas i koncernbalansräkningen

och koncernresultaträkningen med

tillämpning av bestämmelserna i

25 28 §§, om inte annat följer av

tredje stycket eller 29 §.

Vid tillämpning av första stycket

skall bestämmelserna i 11 § om

värdering och 12 § om internvinst-

eliminering tillämpas, om det inte

finns särskilda hinder mot detta.

Med internvinst skall därvid avses

den andel i vinst som belöper på

moderbolaget vid överlåtelse

mellan intresseföretag och koncern-

företag.

25 §

Andelar i intresseföretag skall

redovisas i koncernbalansräkningen

och koncernresultaträkningen med

tillämpning av bestämmelserna i

26 30 §§, om inte annat följer av

tredje stycket eller 31 §.

Vid tillämpning av första stycket

skall bestämmelserna i 12 § om

värdering och 13 § om internvinst-

eliminering tillämpas, om det inte

finns särskilda hinder mot detta.

Med internvinst skall därvid avses

den andel i vinst som belöper på

moderföretaget vid överlåtelse

mellan intresseföretag och koncern-

företag.

Ett intresseföretag behöver inte redovisas enligt första stycket, om

1. företaget har ringa betydelse

med hänsyn till kravet i 5 § på

rättvisande bild, eller

2. förhållandena motsvarar dem

som anges i 4 § tredje stycket.

1. företaget har ringa betydelse

med hänsyn till kravet i 6 § på

rättvisande bild eller

2. förhållandena motsvarar dem

som anges i 5 § tredje stycket.

Den som tillämpar tredje stycket skall i en not upplysa om skälen för

detta.

25 §

Första gången andelarna i ett

intresseföretag redovisas i kon-

cernbalansräkningen skall moder-

bolaget först göra en beräkning av

deras värde enligt 4 kap. 3 § första

och andra styckena, 5 § första

tredje styckena och 6 § första

stycket.

26 §

Första gången andelarna i ett

intresseföretag redovisas i kon-

cernbalansräkningen skall moder-

företaget först göra en beräkning av

deras värde enligt 4 kap. 3 § första

och andra styckena, 5 § första

tredje styckena och 6 § första

stycket.

Skillnaden mellan det värde som följer av första stycket och den andel

av intresseföretagets eget kapital som belöper på andelarna skall anges

särskilt i balansräkningen eller i en not. Skillnadsbeloppet skall beräknas

med utgångspunkt i förhållandena vid förvärvstidpunkten. Om det finns

särskilda skäl, får skillnadsbeloppet beräknas med utgångspunkt i förhål-

landena vid den tidpunkt då kapitalandelsmetoden tillämpas första

gången.

Om det vid en beräkning enligt andra stycket finns ett positivt skillnads-

belopp, skall det belopp som har räknats fram enligt första stycket minskas

med avskrivningar eller nedskrivningar enligt 4 kap. 4 och 5 §§, beräknade

på grundval av det angivna skillnadsbeloppet. Den del av skillnadsbeloppet

som inte kan hänföras till något särskilt slag av tillgång, avsättning eller

skuld skall därvid anses som goodwill.

Det belopp som har räknats fram enligt första stycket skall vidare juste-

ras med tillägg eller avdrag för den andel av intresseföretagets vinst eller

förlust för räkenskapsåret som belöper på andelarna. Vidare skall avdrag

göras för mottagen utdelning från intresseföretaget. Hänsyn skall också tas

till andra förändringar i intresseföretagets eget kapital. Andelarna skall i

koncernbalansräkningen tas upp till det värde som motsvarar återstående

belopp.

26 §

När ett intresseföretag är moder-

företag i en koncern, avses med

företagets eget kapital i 25 § andra

stycket vad som i en av intresse-

företaget upprättad koncern-

redovisning redovisas som sådan

post.

27 §

När ett intresseföretag är moder-

företag i en koncern, avses med

företagets eget kapital i 26 § andra

stycket vad som i en av intresse-

företaget upprättad koncern-

redovisning redovisas som sådan

post.

27 §

I efterföljande koncernbalans-

räkningar skall de andelar som

avses i 24 § tas upp till det värde

som de är upptagna till i närmast

föregående koncernbalansräkning.

Detta värde skall justeras med

tillämpning av 25 §.

Om andelarna vid en tillämpning

av 25 § första, tredje och fjärde

styckena tas upp till ett högre värde

än i närmast föregående koncern-

balansräkning, skall skillnads-

beloppet sättas av till en

kapitaandelsfond.

28 §

I efterföljande koncernbalans-

räkningar skall de andelar som

avses i 25 § tas upp till det värde

som de är upptagna till i närmast

föregående koncernbalansräkning.

Detta värde skall justeras med

tillämpning av 26 §.

Om andelarna vid en tillämpning

av 26 § första, tredje och fjärde

styckena tas upp till ett högre värde

än i närmast föregående koncern-

balansräkning, skall skillnads-

beloppet sättas av till en

kapitalandelsfond.

29 §

Om andelarna vid en tillämp-

ning av 26 § första, tredje och

fjärde styckena tas upp till ett

lägre värde än i närmast före-

gående koncernbalansräkning

skall kapitalandelsfonden minskas

med motsvarande belopp, dock

högst med den del av kapi-

talandelsfonden som svarar mot

andelarna. Detsamma gäller vid

avyttring av andelarna.

Minskningen av kapitalandels-

onden får göras enbart genom att

1. den del av kapitalandelsfonden

som motsvarar en värdenedgång

överförs till fritt eget kapital eller

2. den del av kapitalandelsfonden

som motsvarar avyttrade andelar

överförs till fritt eget kapital.

28 §

Vid redovisning enligt 25 27 §§

skall den andel av intresseföre-

tagets vinst eller förlust som

belöper på andelarna redovisas som

intäkt eller kostnad i koncern-

resultaträkningen. Mottagen utdel-

ning frånintresseföretaget får inte

redovisas som intäkt.

30 §

Vid redovisning enligt 26 29 §§

skall den andel av intresseföre-

tagets vinst eller förlust som

belöper på andelarna redovisas som

intäkt eller kostnad i koncern-

resultaträkningen. Mottagen utdel-

ning från intresseföretaget får inte

redovisas som intäkt.

29 §

Om ett bolag omfattas av en

koncernredovisning och tillsam-

mans med ett eller flera företag,

som inte omfattas av koncern-

redovisningen, leder ett annat

företag som inte är dotterföretag,

får bolagets ägarandel i det sist-

nämnda företaget redovisas enligt

andra stycket.

I koncernbalansräkningen får tas

upp en så stor andel av företagets

tillgångar, avsättningar och skulder

som belöper på bolagets ägarandel.

I koncernresultaträkningen får tas

upp en så stor andel av företagets

intäkter och kostnader som belöper

sig på bolagets ägarandel. Vid

redovisning enligt detta stycke skall

9 12, 14 och 18 21 §§ tillämpas.

Ett bolag som tillämpar denna

paragraf skall i en not upplysa om

skälen för detta. Uppgift enligt

5 kap. 17 § skall anges särskilt för

varje företag för vilket ägarandelar

redovisas med tillämpning av

denna paragraf.

31 §

Ett företag som omfattas av en

koncernredovisning och som

tillsammans med ett eller flera

företag, som inte omfattas av

koncernredovisningen, leder ett

annat företag som inte är dotter-

företag, får redovisa sin ägarandel i

det sistnämnda företaget enligt

andra stycket.

I koncernbalansräkningen får tas

upp en så stor andel av det

underordnade företagets tillgångar,

avsättningar och skulder som

belöper på ägarandelen. I

koncernresultaträkningen får tas

upp en så stor andel av det

underordnade företagets intäkter

och kostnader som belöper på

ägarandelen. Vid redovisning

enligt detta stycke skall 10 3, 15

och 19 22 §§ tillämpas. Ett företag

som tillämpar denna paragraf skall i

en not upplysa om skälen för detta.

Uppgift enligt 5 kap. 18 § skall

anges särskilt för varje företag för

vilket ägarandelar redovisas med

tillämpning av denna paragraf.

8 kap.

1 §

Med registreringsmyndigheten

avses i denna lag Patent- och

registreringsverket.

Med registreringsmyndigheten

avses i denna lag Patent- och

registreringsverket, om inte annat

följer av andra stycket.

För stiftelser är tillsynsmyndig-

heten registreringsmyndighet. Vad

som avses med tillsynsmyndighet

framgår av 9 kap. 1 § stiftelselagen

(1994:1220).

2 §

För stiftelser är tillsynsmyndig-

heten registreringsmyndighet. Vad

som avses med tillsynsmyndighet

framgår av 9 kap. 1 § stiftelselagen

(1994:1220).

I aktiebolag och ekonomiska

föreningar skall årsredovisningen

för det förflutna räkenskapsåret

lämnas till revisorerna senast en

månad före ordinarie bolags-

stämma eller föreningsstämma. I

övriga företag skall årsredovis-

ningen lämnas till revisorerna

senast fyra månader efter räken-

skapsårets utgång.

3 §

I aktiebolag och ekonomiska

föreningar skall årsredovisningen

för det förflutna räkenskapsåret

lämnas till revisorerna senast en

månad före ordinarie bolags-

stämma eller föreningsstämma. I

övriga företag skall årsredovis-

ningen lämnas till revisorerna

senast fyra månader efter räken-

skapsårets utgång.

Handlingarna skall ha kommit in

till registreringsmyndigheten inom

en månad från fastställelsebeslutet.

På kopian av årsredovisningen skall

en styrelseledamot eller verk-

ställande direktören teckna bevis

om att resultaträkning och balans-

räkning har fastställts med uppgift

om fastställelsedagen. Beviset skall

även innehålla uppgift om

bolagsstämmans beslut beträffande

bolagets vinst eller förlust.

Även handelsbolag skall ge in

bestyrkta kopior av årsredovis-

ningen och revisionsberättelsen

till registreringsmyndigheten.

Handlingarna skall ha kommit

in till registreringsmyndigheten in-

om sex månader från räken-

skapsårets utgång.

Årsredovisningen och revi-

sionsberättelsen för det förflutna

räkenskapsåret skall offentlig-

göras på följande sätt:

1. Aktiebolag:

Sedan resultaträkningen och

balansräkningen har blivit fastställ-

da, skall bestyrkta kopior av

handlingarna ges in till registre-

ringsmyndigheten. Handlingarna

g78

skall ha kommit in till registre-

ringsmyndigheten inom en månad

från fastställelsebeslutet. På kopian

av årsredovisningen skall en

styrelseledamot eller verkställande

direktören teckna bevis om att

resultaträkning och balansräkning

har fastställts med uppgift om

fastställelsedagen. Beviset skall

även innehålla uppgift om

bolagsstämmans beslut beträffande

bolagets vinst eller förlust.

2. Ekonomiska föreningar:

Senast en månad efter det resul-

taträkningen och balansräkningen

har blivit fastställda, skall bestyrkta

kopior av handlingarna hållas

tillgängliga för alla som är

intresserade. Handlingarna skall

efter särskilt föreläggande av

registreringsmyndigheten ges in

dit. Sådant förläggande utfärdas

när någon begär det. Föreningar

som avses i 8 kap. 5 § första eller

tredje stycket lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar är utan

särskilt föreläggande skyldiga att

ge in handlingarna till registre-

ringsmyndigheten.

Handlingarna skall ha kommit in

till myndigheten inom den tid som

nyss angetts. På kopian av

årsredovisningen skall en styrel-

seledamot eller verkställande

direktören teckna bevis om att

resultaträkning och balansräkning

fastställts med uppgift om

fastställelsedagen. Beviset skall

även innehålla uppgift om före-

ningsstämmans beslut beträffande

föreningens vinst eller förlust.

3. Handelsbolag i vilka någon

delägare är en juridisk person:

Senast sex månader efter räken-

skapsårets utgång skall bestyrkta

kopior av handlingarna ha kommit

in till registreringsmyndigheten.

4. Stiftelser:

Senast sex månader efter räken-

skapsårets utgång skall bestyrkta

kopior av handlingarna ha kommit

in till tillsynsmyndigheten. Vad nu

sagts gäller inte sådana stiftelser

som avses i 9 kap. 10 § första

stycket stiftelselagen (1994:1220).

Sådana stiftelser skall senast sex

månader efter räkenskapsårets

utgång hålla bestyrkta kopior av

handlingarna tillgängliga för alla

som är intresserade.

5. Övriga företag:

Senast sex månader efter räken-

skapsårets utgång skall kopior av

handlingarna hållas tillgängliga

för alla som är intresserade.

Handlingarna skall efter särskilt

föreläggande av registrerings-

myndigheten ges in dit. Sådant

föreläggande utfärdas när någon

begär det. Företag som avses i 9 §

lagen (1900:00) om revision är

utan särskilt föreläggande skyldiga

att ge in handlingarna till registre-

ringsmyndigheten.

Handlingarna skall ha kommit in

till myndigheten inom den tid som

nyss angetts.

13 §

Var och en som i egenskap av

ställföreträdare för handelsbolag

eller verkställande direktör eller

styrelseledamot i aktiebolag enligt

denna lag eller annan författning är

skyldig att ensam eller gemensamt

med någon annan till registre-

ingsmyndigheten ge in redovis-

ingshandling eller revisions-

erättelse, kan av registrerings-

myndigheten föreläggas vid vite att

fullgöra denna skyldighet.

Var och en som enligt denna lag

eller annan författning är skyldig att

ensam eller gemensamt med någon

annan till registreringsmyndig-

heten ge in redovisningshandling

eller revisionsberättelse, kan av

registreringsmyndigheten före-

läggas vid vite att fullgöra denna

skyldighet.

Fråga om utdömande av vite prövas av registreringsmyndigheten.

14 §

Om ett bolag publicerar sin

årsredovisning i dess helhet, skall

publiceringen avse årsredo-

visningen i den form och med den

ordalydelse som har legat till grund

för revisionsberättelsen. Revisions-

berättelsen skall därvid åtfölja

årsredovisningen. Om någon

revisionsberättelse inte har lämnats,

skall årsredovisningen i stället

innehålla uppgift om detta

förhållande och om skälen för det.

Om ett företag publicerar sin

årsredovisning i dess helhet, skall

publiceringen avse årsredo-

visningen i den form och med den

ordalydelse som har legat till grund

för revisionsberättelsen. Revisions-

berättelsen skall därvid åtfölja

årsredovisningen. Om någon

revisionsberättelse inte har lämnats,

skall årsredovisningen i stället

innehålla uppgift om detta

förhållande och om skälen för det.

15 §

Om ett bolag publicerar sin

årsredovisning i ofullständigt

skick, skall det av publikationen

framgå att den inte är fullständig.

Det skall också anges om den

fullständiga årsredovisningen har

getts in till registrerings-

myndigheten.

En årsredovisning får, när den

publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen.

Publikationen skall i stället

innehålla revisorns uttalande om att

den fullständiga årsredovisningen

har upprättats enligt lag, liksom

uppgift om anmärkningar enligt

10 kap. 10 § andra fjärde styckena

aktiebolagslagen (1975: 1385) och

4 kap. 10 § andra fjärde styckena

lagen (19801103) om årsredo-

visning m.m. i vissa företag. Om

revisionsberättelse inte har lämnats,

skall detta förhållande liksom

skälen för det anges.

Om ett företag publicerar sin

årsredovisning i ofullständigt

skick, skall det av publikationen

framgå att den inte är fullständig.

Det skall också anges om den

fullständiga årsredovisningen har

getts in till registrerings-

myndigheten.

En årsredovisning får, när den

publiceras i ofullständigt skick, inte

åtföljas av revisionsberättelsen.

Publikationen skall i stället

innehålla revisorns uttalande om att

den fullständiga årsredovisningen

har upprättats enligt lag, liksom

uppgift om anmärkningar enligt

1. 10 kap. 10 § andra fjärde

styckena aktiebolagslagen (1975:

1385),

2. 8 kap. 13 § andra fjärde

styckena lagen (1987:677) om

ekonomiska föreningar,

3. 24 26 §§ lagen (1900:00) om

revision och

4. 4 kap. 11 § andra och tredje

styckena stiftelselagen

(1994:1220).

Om revisionsberättelse inte har

lämnats, skall detta förhållande

liksom skälen för det anges.

16 §

Detta kapitel tillämpas också på koncernredovisning och koncern-

revisionsberättelse.

Med avvikelse från vad som

föreskrivs i 3 § 2, 4 och 5 är dock

moderföretag, utom sådan stiftelse

som avses i 9 kap. 10 § första

stycket 1 eller 2 stiftelselagen

(1994:1220), alltid skyldiga att ge

in sin koncernredovisning och

koncernrevisionsberättelse till

registreringsmyndigheten.

9 kap.

1 §

Ett bolag skall minst en gång

under ett räkenskapsår som

omfattar mer än tio månader lämna

en särskild redovisning (del-

årsrapport), om bolaget är skyldigt

att ha auktoriserad revisor enligt

10 kap. 3 § andra eller fjärde

stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) eller 4 kap. 3 § första

eller andra stycket lagen

(1980:1103) om årsredovisning

m.m. i vissa företag.

Delårsrapporten skall avse

bolagets verksamhet från räken-

skapsårets början. Minst en

rapport skall omfatta en period av

minst hälften och högst två tredje-

delar av räkenskapsåret.

I ett aktiebolag skall delårs-

rapporten lämnas av styrelsen eller,

om styrelsen bestämmer det, av

verkställande direktören.

Företag som avses i

1. 10 kap. 3 § andra eller fjärde

stycket aktiebolagslagen

(1975:1385),

2. 8 kap. 5 § första eller tredje

stycket lagen (1987:677) om eko-

nomiska föreningar,

3. 9 eller 10 § lagen (1900:00)

om revision eller4. 4 kap. 4 § andra

stycket stiftelselagen (1994:1220)

skall minst en gång under ett

räkenskapsår som omfattar mer än

tio månader lämna en särskild redo-

visning (delårsrapport).

Delårsrapporten skall avse

företagets verksamhet från

räkenskapsårets början. Minst en

rapport skall omfatta en period av

minst hälften och högst två

tredjedelar av räkenskapsåret.

I aktiebolag och ekonomiska

föreningar skall delårsrapporten

lämnas av styrelsen eller, om

styrelsen bestämmer det, av

verkställande direktören.

2 §

En delårsrapport skall hos bo-

laget hållas tillgänglig för var och

en som vill ta del av den och genast

sändas till aktieägare eller

bolagsman som begär det. En

bestyrkt kopia av en sådan

delårsrapport som avses i 1 § andra

stycket andra meningen skall senast

två månader efter rapportperiodens

utgång sändas in till registrerings-

myndigheten.

En delårsrapport skall hos före-

taget hållas tillgänglig för var och

en som vill ta del av den och genast

sändas till aktieägare, bolagsman

eller medlem som begär det. En

bestyrkt kopia av en sådan

delårsrapport som avses i 1 § andra

stycket andra meningen skall senast

två månader efter rapportperiodens

utgång sändas in till registrerings-

myndigheten.

Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid,

tillämpas 8 kap. 13 §.

3 §

I en delårsrapport skall det översiktligt redogöras för verksamheten

och resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i

likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång.

Vidare skall det lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och

resultatet före bokslutsdispositioner och skatt under rapportperioden. Om

det finns särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om resultatet

lämnas. Bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket 1 och 2 gäller också i

fråga om delårsrapport.

Om en koncern är av sådan

storlek som anges i 10 kap. 3 §

fjärde stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra

stycket lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa företag,

skall moderbolaget i delårs-

rapporten, utöver uppgifter om

moderbolaget, lämna uppgifter för

koncernen motsvarande vad som

sägs i första stycket. Uppgifter om

nettoomsättning och resultat skall

avse beloppen efter avdrag för

interna poster inom koncernen och

vara beräknade med hänsyn tagen

till internvinsteliminering.

Om en koncern är av sådan

storlek som anges i

1. 10 kap. 3 § fjärde stycket

aktiebolagslagen (1975:1385),

2. 8 kap. 5 § tredje stycket lagen

(1987:677) om ekonomiska

föreningar,

3. 10 § lagen (1900:00) om

revision eller

4. 4 kap. 4 § andra stycket

stiftelselagen (1994:1220), skall

moderföretaget i delårsrapporten,

utöver uppgifter om moder-

företaget, lämna uppgifter för

koncernen motsvarande vad som

sägs i första stycket.

Uppgifter enligt andra stycket

om nettoomsättning och resultat

skall avse beloppen efter avdrag för

interna poster inom koncernen och

vara beräknade med hänsyn tagen

till internvinsteliminering.

Andra stycket gäller inte om

moderföretaget enligt 7 kap. 2 §

inte behöver upprätta koncern-

redovisning.

10 kap.

1 §

En myndighets beslut i ett till-

ståndsärende enligt 3 kap. 7 § första

stycket, 5 kap. 9 § andra stycket

eller 7 kap. 16 § får överklagas till

regeringen.

En myndighets beslut i ett till-

ståndsärende enligt 3 kap. 11 §

första stycket, 5 kap. 9 § andra

stycket eller 7 kap. 17 § får

överklagas till regeringen.

Bilaga 2

Uppställningsform för balansräkningen (kontoform)

Nuvarande lydelse

EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

A. Eget kapital, med uppgift om vad som utgör fritt eget kapital

och bundet eget kapital

Aktiebolag:

I. Aktiekapital

II. Överkursfond

III. Uppskrivningsfond

IV. Andra fonder

1. Reservfond

2. Övrigt

V. Balanserad vinst eller förlust

VI. Årets resultat

Handelsbolag:

I. Eget kapital vid räkenskapsårets början

II. Insättningar eller uttag under året

III. Årets resultat

IV. Eget kapital vid räkenskapsårets slut

B.Obeskattade reserver

C. Avsättningar

1. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

2. Avsättningar för skatter

3. Övriga avsättningar

D. Skulder

1. Obligationslån

2. Skulder till kreditinstitut

3. Förskott från kunder (får även redovisas som avdragspost under Varu-

lager m.m.)

4. Leverantörsskulder

5. Växelskulder

6. Skulder till koncernföretag

7. Skulder till intresseföretag

8. Skatteskulder

9. Övriga skulder

10. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

POSTER INOM LINJEN

Ställda säkerheter och ansvarsförbindelser

1. Panter och därmed jämförliga säkerheter som har ställts för egna skulder

och för förpliktelser som redovisas såsom avsättningar, varje slag för sig

2. Övriga ställda panter och därmed jämförliga säkerheter, varje slag för

sig

3. Ansvarsförbindelser

a) Pensionsförpliktelser som inte har upptagits bland skulderna eller avsätt-

ningarna och som inte heller har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet

b) Övriga ansvarsförbindelser

Föreslagen lydelse

A. EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

A. Eget kapital, med uppgift om vad som utgör fritt eget kapital och

bundet eget kapital

Aktiebolag:

I. Aktiekapital

II. Överkursfond

III. Uppskrivningsfond

IV. Andra fonder

1. Reservfond

2. Övrigt

V. Balanserad vinst eller förlust

VI. Årets resultat

Ekonomiska föreningar:

I. Inbetalda insatser

1.Medlemsinsatser

2.Förlagsinsatser

II.Uppskrivningsfond

III. A ndra fonder

1. R eservfond

2. Övrigt

IV. Balanserad vinst eller förlust

V. Årets resultat

Övriga företag:

I. Eget kapital vid räkenskapsårets början

II. Insättningar eller uttag under året

III. Årets resultat

IV. Eget kapital vid räkenskapsårets slut

B. Obeskattade reserver

C. Avsättningar

1. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser

2. Avsättningar för skatter

3. Övriga avsättningar

D. Skulder

1. Obligationslån

2. Skulder till kreditinstitut

3. Förskott från kunder (får även redovisas som avdragspost under Varu-

lager m.m.)

4. Leverantörsskulder

5. Växelskulder

6. Skulder till koncernföretag

7. Skulder till intresseföretag

8. Skatteskulder

9. Övriga skulder

10. Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

POSTER INOM LINJEN

Ställda säkerheter, ansvarsförbindelser och åtaganden

1. Panter och därmed jämförliga säkerheter som har ställts för egna skulder

och för förpliktelser som redovisas såsom avsättningar, varje slag för sig

2. Övriga ställda panter och därmed jämförliga säkerheter, varje slag för

sig

3. Ansvarsförbindelser

a) Pensionsförpliktelser som inte har upptagits bland skulderna eller av-

sättningarna och som inte heller har täckning i pensionsstiftelses förmö-

genhet

b) Övriga ansvarsförbindelser

4. Åtaganden

a) Åtaganden till följd av återköpstransaktioner

b) Övriga åtaganden

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första

gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1998.

2. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till en föreskrift i

bokföringslagen (1976:125), jordbruksbokföringslagen (1979:141), lagen

(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, 9 kap. lagen

(1987:667) om ekonomiska föreningar eller 3 kap. stiftelselagen

(1994:1220) som har ersatts av en bestämmelse i denna lag, tillämpas i

stället den nya bestämmelsen.

3. Bestämmelsen i 4 kap. 5 § tredje stycket gäller inte nedskrivning som

har gjorts innan lagen tillämpas första gången.

4. Belopp som har satts av till uppskrivningsfond med stöd av 9 kap. 4 §

första stycket lagen om ekonomiska föreningar får användas även för

nödvändiga nedskrivningar av anläggningstillgångar. Om detta görs skall

upplysning om detta lämnas i en not.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1559) om årsredovis-ning

i kreditinstitut och värdepappersbolag

dels att 1 kap. 5 § skall upphöra att gälla,

dels att 1 kap. 6 och 7 §§ skall betecknas 1 kap. 5 och 6 §§,

dels att 1 kap. 4 6 §§, 3 kap. 2 och 3 §§, 4 kap. 1 §, 5 kap. 1 och 2 §§

samt 7 kap. 2 4 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

4 §

Följande bestämmelser i 1 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall

tillämpas:

3 § andra stycket om definition

av andelar

4 och 5 §§ om koncern- och

intresseföretagsdefinitioner, samt

6 § om hänsynstagande till vissa

rättigheter hos mellanman m.m.

3 § om definition av andelar

4 och 5 §§ om koncern- och

intresseföretagsdefinitioner,

6 § om hänsynstagande till vissa

rättigheter hos mellanman m.m.

samt

7 § om skyldighet för dotter-

företag att lämna vissa uppgifter

till sitt moderföretag.

6 §

7 §

Regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får föreskriva att

denna lags bestämmelser, eller

föreskrifter som meddelats med

stöd av denna lag, om koncerner

skall gälla för en grupp av företag,

som inte utgör en koncern enligt

4 §, men som har en gemensam

eller i huvudsak gemensam

ledning.

Regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får föreskriva att

denna lags bestämmelser om

koncerner skall gälla för en grupp

av företag, som inte utgör en

koncern enligt 4 §, men som har en

gemensam eller i huvudsak

gemensam ledning.

7 §

6 §

För banker och hypoteksinstitut

är kalenderår räkenskapsår om inte

annat följer av 12 § tredje stycket

bokföringslagen (1976:125).

För banker och hypoteksinstitut

är kalenderår räkenskapsår om inte

annat följer av 4 § tredje stycket

bokföringslagen (1900: 00).

3 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande bestäm-

melser om balansräkningen och resultaträkningen i 3 kap. årsredovis-

ningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § om balansräkningens innehåll,

2 § om resultaträkningens inne-

håll,

4 § första, tredje och fjärde

styckena om uppställning och

sammanslagning av poster m.m.,

5 § om jämförelsetal,

6 § första stycket om specifice-

ring av större periodiseringsposter,

sam

9 § första och andra styckena om

extraordinära intäkter och

kostnader.

3 § om resultaträkningens

innehåll,

6 § första, tredje och fjärde

styckena om uppställning och

sammanslagning av poster m.m.,

7 § om jämförelsetal,

8 § första stycket om specifice-

ring av större periodiseringsposter,

9 § om avsättningar,

10 § första stycket om specifi-

cering av vissa större avsättningar

samt

13 § första och andra styckena

om extraordinära intäkter och

kostnader.

3 §

De i 2 § angivna bestämmel-

serna i 3 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med

följande avvikelser:

1. Vad som i 4 § fjärde stycket

sägs om sammanslagning av poster

som föregås av arabiska siffror

skall gälla poster som föregås av

små bokstäver.

2. Inom linjen skall, utöver

ställda säkerheter och ansvarsför-

bindelser, oåterkalleliga åtaganden

som innebär risktagande anges.

De i 2 § angivna bestämmel-

serna i 3 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med

följande avvikelse:

Vad som i 6 § fjärde stycket sägs

om sammanslagning av poster som

föregås av arabiska siffror skall

gälla poster som föregås av små

bokstäver.

4 kap.

1 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 2 § skall följande bestämmel-

ser om värderingen i 4 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 och 2 §§ om vad som är

anläggningstillgångar och omsätt-

ningstillgångar,

1 § första stycket och 2 § om vad

som är anläggningstillgångar och

omsättningstillgångar,

3 § om anskaffningsvärde för anläggningstillgångar,

4 § om avskrivning av anläggningstillgångar,

5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar,

6 8 §§ om uppskrivning av anläggningstillgångar,

9 § om värdering av omsättningstillgångar,

10 § om värdering av pågående

arbeten,

10 § om värdering av omsätt-

ningstillgångar över anskaff-

ningsvärdet,

11 § första och andra styckena om varulagrets anskaffningsvärde,

12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde,

14 § om egna aktier,

15 § om periodisering av vissa

belopp vid upptagande av lån,

16 § om avsättningar, samt

17 § första stycket om specifi-

cering av vissa större avsättningar.

14 § om egna aktier samt

15 § om periodisering av vissa

belopp vid upptagande av lån.

5 kap.

1 §

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall

årsredovisningen innehålla de upplysningar som anges i 3 6 §§ nedan.

Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet

på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen

eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som

föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvisningar till noter,

2 § om värderings- och omräkningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxeringsvärden,

5 § om uppskrivningsfond,

8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag,

12 § om lån till ledande befattningshavare,

13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m.,

15 § första stycket och 16 §

första stycket om upplysningar om

skatt,

17 § om medelantalet anställda

under räkenskapsåret,

18 och 19 §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

20 § om pensioner och liknande

förmåner,

21 § om tidigare styrelse och

verkställande direktör,

22 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

23 § om avtal om avgångs-

vederlag, samt

24 § om uppgift om moder-

företag.

16 § första stycket och 17 §

första stycket om upplysningar om

skatt,

18 § om medelantalet anställda

under räkenskapsåret,

19 och 20 §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

21 § om pensioner och liknande

förmåner,

22 § om tidigare styrelse och

verkställande direktör,

23 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

24 § om avtal om avgångs-

vederlag, samt

25 § om uppgift om moder-

företag.

2 §

De i 1 § angivna bestämmelserna i 5 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. Fråga om tillstånd enligt 9 § andra stycket att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra företag prövas av Finansinspektionen.

2. Vid tillämpningen av 12 § andra stycket första meningen om lån till

ledande befattningshavare får upplysning om huvudsakliga lånevillkor,

räntesatser samt under räkenskapsåret återbetalda belopp utelämnas.

3. Uppgifter som skall lämnas

enligt 19 § första stycket 2 om

löner och ersättningar till anställda,

skall även omfatta löner och

ersättningar till delegater i bank.

3. Uppgifter som skall lämnas

enligt 20 § första stycket 2 om

löner och ersättningar till anställda,

skall även omfatta löner och

ersättningar till delegater i bank.

7 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande bestämmel-

ser om koncernredovisning i 7 kap. årsredovisningslagen (1995:1554)

tillämpas:

3 § första stycket om koncern-

redovisningens delar,

4 § om dotterföretag som skall

omfattas av koncernredovisningen,

5 § om överskådlighet, god

redovisningssed och rättvisande

bild,

7 § första stycket första me-

ningen om allmänna krav på

koncernbalansräkningen och

koncernresultaträkningen,

8 § om minoritetsandelar,

9 § om balansdag

11 § om enhetliga principer för

koncernredovisningen och

årsredovisningen,

12 § om elimineringar mellan

koncernföretag,

14 § om förändringar i kon-

cernens sammansättning,

15 och 16 §§ om uppgifter om

dotterföretag och vissa andra

företag,

17 23 §§ om hur dotterföretag

skall räknas in i koncernredovis-

ningen, samt

24 29 §§ om hur andelar i

intresseföretag och vissa andra

företag skall räknas in i koncern-

redovisningen.

4 § första stycket om koncern-

redovisningens delar,

5 § om dotterföretag som skall

omfattas av koncernredovisningen,

6 § om överskådlighet, god

redovisningssed och rättvisande

bild,

8 § första stycket första me-

ningen om allmänna krav på

koncernbalansräkningen och

koncernresultaträkningen,

9 § om minoritetsandelar,

10 § om balansdag

12 § om tillämpade värde-

ringsprinciper i koncernredovis-

ningen,

13 § om elimineringar mellan

koncernföretag,

15 § om förändringar i kon-

cernens sammansättning,

16 och 17 §§ om uppgifter om

dotterföretag och vissa andra

företag,

18 24 §§ om hur dotterföretag

skall räknas in i koncernredovis-

ningen, samt

25 31 §§ om hur andelar i

intresseföretag och vissa andra

företag skall räknas in i koncern-

redovisningen.

3 §

De i 2 § angivna bestämmelserna i 7 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. Tillämpas 4 § tredje stycket 3

om utelämnande av vissa

dotterföretag för andelar som

innehas som ett led i en finansiell

stödauktion för en rekonstruktion

eller räddning av ett dotterföretag

som är ett kreditinstitut eller

värdepappersbolag, skall

moderföretaget

 i en not upplysa om arten av

och villkoren för den finansiella

stödauktionen, samt

 i sin koncernredovisning foga

dotterföretagets årsredovisning.

2. Fråga om tillstånd enligt 16 §

att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra

företag prövas av Finansinspek-

tionen.

3. Vad som sägs i 23 § första

stycket om tillämpningen av

kapitalandelsmetoden gäller inte

dotterföretag vars verksamhet har

direkt samband med ett

kreditinstituts eller värdepappers-

bolags verksamhet eller avser

tjänster knutna till sådan verk-

samhet

1. Tillämpas 5 § tredje stycket 3

om utelämnande av vissa

dotterföretag för andelar som

innehas som ett led i en finansiell

stödauktion för en rekonstruktion

eller räddning av ett dotterföretag

som är ett kreditinstitut eller

värdepappersbolag, skall

moderföretaget

 i en not upplysa om arten av

och villkoren för den finansiella

stödauktionen, samt

 i sin koncernredovisning foga

dotterföretagets årsredovisning.

2. Fråga om tillstånd enligt 17 §

att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra

företag prövas av Finansinspek-

tionen.

3. Vad som sägs i 24 § första

stycket om tillämpningen av

kapitalandelsmetoden gäller inte

dotterföretag vars verksamhet har

direkt samband med ett

kreditinstituts eller värdepappers-

bolags verksamhet eller avser

tjänster knutna till sådan verk-

samhet.

4 §

För koncernredovisningen gäller i tillämpliga delar

1. de allmänna bestämmelserna om årsredovisningen i 2 kap. 2 §, med

undantag för hänvisningarna till 2 kap. 1 3 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554),

2. bestämmelserna om balansräkning och resultaträkning i 3 kap., med

det tillägget att vad som avsatts till kapitalandelsfonden skall tas upp som

bundet kapital under Andra fonder (post 12) i koncernbalansräkningen,

3. bestämmelserna om värderingsregler i 4 kap.,

4. bestämmelserna om tilläggs-

upplysningar i 5 kap., med undan-

tag för 2 § 1 och hänvisningarna till

5 kap. 8, 9 och 24 §§ årsredo-

visningslagen, samt

4. bestämmelserna om tilläggs-

upplysningar i 5 kap., med undan-

tag för 2 § 1 och hänvisningarna till

5 kap. 8, 9 och 25 §§ årsredo-

visningslagen, samt

5. bestämmelserna om förvaltningsberättelse och finansieringsanalys i

6 kap. 1 §, med undantag för hänvisningen till 6 kap. 2 § årsredo-

visningslagen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december

1998.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1560) om årsredovisning

i försäkringsföretag

dels att 1 kap. 4 § skall upphöra att gälla,

dels att 1 kap. 5 och 6 §§ skall betecknas 1 kap. 4 och 5 §§,

dels att 1 kap. 1, 3 5 §§, 3 kap. 2 och 3 §§, 4 kap. 1 §, 5 kap. 1 och 2 §§

samt 7 kap. 2 4 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §

Denna lag är tillämplig på försäkringsföretag. Med försäkringsföretag

avses sådana försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som

omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713)

Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på

finansiella holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar

andelar i dotterföretag som är försäkringsföretag eller utländska företag av

motsvarande slag. Med finansiellt holdingföretag avses ett företag som är

skyldigt att upprätta årsredovisning enligt årsredovisningslagen

(1995:1554) och vars verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande

består i att i vinstsyfte förvärva och förvalta andelar i dotterföretag.

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen

får medge undantag från denna lag för sådana försäkringsföretag som får

undantas från försäkringsrörelselagen enligt 1 kap. 10 § samma lag.

För sådana företag som med-

givits undantag från denna lag

skall i stället sådana föreskrifter

som meddelats med stöd av 4 §

andra stycket gälla.

3 §

Följande bestämmelser i 1 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall

tillämpas:

3 § andra stycket om definition

av andelar

4 och 5 §§ om koncern- och

intresseföretagsdefinitioner, samt

6 § om hänsynstagande till vissa

rättigheter hos mellanman m.m.

3 § om definition av andelar

4 och 5 §§ om koncern- och

intresseföretagsdefinitioner,

6 § om hänsynstagande till vissa

rättigheter hos mellanman m.m.

samt

7 § om skyldighet för dotter-

företag att lämna vissa uppgifter

till sitt moderföretag.

5 §

Regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får föreskriva att

denna lags bestämmelser, eller

föreskrifter som meddelats med

stöd av denna lag, om koncerner

skall gälla för en grupp av företag,

som inte utgör en koncern enligt 3

§, men som har en gemensam eller

i huvudsak gemensam ledning.

4 §

Regeringen eller, efter rege-

ringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får föreskriva att

denna lags bestämmelser om

koncerner skall gälla för en grupp

av företag, som inte utgör en

koncern enligt 3 §, men som har

en gemensam eller i huvudsak

gemensam ledning.

6 §

För försäkringsföretag är kalen-

derår räkenskapsår om inte annat

följer av 12 § tredje stycket

bokföringslagen (1976:125).

5 §

För försäkringsföretag är kalen-

derår räkenskapsår om inte annat

följer av 4 § tredje stycket bok-

föringslagen (1900:00).

3 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande bestämmel-

ser om balansräkningen och resultaträkningen i 3 kap. årsredovis-

ningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § om balansräkningens innehåll,

2 § om resultaträkningens

innehåll,

4 § första, tredje och fjärde

styckena om uppställning, sam-

manslagning av poster m.m.,

5 § om jämförelsetal,

6 § första stycket om specifice-

ring av större periodiseringsposter,

samt

9 § första och andra styckena om

extraordinära intäkter och

kostnader.

3 § om resultaträkningens

innehåll,

6 § första, tredje och fjärde

styckena om uppställning, sam-

manslagning av poster m.m.,

7 § om jämförelsetal,

8 § första stycket om specifice-

ring av större periodiseringsposter,

9 § om avsättningar,

10 § första stycket om specifi-

cering av vissa större avsättningar

samt

13 § första och andra styckena

om extraordinära intäkter och

kostnader.

3 §

De i 2 § angivna bestämmel-

serna i 3 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med

följande avvikelser:

1. Vad som i 4 § fjärde stycket

sägs om sammanslagning av poster

som föregås av arabiska siffror

gäller inte för posterna upptagna i

schemat för resultaträkningen i

bilaga 2 eller för sådana poster i

balansräkningen som skall tas upp

under Återförsäkrares andel av

försäkringstekniska avsättningar

eller Försäkringstekniska avsätt-

ningar.

2. Inom linjen skall, utöver

ställda säkerheter och ansvarsför-

bindelser, oåterkalleliga åtaganden

som innebär riskgande anges

De i 2 § angivna bestämmel-

serna i 3 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med

följande avvikelse:

Vad som i 6 § fjärde stycket sägs

om sammanslagning av poster som

föregås av arabiska siffror gäller

inte för posterna upptagna i

schemat för resultaträkningen i

bilaga 2 eller för sådana poster i

balansräkningen som skall tas upp

under Återförsäkrares andel av

försäkringstekniska avsättningar

eller Försäkringstekniska avsätt-

ningar.

4 kap.

1 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 2 § skall följande bestämmel-

ser om värderingen i 4 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

2 § om immateriella anläggningstillgångar,

3 § om anskaffningsvärde för anläggningstillgångar,

4 § om avskrivning av anläggningstillgångar,

5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar,

6 8 §§ om uppskrivning av anläggningstillgångar,

9 § om värdering av omsättningstillgångar,

10 § om värdering av pågående

arbeten,

10 § om värdering av omsätt-

ningstillgångar över anskaff-

ningsvärdet,

11 § första och andra styckena om varulagrets anskaffningsvärde,

12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde,

13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta,

14 § om egna aktier,

15 § om periodisering av vissa

belopp vid upptagande av lån,

16 § om avsättningar, samt

17 § första stycket om specifi-

cering av vissa större avsättningar.

14 § om egna aktier samt

15 § om periodisering av vissa

belopp vid upptagande av lån.

5 kap.

1 §

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall

årsredovisningen innehålla de upplysningar som anges i 3 6 §§ nedan.

Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet

på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen

eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som

föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvisningar till noter,

2 § om värderings- och omräkningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxeringsvärden,

5 § om uppskrivningsfond,

7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag,

8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag,

10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter,

11 § om ställda säkerheter,

12 § om lån till ledande befattningshavare,

13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m.,

15 § första stycket och 16 §

första stycket om upplysningar om

skatt,

17 § om medelantalet anställda

under räkenskapsåret,

18 och 19 §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

20 § om pensioner och liknande

förmåner,

21 § om tidigare styrelse och

verkställande direktör,

22 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

23 § om avtal om avgångs-

vederlag

24 § om uppgift om moder-

företag.

16 § första stycket och 17 §

första stycket om upplysningar om

skatt,

18 § om medelantalet anställda

under räkenskapsåret,

19 och 20 §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

21 § om pensioner och liknande

förmåner,

22 § om tidigare styrelse och

verkställande direktör,

23 § om suppleanter och vice

verkställande direktör,

24 § om avtal om avgångs-

vederlag, samt

25 § om uppgift om moder-

företag.

2 §

De i 1 § angivna bestämmelserna i 5 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. a) 3 § första stycket skall tillämpas på dels immateriella tillgångar (B),

dels byggnader och mark (C.I), dels placeringar i koncernföretag och

intresseföretag (C.II).

b) 3 § andra och tredje styckena skall tillämpas på dels immateriella

tillgångar (B), dels placeringstillgångar (C), dels sådana materiella

tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.IV) som

stadigvarande skall brukas eller innehas.

2. 4 § skall tillämpas på byggnader och mark (C.I).

3. 7 § skall i stället för inköp och försäljning gälla mottagen och avgiven

återförsäkring.

4. Fråga om tillstånd enligt 9 § andra stycket att utelämna uppgifter om

dotterföretag och vissa andra företag prövas av Finansinspektionen.

5. 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter skall

tillämpas endast beträffande de skulder som förfaller till betalning senare

än fem år efter balansdagen.

6. 12 § tredje stycket om lån till ledande befattningshavare skall

tillämpas om företaget lämnat lån till eller ställt säkerhet till förmån för

någon annan med stöd av tillstånd enligt 12 kap. 13 § försäk-

ringsrörelselagen (1982:713).

7. Utöver upplysningar enligt

17 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall medelantalet

fritidsombud och specialombud i

Sverige anges var för sig.

8. Uppgift enligt 19 § första

stycket 2 om löner och ersättningar

till anställda skall delas upp på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall ersättningsbeloppen

för fritidsombud och specialombud

i Sverige anges för varje grupp.

7. Utöver upplysningar enligt

18 § skall även uppgift lämnas om

medelantalet anställda uppdelat på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall medelantalet

fritidsombud och specialombud i

Sverige anges var för sig.

8. Uppgift enligt 20 § första

stycket 2 om löner och ersättningar

till anställda skall delas upp på

kontorstjänstemän, fälttjänstemän

och övriga anställda i Sverige.

Dessutom skall ersättningsbeloppen

för fritidsombud och specialombud

i Sverige anges för varje grupp.

7 kap.

2 §

Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande bestämmel-

ser om koncernredovisning i 7 kap. årsredovisningslagen (1995:1554)

tillämpas:

2 § om när koncernredovisning inte behöver upprättas,

3 § första stycket om koncern-

redovisningens delar,

4 § om dotterföretag som skall

omfattas av koncernredovisningen,

5 § om överskådlighet, god

redovisningssed och rättvisande

bild,

7 § första stycket första me-

ningen om allmänna krav på

koncernbalansräkningen och kon-

cernresultaträkningen,

8 § om minoritetsandelar,

9 § om balansdag,

11 § om enhetliga principer för

koncernredovisningen och årsredo-

visningen

12 § om elimineringar mellan

koncernföretag,

14 § om förändringar i kon-

cernens sammansättning,

15 och 16 §§ om uppgifter om

dotterföretag och vissa andra

företag,

17 23 §§ om hur dotterföretag

skall räknas in i koncernredovis-

ningen, samt

24 29 §§ om hur andelar i

intresseföretag och vissa andra

företag skall räknas in i koncern-

redovisningen.

4 § första stycket om koncern-

redovisningens delar,

5 § om dotterföretag som skall

omfattas av koncernredovisningen,

6 § om överskådlighet, god

redovisningssed och rättvisande

bild,

8 § första stycket första me-

ningen om allmänna krav på

koncernbalansräkningen och

koncernresultaträkningen,

9 § om minoritetsandelar,

10 § om balansdag,

12 § om tillämpade värde-

ringsprinciper i koncernredovis-

ningen, 13 § om elimineringar

mellan koncernföretag,

15 § om förändringar i kon-

cernens sammansättning,

16 och 17 §§ om uppgifter om

dotterföretag och vissa andra

företag,

18 24 §§ om hur dotterföretag

skall räknas in i koncernredovis-

ningen, samt

25 31 §§ om hur andelar i

intresseföretag och vissa andra

företag skall räknas in i koncern-

redovisningen.

3 §

De i 2 § angivna bestämmelserna i 7 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser:

1. a) I stället för vad som sägs i 2 § första stycket 3 skall gälla att

moderföretagets koncernredovisning har upprättats och reviderats enligt

den lagstiftning som i den staten har tillkommit i enlighet med Europeiska

gemenskapernas direktiv av den 19 december 1991 (91/674/EEG).

b) I stället för den hänvisning som i 2 § tredje stycket görs till

bestämmelser om ingivande och kungörande gäller en hänvisning till 8

kap. 5 och 6 §§ denna lag.

2. I stället för den i 9 § före-

skrivna tiden gäller en tid om sex

månader.

3. Vad som anges i 11 § första

och tredje styckena om att andra

värderingsprinciper får användas

än i moderföretagets årsredovis-

ning och att koncernföretagens

tillgångar, avsättningar och skulder

inte behöver räknas om, gäller även

tillgångar vars värdering påverkar

eller bestämmer försäkrings-

tagarnas rättigheter och avsätt-

ningar som värderas med regler

specifika för försäkringsrörelse. I

sådant fall skall upplysning härom

lämnas i en not.

4. Fråga om tillstånd enligt 16 §

att utelämna uppgifter om dotter-

företag och vissa andra företag

prövas av Finansinspektionen.

2. I stället för den i 10 §

föreskrivna tiden gäller en tid om

sex månader.

3. Vad som anges i 12 § första

och tredje styckena om värde-

ringsprinciper och att koncern-

företagens tillgångar, avsättningar

och skulder inte behöver räknas

om, gäller även tillgångar vars

värdering påverkar eller bestämmer

försäkringstagarnas rättigheter och

avsättningar som värderas med

regler specifika för försäkrings-

rörelse. I sådant fall skall upp-

lysning härom lämnas i en not.

4. Fråga om tillstånd enligt 17 §

att utelämna uppgifter om dotter-

företag och vissa andra företag

prövas av Finansinspektionen.

4 §

För koncernredovisningen gäller i tillämpliga delar

1. de allmänna bestämmelserna om årsredovisningen i 2 kap. 2 §, med

undantag för hänvisningarna till 2 kap. 1 3 §§ årsredovisningslagen

(1995:1554),

2. bestämmelserna om balansräkning och resultaträkning i 3 kap., med

det tillägget att vad som avsatts till kapitalandelsfonden skall tas upp i

koncernbalansräkningen som bundet eget kapital under Andra fonder

(AA.IV) i skadeförsäkringsföretag och under Återbäringsmedel (DD) i

livförsäkringsföretag,

3. bestämmelserna om värderingsregler i 4 kap.,

4. bestämmelserna om tilläggs-

upplysningar i 5 kap., med

undantag för 2 § 1 och hänvis-

ningarna till 5 kap. 8, 9 och 24 §§

årsredovisningslagen, samt

4. bestämmelserna om tilläggs-

upplysningar i 5 kap., med

undantag för 2 § 1 och hänvis-

ningarna till 5 kap. 8, 9 och 25 §§

årsredovisningslagen, samt

5. bestämmelserna om upplysningarna i förvaltningsberättelsen i 6 kap.

1 och 2 §§, med undantag för hänvisningen till 6 kap. 2 §

årsredovisningslagen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december

1998.

Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall

upphöra att gälla vid utgången av år 1998. Bestämmelserna skall dock

alltjämt tillämpas i fråga om räkenskapsår som inletts före nämnda

tidpunkt.

Förslag till lag om upphävande av bokföringslagen (1976:125)

Härigenom föreskrivs att bokföringslagen (1976:125) skall upphöra att

gälla vid utgången av år 1998. Lagen skall dock alltjämt tillämpas i fråga

om räkenskapsår som inletts före nämnda tidpunkt.

Bestämmelsen i 16 § andra stycket bokföringslagen tillämpas sista

gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31

december 1998.

Förslag till lag om upphävande av jordbruksbokföringslagen

(1979:141)

Härigenom föreskrivs att jordbruksbokföringslagen (197:141) skall

upphöra att gälla vid utgången av år 1998. Lagen skall dock alltjämt

tillämpas i fråga om räkenskapsår som inletts före nämnda tidpunkt.

Förslag till lag om upphävande av lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa företag

Härigenom föreskrivs att lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i

vissa företag skall upphöra att gälla vid utgången av år 1998. Lagen skall

dock alltjämt tillämpas i fråga om räkenskapsår som inletts före nämnda

tidpunkt.

Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713)

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713)

skall upphöra att gälla vid utgången av år 1998. Bestämmelserna skall

dock alltjämt tillämpas i fråga om räkenskapsår som inletts före nämnda

tidpunkt.

Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617)

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 10 § bankrörelselagen (1987:617)

skall upphöra att gälla vid utgången av år 1998. Bestämmelserna skall

dock alltjämt tillämpas i fråga om räkenskapsår som inletts före nämnda

tidpunkt.

Förslag till lag om ändring i lagen (1987:677) om ekonomiska

föreningar

Härigenom föreskrivs att 6 kap. 7 § och 9 kap. lagen (1987:677) om

ekonomiska föreningar skall upphöra att gälla vid utgången av år 1998.

Bestämmelserna skall dock alltjämt tillämpas i fråga om räkenskapsår

som inletts före nämnda tidpunkt.

Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220)

Härigenom föreskrivs i fråga om stiftelselagen (1994:1220)

dels att 3 kap. skall upphöra att gälla,

dels att 4 kap. 10 § skall ha följande lydelse

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Styrelsen eller förvaltaren skall ge revisorerna tillfälle att verkställa

granskningen i den omfattning som dessa finner behövligt samt lämna de

upplysningar och den hjälp som revisorerna begär. Samma skyldighet har

företagsledningen och revisorerna i ett dotterföretag gentemot en revisor

i moderstiftelsen.

Av 8 kap. 2 och 16 §§ års-

redovisningslagen (1995:1554)

framgår vid vilken tidpunkt en

stiftelse skall avlämna årsredo-

visningen och, i förekommande

fall, koncernredovisningen till re-

visorn.

En stiftelse som med tillämpning

av 11 § bokföringslagen (1900:00)

avslutar den löpande bokföringen

med en balansräkning och en

resultaträkning skall avlämna

dessa handlingar till revisorn

senast fyra månader efter räken-

skapsårets utgång.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december

1998.

Remissinstanser som yttrat sig över Redovisnings-

kommitténs betänkande (SOU 1996:157)

Sveriges Riksbank, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Göteborgs

tingsrätt, Kammarrätten i Stockholm, Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen,

Riksförsäkringsverket, Bokföringsnämnden, Finansinspektionen,

Riksgäldskontoret, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Statistiska

Centralbyrån, Statskontoret, Kammarkollegiet, Arbetslivsinstitutet, Rådet

för arbetslivsforskning, Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala

universitet, Inst. för företagsekonomi vid Lunds universitet,

Handelshögskolan i Stockholm, Sveriges lantbruksuniversitet,

Naturvårdsverket, Kemikalieinspektionen, Koncessionsnämnden för

miljöskydd, Svenska kyrkans Församlings- och Pastoratförbund, Svenska

kyrkans Centralstyrelse, Samarbetsnämnden för statsbidrag till

trossamfund, Konkurrensverket, Närings- och teknikutvecklingsverket,

Patent- och registreringsverket, Länsstyrelsen i Stockholms län,

Länsstyrelsen i Malmöhus län, Riksarkivet, Svenska kommunförbundet,

Svenska Landstingsförbundet, Komrev Aktiebolag, Föreningen

Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska Revisorsamfundet SRS, Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund SRF, Sveriges Bokförings- och

Revisionsbyråers Förbund, Redovisningsrådet, Finansanalytikernas

förening, Svenska Aktuarieföreningen, Sveriges Advokatsamfund,

Svenska Arbetsgivarföreningen SAF, Tjänstemännens Central-

organisation TCO, Landsorganisationen i Sverige LO, Sveriges

Akademikers Centralorganisation SACO, Sveriges Industriförbund,

Företagrnas Riksförbund, Svenska Bankföreningen, Svenska

Fondhandlareföreningen, Sveriges Försäkringsförbund, Svenska

Livförsäkringsbolags Aktuarienämnd, Finansbolagens förening,

Stockholms Fondbörs Aktiebolag, Värdepapperscentralen Aktiebolag,

Sveriges Ackordscentral, Byggentreprenörerna, Sveriges

Fastighetsägareförbund, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretags

Organisation SABO, Sveriges Redareförening, (Handel och

Tjänsteföretagen) Grossistförbundet Svensk Handel, Svenska

Handelskammarförbundet, Sveriges Köpmannaförbund, Kooperativa

förbundet, Kooperativa institutet, Lantbrukarnas Riksförbund,

Skogsägarnas Riksförbund, Konstnärliga och litterära yrkesutövares

samarbetsnämnd, Sverige Jordägareförbund, Föreningen Stiftelser i

Samverkan, Upplysningscentralen Aktiebolag, Riksidrottsförbundet,

Handikapprörelsens Samarbetsorganisation, Hyresgästernas Riksförbund,

Axel[REDACTED_EFTERNAMN], Programbyrån, Sydsvenska Handelskammaren

Författningsförslag i promemoria om en ny

bokföringslag m.m. (Promemoria 1)

Förslag till bokföringslag

1 kap. Inledande bestämmelser

Lagens innehåll

1 § I denna lag finns bestämmelser om bokföringsskyldighet för vissa

fysiska och juridiska personer. Lagen innehåller bestämmelser om

 vem som är bokföringsskyldig (2 kap.),

 de perioder för vilka bokföring skall ske (3 kap.),

 bokföringsskyldighetens innebörd (4 kap.),

 löpande bokföring (5 kap.),

 avslutande av den löpande bokföringen genom årsbokslut eller

årsredovisning (6 kap.),

 förvaring och arkivering av räkenskapsinformation (7 kap), samt

 tillsyn (8 kap.).

Definitioner

2 § I denna lag betyder

1. företag: en fysisk eller juridisk person som är bokföringsskyldig

enligt denna lag,

2. bokslutsföretag:

a) aktiebolag,

b) ekonomiska föreningar,

c) handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare,

d) andra företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning

i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag,

e) stiftelser som är bokföringsskyldiga, dock inte stiftelser vars

tillgångar enligt stiftelseförordnandet får användas endast för bestämda

fysiska personer eller till förmån för medlemmar av en viss eller vissa

släkter,

f) andra företag som är moderföretag i en koncern,

g) andra företag i vilka den årliga nettoomsättningen normalt uppgår

till mer än ett belopp motsvarande tjugo gånger det basbelopp enligt

lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den sista

månaden av räkenskapsåret.

3. verksamhet: näringsverksamhet eller annan verksamhet som

omfattas av bokföringsskyldighet enligt denna lag,

4. moderföretag: företag som utgör moderföretag enligt 1 kap. 4 §

årsredovisningslagen (1995:1554),

5. koncern: vad som utgör koncern enligt 1 kap. 4 § årsredovis-

ningslagen (1995:1554),

6. affärshändelser: alla förändringar i storleken och sammansättningen

av ett företags förmögenhet, såsom in- och utbetalningar, uppkomna

fordringar och skulder samt egna tillskott till och uttag ur verksamheten

av pengar, varor eller annat,

7. verifikation: en uppgift som belägger en affärshändelse eller en

annan bokföringspost,

8. räkenskapsinformation:

a) sådana sammanställningar av uppgifter som avses i

 4 kap. 3 § (balansräkning),

 5 kap. 3 § (grundbokföring och huvudbokföring),

 5 kap. 4 § (sidoordnad bokföring),

 5 kap. 6 § (verifikation),

 5 kap. 7 § (handling m.m. som en verifikation hänvisar till),

 5 kap. 11§ (systemdokumentation och behandlingshistorik),

 6 kap. 2 § (årsredovisning),

 6 kap. 4 § (årsbokslut), samt

 6 kap. 5 § (noter till balansräkning och resultaträkning),

b) avtal och andra handlingar av särskild betydelse för att belysa

verksamhetens ekonomiska förhållanden, samt

c) sådana uppgifter i övrigt som är av betydelse för att det skall gå att

följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling i bokförin-

gen.

3 § Vad som sägs i denna lag om juridiska personer tillämpas inte på

dödsbon. I fråga om dödsbon gäller i stället vad som sägs om fysiska

personer.

2 kap. Kretsen av bokföringsskyldiga

När juridiska personer är bokföringsskyldiga

1 § Juridiska personer är bokföringsskyldiga, om inte annat anges i 2

5 §§.

2 § Följande juridiska personer är bokföringsskyldiga endast i den

utsträckning som anges i andra fjärde styckena:

1. ideella föreningar,

2. registrerade trossamfund och registrerade organisatoriska delar av

sådana samfund,

3. samfällighetsföreningar enligt 17 § lagen (1973:1150) om förvalt-

ning av samfälligheter,

4. jaktvårdsområdesföreningar enligt 1 § lagen (1980:894) om jakt-

vårdsområden,

5. fiskevårdsområdesföreningar enligt 1 § lagen (1981:533) om

fiskevårdsområden.

Juridiska personer som anges i första stycket är bokföringsskyldiga

1. från och med tidpunkten för sitt bildande, om värdet av tillgångarna,

beräknat enligt 4 §, då överstiger ett gränsbelopp motsvarande tio

basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, eller

2. från och med det kalenderår vid vars ingång värdet av tillgångarna

överstiger det gränsbelopp som anges i 1.

Bokföringsskyldigheten enligt andra stycket upphör, om tillgångarnas

värde vid utgången av de tre senaste räkenskapsåren har varit lägre än det

angivna gränsbeloppet.

Om den juridiska personen bedriver näringsverksamhet eller är moder-

företag i en koncern, är den bokföringsskyldig även om förutsättningarna

enligt andra och tredje styckena inte är uppfyllda.

3 § Stiftelser är bokföringsskyldiga i den utsträckning som gäller för

juridiska personer enligt 2 § andra och tredje styckena.

Följande stiftelser är dock bokföringsskyldiga även om förutsätt-

ningarna enligt 2 § andra och tredje styckena inte är uppfyllda:

1. stiftelser som bedriver näringsverksamhet,

2. stiftelser som är moderföretag,

3. pensionsstiftelser enligt 9 § lagen (1967:581) om tryggande av

pensionsutfästelse m.m.,

4. personalstiftelser enligt 27 § samma lag,

5. insamlingsstiftelser enligt 11 kap. 1 § stiftelselagen (1994:1220),

dock inte sådana insamlingsstiftelser vars tillgångar enligt stiftelse-

förordnandet får användas endast för bestämda fysiska personer,

6. kollektivavtalsstiftelser enligt 11 kap. 3 § samma lag,

7. stiftelser som har bildats av eller tillsammans med staten, en kom-

mun eller ett landsting.

4 § När värdet på tillgångarna enligt 2 § andra stycket bestäms, skall

varje tillgång tas upp till ett värde som motsvarar vad tillgången kan

anses betinga vid en försäljning under normala förhållanden. Fastigheter

och byggnader som är lös egendom tas dock upp till taxeringsvärdet, om

ett sådant värde finns.

5 § Följande juridiska personer är inte bokföringsskyldiga enligt denna

lag:

1. staten, kommunerna, landstingen, kommunalförbunden och region-

förbunden,

2. konkursbon.

När fysiska personer är bokföringsskyldiga

6 § Fysiska personer som bedriver näringsverksamhet är bokförings-

skyldiga för denna.

Vid tillämpningen av första stycket skall uthyrning av en fastighet som

enligt 5 § kommunalskattelagen (1928:370) räknas som privatbostads-

fastighet inte anses som näringsverksamhet. Ägande eller brukande av en

fastighet som enligt 5 § kommunalskattelagen räknas som närings-

fastighet skall alltid anses som näringsverksamhet.

Bokföringsskyldighet för utländska filialer m.m.

7 § I lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. finns bestämmelser om

bokföringsskyldighet för näringsverksamhet som bedrivs i Sverige av

utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländska med-

borgare.

3 kap. Räkenskapsår (ännu ej skrivet)

4 kap. Allmänna bestämmelser om bokföringsskyldighet

Bokföringsskyldighetens innebörd

1 § Ett företag skall

1. löpande bokföra alla affärshändelser enligt bestämmelserna i 5 kap.

1 5 §§,

2. se till att det finns verifikationer enligt 5 kap. 6 9 §§ för alla bok-

föringsposter samt systemdokumentation och behandlingshistorik enligt

5 kap. 11 §,

3. bevara all räkenskapsinformation och sådan utrustning och sådana

system som behövs för att presentera räkenskapsinformationen i den

form som anges i 7 kap. 1 § 1 eller 2.

Ett bokslutsföretag skall dessutom avsluta den löpande bokföringen

enligt bestämmelserna i 6 kap.

God redovisningssed

2 § Bokföringsskyldigheten skall fullgöras på sätt som överensstämmer

med god redovisningssed.

Upprättande av balansräkning när bokföringsskyldigheten inträder

eller när grunden för denna ändras

3 § Bokslutsföretag skall utan dröjsmål upprätta en balansräkning, när

bokföringsskyldighet inträder eller när grunden för sådan skyldighet

ändras.

Vid upprättandet av balansräkningen gäller 6 kap. 4 § andra stycket i

tillämpliga delar.

Bokföring för flera verksamheter

4 § Om ett företag bedriver flera verksamheter, skall det ha en bokföring

som omfattar samtliga verksamheter.

Trots bestämmelsen i första stycket får ett företag som bedriver flera

verksamheter ha en bokföring för varje enskild verksamhet, om det finns

särskilda skäl och det är förenligt med god redovisningssed. Den

bokföring som avser företagets huvudsakliga verksamhet skall i så fall

innehålla upplysningar om hur bokföringsskyldigheten för annan

verksamhet fullgörs och uppgifter om ställning och resultat i de andra

verksamheterna.

Gemensam bokföring för flera bokföringsskyldiga

5 § Ett företag får ha en gemensam bokföring med annan endast för

gemensamt bedriven verksamhet och endast om det är förenligt med god

redovisningssed.

Trots bestämmelsen i första stycket får församlingar i Svenska kyrkan

som ingår i en kyrklig samfällighet enligt 3 § lagen (1999:000) om

Svenska kyrkan ha en gemensam bokföring som omfattar försam-

lingarnas och samfällighetens verksamheter. Vidare får prästlöne-

tillgångar enligt 10 § lagen (1999:000) om införande av lagen (1999:000)

om Svenska kyrkan ha en gemensam bokföring, om de förvaltas

tillsammans.

5 kap. Löpande bokföring och verifikationer

Tidpunkten för bokföring

1 § Kontanta in- och utbetalningar skall bokföras senast påföljande

vardag. Övriga affärshändelser skall bokföras så snart det kan ske.

Affärshändelserna får bokföras senare än som anges i första stycket,

om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed.

Andra företag än bokslutsföretag får dröja med att bokföra affärs-

händelserna tills betalning sker, under förutsättning att detta är förenligt

med god redovisningssed.

Vad som sägs i tredje stycket gäller också bokslutsföretag, om det

endast förekommer ett mindre antal fakturor eller andra handlingar i

verksamheten och fordringarna och skulderna enligt dessa inte uppgår till

avsevärda belopp. Vid räkenskapsårets utgång skall dock samtliga då

obetalda fordringar och skulder bokföras.

Senare bokföring enligt andra fjärde styckena får ske endast om

företaget sparar en verifikation som avser affärshändelsen. För en sådan

verifikation gäller vad som sägs i 6 9 §§.

När bokslutstransaktioner skall bokföras

2 § I samband med att den löpande bokföringen avslutas skall sådana

poster som är nödvändiga för att bestämma räkenskapsårets intäkter och

kostnader bokföras.

Grundbokföring och huvudbokföring

3 § Affärshändelserna skall bokföras så att de kan presenteras i registre-

ringsordning (grundbokföring) och i systematisk ordning (huvud-

bokföring). Detta skall ske på ett sådant sätt att det är möjligt att

kontrollera fullständigheten i bokförda poster och överblicka verksam-

hetens förlopp, ställning och resultat.

Sidoordnad bokföring

4 § Vid bokföringen skall konton över tillgångar, avsättningar och skulder

specificeras i en sidoordnad bokföring i den utsträckning det behövs för att

ge tillfredsställande kontroll och överblick. I en sidoordnad bokföring skall

det även finnas uppgift om sådana säkerheter, ansvarsförbindelser och

åtaganden som skall redovisas inom linjen i balansräkningen enligt 3 kap.

1 § årsredovisningslagen (1995:1554), 3 kap. 2 § och 3 § 2 lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller

3 kap. 2 § och 3 § 2 lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings-

företag.

Rättelse av bokförd post

5 § Om en bokförd post rättas, skall det anges när rättelsen har skett och

vem som har gjort den. Samtidigt skall det säkerställas att det vid en

granskning av den tidigare bokförda posten utan svårighet går att få

kännedom om rättelsen.

Verifikationer

6 § För varje affärshändelse skall det finnas en verifikation. Har företaget

tagit emot en uppgift om affärshändelsen i den form som anges i 7 kap. 1 §

första stycket, skall denna uppgift, i förekommande fall kompletterad med

uppgifter enligt 7 och 8 §§, användas som verifikation.

Om det behövs med hänsyn till arten av den mottagna verifikationen,

får bokföringen grundas på en särskilt upprättad hänvisningsverifikation.

Flera likartade affärshändelser får beläggas genom en gemensam

verifikation. Vid försäljning av varor och tjänster mot kontant betalning

får även inbetalningarna under en dags försäljning beläggas genom en

gemensam verifikation, om det skulle vara förenat med svårigheter att

upprätta verifikationer för de olika affärshändelserna. Den gemensamma

verifikationen får därvid utgöras av uppgifter på kontrollremsa från

kassaapparat, kassarapport eller annan handling som anger summan av

mottagna betalningar.

7 § Verifikationen skall innefatta uppgift om när den har sammanställts,

när affärshändelsen har inträffat, vad denna avser, vilket belopp den gäller

och vilken motpart den berör. I förekommande fall skall verifikationen

även innehålla upplysning om handlingar eller andra uppgifter som har

legat till grund för affärshändelsen samt var dessa finns tillgängliga.

I verifikationen skall ett verifikationsnummer eller annat identi-

fieringstecken ingå samt sådana övriga uppgifter som är nödvändiga för

att sambandet mellan verifikationen och den bokförda affärshändelsen

utan svårighet skall kunna fastställas.

8 § Uppgifter enligt 7 § första stycket får utelämnas, om det är förenat

med svårigheter att låta uppgiften ingå i verifikationen och ett utelämnan-

de är förenligt med god redovisningssed.

9 § Om en verifikation rättas, skall det anges när rättelsen har skett och

vem som har gjort den.

Andra bokföringsposter än sådana som avser affärshändelser

10 § Vad som föreskrivs i 1 9 §§ gäller även andra bokföringsposter än

sådana som avser affärshändelser.

Systemdokumentation och behandlingshistorik

11 § Företaget skall upprätta sådana beskrivningar över bokförings-

systemets organisation och uppbyggnad som behövs för att ge överblick

över systemet (systemdokumentation). Företaget skall också upprätta

sådana beskrivningar över genomförda bearbetningar inom systemet som

gör det möjligt att utan svårighet följa och förstå de enskilda

bokföringsposternas behandling (behandlingshistorik).

6 kap. Hur den löpande bokföringen avslutas

När den löpande bokföringen skall avslutas med en årsredovisning

1 § Följande företag skall avsluta bokföringen med en årsredovisning

enligt 2 §:

1. aktiebolag,

2. ekonomiska föreningar,

3. handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare,

4. andra företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning

i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag,

5. stiftelser som är bokföringsskyldiga, dock inte stiftelser vars till-

gångar enligt stiftelseförordnandet får användas endast för bestämda

fysiska personer eller till förmån för medlemmar av en viss eller vissa

släkter,

6. andra företag som är moderföretag i en koncern,

7. andra bokslutsföretag i vilka

a) antalet anställda i verksamheten under de senaste två räkenskapsåren

i medeltal har uppgått till mer än tio, eller

b) nettovärdet av tillgångarna i verksamheten enligt en balansräkning

för räkenskapsåret uppgår till mer än 24 miljoner kronor.

Årsredovisningens innehåll m.m.

2 § En årsredovisning skall upprättas och offentliggöras enligt bestäm-

melserna i årsredovisningslagen (1995:1554) eller, i förekommande fall,

lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers-

bolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.

När den löpande bokföringen får avslutas med ett årsbokslut i stället

för en årsredovisning

3 § Andra bokslutsföretag än sådana som avses i 1 § skall, om de inte

upprättar årsredovisning, avsluta den löpande bokföringen med ett

årsbokslut enligt 4 §.

Årsbokslutets innehåll

4 § Ett årsbokslut skall bestå av resultaträkning och balansräkning.

När årsbokslutet upprättas, skall följande bestämmelser i årsredo-

visningslagen (1995:1554) tillämpas :

1 kap. 3 § om allmänna definitioner,

1 kap. 4 6 §§ om koncern- och intresseföretagsdefinitioner,

2 kap. 2 § om överskådlighet och god redovisningssed,

2 kap. 4 § om andra grundläggande redovisningsprinciper,

2 kap. 5 § om språk och form,

2 kap. 6 § om valuta,

2 kap. 7 § om undertecknande,

3 kap. 1 och 3 §§ om balans- och resultaträkningarnas innehåll,

3 kap 5 och 6 §§ om uppställningsformer,

3 kap. 9 § om avsättningar,

3 kap. 12 och 13 §§ första stycket om nettoomsättning och extra-

ordinära poster,

4 kap. 1 och 2 §§ om vad som är anläggningstillgångar och omsätt-

ningstillgångar,

4 kap. 3 § om anskaffningsvärdet för anläggningstillgångar,

4 kap. 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar,

4 kap. 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar,

4 kap. 9 § om värdering av omsättningstillgångar,

4 kap. 10 § om värdering av pågående arbeten,

4 kap. 11 § om varulagrets anskaffningsvärde,

4 kap. 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde,

4 kap. 13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta,

och

4 kap. 16 § om periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån.

Tilläggsupplysningar i årsbokslutet

5 § I årsbokslutet skall företaget lämna de ytterligare upplysningar som

anges i 6 9 §§.

Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med

kravet på överskådlighet i 2 kap. 2 § årsredovisningslagen (1995:1554),

får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultat-

räkningen.

Lämnas upplysningarna i noter, skall hänvisning göras vid de poster i

balansräkningen eller resultaträkningen som de hänför sig till.

6 § Principerna för värdering av tillgångar, avsättningar och skulder skall

anges.

För poster i balansräkningen som avser tillgångar, avsättningar eller

skulder i utländsk valuta skall anges enligt vilka principer beloppen har

räknats om till svenska kronor.

7 § För varje post som tas upp som anläggningstillgång i balansräkningen

eller i sådana noter som avses i 3 kap. 4 § fjärde stycket 2 årsredo-

visningslagen (1995:1554) skall uppgift lämnas om

1. tillgångarnas anskaffningsvärde,

2. årets avskrivningar enligt 4 kap. 4 § årsredovisningslagen,

3. årets nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskrivningar som

har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket årsredovisningslagen,

4. ackumulerade avskrivningar enligt 4 kap. 4 § årsredovisningslagen,

5. ackumulerade nedskrivningar, med särskild uppgift om nedskriv-

ningar som har gjorts med stöd av 4 kap. 5 § andra stycket årsredo-

visningslagen.

Grunderna för avskrivning av anläggningstillgångarnas olika poster

skall anges.

8 § För varje skuldpost i balansräkningen eller i sådana noter som avses i

3 kap. 4 § fjärde stycket 2 årsredovisningslagen (1995:1554) skall anges

den del som förfaller till betalning senare än ett år efter balansdagen.

9 § Om företaget har ändrat redovisningsprinciper, skall upplysning läm-

nas om detta. Skälen för ändringen skall anges.

Tidpunkten för färdigställande av årsbokslutet

10 § Årsbokslutet skall färdigställas så snart det kan ske, dock senast sex

månader efter räkenskapsårets utgång.

7 kap. Förvaring och arkivering av räkenskapsinformation m.m.

Former för bevarande

1 § Räkenskapsinformation skall bevaras i

1. vanlig läsbar form (dokument),

2. mikroskrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel, eller

3. annan form som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas

endast med tekniskt hjälpmedel (maskinläsbart medium) och som genom

omedelbar utskrift kan tas fram i sådan form som avses i 1 eller 2.

Dokument, mikroskrift och maskinläsbart medium med räkenskaps-

information som företaget har tagit emot från någon annan skall bevaras i

det skick materialet hade när det kom företaget tillhanda. Dokument,

mikroskrift och maskinläsbart medium med räkenskapsinformation som

företaget självt har upprättat skall bevaras i det skick det fick när

räkenskapsinformationen sammanställdes.

Tid och plats för arkivering

2 § Dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som avses i 1 §

första stycket skall vara varaktiga och lätt åtkomliga. De skall bevaras

fram till och med det tionde året efter utgången av det kalenderår då

räkenskapsåret avslutades. De skall därvid förvaras i Sverige, i ordnat

skick och på betryggande och överskådligt sätt.

Maskinutrustning och system som behövs för att presentera räken-

skapsinformationen i den form som anges i 1 § första stycket 1 eller 2

skall hållas tillgängliga i Sverige under hela arkiveringstiden.

Tillfällig förvaring av verifikation utomlands

3 § Om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed,

får ett dokument som innefattar en verifikation, trots bestämmelserna i

2 §, tillfälligt förvaras utomlands.

Utomlands placerad utrustning

4 § Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten tillåta att ett

företag, trots bestämmelserna i 2 §, bevarar räkenskapsinformation i

maskinläsbar form på maskinutrustning som är placerad utomlands. Ett

sådant tillstånd skall förenas med villkor om att företaget genom

omedelbar utskrift skall kunna ta fram uppgifterna i Sverige i sådan form

som avses i 1 § 1 eller 2.

Tillstånd som avses i första stycket meddelas av Finansinspektionen

när det gäller företag som står under inspektionens tillsyn.

Förvaring av dokument m.m. som hör till en utomlands belägen filial

5 § Bestämmelserna i 2 § om förvaring i Sverige gäller inte dokument,

mikroskrift, maskinläsbara medier, utrustning och system som avser

verksamhet som företaget bedriver genom en filial utomlands, om

företaget enligt lag i det landet är skyldigt att förvara bokföringen där.

När räkenskapsinformation får förstöras

6 § Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten för visst fall tillåta

att dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som avses i 1 §

förstörs före utgången av den tid som anges i 2 §.

Tillstånd som avses i första stycket meddelas av Finansinspektionen

när det gäller företag som står under inspektionens tillsyn.

Överföring av räkenskapsinformation på maskinläsbart medium till

annan form

7 § Räkenskapsinformation på maskinläsbart medium får även utan

tillstånd enligt 6 § förstöras, om räkenskapsinformationen på ett

betryggande sätt överförs till dokument, mikroskrift eller annat maskin-

läsbart medium. Om räkenskapsinformationen består av uppgifter som

företaget har tagit emot från någon annan, får den dock förstöras först

från och med det fjärde året efter utgången av det kalenderår då

räkenskapsåret avslutades.

8 kap. Tillsyn (ännu ej skrivet)

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 och tillämpas första gången

i fråga om räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1999.

Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)

Härigenom föreskrivs att 10 kap. 2 § årsredovisningslagen

(1995:1554) skall ha följande lydelse

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

1 §

Med anläggningstillgång förstås

tillgång som är avsedd att stadig-

varande brukas eller innehas i

rörelsen. Med omsättningstillgång

förstås annan tillgång.

Med anläggningstillgång förstås

tillgång som är avsedd att stadig-

varande brukas eller innehas i

verksamheten. Med omsättnings-

tillgång förstås annan tillgång.

Om företaget bedrivs som enskild

näringsverksamhet eller är ett

dödsbo, är djur i jordbruk och ren-

skötsel att anse som omsättnings-

tillgång oavsett avsikten med inne-

havet.

9 §

Omsättningstillgångar skall, om inte annat följer av 10 eller 12 §, tas

upp till det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet på

balansdagen.

Med anskaffningsvärde förstås, om inte annat följer av 11 §, utgifterna

för tillgångens förvärv eller tillverkning. Vid bestämmandet av

anskaffningsvärdet tillämpas 3 § andra fjärde styckena.

Med det verkliga värdet avses försäljningsvärdet efter avdrag för

beräknad försäljningskostnad. Om det finns särskilda skäl, får det

verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet, i förekommande

fall med avdrag för inkurans, eller något annat värde som är förenligt

med 2 kap. 2 och 3 §§.

Med återanskaffningsvärde avses

det belopp som motsvarar den

utgift för anskaffandet som bolaget

skulle ha haft, om tillgången

anskaffats på balansdagen.

Med återanskaffningsvärde avses

det belopp som motsvarar den

utgift för anskaffandet som

företaget skulle ha haft, om till-

gången anskaffats på balansdagen.

Om företaget bedrivs som enskild

näringsverksamhet eller är ett

dödsbo, får djur i jordbruk och ren-

skötsel värderas till det värde som

stämmer överens med de vid

taxeringen gällande lägsta vär-

dena.

10 kap.

2 §

Ett sådant beslut av registre-

ringsmyndigheten som avses i 8

kap. 6, 9 och 13 §§ får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol

Ett sådant beslut av registre-

ringsmyndigheten som avses i 8

kap. 6, 9 och 13 §§ får överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol

inom två månader från beslutets

dag.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999. 4 kap. 1 och 9 §§ tillämpas i

sin nya lydelse från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter

den 31 december 1999.

Förslag om lag om ändring i brottsbalken

Härigenom föreskrivs att 11 kap. 5 § brottsbalken skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreskriven lydelse

11 kap.

5 §

Den som uppsåtligen eller av

oaktsamhet åsidosätter bokförings-

skyldighet enligt bokföringslagen

(1976:125), stiftelselagen

(1994:1220) eller lagen (1967:531)

om tryggande av pensionsutfästelse

m. m. genom att underlåta att

bokföra affärshändelser eller bevara

räkenskapsmaterial eller genom att

lämna oriktiga uppgifter i bok-

föringen eller på annat sätt, döms,

om rörelsens förlopp, ekonomiska

resultat eller ställning till följd

härav inte kan i huvudsak bedömas

med ledning av bokföringen, för

bokföringsbrott till fängelse i högst

två år eller, om brottet är ringa, till

böter. Är brottet grovt skall han

dömas till fängelse i lägst sex

månader och högst fyra år.

Den som uppsåtligen eller av

oaktsamhet åsidosätter bokförings-

skyldighet enligt bokföringslagen

(1999:000), genom att underlåta att

bokföra affärshändelser eller bevara

räkenskapsinformation eller genom

att lämna oriktiga uppgifter i bok-

föringen eller på annat sätt, döms,

om rörelsens förlopp, ekonomiska

resultat eller ställning till följd av

detta inte kan i huvudsak bedömas

med ledning av bokföringen, för

bokföringsbrott till fängelse i högst

två år eller, om brottet är ringa, till

böter. Är brottet grovt skall han

dömas till fängelse i lägst sex

månader och högst fyra år.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 2 kap. 1 §, 5 kap. 1 §, 6 kap. 3 §

och 8 kap. 4 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §

Denna lag är tillämplig på för-

säkringsföretag. Med försäkrings-

företag avses sådana försäkrings-

aktiebolag och ömsesidiga försäk-

ringsbolag som omfattas av för-

säkringsrörelselagen (1982:713).

Denna lag är tillämplig på för-

säkringsföretag. Med försäkrings-

företag avses sådana försäkrings-

aktiebolag och ömsesidiga försäk-

ringsbolag som omfattas av för-

säkringsrörelselagen (1982:713)

samt sådana understödsföreningar

som omfattas av lagen (1972:262)

om understödsföreningar. Vid

tillämpningen av lagen skall en

understödsförening anses som ett

livförsäkringsföretag.

Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på

finansiella holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar

andelar i dotterföretag som är försäkringsföretag eller utländska företag

av motsvarande slag. Med finansiellt holdingföretag avses ett aktiebolag,

ett handelsbolag eller en ekonomisk förening vars verksamhet

uteslutande eller så gott som uteslutande består i att i vinstsyfte förvärva

och förvalta andelar i dotterföretag.

Regeringen eller, efter re-

geringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får medge undantag

från denna lag för sådana för-

säkringsföretag som får undantas

från försäkringsrörelselagen enligt

1 kap. 10 § samma lag.

Regeringen eller, efter re-

geringens bemyndigande, Finans-

inspektionen får medge undantag

från denna lag för sådana för-

säkringsföretag som får undantas

från försäkringsrörelselagen enligt

1 kap. 10 § samma lag. Under de

förutsättningar som anges i 1 kap.

10 § försäkringsrörelselagen får

undantag från denna lag medges

för understödsförening. Undantag

får därutöver medges för

understödsföreningar som med-

delar kapitalförsäkring för döds-

fall, om försäkringsförmånerna

uppgår till belopp som inte

överstiger ett basbelopp eller

utgår som naturaförmån.

Detsamma gäller för under-

stödsförening som meddelar

annan livförsäkring, om stadgarna

medger uttaxering eller ned-

sättning av förmåner och

medlemsavgifternas storlek nor-

malt inte överstiger 500 000 ecu.

För sådana företag som medgivits undantag från denna lag skall i

stället sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket

gälla.

2 kap.

1 §

Om rörelsen omfattar flera

försäkringsgrenar, skall även en

resultatanalys ingå i årsredo-

visningen.

Om rörelsen i ett för-

säkringsaktiebolag eller ömse-

sidigt försäkringsbolag omfattar

flera försäkringsgrenar, eller om

rörelsen i en understödsförening

omfattar flera verksamhetsgrenar,

skall även en resultatanalys ingå i

årsredovisningen.

5 kap.

 1 §

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall

årsredovisningen innehålla de upplysningar som anges i 3-6 §§ nedan.

Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet

på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen

eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som

föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvisningar till noter,

2 § om värderings- och omräkningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxeringsvärden,

5 § om uppskrivningsfond,

7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag,

8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag,

10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter,

11 § om ställda säkerheter,

12 § om lån till ledande befattningshavare,

13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m.,

15 § första stycket och 16 § första stycket om upplysningar om skatt,

17 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret,

18 och 19 §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

18 19a §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

20 § om pensioner och liknande förmåner,

21 § om tidigare styrelse och verkställande direktör,

22 § om suppleanter och vice verkställande direktör,

23 § om avtal om avgångsvederlag, samt

24 § om uppgift om moderföretag.

6 kap.

3 §

I resultatanalysen skall fördelat

på försäkringsgrenar, upplysningar

lämnas om försäkringstekniska av-

sättningar, återförsäkrares andel av

försäkringstekniska avsättningar,

intäkter, kostnader och rörelse-

resultat. Livförsäkringsföretag

skall även lämna upplysningar om

återbäringsmedlens fördelning på

försäkringsgrenar.

I resultatanalysen skall det i

försäkringsaktiebolag och ömse-

sidiga försäkringsbolag, fördelat

på försäkringsgrenar, lämnas upp-

lysningar om försäkrings-tekniska

avsättningar, återförsäkrares andel

av försäkringstekniska avsätt-

ningar, intäkter, kostnader och

rörelseresultat. I understöds-

föreningar skall det lämnas upp-

lysningar om intäkter och kost-

nader fördelade på verksamhets-

grenar. Livförsäkringsföretag

skall även lämna upplysningar om

återbäringsmedlens fördelning på

försäkrings- eller verksam-

hetsgrenar.

8 kap.

4 §

Årsredovisningen för det för-

flutna räkenskapsåret skall lämnas

till revisorerna senast en månad

före ordinarie bolagsstämma.

Årsredovisningen för det för-

flutna räkenskapsåret skall lämnas

till revisorerna senast en månad

före ordinarie stämma.

________________________

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

2. De nya föreskrifterna skall tillämpas på räkenskapsår som inleds

närmast efter den 31 december 1999 såvitt gäller 5 kap. 1 § och i övrigt

på räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2000.

3. Understödsföreningar får dock tillämpa bestämmelserna i denna lag

i stället för äldre bestämmelser i 29 och 30 §§ lagen (1972:262) om

understödsföreningar från och med det räkenskapsår som inleds närmast

efter den 31 december 1999. En sådan tillämpning skall anmälas till

Finansinspektionen före den 1 januari 2000.

4. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för

den första årsredovisning som upprättas enligt lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag föreskriva att 3 kap. 5 § andra stycket

årsredovisningslagen (1995:1554) och 6 kap. 2 § lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkringsföretag inte skall tillämpas samt meddela

närmare föreskrifter om vilka jämförande upplysningar som i stället skall

lämnas.

5. Bestämmelserna i 4 kap. 5 § tredje stycket årsredovisningslagen

skall inte tillämpas på nedskrivning som har gjorts före lagens

ikraftträdande.

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredo-

visning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse.

5 kap.

1 §

Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall

årsredovisningen innehålla de upplysningar som anges i 3-6 §§ nedan.

Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet

på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen

eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som

föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap.

årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:

1 § andra stycket om hänvisningar till noter,

2 § om värderings- och omräkningsprinciper,

3 § om anläggningstillgångar,

4 § om uppgifter om taxeringsvärden,

5 § om uppskrivningsfond,

8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag,

12 § om lån till ledande befattningshavare,

13 § om konvertibla lån,

14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m.,

15 § första stycket och 16 § första stycket om upplysningar om skatt,

17 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret,

18 och 19 §§ om löner, andra

ersättningar och sociala kostnader,

18 19 a §§ om löner, andra er-

sättningar och sociala kostnader,

20 § om pensioner och liknande förmåner,

21 § om tidigare styrelse och verkställande direktör,

22 § om suppleanter och vice verkställande direktör,

23 § om avtal om avgångsvederlag, samt

24 § om uppgift om moderföretag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000 samt tillämpas på

räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1999.

Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om

understödsföreningar

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1972:262) om under-

stödsföreningar

dels att 29 och 30 §§ skall upphöra att gälla,

dels att rubriken närmast före 29 § skall utgå,

dels att 51, 67 och 74 §§ skall ha följande lydelse.

dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 31a, 51a, 53a och

76a §§, av följande lydelse.,

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

31 a §

Revisorernas revisionsberättelse

skall upprättas med beaktande av

att understödsföreningar skall

tillämpa lagen (1995:1560) om

årsredovisning i

försäkringsföretag

51 §

Bestämmelserna i 81 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar

tillämpas också på understödsförening med undantag av hänvisningen till

38 § andra, tredje och sjunde styckena samt till 39- 43 §§.

Bestämmelserna i 30 § denna

lag om årsredovisning tillämpas

också på slutredovisning.

Bestämmelserna i lagen

(1995:1560) om årsredovisning i

försäkringsföretag tillämpas på

slutredovisning.

51 a §

Lagen (1995:1560) om årsre-

dovisning i försäkringsföretag

skall tillämpas i fråga om

likvidatorernas redovisning och

slutredovisning. Bestämmelserna i

5 kap. 17-23 §§ och 6 kap. 2 §

årsredovisningslagen (1995:1554)

samt 5 kap. 2 § 7-8 och 6 kap. 2

och 3 §§ lagen om årsredovisning

i försäkringsföretag tillämpas

dock inte.

53 a §

Vad som föreskrivs i 31a §

tillämpas även på likvidations-

revisorernas revisionsberättelse.

67 §

Det åligger understödsförenings styrelse att på tid och sätt som

Finansinspektionen bestämmer

1. hålla föreningens kassa och övriga tillgångar samt böcker,

räkenskaper och andra handlingar tillgängliga för granskning av

inspektionen,

2. för varje räkenskapsår till

inspektionen insända avskrift av

dels förvaltningsberättelsen jämte

resultaträkning och balansräk-

ning, dels revisionsberättelsen

med tillhörande handlingar, dels

protokoll fört vid föreningsstämma

över beslut i fråga om dessa

berättelser, dels en redogörelse för

föreningen och dess verksamhet,

2. för varje räkenskapsår till

inspektionen sända in protokoll

fört vid föreningsstämma över

beslut i fråga om årsredo-

visningen, koncernredovisningen

och revisionsberättelsen samt en

redogörelse för föreningen och

dess verksamhet, och

3. meddela de upplysningar och uppgifter i övrigt rörande föreningen

som inspektionen begär.

74 §

Finansinspektionen kan vid vite förelägga styrelsen att fullgöra sina

skyldigheter enligt denna lag eller andra författningar att

1. till Finansinspektionen sända

in behöriga redovisningshand-

lingar, revisionsberättelser eller

andra handlingar enligt 67 § 2

eller försäkringsteknisk utredning

enligt 21 § första stycket,

1. till Finansinspektionen sända

in handlingar enligt 67 § 2 eller

försäkringsteknisk utredning enligt

21 § första stycket, och

2. hos inspektionen göra behöriga anmälningar för registrering.

Förelägganden enligt första stycket 2 får inte meddelas, om under-

låtenhet att göra anmälan medför att föreningsstämmans eller styrelsens

beslut förfaller eller föreningen blir skyldig att träda i likvidation.

Finansinspektionen kan förena annat föreläggande enligt denna lag än

som avses i första stycket med vite.

Har Finansinspektionen förelagt vite skall den mot vilken före-

läggandet riktas genast skriftligen underrättas om detta.

Följs inte ett sådant vitesföreläggande som avses i första stycket kan

Finansinspektionen döma ut vitet.

76 a §

Vad som föreskrivs i 106

109 §§ lagen (1951:308) om

ekonomiska föreningar om över-

trädelse av lag gäller även över-

trädelser av lagen (1995:1560) om

årsredovisning i försäkrings-

företag.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

2. De nya föreskrifterna skall tillämpas på räkenskapsår som inleds

närmast efter den 31 december 2000.

3. I fråga om understödsföreningar som avses i punkten 3 i över-

gångsbestämmelserna till lagen (1999:xxx) om ändring i lagen

(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag och som tillämpar

sistnämnda lag i stället för äldre bestämmelser i 29 och 30 §§ lagen

(1972:262) om understödsföreningar, skall de nya föreskrifterna

tillämpas från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter den

31 december 1999.

Remissinstanser som yttrat sig över utkastet till

lagrådsremiss om bokföringslag

Hovrätten över Skåne och Blekinge, Göteborgs tingsrätt, Kammarrätten i

Stockholm, Ekobrottsmyndigheten, Bokföringsnämnden, Finans-

inspektionen, Riksrevisionsverket, Ekonomistyrningsverket, Riksskatte-

verket, Statistiska centralbyrån, Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala

universitet, Närings- och teknikutvecklingsverket, Konkurrensverket,

Patent- och registreringsverket, Länsstyrelsen i Stockholms län,

Riksarkivet, Invest in Sweden Agency, Landstingsförbundet, Svenska

Kommunförbundet, Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR, Svenska

Revisorsamfundet, SRS, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund SRF,

Sveriges advokatsamfund, Sveriges Industriförbund, Företagarnas Riks-

organisation, Svenska Bankföreningen, Sveriges Försäkringsförbund,

Sveriges Ackordscentral, Sveriges Fastighetsägareförbund, Kooperativa

förbundet, Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Samernas Riksförbund,

Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Föreningen

Stiftelser i Samverkan, Dun snarare är det det förhållandet att ståndpunkt nyligen tagits till

frågorna vid den nya stiftelselagens tillkomst som blivit avgörande.

Lagrådet anser sig inte ha underlag för att på dessa punkter föreslå

sakliga ändringar. Bestämmelserna bör emellertid ses över i samband

med den utvärdering av lagstiftningen som ställs i utsikt. Lagrådet

förutsätter att denna inte dröjer för länge.

Lagrådet vill redan här gå in på ett par principiella frågor som diskuteras

i lagrådsremissen. Det gäller dels normbildningen på bokförings och

årsredovisningslagstiftningens område, dels straffansvaret.

Den föreslagna bokföringslagen och årsredovisningslagen med däri

föreslagna ändringar har båda karaktären av ramlagar, som skall fyllas ut

genom bindande föreskrifter av regeringen eller annan myndighet, råd

och rekommendationer av Bokföringsnämnden och andra organ samt

naturligtvis rättspraxis. Lagrådet har svårt att se att det skulle vara

möjligt att föreslå något annat. Materialet är alldeles för omfattande och

behöver dessutom ändras alldeles för ofta för att kunna rymmas i lagar

stiftade av riksdagen. När det gäller råd och rekommendationer till

utfyllande av begreppet god redovisningssed kan några principiella

invändningar inte riktas mot sådana. De kommer självfallet att få en stor

betydelse men ytterst är det domstolarna som har att ta ställning till

innebörden av god redovisningssed i lagen.

Mer svårbedömd är frågan om verkan av bindande föreskrifter. Detta

hänger samman med att normdelegation inte kan äga rum på det

civilrättsliga området och att de föreskrifter det är fråga om uppen-

barligen inte samt och synnerligen kan rymmas inom begreppet

verkställighetsföreskrifter.

Vad frågan gäller i den allmänna årsredovisningslagen finns eller föreslås

inte någon normdelegation är föreskriftsrätten för Finansinspektionen

enligt 1 kap. 5 § lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värde-

pappersbolag, 1 kap. 4 § lagen om årsredovisning i försäkringsföretag

och 11 kap. 2 § lagen om börs och clearingverksamhet. Härtill kommer

ett bemyndigande i övergångsbestämmelserna till lagen om årsredo-

visning i försäkringsföretag, som har en motsvarighet i de övergångs-

bestämmelser som meddelades vid lagens tillkomst. Avgörande för

frågan är om redovisningslagstiftningen är av civilrättslig eller offentlig-

rättslig natur. Är den av offentligrättslig natur finns utrymme för

normdelegation enligt 8 kap. 7 § regeringsformen, är den av civilrättslig

natur däremot som förut antytts inte.

De finansiella företagen är i allmänt intresse underkastade en mängd krav

av huvudsakligen EG-rättslig natur och står under stark kontroll av statlig

myndighet. Typiskt sett är lagstiftningen om dem en näringsrättslig

reglering. Det kan inte bestridas att redovisningsreglerna har civilrättsliga

inslag och att de föreskrifter som meddelats med stöd av de aktuella

bemyndigandena alltså har en blandad karaktär, men gränsdragningen

mellan näringsrätt och civilrätt kan aldrig bli helt skarp. Frågan är om

den blandade karaktären skall förhindra normdelegation därför att 8 kap.

2 § regeringsformen inte tillåter sådan.

Sådana bemyndiganden som det nu är fråga om har getts av riksdagen

vid upprepade tillfällen, vilket klart talar mot tanken att de skulle vara

inkonstitutionella. Lagrådet har ibland uttalat betänkligheter men låtit sig

nöja med hänvisningar till pågående lagstiftningsarbete (jfr prop.

1991/92:113 s. 469 ff, 1995/96:10 Del 45, s. 311, 314 f, 1997/98:151,

Bilagor s. 156). Lagrådet vill här erinra om ett principuttalande av

Lagrådet (prop. 1977/78:75 s. 144 ff) som citerats i olika sammanhang

(se t.ex. HolmbergStjernquist, Grundlagarna, s. 22 f och prop.

1997/98:45 Del 2, s. 514). Frågan gällde förslag till en ny

ransoneringslag där vissa bemyndiganden närmast stödde sig på

möjligheten enligt 8 kap. 7 § regeringsformen att meddela föreskrifter för

näringsverksamhet. I förslaget fanns bemyndiganden att meddela

föreskrifter som riktade sig till enskilda och som knappast kunde anses

avse näringsverksamhet. Lagrådet uttalade bl.a. att kravet på en grund-

lagstillämpning i strikt överensstämmelse med lagtexten knappast

framträdde genomgående med samma styrka. Det fick anses ha större

tyngd när det gällde exempelvis innebörden av de absoluta fri- och

rättigheterna eller när det gällde vad regeringen utan bemyndigande ägde

förordna om än när fråga var om riksdagens möjligheter att delegera

normgivningsmakt till regeringen.

De nu aktuella bemyndigandena föreslås inte ändrade i förevarande

lagstiftningsärende utan det enda som sker är att en hänvisning till dem

tas in i 8 kap. 1 § bokföringslagen; härtill kommer bemyndigandet i

övergångsbestämmelserna till lagen om årsredovisning i försäkrings-

företag. Också nu ställs en översyn av grundlagsbestämmelserna i utsikt.

Lagrådet vill under beaktande av det förut anförda inte rikta någon

erinran mot det sätt på vilket frågan nu hanteras. Det bör emellertid

erinras om att det till sist är domstolarna som tar ställning till om

föreskrifterna skall tillämpas eller eftersom lagprövningen avser

tillämpningen i enskilda fall skall sättas åt sidan exempelvis i en tvist

mellan enskilda vid allmän domstol.

Det är självklart önskvärt att bestämmelserna om normgivnings-

delegation ges en lämplig utformning. Gränsdragningen mellan 8 kap.

2 § och 8 kap. 3 § regeringsformen har tidigare vållat svårigheter (se t.ex.

beträffande personuppgiftslagen prop. 1997/98:44 s. 237 ff och s. 58 ff).

Lagrådet tror emellertid inte att det blir så enkelt att åstadkomma några

generella normgivningsregler för gränslandet mellan civilrätt och

offentlig rätt och det är knappast önskvärt att 8 kap. regeringsformen

belastas med ytterligare kasuistiska bestämmelser. Snarare är det så att

kapitlet från början getts en alltför detaljerad utformning och bör bli

föremål för en allmän översyn. Detta framgår inte minst av den

oproportionerligt stora uppmärksamhet som Lagrådet måste ägna detta

kapitel i sitt granskningsarbete. I anslutning till det förut citerade

lagrådsuttalandet kan det ifrågasättas, om inte riksdagen borde ges en

mer obunden frihet att delegera föreskriftsrätt i sådana sammanhang där

detta framstår som ändamålsenligt.

En annan fråga som diskuterats med avseende på normgivning utförd av

underordnade organ, närmast då råd och rekommendationer rörande god

redovisningssed, är dess inverkan på straffansvaret. Vid tolkningen av

nämnda begrepp i bokföringslagen måste sådana uttalanden tillmätas

betydelse och sålunda läggas till grund för bedömningen om bokföring

skett på rätt sätt eller inte. Så länge man behåller rekvisitet i 11 kap. 5 §

brottsbalken att rörelsens förlopp, ekonomiska resultat eller ställning inte

skall kunna i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen, lär dock

mer subtila överväganden rörande innehållet i god redovisningssed inte

kunna påverka domstolarnas prövning av ansvarsfrågan. Däremot medför

det förhållandet, att den nya bokföringslagen föreskriver skyldighet

också att upprätta årsredovisning, att nyssnämnda prövning måste göras

med beaktande också av innehållet i årsredovisningen. Lagrådet har inte

några principiella invändningar mot det sätt på vilket frågan om

straffansvar behandlats i lagrådsremissen.

Förslaget till bokföringslag

1 kap. 2 §

Enligt författningskommentaren skulle bedömningen av frågan om en

bokföringsskyldig fysisk person är ett bokslutsföretag i vissa fall kunna

göras under beaktande av nettoomsättningen i olika verksamheter som

han driver. Den frågan skulle dock lösas genom kompletterande norm-

bildning. En sådan ståndpunkt synes inte vara förenlig med den

föreslagna lagtexten.

2 kap. 2 §

Paragrafen innehåller nya regler om bokföringsskyldighet för ideella

föreningar m.fl. Formuleringen av andra stycket, där förutsättningarna

för bokföringsskyldighet inledningsvis anges, har blivit något otydlig

genom att det i texten är tidpunkten för bokföringsskyldighetens inträde

och inte förutsättningarna för denna som skjutits i förgrunden. Lagrådet

föreslår i stället följande lydelse. Juridiska personer som anges i första

stycket är bokföringsskyldiga, om värdet av tillgångarna, beräknat enligt

4 §, överstiger ett gränsbelopp som motsvarar tjugo prisbasbelopp enligt

lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bokföringsskyldigheten inträder

1. från och med tidpunkten för den juridiska personens bildande, om

tillgångarna då överstiger det angivna gränsbeloppet, eller

2. från och med det kalenderår vid vars ingång värdet av tillgångarna

överstiger gränsbeloppet.

Lagrådet erinrar om att samtidigt behandlas en lagrådsremiss med förslag

till lag om viltvårdsområden som är avsedd att ersätta den nuvarande

lagen om jaktvårdsområden och att träda i kraft samtidigt med

bokföringslagen. Förevarande paragraf bör anpassas till nämnda förslag

under det fortsatta beredningsarbetet.

2 kap. 3 §

Av samma skäl som angavs under 2 kap. 2 § förordar Lagrådet att första

stycket formuleras enligt följande. Stiftelser är bokföringsskyldiga, om

värdet av tillgångarna, beräknat enligt 4 §, överstiger ett gränsbelopp som

motsvarar tio prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän

försäkring. Bokföringsskyldigheten inträder

1. från och med tidpunkten för stiftelsens bildande, om tillgångarna då

överstiger det angivna gränsbeloppet, eller

2. från och med det kalenderår vid vars ingång värdet av tillgångarna

överstiger gränsbeloppet.

2 kap. 5 §

För dem som inte är bokföringsskyldiga enligt den föreslagna nya

bokföringslagen skulle det måhända vara av värde med en erinran om

vad som gäller för dem i fråga om skyldighet att föra räkenskaper. En

sådan erinran återfinns i 7 § beträffande utländska filialer och kunde fylla

en funktion. Lagrådet vill därför ifrågasätta om det i paragrafen inte

kunde tas in en erinran om var i lagstiftningen i övrigt sådana bestäm-

melser finns.

3 kap. 5 §

För att det i tredje stycket tydligt skall framgå att det är den fysiska

personen, inte dotterbolaget, som inte är skyldig att upprätta koncern-

redovisning föreslår Lagrådet att stycket omformuleras på följande sätt:

 Om en fysisk person som äger eller brukar jordbruksfastighet också

äger ett aktiebolag, som också bedriver jordbruksverksamhet, utan att

han är skyldig att . Lagrådet vill samtidigt ifrågasätta, om inte ordet

 jordbruksfastighet bör ersättas med ordet näringsfastighet i vilket fall

det andra också bör utgå eller, för att inte någon betydelseförskjutning

skall uppstå, orden äger eller brukar jordbruksfastighet bör ersättas

med bedriver jordbruksverksamhet .

3 kap. 7 §

Bestämmelsen bör preciseras till att avse 1 § andra stycket så att det klart

framgår att det är fråga om de företagen.

6 kap. 11 §

Avsikten är att specifikationen av belopp som ingår i en sammandragen

post inte skall behöva offentliggöras. Ordet bilaga antyder dock att fråga

är om en integrerad del av årsredovisningen eller årsbokslutet som är

underkastad samma regler som dessa. För att förebygga missförstånd och

eftersom själva skyldigheten att offentliggöra bestäms av bokförings-

lagen och med en viss omformulering i övrigt föreslår Lagrådet att

paragrafen ges följande lydelse: För varje årsbokslut skall, om inte

postens sammanställning klart framgår av bokföringen i övrigt, de belopp

som ingår i posten tas upp i en specificerad handling, som inte behöver

offentliggöras .

Övergångsbestämmelserna

Punkten 1. Övervägande skäl talar för att fysisk person som bedriver ren-

skötsel i princip är bokföringsskyldig enligt den nuvarande bokförings-

lagen. Förevarande övergångsbestämmelse torde utgå från att så är fallet.

En sådan person skall alltså tillämpa bokföringslagen redan från och med

det räkenskapsår som inleds närmast efter lagens ikraftträdande.

Punkten 3. Här sägs att jordbruksbokföringslagen skall upphöra att gälla

vid utgången av år 2000. I 8 § jordbruksbokföringslagen anges att

kalenderår skall utgöra räkenskapsår men att, när redovisningsskyldighet

inträder, räkenskapsåret får utsträckas till att omfatta högst 18 månader.

Då det således kan förekomma att ett räkenskapsår som påbörjas t.ex.

den 1 september i år kan sträcka sig över årsskiftet 2000/2001 bör i

övergångsbestämmelserna föreskrivas vad som skall gälla i dessa

situationer. Rimligen bör jordbruksbokföringslagen alltjämt tillämpas i

de här fallen (se också SFS 1990:374 och 1990:666).

Förslaget till revisionslag

12 §

Bestämmelsen innehåller dels en speciell regel som gäller kravet på

kompetens hos revisorer i vissa handelsbolag och hypoteksinstitut (första

stycket), dels ett generellt kompetenskrav för revisorer (andra stycket).

Enligt Lagrådets mening bör den generella bestämmelsen komma först.

Placeringen av det allmänna kompetenskravet i andra stycket kan t.o.m.

ge ett intryck av att det endast hänför sig till sådana revisorer som anges i

första stycket. Lagrådet förordar att styckena får byta plats. Godtas

förslaget erfordras följdändringar i 16 och 25 §§.

41 §

När man nu föreslår en ny revisionslag bör övervägas om inte frågorna

rörande myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 11 eller 15 § skall

lyftas av från regeringen och i stället liksom på så många andra områden

under de senaste åren kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

Förslaget till lag om ändring i lagen om understödsföreningar

Lagen är fortfarande anpassad och full av hänvisningar till 1951 års lag

om ekonomiska föreningar, trots att det gått drygt elva år sedan 1987 års

lag i ämnet trädde i kraft. Svårigheterna för dem som är intresserade att

orientera sig om vad som gäller är alltså avsevärda. Detta är inte

godtagbart i fråga om en lag som synes ha en viss betydelse för

allmänheten. Lagrådet inser emellertid att förhållandet inte kan rättas i

förevarande lagstiftningsärende och en översyn av lagen har inletts.

I betraktande av den erinran som framförs i 31 a § kan, av pedagogiska

skäl, ifrågasättas om det inte i lagen bör införas en erinran om att

föreningarna är underkastade bestämmelserna i den nya bokföringslagen.

En sådan erinran skulle kunna placeras på nuvarande 2930 §§ plats under

t.ex. rubriken Bokföringsskyldighet.

Förslaget till lag om ändring i konkurslagen

2 kap. 9 § och 6 kap. 1 §

I paragraferna avgränsas möjligheten att använda anmaning att betala

klar och förfallen skuld som grund för konkursansökan respektive

förbudet att under konkurs bedriva näringsverksamhet till att gälla dem

som bedrivit eller vill driva verksamhet som skulle ha omfattats av

bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125) i dess lydelse

vid utgången av år 1999 . Båda dessa bestämmelser är av central

betydelse i konkurslagen. Det måste krävas att den som behöver sätta sig

in i deras innehåll utan omgång skall kunna få information om vad

bestämmelserna innebär. De är dessutom avsedda att tillämpas under en

obestämd framtid. Med hänsyn härtill bör hänvisningarna till bok-

föringslagen ändras till att avse den nya lagen, och det i bestämmelserna i

stället göras uttryckliga undantag för de gäldenärer och den verksamhet

som efter övervägande anses komma i beaktande, dvs. närmast fysiska

personer som bedriver jordbruksverksamhet.

Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen

1 kap. 5 och 5 a §§

I 5 § talas om andelar i en juridisk person, medan uttrycket aktier och

andelar används i 5 a §. Eftersom någon betydelseskillnad inte synes

avsedd bör terminologin vara densamma. Då även en aktie utgör en

andelsrätt är enligt Lagrådets mening uttryckssättet aktier och andra

andelar att föredra, vilket också överensstämmer med definitionen i

1 kap. 3 § årsredovisningslagen.

4 kap. 4 §

Enligt andra stycket skall frågan om en stiftelse skall ha auktoriserad

revisor bedömas bl.a. med hänsyn till tillgångarna, värderade med

tillämpning av 3 kap. 3 § . Eftersom det är fråga om stiftelser som är

skyldiga att upprätta årsredovisning, synes det ligga närmare till hands att

tillämpa värderingen enligt årsredovisningslagen. Mönster till bestäm-

melsen kan lämpligen hämtas från 13 §, jämförd med 14 §, förslaget till

revisionslag.

Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen

1 kap. 3 §

Definitionen av begreppet bolag i första stycket av paragrafen har

utgått. I stället används genomgående begreppet företag i lagen. Någon

definition av denna term, som är betydligt vagare än den utmönstrade,

ges emellertid inte. Termen företag används också i den föreslagna

bokföringslagen, där den definieras. Den definitionen kan emellertid inte

användas i årsredovisningslagen. Enligt Lagrådets uppfattning bör det i

årsredovisningslagen anges vad som i den lagen avses med termen,

exempelvis en fysisk eller juridisk person som omfattas av skyldigheten

att upprätta årsredovisning eller koncernredovisning .

Om definitionen placeras i 1 kap. 3 § första stycket återfår definitionen

av begreppet andelar sin plats i andra stycket, vilket medför konse-

kvensändringar på de ställen där hänvisningen till den definitionen har

föreslagits ändrad.

5 kap. 26 §

Då teoretiskt sett en fysisk person kan vara moderföretag uppkommer

frågan om inte ett företag, som är dotterföretag, också skall lämna

uppgift om personnummer i förevarande fall (jfr 27 och 33 §§ förslaget

till revisionslag).

7 kap. 2 §

Också här kan ifrågasättas om inte personnummer bör anges i sista

stycket.

7 kap. 4 §

Lagrådet vill ifrågasätta om inte skyldighet att i koncernredovisningen ta

in en finansieringsanalys efter mönster av 2 kap. 1 § bör gälla också om

moderföretagets aktier eller skuldebrev är noterade vid en börs eller en

auktoriserad marknadsplats. Det bör tilläggas att en ändring påverkar

tillämpningen också av andra bestämmelser, exempelvis 7 kap. 8 § sista

stycket.

8 kap. 1 §

Av bestämmelsen i första stycket följer att registrerade trossamfund skall

ge in årsredovisningar till Patent och registreringsverket och inte till den

myndighet, Kammarkollegiet, som enligt regeringens förordnande skall

registrera trossamfunden.

Det kan ifrågasättas om inte bestämmelsen i första stycket bättre har sin

plats i 1 kap. 3 §.

8 kap. 3 §

Bokföringslagen skall vara styrande i fråga om företagens skyldighet att

upprätta och offentliggöra årsredovisningar, se 6 kap. 2 § förslaget till

bokföringslag. I förevarande paragraf bör därför inte föreskrifter

meddelas om skyldighet att offentliggöra årsredovisningen men väl om

det sätt på vilket offentliggörandet skall ske. Paragrafen bör därför

lämpligen inledas på följande sätt: Den skyldighet att offentliggöra

årsredovisningen som följer av 6 kap. 2 § bokföringslagen (1999:000)

skall fullgöras på följande sätt. På samma sätt skall även revisions-

berättelsen offentliggöras .

I bestämmelsen föreskrivs bl.a. att bestyrkta kopior av angivna

handlingar skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade. Att

bestyrkta kopior kan behövas när det gäller insändandet av handlingarna

till registreringsmyndigheten kan vara förklarligt, men frågan är om det

erfordras också vis à vis allmänheten. I aktiebolagslagen talas i stort sett

genomgående numera om enbart kopior och Lagrådet vill därför

ifrågasätta om bestyrkta kopior verkligen är nödvändiga när det gäller de

som är intresserade .

9 kap. 3 §

Även i denna paragraf kan ifrågasättas om också personnummer bör tas

med.

10 kap. 1 §

Lagrådet förordar att första meningen ges följande lydelse: Beslut av

registreringsmyndigheten enligt denna lag får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol .

Övergångsbestämmelserna

I punkten 2 är syftningen av ordet lagen oklar. I stället kan skrivas

 innan ett företag, för vilket årsredovisningslagen (1995:1554) inte har

gällt tidigare, första gången tillämpar lagen .

Förslaget till lag om ändring i lagen om årsredovisning i kreditinstitut

och värdepappersbolag

Lagrådet erinrar om att 2 kap. 1 § och 7 kap. 1 § samtidigt behandlas i en

lagrådsremiss om revisorer i sparbanker och medlemsbanker, med

föreslaget ikraftträdande samtidigt som förevarande förslag. Förslagen

torde få samordnas under det fortsatta beredningsarbetet.

7 kap. 1 §

Liksom i fråga om 7 kap. 4 § årsredovisningslagen ifrågasätter Lagrådet

om inte en finansieringsanalys bör ingå i koncernredovisningen för

börsnoterade moderföretag.

Förslaget till lag om ändring i lagen om årsredovisning i försäk-

ringsföretag

1 kap. 1 §

Bemyndigandena i paragrafen att medge vissa undantag avser

förvaltningsbeslut och föranleder alltså inte sådana överväganden som

gjorts inledningsvis angående möjligheterna till normdelegation i fråga

om redovisningsföreskrifter.

I fråga om vissa undantag hänvisas till förutsättningar som anges i

1 kap. 10 § försäkringsrörelselagen . Den lagen gäller inte för

understödsföreningar och de förutsättningar som anges i den anvisade

paragrafen är inte anpassade till understödsföreningarnas verksamhet.

Oklarhet kan därför uppstå om vilka förutsättningar som avses. Det vore

bättre om i förevarande paragraf kunde direkt föreskrivas under vilka

förutsättningar utöver de i tredje stycket tredje och fjärde meningarna

angivna som undantag får medges.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Författningsförslag i lagrådsremissen om ändrade

regler för revisorer i sparbanker och medlemsbanker,

m.m., (bestämmelserna om finansieringsanalys

behandlas i denna proposition)

Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1559) om årsredovisning

i kreditinstitut och värdepappersbolag att 2 kap. 1 §, 7 kap. 1 § och 8 kap.

4 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

1 §

Utöver årsbokslut enligt 11 § bokföringslagen (1976:125) skall

kreditinstitut och värdepappersbolag för varje räkenskapsår upprätta

årsredovisning enligt denna lag.

I kreditinstitut eller värde-

pappersbolag som enligt 10 kap.

12 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 4 kap. 3 § första

stycket lagen (1980:1103) om

årsredovisning i vissa företag

m.m. eller 8 kap. 5 § första stycket

lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar är skyldiga att ha

auktoriserad revisor, skall även en

finansieringsanalys ingå i

årsredovisningen.

I årsredovisningen skall en

finansieringsanalys ingå.

I kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av lagen

(1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut

och värdepappersbolag, skall även en kapitaltäckningsanalys ingå i

årsredovisningen.

7 kap.

1 §

Kreditinstitut och värdepappersbolag som är moderföretag och sådana

finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket skall för

varje räkenskapsår upprätta koncernredovisning enligt denna lag, om inte

annat följer av 5 §.

För moderföretag som enligt

10 kap. 13 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 4 kap. 3 § andra

stycket lagen (1980:1103) om

årsredovisning m.m. i vissa

företag eller 8 kap. 5 § tredje

stycket lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar är skyldiga

att ha auktoriserad revisor, skall

även en finansieringsanalys ingå i

koncernredovisningen.

I koncernredovisningen skall en

finansieringsanalys ingå.

För finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket och

omfattas av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora

exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, skall även en

kapitaltäckningsanalys enligt 6 kap. 3 § ingå i koncernredovisningen.

8 kap.

4 §

Årsredovisningen för det

förflutna räkenskapsåret skall

lämnas till revisorerna

Årsredovisningen för det

förflutna räkenskapsåret skall

lämnas till revisorerna och

lekmannarevisorerna

1. i en bank senast en månad

före ordinarie stämma,

1. i ett bankaktiebolag eller i en

medlemsbank senast en månad

före ordinarie stämma,

2. i en sparbank senast en månad före ordinarie stämma, dock senast

den 31 mars,

3. i ett hypoteksinstitut senast fyra månader efter räkenskapsårets

utgång.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 juni 1999.

Närvarande: ordförande statsrådet Hjelm-Wallén samt statsråden

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Laila Freivalds

Regeringen beslutar proposition 1998/99:130 Ny bokföringslag m.m.

 Paragrafhänvisningarna överensstämmer inte med årsredovisningslagen i dess nu

gällande

lydelse.

 Senaste lydelse 1980:1101.

 Senaste lydelse 1992:1624.

 Senaste lydelse 1998:761.

 Senaste lydelse 1998:761.

 Senaste lydelse 1998:1508.

 Senaste lydelse 1998:1508.

1 Senaste lydelse 1994:1222.

1 Senaste lydelse av

29 § 1980:1108

30 § 1992:1624 (jfr 1992:1639).

2 Senaste lydelse 1980:1108.

3 Senaste lydelse 1992:1624 (jfr 1992:1639).

4 Senaste lydelse 1992:1624 (jfr 1992:1639).

1 Lagen omtryckt 1993:150.

Senaste lydelse av 8 kap. 38 § 1998:760.

2 Senaste lydelse 1995:1555.

3 Senaste lydelse 1998:760.

1 Lagen omtryckt 1995:1567.

1 Senaste lydelse av

9 kap. 3 § 1992:1449

9 kap. 7 § 1997:914

9 kap. 9 § 1989:843

9 kap. 10 § 1992:1449

9 kap. 12 § 1992:1449

9 kap. 15 § 1998:768

9 kap. 16 § 1996:1142

9 kap. 17 § 1997:457.

2 Senaste lydelse 1997:914.

3 Senaste lydelse 1997:457.

4 Senaste lydelse 1997:457.

1 Senaste lydelse 1991:1562

1 Senaste lydelse 1995:1558.

1 Senaste lydelse 1998:306.

1 Senaste lydelse 1998:761.

2 Senaste lydelse 1998:761.

3 Senaste lydelse 1998:1548.

4 Senaste lydelse 1998:1548.

5 Senaste lydelse 1998:869.

6 Senaste lydelse av tidigare 3 § 1998:761.

7 Senaste lydelse av tidigare 7 § 1998:761.

8 Senaste lydelse 1998:761.

9 Senaste lydelse 1998:1549.

10 Senaste lydelse 1998:1548.

11 Senaste lydelse 1998:1549.

12 Senaste lydelse 1998:1549.

 Senaste lydelse 1998:1508.

 Senaste lydelse 1998:10.

 Senaste lydelse

 Senaste lydelse 1998:1508.

 Senaste lydelse 1997:454.

 Senaste lydelse 1998:1550.

 Senaste lydelse 1998:1550.

 Senaste lydelse 1998:1550.

1 Senaste lydelse 1996:1146.

1 Senaste lydelse 1998:1551

 Senaste lydelse 1998:1508.

 Senaste lydelse 1998:1508.

Prop. 1998/99:130

1

586

Prop. 1998/99:130

Bilaga 1

Prop. 1998/99:130

Bilaga 2

Prop. 1998/99:130

Bilaga 3

102

586

Prop. 1998/99:130

Bilaga 4

586

115

Prop. 1998/99:130

Bilaga 4

116

Prop. 1998/99:130

Bilaga 4

124

586

Prop. 1998/99:130

Bilaga 5

125

586

Prop. 1998/99:130

Bilaga 6

128

586

Prop. 1998/99:130

Bilaga 7

266

586

Prop. 1998/99:130

Bilaga 8

Prop. 1998/99:130

Bilaga 9

Prop. 1998/99:130

Bilaga 10

Prop. 1998/99:130

Bilaga 11

Prop. 1998/99:130

Bilaga 12

Prop. 1998/99:130