Regeringens proposition

 1992/93:234

 Stockholms tingsrätts sammansättning i

 konkurrensrättsliga mål och ärenden

 Regeringen överlämnar denna proposition till

 riksdagen.

 Chefen för Näringsdepartementet har varit

 föredragande vid regeringssammanträdet.

 Stockholm den 29 april 1993

 På regeringens vägnar

 Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

 Per[REDACTED_EFTERNAMN]

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 I propositionen föreslås nya bestämmelser i

 konkurrenslagen som innebär att i Stockholms

 tingsrätt skall ingå såväl lagfarna domare som

 ekonomiska experter vid prövningen av vissa

 konkurrensrättsliga mål och ärenden.

 Regeringen förordnar dem som skall tjänstgöra som

 ekonomiska experter.

 Regeringens proposition

 Stockholms tingsrätts sammansättning i konkurrens-

 rättsliga mål och ärenden

 1 Ärendet och dess beredning

 Den 1 juli 1993 träder den nya konkurrenslagen

 (1993:20) i kraft. Då kommer instansordningen för

 domstolsprövning av konkurrensrättsliga mål och

 ärenden att ändras. Prövningen kommer i princip att

 ske i en instansordning bestående av två domstolar,

 nämligen Stockholms tingsrätt och

 Marknadsdomstolen. Det gäller frågor enligt

 konkurrenslagen om bl.a. undantag,

 icke-ingripandebesked, konkurrensskadeavgift och

 kontroll av företagsförvärv. Detta innebär att

 Stockholms tingsrätt från och med den 1 juli 1993

 får ett nytt målområde som omfattar samtliga

 konkurrensrättsliga frågor enligt den nya lagen.

 Marknadsdomstolen kommer från och med den 1 juli

 1993 att i alla mål och ärenden som domstolen

 handlägger bestå av lagfarna domare och ekonomiska

 experter. En ändring med denna innebörd gjordes i

 lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. i samband

 med antagandet av den nya konkurrenslagen (se SFS

 1993:22). I propositionen 1992/93: 56 Ny

 konkurrenslagstiftning aviserades att frågan om

 lämplig sammansättning av Stockholms tingsrätt i

 konkurrensrättsliga mål och ärenden skulle

 övervägas i särskild ordning.

 Ett antal myndigheter och organisationer har fått

 tillfälle att vid en hearing den 2 april 1993

 framföra synpunkter på en inom

 Näringsdepartementet upprättad promemoria som

 getts formen av ett utkast till lagrådsremiss. En

 sammanfattning av promemorian och promemorians

 lagförslag redovisas i bilagorna 1 och 2. En

 förteckning över dem som deltagit vid hearingen och

 en sammanfattning av de synpunkter som därvid

 framfördes finns i bilaga 3.

 Näringslivets Delegation för Marknadsrätt (NDM)

 har i en skrivelse till regeringen den 18 februari

 1993 (dnr 352/93) påtalat behovet av ekonomisk

 kompetens vid behandling av marknadsrättsliga

 frågor i Stockholms tingsrätt.

 Lagrådet

 Regeringen beslutade den 15 april 1993 att inhämta

 Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

 i konkurrenslagen. Det till Lagrådet remitterade

 lagförslaget finns i bilaga 4.

 Lagrådet har i yttrande den 20 april 1993 lämnat

 förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i

 bilaga 5. I den nu föreslagna lagtexten har vissa

 redaktionella ändringar gjorts i förhållande till

 lagrådsremissens lagförslag.

 I det följande lägger regeringen på grundval av

 det redovisade materialet fram ett förslag till

 ändring i konkurrenslagen, som bl.a. innebär att

 Stockholms tingsrätt tillförs ekonomisk expertis

 från och med den 1 juli 1993.

 2 Utgångspunkter för överväganden om ekonomiska

 experter vid Stockholms tingsrätt

 2.1 De konkurrensrättsliga målens och ärendenas

 karaktär m.m.

 Konkurrensrätten är ett medel för att tillgodose

 samhällsekonomiska och konsumentpolitiska intressen

 genom att främja effektiv konkurrens i

 näringslivet. Regelsystemet tar främst sikte på

 intressen som är allmänna och

 icke-individualiserbara. Tillämpningen av reglerna

 står ofta nära förvaltningsavgöranden. Ingrepp i

 marknadens sätt att fungera är förenade med

 överväganden av stor samhällsekonomisk och

 konsumentpolitisk betydelse. De konkurrensrättsliga

 avgörandena innehåller sålunda ekonomiska

 framtidsbedömningar som kan vara avgörande för

 enskilda företag och hela branscher.

 Mot bl.a. den bakgrunden har det varit naturligt

 att Marknadsdomstolen skall ha kvalificerade

 ekonomiska experter bland sina ledamöter. Det är

 också den gällande ordningen. Att så bör gälla även

 framdeles har bekräftats genom de beslut som

 statsmakterna nyligen fattat om domstolens

 sammansättning i anslutning till behandlingen av

 den nya konkurrenslagen. Marknadsdomstolen skall

 således från och med den 1 juli 1993 bestå av

 lagfarna domare och experter med såväl teoretiska

 som praktiska ekonomiska kunskaper. Samtidigt

 avvecklas systemet med intresseledamöter.

 Genom den nya konkurrenslagen införs en

 tvåinstansordning för domstolsprövningen på

 konkurrensområdet. Därigenom får Stockholms

 tingsrätt från och med den 1 juli 1993 som ett nytt

 särskilt område konkurrensrättsliga mål och

 ärenden. Frågan om sammansättningen av tingsrätten

 i dessa mål behandlades dock inte slutligt när

 förslaget till ny konkurrenslag togs fram.

 Behovet av ekonomisk expertis i Stockholms

 tingsrätt har, som framgått av inledningen,

 aktualiserats av näringslivet.

 2.2 Pågående utredningsarbete

 För närvarande ses marknadsföringslagstiftningen

 över av Marknadsföringsutredningen (C 1991:10).

 Utredaren har bl.a. fått till uppgift (dir.

 1991:70) att undersöka i vilka avseenden lagens

 krav närmare kan preciseras och hur lagens

 sanktionssystem bör vara utformat för att bli

 effektivt. Utredaren skall därvid beakta

 sanktionssystemet på konkurrensområdet. Utredningen

 beräknas lägga fram sitt slutbetänkande under våren

 1993.

 Den förändring av Marknadsdomstolens sammansätt-

 ning som genomförs den 1 juli 1993 gäller alla mål

 som domstolen har att handlägga. När det gäller

 intresseledamöterna ansågs således översynen av

 marknadsföringslagen inte behöva avvaktas innan

 förändringen genomfördes för Marknadsdomstolens

 hela verksamhet.

 Frågan om domstolsväsendets organisation är

 föremål för översyn inom regeringskansliet. I

 samband därmed aktualiseras också frågan om

 specialdomstolarnas framtida administration och

 organisation.

 Frågan togs upp i departementspromemorian

 Domstolsväsendetsorganisation och administration i

 framtiden (Ds 1992:38). Frågan i vad mån

 specialdomstolarnas verksamhet kan inordnas i de

 allmänna domstolarna bereds nu vidare inom

 Justitiedepartementet. Avsikten är att en

 departementspromemoria i denna fråga skall läggas

 fram under våren 1993.

 2.3 Behovet av ekonomisk expertis vid Stockholms

 tingsrätt

 Regeringen anser att det är angeläget att det ingår

 ekonomiska experter i Stockholms tingsrätt i

 konkurrensrättsliga mål och ärenden redan då den

 nya konkurrenslagen träder i kraft.

 De pågående övervägandena om specialdomstolarnas

 framtida administration och organisation påverkar

 inte detta och tillräckliga skäl att skjuta på

 avgörandet om tingsrättens sammansättning till dess

 Marknadsdomstolens framtida ställning är klarlagd

 finns inte.

 2.4 Allmänt om expertmedverkan i domstol

 Vid övervägandena om lämplig ordning för att

 tillföra Stockholms tingsrätt den erforderliga

 ekonomiska expertisen i konkurrensrättsliga mål och

 ärenden är det av intresse att något få belyst hur

 i vissa andra sammanhang behov av särskild

 sakkunskap i domstolar har tillgodosetts. Här

 lämnas därför några sådana exempel innan förslaget

 för det konkurrensrättsliga området redovisas.

 Till att börja med finns i 40 kap.

 rättegångsbalken regler om s.k. sakkunnigbevisning.

 Om domstolen i ett visst fall behöver ha tillgång

 till sakkunskap på det i målet aktuella

 ämnesområdet kan en sakkunnig förordnas. Den

 sakkunnige avger ett yttrande till domstolen;

 skriftligt och/eller vid ett förhör inför

 domstolen. Sakkunnigbevisning upptas i allmänhet i

 samband med huvudförhandlingen. En sakkunnig kan

 utses av rätten, men sakkunnigbevisning kan också

 åberopas av parterna.

 Det finns vidare olika exempel på att experter

 inom ett visst ämnes-område ingår som särskilda

 ledamöter i rätten. Så är fallet i bl.a. följande

 slags mål.

 I brottmål finns en möjlighet att låta en

 ekonomisk expert ingå i rätten. Vid

 huvudförhandling i brottmål gäller som huvudregel

 att tingsrätten skall bestå av en lagfaren domare

 och tre nämndemän (1 kap. 3 b § rättegångsbalken).

 Vid prövning av omfattande eller komplicerade mål

 om ekonomisk brottslighet får dock dessutom, såsom

 särskild ledamot, ingå bl.a. en ekonomisk expert (1

 kap. 8 § rättegångsbalken). Dessa ekonomiska

 experter förordnas av regeringen (4 kap. 10 a §

 rättegångsbalken).

 Vidare finns särskilda bestämmelser om tekniska

 experter i patentmål. Enligt 65 § patentlagen

 (1967:837) är Stockholms tingsrätt behörig domstol

 för vissa i lagen uppräknade mål. Enligt 66 § är

 tingsrätten i dessa mål normalt domför med fyra

 ledamöter, av vilka två skall vara lagfarna och två

 tekniskt sakkunniga. Fler än tre lagfarna och tre

 tekniskt sakkunniga ledamöter får inte sitta i

 rätten. Vid avgörande av mål utan huvudförhandling

 och vid handläggning som inte sker vid

 huvudförhandling eller syn på stället är

 tingsrätten domför med en lagfaren ledamot. Därvid

 får dock en tekniskt sakkunnig också sitta i

 rätten. De tekniskt sakkunniga ledamöterna

 förordnas enligt 68 § av regeringen eller den

 myndighet regeringen bestämmer.

 Enligt vattenlagen (1983:291) kallas första

 domstol i vattenmål vattendomstol. De tingsrätter

 som regeringen bestämmer skall vara

 vattendomstolar (13 kap. 1 §). Vattendomstol

 består av en lagfaren ordförande, en teknisk

 ledamot och två nämndemän. Ytterligare en teknisk

 ledamot får efter ordförandens bestämmande ingå i

 domstolen (13 kap. 3 §).

 Fastighetsdomstol består enligt 3 § lagen

 (1969:246) om domstolar i fastighetsmål som

 huvudregel av två lagfarna ledamöter, en teknisk

 ledamot och två nämndemän. Möjlighet finns dock att

 förstärka rätten med ytterligare en teknisk

 ledamot, en lagfaren och en nämndeman.

 För såväl vattendomstol som fastighetsdomstol

 finns regler om domstolens sammansättning vid

 bl.a. handläggning som inte sker vid

 huvudförhandling (13 kap. 4 § vattenlagen och 4 §

 lagen om domstolar i fastighetsmål). Tekniskt

 sakkunniga i vattendomstol och fastighetsdomstol

 utnämns eller förordnas av regeringen eller den

 myndighet regeringen bestämmer (13 kap. 5 §

 vattenlagen och 5 § lagen om domstolar i

 fastighetsmål).

 3 Ekonomiska experter i konkurrensmål vid

 Stockholms tingsrätt

 Regeringens förslag: Särskilda domförhetsregler

 för Stockholms tingsrätt införs i konkurrenslagen.

 I de fall Stockholms tingsrätts avgöranden enligt

 konkurrenslagen får överklagas hos Marknadsdomsto-

 len skall i huvudsak följande gälla.

 Vid huvudförhandling skall tingsrätten bestå av

 två lagfarna domare och två ekonomiska experter.

 Vid annan handläggning, liksom vid sådan huvudför-

 handling som avses i 1 kap. 3 a § andra och tredje

 styckena rättegångsbalken, skall tingsrätten bestå

 av en lagfaren domare. Därvid får även en ekonomisk

 expert ingå i rätten. Om det föreligger särskilda

 skäl med hänsyn till målets eller frågans be-

 skaffenhet skall dock tingsrätten, vid avgörande av

 mål utan huvudförhandling och vid prövning av

 rättegångsfrågor, få ha den sammansättning som

 föreskrivs för huvudförhandling.

 Vid handläggning av ärenden skall tingsrätten be-

 stå av två lagfarna domare och två ekonomiska ex-

 perter. Förberedande åtgärder skall dock vidtas av

 en lagfaren domare. Därvid skall även en ekonomisk

 expert kunna ingå i rätten.

 De ekonomiska experter som skall tjänstgöra i

 tingsrätten skall förordas av regeringen. En be-

 stämmelse om detta införs i konkurrenslagen.

 Skälen för regeringens förslag

 Den nya konkurrenslagen

 De materiella konkurrensreglerna i den nya

 konkurrenslagen har utformats efter förebild från

 EG:s konkurrensregler i Romfördraget och

 EES-avtalets konkurrensregler. Det införs således

 principiella förbud mot samarbete mellan företag

 som har till syfte att begränsa konkurrensen på

 den svenska marknaden eller som ger detta resultat

 och mot missbruk av dominerande ställning på den

 svenska marknaden.

 Från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete

 mellan företag skall undantag kunna ges dels i

 enskilda fall genom beslut av Konkurrensverket dels

 för grupper av avtal enligt särskilda föreskrifter.

 Förbjudna avtal mellan företag skall vara

 ogiltiga. Det skall finnas en möjlighet för ett

 företag att efter en ansökan hos Konkurrensverket

 erhålla en förklaring att förbuden inte är

 tillämpliga, s.k. icke-ingripandebesked.

 En överträdelse av förbuden skall kunna medföra

 skadeståndsskyldighet och konkurrensrättsliga

 ingripanden antingen i form av åläggande vid vite

 att upphöra med pågående överträdelse eller i form

 av åläggande att betala konkurrensskadeavgift för

 en redan begången överträdelse.

 Konkurrensverket skall få besluta om åläggande vid

 vite att ett företag skall upphöra med

 överträdelser av förbuden. Beslut om skyldighet att

 betala konkurrensskadeavgift skall meddelas av

 domstol efter talan av Konkurrensverket.

 Konkurrensverket skall vid utredningar om

 överträdelser av förbuden kunna göra undersökningar

 hos företag för att få fram bevismaterial.

 Reglerna om kontroll av företagsförvärv får en

 något annorlunda utformning än i den nuvarande

 lagen. Kontrollen skall endast omfatta de

 företagsförvärv där de berörda företagen har en

 årsomsättning som överstiger 4 miljarder kronor.

 Sådana företagsförvärv skall anmälas till

 Konkurrensverket. Ingripande mot ett

 företagsförvärv skall kunna ske om förvärvet får

 antas leda till mer påtagliga skadliga effekter för

 konkurrensen i ett långsiktigt perspektiv.

 Vidare ändras instansordningen för konkurrens-

 rättsliga mål så att målen prövas av i princip

 endast två domstolar, nämligen Stockholms tings-

 rätt och Marknadsdomstolen.

 Stockholms tingsrätt skall som första instans

 besluta bl.a. i mål om konkurrensskadeavgift och

 företagsförvärv. Dessutom skall Konkurrensverkets

 beslut om undantag, icke-ingripandebesked och olika

 ålägganden kunna överklagas till Stockholms

 tingsrätt. Tingsrättens avgöranden skall kunna

 överklagas till Marknadsdomstolen.

 Marknadsdomstolens avgöranden skall inte kunna

 överklagas.

 Frågor om skadestånd, ogiltighet och utdömande av

 viten skall kunna prövas av samtliga tingsrätter

 med fullföljd i hovrätt. Stockholms tingsrätt

 skall dock alltid vara behörig att pröva mål om

 skadestånd och utdömande av viten.

 I fråga om förfarandet gäller att prövningen vid

 Stockholms tingsrätt, i mål där tingsrättens

 avgöranden får överklagas hos Marknadsdomstolen,

 skall ske enligt rättegångsbalkens regler för

 indispositiva tvistemål. När det gäller frågor om

 undersökningar hos företag enligt 47 och 48 §§ och

 frågor som har överklagats från Konkurrensverket

 skall tingsrätten tillämpa reglerna i lagen

 (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, den

 s.k. ärendelagen (se 64 § konkurrenslagen).

 Marknadsdomstolens sammansättning

 Riksdagen har, som nämnts, beslutat att

 Marknadsdomstolens sammansättning skall ändras så

 att intresseledamöter inte längre skall delta i

 domstolens avgöranden. Marknadsdomstolen kommer

 från och med den 1 juli 1993 att bestå av en

 ordförande, en vice ordförande och fem särskilda

 ledamöter. Ordföranden, vice ordföranden och en av

 de särskilda ledamöterna skall vara lagfarna

 domare. De andra särskilda ledamöterna skall vara

 ekonomiska experter. Som ekonomiska experter kommer

 regeringen att utse personer med teoretisk eller

 praktisk ekonomisk kompetens.

 Till särskilda ledamöter, som enligt i dag

 gällande bestämmelser i lagen om marknadsdomstol

 m.m. skall ha särskild insikt i näringslivets

 förhållanden respektive i konsumentfrågor, är för

 närvarande professorer i nationalekonomi och

 företagsekonomi utsedda.

 Marknadsdomstolen skall enligt de nya reglerna

 vara beslutför när ordföranden och tre andra

 ledamöter är närvarande.

 Marknadsdomstolen har således bland sina ledamöter

 kvalificerade ekonomiska experter. Detta motiveras

 av att framför allt konkurrensärendena innehåller

 frågor som kräver kvalificerade samhällsekonomiska

 och företagsekonomiska analyser. De viktigare

 besluten innebär framtidsbedömningar som kan vara

 avgörande för enskilda företag och hela branscher.

 Det har därför ansetts nödvändigt att det i

 domstolen finns teoretisk och praktisk ekonomisk

 sakkunskap.

 Ekonomiska experter bör ingå som ledamöter i

 Stockholms tingsrätt

 Som nämnts lämnades inom ramen för lagstiftningsä-

 rendet om en ny konkurrenslagstiftning inte något

 förslag i frågan om ekonomiska experter i tings-

 rätt (jfr. prop. 1992/93:56 s. 63). Däremot förut-

 sattes att frågan skulle övervägas ytterligare.

 Stockholms tingsrätt skall således enligt reglernas

 nuvarande utformning pröva konkurrensmål i vanlig

 sammansättning enligt rättegångsbalken respektive

 ärendelagen. Detta skulle ge överinstansen en

 betydligt starkare saklig kompetens än underin-

 stansen. Den sakliga kompetensen bör emellertid

 vara densamma i underrätter och överrätter. En

 annan ordning skulle strida mot principen att

 tyngdpunkten i rättsskipningen skall ligga i första

 instans.

 I 63 § konkurrenslagen anges vilka domar och

 beslut av Stockholms tingsrätt som kan överklagas

 hos Marknadsdomstolen. De avgöranden som där anges

 gäller ålägganden att upphöra med överträdelser av

 förbuden i 6 eller 19 §, konkurrensskadeavgift,

 kvarstad för att säkerställa anspråk på sådan

 avgift, företagsförvärv och undersökningar av

 Konkurrensverket hos företag för att utreda om

 överträdelse skett av lagens förbud. Vidare anges

 tingsrättens avgöranden av frågor som överklagats

 från Konkurrensverket enligt 60 §.

 De beslut av Konkurrensverket som får överklagas

 hos Stockholms tingsrätt är enligt 60 § frågor om

 undantag, icke-ingripandebesked, ålägganden att

 upphöra med överträdelser av lagens förbud och

 ålägganden för företag och andra att på olika sätt

 lämna upplysningar.

 Alla de frågor som således prövas av Stockholms

 tingsrätt och som får överklagas hos

 Marknadsdomstolen innefattar, i större eller mindre

 omfattning, frågor som kräver ekonomisk sakkunskap.

 Genom sakkunnigbevisning är det i och för sig

 möjligt att i specifika frågor tillföra rätten

 denna kunskap. De konkurrensrättsliga målen och

 ärendena är emellertid sådana att det vid

 prövningen av dem krävs kunskaper i relevanta

 ekonomiska spörsmål på ett mer allmänt plan. På

 grund härav, och med hänsyn till

 Marknadsdomstolens sammansättning och vad som ovan

 anförts om att tyngdpunkten i rättsskipningen skall

 ligga i första instans, bör Stockholms tingsrätt

 förstärkas med ekonomiska experter som deltar vid

 prövningen av de konkurrensrättsliga mål och

 ärenden som får överklagas hos Marknadsdomstolen.

 Konkurrensverket har under beredningen av ärendet

 framfört synpunkten att det kan ifrågasättas om

 medverkan av ekonomiska experter behövs och är

 förenligt med kraven på skyndsam handläggning vid

 tingsrättens prövning av de ärenden som anges i 63

 § första stycket 5, dvs. ärenden enligt 47 och 48

 §§ om rätt för Konkurrensverket att genomföra

 undersökningar hos företag. Behovet av ekonomisk

 expertis är måhända inte lika stort i dessa ärenden

 som i andra. I tingsrättens prövning skall

 emellertid, enligt nämnda paragrafer, ingå bl.a. en

 bedömning av om det finns anledning anta att en

 överträdelse av förbuden i 6 eller 19 § skett

 liksom en avvägning av om vikten av att åtgärden

 vidtas är tillräckligt stor för att uppväga det

 intrång eller annat men som åtgärden innebär för

 den som drabbas av den. Båda dessa frågor kan

 fordra insikter av det slag som de ekonomiska

 experterna skall tillföra rätten. Att

 handläggningen bör ske med vederbörlig skyndsamhet

 påverkar inte sagda förhållande. Härtill kommer

 att i Marknadsdomstolen skall sitta ekonomiska

 experter också i dessa fall. På grund av det

 anförda bör någon undantagsregel för tingsrättens

 prövning av de frågor som anges i 63 § första

 stycket 5 inte införas.

 Mål om skadestånd, ogiltighet och utdömande av

 vite överklagas inte till Marknadsdomstolen. För de

 målen föreslås inte några ändrade sammansättnings-

 regler. Inte heller beträffande de mål där talan

 enligt konkurrenslagen alltid kan föras vid

 Stockholms tingsrätt, dvs. mål om skadestånd och

 utdömande av vite, föreslås någon ändring.

 Närmare om tingsrättens sammansättning

 Införandet av ekonomiska experter som ledamöter vid

 tingsrätten bör lämpligen, efter förebild från

 annan lagreglering om specialprocess, ske genom

 bestämmelser i konkurrenslagen.

 I huvudsak två metoder står till buds för att

 tillföra tingsrätten sakkunniga ledamöter. En

 möjlighet är att i lagen föreskriva att ekonomiska

 experter får ingå i rätten såsom särskilda

 ledamöter om det finns behov av särskild sakkunskap

 om ekonomiska förhållanden. En viss motsvarighet

 till en sådan fakultativ regel finns, som tidigare

 redovisats, i 1 kap. 8 § rättegångsbalken om bl.a.

 ekonomisk experts deltagande i mål om ekonomisk

 brottslighet. Konkurrensrättsliga mål och ärenden

 är dock, som ovan anförts, regelmässigt sådana att

 ekonomisk sakkunskap behövs i rätten. Härtill

 kommer att det vid Marknadsdomstolens avgöranden i

 princip alltid skall ingå ekonomisk expertis. Dessa

 förhållanden leder till slutsatsen att som

 huvudregel bör gälla att ekonomiska experter

 alltid skall sitta i rätten när tingsrätten avgör

 konkurrensrättsliga mål och ärenden. Denna

 huvudregel bör dock förses med vissa undantag,

 bl.a. för de fall när tingsrätten avgör mål efter

 förenklad huvudförhandling. Kravet på att

 ekonomiska experter skall sitta i rätten bör inte

 heller gälla vid förberedande handläggning av målen

 och ärendena. Möjligheter att förstärka rätten

 under förberedelsen bör dock finnas. Dessa frågor

 kommer att utvecklas i specialmotiveringen.

 Vid bestämmandet av hur många lagfarna domare och

 ekonomiska experter som skall delta i tingsrätten

 bör utgångspunkten tas i vad ovan anförts om att

 den sakliga kompetensen bör vara densamma i

 underrätten som i överrätten. Samtidigt skall

 beaktas att antalet lagfarna ledamöter, i enlighet

 med vad som gäller för domstolar i allmänhet, bör

 vara större i överinstansen än i underinstansen.

 Som framgått kan som mest tre lagfarna ledamöter

 och fyra ekonomiska experter sitta i

 Marknadsdomstolen. Av betydelse i sammanhanget är

 också att det bör råda balans mellan antalet

 lagfarna domare och antalet ekonomiska experter

 liksom att en rimlig hushållning bör ske med

 rättsväsendets resurser. Självfallet måste den

 valda sammansättningen också ge tillräckliga

 garantier från rättssäkerhetssynpunkt. Vid en

 sammanvägning av dessa faktorer finner regeringen

 att en lämplig sammansättning av Stockholms

 tingsrätt i de aktuella målen och ärendena är två

 lagfarna domare och två ekonomiska experter.

 Den valda sammansättningen, två lagfarna domare

 och två särskilda ledamöter, har en viss

 motsvarighet i de under avsnitt 2.4 redovisade

 reglerna om Stockholms tingsrätts handläggning av

 patentmål. Enligt 66 § patentlagen finns dock en

 möjlighet att utöka antalet ledamöter till tre

 lagfarna och tre tekniskt sakkunniga. Av motiven

 till sagda bestämmelse framgår att den större

 sammansättningen kan vara lämplig i omfattande mål

 där huvudförhandlingen kan förväntas bli långvarig

 eftersom man annars vid förfall för en ledamot

 riskerar att få företa målet till ny

 huvudförhandling. Det betonas också att det skall

 eftersträvas att lika många lagfarna som tekniskt

 sakkunniga ledamöter från början ingår i rätten om

 den större sammansättningen väljs (prop. 1985/86:86

 s. 24 f. och 47).

 Det ligger nära till hands att införa en

 motsvarande möjlighet att utöka antalet ledamöter

 till högst sex också vid tingsrättens handläggning

 av de konkurrensrättsliga målen och ärendena. Med

 hänsyn till vad ovan anförts om att antalet

 lagfarna ledamöter bör vara större i

 överinstansen, föreslås emellertid inte någon

 regel om att tre lagfarna domare skall kunna sitta

 i rätten. Eftersom de särskilda ledamöterna inte

 bör vara i majoritet i rätten föreslås inte heller

 någon sådan regel för dessa ledamöter. För att inte

 riskera att tingsrätten skall tvingas ta om

 huvudförhandlingen om förfall inträffar för en

 ledamot sedan huvudförhandlingen påbörjats,

 föreslås i stället en regel om att tingsrätten i

 sådana fall skall vara domför med tre ledamöter.

 Någon motsvarande undantagsregel för de fall när

 tingsrättens handläggning skall ske enligt

 ärendelagen kan dock inte anses erforderlig och

 föreslås därför inte.

 Konkurrenslagen, som också till sitt materiella

 innehåll innebär en nyordning, har ännu inte börjat

 tillämpas vare sig vid tingsrätten eller i

 Marknadsdomstolen. Erfarenhet av mål- och

 ärendehanteringen saknas därför. På grund härav kan

 det finnas skäl att ta upp frågan om domstolarnas

 sammansättning till förnyat övervägande när

 tillräcklig erfarenhet vunnits av verksamheten. I

 det sammanhanget kan även resultatet av utredningen

 om specialdomstolarnas framtida organisation och

 administration få betydelse.

 De ekonomiska experterna bör förordnas av

 regeringen

 De ekonomiska experter som skall tjänstgöra som

 särskilda ledamöter vid tingsrätten bör förordnas

 av regeringen. En bestämmelse härom, utformad efter

 förebild från 4 kap. 10 a § rättegångsbalken, bör

 införas i konkurrenslagen. Som ekonomiska experter

 bör regeringen kunna utse personer med samma

 kvalifikationer som de har som skall förordnas som

 sådana experter i Marknadsdomstolen, dvs. såväl

 personer med praktisk ekonomisk kompetens som

 personer med teoretisk ekonomisk kompetens.

 Även om reglerna om tvåinstansjäv givetvis hindrar

 att en ekonomisk expert deltar i handläggningen av

 samma ärende i både tingsrätten och

 Marknadsdomstolen, kan ett samtidigt förordnande i

 båda instanserna, främst med hänsyn till den

 relativt begränsade personkrets som kommer att

 pröva de konkurrensrättsliga målen och ärendena,

 riskera att rubba allmänhetens förtroende för

 rättsskipningen. Det bör därför, som från några

 håll påpekats under ärendets beredning, inte komma

 i fråga att en person samtidigt har förordnande för

 tjänstgöring både vid tingsrätten och i

 Marknadsdomstolen.

 Frågor om de ekonomiska experternas ställning m.m.

 De ekonomiska experterna skall delta i tingsrätten

 som särskilda ledamöter.

 I omröstningshänseende gäller reglerna i 16 kap.

 rättegångsbalken. I fråga om röstningsordningen för

 lagfarna och särskilda ledamöter och för dessa

 kategorier inbördes gäller först och främst

 huvudregeln att tjänsterangen skall vara avgörande.

 Av regeln i 16 kap. 1 § andra styck-et sista

 meningen rättegångsbalken följer dock att en av de

 lagfarna ledamöterna normalt kommer att rösta

 först.

 De ekonomiska experterna skall ha avlagt domared

 enligt

 4 kap. 11 § rättegångsbalken.

 4 Ikraftträdande

 Konkurrenslagen träder i kraft den 1 juli 1993. De

 nu föreslagna ändringarna bör träda i kraft

 samtidigt med lagen.

 Enligt punkt 5 i ikraftträdande- och

 övergångsbestämmelserna till konkurrenslagen får en

 anmälan för undantag enligt 8 § eller en ansökan

 om icke-ingripandebesked enligt 20 § prövas före

 lagens ikraftträdande. Härav följer att det kan

 komma in överklagade ärenden i dessa frågor till

 Stockholms tingsrätt före den 1 juli 1993. För att

 en förändring av sammansättningsreglerna inte

 skall inträffa under handläggningen av ett sådant

 ärende bör punkt 5 i ikraftträdande- och

 övergångsbestämmelserna kompletteras med en regel

 som innebär att de domförhetsregler som nu

 föreslås inte skall tillämpas i ärenden som kommit

 in till tingsrätten före den 1 juli 1993.

 5 Kostnader

 Förslaget innebär att Stockholms tingsrätt i de

 konkurrensrättsliga målen och ärendena utökas med

 högst två ekonomiska experter. Förändringen torde

 för tingsrättens del, såvitt nu kan bedömas, inte

 innebära någon större ökning av behovet av

 resurser.

 Regeringen har i propositionen 1992/93:56 Ny

 konkurrenslagstiftning aviserat att behovet av

 resurser i Stockholms tingsrätt med anledning av

 att tingsrätten får ett nytt målområde som omfattar

 samtliga konkurrensrättsliga frågor enligt den nya

 lagen, kommer att övervägas i särskild ordning.

 Kostnaderna för ekonomiska experter i de

 konkurrensrättsliga målen och ärendena får vägas in

 vid denna prövning.

 6 Upprättat lagförslag

 I enlighet med det anförda har inom

 Näringsdepartementet upprättats förslag till

 lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20).

 7 Specialmotivering

 64 a §

 Paragrafen, som delvis är utformad efter mönster av

 66 § patentlagen (1967:837), reglerar tingsrättens

 sammansättning i de mål som enligt 64 § första

 stycket 1 skall handläggas enligt rättegångsbalkens

 regler för indispositiva tvistemål.

 I första stycket föreskrivs att tingsrätten vid

 huvudförhandling skall bestå av två lagfarna domare

 och två ekonomiska experter. Av paragrafens tredje

 stycke följer motsatsvis att tingsrätten alltid

 skall ha denna sammansättning vid sedvanlig

 huvudförhandling. Av första stycket framgår också

 att en av de lagfarna ledamöterna skall vara

 rättens ordförande.

 Av andra stycket följer att tingsrätten kan avgöra

 ett mål med tre ledamöter om förfall har inträffat

 för en ledamot sedan huvudförhandlingen påbörjats

 (jfr bl.a. 1 kap. 3 a § fjärde stycket rättegångs-

 balken).

 I tredje stycket regleras tingsrättens

 sammansättning vid huvudförhandling i de fall som

 avses i 1 kap. 3 a § andra och tredje styckena

 rättegångsbalken och vid avgörande av mål utan

 huvudförhandling liksom vid handläggning som inte

 sker vid huvudförhandling. Som huvudregel gäller i

 dessa fall att tingsrätten skall bestå av en

 lagfaren domare. Enligt andra meningen i stycket

 kan rätten dock förstärkas med en ekonomisk expert.

 En sådan sammansättning kan vara påkallad t.ex. vid

 prövning av ett interimistiskt yrkande om förbud

 mot företagsförvärv, om inte målet eller frågan är

 av sådan kvalificerad beskaffenhet att beslutet bör

 fattas av fullsutten rätt med stöd av 64 b §. Det

 kan också vara lämpligt att förstärka rätten vid

 beredningen av komplicerade mål t.ex. genom att en

 ekonomisk expert deltar vid sammanträde för muntlig

 förberedelse. Hänvisningen i styckets första mening

 till 1 kap. 3 a § andra stycket rättegångsbalken

 möjliggör att ett mål avgörs i sådan förstärkt

 sammansättning efter förenklad huvudförhandling i

 samband med förberedelsen enligt 42 kap. 20 § andra

 stycket rättegångsbalken. Genom hänvisningen till

 1 kap. 3 a § tredje stycket rättegångsbalken

 öppnas en möjlighet till huvudförhandling i sådan

 sammansättning också i de fall när rätten anser

 en- alternativt tvåledamotshandläggning tillräcklig

 och parterna samtycker till det eller målet är av

 enkel beskaffenhet.

 64 b §

 I paragrafen, som motsvarar 1 kap. 3 c §

 rättegångsbalken, föreskrivs att tingsrätten, utan

 hinder av reglerna i 64 a § tredje stycket, vid

 avgörande av mål utan huvudförhandling och vid

 prövning av frågor som hör till rättegången får ha

 samma sammansättning som vid huvudförhandling, om

 det föreligger särskilda skäl med hänsyn till

 målets eller frågans beskaffenhet.

 När det gäller uttrycket frågor som hör till

 rättegången kan hänvisas bl.a. till Gullnäs m.fl.,

 Kommentar till rättegångsbalken I, s. 16:6 f. Som

 exempel på sådana frågor, som kan bli aktuella

 enligt förevarande paragraf, kan till en början

 nämnas svåra frågor om tillåtande av bevisning och

 om kvarstad i mål om konkurrensskadeavgift.

 Till uttrycket bör också kunna hänföras

 interimistiska beslut enligt 41 § om förbud mot

 företagsförvärv. Av motiven till sagda bestämmelse

 framgår att prövningen av huruvida ett

 interimistiskt förbud skall meddelas inte skall

 inriktas på någon form av sannolikhetsbedömning av

 om förvärvet kommer att bli slutgiltigt stoppat. I

 stället skall en avvägning göras mellan det

 allmänna intresset av fortsatt utredning utan

 påverkan av åtgärder från de inblandade företagens

 sida och den olägenhet som ett sådant beslut kan

 medföra för enskilda förvärvsparter (prop. 1992/

 93:56 s. 105). Det sagda medför att prövningen av

 en fråga enligt 41 § får anses ha så övervägande

 processuell karaktär att den skall betraktas som en

 rättegångsfråga och inte som en fråga som hör till

 själva saken. Jfr Rättegångsutredningens

 delbetänkande Översyn av rättegångsbalken I, (SOU

 1982:26) s. 244 f.f.

 64 c §

 Av paragrafens första mening följer att samma

 huvudregel vad avser tingsrättens sammansättning

 skall gälla för de frågor som enligt 64 § första

 stycket 2 skall handläggas som domstolsärenden, som

 för de som enligt 64 § första stycket 1 skall

 handläggas som tvistemål.

 I andra meningen görs, genom hänvisningen till 3

 och 4 §§ lagen (1946:807) om handläggning av

 domstolsärenden, undantag från huvud-regeln för

 sådan handläggning som avser bl.a. den formella

 prövningen av ansökningar, inhämtanden av yttranden

 och andra förberedande åtgärder.

 Överklagandeskrifter är i detta sammanhang att

 jämställa med ansökningar (jfr prop. 1992/93:216 s.

 90). I dessa fall skall tingsrätten bestå av en

 lagfaren domare. Det kan inte uteslutas att behov

 kan uppstå av ekonomisk sakkunskap också vid dessa

 avgöranden. I sista meningen ges därför en

 möjlighet att förstärka rätten som motsvarar den

 som finns för tvistemålen i 64 a § tredje stycket.

 I fråga om förhandling inför rätten gäller i

 tillämpliga delar rättegångsbalkens regler om

 huvudförhandling i tvistemål (jfr 5 §

 ärendelagen). I sådana fall gäller huvudregeln och

 tingsrätten skall således bestå av två lagfarna

 domare och två ekonomiska experter.

 64 d §

 Bestämmelsen, som har berörts i avsnitt 3,

 motsvarar i huvudsak 4 kap. 10 a § rättegångsbal-

 ken.

 69 §

 Ändringen är föranledd av de nya bestämmelserna i

 64 a och 64 b §§. Av 69 § följer att ett mål och

 ett ärende får handläggas gemensamt trots att olika

 rättegångsformer gäller för dem. Sker det en sådan

 förening skall handläggningen följa reglerna för

 indispositiva tvistemål i rättegångsbalken. Genom

 den nu föreslagna ändringen klargörs att reglerna i

 64 a och 64 b §§ om tingsrättens sammansättning

 skall gälla i dessa fall.

 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna

 Den föreslagna ändringen har kommenterats i avsnitt

 4.

 8 Ärendet till riksdagen

 Regeringen föreslår att riksdagen antar förslaget

 till

 lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20).

 Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

 Propositionens lagförslag

 Förslag till

 Lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen

 (1993:20)

 dels att 69 § samt punkt 5 i ikraftträdande- och

 övergångsbestämmel-serna skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fyra nya

 paragrafer, 64 a - 64 d §§, av följande lydelse.

 64 a §

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Vid huvudförhandling i

 mål som anges i 63 §

 första stycket 1-4 skall

 tingsrätten bestå av fyra

 ledamöter, av vilka två

 skall vara lagfarna

 domare och två ekonomiska

 experter. En av de

 lagfarna domarna skall

 vara rättens ordförande.

 Om det sedan

 huvudförhandlingen har

 påbörjats inträffar

 förfall för en av

 ledamöterna, är rätten

 ändå domför.

 Vid huvudförhandling i

 fall som avses i 1 kap. 3

 a § andra och tredje

 styckena rättegångsbalken

 och vid avgörande av mål

 utan huvudförhandling,

 liksom vid handläggning

 som inte sker vid

 huvudförhandling, skall

 tingsrätten, om inte

 annat följer av 64 b §,

 bestå av en lagfaren

 domare. I sådana fall får

 dock även en ekonomisk

 expert delta i

 tingsrätten.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 64 b §

 Vid avgörande av mål utan

 huvudförhandling och vid

 prövning av frågor som

 hör till rättegången får

 tingsrätten ha den

 sammansättning som anges

 i 64 a § första stycket

 om det föreligger

 särskilda skäl med hänsyn

 till målets eller frågans

 beskaffenhet.

 64 c §

 Vid handläggning av

 ärenden som anges i 63 §

 första stycket 5 och 6

 skall tingsrätten ha den

 sammansättning som anges

 i 64 a § första stycket.

 Vid handläggning som

 avses i 3 och 4 §§ lagen

 (1946:807) om

 handläggning av

 domstolsärenden skall

 tingsrätten dock bestå av

 en lagfaren domare. I

 sådana fall får även en

 ekonomisk expert delta i

 tingsrätten.

 64 d §

 Regeringen förordnar för

 viss tid dem som skall

 tjänstgöra som ekonomiska

 experter enligt 64 a och

 64 c §§. Inträffar medan

 en ekonomisk expert

 deltar i behandlingen av

 ett mål eller ärende en

 omständighet som medför

 att förordnandet skall

 upphöra att gälla, skall

 förordnandet oberoende

 därav anses ha fortsatt

 giltighet såvitt avser

 det pågående målet eller

 ärendet.

 Den som skall tjänst-

 göra som ekonomisk expert

 skall vara svensk

 medborgare och får inte

 vara underårig eller i

 konkurstillstånd eller ha

 förvaltare enligt 11 kap.

 7 § föräldrabalken.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 69 §

 Mål och ärenden i frågor Mål och ärenden i frågor

 som avses i 63 § första som avses i 63 § första

 stycket får handläggas stycket får handläggas

 gemensamt, om det är gemensamt, om det är till

 till fördel för fördel för utredningen.

 utredningen. Hand- Handläggningen skall ske

 läggningen skall ske enligt vad som föreskrivs

 enligt vad som i 64 § första stycket 1

 föreskrivs i 64 § första samt 64 a och 64 b §§.

 stycket 1.

 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 5. Anmälan för undantag 5. Anmälan för undantag

 enligt 8 § eller ansökan enligt 8 § eller ansökan

 om icke-ingripandebesked om icke-ingripandebesked

 enligt 20 § får prövas enligt 20 § får prövas

 före lagens före lagens

 ikraftträdande. ikraftträdande. Om ett

 överklagande i en sådan

 fråga har kommit in till

 tingsrätten före

 ikraftträdandet, skall

 tingsrätten ha den sam-

 mansättning som anges i

 lagen (1946:807) om

 handläggning av domstols-

 ärenden i stället för den

 som anges i 64 c §.

 I fråga om en anmälan eller ansökan som görs före

 lagens ikraftträdande gäller punkt 3 a-c ovan. Den

 tidsfrist som där anges skall dock vara tio

 månader.

 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 Sammanfattning av promemorian 1993-03-26, 631/93,

 om sammansättningen av Stockholms tingsrätt i

 konkurrensrättsliga mål och ärenden

 Den 1 juli 1993 träder den nya konkurrenslagen

 (1993:20) i kraft. Då kommer instansordningen vid

 domstolsprövning av konkurrensrättsliga mål och

 ärenden att ändras. Prövningen kommer i princip att

 ske i en instansordning bestående av två exklusiva

 domstolar, nämligen Stockholms tingsrätt och

 Marknadsdomstolen.

 De marknadsrättsliga avgörandena måste ofta grunda

 sig på samhälls- och företagsekonomiska

 bedömningar. Det har därför ansetts nödvändigt att

 Marknadsdomstolen har kvalificerade ekonomiska

 experter bland sina ledamöter. I anslutning till

 att den nya konkurrenslagen behandlades av

 riksdagen gjordes vissa justeringar i

 Marknadsdomstolens sammansättning som bekräftar

 synen på behovet av ekonomiska experter.

 Marknadsdomstolen skall från och med den 1 juli

 1993 bestå av lagfarna domare och ekonomiska

 experter med såväl teoretiska som praktiska

 kunskaper. Samtidigt avvecklas systemet med

 intresseledamöter.

 Stockholms tingsrätt får genom den ändrade

 instansordningen på konkurrensområdet ett helt nytt

 målområde. Sammansättningen av tingsrätten i dessa

 mål behandlades inte slutligt i samband med

 beredningen av den nya konkurrenslagen. Regeringen

 aviserade att lämplig sammansättning av tingsrätten

 skulle övervägas i särskild ordning.

 I denna promemoria föreslås att Stockholms

 tingsrätt, redan den 1 juli 1993 då den nya

 konkurrenslagen träder i kraft, förses med

 ekonomiska experter. Som skäl härför anförs att

 konkurrensärendena innehåller frågor som kräver

 kvalificerade ekonomiska analyser och att den

 sakliga kompetensen bör vara densamma i underrätten

 som i överrätten.

 I promemorian föreslås att bestämmelser införs i

 konkurrenslagen som innebär att ekonomiska experter

 skall ingå som ledamöter i Stockholms tingsrätt när

 de konkurrensrättsliga mål och ärenden som får

 överklagas hos Marknadsdomstolen avgörs.

 Tingsrätten skall därvid som huvudregel vara

 domför med två lagfarna domare och två ekonomiska

 experter med en möjlighet att utöka antalet

 ledamöter till tre lagfarna domare och tre

 ekonomiska experter. Det skall vidare vara möjligt

 att förstärka rätten med en ekonomisk expert under

 förberedelsen av målen och ärendena. De ekonomiska

 experterna skall enligt förslaget förordnas av

 regeringen och utses bland personer som har

 teoretisk eller praktisk ekonomisk kompetens.

 Promemorians lagförslag

 Förslag till

 Lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen

 (1993:20)

 dels att 69 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas tre nya

 paragrafer, 64 a, 64 b och 64 c §§, av följande

 lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 64 a §

 I mål som anges i 63 §

 första stycket stycket

 1-4 är tingsrätten domför

 med fyra ledamöter, av

 vilka två skall vara

 lagfarna domare och två

 ekonomiska experter som

 förordnats enligt 64 c §.

 Fler än tre lagfarna

 domare och tre ekonomiska

 experter får inte delta i

 tingsrätten.

 Vid huvudförhandling i

 fall som avses i 1 kap. 3

 a § andra och tredje

 styckena rättegångsbalken

 och vid avgörande av mål

 utan huvudförhandling,

 liksom vid handläggning

 som inte sker vid

 huvudförhandling eller

 syn på stället, är

 tingsrätten dock domför

 med en lagfaren domare. I

 sådana fall får inte fler

 än en lagfaren domare och

 en ekonomisk expert delta

 i tingsrätten.

 64 b §

 Vid handläggning av

 ärenden som anges i 63 §

 första stycket 5 och 6

 gäller 64 a § första

 stycket. Vid handläggning

 som avses i 3 och 4 §§

 lagen (1946:807) om

 Nuvarande lydelse handläggning av

 domstolsärenden, liksom

 Föreslagen lydelse

 vid avskrivning av ärende

 efter återkallelse, är

 tingsrätten dock

 domför med en lagfaren

 domare. I sådana fall får

 inte fler än en lagfaren

 domare och en ekonomisk

 expert delta i tings-

 rätten.

 64 c §

 Regeringen förordnar för

 tre år i sänder dem som

 skall tjänstgöra som

 ekonomiska experter

 enligt 64 a och b §§.

 Under treårsperioden får

 vid behov ytterligare

 personer förordnas för

 återstoden av treårs-

 perioden. Inträffar medan

 en ekonomisk expert

 deltar i behandlingen av

 ett mål eller ärende en

 omständighet som medför

 att förordnandet skall

 upphöra att gälla, skall

 förordnandet oberoende

 därav anses ha fortsatt

 giltighet såvitt avser

 det pågående målet eller

 ärendet.

 Den som skall tjänstgöra

 som ekonomisk expert

 skall vara svensk med-

 borgare och får inte vara

 underårig eller i

 konkurstillstånd eller ha

 förvaltare enligt 11 kap.

 7 § föräldrabalken.

 69 §

 Mål och ärenden i frågor Mål och ärenden i frågor

 som avses i 63 § första som avses i 63 § första

 stycket får handläggas stycket får handläggas

 gemensamt, om det är gemensamt, om det är till

 till fördel för fördel för utredningen.

 utredningen. Hand- Handläggningen skall ske

 läggningen skall ske enligt vad som föreskrivs

 enligt vad som i 64 § första stycket 1

 föreskrivs i 64 § första och 64 a §.

 stycket 1.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 Sammanställning av framförda synpunkter vid hearing

 angående sammansättningen av Stockholms tingsrätt i

 konkurrensrättsliga mål och ärenden

 1 Deltagare

 Vid hearingen deltog företrädare för följande:

 Domstolsverket, Grossistförbundet Svensk Handel,

 JUSEK, Konkurrensverket, Konsumentverket, Mar-

 knadsföringsutredningen, Marknadsdomstolen,

 Näringslivets Delegation för Marknadsrätt,

 Stockholms tingsrätt, Sveriges Advokatsamfund,

 Sveriges Industriförbund, Sveriges Köpmannaförbund,

 Civildepartementet och Justitiedepartementet.

 2 Synpunkter

 Samtliga ställer sig positiva till eller har inga

 invändningar mot att i Stockholms tingsrätt som

 ledamöter ingår ekonomiska experter vid prövningen

 av de konkurrensrättsliga mål och ärenden som får

 överklagas hos Marknadsdomstolen. Stockholms

 tingsrätt framhåller att särskild sakkunskap i

 princip bör tillföras rätten genom

 sakkunnigbevisning, men att de konkurrensrättsliga

 målens och ärendenas särart föranleder ett avsteg

 från denna princip.

 Domstolsverket anser att det är tillräckligt med

 en ekonomisk expert i rätten. Stockholms tingsrätt

 och Marknadsdomstolen framhåller att minst två

 ekonomiska experter bör sitta i rätten. Tingsrätten

 anser att en sammansättning med två jurister och

 tre ekonomer inte bör vara möjlig och vidare att en

 begränsning till två ledamöter vid beslut under

 förberedelsen är olämplig. Sveriges Industriförbund

 anför, med instämmande av Marknadsdomstolen, att

 frågor om interimistiskt förbud mot företagsförvärv

 bör prövas av två lagfarna domare och två

 ekonomiska experter eftersom besluten kan vara

 mycket ingripande för de berörda företagen.

 Konkurrensverket ifrågasätter om medverkan av

 ekonomiska experter behövs vid tingsrättens pröv-

 ning av ärenden enligt 47 och 48 §§

 konkurrenslagen. Enligt verket riskerar en sådan

 medverkan dessutom att fördröja handläggningen av

 dessa ärenden, som är av brådskande natur.

 Marknadsdomstolen m.fl. anser att det är olämpligt

 med samtidiga förordnanden som ekonomisk expert i

 båda instanserna. Näringslivets Delegation för

 Marknadsrätt och Sveriges Köpmannaförbund

 framhåller att det är angeläget att även personer

 med praktisk näringslivserfarenhet förordnas som

 ekonomiska experter och att rekryteringen inte

 försvåras av för dålig ekonomisk kompensation vid

 tjänstgöring i rätten. Stockholms tingsrätt

 instämmer i att experterna bör erhålla god

 ekonomisk kompensation.

 Stockholms tingsrätt påpekar att förslaget saknar

 regler om att en lagfaren domare skall vara rättens

 ordförande och om vad som skall gälla i omröst-

 ningshänseende.

 Lagrådsremissens lagförslag

 Förslag till

 Lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20)

 Härigenom föreskrivs i fråga om konkurrenslagen

 (1993:20)

 dels att 69 § samt punkt 5 i ikraftträdande- och

 övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas fyra nya

 paragrafer, 64 a, 64 b, 64 c och 64 d §§, av

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 64 a §

 Vid huvudförhandling i

 mål som anges i 63 §

 första stycket 1-4 skall

 tingsrätten bestå av fyra

 ledamöter, av vilka två

 skall vara lagfarna doma-

 re och två ekonomiska

 experter som förordnats

 enligt 64 d §.

 Om det sedan

 huvudförhandlingen har

 påbörjats inträffar

 förfall för en av de

 lagfarna domarna eller

 för en av de ekonomiska

 experterna, är rätten

 ändå domför.

 Vid huvudförhandling i

 fall som avses i 1 kap. 3

 a § andra och tredje

 styckena rättegångsbalken

 och vid avgörande av mål

 utan huvudförhandling,

 liksom vid handläggning

 som inte sker vid

 huvudförhandling, skall

 tingsrätten dock, om inte

 annat följer av 64 b §,

 bestå av en lagfaren do-

 mare. I sådana fall får

 även en ekonomisk expert

 delta i tingsrätten.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 64 b §

 Vid avgörande av mål utan

 huvudförhandling och vid

 prövning av frågor som

 hör till rättegången får

 tingsrätten ha den

 sammansättning som anges

 i 64 a § första stycket

 om det föreligger

 särskilda skäl med hänsyn

 till målets eller frågans

 beskaffenhet.

 64 c §

 Vid handläggning av

 ärenden som anges i 63 §

 första stycket 5 och 6

 skall tingsrätten ha den

 sammansättning som anges

 i 64 a § första stycket.

 Vid handläggning som

 avses i 3 och 4 §§ lagen

 (1946: 807) om

 handläggning av dom-

 stolsärenden skall

 tingsrätten dock bestå av

 en lagfaren domare. I

 sådana fall får även en

 ekonomisk expert delta i

 tingsrätten.

 64 d §

 Regeringen förordnar för

 viss tid dem som skall

 tjänstgöra som ekonomiska

 experter enligt 64 a och

 64 c §§. Inträffar medan

 en ekonomisk expert

 deltar i behandlingen av

 ett mål eller ärende en

 omständighet som medför

 att förordnandet skall

 upphöra att gälla, skall

 förordnandet oberoende

 därav anses ha fortsatt

 giltighet såvitt avser

 det pågående målet eller

 ärendet.

 Den som skall tjänstgöra

 som ekonomisk expert

 skall vara

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 svensk medborgare och får

 inte vara underårig eller

 i konkurstillstånd eller

 ha förvaltare enligt 11

 kap. 7 § föräldrabalken.

 69 §

 Mål och ärenden i frågor Mål och ärenden i frågor

 som avses i 63 § första som avses i 63 § första

 stycket får handläggas stycket får handläggas

 gemensamt, om det är gemensamt, om det är till

 till fördel för fördel för utredningen.

 utredningen. Hand- Handläggningen skall ske

 läggningen skall ske enligt vad som föreskrivs

 enligt vad som i 64 § första stycket 1

 föreskrivs i 64 § första samt 64 a och 64 b §§.

 stycket 1.

 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 5. Anmälan för undantag 5. Anmälan för undantag

 enligt 8 § eller ansökan enligt 8 § eller ansökan

 om icke-ingripandebesked om icke-ingripandebesked

 enligt 20 § får prövas enligt 20 § får prövas

 före lagens före lagens

 ikraftträdande. ikraftträdande. Om ett

 överklagande i en sådan

 fråga har kommit in till

 tingsrätten före

 ikraftträdandet, skall

 tingsrätten ha den

 sammansättning som anges

 i lagen (1946: 807) om

 handläggning av domstols-

 ärenden i stället för den

 som anges i 64 c §.

 I fråga om en anmälan eller ansökan som görs före

 lagens ikraftträdande gäller punkt 3 a-c ovan. Den

 tidsfrist som där anges skall dock vara tio

 månader.

 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 LAGRÅDET

 Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1993-04-20

 Närvarande: justitierådet Per Jermsten,

 regeringsrådet Stig von Bahr, justitierådet Inger

[REDACTED_EFTERNAMN].

 Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 15

 april 1993 har regeringen på hemställan av

 statsrådet Per[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta

 lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

 i konkurrenslagen (1993:20).

 Förslaget har inför lagrådet föredragits av

 hovrättsassessorn Jan[REDACTED_EFTERNAMN].

 Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

 Näringsdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den

 29 april 1993

 Närvarande: statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,

[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 __________________

 Statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om

 lagstiftning om Stockholms tingsrätts

 sammansättning i konkurrensrättsliga mål och

 ärenden.

 __________________

 Regeringen beslutar att genom proposition lämna

 förslag till riksdagen om lag om ändring i

 konkurrenslagen (1993:20), i enlighet med bilagan

 till detta protokoll.

 Ur protokollet:

 Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

 Innehållsförteckning

 Propositionens huvudsakliga innehåll..............1

 1 Ärendet och dess beredning.....................2

 2 Utgångspunkter för överväganden om ekonomiska

 experter vid Stockholms tingsrätt..............3

 2.1De konkurrensrättsliga målens och ärendenas

 karaktär m.m................................3

 2.2 Pågående utredningsarbete..................3

 2.3 Behovet av ekonomisk expertis vid

 Stockholms tingsrätt.......................4

 2.4 Allmänt om expertmedverkan i domstol.......4

 3 Ekonomiska experter i konkurrensmål vid

 Stockholms tingsrätt...........................6

 4 Ikraftträdande................................11

 5 Kostnader.....................................12

 6 Upprättat lagförslag .........................12

 7 Specialmotivering.............................12

 8 Ärendet till riksdagen........................15

 Propositionens lagförslag.....................16

 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian 1993-03-26,

 631/93, om sammansättningen av

 Stockholms tingsrätt i konkurrensrätts-

 liga mål och ärenden....................19

 Bilaga2 Promemorians lagförslag..................20

 Bilaga3 Sammanställning av framförda synpunkter

 vid hearing angående sammansättningen av

 Stockholms tingsrätt i konkurrensrätts-

 liga mål och ärenden.....................22

 Bilaga4 Lagrådsremissens lagförslag..............24

 Bilaga5 Lagrådets yttrande.......................27

 Utdrag ur regeringsprotokollet 1993-04-29........28