Regeringens proposition 1992/93: 14

om skolskjuts m.m.

Regeringen föreslår riksdagen all anta det förslag som har tagits upp bifogade utdrag ur regeringsprt)tok()llct den 10 september 1992.

På regeringens vägnar Cari[REDACTED_EFTERNAMN]

l'er Unckd

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås all kommunernas skyldighet alt .sörja lör kost­nadsfri skolskjuts och att under vissa förhållanden svara för inackorde­ring m.m., inte skall omfatta sådana elever som väljer att gå i en annan kommunal grundskola än den som kommunen skulle ha anvisat.

I fråga om kommunernas skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor godkända för vanlig skolplikt föreslås att skolorna skall få bidrag från varje elevs hemkommun och att bidraget skall relateras till det sta­dium eleven tillhör. Vidaie föreslås att kommunernas skyldighet att lämna bidrag för elever som slutar den fristående skolan under bidrags­året begränsas.

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 14

Prop. 1992/93: 14

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i skollagen (198.'S:1100)

Härigenom   föieskrivs ;ui  4  kap.  7   S  och  '> kap.  4  a  § skollagen (l')85:l 100)' skall ha följande lydelse.

Prop. 1992/93:14

Nuvarande lyddse

FörcsUijfn lyddse

4 kap.

7S

Hemkommunen äi skyldig att sörja för alt ilct för eleverna i grund­skolan anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, irafikförhållanilena, fysiskt handikapp hos en elev eller någon annan .särskild omsliindighcl.

När en elev till följd av skt)lgången rnåsie bo utanför det egna hem­met, skall hemkommunen svara för all eleven ulan extra kostnadei får lillfredsslällandc förhnllaiulen.

Hemkommunens skyliiighet en­ligt första och aniha styckena om-fallai inle sådana elever .som avses i 8 §. /li't'/i för de.isa elever skall dock (len moltaganilc kommunen under de förutsätiningai som aiifcs i första stycket sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen. Kostnaden härför ingår i ilc ulhilil-ningskostnader' som avses i 8 i).

Hemkommunens skyldighet en­ligt första och andra styckena om­fattar- inle

/. sådana elever som väljer au gä i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha place­rat dem i enligt 6 i ircdje styckei första meninsen, eller

2.  sådana elever som avses i 8 5.

1'ör sådiinu elever som avses i NS skall ilen mottagande kommu­nen under samma förutsättningar .som gäller för elever som är hem­mahörande i kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom ilen kommunen. Kostnnilen härför' in­går i lie uthililningskostnader som avses i 8 S.

' Lagen omtryckt W-)\.\ III.

Nuvarande lyddse

1'örestdgen lydelse

Prop. 1992/93:14

) kap.

a $'

En fristående skola, .som är god­känd för elever som har- vanlig skolplikt, skall tilldelas meilel för verksamheten av den kommun där skolan är belägen, lör varje elev skall lämnas ett belopp som mot­svarar den genomsnittliga kostna­den per elev i kommunens grund­skola det närmast föregående ka­lenderåret. Vill tilldelningen får kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst 15 |)rocent av den framräknade genomsnittskost­naden. Regeringen eller ilen myn­dighet regeringen bestämmer får medge ett större avdrag, om ilct tinns särskilda skäl.

Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänilei. Varje biilragsår börjar den I juli. riililelningen grundas på antalet elever i ilen fri­stående skolan den 15 september under bidragsåret. . Medlen skall utbetalas med en tolftedel varje månad. Utbetalningarna i juli-september avpassas efter etl beräk­nat antal elever och reglering görs vid utbetalning i oktober. För en skola som är nystartad, får bidrag, som avser tiden juli-september må­nad, betalas ut samlat i september.

Om en fristående skola, som har tilldelats medel enligi första stycket, har tagit in en elev som inle är hem­mahörande i kommunen, har kom­munen räu till ersäuning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun.

Hn frisläenile skola, som är god­känd för elever som har vanlig skolplikt, skall tilldelas medel för verksamheten av elevernas hem­kommuner, lör varje elev skall lärrtnas ett belopp som motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskola del närmast föregående kalender­året på det stadium som eleven till­hör. Vill tilldelningen får kommu­nen göra elt avdrag som uppgår lill högst 15 procent av den fram­räknade genomsnittskostnaden. Regeringen eller ilen myndighet regeringen bestämmer får meilge ett slörre avdrag, om det finns sär­skilda skäl.

lilklelningen beräknas för ett biilragsår i sänder. Varje biilragsår börjar ilen 1 juli. lillilelningen grumlas på antalet elever från kommunen i ilen fristående skolan ilen 15 september under bidrags­året. Medlen skall utbetalas meil en tolftedel varje månad. Utbetal­ningarna i juli-september avpassas efter elt beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning i ok­tober, lör en skola som är nystar­tad, får' hiilrag, som av.ser tiden juli-september månad, betalas ut samlat i september.

Om en elev slutar i den friståen­de skolan efter den 15 september bi­dragsårel är hemkommunen inle skyldig au tilldela skolan medel för längre tid än till och med kalender­månaden efier den då eleven sluta­de.

-Senaste lydelse IW2:7II).

Nuvarande lydelse

1-öreslugen lydelse

Vad som sägs i första, anilra och Ircilje styckena gäller inte ile friståen­de skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom sär­skilda föreskrifter eller anilra särskililn beslut och inle heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning.

Prop. 1992/93:14

1.

Denna laglräiler i kraft ilen 1 januari 199.3.

2.

Vill beräkning av lillilelning enligt 'I kap. 4 a § i dess nya lydelse skall första gången lillilelning beräknas enban för tiilen januari-juni månad 1993. Till griinil fi>r lillilelningen under ilenna period ligger an­talet elever från kommunen i ilen friståcnile skolan ilen 15 september 1992, om inte annat följer av tredje stycket i samma paragraf.

3.

lör bidragsåret l'M'2/')3 gäller följande.

Om en fiiståenile skola, sorrr är godkänd för elever som har' vanlig skolplikt, startar sin verksamhet .senare uniler' biilragsårel än ilen 15 september, skall hiilrag utgå för den ilel av biilragsårel som återslår. lill-ilelningen beräknas efter antalet elever viil verksamhetens början. Bi­drag för de två första vcrksamhetsmånaderna fåi betalas ut tillsammaiis med btilragel för ilen irciljc ver ksamhetsmånailerr.

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

i''op. 1992/93: i4

Utdrag ur protokoll viil regeringssammanträde ilen 

II) 

september' IW2

Närvarande: statsministem Hililt, ordförande, och statsråden 11. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN]. Dinkelspiel, Ihurilin,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjörck, Daviil.son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och P.[REDACTED_EFTERNAMN]

föredragande: statsråilct[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om skolskjuts m.m. 1   Inledning

Riksdagen har i samband meil bchanillingcn av regeringens proposition om valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet. l991/92:UbU22, rskr. 191/92:346) beslutat ge regeringen till känna vad uthildningsutskollcl anfört om rätten lill skolskjuts för elever i grund­skolan och om staiiierelaterat kommunbidrag till fristående skolor på grundskolenivå.

Enligt utskottels mening skulle del leda myckel långt att ge elever och föräldrar, som väljer en annan skola än den som kommunen anvi.sar och som normalt är ilen närmast belägna, rätt att ock.så kräva gratis skolskjuts. Utskottet ansåg det därför vara rimligt att kommunen själv får avgöra om den skall bekosta skolskjuts även till annan skola än ilen som kommunen vill anvisa eleven. Vidare anförde utskottet att skolla­gen bör få en sådan lydelse att kommunen, viil lillilelning av meilel till fristående skolor sorrr är godkända för vanlig skolplikt, skall utgå från den genomsnittliga kostnaden per elev i)å varje stadiurn i stället för ge­nomsnittet i hela grundskolan.

1 propositionen or-rn valfrihet och fristående skolor anförde jag att ile frisiåenile skolorna pä grundskolenivå bör få bidragen från elevernas hemkommuner', inte från de kommuner ilät skolorna är belägna, men att rådande slatshiiirags.system lade hinder i vägen för en såilan lösning. Den I januari IW3 träder elt nytt statsbiilragssystem till kommunerna i kraft och någol hinder mol ilen av mig förordade lösningen kommer inle längre att finnas.

Inom Utbililningsilepariementet bereds bl.a. ftågor om ökad valfrihet inom ilet offentliga skolväsendet. Del förslag .som jag nu lägger fram hör vis.serligen samman med dessa frågor. Jag anser ilet emellertiil vara an­gelägel att redan nu lägga fram förslag som begränsar kommunens skyl-

digheter i fråga om skolskjuts och inackordering mm. om en elev har valt alt gå i en annan grundskola än ilen som kommunen skulle ha an­visat eleven. Vidare föreslår jag i fiåga om ile fristående skolor som en­ligt 9 kap. 4 a § skollagen (1985:1 MIO) har rätt till medel av kommunen, att elevernas hemkommuner, inte ilc kommuner där skolorna är beläg­na, skall tilldela skolorna medel samt att bidraget skall relateras lill del stadium eleverna tillhör. Därmed kan de.s.sa förändringar, om de antas av riksdagen, träda i kraft redan ilen I januari l')93.

Prop. 1992/93:14

2  Rätt till skolskjuts m.m.

Mitt förslag: Kommunens skyldighet att sörja för kostnadsfri skolskjuts och att svara för att elevei som lill följil av skolgång­en måste bo utanför ilet egna hemmet får tillfredsställanile för­hållanden utan extra kostnader, skall inte oinfalla sådana elever som väljer alt gå i en annan kommunal grundskola än ilen som kommunen skulle ha anvisat.

Skälen för mitt förslag: i:nligl 4 kap. 6 S skollagen (1985:1100) skall en kommun vid fördelningen av elever på olika skolor eftersträva att placera eleverna så all ile får så kort skolväg som möjligt. Vårdnadsha­vares önskemål om att ileras barn skall tas errroi vid en viss skola inom kommunen skall beaktas så långl ilei är möjligt utan att anilra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet äsiilosätts. Hem­kommunen är' enligt 4 kap. 7 $ skylilig att sörja för alt ilct för eleverna i grundskolan anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, irafikförhållanilena, fysiskt handikapp hos en elev eller någon annan särskild onistänilighet. Vidare är hemkom-rrrunen skyldig att svara för att en elev utan extra kostnader' får tillfreds­ställande förhållanilen när eleven till fiiljil av skolgången inåste bo utan­för ilet egna hemmet.

När utbildningsutskottet behanillaile frågan om rätt att välja skola i anledning av prop. 1990/91:115 om vissa skollagsfrågor m.m. (bet. l99()/9l:UbUI7, rskr. 1990/91:357) anförde utskottet att önskemål om |)lacering vid annan skola inom ilct offenlliga skolväsendet än den som innebär den kortaste skolvägen bör beaktas så långt ilet är praktiskt och ekonomiskt möjligt. Hänsynstaganile till vail sorn är praktiskt och eko­nomiskt möjligt har inte kommit till särskilt uttryck i skollagen.

Kniigt vail jag erfarit, har vissa tvister förekommit mellan kommuner och föräldrar i fråga om rätt till skolskjuts nät en elev valt och placerats i en annan skola än ilen som eleven skulle ha placerats i om några ön­skemål inte framställts.

Jag anser det vara viktigt att elever och föiälilrar ges rätt att i största möjliga utsträckning välja skola inom ilei offentliga skolväsendet. Som

jag n

ä

mnt avser jag senare att 

å

terkomma i ilenna fr

å

ga, l

ö

r

ä

lilrars och Prop. 1992/93:14 elevers val av skola f

å

r emellertiil inte leila lill oacceptabelt h

ö

ga kost­nader f

ö

r kominunerna. M

å

nga kommuner l

å

ter i dag, eller planerar att l

å

ta, f

ö

r

ä

ldrars och elevers 

ö

nskem

å

l om att f

å

 g

å

 i en viss skola i sl

ö

rre utstr

ä

ckning 

ä

n tidigare vara avg

ö

rande f

ö

r placeringen. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r angel

ä

gel all rcilan nu reglera komrriuncrnas skyliligheter i fr

ä

ga oni skolskjuts och inackordering i'n.m. n

ä

r elever v

ä

ljer' och placeras i sko­lor som ligger l

ä

ngre bort fr

å

n hemmet 

ä

n ilen n

ä

rmast bel

ä

gna skolan.

Enligt min mening 

ä

r det rimligt all en begr

ä

nsning inf

ö

rs i fr

å

ga om kommunens skyldigheter i ilcssa avseenden. Kommunen b

ö

r inte vara skyldig att s

ö

rja f

ö

r an kostnadsfri skolskjuts anordnas f

ö

r en elev som har vall en annan skola 

ä

n ilen som eleven normalt skulle ha placerats i. Inte heller b

ö

r kommunen vara skyldig att svara f

ö

r s

å

dana inackor­deringskostnader och anilra kostnader som kan uppkomma lill f

ö

ljd av all en elev p

å

 grund av valet av skola m

å

ste bo utanf

ö

r ilet egna hem-r'net.

Enligt 4 kap. 8 

§

skollagen (1985:1100) skall en kommun i sin grund­skola 

ä

ven la emot en elev som inte h

ö

r hemma i komr-nunen om ele­ven med h

ä

nsyn lill sina personliga f

ö

rh

å

llanden har s

ä

rskilda sk

ä

l alt f

å

g

å

 i den kommunens grundskola. Hn koinrnun som p

å

 grund av den­na skyldighet lar emot en elev har r

ä

tt till ers

ä

ttning f

ö

r sina kostnader f

ö

r elevens utbildning fr

å

n elevens hemkommun. Hemkommunens skyldighet att anorilna skolskjuts g

ä

ller inte f

ö

r dessa elever, l

ö

r dessa elever skall dock ilen mottagande kommunen s

ö

rja f

ö

r kostnadsfri skol­skjuts inom den kommunen uniler samma f

ö

ruts

ä

ttningar .sorn g

ä

ller f

ö

r de elever som h

ö

r hemma i kommunen. Kostnaden h

ä

rf

ö

r ing

å

r i lie utbildningskostnailer som ilen mottaganile kommunen har' r

ä

tt lill fr

å

n elevens hemkommun.

Jag anser att f

ö

r ilessa elever b

ö

r liksom f

ö

r n

ä

rvarande kostnadsfri skolskjuts anordnas av ilen mottagande kommunen uniler samma f

ö

rut­s

ä

ttningar som g

ä

ller f

ö

r ile elever som 

ä

r hemmah

ö

rande i kommunen. D

ä

rf

ö

r b

ö

r den begr

ä

nsning av kommunens skolskjutsskylilighet som jag f

ö

resl

å

r skall inf

ö

ras gentemot de elever sor-n h

ö

r hemma i kommu­nen 

ä

ven g

ä

lla de elever som har tagits emot meil st

ö

d av 4 kap. 8 

§

 och som inom ilen kommunen f

å

tt v

ä

lja skola.

Med ilen begr

ä

nsning av kommunernas skyliiighet all svara f

ö

r skol­skjuts rn.r-n. som jag f

ö

resl

å

r blir det natur ligt att kommunerna g

ö

r klart f

ö

r f

ö

r

ä

ldrarna var barnen skulle placeras om n

å

gra s

ä

rskilda 

ö

nskem

å

l inte uttalas. Utan s

å

dant klart besked kan ju f

ö

r

ä

ldrarna inte bed

ö

ma ef­fekten av ett visst val. 1 detta sammanhang vill jag p

å

peka alt det

ä

r na­turligt all komr-nunen erbjuder placering ocks

å

 i en mer traditionell skola, om ilen n

ä

rmaste skolan har blivit myckel starkt profilerad.

3  Resurstilldelning till fristående skolor

Prop. 1992/93:14

Mitt förslag: Bidragen till frisiåenile skolor sorn är goilkänila för vanlig skol|)likt skall lämnas av varje elevs hemkommun. Genomsnittskostnaden skall utgöra den genomsnittliga kostna­den per elev och stadium uniler föregående kalenderår.

Kommunernas  skyldighet  att  tilldela  den   fristående  skolan medel för elever som slutar skolan uniler biilragsårel begränsas.

Skälen för mitt förslag: I propositionen orn valfrihet och frisiåenile skolor (prop. I99l/i)2:)5) anförde jag att del i och för sig skulle vara lämpligare att en elevs hemkommun lämnade medel tijl fristående sko­lor på grundskolenivå i stället för ilen kommun där skolan är belägen. Skälen för detta är ftarnför allt principiella. In kornmuns invånare har att i val och genom sina valda ombud avgöra kommunens utgifter och prioriteringar. Om kornmunens utgifter är beroende av ilc genomsnittli­ga elevkostnaderna i en annan kommun och inte i den egna, minskar kommuninvånarnas rniijligheter att avgöra sina egna kostnader och prioriteringar. Jag anser därför, trots ile administrativa olägenheter detta kan medföra, att ilet är [)rincipiclll mest tilllalanile all hemkommunens genomsnittskostnail är styrande.

Emellertiil stoil tietta inte i överen.sslämmelse med rådande statsbi­dragssystem och en omläggning skulle medföra administrativa svårighe­ter. 1 ilct bidragssystem som trädde i kraft ilen I juli 1992 är det därför den kornmun ilär skolan är belägen sorn skall tilldela skolan medel. Om det finns elever i skolan som är hemmahörande i någon annan kommun har kommunen där skolan är belägen rätt till ersättning för sina kostnader från elevens hemkommun. Den 1 januari 1993 träder ilet nya statsbidragssystemet till kommunerna i kraft. Det finns då inte längre något hinder mot att införa orilningen att elevernas hemkommu­ner skall tilldela medel till de fristående skolorna.

Biilragssystemet till de fristående skolorna måste enligt min mening vara enkelt att tillämpa och så konstruerat att ilet relativt lätt går att få fram ilen genomsnittskostnad som skall ligga lill grunil för beräkningen av biilragets storlek. Elt såilant system blir med riöilvänilighet schabloni­serat. Denna aspekt får emellertid inte slå igenom på ett sådant sätt att bidragssystemet ledei' till alltför orättvisa resultat. Såsom riksdagen utta­lat varierar genomsnittskostnaden per elev beroende på vilket stadium eleven tillhör. Meil nuvarande bidragssystem får exempelvis en ftiståen-de skola som enban har lågstailicclcver meil hänsyn till genomsnitts­kostnaderna föl sådana elever etl högt belopp rneilan en skola som en­bart har högstadieelever får ett lågl belopp per elev. Det kan därför vara rimligt att man i bidragssystemet tar hänsyn till vilket stadium eleverna tillhör.

Jag är meilveten om all kommunernas reilovisningssystem kan varie­ra. För en ilel kommuner  kan det vara svårt all ilela upp kostnailerna

per stadium, exempelvis il

ä

r varje skola oavsett antalet stadier tilldelas     Prop. 1992/93:14 ett sammanh

å

llet driftanslag, l

ö

r att inte i on

ö

ilan komplicera arbetet f

ö

r s

å

dana kommunei b

ö

r dessa vid framr

ä

knanilel av genomsnittskost­naden f

å

 g

ö

ra en .s

å

 goil uppskaiining som m

ö

jligt av kostnaderna per stad i u rn.

Eftersom hemkommunen kommer alt tilldela medel direkt till den frist

å

ende skolan och biilragsskyUligheten relateras lill det stadium ele­ven tillh

ö

r

ä

r det rimligt att begr

ä

nsa kommunens skyldighet gentemot skolan om en elev slutar under bidrags

å

ret. Skyldigheten b

ö

r i princip upph

ö

ra i och med att eleven slutar. En frisi

å

enile skola kan emellertid ha vissa kostnader som inte p

å

verkas av att eleven slutar. D

ä

rf

ö

r b

ö

r skolan ha r

ä

tt till medel uniler en kortare tid 

ä

ven seilan eleven har slu­tat. F

ö

r att undvika tvister mellan kommun och skola orn hur l

å

ng den­na tid skall vara b

ö

r kommunens skyldighet regleras i lagen. Ers

ä

ttning b

ö

r utg

å

 till och meil kalenderm

å

naden efter ilen il

å

 eleven har slutat.

1 samband meil sl

ä

llningstaganile till bet

ä

nkanilet I rist

å

ende skolor -Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38) kan del, rnoi bakgrund av vunna erfarenheter, finnas anledning att 

ö

verv

ä

ga ytterligare justeringar i bi­dragssystemet till ft isl

å

enile skolor.

4  

Ö

verg

å

ngsfr

å

gor

Jag anser det vara angel

ä

get att ilc 

ä

ndringar jag nu f

ö

resl

å

r kan tr

ä

da i kraft den I januari 1993.-Betr

ä

ffande biilragsskyUligheten till frist

å

ende skolor fordras .s

ä

rskilda best

ä

mmelser n

ä

r det g

ä

ller ilen tilldelning som skall ske f

ö

r tiden januari-juni 1993. lill grund f

ö

r ber

ä

kningen b

ö

r lig­ga det antal elever sorn den 15 september 1492 gick i ilen frisl

å

ende sko­lan och som h

ö

r hemma i den kornmun sorn skall tilldela medlen. Om n

å

gon elev, sorn gick i den frist

å

ende skolan ilen 15 september 1992, har slutat skall skolan ha r

ä

tt till bidrag i enlighet rned vad jag f

ö

resl

å

r forts

ä

ttningsvis skall g

ä

lla vid s

å

dana f

ö

rh

å

llanden.

Enligt vail jag erfarit, har i vissa fall beslut om godk

ä

nnande fattats vid en s

å

dan tidpunkt att n

å

got laga kraftvunnei beslut inle kommer att finnas den 15 september innevarande 

å

r. Detta kan leila lill problem f

ö

r skolor som avseti att starta sin verksamhet innevaranile biilrags

å

r. Det stora antalet ans

ö

kningar innevaranile 

å

r beror p

å

 inf

ö

ranilei av det nya biilrags.systemel och vissa av ile [jtoblem sorn uppkoinmii lorile d

ä

rf

ö

r vara av 

ö

verg

å

ende natur, Med h

ä

nsyn lill bl.a. kommunernas plane­ring kan ilet emellertid 

ö

verv

ä

gas om ilet finns behov av best

ä

mmelser om exempelvis senaste datum f

ö

r ans

ö

kan. Den fr

å

gan

ö

verv

ä

gs fn. inom Uibililningstlepartementet.

F

ö

r att inte f

ö

rsv

å

ra f

ö

r dem som av.seit eller avser att inom kort star­ta frisl

å

ende skolor f

ö

rordar jag under en 

ö

verg

å

ngstid s

ä

rskilda best

ä

m­melser il

å

 verksamheten inleds senare 

ä

n vid l

ä

s

å

rets b

ö

ljan. Fn frisi

å­

enile skola som har godk

ä

nts f

ö

r elever som har vanlig skolplikt och sorn startar sin verksamhet efter den   15 september   uniler   biilrags

å

rel

1992/93 bör få bidrag uniler åteiståenile ilel av bidragsåret. Tilldelning-     Prop. 1992/93:14 en bör beräknas efter antalet elever vid verksamhetens början och bi­dragen för de två första verk.samhetsmånaiierna bör få betalas ut tillsam­mans meil bidraget för' ilen tredje verksamheismånaden.

5  Upprättat lagförslag

l enlighet med vad jag har anfört har inom Utbildningsdepartementei upprättats förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).

6  Specialmotivering

Förslag till ändring i skollagen (1985:1100).

4 kap. Grundskolan

7§

Hemkommunen är skyldig att söirja för att det lör eleverna I grundsko­lan anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos en elev el­ler någon annan särskild omständighet.

När en elev till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet, skall hemkommunen svara för att eleven utan extra kostnader får till­fredsställande förhållanden.

Hemkommunens skyldighet enligt första och andra styckena omfattar inte

1.

sådana elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i enligt 6 § tredje stycket för­sta meningen, eller

2.

sådana elever som avses i 8 §.

För sådana elever som avses i 8 § skall den mottagande kommunen under samma förutsättningar som gäller for elever som är hemmahöran­de i kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen. Kostnaden härför ingår i de utbildningskostnader som avses i 8 §.

Ändringen i tredje stycket innebär att hemkommunens skyldighet alt erbjuda skolskjuts för elever som behöver sädan och att svara för att ele­ver som måste bo utanför det egna hemmet får tillfredsställanile förhål­landen utan extra kostnader, inte gäller' elever' som väljer en annan kommunal grundskola än den som kommunen skulle ha placerat ele­ven i om något val inte gjorts. Såsom ftarnhållits i den allmänna moti­veringen (avsnitt 2) får det förutsättas att kommunerna klargör för för­äldrarna var barnet skulle ha placerats om särskilda önskemål inte utta­lats.

10

I fjärde siyeket anges vad som gäller i fråga om rätt till kostnadsfri Prop. 1992/93:14 skolskjuts för en elev som med hänsyn till sina personliga förhållanden har tagits emot i en grundskola som inle ligger i hemkommunen. För dessa elever är ilen mottagande koinmirnen skyldig att anordna kost­nadsfri skolskjuts inom den kommunen unilei samma förutsättningar som gäller för elever som hör hemma i ilen kommunen.

9 kap. Fristående skolor

4a §

En fristående skola, som är godkänd för elever som har vanlig skolplikt, skall tilldelas medel för verksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skall lämnas ett belopp som motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskola det närmast föregående kalenderåret på det stadium som eleven tillhör. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag som uppgår (ill hiigst 15 procent av den framräknade genomsnittskostnaden. Regeringen eller den myndighet re­geringen bestämmer får medge ett större avdrag, om det Fmns särskilda skäl.

Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår bör­jar den 1 juli. Tilldelningen grundas på antalet elever från kommunen i den fristående skolan den 15 september under bidragsåret. Medlen skall utbetalas med en tolftedel varje månad. Utbetalningarna i Juli-september avpassas efter ett beräknat antal elever oeh reglering görs vid utbetal­ning i oktober. För en skola som är nystartad, får bidrag, som avser ti­den juli-september månad, betalas ut samlat i september.

Om en elev slutar i den fristående skolan efter den 15 september bi­dragsåret är hemkommunen Inte skyldig att tilldela skolan medel för längre tid än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade.

Vad som sägs i första, andra och tredje styckena gäller inte de fristå­ende skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom sär­skilda föreskrifter eller andra särskilda beslut oeh inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning.

Ändringarna i första stycket innebär att en fristående skola som är godkänd för skolpliktens fullgörande och .som omfattas av bestämmel­sen skall tilldelas medel för verk.sarnheten av elevernas hemkommuner. Detla innebär alt det är hemkommunens genomsnittskostnader som av­gör storleken på bidraget till den fristående skolan. Det är också hem­kommunen som beslutar om avdrag skall göras ftån den framräknade genomsnittskostnaden. En skola kan ilär för komma all få olika stora bi­drag per elev beroende på var eleverna är hemmahörande.

Vidaie innebär ändringen att ilen genomsnittskostnad som skall ligga till grund för bidragels storlek är ilen genomsnittliga kostnaden per elev för del stadium som eleven tillhör. De siailier som finns i grundskolan anges i 4 kap 3 §. Som jag anfört i ilen allmänna motiveringen (avsnitt

II

4) kan genomsnittskostnaden uniler vissa förhållanilen grumlas på en      Prop. 1992/93:14 uppskattning av kostnailerna per stailiurn.

Ändringen i andra siyckel är en konsekvens av att ilet är elevernas hemkommuner som skall tilldela ilc aktuella skolorna medel för verk­samheten.

I tredje stycket anges kommuner nas biiliagsskylilighei orn en elev slu­tar i en fristående skola efter den 15 september uniler ett pågående bi­ilragsår. Kommunen är ilå inte skyldig att tilldela skolan medel under längre tid än till och meil kalendermånaden efter ilen ilå eleven slutade.

7  Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regering­en föreslår riksdagen att ariita förslaget lill lag orn ändring i skol­lagen (1*85:1 100).

8  Beslut

Regeringen ansluter sig till föredraganilens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen all anta ilet förslag som föredra­ganden har lagt fram.

12

Innehållsförteckning

Prop. 1992/9.3: i4

Propositionens huvudsakliga innehåll

1

Propositionens lagförslag

2

Utdrag ur protokoll vid reger ingssarnmanträile

den 10 september IW2

5

1

Inleilning

5

2

Räu till skolskjuts rn.m.

6

3

Resurstilldelning lill fristående skolor

8

4

Övergångsftågor

9

5

Upprättat lagförslag

10

6

Specialmotivering

10

7

Hemställan

12

8

Beslut

12

13