Förslag till statsbudget för år 1997

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

(utgiftsområde 23)

______________________________________________________________

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut..................................1

2 Lagtext......................................................4

2.1 Förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298)........4

2.2 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429).....5

2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:1496)

 om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses...............6

3 Inledning....................................................7

4 Internationellt samarbete...................................14

4.1 Anslag .....................................................14

 A 1. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.14

5 Jordbruk och trädgårdsnäring................................16

5.1 Anslag .....................................................21

 B 1. Statens jordbruksverk................................21

 B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m............25

 B 3. Stöd till avbytarverksamhet..........................27

 B 4. Statens utsädeskontroll..............................30

 B 5. Statens växtsortnämnd................................32

 B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket..............33

 B 7. Bekämpande av växtsjukdomar..........................35

 B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn..................35

 B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd............37

 B 10. Regionala stöd till jordbruket.......................38

 B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd

 till jordbruket.....................................40

 B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket..............41

 B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande

 åtgärder inom jordbruket.............................44

 B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m...................45

 B 15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter.47

 B 16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.48

6 Fiske .....................................................50

6.1 Anslag .....................................................52

 C 1. Fiskeriverket........................................52

 C 2. Strukturstöd till fisket m.m.........................54

 C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till

 fisket m.m...........................................55

 C 4. Fiskevård............................................56

7 Rennäring m.m...............................................57

7.1 Anslag .....................................................58

 D 1. Främjande av rennäringen m.m.........................58

 D 2. Ersättningar för viltskador m.m......................61

 D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m...........64

8 Djurskydd och djurhälsovård.................................66

8.1 Anslag .....................................................67

 E 1. Statens veterinärmedicinska anstalt..................67

 E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen.........68

 E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande

 åtgärder.............................................71

 E 4. Centrala försöksdjursnämnden.........................72

 E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar...........73

9 Livsmedel...................................................76

9.1 Anslag .....................................................77

 F 1. Statens livsmedelsverk...............................77

 F 2. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden................83

 F 3. Kostnader för livsmedelsberedskap....................85

 F 4. Livsmedelsstatistik..................................86

 F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad

 från EG-budgeten.....................................87

10 Utbildning och forskning....................................89

10.1 Anslag .....................................................90

 G 1. Sveriges lantbruksuniversitet........................90

 G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:

 Förvaltningskostnader................................95

 G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:

 Forskning och kollektiv forskning....................97

 G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien...........100

11 Skogsnäring................................................101

11.1 Anslag ....................................................104

 H 1. Skogsvårdsorganisationen............................104

 H 2. Bidrag till skogsvård m.m...........................105

 H 3. Täckande av förluster till följd av statliga kredit-

 garantier för lån till byggande av skogsvägar.......106

 H 4. Insatser för skogsbruket............................106

 H 5. Internationellt skogssamarbete......................107

 H 6. Från EG-budgeten finansierade medel

 för skogsskadeövervakning...........................108

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429),

3. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1990:1496) om hur

 ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses,

4. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Statens

 jordbruksverks ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen

 förordar under anslaget B 1. Statens jordbruksverk,

5. godkänner att Statens jordbruksverk skall ha tillgång till en kredit på

 myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i Riksgäldskontoret på

 5,5 miljarder kronor,

6. godkänner vad regeringen anfört under anslaget B 2. Stöd till jordbrukets

 rationalisering m.m. om jordfondens storlek och användning,

7. godkänner ett nationellt anläggningsstöd för plantering av fleråriga grödor

 för produktion av biomassa,

8. godkänner vad regeringen förordat om ett nytt delprogram inom ramen för

 miljöprogrammet för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur

 inom renskötselområdet,

9. godkänner att anslaget B 16. Räntekostnader för förskotterade areal-

 ersättningar m.m. även får belastas med kostnader för eventuella finansiella

 sanktioner,

10. godkänner vad regeringen förordat om slopande av den obligatoriska

 kvalitetsmärkningen av matpotatis,

11. godkänner vad regeringen förordat om bestrålning av vissa livsmedel,

12. godkänner att de övergripande målsättningarna för verksamheten inom

 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens ansvarsområde skall vara i enlighet

 med vad regeringen förordar under anslaget F 2. Livsmedelsekonomiska

 samarbetsnämnden,

13. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Sveriges

 lantbruksuniversitet skall vara i enlighet med vad regeringen förordar under

 anslaget G 1. Sveriges lantbruksuniversitet,

14. för år 1997 anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,

 fiske med anslutande näringar enligt följande uppställning:

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

A 1. Bidrag till vissa internationella

 organisationer m.m. ramanslag 37

 414

B 1. Statens jordbruksverk ramanslag 183

114

B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ramanslag

 45 000

B 3. Stöd till avbytarverksamhet obetecknat anslag

13 000

B 4. Statens utsädeskontroll ramanslag

966

B 5. Statens växtsortnämnd ramanslag

1 300

B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket reservationsanslag

23 857

B 7. Bekämpande av växtsjukdomar ramanslag

2 629

B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn ramanslag

149 000

B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd ramanslag

184 000

B 10. Regionala stöd till jordbruket ramanslag

719 000

B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd

 till jordbruket ramanslag

325 000

B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket ramanslag 1

085 000

B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande

 åtgärder inom jordbruket ramanslag 1

092 500

B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m. ramanslag 4

950 000

B 15. Intervention och exportbidrag för

 jordbruksprodukter ramanslag 2

139 000

B 16. Räntekostnader för förskotterade

 arealersättningar m.m. ramanslag

119 333

C 1. Fiskeriverket ramanslag

58 166

C 2. Strukturstöd till fisket m.m. ramanslag

30 890

C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd

 till fisket m.m. ramanslag

80 000

C 4. Fiskevård ramanslag

4 612

D 1. Främjande av rennäringen m.m. ramanslag

61 700

D 2. Ersättningar för viltskador m.m. ramanslag

12 500

D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ramanslag

1 538

E 1. Statens veterinärmedicinska anstalt ramanslag

74 004

E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen obetecknat anslag

77 691

E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande

 åtgärder ramanslag

16 832

E 4. Centrala försöksdjursnämnden ramanslag

6 909

E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurs-

 sjukdomar ramanslag

89 500

Anslag Anslagstyp

Anslagsbelopp

 (tusental

kr)

F 1. Statens livsmedelsverk ramanslag

103 051

F 2. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden ramanslag

3 868

F 3. Kostnader för livsmedelsberedskap ramanslag

28 415

F 4. Livsmedelsstatistik ramanslag

31 291

F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad

 från EG-budgeten ramanslag

6 000

G 1. Sveriges lantbruksuniversitet ramanslag

980 773

G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:

 Förvaltningskostnader ramanslag

10 501

G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:

 Forskning och kollektiv forskning ramanslag

204 850

G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien obetecknat anslag

882

H 1. Skogsvårdsorganisationen ramanslag

271 393

H 2. Bidrag till skogsvård m.m. reservationsanslag

10 000

H 3. Täckande av förluster till följd av statliga

 kreditgarantier för lån till byggande av

 skogsvägar reservationsanslag

1 000

H 4. Insatser för skogsbruket ramanslag

80 200

H 5. Internationellt skogssamarbete ramanslag

1 405

H 6. Från EG-budgeten finansierade medel för

 skogsskadeövervakning ramanslag

6 000

Summa för utgiftsområdet 13

324 082

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298)

Härigenom föreskrivs i fråga om utsädeslagen (1976:298) att det i lagen skall

föras in en ny bestämmelse, 6 §, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

 6 §

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen eller den myndighet

 som regeringen bestämmer får

 föreskriva om avgifter i ärenden

 enligt denna lag eller enligt

 föreskrifter som meddelas med

 stöd av lagen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.2 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429)

Härigenom föreskrivs1 att 7 och 33 §§ skogsvårdslagen (1979:429)2 skall ha

följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 Om det är påkallat från skogsvårdssynpunkt, får regeringen eller myndighet som

regeringen bestämmer meddela föreskrifter som förbjuder eller ställer upp

villkor för

 1. användning av visst slag av skogsodlingsmaterial av inhemskt eller

utländskt ursprung vid anläggning av skog,

 2. handel med sådant material.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen eller myndighet

 som regeringen bestämmer får även

 meddela föreskrifter för att

 främja, garantera och kontrol-

 lera äkthet och kvalitet vid

 framställning och handel med

 skogsodlingsmaterial.

--------------------------------------------------------------------

 Med skogsodlingsmaterial av- Med skogsodlingsmaterial av-

ses frön, plantor, sticklingar ses frön, plantor, sticklingar

och andra former av föröknings- och andra former av föröknings-

material, avsedda för anläggning material, avsedda för anläggning

av skog. av skog.

 33 §

--------------------------------------------------------------------

 Skogsstyrelsen utövar den Skogsstyrelsen utövar den

centrala tillsynen över centrala tillsynen över

efterlevnaden av denna lag och efterlevnaden av denna lag och

med stöd av lagen meddelade med stöd av lagen meddelade före-

föreskrifter. skrifter. Skogsvårdsstyrelsen

Skogsvårdsstyrelsen utövar den utövar den närmare tillsynen inom

närmare tillsynen inom länet. sitt verksamhetsområde.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Jfr rådets direktiv 71/161/EEG av den 30 mars 1971 om yttre kvalitetsnormer

för skogsodlingsmaterial som saluförs inom gemenskapen (EGT nr L 87, 17.4. 1971,

s. 14, Celex 371L0161) och rådets direktiv 75/445/EEG av den 26 juni 1975 om

ändring av direktiv 66/404/EEG om saluföring av skogsodlingsmaterial (EGT nr L

196, 26.7.1975, s. 14, Celex 375L0445).

2 Lagen omtryckt 1993:553.

2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:1496) om hur ledamöter i

skogsvårdsstyrelserna utses

Härigenom föreskrivs att lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogs-

vårdsstyrelserna utses skall upphöra att gälla vid utgången av år 1996.

3 Inledning

Inom utgiftsområdet jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar redovisas

utgifter inom ramen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP), den gemensamma

fiskepolitiken samt nationellt beslutade åtgärder inom dessa näringar. Vidare

redovisas utgifter för växtskydd, djurskydd och djurhälsovård samt livs-

medelskontroll. Utgiftsområdet innefattar också anslag till högre utbildning och

forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. Vidare ingår

anslag till Skogsvårdsorganisationen, skogsbruket och rennäringen.

 Efter år 1997 kommer huvuddelen av utgifter som härrör från 1990 års

omställningsbeslut rörande livsmedelssektorn att ha upphört. Dock kvarstår vissa

avvecklingskostnader rörande administration m.m. Den dominerande delen av

utgifterna är numera förknippade med CAP, vilket innebär att utgifterna inom

utgiftsområdet till stor del styrs av EG:s regelverk och de förändringar av CAP

som kan komma att vidtas framöver. I flera fall är anslagsbelastningen också be-

roende av den svenska kronans utveckling.

 Mer än hälften av utgifterna är en följd av obligatoriska åtgärder för vilka

EG:s gemensamma budget (EG:s jordbruksfonds garantisektion) står för hela

kostnaden. Även de av EG delfinansierade stöd- och ersättningssystemen, bl.a.

miljöersättningar och kompensationsbidrag till s.k. mindre gynnade områden,

utgör en väsentlig andel av utgiftsområdet. Struktur- och miljöprogram har

fastställts där det framgår vilka resurser som skall avsättas nationellt res-

pektive från EG:s jordbruksfond. Det gällande obligatoriska miljö-

ersättningsprogrammet för perioden 1995-1999 baseras på femåriga avtal med

brukare av jordbruksmark.

 Jordbruk och skogsbruk ingår i en grupp politikområden som tillsammans har en

avgörande betydelse för en ekologisk hållbar utveckling. Regeringen avser att i

annat sammanhang återkomma till hur erforderlig samordning kring uppgiften att

göra Sverige ekologiskt hållbart skall åstadkommas.

Regeringens bedömning

Det svenska jordbruket och den svenska livsmedelsindustrin är framtidsnäringar.

Dessa näringars villkor har stor betydelse för möjligheten att nå viktiga

politiska mål som uthållig tillväxt, regional balans, landsbygdsutveckling och

ökad sysselsättning.

 EU-medlemskapet har inneburit fördelar för såväl primärproduktionen som

förädlingsledet. Svensk livsmedelsexport har ökat betydligt. Livs-

medelsindustrins fortsatta konkurrenskraft bygger på möjligheten att vida-

reutveckla en produktion som bättre möter konsumenternas krav på hög kvalitet,

miljöhänsyn och omsorg om djur. En livsmedelspolitik som främjar en sådan

utveckling ger därför den svenska livsmedelsproduktionen konkurrensfördelar.

 Jordbruket utgör en viktig faktor i ambitionen att skapa ett ekologiskt

uthålligt samhälle. Livsmedelspolitiken skall främja såväl en utveckling av det

ekologiska jordbruket som ökad miljöhänsyn i det konventionella jordbruket.

Riksdagen har satt som mål att 10 % av åkerarealen odlas ekologiskt år 2000. För

att nå detta mål krävs prioriterade insatser i form av ekonomiskt stöd, till

anställning, information, rådgivning, utbildning, försöks- och

utvecklingsverksamhet samt forskning.

 För att ytterligare tillvara ta livsmedelssektorns utvecklingskraft föreslår

regeringen omfattande framtidssatsningar. En utökning av miljöprogrammets

omfattning är en viktig del i dessa satsningar. Insatserna för att utveckla det

konventionella jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion kan därmed öka. I

utformningen av det nya programmet skall särskild hänsyn tas till behovet att

stödja och stimulera vallproduktion. Därigenom ges animalieproduktionen ökat

stöd, vilket bidrar till bibehållande av öppna landskap.

 Vidare införs ett nytt investeringsstöd till jordbruket om ca 120 miljoner

kronor per år. Regeringen avser att rikta detta stöd främst till insatser för

miljö- och djurskyddsinvesteringar samt med prioritet för de sju nordligaste

länen.

 Genom EU-medlemskapet omfattas det svenska jordbruket av den gemensamma

jordbrukspolitiken, CAP. Regeringens ambition är att medverka till en fortsatt

och utvidgad reform av CAP. Vägledande för förändringen av CAP bör vara en ökad

marknadsorientering, avreglering och konsumentanpassning av jordbrukspolitiken

samt en större miljöhänsyn syftande till ett långsiktigt hållbart jordbruk. Även

andra omständigheter som exempelvis de kommande förhandlingarna inom ramen för

WTO talar för nödvändigheten av att den gemensamma jordbrukspolitiken refor-

meras. EU:s utvidgning med de central- och östeuropeiska länderna, varav många

är stora jordbruksländer, kommer också att ställa jordbrukspolitiken inför stora

påfrestningar.

 Såväl den nationella som den europeiska livsmedelspolitiken skall ha ett

globalt perspektiv. Cirka 800 miljoner människor på vår jord svälter. De akuta

problemen för den globala livsmedelsförsörjningen orsakas inte av en global

brist på livsmedel, utan främst av fattigdom och en ojämn fördelning av

livsmedel och produktionsresurser, mellan och inom länder. Svält och undernäring

orsakas vidare av bland annat miljöförstöring, olika katastrofsituationer samt

brist på arbete och inkomster. Kampen mot den akuta svälten måste därför förenas

med att fattigdom bekämpas och att demokratisering och fri- och rättigheter

stärks. På längre sikt måste det ekonomiska och ekologiska

hållbarhetsperspektivet prägla livsmedelsproduktionen om behoven från en ökande

befolkning skall kunna mötas.

 Ett sådant bredare förhållningssätt är en viktig utgångspunkt för det svenska

deltagandet vid FAO:s världslivsmedelstoppmöte, det så kallade World Food Summit

i november 1996.

 Regeringens ambition för fiskeripolitiken såväl nationellt som internationellt

är att verka för att vatten- och fisktillgångar utnyttjas på sådant sätt att de

långsiktigt medverkar till livsmedelsförsörjning och välstånd och att detta sker

med en god hushållning med uttaget av fiskresurser så att de kan nyttjas

långsiktigt och att den biologiska mångfalden bevaras.

 Den svenska fiskeripolitiken ingår i EU:s gemensamma fiskeripolitik, CFP. En

översyn av CFP är planerad till år 2002. Regeringen avser att aktivt medverka i

en reform av CFP och inleder redan nu förberedelser för detta.

 Utbildnings- och forskningsinsatser har stor betydelse för möjligheten att

lösa miljöproblem och för en tryggad global livsmedelsförsörjning. Utbildning

och forskning om naturresurser och areella näringar kommer att inta en allt mer

betydelsefull roll, såväl nationellt som internationellt. Det svenska

deltagandet i EU:s forskningsprogram ger därtill nya och större möjligheter till

medverkan i internationella forskningssammanhang.

 Regeringens ambition är att som ett led i en mer sammanhållen politik för

minoriteters rättigheter forma en politik som tar största möjliga hänsyn till

respekten för samisk kultur och samiska traditioner. Det gäller såväl språk,

kultur som de traditionella näringarna.

 Jaktpolitiken skall baseras på vad som är ett hållbart utnyttjande av vilt-

och fågelstammarna. Den skall också skapa möjligheter för en fortsatt folklig

förankring i jakt- och viltvårdsfrågorna. I detta ingår en fortsatt god

tillgänglighet för jakt som sker i harmoni med naturvårdens intressen.Gällande

skogspolitik som trädde i kraft den 1 januari 1994 utvärderas för närvarande.

Den slutliga redovisningen av utvärderingen kommer att ske i januari 1998.

Regionaliseringen av skogsvårdsstyrelserna bör nu fullföljas.

Länsstyrelserna

I och med Sveriges inträde i EU kom den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) att

tillämpas i Sverige. Regleringarna är i stort mer detaljerade och omfattar fler

områden än vad som tidigare gällt för Sverige. Informationsbehovet dels mellan

myndigheter, dels från myndigheterna till jordbrukarna har varit mycket stort.

 Den decentraliserade förvaltningsstruktur som Sverige valt innebär att

länsstyrelserna svarar för beredning och beslut i ärenden som rör de EG-stöd som

ges direkt till jordbruksföretag. Dessa stöd är: arealersättningar, djurbidrag

(exkl. handjursbidrag), stöd för att underlätta strukturutvecklingen inom

jordbruket (mål 5a), vissa nationella stöd till jordbruket samt miljöstöd. Man

ansvarar även för vissa funktioner inom stöd till landsbygdsutveckling (mål 5b)

och stöd till regioner med mycket låg befolkningstäthet (mål 6). Dessutom svarar

länsstyrelsernas personal för den fysiska kontroll som sker på berörda företag.

 Även på fiskets område har arbetsområdet vidgats. Länsstyrelsernas arbete med

EG:s strukturplaner för mål 5a-fiske och gemenskapsinitiativet Pesca innebär i

likhet med många andra frågor ett sektorsövergripande arbete där länsstyrelserna

bör tillvarata sin samlade kompetens.

 På flertalet länsstyrelser har administrationen av EG:s stöd och regleringar

inneburit att personalen på lantbruksenheterna, eller motsvarande, tvingats ägna

en stor del av sin tid åt dessa frågor vilket medfört att andra typer av ärenden

prioriterats ned. De administrativa inkörningsproblemen ledde också till att man

fick göra en hel del improvisationer och justeringar under handläggningens gång.

Detta har på sina håll lett till att gällande regelverk inte alltid tillämpats

på ett helt likformigt sätt.

 Regeringen anser med tanke på omständigheterna att länsstyrelserna klarat av

sina uppgifter på ett förtjänstfullt sätt. Samarbetet med centrala verk har

fungerat tillfredsställande. En stor del av de problem som funnits kan hänföras

till inkörningsproblem och kommer därmed att försvinna. Det är emellertid enligt

regeringen angeläget att administrationen av EG-stöden utvecklas och

effektiviseras, och då särskilt ADB-stödet.

Reformer och besparingar

Regeringen föreslår att den ekonomiska ramen för utgiftsområdet uppgår till

13 324 miljoner kronor för år 1997. Detta är 787 miljoner kronor mer än vad som

angavs i prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer

för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för budgetåret 1995/96,

m.m. De huvudsakliga orsakerna till denna skillnad är att tillskottet av medel

från EG:s budget ökar och att ytterligare medel anslås till

miljöersättningsprogram. Även överföringar av medel från andra utgiftsområden

och vissa budgettekniska justeringar bidrar till att ramen har ökat. I slutet av

avsnittet lämnas en närmare redogörelse för skillnaden jämfört med

vårpropositionen.

 I vårpropositionen aviserade regeringen en nettobesparing på 193 miljoner

kronor för år 1997. Regeringen föreslår besparingar som totalt uppgår till

223 miljoner kronor. Dessa besparingar tillsammans med den ökade ramen innebär

att utrymmet för reformer uppgår till knappt 820 miljoner kronor. Av de totala

utgifterna år 1997 beräknas nästan 8,8 miljarder kronor finansieras från EG-

budgeten. Detta motsvarar ungefär två tredjedelar av den totala ramen för

utgiftsområdet.

 Regeringen föreslår att nivån för miljöersättningsprogrammet höjs. Mot

bakgrund av regeringens höga ambitioner för miljöarbetet på jordbrukets område

föreslås att ytterligare 300 miljoner kronor avsätts av nationella medel.

Motsvarande finansiering erhålls från EG:s budget. Totalt beräknas nivån i

programmet höjas med 600 miljoner kronor.

 Som tidigare nämnts föreslås att ett nytt investeringsstöd för jordbruks-

sektorn om ca 120 miljoner kronor införs. Den nationella delen av detta stöd

beräknas till 75 miljoner kronor. Den resterande delen medfinansieras av EU.

 Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser

inom högskolan föreslås att antalet studieplatser vid Sveriges

lantbruksuniversitets utbildningar ökas med 200 hösten 1997 samt med ytterligare

200 hösten 1999. Antalet helårsprestationer år 2000 har därvid utökats med 400.

 Regeringen gör även en satsning på energiskog, där det anslås 10 miljoner

kronor.

 Kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i

animalier av varor som förs in från andra EU-länder kan inte längre finansieras

via importavgifter. Regeringen föreslår därför att ytterligare 8,5 miljoner

kronor anvisas till Livsmedelsverket för kontrollen av bekämpningsmedelsrester i

vegetabilier och främmande ämnen i animalier.

 Anslaget till Statens veterinärmedicinska anstalt föreslås höjas med

3,7 miljoner kronor. Av detta bör 3,5 miljoner kronor användas för arbete vid

zoonoscentrum.

 På grund av bl.a. ökade kostnader för renbetesinventering föreslås en höjning

av delpost inom anslaget för främjande av rennäringen med knappt 1 miljon

kronor.

 Regeringen anser vidare att ersättningen för viltskador bör med hänsyn till

skadeutvecklingen anvisas ytterligare medel. Skada på annat än ren bör därför

anvisas ytterligare knappt 1 miljon kronor.

 Den största enskilda besparingen, 100 miljoner kronor, utgörs av nedskärning

av beredskapslagringen av livsmedel. Regeringen gör bedömningen att bl.a.

Sveriges EU-medlemskap och de förändrade planeringsförutsättningarna gör att

beredskapslagringen i stort sett kan avvecklas.

 Stödet till företagshälsovården föreslås avskaffas, vilket innebär en

besparing på 25 miljoner kronor. Regeringen anser att det finns goda

förutsättningar för företagen att få ändamålsenlig hälsovård även utan statliga

subventioner.

 I regeringens besparingsförslag ingår även sänkt pristillägg på renkött.

Sänkningen sker mot bakgrund av den mycket kraftiga ökningen av avräkningspriset

och av hänsyn till det statsfinansiella läget. Besparingen beräknas till knappt

17 miljoner kronor.

 För den del av djurhälsovården som tidigare finansierats inom ramen för

jordbruksprisregleringen föreslås en besparing på ca 10 miljoner kronor.

Regeringen gör bedömningen att det är rimligt att näringen tar ett större

ansvar.

 En neddragning föreslås även för regionala stöd till jordbruket. Detta är en

anpassning till utfallet av förhandlingarna med EU. Kompensationsbidrag lämnas

som areal- eller djurbidrag i vissa områden. Den nationella finansieringen av

kompensationsbidraget beräknas bli 21 miljoner kronor lägre än vad som antogs

innan överläggningarna med EG-kommissionen var avslutade.

 Besparingar görs på ett antal myndigheters förvaltningsanslag, bl.a.

Skogsvårdsorganisationen, Statens jordbruksverk och Fiskeriverket. Totalt uppgår

besparingarna till ca 43 miljoner kronor. Ytterligare besparingar som föreslås

är bl.a. inom livsmedelsstatistik, bidrag till skogsbruket och strukturstöd till

fisket. Besparingarna sker mot bakgrund av det statsfinansiella läget.

 I det följande lämnas en sammanfattande redogörelse för avvikelser från den

ekonomiska vårpropositionen.

Avvikelser från den ekonomiska vårpropositionen (mkr)

Ekonomisk vårproposition 12 537

Omföringar till/från andra utgiftsområden (UO) + 95

Tillskott av EU-medel + 366

Budgettekniska justeringar + 26

Finansiering av miljöersättningsprogram + 300

 ______

Budgetpropositionen 1997 13 324

Dessa avvikelser förklaras närmare i det följande.

Omföringar till/från andra utgiftsområden (mkr)

- Utökat antal högskoleplatser vid Sveriges lantbruksuniversitet och

 för forskarassistenter vid Skogs- och jordbrukets forskningsråd (UO 16)+ 10

- Investeringsstöd till jordbruket (UO 19) + 75

- Del av aviserad besparing i UO 23 som tas ut inom UO 21 + 10

- Tillskott av medel till Sametinget för handläggning av

 projektansökningar avseende mål-6 medel (UO 1) - 0,2

Finansiering av miljöersättningsprogram (mkr)

- Program som aviserades i prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att

 halvera arbetslösheten till år 2000:

 Programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt+ 50

 Programmet för omställning till hållbar utveckling + 50

 Programmet för samarbete och utveckling i Östersjöområdet + 50

- Förändringar av energibeskattningen + 100

- Finansiering inom Arbetsmarknadsdepartementets område + 50

Tillskott av EU-medel, ej beräknade i den ekonomiska

vårpropositionen (mkr)

- Miljöersättningsprogram + 300

- Ersättning för rovdjursrivna renar + 15

- Investeringsstöd till jordbruket + 45

- Skogsskadeövervakning + 6

Budgettekniska justeringar (mkr)

- Det stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter

 som tidigare beräknades utbetalas under budgetåret 1995/96 betalas

 i stället ut år 1997 + 27

- Statens växtsortnämnd övergår från netto- till bruttoredovisning

 av avgiftsinkomster + 1

- Täckande av förluster av statliga kreditgarantier för lån till

 byggande av skogsvägar + 1

- Anslaget Interventioner och exportbidrag för

 jordbruksprodukter har räknats ned -3

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar (mkr)

 Därutöver tillkommer inkomster från avgiftsfinansierad verksamhet som beräknas

uppgå till ca 1,3 miljarder kronor för år 1997. År 1998 skall ytterligare

beparingar på 23 miljoner kronor göras, vilka tills vidare har lagts ut på

anslaget B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen avser att

återkomma till denna fråga i budgetpropositionen för år 1998.

4 Internationellt samarbete

----------------------------------------------------------------------

| Många av de problem som världen i dag står inför kan enbart bemötas på|

| global nivå genom multilateralt samarbete. Som exempel kan nämnas |

| globala livsmedelsförsörjningsfrågor, övergripande hälsofrågor för|

| människor och djur samt miljöfrågor. Det sistnämnda är till stor del|

| liktydigt med uppföljning av miljökonferensen i Rio de Janeiro år |

| 1992. Vidare kräver det nationella beslutsfattandet interna- |

| tionella utblickar och hänsynstaganden. Detta gäller inte minst |

| inom vårt närområde i Östeuropa där det sker stora förändringar som har|

| inverkan på vår marknad. Det är av stor vikt att Sverige aktivt |

| deltar i det internationella samarbetet inom jordbrukets och |

| fiskets områden. |

----------------------------------------------------------------------

 Det internationella samarbetet inom Jordbruksdepartementets ansvarsområde

utanför EU sker huvudsakligen i större multilaterala organisationer, exempelvis

FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och i OECD:s jordbruks- och

fiskerikommittéer men också inom organisationer som Internationella

spannmålsrådet (IGC), Internationella rådet för havsforskning (ICES), Unionen

för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och åtskilliga andra organ. I detta

sammanhang skall också nämnas att ett omfattande samarbete också sker med våra

grannländer, huvudsakligen inom ramen för det nordiska samarbetet.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

38,91) 40,0 40,0 37,7 37,4 37,4 37,4

1) Beloppen anges i miljoner kr

4.1 Anslag

A.1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.

1994/95 Utgift 38 8881)

1995/96 Anslag 40 000 Utgiftsprognos 39 996

 därav 199637 676

1997 Förslag 37 414

1998 Beräknat 37 414

1999 Beräknat 37 414

1) Beloppen anges i tusental kr

 Målet för verksamheten är att främja och förbättra internationellt samarbete

inom de verksamhetsområden som faller inom Jordbruksdepartementets

ansvarsområde.

 De utgifter som belastar anslaget är huvudsakligen medlemsavgifter samt

kostnader för resor i samband med deltagande i olika möten som de

internationella organisationerna anordnar. Den största posten avser kostnaderna

för FAO-medlemskapet och utgör närmare tre fjärdedelar av hela anslaget.

 Vidare används anslaget till att finansiera vissa internationella kon-

ferenser/symposier som Sverige åtagit sig att stå värd för. En del av anslaget

avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med Central- och Östeuropa.

 En viktig faktor som styr storleken på utgifterna på området är kron-

kursutvecklingen, framför allt gentemot den amerikanska dollarn.

 Eftersom skogsfrågorna numera ligger under Närings- och handelsdepartementet,

förs fr.o.m. år 1997 ett belopp på 566 000 kronor avseende internationellt

skogssamarbete över dit.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

----------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 37 414 tkr |

----------------------------------------------------------------------

 Det är svårt att entydigt bedöma resultatet för verksamheten då den är

uppdelad på flera olika organisationer och inom flera olika sakområden.

Generellt kan dock sägas att Sverige antingen som enskild medlemsstat, eller

genom samarbetet inom EU, aktivt verkar för måttfullhet i organisationernas

utgiftsåtaganden, dvs. bättre prioritering av åtaganden och en tydligare

styrning liksom en generell avbyråkratisering i olika organ.

 Beträffande anslaget för år 1998 respektive år 1999 planeras inga förändringar

i verksamheten. De faktorer som därför påverkar de närmast följande årens

utgifter är valutakursutvecklingen och den allmänna kostnadsutvecklingen.

 Regeringen anser att den internationella verksamhet som ligger inom

Jordbruksdepartementets ansvarsområde skall fortsätta i oförändrad omfattning

och med förnyade ansträngningar för att förbättra resursutnyttjande både

avseende verksamheten i de internationella organen och avseende den resterande

delen av anslaget. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 37 414 000 kr för år

1997.

5 Jordbruk och trädgårdsnäring

--------------------------------------------------------------------

| Regeringen anser att fortsatt reformering av den gemensamma |

| jordbrukspolitiken är av stor vikt. Utgångspunkterna bör vara en|

| ökad marknadsorientering, avreglering och konsumentanpassning |

| av jordbrukspolitiken samt en större miljöhänsyn syftande till |

| ett långsiktigt hållbart jordbruk. |

| Överkompensationen inom vegetabiliesektorn bör minskas genom |

| ett avskaffande av exportbidrags- och avgiftssystemen samt |

| kravet på träda. |

| Vad gäller nötköttsmarknaden anser regeringen att obalansen på |

| den gemensamma marknaden kortsiktigt bör lösas genom att priset |

| ges en ökad roll. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att återupp-|

| rätta konsumenternas förtroende för nötkött. Dessutom bör produk-|

| tionsformerna ändras i en mer extensiv riktning med god miljö- |

| anpassning och hög kvalitet i djuromsorg. |

| Insatserna för att utveckla jordbruket mot en ekologiskt |

| hållbar produktion ökar genom att ytterligare medel under år 1997|

| avsätts inom ramen för jordbrukets miljöprogram. |

| På regeringens initiativ har flera förslag till aktionsplaner |

| och handlingsprogram för att minska riskerna vid användningen av|

| bekämpningsmedel, öka den ekologiska produktionen samt för att |

| bevara den biologiska mångfalden och odlingslandskapets kultur- |

| värden tagits fram. Detta sker som ett led i arbetet med att |

| minska jordbrukets miljöbelastning och skapa goda betingelser |

| för biologisk mångfald i odlingslandskapet. |

--------------------------------------------------------------------

Bakgrund

Sveriges medlemskap i EU förutsätter ett deltagande i den gemensamma

jordbrukspolitiken (CAP). Detta har inneburit att 1990 års livsmedels-politiska

beslut om en inhemsk avreglering har ersatts med nya regleringar, vilka i många

fall är mycket detaljerade. Arbetet inom sektorn har därför till övervägande del

inriktats mot att administrera dessa ersättningssystem och regleringar.

 Även om den gemensamma jordbrukspolitiken har många principiella likheter med

den som gällde före 1990 års livsmedelspolitiska beslut, är skillnaderna

betydande. Tidigare erfarenheter har därför bara kunnat utnyttjas i begränsad

omfattning. Detta har lett till administrativa inkörningsproblem.

Informationsbehovet, dels mellan myndigheter och dels från myndigheterna till

jordbrukarna, har varit mycket stort. Till detta kommer att vissa stödformer, i

första hand miljöstöden, introducerats i full omfattning först fr.o.m. år 1996.

 Erfarenheterna från åren 1995 och 1996 ger en begränsad vägledning när man

skall bedöma hur ändamålsenliga nuvarande arbetsformer är. Chefen för

Jordbruksdepartementet tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande den 20

april 1995 en särskild utredare med uppgift att göra en uppföljning av den

gemensamma jordbrukspolitikens administrativa konsekvenser för länsstyrelserna,

Statens jordbruksverk och andra berörda myndigheter (dir. 1995:83). I april

1996 överlämnade utredaren sitt betänkande Administrationen av EU:s

jordbrukspolitik i Sverige (SOU 1996:65). Betänkandet har remissbehandlats. Ett

flertal remissinstanser har föreslagit kompletterande utredningsinsatser.

Ärendet bereds för närvarande inom regeringskansliet.

Det fortsatta arbetet

I början av december 1995 presenterade EG-kommissionen sin rapport med förslag

till alternativa strategier för utvecklingen av relationerna med länder i

Central- och Östeuropa inför en framtida utvidgning. Skälen till att just

jordbruket identifierats som en viktig fråga i samband med den framtida

utvidgningen är bl.a. sektorns relativa storlek i ett antal av de Central- och

Östeuropeiska länderna och de svårigheter som kan uppstå i samband med en

integrering av dessa stater i den gemensamma jordbrukspolitiken i dess nuvarande

form. I rapporten identifieras tre alternativa utvecklingsvägar för den framtida

jordbrukspolitiken; en oförändrad situation, en radikal reformering eller en

fortsatt utveckling av 1992 års reform. Rapportens slutsats är att en fortsatt

utveckling av 1992 års CAP-reform är den väg gemenskapen bör välja.

Utgångspunkterna för den gradvisa avvecklingen är ökad konkurrenskraft, en

integrerad landsbygdspolitik och administrativa förenklingar.

 Detta synsätt ligger väl i linje med regeringens tidigare uttalanden angående

nödvändiga förändringar av CAP. Chefen för Jordbruksdepartementet tillkallade

med stöd av regeringens bemyndigande den 27 juli 1995 en parlamentarisk kommitté

med uppgift att från svensk utgångspunkt utarbeta ett samlat förslag till

reformer av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och en strategi för reformernas

genomförande (dir. 1995:109). Syftet med reformerna skall vara att

marknadsorientera, avreglera och miljöanpassa CAP. Bakgrunden till uppdraget är

dels en växande kritik mot CAP, även i dess reviderade form, dels de nya krav

som ställs på CAP vid en utvidgning av EU mot öst. Även de åtaganden rörande

neddragningar av internstöd, direktbidrag och exportsubventioner som följde av

Uruguayrundan samt besluten vid FN:s konferens om miljö- och utveckling år 1992

ingår i bakgrunden. Utredningen skall presentera sitt betänkande senast den 30

juni 1997.

 I det följande redovisar regeringen sin uppfattning om hur EG:s regleringar

påverkat det svenska jordbruket och hur Sverige skall arbeta för en fortsatt

reformering inom olika områden av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Vegetabiliesektorn

Enligt beräkningar gjorda av Statens jordbruksverk har lönsamheten inom

jordbrukssektorn ökat totalt sett. I detta sammanhang bör också erinras om att

åtgärder vidtogs före medlemskapet i syfte att minska skillnaderna i pris-,

stöd- och kostnadsnivåer mellan Sverige och EU. För den svenska

vegetabiliesektorn innebar detta att priser och stöd bibehölls på en högre nivå

än vad som skulle varit fallet om 1990 års livsmedelspolitiska beslut

fullföljts.

 Lönsamheten inom vegetabilieproduktionen har ökat väsentligt, medan

lönsamheten inom animaliesektorn har legat på oförändrad eller något lägre nivå

än vad som gällde före medlemskapet.

 De höga världsmarknadspriserna på spannmål har bidragit till en över-

kompensation av sektorn i förhållande till den stödnivå som 1992 års reform av

CAP syftade till. I kombination med de sänkta krav på uttagen areal som

beslutats innebär detta att spannmålsarealen i Sverige ökar. På grund av den

ogynnsamma prisrelationen gentemot spannmål har däremot oljeväxtarealen

halverats.

 Sverige har vid flera tillfällen i EU:s ministerråd förespråkat åtgärder för

att på sikt minska överkompensationen genom att i praktiken avskaffa

exportbidrags- och avgiftssystemet samt kravet på träda.

 Kommissionen har under hösten 1996 lagt fram förslag om minskade arealbidrag

för att finansiera åtgärder på animalieområdet.

Animaliesektorn

En reform inom mjölksektorn har mycket hög prioritet. Utgångspunkten bör vara en

marknad i balans, varvid priset ges en ökad betydelse. På sikt bör kvotsystemet

avskaffas.

 Nötköttsmarknaden i EU har under våren 1996 påverkats kraftigt av den s.k.

BSE-krisen (galna ko-sjukan). Konsumtionen har minskat och priserna har fallit,

i vissa länder mycket kraftigt. Betydande obalans på marknaden har blivit

följden. I Sverige har effekterna emellertid varit begränsade.

 Den svenska linjen i EU har varit att obalansen på den gemensamma marknaden

kortsiktigt bör lösas genom att priset ges en ökad roll. Ett sänkt pris leder

såväl till ökad efterfrågan som till minskad produktion. Om en oacceptabelt låg

lönsamhetsnivå blir följden bör ökat direktstöd för en begränsad period kunna

diskuteras. Kraftfulla åtgärder måste också vidtas för att återupprätta

konsumenternas förtroende för nötkött. Sverige har bl.a. drivit frågan om

ursprungsmärkning av kött. Vidare har Sverige understrukit att

produktionsformerna bör ändras i en mer extensiv riktning med god

miljöanpassning och hög kvalitet i djuromsorg.

Struktur- och miljöåtgärder inom jordbruket

Sverige har beslutat att införa olika, av EG medfinansierade strukturstöd, till

jordbruket. Syftet med stöden är bl.a. att öka livsmedelssektorns kon-

kurrensförmåga, att underlätta strukturomvandling och att utjämna regionala

skillnader. Jordbruket kompenseras också för kostnader för vissa vidtagna

miljöåtgärder. Såväl de av gemenskapen medfinansierade stöden som nationellt

finansierade stöd måste godkännas av EG-kommissionen.

 De strukturåtgärder som inriktas på jordbruk och livsmedelsindustri brukar

sammanfattas under beteckningen mål 5a-stöd. Gemenskapens stödandel finansieras

av jordbruksfondens (FEOGA:s) utvecklingssektion.

 Genom 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken tillkom ytterligare

tre stödåtgärder. Då infördes obligatoriska program för skogliga åtgärder på

jordbruksmark och för kompletterande miljöåtgärder i jordbruket samt ett

frivilligt program för förtidspensionering. Gemenskapens stödandel finansieras

av FEOGA:s garantisektion.

 Förutom dessa direkt jordbruksinriktade åtgärder finns inom gemenskapens

regionalpolitik även andra stödprogram vilka bl.a. syftar till att utveckla

landsbygd och svaga regioner. Mål 6 är ett program som syftar till att främja

näringsutvecklingen i extremt glesbefolkade regioner - området är geografiskt

avgränsat till nordligaste Sverige och Finland. Mål 5b innehåller ett

åtgärdsprogram för landsbygdsutveckling i vissa geografiskt avgränsade områden

som bl.a. karaktäriseras av låg BNP per capita och hög andel sysselsatta i

jordbruket. Dessa stödåtgärder finansieras förutom av FEOGA:s utvecklingssektion

också av EG:s regional- och socialfonder.

 Under år 1995 har EG-kommissionen godkänt ett antal svenska förslag om

struktur- och regionalstöd samt ersättningar för miljöåtgärder. I det följande

föreslås att resurser avsätts på statsbudgeten för att finansiera den svenska

delen av utgifterna för dessa åtgärder.

 Jordbruksverket har för regeringen presenterat flera förslag till aktions-

planer och handlingsprogram för att minska riskerna vid användningen av

bekämpningsmedel, öka den ekologiska produktionen och bevara den biologiska

mångfalden. Dessa innehåller värdefulla förslag på hur jordbrukets

miljöbelastning skall minskas och hur goda betingelser för biologisk mångfald

kan skapas inom ramen för sektorsansvaret. Förslagen har remissbehandlats. Även

i fråga om åtgärder för att minska jordbrukets växtnäringsläckage och

ammoniakavgång pågår arbete på sektorsmyndigheten.

 De presenterade aktionsplanerna och handlingsprogrammen utgör en viktig del i

jordbrukets fortsatta miljöanpassning mot en långsiktigt hållbar produktion på

ekologisk grund. Regeringen föreslår i det följande att resurser avsätts för att

påbörja genomförandet av de föreslagna handlingsprogrammen. Det av EG

medfinansierade miljöprogrammet för jordbruket ersätter jordbrukaren för de

kostnader och inkomstbortfall som följer av ett miljöåtagande enligt programmet.

Miljöprogrammet är utöver lagstiftning, miljöavgifter och samhällets insatser av

information, utbildning och rådgivning samt forskning och försöksverksamhet ett

viktigt medel för att uppnå miljömålen. Miljöprogrammet kommer att utvärderas

under år 1997. Regeringen bedömer, att det härvid är angeläget att uppmärksamma

i vilken utsträckning olika åtgärder i presenterade aktionsplaner och program

kan samverka för att på ett effektivt sätt uppnå miljömålen för jordbruket.

Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Chefen för Miljödepartmentet

tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande den 11 juli 1996 en särskild

utredare för att utarbeta ett administrativt system för vattenanknutna miljö-

och resursfrågor, i vilket även jordbrukets miljöpåverkan ingår (dir. 1996:57).

 Insatserna för att utveckla jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion

ökar genom att ytterligare medel avsätts inom ramen för jordbrukets

miljöprogram. Regeringens målsättning är att den föreslagna nivåhöjningen och

utvärderingen så långt möjligt skall kunna bedömas i ett sammanhang. Det är

angeläget att åtgärderna skall kunna utformas så att de ger den bästa

sammanlagda miljöeffekten och att eventuella förändringar kan genomföras och

utfomas så att de ger ett för brukaren översiktligt och hanterbart system.

 Riksdagen har vidare tagit ställning till förslag om att utforma ett

investeringsstöd till jordbruket (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr.

1995/96:307) och ett program för skogliga åtgärder på åkermark (prop.

1995/96:76, bet. 1995/96:JoU7, rskr. 1995/96:100). Förslag till dessa åtgärder

kommer att överlämnas till kommissionen under hösten 1996.

Förstärkta kontrollåtgärder

Sveriges inträde i den gemensamma jordbrukspolitiken har medfört att svensk

jordbruksnäring, förädlingsindustri och handel inom ramen för EG:s regelverk kan

komma i åtnjutande av flera nya stödformer. Med tanke på att Sverige har

uttalat höga målsättningar vad gäller beivrande av oegentligheter och

uppföljning av resursutnyttjande anser regeringen det vara av särskild vikt att

tillräckliga resurser avsätts så att kontroll- och tillsynsverksamheten kan

bedrivas på ett fullgott sätt.

 För att uppnå en långsiktigt acceptabel nivå är det viktigt att resurser

kontinuerligt tillförs under hela implementeringsskedet fram till dess att

systemen och kontrollfunktionerna färdigutvecklats. Brister på dessa områden kan

medföra såväl en reducering av ersättningar från FEOGA för redan utbetalade

bidrag som ekonomiska sanktioner som belastar statsbudgeten.

 Som exempel kan nämnas EG-kommissionens krav på ett digitalt kartsystem för

arealbidragskontroll som skall införas fr.o.m. år 1997 och som därefter behöver

årlig ajourhållning till en beräknad kostnad av drygt 10 miljoner kronor.

Detsamma gäller för den exportbidragskontroll som Jordbruksverket ansvarar för

vilken måste bedrivas på ett visst sätt för att uppfylla de förpliktelser EU

ålagt medlemsstaterna. Den årliga kostnaden har bedömts till ca 12 miljoner

kronor.

 Ytterligare en viktig komponent är vilka resurser som kan avsättas för såväl

intern som extern information. Skälet till detta är att minimera tidsåtgången i

ansökningsförfarandet och att uppnå en konsistent handläggning på

länsstyrelsenivå.

 Utöver dessa verksamheter och projekt bör i mån av medel extra resurser

avsättas för olika projekt som innebär anpassningar till de särskilda krav som

regelverket ställer på medlemsländernas administration. Detta gäller bl.a.

intern samordning av exportbidragskontroll, utveckling av system och

kontrollfunktion för miljöstödsprogrammen, arbete med fördjupad internrevision,

s.k. controllerfunktion, ökad bevakning av EG:s kontroll- och

administrationskrav, utökat juridiskt stöd samt samordning av

utbetalningsrutiner och uppbyggnad av ADB-baserade kontrollrutiner.

 Riksdagen har bifallit regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen

(1995/96:150, 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) om extra resurser för

förstärkning av kontrollfunktionen i staten med 100 miljoner kronor för år 1997

(utgiftsområde 2, anslaget B 20. Kontrollfunktionen i staten). Regeringen avser

att av dessa medel avdela resurser för att bedriva långsiktig projektverksamhet

inom ramen för en anpassning till EG:s regelverk för den gemensamma

jordbrukspolitiken.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

3 045,81)15 970,8 13 204,0 7 672,2 11 032,7 10 989,7 10 996,7

1) Beloppen anges i miljoner kr

 Av anslaget för år 1997 utgörs 7 128,3 miljoner kronor av ersättningsbelopp

(inkl. ränteutgifter) som är obligatoriska enligt EG:s regelverk och 823,9

miljoner kronor utgörs av från EG medfinansierade utgifter.

 Återbetalade omställningsstöd belastar utgiftsprognosen för budgetåret 1995/96

som negativ kostnad. Då dessa pengar från år 1997 skall bruttoredovisas mot

inkomsttitel belastar de i fortsättningen inte heller anslaget.

5.1 Anslag

B 1. Statens jordbruksverk

--------------------------------------------------------------------

1994/951)Utgift 1 114 176 2) Anslagssparande 47 219

1995/96 Anslag 345 300 Utgiftsprognos -445 330

 därav 1996 -180 983

1997 Förslag 183 114

1998 Beräknat 189 471

1999 Beräknat 195 744

1)Anslagen Statens jordbruksverk, Rådgivning och utbildning,

 Omställningsåtgärder i jordbruket m.m., Köp och försäljning av mjölkkvoter

2)Beloppen anges i tusental kr

 Statens jordbruksverk har som övergripande mål att inom jordbrukets och

rennäringens områden arbeta aktivt för en konkurrenskraftig, miljöanpassad och

djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna.

 Jordbruksverket har av regeringen fått till uppgift att följa, utvärdera och

hålla regeringen informerad om utvecklingen inom näringarna, bistå regeringen

och medverka i arbetet med internationella frågor och förhandlingar samt

medverka i Sveriges strävan att uppnå en från samhällsekonomisk synpunkt mer

effektiv och miljöanpassad jordbrukspolitik inom EU.

 Jordbruksverket skall även vidta åtgärder i syfte att säkerställa ett gott

hälsotillstånd hos husdjuren och genomföra skärpta djurskyddskrav, förebygga

spridning av och bekämpa växtskadegörare och smittsamma djursjukdomar,

åstadkomma ett rikt och varierat odlingslandskap, bevara den biologiska

mångfalden och se till att jordbrukets belastning på miljön blir så liten som

möjligt samt skapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk i mindre

gynnade områden.Jordbruksverket har även till uppgift att vara fondkoordinator

för EG-stöd.

 Den stora skillnaden mellan utgift för budgetåret 1994/95 och anslagna medel

för budgetåret 1995/96 beror på att kostnaderna för det svenska

omställningsprogrammet belastade anslaget med drygt 1,4 miljarder kronor under

budgetåret 1994/95 medan dessa kostnader beräknades minska till drygt 72

miljoner kronor för budgetåret 1995/96.

 Den negativa utgiftsprognosen för budgetåret 1995/96 innefattar återbetalade

omställningsstöd med 762,7 miljoner kronor.

 För Jordbruksverket har budgetåret 1995/96 inneburit att huvuddelen av verkets

resurser koncentrerats på utveckling och administration av för Sverige aktuella

stödsystem inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Till följd av detta

ökades också Jordbruksverkets resurser för detta budgetår. Vidareutveckling och

förbättring av dessa administrativa system kommer att fortsätta under år 1997

för att möta de krav som ställs från EG-kommissionen och från berörda

intressenter inom landet.

 Som nämnts ovan har Jordbruksverkets verksamhet till betydande del kommit att

inrikta sig på tillämpningen av EG:s regleringar och stödsystem. Verket påpekar

att det till följd av tidigare politiska beslut har fått ett långt större ansvar

för mjölkkvoter, djurbidrag, miljöstöd och stöd finansierade via EG:s

jordbruksfonds utvecklingssektion, mål 5b och 6, än vad som förutsågs då verkets

resurser för budgetåret 1995/96 beräknades. För handläggningen av mjölkkvoter

skulle verket inte ansvarat alls. Även detta system administreras nu med sedan

tidigare befintliga resurser. Jordbruksverket har tagit upp dessa ökade utgifter

i sin anslagsframställning. De utgifter som för innevarande budgetår belastar

Jordbruksverkets förvaltningsanslag beräknas uppgå till drygt 280 miljoner

kronor. Detta innebär att verkets förvaltningskostnader på årsbasis överstiger

det för innevarande år anvisade anslaget med 15 %. Orsaken till att verket kan

klara av dessa kostnader är ett relativt stort anslagssparande.

 Jordbruksverket föreslår att man för den verksamhet som bedrivs för närvarande

tilldelas 190 miljoner kronor för år 1997.

 Jordbruksverket bedriver även flera typer av uppdragsverksamhet, vilka skall

vara självfinansierade (miljoner kronor).

Resultatområde Avgiftsintäkter Kostnader

4 § avgifts-

förordningen 4,0 4,0

Växtinspektionen 12,9 12,9

Vattenhushållning 6,4 6,4

Foderkontroll 2,8 2,8

Införseltillstånd 4,5 4,5

 30,6 30,6

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Regeringen föreslår att det övergripande målet för Statens jord-|

| bruksverks verksamhet skall vara att verka för en |

| konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad |

| livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna samt att |

| administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med |

| EG:s regelverk. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 183 114 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 30 600 tkr |

| |

| Övriga ekonomiska villkor |

| Statens jordbruksverk skall ha tillgång till en kredit på |

| myndighetens särskilda räntebelagda konto för EU-verksamhet i |

| Riksgäldskontoret på 5,5 miljarder kronor. |

| |

| Övrigt |

| Anslaget bör i fortsättningen omfatta innevarande budgetårs |

| anslag |

| B 1. Statens jordbruksverk, B 4. Rådgivning och utbildning, B |

| 5. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. och B 15. Köp och försälj-|

| ning av mjölkkvoter. |

| Eventuella äldre icke avslutade åtaganden vilka härrör från |

| anslaget G 5. Industrins råvarukostnadsutjämning m.m. skall |

| täckas av medel under anslaget. |

| Återbetalda omställningsmedel bör fortsättningsvis |

| bruttoredovisas mot inkomsttitel. |

--------------------------------------------------------------------

Övergripande mål

Regeringen anförde i budgetpropositionen 1994/95:100 att det svenska EU-

medlemskapet skulle kunna ge skäl till att ändra den övergripande målsättningen

för Jordbruksverkets verksamhet. Verkets instruktion har också ändrats på ett

sätt som bättre beaktar konsumenternas intressen.

 Regeringen anser att det finns skäl att ytterligare revidera den övergripande

målsättningen så att det med tydlighet framgår att Sverige nu anpassas efter den

gemensamma jordbrukspolitiken. Det övergripande målet för Jordbruksverkets

verksamhet bör således verka för en konkurrenskraftig, miljö- och

djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna samt att

administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med EG:s regelverk.

Under anslaget tillförda verksamhetsområden

Regeringen föreslår att Jordbruksverkets förvaltningsanslag inför år 1997

tillförs tre administrativa verksamheter.

 Anslaget Rådgivning och utbildning kommer fr.o.m. år 1997 att upphöra som

separat anslag. Kvarstående reservation tillförs anslaget Statens jordbruksverk

och kommer att användas för redan beslutade åtgärder.

 Omställningsåtgärder inom jordbruket m.m. innefattar bl.a. inkomststöd,

anläggningsstöd och omställningsstöd inom vegetabilieproduktionen samt

omställningsåtgärder inom mjölk- och köttproduktionen. Jordbrukare som ansöker

om arealersättning eller miljöstöd för tidigare omställd mark är skyldiga att

utträda ur omställningen och återbetala erhållet omställningsstöd helt eller

delvis. Jordbruksverket beräknar återbetalningen av omställningsstöd för

budgetåret 1995/96 till knappt 1 miljard kronor. För år 1997 förväntas denna

siffra bli ca 25 miljoner kronor. Uppskattningsvis ca 3 000 jordbrukare kommer

att fullfölja omställningen, dvs., ha genomfört godkänd omställningsåtgärd

senast den 30 juni 1996. Återbetalt omställningsstöd skall tillföras

inkomsttitel i stället för som i dag anslagsposten.

 Köp och försäljning av mjölkkvoter sker till ett administrativt satt pris. För

många producenter avviker den tilldelade kvantiteten från den aktuella

produktionen. Köp- och säljsystemet ger dessa producenter möjlighet att anpassa

sin mjölkkvot till behovet. Administrationen av frigjorda kvoter sköter

Jordbruksverket och bör liksom tidigare ske så att det inte uppstår några

kostnader för staten.

 Vidare föreslår regeringen att eventuella äldre icke avslutade åtaganden vilka

härrör från anslaget G 5. Industrins råvarukostnadsutjämning m.m. skall täckas

av medel under anslaget.

Resultatbedömning

Regeringen anser att Jordbruksverkets årsredovisning för budgetåret 1994/95

uppfyller de krav som ställs för att regeringen skall kunna bedöma den

verksamhet som har bedrivits. Riksrevisionsverket (RRV) har heller inga

allvarligare anmärkningar. Däremot har RRV i en revisionsrapport påpekat brister

inom ADB, internkontroll och organisation. Detta gäller krav som verket måste

uppfylla för att kunna få ackreditering som utbetalningsställe för medel som

betalas ut från jordbruksfondens garantisektion. Arbete pågår med att uppfylla

dessa krav.

Slutsatser

Jordbruksverkets verksamhet har i huvudsak kommit att inrikta sig mot

tillämpning av EG:s regleringar och stödsystem. Detta tar i anspråk mycket stora

resurser. De omfattande finansiella flöden verket hanterar föranleder därför

särskild uppmärksamhet.

 Jordbruksverkets anslagssparande uppgick totalt till 47,2 miljoner kronor för

budgetåret 1994/95. Detta har under budgetåret 1995/96 använts till de ökade

arbetsinsatser som föranletts av Sveriges EU-medlemskap. Anslagssparandet

minskar därför hastigt och beräknas vid utgången av budgetåret 1995/96 uppgå

till drygt 10 miljoner kronor.

 Regeringen föreslår att 183 114 000 kr förs upp under anslaget, vilket innebär

en besparing på drygt 16 miljoner kronor.

 Eftersom utbetalningar av EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten

uppstår ett kreditbehov för Jordbruksverket. Regeringen bedömer detta

kreditbehov till 5,5 miljarder kronor.

 Avgiftsinkomsterna inom växtinspektion, vattenhushållning, foderkontroll,

införsel av djur, försäljning av material samt köttklassificering beräknas under

budgetåret 1995/96 uppgå till 43,7 miljoner kronor. Verket föreslås under år

1997 få bedriva den avgiftsfinansierade verksamheten i oförändrad omfattning.

För denna period beräknas intäkterna till 30,6 miljoner kronor.

B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.

1994/951) Utgift 25 5972)

1995/96 Anslag 67 500 Utgiftsprognos 34 238

 därav 1996 29 308

1997 Förslag 45 000

19983) Beräknat 22 000

19993) Beräknat 22 000

1) Anslagen Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m., Markförvärv för

jordbrukets rationalisering och Täckande av förluster på grund av statlig

kreditgaranti

2) Beloppen anges i tusental kr

3) År 1998 skall ytterligare besparingar på 23 miljoner kronor göras inom

utgiftsområde 23. Dessa har tills vidare lagts ut på detta anslag. Regeringen

avser återkomma till denna fråga i budgetpropositionen 1998

 Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt

förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering

(omtryckt 1988:999). Enligt tidigare regeringsbeslut lämnas även statsbidrag för

åtgärder mot översvämningar i Emån.

 Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606) om statligt regionalt stöd

till jordbruks- och trädgårdsföretag.

 Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 45 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Jordfondens storlek skall uppgå till ca 100 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Bidrag till jordbrukets rationalisering

Från anslaget görs utbetalningar endast för tidigare beslutade stöd.

 För närvarande lämnas stöd framför allt till vissa omarronderingsprojekt i

Kopparbergs län. Projektens slutförande är beroende av bl.a. om fastig-

hetsbildningsförättningarna överklagas till domstol. Från tidigare års bi-

dragsramar finns reserverade medel som ingår som upparbetade kostnader i framför

allt de äldre projekten. Jordbruksverket har i regleringsbrevet för budgetåret

1995/96 fått i uppdrag bl.a. att redovisa förutsättningarna för att slutföra

pågående projekt för yttre rationalisering som finansieras från anslaget (se

avsnittet Jordfonden).

 Behovet av medel för utbetalning av tidigare beslutade stöd bedöms bli

begränsat. Regeringen föreslår därför att anslagsposten förs upp med

5 miljoner kronor.

Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti

Från anslaget belastas utgifter för att täcka förluster på grund av statlig

garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och

drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens

rationalisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra Sverige m.m. För

år 1997 beräknas engagemangsramen uppgå till ca 2 130 miljoner kronor.

 Möjligheterna att lämna kreditgarantier till jordbruket upphör fr.o.m.

budgetåret 1995/96 medan möjligheterna att lämna kreditgarantier till trädgårds-

och rennäringsföretag kvarstår. Garantilånestocken kommer därför långsiktigt att

minska och därmed också förlusterna. Förlusterna på lån till trädgårdsföretag

har tidvis varit mycket stora och ingen större minskning av anslagsbelastningen

väntas för år 1997.

 Regeringen föreslår att anslagsposten förs upp med 40 miljoner kronor.

Jordfonden

På jordfonden bokförs kostnader för länsstyrelsernas förvärv, överlåtelse och

förvaltning av jordfondsfastigheter samt köpeskilling för sålda fastigheter.

Överskott och underskott i verksamheten regleras mot statsbudgetens inkomstsida.

 Enligt riksdagsbeslut (prop. 1994/95:100 bil. 10, bet. 1994/95:JoU13, rskr.

1994/95:291) skall jordfonden på sikt avvecklas. I regleringsbrev för budgetåret

1995/96 har fastslagits att målsättningen för jordfondens avveckling är att

denna skall ske i sådan takt att 360 miljoner kronor skall kunna inlevereras

senast vid utgången av år 1997.

 Med anledning av statsmakternas beslut har Jordbruksverket fått i uppdrag

bl.a. att redovisa en plan utvisande hur jordfondens resterande tillgångar skall

användas, prioriteras och så småningom realiseras samt vilka förutsättningarna

är och hur en tidsplan kan se ut för att slutföra pågående projekt för yttre

rationalisering. Jordbruksverket har i skrivelse den 27 februari 1996 redovisat

uppdraget till regeringen.

 Regeringen anser att jordförvärvslagstiftningen bör finnas kvar i sin

nuvarande form. Detta innebär att så länge det finns en inlösensskyldighet

kopplad till jordförvärvslagen vid vägrat förvärvstillstånd i vissa fall måste

jordfonden finnas kvar. Med bibehållen jordförvärvslagstiftning gör regeringen

bedömningen att fondens storlek bör uppgå till ca 100 miljoner kronor. Med

hänsyn till att fondfastigheternas bokförda värde väsentligt understiger

försäljningsvärdet, bedömer regeringen att målsättningen om en inleverans av 360

miljoner kronor bör kunna nås om fondens storlek begränsas till detta belopp.

Regeringen anser vidare att bokföringsrutinerna för fonden bör ändras för att ge

en klarare överblick av fondens innehav och finansiella status.

B 3. Stöd till avbytarverksamhet

1994/951) Utgift 519 8042)

1995/961) Anslag 187 500 Utgiftsprognos 170 377

 därav 1996124 016

1997 Förslag 13 000

1998 Beräknat 13 000

1999 Beräknat 13 000

1) Anslaget Stöd till avbytarverksamhet m.m.

2) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget har budgetåret 1995/96 innefattat stöd till avbytarverksamhet och

stöd till jordbrukets företagshälsovård.

 Stödet till avbytarverksamheten syftar till att förbättra lantbrukarnas

sociala situation. Stödet regleras enligt förordningen (1994:1832) om stöd till

avbytarverksamhet inom jordbruket.

 Stödet till jordbrukets företagshälsovård syftar till att erbjuda rikstäckande

hälsovård inriktad på de speciella omständigheter och de behov som gäller för

jord- och skogsbruksföretag. Verksamheten blir på grund av företagens storlek

och geografiska spridning relativt sett dyrare än annan jämförbar

företagshälsovård. Av det årliga stödbeloppet åtgår cirka hälften till

förebyggande arbete, forsknings- och informationsinsatser.

 Den stora skillnaden mellan utgifter för budgetåret 1994/95 och anslagna medel

för budgetåret 1995/96 beror på att anslaget under budgetåret 1994/95 även

innefattade lantbrukarnas socialförsäkringsskydd och

produktionsanpassningsåtgärder inom jordbruket.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 13 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Avbytarverksamheten

Med stöd av regeringens bemyndigande den 20 april 1995 tillkallade chefen för

Jordbruksdepartementet en särskild utredare med uppgift att redovisa möjliga

former för att bedriva avbytarverksamhet efter budgetåret 1995/96. I

utredningens direktiv anges bl.a. att några nya statliga medel inte får

tillföras avbytarverksamheten. Utredaren överlämnade i oktober 1995 betänkandet

Avbytarverksamhetens organisation och finansiering (SOU 1995:107).

 Utredaren slår fast att om avbytarverksamheten helt skall vila på mark-

nadsmässiga grunder kommer tillgången på avbytarhjälp i glesbygd inte att kunna

garanteras. Om det uppstår brist på avbytare inom en region kan taxorna komma

att påverkas så att mindre jordbruksföretag missgynnas. Utredaren anser vidare

att om avbytarföretagens basverksamhet minskar kommer det att bli svårt att

upprätthålla en fungerande jourverksamhet. Dessutom kommer behovet av utbildning

för avbytarna inte att kunna tillgodoses.

 Utredaren anser att när det gäller annan avbytarverksamhet än ren jour-

verksamhet kan nya former för verksamheten som ökat samarbete eller gemensamma

satsningar från t.ex. mejeribranschen vara möjliga lösningar. Detta skulle kunna

lösas med ett ökat samarbete och en breddad verksamhet hos avbytarföretagen.

Utredaren framhåller näringens ansvar för att säkra djurskydd och verksamhet i

glesbygd.

 Jourverksamheten anses däremot vara så betydelsefull att den bör upprätthållas

även om detta kräver anslagsfinansiering. Särskilt gäller detta i

glesbygdsområden och i områden med lägre djurtäthet. Skälet till detta är att en

fungerande jourverksamhet är en förutsättning för att ett gott djurskydd skall

kunna garanteras. I områden med hög transportkostnader är möjligheten att kunna

upprätthålla jourverksamheten begränsad. Kostnaden för att kunna upprätthålla

jourverksamheten har beräknats till drygt 13 miljoner kronor.

 Remissinstanserna instämmer i stort med utredarens konsekvensbedömning av

minskade statliga bidrag. Lanbrukarnas Riksförbund (LRF) anser dock att

utredningens förslag om ett finansieringsansvar från näringens sida är

oacceptabelt. Möjligheten till kollektiva avsättningar inom olika näringsgrenar

har minskat till följd av ökad konkurrens och individuell prissättning. Dessutom

anser LRF att stödet, som ett regionalpolitiskt ansvar, åvilar statsmakterna.

Det statliga stödet bör i stället ligga kvar minst på nuvarande nivå. Som skäl

för detta anförs att kopplingen mellan sociala avgifter och förmåner generellt

sett är svag i jordbruket. Stödet som är av stor social betydelse bör därför,

liksom i dag, utgå vid sjukdom, olycksfall och planerad ledighet. Vidare menar

LRF att en rikstäckande avbytarverksamhet är av stor betydelse för ett

erforderligt jordbruk i händelse av kriser och krig. Såväl Lantbrukets

Avbytartjänst som Lantbrukarnas Trygghetsförsäkring instämmer i LRF:s

synpunkter. Svenska Lantarbetareförbundet ansluter sig också till utredarens

konsekvensbedömning. När det gäller förslaget om en statlig finansiering av

transportkostnaderna anser Lantarbetarförbundet att detta även bör gälla

basverksamheten, för att på detta sätt underlätta anställning och minska den

kostnadsmässiga skillnaden mellan lantbruksavbytare och fast anställda

djurskötare. Statens jordbruksverk ansluter sig helt till utredarens bedömning

men påpekar att en eventuell fortsatt statlig subvention så långt möjligt bör

vara konkurrensneutral. Konkurrensverket understryker vikten av att stöd lämnas

på ett sådant sätt att aktörerna får likvärdiga konkurrensförutsättningar.

Vidare anser verket att utredningen inte kartlagt alternativa vägar för att

finansiera avbytarverksamheten utan har hänvisat till anslagsfinansiering.

 Regeringens bedömning stämmer i stort överens med utredningens förslag.

Regeringen anser dock att ett särskilt stöd bör kunna utgå till

avbytarföretagens jourverksamhet. Detta är av särskild stor vikt inom

glesbygdsområden. För ändamålet bör 13 miljoner kronor anvisas för år 1997.

Lantbrukarnas företagshälsovård

Stödet till företagshälsovården bör avskaffas då företagen anses ha goda

möjligheter att få ändamålsenlig hälsovård även utan statliga subventioner.

Dessutom anser regeringen, i likhet med vad som gäller för andra områden, att

staten bör minska sina bidragsåtaganden.

B 4. Statens utsädeskontroll

1994/951) Utgift 8192)

1995/961) Anslag 1 176 Utgiftsprognos 1 176

 därav 1996 945

1997 Förslag 966

1998 Beräknat 1 004

1999 Beräknat 1 045

1) Anslagen Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet och Bidrag till Statens

utsädeskontroll

2) Beloppen anges i tusental kr

 Statens utsädeskontroll har som uppgift att verkställa certifiering m.m. av

utsädesvaror. Denna verksamhet finansieras med avgifter.

 Utsädeskontrollen utför också viss kvalitetskontroll utanför certifierings-

systemet. Denna verksamhet är anslagsfinansierad liksom Utsädeskontrollens

internationella verksamhet. Anslaget till Utsädeskontrollen har ökats fr.o.m.

budgetåret 1995/96 genom att myndigheten tilldelades 485 000 kr på

tilläggsbudget för att kunna genomföra ovanstående kvalitetskontroll.

 Det övergripande målet för Utsädeskontrollen är att ett fullgott utsäde skall

användas i landet med syfte bl.a. att få till stånd en minimerad användning av

bekämpningsmedel för att på så sätt främja en effektiv växtodling i landet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 966 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 17 600 tkr |

-----------------------------------------------------------------

Fördjupad prövning

Utsädeskontrollen redovisar en fördjupad anslagsframställning avseende

verksamhetsåren 1997-1999. Enligt myndigheten finns ingen anledning att

modifiera det övergripande målet för verksamheten.

 Efter omfattande strukturrationaliseringar anser myndigheten att det för

perioden 1997-1999 är viktigt att nuvarande organisation ges möjlighet att

konsolideras. Myndigheten förutser inte heller några omfattande yttre

förändringar som skulle kunna påverka verksamhetens inriktning.

Resultatbedömning

Utsädeskontrollens årsredovisning visar att det ekonomiska resultatet av

verksamheten under 1994/95 visserligen inneburit en försvagning jämfört med

verksamhetsåret 1993/94. Sett i ett längre perspektiv har dock situationen

förbättrats betydligt. Som en följd av omfattande strukturrationaliseringar

vände det tidigare negativa resultatet under budgetåret 1992/93. Det förbättrade

ekonomiska resultatet har successivt medfört att det balanserade underskottet

minskats och att den genomsnittliga likviditeten förbättrats.

 Vad gäller den anslagsfinansierade verksamheten omfattade denna under

budgetåret 1994/95 ca 4,5 % av den totala omsättningen. Detta var en kraftig

nedgång från föregående år (drygt 10 %). Den internationella verksamheten tog

huvuddelen av anslaget i anspråk. Fr.o.m innevarande år kommer dock andelen åter

att öka, eftersom riksdagen som tidigare nämnts, beslutat att tilldela

Utsädeskontrollen medel för kvalitetskontroll utanför certifieringssystemet.

 Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning.

Anledningen till att resultatet är lägre än föregående budgetår är enligt

Utsädeskontrollen dels att intäkterna från analysering av fröburna växtslag och

kontroll av köksväxter har blivit lägre än väntat, dels att de

rationaliseringsåtgärder som Utsädeskontrollen vidtagit ännu inte fått full

effekt.

 Verksamhetsgrenarna Certifiering-provtagning och Sortkontroll har

kostnadstäckningsgrader på 110 % respektive 121 %, medan verksamhetsgrenarna

Analysering, Sortprovning och Övrigt alla har en kostnadstäckningsgrad på under

100 %. Den totala kostnadstäckningsgraden ligger på 102 %.

 Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revi-

sionsberättelsen avseende Utsädeskontrollen.

Slutsatser

Statens utsädeskontroll har under de senaste åren framgångsrikt arbetat med att

rationalisera och effektivisera sin verksamhet. Enligt regeringens bedömning

finns ingen anledning att ändra inriktning på verksamheten. Nuvarande

organisation bör ges tillfälle att stabiliseras. Regeringen bedömer

anslagsbehovet till 966 000 kr. De bedömda anslagsbehoven för åren 1998 och 1999

är beräknade med utgångspunkt i 1997 års anslagsnivå.

B 5. Statens växtsortnämnd

1994/95 Utgift 3951) Anslagssparande 1 116

1995/96 Anslag 1 002 Utgiftsprognos 1 300

 därav 1996 801

1997 Förslag 1 300

1998 Beräknat 1 333

1999 Beräknat 1 366

1) Beloppen anges i tusental kr

 Statens växtsortnämnd handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt

växtförädlarrättslagen (1971:392) och är behörig myndighet i frågor som rör

internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV-

konventionen). Växtsortnämnden fullgör vidare de uppgifter som får utföras av

ett nationellt organ enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens

växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen

(1993:1375) om intagning av växtsorter i sortlistan.

 Det övergripande målet för Statens växtsortnämnd är att i fråga om

växtförädlarrätt och godkännande för intagning i sortlistan erbjuda en

kostnadseffektiv service.

 Växtsortnämnden har av regeringen undantagits från reglerna om resul-

tatredovisning i förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och

anslagsframställning.

Regeringens överväganden

-----------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 1 300 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 1 300 tkr |

-----------------------------------------------------------------

 Växtsortnämndens verksamhet har för budgetåret 1994/95 visat ett positivt

resultat, 16 000 kronor. Nämnden har ett ackumulerat anslagssparande på drygt 1

miljon kronor.

 Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revi-

sionsberättelsen avseende Växtsortnämnden.

 Växtsortnämndens inkomster har hittills härrört från den avgiftsbelagda

registreringen av nya växtsorter för växtförädlarrätt. Nämndens arbete rörande

godkännande av nya växtsorter för intagning i den svenska sortlistan och för

omprövning av godkända sorter finansieras däremot över statsbudgeten.

 Regeringen föreslår i enlighet med Växtsortnämndens eget förslag att även

sortlisteprövningen avgiftsbeläggs. Därmed skulle nämndens hela verksamhet

bedrivas med full kostnadstäckning som mål. Detta skulle innebära en besparing

för staten, motsvarande närmare

700 000 kr.

 Växtsortnämndens anslagsbehov kommer att öka till 1 300 000 kr. Ökningen är

dock inte reell utan mot bakgrund av vad som nyss anförts enbart av teknisk

karaktär. Anledningen till detta är att nämnden i samband med en

avgiftsbeläggning av sortlisteverksamheten kommer att övergå till

bruttoredovisning och inleverera avgiftsinkomsterna på statsbudgetens

inkomstsida. Inkomsterna beräknas till ca 1 300 000 kr.

 Avgiftsbeläggningen föranleder en ändring i utsädeslagen (1976:298).

Regeringen föreslår att det i utsädeslagen införs ett bemyndigande för

regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att besluta om avgifter i

ärenden enligt lagen eller enligt föreskrifter som meddelas med stöd av lagen.

B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket

1994/95 Utgift 44 5001) Reservation 44 815

1995/96 Anslag 36 634 Utgiftsprognos 32 485

 därav 1996 21 342

1997 Förslag 23 857

1998 Beräknat 24 477

1999 Beräknat 25 113

1) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget disponeras av Statens jordbruksverk för att genom huvudsakligen

försöks- och utvecklingsverksamhet styra utvecklingen inom jordbruket och

trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång,

säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel, bevarande av

biologisk mångfald och ökad andel ekologisk produktion.

 För budgetåret 1995/96 har anvisats 36,6 miljoner kronor, varav 4,2 miljoner

kronor för trädgårdsnäringens miljöfrågor, 23,1 miljoner kronor för

bekämpningsmedelsprogrammet och 8,1 miljoner kronor till programmet för minskat

växtnäringsläckage.

 Jordbruksverket och Kemikalieinspektionen har enligt regeringens uppdrag

presenterat förslag till handlingsprogram för användning av bekämpningsmedel i

jordbruks- och trädgårdsnäring under perioden 1997-2001 (Statens jordbruksverks

rapport 1996:2). I förslaget redovisas behov av medel bl.a. för försöks- och

utvecklingsverksamhet motsvarande 10 miljoner kronor per år under en

femårsperiod. Vidare föreslås att 2,5 miljoner kronor per årmedel anvisas för

funktionstest av lantbrukssprutor.

 Jordbruksverket har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till

aktionsplan för ekologisk produktion med syfte att nå målsättningen att 10 % av

landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad år 2000 (Statens jordbruksverks

rapport 1996:3). I förslaget redovisas behov av medel för försöks- och

utvecklingsverksamhet motsvarande 15 miljoner kronor per år under en

femårsperiod. Vidare beskrivs behov av medel för samhällsinformation samt medel

för åtgärder för att trygga avsättning och råvarutillgång av ekologiska

produkter i situationer som allvarligt stör marknaden och därmed hotar

möjligheten att uppfylla 10 %-målet.

 Statens naturvårdsverk har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till

åtgärdsprogram för att reducera jordbrukets kvävebelastning (Statens

naturvårdsverks rapport 4561). De åtgärder som föreslås omfattar bl.a. försöks-

och utvecklingsverksamhet. Tillsammans med pågående insatser avseende

långliggande utlakningsförsök och växtnäringsförsök på trädgårdsområdet uppgår

medelsbehovet till 11 miljoner kronor per år under minst tre år.

 Jordbruksverket föreslår att 38,5 miljoner kronor tillförs anslaget för år

1997.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 23 857 tkr |

| |

| Övrigt |

| Regeringen föreslår att anslagets reservation under perioden |

| 1997-2001 skall utnyttjas för försöks- och utvecklingsverksamhet|

| avseende miljöförbättrande åtgärder. |

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen anser att medel inom anslaget skall användas för att genomföra de

föreslagna handlingsprogrammen. För år 1997 innebär det således att försöks- och

utvecklingsverksamhet inom bekämpningsmedelsprogrammet skall kunna omfatta

åtgärder motsvarande 9 miljoner kronor. Försöks- och utvecklingsverksamhet inom

programmet för minskat växtnäringsläckage skall förslagsvis kunna tillföras 9

miljoner kronor. Försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjande

åtgärder inom området ekologisk produktion kan förslagsvis uppgå till

15 miljoner kronor varav högst 2 miljoner kronor avser marknadsstödjande

åtgärder. Medel avseende marknadsstödjande åtgärder bör initialt kunna bekostas

inom anslaget, men på sikt är det rimligt att marknadsaktörerna tar det fulla

ansvaret för sådana åtgärder. Utöver dessa ändamål bör medel för funktionstester

av lantbrukssprutor motsvarande 2 miljoner kronor och internationellt

standardiseringsarbete kunna utgå.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 23 857 000 kr efter en besparing på

1,2 miljoner kronor till följd av det statsfinansiella läget. De bedömda

anslagsbehoven för åren 1998 och 1999 är beräknade med utgångspunkt i 1997 års

anslagsnivå.

B 7. Bekämpande av växtsjukdomar

1994/95 Utgift 9931)

1995/96 Anslag 3 943 Utgiftsprognos 3 943

 därav 1996 3 821

1997 Förslag 2 629

1998 Beräknat 2 629

1999 Beräknat 2 629

1) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt

växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana

åtgärder. Kostnaderna för beredskapsåtgärder mot karantänskadegörare betalas

också från detta anslag, liksom kostnader för undersökningar av växtprover som

av Jordbruksverkets växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig

diagnostisering. Vidare har efter medlemskapet i EU tillkommit kostnader för

verifiering av de svenska skyddade zonerna och marknadskontroll.

 En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret 1994/95 visar att anslaget

inte utnyttjats fullt ut. Vissa av växtinspektionens kostnader under år 1995

täcktes av tidigare inkomster.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 2 629 tkr |

-----------------------------------------------------------------

 Anslagsbelastningen för innevarande budgetår kommer att öka bl.a. på grund av

EG:s regler om växtskydd. Regeringen bedömer anslagsbehovet för år 1997 till

2 629 000 kr. För åren 1997 och 1998 beräknas utgifterna vara oförändrade.

B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn

1994/951) Utgift 33 4002)

1995/96 Anslag 58 500 Utgiftsprognos 58 689

 därav 1996 39 977

1997 Förslag 149 000

1998 Beräknat 122 000

1999 Beräknat 122 000

1) Anslaget Startstöd till jordbrukare

2) Beloppen anges i tusental kr

 Under anslaget anvisas medel för de av Sverige tillämpade horisontella

strukturstöden inom jordbruket. Dessa är investeringsstöd till lantbrukare,

startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av

jord- och skogsbruksprodukter. Dessa stöd ingår i mål 5a.

Investeringsstöd till lantbrukare

Efter en omläggning av landsbygdsstödet till EG:s regler om försumbart stöd ("de

minimi") kan stöd inte längre lämnas till jordbruks- och trädgårdsföretag.

Enligt det tidigare systemet var det möjligt att lämna stöd till

jordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen. I arbetsmarknadsutskottets

betänkande 1995/96:AU16 Landsbygdsstöd, m.m. anser utskottet att någon form av

stöd bör lämnas även i fortsättningen. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i

prop. 1995/96:222 att ett investeringsstöd till jordbruket införs. Stödet skall

utformas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2328/91 av den 15 juli 1991

om förbättringar av jordbruksstrukturens effektivitet. Enligt propositionen

skall utgångspunkten vara att stödet skall ge möjligheter till ökad

sysselsättning i glesbygdsområden och möjlighet att förstärka åtgärder för

djurskyddet och miljön.

 Stödet skall huvudsakligen lämnas till jordbruksinvesteringar i de sju

nordligaste länen. Stöd bör också fortsättningsvis kunna lämnas till kom-

binationsverksamhet i hela landet samt kunna utformas som ett instrument för att

främja miljö- och djurskyddsinvesteringar i hela landet. Riksdagen har beslutat

i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307).

Startstöd till yngre jordbrukare

Före medlemskapet i EU fanns ett nationellt finansierat startstöd till yngre

jordbrukare. Det var till konstruktionen mycket likt det nu tillämpade stödet

med delbetalningar under beslutsåret och de fyra följande åren. Beslutade men ej

utbetalade stöd enligt denna tidigare stödordning uppgår för budgetåret 1997

till 11 miljoner kronor, för 1998 till 5 miljoner kronor och för 1999 till 1,5

miljoner kronor.

 Det startstöd till yngre jordbrukare som nu tillämpas är medfinansierat av EU

till 50 % (75 % inom mål 6-området), och utgår med högst 200 000 kr under en

femårsperiod. Bestämmelserna finns i förordningen (1995:1195) om startstöd till

yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag.

Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter

Utanför mål 6-området regleras detta stöd av ett samlat programdokument

föreslaget av Sverige och godkänt av EG-kommissionen år 1996 och inom mål 6 i

samlat programdokument för mål 6, åtgärd 1:3, godkänt av kommissionen år 1995.

Bestämmelserna finns i förordningen (1995:1271) om investeringsstöd till den som

förädlar eller saluför produkter från jordbruket eller skogsbruket. Totalt

förväntas stöd omfattande 370 miljoner kronor kunna beslutas under perioden

1996-1999. Av dessa finansierar Sverige ca 103 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 149 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Anslaget avser följande poster:

Investeringsstöd till lantbrukare 75 000 tkr

Startstöd till yngre lantbrukare 27 000 tkr

Stöd till bearbetning och avsättning av

jord- och skogsbruksprodukter 47 000 tkr

 Ett svenskt program för investeringsstöd till lantbrukare kommer att

överlämnas till kommissionen under hösten. Kommissionens godkännande av

programmet krävs för att investeringsstödet skall kunna träda i kraft.

 Beslut om startstöd till yngre jordbrukare innebär ett åtagande för en

femårsperiod. Den föreslagna stödnivån bygger på bedömningen att ca 300 stöd

kommer att beviljas under år 1997.

 Vad gäller stödet till bearbetning och avsättning av jord- och skogs-

bruksprodukter föreligger svårigheter att budgetera de årsvisa utbetalningarna

av de beslutade stöden då utbetalningarna sker först sedan stödmottagaren har

genomfört hela eller delar av de stödbeviljade investeringarna.

 De för budgetåret 1995/96 avsatta medlen för stöd till bearbetning och

avsättning av jord- och skogsbruksprodukter bedöms kunna betalas ut först under

år 1997, vilket innebär att anslaget tillfälligt måste höjas för detta år. En

reducering av anslaget förslås för åren 1998 och 1999 då utbetalningarna då

bedöms ligga på en lägre nivå.

B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 103 500 Utgiftsprognos 50 506

 därav 1996 50 506

1997 Förslag 184 000

1998 Beräknat 184 000

1999 Beräknat 184 000

1) Beloppen anges i tusental kr

 Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av

strukturstöden inom livsmedelssektorn; investeringsstöd till lantbrukare,

startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av

jord- och skogsbruksprodukter, som redovisats under anslaget B 8. Strukturstöd

inom livsmedelssektorn.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 184 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Anslaget avser följande poster:

Investeringsstöd till lantbrukare 45 000 tkr

Startstöd till yngre lantbrukare 18 000 tkr

Stöd till bearbetning och avsättning av

jord- och skogsbruksprodukter 121 000 tkr

B 10. Regionala stöd till jordbruket

1994/951) Utgift 956 2002)

1995/96 Anslag 1 232 000 Utgiftsprognos 1 247 105

 därav 1996 740 093

1997 Förslag 719 000

1998 Beräknat 719 000

1999 Beräknat 719 000

1) Anslaget Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra Sverige

2) Beloppen anges i tusental kr

 De utgifter som belastar anslaget är den nationella delen av EG:s regionala

stöd till jordbruket, nämligen dels kompensationsbidrag till norra respektive

södra Sverige, dels nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige.

 Stöd till jordbruk och livsmedelsindustri i norra Sverige har t.o.m.

budgetåret 1994/95 lämnats under anslaget Stöd till jordbruket och livs-

medelsindustrin i norra Sverige. Stöd har lämnats i form av pristillägg eller

direktbidrag inom stödområdena 1-4. Utfallet för budgetåret 1994/95 går därmed

inte att jämföra med utgiftsprognosen för budgetåret 1995/96, som hänför sig

till det nya anslaget Regionala stöd till jordbruket.

 Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på att

anslaget kommer att överskridas med ca 15 miljoner kronor (1,2 %).

Överskridandet beror på vissa problem vid övergången från det gamla stödet till

jordbruk och livsmedelsindustri i norra Sverige till det nya EG-anpassade

systemet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 719 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Överläggningarna med EG-kommissionen om utformningen av de regionala stöden är

nu avslutade. Medelstilldelningen under detta anslag skall anpassas till

utfallet av dessa överläggningar. Bestämmelser om de regionala stöden finns i

förordningen (1995:1174) om kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och

mindre gynnade områden samt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till

jordbruket i norra Sverige.

 Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller djurbidrag i de områden som

fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k. LFA-områden).

Den nationella finansieringen av kompensationsbidraget beräknas uppgå till 399

miljoner kronor, vilket är 21 miljoner kronor lägre än vad som antogs innan

överläggningarna med EG-kommissionen var avslutade.

 Enligt anslutningsfördraget får Sverige lämna nationellt stöd för att

upprätthålla produktionen i norra Sverige (stödområdena 1-3). Stöd kan lämnas

för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som

pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat så att nivån före

EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas. Ändringar i stödets utformning och

nivå måste beslutas av EG-kommissionen. Sverige skall årligen rapportera om

stödets utfall till kommissionen.

 Regeringens förslag innebär att högst 320 miljoner kronor avsätts för

nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige. Det nationella stödet skall

komplettera kompensationsbidraget samt miljöstödet till öppet odlingslandskap i

stödområdena 1-3.

 Regeringen föreslår således att totalt 719 miljoner kronor avsätts för

regionala stöd till jordbruket. Till detta kommer EG:s finansiering av de

regionala stöden, som anvisas under anslaget B 11. Från EG-budgeten finansierade

regionala stöd till jordbruket. För åren 1998 och 1999 beräknas utgifterna vara

oförändrade. De regionala stödens omfattning, finansiering och fördelning

framgår av följande sammanställning, uttryckt i miljoner kronor.

LFA-område Svensk EG- Totalt

 finansiering finansiering

Stödområde 1-4 207 69 276

exkl. mål 6

Mål 6 52 53 105

Summa 259 122 381

Södra LFA 140 47 187

Summa LFA 399 169 568

Nationellt stöd 320 - 320

stödområde 1-3

Summa regio- 719 169 888

nala stöd

B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 410 000 Utgiftsprognos 374 004

 därav 1996 230 907

1997 Förslag 325 000

1998 Beräknat 325 000

1999 Beräknat 325 000

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Anslaget Från EG-budgetens jordbruksfond finansierade regionala stöd

 Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av regionala

stöd till jordbruket; dels kompensationsbidrag till norra respektive södra

Sverige, dels övriga regionala stöd till den del de finansieras av EG:s

jordbruksfond.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 325 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Med hänvisning till vad som anförts under anslaget B 10. Regionala stöd till

jordbruket bör under detta anslag anvisas ett belopp motsvarande EG:s

finansiering av regionala stöd till jordbruket.

 Av anslaget beräknas 169 miljoner kronor motsvara EG:s finansiering av

kompensationsbidraget i norra respektive södra Sverige. Resterande del av

anslaget, 156 miljoner kronor, beräknas motsvara återflödet från EG:s

jordbruksfond vad avser mål 5b, mål 6 (dock ej mål 5a-åtgärder) samt de s.k.

gemenskapsinitiativen.

 När det gäller gemenskapsinitiativen för gränsregionalt samarbete (INTERREG

II) kommer fr.o.m. den 1 januari 1997 en decentraliserad modell för

beslutsfattande och finansieringsförvaltning att tillämpas. Den innebär att

beslut om finansiering av enskilda projekt fattas av ett gemensamt organ, en

interregional beslutsgrupp. I de finsk/svenska programmen slås respektive lands

EG-medel samman och förvaltas som en helhet för respektive program. Den

finansiella förvaltningen av EG-medel sker på regional nivå av berörd

länsstyrelse.

 Länsstyrelserna ansvarar direkt inför EG-kommissionen för användning av

medlen, rapportering och bokföring samt den interna revisionen.

 För dessa program kommer Jordbruksverket inte längre att vara fondansvarig

myndighet.

B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 1 500 000 Utgiftsprognos 1 060 456

 därav 1996 539 571

1997 Förslag 1 085 000

1998 Beräknat 1 085 000

1999 Beräknat 1 085 000

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Anslaget Miljöersättningar inom jordbruket

 Anslaget används för att finansiera de kompletterande åtgärder inom den

gemensamma jordbrukspolitiken som är obligatoriska för Sverige som medlemsstat.

Dessa är dels miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i enlighet med

rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder

inom jordbruket som är anpassade till de krav som skyddet av miljön och

vidmakthållandet av natur- och kulturlandskapet kräver, dels skogsbruksåtgärder

inom jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av den 30 juni

1992 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket.

Hälften av kostnaden för åtgärderna medfinansieras från EG-budgeten. De

kompletterande åtgärderna skall bl.a. medverka till att miljömålen för

jordbruket nås. Anslaget föreslås också användas för att finansiera ett

nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets

förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättandet av ett

stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor.

 Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på att

anslaget kommer att underutnyttjas. Detta beror dels på att alla miljöåtgärder

inte infördes under år 1995, dels tidsförskjutningar vid den administrativa

hanteringen av inkomna ansökningar om miljöstöd innevarande år. Miljöstöd till

lantbrukarna för innevarande år beräknas betalas ut i början av år 1997 och

därför belasta 1997 års anslag.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 1085 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Miljöprogrammet för jordbruket

Ett miljöprogram för jordbruket har utarbetats i enlighet med riksdagens beslut

(prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och verkar i full

omfattning från år 1996. Inom programmet erbjuds jordbrukare att göra

miljöåtaganden för vilka de kompenseras motsvarande den kostnad eller det

inkomstbortfall som åtagandet innebär. Programmet har utformats i linje med de

svenska miljömålen för jordbruket.

 Miljöprogrammet omfattar en rad olika miljöåtgärder för bevarande av

odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden, insatser inom

miljökänsliga områden och främjande av ekologisk odling, fördelade på tre

delprogram. Även informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för

jordbrukare och skogsägare med jordbruksmark omfattas. Preliminära resultat

tyder på stort intresse och god anslutning till miljöprogrammet. Av de utgifter

som belastar anslaget avser 1 050 miljoner kronor jordbrukets miljöprogram.

 Mot bakgrund av de höga ambitioner som finns för jordbrukets miljöarbete

föreslår regeringen att nivån på miljöersättningsprogrammet höjs från 1997.

Ytterligare 300 miljoner kronor avsätts därför av nationella medel och

motsvarande medfinansiering erhålls från EU:s budget. Sammanlagt kan

omfattningen av programmet därmed höjas med 600 miljoner kronor per år. Målet är

att ett utökat program skall kunna framförhandlas med EG-kommissionen för att

träda i kraft under 1997. Insatserna för att utveckla det konventionella

jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion kan därmed öka. I utformningen

av det nya programmet skall särskilt hänsyn tas till behovet att stödja och

stimulera vallproduktionens miljöfördelar med avseende på bl.a.

växtnäringsläckaget och kretsloppsanpassning av jordbrukets driftsformer.

 Ökningen av anslaget för den svenska delen av miljöstödet finanseras genom att

50 miljoner kronor vardera från Programmet för småföretagsutveckling, förnyelse

och tillväxt, Programmet för omställning till hållbar utveckling och Programmet

för samarbete och utveckling i Östersjöområdet, som samtliga aviserades i prop.

1995/96:222 om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten till år 2000, tas i

anspråk år 1997. Ytterligare 50 miljoner kronor per år finanseras inom

Arbetsmarknadsdepartementets område. Därutöver finanseras 100 miljoner kronor

varaktigt på statsbudgetens inkomstsida genom förändringar i

energibeskattningen.

 Miljöersättningsprogrammet utvärderas för närvarande. Utvärderingen skall

kunna utgöra underlag för att bedöma behovet av förändringar i programmet.

Regeringens målsättning är att den nu föreslagna nivåhöjningen och utvärderingen

så långt möjligt skall kunna bedömas i ett sammanhang. Samtidigt är det

angeläget att de ökade insatserna kan genomföras så snabbt som möjligt.

Regeringen avser att låta Jordbruksverket snarast lägga förslag om användningen

av det nu föreslagna medelstillskottet. Det är angeläget att åtgärderna utformas

så att de ger den bästa sammanlagda miljöeffekten och att eventuella

förändringar kan genomföras och utformas så att de ger ett för brukaren

översiktligt och hanterbart system.

 Regeringen bedömer att jordbrukets miljöanpassning förutsätter ett långsiktigt

arbete. De program som beskrivits tidigare bygger på ömsesidiga åtaganden mellan

stat och stödmottagare med en varaktighet av minst fem år. Finansieringen av de

miljöåtgärder som omfattas av fattade beslut kräver därför att medel ställs till

förfogande under hela stödperioden. För åren 1998 och 1999 beräknas därför

utgifterna uppgå till samma belopp som de nu föreslagna, eller till 1 085

miljoner kronor årligen.

 Som ett led i arbetet med att utveckla landsbygden avser regeringen vidare att

tillsätta en utredning som skall analysera hur den svenska livsmedelsindustrin

kan stärka sin konkurrenskraft. Analyserna skall bl.a. ligga till grund för

bedömningar av hur takten och omfattningen av strukturomvandlingen i sektorn kan

öka. Utredningen skall också lägga förslag till finansiering av den höjda

ambitionsnivån för miljöstödet till jordbruket åren 1998-1999, dvs. återstoden

av budgetperioden.

Program för skogliga åtgärder inom jordbruket

Ett förslag till svenskt program för skogsbruksåtgärder i enlighet med

riksdagens beslut (prop. 1995/96:76, bet. 1995/96:JoU7, rskr.1995/96:100) kommer

enligt beslut av regeringen den 5 september 1996 att överlämnas till EG-

kommissionen för godkännande. Programmet planeras genomföras år 1997. Det

överlämnade förslaget har utformats i linje med miljömålet för jordbruket och

avses bidra till att öka den biologiska mångfalden. Åtgärderna har därför

inriktats på skogsplantering inom områden i södra och mellersta Sveriges

slättbygder där detta är önskvärt av miljöskäl.

 Regeringen föreslår vidare att ett nationellt anläggningsstöd införs för

plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa enligt rådets

förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättande av ett stödsystem

för producenter av vissa jordbruksgrödor.

 Av de årliga utgifter som belastar anslaget under perioden 1997-2000 avser 10

miljoner kronor skogsbruksåtgärder i jordbruket och 10 miljoner kronor

anläggningsstöd för energiskog.

Miljöprogram för att bevara den biologiska mångfalden i renskötselområdet

Regeringen överlägger för närvarande med kommissionen om ett nytt delprogram

inom ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till rennäringen för

bevarande av rovdjur inom renskötselområdet. Avsikten med programmet är att

skapa ett bevarandemål för rovdjuren inom renskötselområdet med långsiktigt

livskraftiga populationer. Bevarandemålet medför för vissa rovdjursarter att

populationen ökar. Detta medför större kostnader för renförluster och merarbete

för rennäringen än vad som gäller i dag. Programmet baseras på den av riksdagen

beslutade principen om ersättning efter rovdjursförekomst. Programmet har till

syfte att Sverige skall leva upp till sina åtaganden om bevarande av hotade

arter, samtidigt som rennäringen skall kunna bedrivas på ett meningsfullt sätt

och utvecklas med ekonomisk bärkraft.

 Detta program, som avses verka från år 1997, uppskattas omfatta totalt

30 miljoner kronor, varav hälften medfinansieras av EG. Anslaget bör därför

höjas med 15 miljoner kronor. Detta finansieras genom överföring av ett

motsvarande belopp från anslaget D 2. Ersättning för viltskador m.m.

B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket

1994/95 Utgift -1)

1995/962) Anslag 1 500 000 Utgiftsprognos 807 053

 därav 1996 503 384

1997 Förslag 1 092 500

1998 Beräknat 1 092 500

1999 Beräknat 1 092 500

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Anslaget Från EG-budgeten finansierade miljöersättningar

 Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av

kompletterande åtgärder inom jordbruket.

Regeringen överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 1 092 500 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Med hänvisning till vad regeringen har anfört under anslaget B 12.

Kompletterande åtgärder inom jordbruket, bör ett särskilt anslag tas upp på

statsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:s finansiering. Den

nationella finansieringen av vissa informations- rådgivnings- och

utbildningsinsatser för skogsägare med jordbruksmark sker över anslaget H 1.

Skogsvårdsorganisationen. Därutöver föreslås 7,5 miljoner kronor för EG:s

medfinansiering avseende stöd till vitaliseringsgödsling av försurningsdrabbad

skogsmark. Detta ingår som en del i förslaget till svenskt program för stöd till

skogsbruksåtgärder enligt rådets förordning (EEG) nr 2080 av den 30 juni 1992 om

en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket.

Motsvarande nationell finansiering sker över anslaget H 4. Insatser för

skogsbruket.

B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m.

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 8 540 000 Utgiftsprognos 8 580 816

 därav 1996 4 837 930

1997 Förslag 4 950 000

1998 Beräknat 4 950 000

1999 Beräknat 4 950 000

1) Beloppen anges i tusental kr

 Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag

m.m. Bidragen finansieras helt från EG-budgeten.

 Arealersättning lämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter och

oljelin. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spånadslin,

odling av vicker m.m. Ett villkor för ersättning är att åkermark tas ur

livsmedels- eller foderproduktion. För år 1996 gäller att 10 % skall tas ur

produktion och för år 1997 är motsvarande siffra 5 %. Det totala bidraget är

begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår

denna till drygt 1,7 miljoner ha.

 Den areal som ingick i det svenska omställningsprogrammet ingår i basarealen.

För att erhålla ersättning från EG måste denna areal dock tas ur

omställningsprogrammet.

 För oljeväxter finns en särskild basareal, som för Sveriges vidkommande är 137

000 ha.

 Följande stödbelopp per hektar kan beräknas:

Grödor Antal hektar Genomsnittligt stödbelopp

spannmål 1 250 000 2 200 kr/ha

baljväxter 20 000 3 100 kr/ha

uttagen areal 300 000 2 700 kr/ha

oljelin 2 000 4 200 kr/ha

oljeväxter 100 000 3 500 kr/ha

 Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt samt för tackor och

getter. Bidraget baseras på tilldelade bidragsrätter. Sverige har tilldelats

följande bidragsrätter.

Djur Bidragsrätter Bidrag från EG

am- och dikor 155 000 1 300 kr/ko

handjur, 10 mån. 250 000 1 000 kr/tjur

handjur, 22 mån. 1 000 kr/tjur

tackor 180 000 220 kr/tacka

 För tackor räknas bidraget fram med utgångspunkt i marknadspriset som

fastställs vid årets slut. För år 1996 beräknas detta bli 220 kr/tacka.

 För producenter med en förhållandevis låg djurtäthet per hektar foderareal kan

ett extra bidrag utgå, s.k. extensifieringsbidrag. Detta var för år 1996 300 kr

per djur.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 4 950 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Arealersättning och ersättning för uttagen areal

Under år 1995 utnyttjades 88 % av den totala basarealen, dvs. arealen odlades

med ersättningsberättigade grödor eller var uttagen areal. Statens jordbruksverk

beräknar att den areal som ersättning söks för kommer att öka under år 1997. Då

kostnaderna för areal- och uttagsersättningar till viss del är beroende på hur

basarealen utnyttjas förväntas belastningen på anslagsposten öka.

Djurbidrag

För budgetåret 1995/96 beräknas en utnyttjandegrad på drygt 80 % av tilldelade

bidragsrätter. Denna andel förväntas öka under år 1997.

 I samband med att åtgärder vidtas för att lindra de ekonomiska effekter som

uppstått på hela den inre marknaden till följd av den s.k. galna kosjukan har

extra EG-medel tillförts animalieproducenterna.

 Ett förslag om åtgärder för att stödja nötköttsmarknaden har lagts fram av EG-

kommissionen. Förslaget innebär borttagande av det andra handjursbidraget och en

ökning av det första handjursbidraget med

14 %. Ett obligatoriskt bearbetningsbidrag för spädkalvar samt intervention av

nötkött från lättare slaktkroppar föreslås. Dessutom föreslås en höjning av

interventionstaken. Förändringarna skall finansieras genom en sänkning av stöden

inom spannmålssektorn. Beslut om förslaget förväntas i oktober år 1996.

Andra väsentliga förhållanden

Jordbruksverket har i skrivelse den 7 mars 1996 meddelat regeringen de

omräkningskurser som skall användas fram till år 1999 för direktbidrag i de

länder vars valuta revalverats märkbart. För svensk del innebär det att det

beräknade utfallet under anslaget stigit för innevarande år samt att begärt

belopp för år 1997 höjts. Anslaget för år 1997 är beräknat utifrån en

omräkningskurs på 9,92 kr/ecu för arealersättningar och 9,24 kr/ecu för

djurbidrag.

 Regeringen beräknar anslagsposten arealersättning inklusive ersättning för

uttagen areal till 4 132 000 000 kr samt att anslagsposten djurbidrag till 818

000 000 kr.

B 15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 1 575 000 Utgiftsprognos 1 143 942

 därav 1996 683 046

1997 Förslag 2 139 000

1998 Beräknat 2 139 000

1999 Beräknat 2 139 000

1) Beloppen anges i tusental kr

 Under anslaget finansieras kostnader för intervention (dvs. offentlig lagring

m.m.), stöd i form av produktions- och konsumtionsbidrag samt exportbidrag i

enlighet med EG:s regler. Anslaget är obligatoriskt och finansieras helt från

EG-budgeten.

 Utfallet är beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsedda faktorer. Ett

exempel är överskottssituationer som uppkommer inom gemenskapen, en annan faktor

är differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris.

 Ett annat exempel är att en stärkning av den svenska kronans värde skulle

t.ex. kunna innebära att den svenska marknaden blir mer attraktiv för exportörer

från övriga medlemsländer. Detta kan leda till större överskott på den svenska

marknaden, vilket får direkta effekter på hur mycket som måste betalas ut som

exportstöd och i form av olika interventionsåtgärder i Sverige. Anslaget är

således svårbudgeterat.

 Den stora skillnaden mellan utgiftsprognos för innevarande budgetår beräknat

på tolv månader och anslagsförslag för år 1997 beror också på att ett flertal av

stödsystemen tagits i bruk senare än beräknat.

 Med intervention avses sådana åtgärder som EG:s uppköp och lagring av olika

produkter samt stöd till privat lagring. Intervention innebär en påverkan på

utbudet av och efterfrågan på jordbruksprodukter. Interventionsregleringarna

syftar till att stödja vissa prisnivåer. Beslut om interventionsköp fattas av

EG-kommissionen.

 Vidare utgår stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsstöd

för olika produkter.

 Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och

världsmarknadspris och möjliggöra export till tredjeland.

 Det är EG-kommissionen som bestämmer storleken på bidraget.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 2 139 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Intervention och stöd

För de största utgifterna under anslaget, ca 900 miljoner kronor, beräknas

intervention och lagring av spannmål svara.

 Startstöd och stöd till åtgärdsprogram inom ramen för en reformering av

marknadsordningen för frukt och grönsaker kan ses som prisstabiliserande

åtgärder och den beräknade utgiften på 75 miljoner kronor vid ett maximalt

utnyttjande bör därför föras upp under anslaget fr.o.m. år 1997.

 Avgörande för anslagsbelastningen torde vara årsmånsvariationer inom landet

såväl som inom andra medlemsstater. Ett av skälen till detta är att en del

system som inte kunnat förutses tagits i drift. Av betydelse är också

utvecklingen av kronans värde gentemot övriga valutor. Utgifter för intervention

täcks i efterskott av EG:s jordbruksfond.

 Anslagsposten bör föras upp med 1 520 miljoner kronor.

Exportbidrag

Den största posten, ca 300 miljoner kronor för år 1997, beräknas för

exportbidrag för spannmål.

 Anslagsposten bör föras upp med 619 miljoner kronor.

B 16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 179 000 Utgiftsprognos 83 262

 därav 1996 47 574

1997 Förslag 119 333

1998 Beräknat 119 333

1999 Beräknat 119 333

1) Beloppen anges i tusental kr

 Under anslaget redovisas de räntekostnader och kursdifferenser som uppstår för

staten till följd av att ersättningen från EG:s jordbruksfond erläggs i

efterskott.

 En jämförelse mellan budget och utgiftsprognos budgetåret 1995/96 visar på en

lägre belastning på anslaget än beräknat. Detta beror på en initial svårighet

att uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna skulle komma att utnyttja

möjliga ersättningar.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 119 333 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget bör även få belastas med eventuella finansiella |

| sanktioner från EG. |

--------------------------------------------------------------------

Förskotterade ersättningar

Ersättningar för stöd som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men

som förskotteras från statsbudgeten avräknas i princip inom 1 1/2-2 månader. De

stöd som är aktuella är arealersättningar och ersättning för uttagen areal,

djurbidrag, intervention, produktions- och konsumtionsstöd m.m. samt

miljöersättningar.

 För de stöd som betalas ut från jordbruksfondens utvecklingssektion gäller två

olika metoder. För mål 5a, utom stöd till bearbetning och avsättning av jord-

och skogsbruksprodukter, förskotterar medlemsstaten utvecklingssektionens andel

av stödet och avräkning sker för avslutat kalenderår. För stödet till

bearbetning och avsättning betalar sektionen 80 % av sin andel i förskott och

resterande 20 % då ett program är avslutat.

 Kostnaderna är beräknade på en kalkylränta på nio procent. Skulle räntesatsen

ändras påverkar detta också anslagets belastning.

Finansiella sanktioner/korrigeringar från EG

Erfarenheter från andra länder talar för att Sverige liksom alla övriga

medlemsstater riskerar att drabbas av finansiella sanktioner/korrigeringar som

beslutas av EG-kommissionen. Regeringen föreslår att eventuella finansiella

sanktioner/korrigeringar från EG i fortsättningen får betalas från anslaget. Om

sanktion uppkommer kommer den att belasta anslaget och motsvarande belopp

krediteras berörd inkomsttitel. Regeringen har som målsättning att santioner

skall bli så låga som möjligt och har därför avsatt särskilda medel för utökad

kontrollverksamhet (utgiftsområde 2, anslag B 20. Kontrollfunktionen i staten).

 Anslaget bör föras upp med 119 333 000 kronor för räntekostnader och

eventuella finansiella sanktioner från EG.

6 Fiske

--------------------------------------------------------------------

| Det övergripande målet för den svenska fiskeripolitiken är att |

| verka för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna bl.a. så|

| att den biologiska mångfalden bevaras. Vidare är målet att verka|

| för tillgång på fisk av god kvalitet och utveckling av |

| konkurrenskraftiga företag inom fisket och vattenbruket. |

| Regeringen planerar att under budgetåret 1997 återkomma till |

| riksdagen vad gäller de förslag Fiskeriverket redovisat i |

| rapporten Aktionsplan för biologisk mångfald. |

| En översyn av EU:s gemensamma fiskeripolitik (CFP) är planerad |

| till år 2002. Regeringen avser att aktivt medverka i |

| reformeringen av CFP. Förberedelser för detta inleds redan nu |

| bl.a. genom en översyn av Fiskeriverket där också effekterna av |

| det svenska medlemskapet i EU på fiskets område skall följas upp.|

--------------------------------------------------------------------

 Sverige deltar sedan den 1 januari 1995 i EG:s gemensamma fiskeripolitik

(Common Fisheries Policy, CFP). Fiskerinäringen är en viktig verksamhet inom

unionen. EU är världens största marknad för fiskeriprodukter och en av de

största fiskemakterna.

 Fisket ger betydande bidrag till vissa regioner inte minst till kustsamhällen.

Arbetstillfällen och inkomster skapas inte endast inom fiskerinäringen direkt

utan även inom närliggande näringar som berednings-, förpacknings- och

varvsindustri m.m.

 CFP omfattar resurs-, struktur- och marknadspolitik. I den statliga verk-

samheten på fiskets område ingår att arbeta med CFP:s bestämmelser som omfattar

hela kedjan inom fiskerinäringen från råvaran i havet till konsumenten. Även

vattenbruket omfattas av CFP.

 En översyn av CFP är planerad till år 2002. Regeringen avser att aktivt

medverka i reformeringen av CFP och inleder redan nu förberedelser för detta.

 Det övergripande målet för den svenska fiskeripolitiken är att verka för en

ansvarsfull hushållning med fiskresurserna bl.a. så att den biologiska

mångfalden bevaras. Vidare är målet att verka för tillgång på fisk av god

kvalitet och utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fisket och

vattenbruket.

 Fiskeriverket är den centrala förvaltningsmyndigheten på fiskets område. På

regional nivå arbetar länsstyrelserna med bl.a. EG:s strukturstöd för mål 5a

avseende fiske och med fiskevård.

 Den svenska sektorplanen rörande stöd till strukturåtgärder under perioden

1995-1999 för fiske och vattenbruk samt beredning och försäljning av fiskets och

vattenbrukets produkter (mål 5a, fiske) har godkänts av den europeiska

kommissionen. Här ingår också den svenska planen för reduktion av fiskeflottan

för år 1995 och år 1996. Utformningen av ett utvecklingsprogram i denna del

avseende perioden 1997-2002 pågår för närvarande. Kommissionen har även godkänt

det svenska programmet inom gemenskapsinitiativet PESCA. Övervakningskommittéer

för dessa verksamheter har inrättats och stöd har börjat betalas ut.

 En särskild plan för det småskaliga kustfisket godkändes i slutet av år 1995.

Planen är utformad som ett komplement till åtgärderna i den svenska

strukturplanen och skall pågå till utgången av år 1996.

 I CFP ingår kontroll av efterlevnaden av gemenskapssystemet för bevarande och

förvaltning av fiskresurserna. Kommissionen har beslutat att lämna bidrag till

kostnader som Sverige har för vissa investeringskostnader.

 Vid mötet i Fiskerikommissionen för Östersjön i september 1995 fastställdes

för första gången riktlinjer för laxpolitiken i Östersjön. Laxkvoten i egentliga

Östersjön sänktes för år 1996 från 500 000 till 450 000 laxar.

 Det s.k. naboavtalet, som reglerar det svenska fisket i norsk ekonomisk zon i

Nordsjön, omförhandlas årligen med Norge sedan år 1976. Mellan EU och Norge har

under år 1996 träffats en uppgörelse under naboavtalet. Överenskommelsen innebär

i princip oförändrade kvoter jämfört med år 1995.

 Sverige har inom EU spelat en aktiv roll för att FN:s konferens om

gränsöverskridande fiskbestånd skall leda fram till en rättsligt bindande global

konvention om bevarande och hållbart nyttjande av fiskbestånd i det fria havet.

Sverige förespråkar också upprättandet av regionala organisationer för att genom

gemensam förvaltning av fiskeresurserna kunna reglera och kontrollera fisket.

 Sverige har inom FAO arbetat för att få till stånd en uppförandekod för

ansvarsfullt fiske.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

111,51) 279,9 272,5 228,1 173,7 174,1 175,7

1) Beloppen anges i miljoner kr

 Den kraftiga utgiftsökningen för budgetåret 1995/96 hänför sig till en

förstärkning av Fiskeriverket inför medlemskapet i EU och att EU:s med-

finansiering av strukturstöd på fiskets område ingår.

6.1 Anslag

C 1. Fiskeriverket

1994/951) Utgift 61 0542) Anslagskredit -2 142

1995/961) Anslag 99 143 Utgiftsprognos 98 061

 därav 1996 66 037

1997 Förslag 58 166

1998 Beräknat 58 629

1999 Beräknat 60 149

1) Anslagen Fiskeriverket och Främjande av fiskerinäringen

2) Beloppen anges i tusental kr

 Fiskeriverket är central förvaltningsmyndighet för frågor om fiskerinäringen,

vilken också omfattar vattenbruk, fiskevård och fritidsfiske. Verket skall

främja forskning och bedriva utvecklingsverksamhet på fiskets område. Vid verket

finns vidare ett råd för konsumentfrämjande åtgärder på fiskets område.

 Det övergripande målet för Fiskeriverket är att verka för en ansvarsfull

hushållning med fiskresurserna så att de ger en god och långsiktig avkastning

samtidigt som den biologiska mångfalden bevaras. Vidare skall Fiskeriverket

verka för tillgång på fisk av god kvalitet och utveckling av konkurrenkraftiga

företag inom fisket och vattenbruket.

 Utfallet för budgetåret 1994/95 visar att Fiskeriverket utnyttjat an-

slagskrediten framför allt till följd av ökat resursbehov i anslutning till EU-

inträdet samt av en räntekostnad som avser budgetåret 1992/93.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| För den kommande planeringsperioden skall, i avvaktan på en avi-|

| serad översyn av Fiskeriverket, de övergripande mål, som gällt |

| under den senaste treårsperioden 1993/94-1995/96 för Fiskeri- |

| verkets verksamhet, fortsätta att gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 58 166 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 88 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Fiskeriverkets verksamhet samt forskningen och |

| utvecklingsarbetet på fiskets område förutsätts bli föremål för |

| översyn. |

--------------------------------------------------------------------

 Sveriges inträde i den gemensamma fiskeripolitiken har medfört att

Fiskeriverkets verksamhet i hög grad kommit att inriktas mot tillämpningen av

CFP:s regelsystem. Det finns emellertid skäl att vidareutveckla och förbättra de

administrativa systemen, särskilt vad gäller kontrollfrågorna, för att möta krav

från EG-kommissionen och från berörda intressenter i landet. För detta ändamål

avser regeringen att genomföra en översyn av Fiskeriverket. I detta sammanhang

bör verkets stöd till FoU och dess egen undersökningsverksamhet bli föremål för

särskild uppmärksamhet. Inom unionen bedrivs forskning på fiskets område framför

allt på nationell nivå. En övergripande ram för huvuddelen av den svenska

fiskeriforskningen finns i Skogs- och jordbrukets forskningsråds och Fis-

keriverkets gemensamma program Fiskforskning för Sverige. Fiskeriforskningen är

dock splittrad. Universitetsforskningen på fiskets område är förlagd till ett

flertal institutioner med i regel små forskargrupper och med de begränsningar

detta innebär. Vid Lantbruksuniversitetet finns ingen institution speciellt för

fiskeriforskning förutom vattenbruksinstitutionen i Umeå. Tillämpad forskning

och undersökningsverksamhet bedrivs framför allt vid Fiskeriverkets tre

laboratorier. Det finns därför behov av ökad samordning på området, inte minst

mot bakgrund av EU:s ramprogram som ger ökade möjligheter till

forskningsinsatser.

 Översynen skall även omfatta en uppföljning och utvärdering av effekterna på

fiskets område genom det svenska medlemskapet i EU. Därvid skall de strategiska

frågor som Sverige bör prioritera framöver ur ett nationellt perspektiv

respektive ett gemenskapsperspektiv tas fram inför en kommande översyn inom

gemenskapen av den gemensamma fiskeripolitiken år 2002.

 Den av Fiskeriverket framlagda årsredovisningen är uppdelad i verk-

samhetsgrenarna fiskevård, resursutnyttjande och internationellt bi-

ståndssamarbete. Enligt regeringens mening kvarstår vissa behov av ut-

vecklingsarbete. Det är svårt att utläsa om de mål som formulerats för

verksamheten helt har uppfyllts. Vidare kan effektivitet och kostnadsutveckling

inte klart följas. Det framgår inte heller om omprioriteringar av verksamheten

skett till förmån för arbetet med CFP.

 Fiskeriverkets ekonomiska resultat visar att myndigheten täcker driften av

verksamheten med de intäkter de har.

 Fiskeriverket har för regeringen presenterat förslag till aktionsplan för

biologisk mångfald vad gäller söt-, kust- och utsjövatten samt lax. Regeringen

planerar att under år 1997 återkomma till riksdagen vad gäller de förslag som

Fiskeriverket har redovisat.

 Regeringen har uppdragit åt Fiskeriverket och länsstyrelserna att utarbeta ett

gemensamt system för uppföljning och redovisning av myndigheternas verksamhet på

fiskets område. En första rapport har redovisats varvid föreslås att

verksamheten delas in i fiskerinäring (yrkesfiske, vattenbruk, beredning,

marknad), fritidsfiske (husbehovsfiske, sportfiske, fisketurism) och

fiskeresurser (resursreglering, bevarande respektive utvecklande fiskevård).

 Med hänsyn till det statsfinansiella läget minskar regeringen anslaget för

Fiskeriverket år 1997 med 6 miljoner kronor. Resurserna för EU-relaterade

uppgifter, för vilka Fiskeriverket har fått särskild förstärkning, får inte tas

i anspråk vid eventuella omprioriteringar. Insatser för utveckling av

fritidsfiske och fisketurism bör beaktas men med hänsyn till tillgängliga

resurser och CFP:s krav. Fritidsfiskets och fisketurismens utvecklingspotential

är en fråga som även berör regionala och lokala aktörer bl.a. länsstyrelser.

C 2. Strukturstöd till fisket m.m.

1994/951) Utgift 27 3632)

1995/96 Anslag 53 837 Utgiftsprognos 56 444

 därav 1996 44 070

1997 Förslag 30 890

1998 Beräknat 30 890

1999 Beräknat 30 890

1) Anslaget Särskilda insatser för fisket

2) Beloppen anges i tusental kr

 EG:s finansiella instrument för strukturpolitiken på fiskets område är Fonden

för Fiskets utveckling (FFU). FFU finansierar den del av fiskets strukturstöd

som kan hänföras till mål 5a, dvs. anpassningen av fiskerisektorns struktur, och

för gemenskapsinitiativet PESCA. De mål som gäller för strukturpolitiken är

- att bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurser och dess

 utnyttjande,

- att stärka utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga företag inom sektorn,

- att förbättra marknadsutbudet och förädlingsvärdet för fiskets och

 vattenbrukets produkter.

 Syftet med PESCA-programmet är att underlätta hanteringen av de sociala och

ekonomiska konsekvenser som den pågående krisen inom fiskerinäringen ger upphov

till. Programmet finansieras genom FFU samt av de båda strukturfonderna,

Europeiska sociala fonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden. De senare

arbetar främst med åtgärder avseende generella sociala och ekonomiska

förbättringar i den region som är målområde.

 Från anslaget lämnas stöd till åtgärder som medfinansieras av gemenskapen inom

ramen för strukturplanen på fiskets område och gemenskapsinitiativet PESCA.

Stödet lämnas i form av bidrag och statlig garanti för lån. Bestämmelserna om

detta finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och

fiskerinäringen. Anslaget används även till äldre stödformer, som inte omfattas

av gemenskapens medfinansiering såsom ersättning för stormskadade redskap och

vattenbruksanläggningar, isbrytarhjälp till fiskarebefolkningen och stöd vid

förvärvande av begagnade fiskeföretag. Från anslaget täcks vidarekostnader för

förluster på grund av statlig garanti för lån till fiskeföretag och

fiskberedningsföretag.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 30 890 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 De mål som lagts fast för EG:s strukturpolitik på fiskets område

överensstämmer med det övergripande målet för den svenska fiskeripolitiken.

Medlen under detta anslag är avsedda för dessa mål. EU-medlemskapet har

inneburit ett reellt tillskott av medel för fiskeriverksamheten. Det är därför

rimligt att även denna verksamhet bidrar i saneringen av de offentliga

finanserna. Anslaget reduceras därför med 6 miljoner kronor. För att

upprätthålla stödnivån i den nationella medfinansieringen av EG:s strukturstöd

överförs motsvarande belopp från kvarvarande prisregleringsmedel.

C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m.

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 120 000 Utgiftsprognos 111 062

 därav 1996 111 062

1997 Förslag 80 000

1998 Beräknat 80 000

1999 Beräknat 80 000

1) Beloppen anges i tusental kr

 Sveriges strukturplan på fiskets område fastställdes av EG-kommissionen först

mot slutet av år 1995, varför anslaget har belastats enbart under år 1996.

Planen omfattar åren 1995-1999.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 80 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av

strukturstöd till fisket m.m. redovisat under anslaget C 2. Strukturstöd till

fisket m.m.

C 4. Fiskevård

1994/951) Utgift 4 6702)

1995/96 Anslag 6 918 Utgiftsprognos 6 918

 därav 1996 6 918

1997 Förslag 4 612

1998 Beräknat 4 612

1999 Beräknat 4 612

1) Anslagen Bidrag till fiskevård och Ersättning för intrång i enskild fiskerätt

m.m.

2) Beloppen anges i tusental kr

 Riksdagen har den 11 juni 1996 (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr.

1995/96:304) beslutat att minska de tidigare anvisade anslagen Bidrag till

fiskevård och Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. samt att anslå

motsvarande medel under ett nytt ramanslag Fiskevård.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 4 612 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Anslaget bör användas för att uppdatera och färdigbehandla ansökningar om

bidrag till förrättningskostnader för fiskevårdsområden som inkommit före den 1

september 1990, men även för bidrag till att i övrigt bilda eller omarrondera

fiskevårdsområden.

 Anslaget bör även användas för fisketillsyn längs kusterna och i de stora

sjöarna som ett led i fiskevården. Kostnader för åtgärder för biotop- och

fiskevård såsom utsättningar av angelägna arter och insatser för att bevara

hotade fiskarter kan belasta anslaget.

7 Rennäring m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Ett miljömål införs för rennäringen. I syfte att främja en hållbar|

| utveckling i landets fjällområden vidtas en rad åtgärder som berör|

| rennäringen. |

| Regeringen överlägger för närvarande med kommissionen om ett nytt|

| delprogram inom ramen för miljöprogrammet för ersättning till |

| rennäringen för bevarande av livskraftiga stammar av rovdjur i |

| renskötselområdet. |

--------------------------------------------------------------------

 Det område inom vilket rennäringen utövas i Sverige sträcker sig från Idre i

Dalarna till Treriksröset och från riksgränsen mot Norge till Norrlands

kustland. Detta område är uppdelat på 51 samebyar. En sameby är dels ett

geografiskt område, dels en ekonomisk och administrativ sammanslutning. Samebyn

har bl.a. till ändamål att för medlemmarnas gemensamma bästa ombesörja

renskötseln.

 Renskötseln får utövas både på statlig och privat mark. Marken används

samtidigt av andra areella näringar. Renskötseln bedrivs ofta på marker som är

känsliga för påverkan. Förhållandet mellan renskötseln och annat utnyttjande av

mark regleras i ett flertal lagar. Genom ett förslag i prop. 1995/96:226 om

hållbar utveckling i landets fjällområden avses att införas ett miljömål för

rennäringen. Näringen skall bedrivas med bevarande av naturbetesmarkernas

långsiktiga produktionsförmåga så att dessa ger en uthålligt god avkastning

samtidigt som den biologiska mångfalden behålls. Genom fortsatta

renbetesinventeringar och utvecklad markanvändningsplanering underlättas för

näringen att nå miljömålet.

 Genom det planerade miljöersättningsprogrammet för bevarande av rovdjur i

renskötselområdet avses att tillskapas ett bevarandemål för långsiktigt

livskraftiga populationer. Ersättningen till rennäringen avses baseras på

förekomst och fördelning av rovdjur.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

93,41) 125,6 138,9 109,5 75,7 75,7 75,7

1) Beloppen anges i miljoner kr

7.1 Anslag

D 1. Främjande av rennäringen m.m.

1994/951) Utgift 58 2872) Reservation 9 207

1995/961) Anslag 75 026 Utgiftsprognos 89 054

 därav 1996 71 309

1997 Förslag 61 700

1998 Beräknat 61 700

1999 Beräknat 61 700

1) Anslagen Främjande av rennäringen, Prisstöd till rennäringen och Ersättningar

på grund av radioaktivt nedfall

2) Beloppen anges i tusental kr

De utgifter som belastar anslaget är

- underhåll av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka

 staten har underhållsansvaret,

- statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändning, riksintressen

 och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och

 kulturmiljövården,

- framtagande av ny inventeringsmetod för renbetet,

- prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på

 renkött,

- ersättning till följd av Tjernobylolyckan som kan lämnas till jord-

 bruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer

 sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen

 (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning

 av Tjernobylolyckan,

- övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter över-

 läggningar mellan staten och rennäringen.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 61 700 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Riksgränsstängsel m.m.

Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan Sverige och Norge om renbetning

m.m. anslutande protokoll, skall Sverige och Norge bekosta och underhålla vissa

stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar vilket leder till avsevärda

skador, främst i samband med snösmältningen. Mot bakgrund av konventionen bör

staten fortlöpande betala de verkliga kostnaderna för att hålla stängslen.

Staten har även skyldighet att svara för underhållet av vissa andra

renskötselanläggningar.

 Konventionen gäller t.o.m. den 30 april 2002. Regeringen har, i enlighet med

konventionens bestämmelser, hos den norska regeringen påkallat att en blandad

svensk-norsk kommission skall tillsättas för att utreda behovet av fortsatt

renbetning i det andra landet. De svenska och norska regeringarna överlägger för

närvarande om kommissionens sammansättning och dess mandat.

Samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering

Den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvändningsanspråk och

rennäringens riksintressen beräknas vara i stort sett klar under år 1996.

Regeringen har i prop. 1995/96:226 om hållbar utveckling i landets fjällområden

föreslagit att markanvändningsredovisningarna kompletteras med information om

speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och

kulturmiljövården.

Renbetesinventeringar

I skrivelse den 17 mars 1994 (rskr. 1993/94:186) anmälde riksdagens talman

riksdagens beslut med anledning av bostadsutskottets betänkande (bet.

1993/94:BoU11) Anslag till främjande av rennäringen m.m. Beslutet innebär bl.a.

att riksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om

renbetesinventering. Utskottet uttalade att det är viktigt att arbetet med

renbetesinventeringarna fortsätter. Inventeringarna måste utföras så att de kan

tjäna sitt syfte, dvs. utgöra underlag för fastställande av högsta renantal inom

varje sameby. Det är också viktigt att den metod som används ger ett adekvat och

vederhäftigt resultat. Metoden eller metoderna måste därför förankras hos

rennäringen, skogsbruket och naturvården. Med hänsyn till angelägenheten av att

inventeringarna av särskilt vinterbetesmarkerna fortsätter inom ren-

skötselområdet bör metodfrågan snarast lösas och en plan tas fram för

inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfte att skapa en bra balans mellan

renantalet och betestillgången, t.ex. att basera renantalet efter renarnas

slaktvikt, kan behöva övervägas. En redovisning av vidtagna åtgärder borde

föreläggas riksdagen.

 Regeringen redogjorde i prop. 1994/95:100 bil. 10 för vilka krav som bör

ställas på renbetesinventeringar och hur de bör göras. Riksdagen konstaterade

med anledning därav att det inte är helt okomplicerat att finna en allmänt

accepterad metod för hur inventeringarna skall göras. Det är enligt riksdagen

naturligtvis viktigt att olika möjligheter prövas i syfte att skapa

förutsättningar för att genomföra inventeringarna så att dessa blir

tillförlitliga och relevanta för sitt ändamål. Riksdagen utgick från att det

pågående utvecklingsarbetet sker utan onödig tidsutdräkt (bet. 1994/95:BoU16).

 Jordbruksverket arbetar med att utveckla en metod för renbetesinventering som

också skall kunna användas för miljöövervakning. Inte minst mot bakgrund av

kravet på att metoden skall kunna användas även av naturvården för

miljöövervakning är det omöjligt att nu bedöma när en ny inventeringsmetod kan

börja tillämpas. Medel bör anvisas för det fortsatta utvecklingsarbetet.

Prisstöd till rennäringen

Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för

renkött som godkänts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnades före den 1 juli

1994 med 10 kr per kilo för vuxen ren och med 16 kr per kilo för renkalv. Efter

detta datum uppgår pristillägget till 11 respektive 17 kr per kilo. Antalet

slaktade renar uppgick under slaktsäsongen 1995/96 till drygt 65 000 renar. Av

dessa kasserades knappt 1 300 renar vid köttbesiktning. Detta innebär ett

väsentligt minskat slaktuttag i förhållande till tidigare år. Totalt uppgick

producerat renkött till 1 885 ton.

 Avräkningspriset på renkött har stigit mycket kraftigt under senare år.

Genomsnittspriset till producent uppgick under slaktsäsongen 1993/94 till 21:28

kr per kilo. Slaktsäsongen 1995/96 hade priset stigit till 30:45 kr per kilo.

Det rör sig således om en höjning med 43 % på två år. Mot bakgrund av den mycket

kraftiga ökningen av avräkningspriset och med hänsyn till det statsfinansiella

läget anser regeringen att pristillägget på renkött i fortsättningen bör lämnas

med 9 kr per kilo för vuxen ren och med 14:50 kr per kilo för renkalv.

Tjernobylolyckan

Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av Tjernobylolyckan

fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra Sverige

påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får.

 Genom tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar är antalet kasserade

renkroppar lågt. Slaktsäsongen 1995/96 kasserades knappt 1 300 renar. Även nästa

budgetår måste dock åtgärder vidtas för att undvika kassation av kött.

 Gränsvärdet för cesium i livsmedel var efter Tjernobylolyckan 300 Bq/kg. Den

1 juni 1987 höjdes gränsvärdet för renkött, vilt och insjöfisk till 1 500 Bq/kg.

I Norge är gränsvärdet för cesium i renkött 3 000 Bq/kg. Finland har inget

gränsvärde för inhemskt renkött. Det svenska gränsvärdet har varit oförändrat i

närmare tio år. Eftersom cesiumbelastningen minskat kraftigt i Sverige under

denna tid bör nya intagsberäkningar göras. Regeringen avser därför att ge

Livsmedelsverket i uppdrag att se över gällande bestämmelser.

Övriga åtgärder för främjande av rennäringen

Även under innevarande budgetår får en del av anslaget användas för andra

åtgärder för främjande av rennäringen. Medlen fördelas på användningsområden

genom beslut av Jordbruksverket efter överläggningar mellan verket och

Sametinget. Medlen används bl.a. för katastrofskadeskydd vid svåra

betesförhållanden. Medel bör anvisas även i fortsättningen. Användningen bör i

görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt mål6-

programmet, exempelvis verksamheter som är direkt inriktade på att utveckla

näringen.

Övrigt

Den behållning som vid utgången av budgetåret 1995/96 kan finnas kvar på det

äldre anslaget Främjande av rennäringen bör föras över till anslaget Främjande

av rennäringen m.m.

 Sammantaget bedömer regeringen anslagsbehovet till 61 700 000 kr, vilket är

15,6 miljoner kronor lägre än föregående år. För åren 1998 och 1999 beräknas

utgifterna vara oförändrade.

D 2. Ersättningar för viltskador m.m.

1994/95 Utgift 34 2001)

1995/96 Anslag 48 300 Utgiftsprognos 46 800

 därav 1996 36 000

1997 Förslag 12 500

1998 Beräknat 12 500

1999 Beräknat 12 500

1) Beloppen anges i tusental kr

 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga

skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt 29 a § jaktförordningen

(1987:905).

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 12 500 tkr |

| |

| Övrigt |

| De skador rovdjuren förorsakar på ren avses i fortsättningen |

| ersättas genom ett delprogram inom ramen för EG:s miljöprogram för|

| miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i enlighet med |

| förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992. Genom |

| programmet lämnas ersättning till rennäringen för bevarande av |

| rovdjur inom renskötselområdet. |

--------------------------------------------------------------------

Skada på annat än ren

Naturvårdsverket fördelar medlen på samtliga länsstyrelser, som beslutar om

bidrag för att förebygga skada och för att ersätta inträffad skada. Inriktningen

är att viltskador så långt möjligt skall förebyggas. Med hänsyn till

skadeutvecklingen bör ytterligare 983 000 kr anvisas för bidrag och

ersättningar.

Skada på ren

Under år 1996 står 24 miljoner kronor till Sametingets förfogande för ersättning

för renar som skadats eller dödats av björn, varg, järv, lo eller örn samt som

bidrag till förebyggande av sådan skada.

 Till grund för Sametingets beslut om ersättningar har legat det preliminära

resultatet av de rovdjursinventeringar som berörda länsstyrelser utfört under

våren 1996 tillsammans med samebyarna. Någon slutlig sammanställning av

inventeringsresultatet föreligger ännu inte.

 Enligt det preliminära resultatet av rovdjursinventeringarna har det i

renskötselområdet förekommit 200 lodjursföryngringar i 39 samebyar och 71

järvföryngringar i 26 samebyar. Dessutom har lodjur förekommit regelbundet i

ytterligare sju samebyar och tillfälligt i sex byar. Järv har förekommit

regelbundet i 16 samebyar och tillfälligt i fyra byar. Varg har enligt

inventeringarna förekommit regelbundet i 15 samebyar och tillfälligt i 12 byar.

 Sametinget har fördelat ersättningen mellan samebyarna enligt de ersätt-

ningsnivåer som föreslogs i Sametingets och Naturvårdsverkets rapport den

7 februari 1995, Förslag till utformningen av det nya ersättningssystemet för

rovdjursrivna renar.

 Rapportens förslag till ersättningsnivåer innebär i korthet att varje

föryngring av järv och lo ersätts med värdet av 200 renar och regelbunden

förekomst med värdet av 50 renar per art. Sker föryngring av både lo och järv i

samma sameby sker viss reducering. En vargföryngring ersätts med värdet av 500

renar och regelbunden förekomst av varg med värdet av 50 renar per individ.

Tillfällig förekomst av järv, lo och varg ersätts genom en arealbaserad

ersättningsnorm. Även förekomst av björn och kungsörn ersätts enligt en

arealbaserad ersättning. Den totala ersättningen inom renskötselområdet uppgår

enligt förslaget till värdet av 2 000 renar vardera för björn och kungsörn. Det

är angeläget att poängtera att det verkliga antalet rovdjursrivna renar är

väsentligt lägre än det antal som skall ersättas enligt förslaget i Sametingets

och Naturvårdsverkets rapport. Det antal renar som föreslås ersatta i

myndigheternas förslag innefattar nämligen de uppräkningar som gjorts för att

kompensera rennäringen för extra kostnader för merarbete och bevakning samt för

rovdjurens naturvårdsvärde. Varje ren ersätts dock med ett lägre belopp än i det

tidigare ersättningssystemet. I rapporten föreslås slutligen att särskild

ersättning skall lämnas vid extrema situationer när ett stort antal renar rivs

inom ett begränsat område.

 Sametinget har med tillämpning av resultatet av vårens inventeringar och de

ovan nämnda ersättningsnivåerna betalat ersättning för cirka 48 000 renar med

21,8 miljoner kronor. Detta innebär således att varje ren ersatts med drygt 450

kr, vilket är lägre än den ersättning som tidigare lämnades för varje återfunnen

ren. Som framgått ovan är emellertid det totala antalet renar som nu ersätts

väsentligt högre än det verkliga antalet rovdjursrivna renar. De utbetalade

ersättningarna innebär att varje föryngring av järv och lo ersatts med drygt

90 000 kr och regelbunden förekomst i samebyn med cirka 23 000 kr för varje art.

Regelbunden förekomst av varg har ersatts med cirka 23 000 kr per individ.

Björn- och kungsörnsförekomsten i renskötselområdet har ersatts med 900 000 kr

för vardera arten. Någon vargföryngring har inte skett. Om så varit fallet

skulle ersättningen enligt det tillämpade systemet uppgått till 225 000 kr.

 Fyra samebyar har ersatts med drygt 300 000 kr genom att extrema situationer

med många rovdjursrivna renar uppstått i dessa byar. Den ersättningen har

baserats på de fynd av rivna renar som gjorts och med de belopp som bestämts i

avtal mellan Trafikförsäkringsföreningen och Svenska samernas riksförbund

avseende trafikdödade renar.

 Regeringen har under anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket

redogjort för arbetet med ett nytt delprogram inom ramen för jordbrukets

miljöprogram för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur inom

renskötselområdet. De skador rovdjuren orsakar på ren avses i fortsättningen

ersättas genom det delprogrammet. Programmet uppskattas omfatta totalt

30 miljoner kronor, varav hälften medfinansieras av EG. Under förutsättning att

programmet godkänns av EG-kommissionen kommer under år 1997 således ytterligare

6 miljoner kronor att stå till förfogande för ersättning för rovdjursrivna renar

i förhållande till år 1996. Den nationella kostnaden bör i fortsättningen

belasta anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet för skada på annat än ren till

12 500 000 kr. För åren 1998 och 1999 beräknas utgifterna vara oförändrade.

D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m.

1994/95 Utgift 9501) Reservation 2 267

1995/96 Anslag 2 307 Utgiftsprognos 3 061

 därav 1996 2 181

1997 Förslag 1 538

1998 Beräknat 1 538

1999 Beräknat 1 538

1) Beloppen anges i tusental kr

 De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investeringar i

byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och

upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt

innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i

vissa fall.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 1 538 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning ända

från år 1915. Det finns totalt 110 fjällägenheter i Sverige, de flesta i

Jämtlands län.

 Regeringen uttalade i prop. 1994/95:100 bil. 10 att statsfinansiella skäl

talar för att systemet med fjällägenheter avvecklas. En dokumentation borde dock

göras av fjällägenheternas natur- och kulturvärden innan slutlig ställning tas

till eventuella försäljningar. En försäljning borde i förekommande fall föregås

av lämpligt bevarandeskydd. De mest värdefulla fjällägenheterna borde enligt

regeringens bedömning behållas i statlig ägo.

 Statens jordbruksverket, Naturvårdsverket och Riksantikvarieämbetet har på

regeringens uppdrag inventerat fjällägenheterna från naturvårds- och

kulturmiljösynpunkt. Omkring hälften av fjällägenheterna bör enligt in-

venteringen behållas av staten av hänsyn till naturvården och kulturmiljön.

Upplåtelseformen fjällägenhet bör enligt myndigheterna ersättas med andra former

av upplåtelser som är anpassade till bevarandebehoven och som minimerar statens

kostnader för förvaltningen.

 Regeringen kommer senare att ta ställning till lämplig upplåtelseform för de

fjällägenheter som inte bör försäljas.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 538 000 kr. För åren 1998 och 1999

beräknas utgifterna vara oförändrade.

8 Djurskydd och djurhälsovård

-----------------------------------------------------------------

| De övergripande målen för djurskydds- och djurhälsovårdsområdet är|

| ett gott hälsotillstånd bland husdjuren och ett gott |

| djurskydd samt en begränsning av användningen av försöksdjur.|

-----------------------------------------------------------------

 Djurskydd och djurhälsovård inom Jordbruksdepartementets ansvarsområde om-

fattar verksamhet vid Statens jordbruksverk med distrikts-

veterinärorganisationen, Statens veterinärmedicinska anstalt och Centrala

försöksdjursnämnden.

 Det är viktigt med en bra djurhälsovård och ett väl fungerade smittskydd i

landet. Under hösten 1995 kunde ett utbrott av Newcastle-sjukan hos fjäderfä

konstateras i södra Sverige. Newcastle-sjukan är en av de mest fruktade

sjukdomarna hos fjäderfä och har inte funnits i Sverige sedan år 1956. Under

Jordbruksverkets ledning vidtogs i ett tidigt skede ett omfattande arbete för

att bekämpa sjukdomen och hindra att sjukdomen skulle spridas. I slutet av

december 1995 kunde konstateras att Sverige åter var fritt från Newcastle-

sjukan. Bovin spongiform encefalopati (BSE) har fått formen av en epidemi hos

nötkreatur i Storbritannien. I Sverige har inte konstaterats något fall av BSE.

Det har presenterats forskningsresultat som visar att det inte kan uteslutas att

BSE smittar till människa och att det kan finnas ett samband mellan några

dödsfall bland människor i Europa och BSE. Denna situation har orsakat en stark

reaktion hos konsumenterna i flera länder med en ekonomisk kris som följd inom

sektorn för nötkreatursuppfödning och närliggande sektorer.

 Under år 1995 antogs ett nytt, strängare EG-direktiv om skydd av djur under

transporter. Direktivet antogs efter omfattande massmediarapportering om långa

och plågsamma djurtransporter mellan olika medlemsländer. Sverige har införlivat

direktivet genom att Jordbruksverket har utfärdat transportföreskrifter som

trädde i kraft den 1 augusti 1996. Därmed är Sverige ett av de första länderna

inom EU som infört transportdirektivet.

 Enligt regeringens bedömning fungerar inte den nuvarande tillsynen enligt

djurskyddslagen (1988:534) på ett tillfredsställande sätt. Denna slutsats dras

bl.a. med anledning av den granskning som riksdagens revisorer har utfört

(1993/94:RR8). I februari 1996 lämnade utredningen om djurskyddstillsynen sitt

betänkande Offentlig djurskyddstillsyn (SOU 1996:13) vilket redovisade och

utvärderade hur tillsynen enligt djurskyddslagen och med stöd av lagen meddelade

föreskrifter bedrivs. Utredningen lämnade vidare förslag till hur tillsynen

fortsättningsvis bör anordnas. Betänkandet har remissbehandlats. Mot bakgrund av

den stora betydelse som en väl fungerande djurskyddstillsyn kan anses ha för

efterlevnaden av djurskyddslagen måste de fortbildningskurser i djurskydd som

anordnas av Sveriges lantbruksuniversitet åtnjuta hög prioritet i budget-

sammanhang.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

290,71) 363,6 524,5 385,6 264,9 270,0 275,3

1) Beloppen anges i miljoner kr

8.1 Anslag

E 1. Statens veterinärmedicinska anstalt

1994/951) Utgift 67 7732)

1995/96 Anslag 102 697 Utgiftsprognos 106 297

 därav 1996 70 769

1997 Förslag 74 004

1998 Beräknat 75 994

1999 Beräknat 78 039

1) Anslaget Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt

2) Beloppen anges i tusental kr

 Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) är veterinärmedicinskt expert- och

serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma

djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA skall bedriva diagnostisk

verksamhet och vara veterinärmedicinskt centrallaboratorium. Vidare skall SVA

medverka i förebyggande och bekämpande av djursjukdomar samt bedriva forsknings-

och utvecklingsarbete inom sitt verksamhetsområde.

 Det övergripande målet för myndigheten är en god djur- och folkhälsa genom

förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

|Resurser 1997 |

|Ramanslag 74 004 tkr |

|Beräknade avgiftsinkomster 140 046 tkr |

-----------------------------------------------------------------

 SVA:s årsredovisning är välgjord och informativ. För att förbättra resul-

tatredovisningen anser regeringen att preciseringar bör ske av prestationer och

effekter. Dessa bör även kopplas till verksamhetens mål och därefter analyseras.

Regeringen bedömer att de mål som formulerats för verksamheten har uppfyllts.

Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende SVA.

 SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter samt

avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall

budgetåret 1994/95 visar att myndighetsuppgifterna givit ett underskott på 0,5

miljoner kronor. Orsaken till detta är i första hand ökade uppgifter i

anslutning till medlemskapet i EU. Prognosen för innevarande budgetår tyder på

ett underskott på 3,6 miljoner kronor för denna del av verksamheten.

 Under budgetåret 1994/95 uppgick de sammanlagda uppdragsintäkterna till 116,3

miljoner kronor vilket motsvarar en ökning med 20 %. Uppdragsverksamheten gav

under budgetåret 1994/95 ett överskott på 2,9 miljoner kronor.

 Antalet anställda har från den 1 juli 1995 till den 30 juni 1996 ökat med 25

heltidstjänster på grund av ökade uppgifter till följd av EU-anslutningen.

Ökningen ligger inom hela SVA:s verksamhetsfält, dvs. myndighetsuppgifter,

uppdragsverksamhet och uppdragsforskning. Ökningen bedöms fortsätta i samma takt

under andra halvåret 1996 för att därefter avta.

 SVA hemställer i sin anslagsframställning att myndigheten erhåller

resursförstärkning med 11,5 miljoner kr/år för att genomföra arbetsuppgifter som

är en konsekvens av EU-anslutningen, bl.a. zoonosarbete i enlighet med EG:s

zoonosdirektiv.

 Kostnaderna för SVA:s verksamhet beräknar regeringen för år 1997 till 214 050

000 kr. Dessa finansieras dels genom bidrag över statsbudgeten med 74 004 000

kr, dels med avgiftsintäkter som beräknas till 140 046 000 kr.

 På grund av ökade arbetsuppgifter med anledning av medlemskapet i EU föreslår

regeringen således att anslaget förs upp med 74 004 000 kr, vilket motsvarar en

ökning av anslaget med knappt 3,7 miljoner kronor. Av detta bör 3,5 miljoner

kronor användas för arbete vid zoonoscentrum. De bedömda anslagsbehoven för åren

1998 och 1999 beräknade med utgångspunkt i 1997 års anslagsbehov.

E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen

1994/951) Utgift 98 2952)

1995/961) Anslag 108 790 Utgiftsprognos 112 123

 därav 1996 74 614

1997 Förslag 77 691

1998 Beräknat 80 137

1999 Beräknat 82 669

1) Anslagen Distriktsveterinärorganisationen: Uppdragsverksamhet, Bidrag till

distriktsveterinärorganisationen och Bidrag till avlägset boende djurägare för

veterinärvård

2) Beloppen anges i tusental kr

 Statens jordbruksverk har som chefsmyndighet för distriktsveterinärorga-

nisationen ansvaret när det gäller ledning av och samordning inom dis-

triktsveterinärorganisationen. Verket ansvarar bl.a. för central budget, löne-

och taxesättning, arvodesuppbörd, tjänstetillsättningar, avtalsfrågor och de

förhandlingar som behövs.

 Länsstyrelsen svarar för distriktsveterinärorganisationen i länet och utövar

tillsyn över andra praktiserande veterinärers verksamhet samt leder och

samordnar åtgärder mot djursjukdomar.

 Distriktsveterinärorganisationen är avpassad främst för att tillgodose behovet

av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som

används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan

veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även utöva

djursjukvård för övriga husdjur. Distriktsveterinärorganisationen skall i

samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade

hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder.

 Kostnaderna för distriktsveterinärorganisationen bekostas till största delen

av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, samt av anslag över

statsbudgeten. De utgifter som belastar anslaget är i första hand

personalkostnader, resekostnader och kostnader för utbildning. För närvarande är

inte samtliga distriktsveterinärtjänster tillsatta. En tillsättning av

ytterligare tjänster påverkar såväl intäkts- som kostnadssidan.

 Under anslaget anvisas medel för att minska avlägset boende djurägares

veterinärkostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen

(1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar Jordbruksverket

föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under

verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av bl.a. en

distriktsveterinär.

 En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret 1994/95 visar att kostnader-

na för distriktsveterinärorganisationen översteg de budgeterade medlen med ca

2,9 miljoner kronor. Överskridandet kan helt hänföras till att förslagsanslaget

Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård överskreds. Prognosen

gällande anslagsbelastningen på detta anslag för innevarande budgetår visar att

de budgeterade medlen kommer att överskridas med ca 3,3 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 77 691 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 281 000 tkr |

-----------------------------------------------------------------

 Enligt Jordbruksverkets årsredovisning ökade kostnaderna för distrikts-

veterinärorganisationen under budgetåret 1994/95 i jämförelse med föregående

budgetår, varmed den tidigare nedåtgående kostnadstrenden bröts. Största delen

av de ökade kostnaderna kan emellertid förklaras av att de 15 miljoner kronor

som riksdagen anvisat (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403)

för inrättande av ca 50 nya veterinärstationer medräknats i resursförbrukningen.

 I syfte att bl.a. reducera statens kostnader för distriktsveterinärorganisa-

tionen beslöt riksdagen (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr.

1993/94:403) om vissa förändringar när det gäller distriktsveterinär-

organisationens organisation och finansiering att gälla från den 1 juli 1995.

Från djurägarhåll har riktats kritik mot de veterinärtaxor som gällde efter

omorganisationen och som uppfattats som alltför höga. En väsentlig orsak till

kostnadshöjningarna är att de sociala avgifterna på distriktsveterinärernas

arvoden numera erläggs av de rättmätiga inbetalarna, dvs. uppdragsgivarna - i de

flesta fall djurägarna - vilket inte var fallet före den 1 juli 1995.

Jordbruksverket vidtog den 1 januari 1996 en revidering av veterinärtaxorna. I

regleringsbrevet för budgetåret 1995/96 gav regeringen Jordbruksverket i uppgift

att i årsredovisningen återrapportera om hur omorganisationen av distriktsvete-

rinärverksamheten påverkat uppdragsgivarnas kostnader för veterinärvård. Kritik

har även från veterinärt håll riktats mot omorganisationen och ca 90 veterinärer

som tidigare arbetade inom distriktsveterinärorganisationen har valt att stå

utanför densamma och i stället arbeta på privat basis. Jordbruksverket arbetar

emellertid med sikte på en rikstäckande organisation i överensstämmelse med de

riktlinjer som antagits av riksdagen.

 Budgeterade belopp under anslaget Bidrag till avlägset boende djurägare för

veterinärvård har, enligt vad som ovan angivts, tidigare överskridits.

Jordbruksverket har vidtagit åtgärder för att anpassa kostnaderna till bud-

geterade belopp genom att tydliggöra de begränsningar som gäller för användning

av anslaget.

 Regeringen beräknar att kostnaderna för distriktsveterinärorganisationen,

innefattande bl.a. personal- och resekostnader samt kostnader för medicin och

andra förbrukningsvaror, för år 1997 uppgår till 380 miljoner kronor.

Beräkningarna baserar sig på en rikstäckande organisation. Kostnaderna

finansieras dels genom bidrag över statsbudgeten med 77 691 000 kr, dels med

intäkter från verksamheten, dvs. i huvudsak avgifter från djurägarna för

djursjukvård, vilka beräknas till 281 miljoner kronor. Regeringen anser att de

besparingar i fråga om anslaget över statsbudgeten för bidrag till distrikts-

veterinärorganisationen, som regeringen i prop. 1993/94:150 anförde som ett av

skälen till omorganisation av den veterinära fältverksamheten, överensstämmer

väl med regeringens föreliggande förslag till anslag för verksamheten. Detta

gäller även för de anslag för verksamheten som beräknats för åren 1998 och 1999.

 Kostnaderna för verksamheten för budgetåren 1995/96 och 1997 kommer inte fullt

ut att balanseras av intäkterna och ett verksamhetsunderskott kommer att uppstå.

Jordbruksverket arbetar emellertid med frågan och vidtar åtgärder i avsikt att

senast år 1999 uppnå balans i verksamheten.

E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder

1994/95 Utgift 32 1691) Reservation 423

1995/96 Anslag 39 151 Utgiftsprognos 39 574

 därav 1996 27 832

1997 Förslag 16 832

1998 Beräknat 17 303

1999 Beräknat 17 787

1) Beloppen anges i tusental kr

 Under anslaget anvisas medel för kostnader för prövning från djur-

skyddssynpunkt av djurhållningsmetoder, inredningsdetaljer i stallar m.m och

utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas också medel för en del av

den djurhälsovård som tidigare finansierats inom ramen för

jordbruksprisregleringen.

 Med stöd av lagen (1985:343) om kontroll av husdjur m.m. har Statens

jordbruksverk utfärdat föreskrifter om organiserad hälsokontroll av husdjur och

utsett huvudmän för de olika kontrollerna. Syftet med kontrollerna är att

motverka eller förebygga sjukdomar hos husdjur. Anslutningen till kontrollen är

frivillig.

 Jordbruksverkets verksamhet beträffande djurskyddsfrämjande åtgärder har under

budgetåret 1994/95 främst inriktats mot forskning, försök och utvecklingsarbete

för framtagning av alternativa inhysningssystem för värphöns. Dessutom har medel

gått till den vidareutbildning i djurskydd som Sveriges lantbruksuniversitet

anordnar för djurskyddsinspektörer samt till projekt för olika djurslag inom

animalieproduktionen.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 16 832 tkr |

-----------------------------------------------------------------

 För den delen av djurhälsovården som tidigare finansierats inom ramen för

jordbruksprisregleringen bör anvisas 16 832 000 kr, vilket innebär en besparing

på ca 10 miljoner kronor. Konsekvenserna av denna besparing är att statens

medverkan i de aktiviteter som organiseras av Svenska Djurhälsovården i denna

del minskar. Det blir därmed en fråga om hur mycket Djurhälsovården och näringen

själva är beredda att betala, alternativt en omprioritering av dagens

verksamhet.

 Regeringen anser att insatser för att ta fram alternativa inhysningssystem för

höns är viktiga och måste prioriteras.

E 4. Centrala försöksdjursnämnden

1994/95 Utgift 5 2761) Anslagssparande 1 204

1995/96 Anslag 10 110 Utgiftsprognos 9 791

 därav 1996 3 404

1997 Förslag 6 909

1998 Beräknat 7 082

1999 Beräknat 7 260

1) Beloppen anges i tusental kr

 De övergripande målen för Centrala försöksdjursnämnden (CFN) är att samordna

och planera frågor som rör försöksdjur. Nämnden har bl.a. till uppgift att verka

för att användningen av försöksdjur begränsas genom att främja utvecklingen av

alternativa metoder, att svara för planeringen av försöksdjursverksamheten, att

vidta åtgärder för att förbättra situationen inom försöksdjursområdet, att

sammanställa statistik över försöksdjursanvändningen samt att följa de

djurförsöksetiska nämndernas arbete och bedömning av frågor om användning av

försöksdjur.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 6 909 tkr |

-----------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

CFN:s årsredovisning visar att verksamheten under budgetåret 1994/95 bedrivits i

enlighet med nämndens instruktion och de övergripande mål och verksamhetsmål som

angivits i regleringsbrevet. Regeringen konstaterar att det vid bedömningen av

hur försöksdjursanvändningen förändrats under en följd av år är viktigt att

hänsyn tas till dels vilka kriterier som under olika år gällt för inrapportering

av försöksdjursanvändningen, dels hur omfattningen av den forskning inom vilken

djurförsök eller alternativa metoder är aktuella har förändrats. Med beaktande

av detta bedömer regeringen att utvecklingen av försöksdjursanvändningen varit

tillfredsställande under senare år. RRV:s revisionsberättelse innehåller inga

anmärkningar.

 År 1993 slutredovisades en utvärdering av CFN:s forskningssatsningar under

perioden 1988-1992. Utvärderingen, som genomfördes av en extern expert, visade

bl.a. att de forskningsprojekt som erhållit stöd genomgående varit av hög

vetenskaplig kvalitet med en klar inriktning mot utvecklandet av alternativa

metoder. I utvärderingen framhölls att CFN i huvudsak har använt de begränsade

ekonomiska resurserna på ett effektivt sätt.

 Efter förhandlingar har överenskommelser träffats år 1995 mellan staten, Astra

AB och Pharmacia AB och år 1996 mellan staten, Astra AB och Pharmacia & Upjohn,

Inc. Den senaste överenskommelsen godkändes av regeringen den 14 mars 1996 och

innebär att forskningsstödet från de båda läkemedelsföretagen skall uppgå till

0,5 miljoner kronor från vart och ett av bolagen. CFN:s stöd skall uppgå till 1

miljon kronor inom ramen för överenskommelsen. För budgetåret 1995/96 har

sammanlagt 5 375 000 kr utgått från CFN till stöd för utveckling av alternativa

metoder till djurförsök. I detta belopp ingår också stöd till projekt för att

inom utbildningen hitta alternativ till djurförsök.

 De bedömda anslagsbehoven för åren 1998 och 1999 är beräknade med utgångspunkt

i 1997 års anslagsnivå.

E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar

1994/95 Utgift 87 8261)

1995/96 Anslag 102 874 Utgiftsprognos 256 722

 därav 1996 208 997

1997 Förslag 89 500

1998 Beräknat 89 500

1999 Beräknat 89 500

1) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget belastas med kostnader för bekämpande av och beredskap mot smittsamma

husdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader som

uppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, för bitillsynsmännens

arvoden m.m. Vidare anvisas under anslaget medel för bekämpande av bl.a. leukos

hos nötkreatur och Aujeszkys sjukdom hos svin. Som en följd av att

paratuberkulos påvisades år 1993 hos nötkreatur importerade från Danmark beslöt

Statens jordbruksverk att utreda samtliga importer av nötkreatur till Sverige

från år 1980 och framåt. Arbetet pågår fortfarande och målet är att bekämpa

sjukdomen och härigenom kunna friförklara landet.

 Ett frivilligt kontrollprogram avseende bovin tuberkulos hos hägnad hjort

startade år 1994 med Svenska Djurhälsovården som huvudman. Huvudmannen har

upprättat en bekämpningsplan och en ekonomisk plan och man räknar med att kunna

utrota sjukdomen inom fem år. Tuberkuloskontrollen följer den ekonomiska plan

som upprättades år 1994. Antalet fall av salmonella hos värphöns minskade

väsentligt år 1995 jämfört med år 1994. Det svenska kontrollprogrammet avseende

salmonella hos animalieproducerande djur fastställdes av EG-kommissionen i

februari 1995.

 Skillnaden mellan utgiftsprognosen och anslagna medel för budgetåret 1995/96

förklaras i huvudsak av det i november 1995 konstaterade utbrottet av

Newcastlesjukan hos fjäderfä. Vidare beror skillnaden på att antalet

nötkreaturbesättningar som påvisats positiva för paratuberkulos i det närmaste

fyrdubblats under det senaste halvåret. Härtill kommer också

att antalet salmonellapositiva besättningar, främst svinbesättningar, ökat

jämfört med föregående år.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

|Resurser 1997 |

|Ramanslag 89 500 tkr |

-----------------------------------------------------------------

Bekämpande av husdjurssjukdomar

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar avser ersättning enligt epizootilagen

(1980:369). Till följd av bl.a. tuberkulosbekämpning hos hägnade hjortar samt

paratuberkulos och IBR hos nötkreatur har Jordbruksverket föreslagit att

anslagsposten Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar förs upp med 60

miljoner kronor.

 Regeringen beräknar kostnaderna för denna del av anslaget till 33 miljoner

kronor. Regeringen har gett Jordbrukverket i uppdrag att göra en översyn av den

svenska lagstiftningen som reglerar bekämpningen av epizootiska sjukdomar. I

uppdraget ingår bl.a. att utreda vilka djursjukdomar som bör omfattas av

epizootilagen och vilka regler om bekämpning vid eventuella sjukdomsutbrott det

finns behov av. Uppdraget skall redovisas senast den 1 februari 1997.

Bidrag till bekämpande av djursjukdomar

För bekämpande av Enzootisk bovin leukos (EBL) hos nötkreatur, Aujeszkys sjukdom

(AD) hos svin, nötkreaturstuberkulos hos hjort, Bovin virus diarré (BVD) hos

nötkreatur och Maedi-Visna (MV) hos får har Svensk husdjursskötsel och

Djurhälsovården, som är huvudmän för bekämpningsprogrammen, beräknat kostnaderna

för år 1997 till sammanlagt 52 miljoner kronor. Jordbruksverket föreslår att

anslagsposten Bidrag till bekämpande av djursjukdomar förs upp med 52 miljoner

kronor.

 Regeringen anser det viktigt att bekämpningsprogrammen mot leukos hos

nötkreatur, Aujeszkys sjukdom hos svin, tuberkulos hos hjort, bovin virus diarré

hos nötkreatur och Maedi-Visna hos får fullföljs. För bekämpning av dessa

djursjukdomar bör 44 miljoner kronor avsättas.

Bidrag till obduktionsverksamheten

Sedan budgetåret 1992/93 har regeringen anvisat särskilda medel för

obduktionsverksamheten. Svenska Djurhälsovården har det direkta ledningsansvaret

för denna verksamhet. Jordbruksverkets målsättning är att nå upp till 4 000

obducerade djur per år. Under år 1997 beräknar Svenska Djurhälsovården att

antalet obduktioner kommer att kunna nå upp till denna målsättning.

Jordbruksverket har hemställt om att 2,5 miljoner kronor anslås som bidrag till

obduktionsverksamheten.

 Sverige har i ett internationellt perspektiv ett mycket gott läge i fråga om

antalet fall av smittsamma husdjurssjukdomar. Obduktioner av djur är ett viktigt

medel för att kontrollera och dokumentera sjukdomsläget i landet. Regeringen

föreslår att 2,5 miljoner kronor avsätts som bidrag till obduktionsverksamheten.

Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller

Inom ramen för medlemskapsavtalet pågår hos EG-kommissionen en utvärdering av

möjligheten för Sverige att erhålla s.k. tilläggsgarantier för ett antal

djursjukdomar. För att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget för de sjukdomar

där Sverige redan har tilläggsgarantier och för de sjukdomar där diskussioner om

sådana förekommer samt även i övrigt kunna utföra de sjukdomskontroller som EG:s

regelverk ställer krav på (t.ex. tuberkulos och brucellos hos nötkreatur samt

newcastlesjukan hos fjäderfä) har, sedan budgetåret 1992/93, Jordbruksverket

årligen kunnat disponera 10 miljoner kronor.Kostnaden för kontrollen avseende

IBR är att anse som en direkt följd av en svensk ansökan om tilläggsgarantier.

Kostnaden för detta program bör därför enligt Jordbruksverket belasta

anslagsposten Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller.

 Regeringen bedömer, liksom Jordbruksverket, att 10 miljoner kronor bör anvisas

för utveckling av sjukdomskontrollprogram och genomförande av sjukdomskontroller

som krävs för att infria de krav som förväntas med anledning av medlemskapet i

EU. Kostnaden för kontrollen avseende IBR bör belasta detta anslag.

9 Livsmedel

--------------------------------------------------------------------

| Mot bakgrund av att kontrollen av bekämpningsmedelsrester i |

| vegetabilier och främmande ämnen i animalier av varor som förs in|

| från andra EU-länder inte längre kan finansieras via |

| importavgifter föreslår regeringen att ytterligare 8,5 miljoner |

| kronor anvisas till Livsmedelsverket. |

| Regeringen anser att planering och säkerställandet av |

| livsmedelsförsörjningen bör kunna ske på annat sätt än genom |

| fredstida lagring av livsmedel. Beredskapslagringen av |

| livsmedel föreslås därför i huvudsak avvecklas. |

| Regeringen bedömer att en effektivisering av produktionen av |

| livsmedelsstatistik är möjlig och föreslår därför en viss minskning|

| av anslaget. |

--------------------------------------------------------------------

 Det övergripande målet för Statens livsmedelsverks verksamhet är att i

konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet och redlighet

i livsmedelshanteringen samt att verka för bra matvanor. Regeringen anser inte

att det finns skäl att föreslå några ändringar i verksamhetens inriktning. Mot

bakgrund av att kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och

främmande ämnen i animalier av varor som förs in från andra EU-länder inte

längre kan finansieras via importavgifter föreslår regeringen att ytterligare

8,5 miljoner kronor anvisas till Livsmedelsverket. Under anslaget F1. Statens

livsmedelsverk tas vidare upp frågor rörande kvalitetsmärkning av matpotatis och

bestrålning av vissa livsmedel.

 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden är fr.o.m. den 1 juli 1993

statistikansvarig myndighet för en stor del av jordbruksstatistiken. Arbetet med

att anpassa den svenska livsmedels- och jordbruksstatistiken till de krav som

ställs enligt EG-förordningarna har fortsatt under år 1996. I det övergripande

målet för verksamheten bör därför större tonvikt läggas vid

statistikproduktionen.Under år 1997 föreslår regeringen en besparing på 6,5

miljoner kronor genom effektivare upphandling av statistik.

 Livsmedelsförsörjningen är en särskild funktion inom det civila försvaret.

Från anslaget betalas driftkostnaderna för beredskapslagring av livsmedel m.m.

Den förändrade situationen i vår omvärld, Sveriges EU-medlemskap och de

förändrade planeringsförutsättningarna gör att regeringen anser att

beredskapslagringen helt kan avvecklas. Planeringen och säkerställandet av

livsmedelsförsörjningen bör kunna ske på andra sätt än genom fredstida lagring

av livsmedel.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

527,31) 425,8 418,9 278,5 172,6 178,1 182,8

1) Beloppen anges i miljoner kr

9.1 Anslag

F 1. Statens livsmedelsverk

1994/951) Utgift 90 8482) Anslagssparande 62 442

1995/961) Anslag 136 294 Utgiftsprognos 162 300

 därav 1996 113 00

1997 Förslag 103 051

1998 Beräknat 107 142

1999 Beräknat 110 506

1) Anslagen Statens livsmedelsverk och Täckande av vissa kostnader för

köttbesiktning m.m.

2) Beloppen anges i tusental kr

 Statens livsmedelsverk är central förvaltningsmyndighet med uppgift att

handlägga frågor om livsmedel, i den mån sådana frågor inte skall handläggas av

någon annan myndighet. Verket är chefsmyndighet för besiktningsveterinärorga-

nisationen som utför köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m. Statens utgifter

för ändamålet täcks av avgifter som tas ut enligt en särskild taxa av bl.a.

slakteriföretagen.

 Det övergripande målet för Livsmedelsverkets verksamhet är att i kon-

sumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i

livsmedelshanteringen och bra matvanor. De huvudsakliga uppgifterna för

Livsmedelsverket är att utarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva

tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna

livsmedelskontrollen, informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet,

aktivt medverka till att riksdagens och regeringens riktlinjer i fråga om kost

och hälsa fullföljs, verkställa utredningar och praktiskt vetenskapliga

undersökningar om livsmedel och matvanor samt att utveckla metoder för

livsmedelskontrollen.

 Livsmedelsverkets avgiftsintäkter består bl.a. av avgifter för köttbesiktning

m.m., kontroll av läkemedelsrester och bekämpningsmedelsrester i animaliska och

vegetabiliska livsmedel, avgiftsmedel för central tillsyn som överförs till

verket från kommunerna, avgifter för provtagning och undersökning vid större

livsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhålls

intäkter från uppdragsverksamhet, publikationer och kursverksamhet. Intäkterna

utgör ca 60 % av verkets finansiering.

 Av det redovisade sammanlagda anslagssparandet på 62,4 miljoner kronor hänför

sig 12,3 miljoner kronor till överskott av avgiftsmedel från kontrollen av

bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och 5,3 miljoner kronor från kontrollen

av främmande ämnen i animalier.

 Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår innebär att

utgifterna kommer att överskrida anslaget med ca 17 miljoner kronor. Vidare

kommer överskottet av avgiftsmedel från kontrollen av bekämpningsmedelsrester i

vegetabilier och främmande ämnen i animalier att vara förbrukat vid budgetårets

slut. Anslagssparandet kommer därmed att minska med motsvarande belopp.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

-----------------------------------------------------------------

|Resurser 1997 |

| |

|Ramanslag 103 051 tkr |

|Beräknade avgiftsinkomster 152 000 tkr |

| därav Besiktningsveterinärorganisationen 105 000 tkr |

-----------------------------------------------------------------

 Livsmedelsverkets verksamhet genomgick fördjupad prövning inför budgetåret

1995/96 varvid nu gällande övergripande mål för verksamheten fastställdes.

Vidare fastställde regeringen verksamhetsmål som huvudsakligen är uppföljnings-

och mätbara till skillnad från de mål som gällde tidigare.

 I sin årsredovisning redovisar Livsmedelsverket resultatredovisningen i

verksamhetsområdena normgivning, tillsyn och kontroll, information och påverkan

samt kunskapsuppbyggnad.

 Av redovisningen framgår att verket gjort en omfattande satsning på

information och utbildning gentemot lokala och regionala tillsynsmyndigheter

samt livsmedelsföretagen. Satsningen på projektinriktade kontroller har fortsatt

och under året har grupper för sådan kontroll etablerats i samtliga län. Av

kommunernas rapportering till Livsmedelsverket framgår att ett stort antal egen-

kontrollprogram fastställts av kommunerna under år 1994. I övrigt har inga

större förändringar av kommunernas tillsynsaktiviteter skett sedan år 1993.

 Besiktningsveterinärorganisationen redovisar ett ekonomiskt resultat på

10,1 miljoner kronor. Därmed har ett tidigare balanserat underskott på

4,9 miljoner kronor täckts. Av resultatet kan noteras att styckkostnaden för

besiktning av tamboskap minskat med 3,2 % under perioden. Verksamheten vid

renkontrollslakterierna som tidigare år redovisat underskott uppnådde full kost-

nadstäckning. Dock redovisas fortfarande ett balanserat underskott med

1,6 miljoner kronor för renkontrollslakterierna.

 Den avgiftsfinansierade kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier

redovisade ett underskott på 1,9 miljoner kronor vilket reducerade det

ackumulerade överskottet till 12,3 miljoner kronor.

 För kontrollen av främmande ämnen i animaliska livsmedel redovisades ett

överskott på 60 000 kr, vilket ökade det ackumulerade överskottet till 5,3

miljoner kronor.

 Livsmedelsverket redovisar för budgetåret 1994/95 ett totalt sett relativt

stort anslagssparande. Av det redovisade anslagssparandet på 62,4 miljoner

kronor hänför sig 17,6 miljoner kronor till överskott av avgiftsmedel från

kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i

animalier. I 1993 års budgetproposition anvisades medel till Livsmedelsverket

för bl.a. bekämpningsmedelskontroll av inhemskt odlade trädgårdsprodukter.

Kostnaden på årsbasis har enligt verket uppgått till 3,1 miljoner kronor för

kontrollen av frukt och grönsaker samt 350 000 kr för potatis. Kontrollen av

inhemskt producerat kött finansieras med en avgift som tas ut från slakteri-

företagen och kontrollen av spannmål och spannmålsprodukter med en avgift som

tas ut från kvarnföretagen. Kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier

och främmande ämnen i animalier i produkter som förs in från tredje land

finansieras via importavgifter. Eftersom kontrollen av varor som förs in från

andra EU-länder inte längre kan finansieras via importavgifter finansieras

kontrollen för närvarande till stor del med överskottsmedel. Överskottet kommer

att vara förbrukat vid utgången av år 1996. Mot bakgrund härav föreslår

regeringen att ytterligare 8,5 miljoner kronor anvisas till Livsmedelsverket för

kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i

animalier.

 Av resterande anslagssparande på 44,8 miljoner kronor kommer enligt verkets

prognos 17 miljoner kronor att vara förbrukade vid utgången av innevarande

budgetår samt återstoden i huvudsak att förbrukas under åren 1997 och 1998. Med

överskottsmedlen finansieras bl.a. ett antal tjänster inom verket som avser

tidsbegränsade förordnanden. Vidare finansieras ränta och amortering av

anläggningstillgångar, nytt ekonomisystem, kost- och hälsaarbete, projektverk-

samheter, m.m.

 Under budgetåret 1994/95 har verket minskat personalkostnaderna med 4,5 %,

bl.a. genom att huvuddelen av den laborativa toxikologiska verksamheten lagts

ned. De besparingsåtgärder som Livsmedelsverket inriktar sig på under budgetåret

1995/96 är att effektivisera lokalanvändningen. Vidare pågår en översyn av

verkets ekonomiadministrativa och personal/löneadministrativa system med målet

att minska dessa kostnader med 10 %.

 RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar.

Slutsatser

Sammantaget gör regeringen bedömningen att förutsättningar finns för att de

uppsatta målen skall kunna nås. Vidare att det inte finns skäl att föreslå någon

förändring i inriktningen av verksamheten.

 Mot bakgrund av Livsmedelsverkets anslagsframställning beräknar regeringen

anslaget för år 1997 till 103 051 000 kronor. De beräknade anslagsbeloppen för

åren 1998 och 1999 är beräknade med utgångspunkt i 1997 års anslagsnivå.

Kvalitetsmärkning av matpotatis

-----------------------------------------------------------------

|Regeringens bedömning: Den obligatoriska kvalitetsmärkningen av|

|matpotatis bör slopas. |

-----------------------------------------------------------------

Livsmedelsverkets förslag överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget.

Skälen för regeringens bedömning: Potatis är ett av våra mest konsumerade

livsmedel samtidigt som den är ett av de livsmedel som konsumenterna oftast

kritiserar på grund av bristande kvalitet. Staten har under relativt lång tid

engagerat sig i arbetet med att förbättra matpotatiskvaliteten. Svensk

matpotatiskontroll (SMAK) bildades år 1953 genom en sammanslutning mellan

potatisodlarnas organisationer och representanter för handeln. Genom ett beslut

av riksdagen år 1959 infördes ett marknadsskydd för potatis av särskilt bra

kvalitet (prop. 1959:35, bet. 1959:JoU12, rskr. 1959:148). Marknadsskyddet för

SMAK-märkt matpotatis innebar att endast matpotatis som märkts med beteckningen

SMAK Extra Prima eller SMAK Prima fick saluhållas under föregivande att

matpotatisen var av särskilt hög kvalitet. År 1973 beslutade riksdagen att en

obligatorisk kvalitetsmärkning under offentlig kontroll skulle införas för den i

landet saluförda matpotatisen (prop. 1973:96, bet. 1973:JoU25, rskr. 1973:232).

 Riksdagen beslutade i juni 1990 på förslag av regeringen att marknadsskyddet

för viss matpotatis skulle slopas den 1 juli 1991 genom att kungörelsen

(1959:187) angående kvalitetsbenämning på potatis upphävdes (prop. 1989/90:146,

bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327). Ansvaret för att meddela föreskrifter om

kvalitetskrav och märkning flyttades i det sammanhanget över från dåvarande

Lantbruksstyrelsen till Livsmedelsverket. Samtidigt överflyttades ansvaret för

den offentliga kontrollen från SMAK till kommunernas miljö- och hälsoskydds-

nämnder. SMAK hade fram till dess fått ca 5 miljoner kronor per år för att

bedriva den offentliga kontrollen.

 Enligt Livsmedelsverkets nuvarande föreskrifter om kvalitetsmärkning av

matpotatis tillämpas två kvalitetsklasser nämligen "kvalitetsbestämd" och "inte

kvalitetsbestämd". För att få märkas med beteckningen "kvalitetsbestämd" skall

potatisen uppfylla vissa angivna krav vad gäller knölstorleksfördelning, skador

och kok- eller bakegenskaper.

 Kritik har riktats mot potatiskvaliteten och att den offentliga kontrollen

inte fungerar tillfredsställande. Vidare har framförts att beteckningarna

"kvalitetsbestämd" och "inte kvalitetsbestämd" är svåra att förstå för kon-

sumenterna och inte heller ger någon information om potatisens kvalitet.

 Livsmedelsverket har efter en framställning av Stiftelsen Potatisbranschen i

juni 1994 om ändrade märkningsbestämmelser och efter diskussioner med olika

intresseorganisationer utarbetat ett förslag som i huvudsak innebär att bestäm-

melserna rörande kvalitetsmärkningen av matpotatis slopas.

 Under år 1995 har potatisbranschen utarbetat en komplettering till en

branschöverenskommelse från år 1992. Överenskommelsen, som fastställdes av

Stiftelsen potatisbranschen den 16 augusti 1995, omfattar bl.a. bestämmelser för

olika kvalitetsklasser med varumärket SMAK. I avvaktan på regeringens och

riksdagens ställningstagande i frågan har Livsmedelsverket infört en bestämmelse

som innebär att färdigförpackad matpotatis som saluhålls med

kvalitetsbenämningar enligt bestämmelser fastställda av Stiftelsen

potatisbranschen den 16 augusti 1995 inte samtidigt behöver märkas med uppgiften

kvalitetsbestämd.

 Mot bakgrund av den kritik som riktas mot potatiskvaliteten synes den

samordning av kontrollen av potatiskvaliteten med övrig livsmedelskontroll som

genomfördes år 1991 inte ha medfört någon förbättring av potatiskvaliteten. Även

de nu gällande bestämmelserna för kvalitetsmärkning har kritiserats för att vara

svårförståeliga för konsumenterna och inte ge någon information om potatisens

kvalitet. Livsmedelsverkets förslag har remitterats till Konsumentverket,

Konkurrensverket, Jordbruksverket, Kommerskollegium, Laholms, Hässleholms,

Linköpings och Umeå kommuner, Miljöförvaltningen Stockholm, Stiftelsen

potatisbranschen, Svensk Matpotatiskontroll AB (SMAK), Sveriges potatisodlares

riksförbund, Sverige potatishandlares riksförbund, Saba Trading AB, Kooperativa

Förbundet och ICA-handlarna. Av remissutfallet i ärendet framgår att

samstämmighet råder om att den obligatoriska kvalitetsmärkningen bör slopas och

att det i stället bör bli en fråga för branschen att tillgodose

konsumentönskemål om efterfrågade kvaliteter.

 Mot bakgrund härav gör regeringen bedömningen att den obligatoriska

kvalitetsmärkningen av matpotatis bör slopas.

Bestrålning av vissa livsmedel

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Bestrålning av kryddor och import av |

| bestrålade kryddor bör kunna tillåtas. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens bedömning

Kryddor är en kategori livsmedel som vid införsel till Sverige ofta innehåller

sjukdomsframkallande bakterier som kan orsaka bl.a. salmonellaepidemier. Sådana

bakterier kan dödas med hjälp av upphettning, men denna metod kan inte användas

på alla kryddor, eftersom vissa kryddor då förstörs till utseende och smak.

Sådana kryddor har hittills behandlats med gasen etylenoxid. Denna gas är dock

cancerogen och förutom skaderisker vid hanteringen av gasen kan restprodukter

från gasbehandlingen finnas kvar i kryddorna vid konsumtionen.

 Med stöd av ett regeringsbeslut år 1992 får gasen i avvaktan på regeringens

slutliga beslut importeras till Sverige och användas i vakuumanläggningar för

dekontamineringsändamål (avdöda mikroorganismer). En sådan användning av gasen

är emellertid inte förenlig med rådets direktiv 79/117/EEG av den 21 december

1978 om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen

släpps ut på marknaden och används.

 Ett alternativt sätt att dekontaminera kryddor är att behandla dem med

joniserande strålning, vilket för närvarande är den enda kända metoden om

etylenoxidgas inte får användas.

 Frågan om bestrålning av livsmedel behandlades ingående i rapporten (SOU

1983:26) Bestrålning av livsmedel? som kartlade och beskrev den inverkan som

bestrålning av livsmedel kan ha på hälsa och arbetsmiljö. I rapporten

konstaterades att bestrålning av kryddor sannolikt medför mindre risker från

hälsosynpunkt än behandling med det toxiska ämnet etylenoxid. I betänkandet

Kontroll av livsmedel (SOU 1986:25) föreslog Livsmedelskontrollutredningen dels

att Livsmedelsverket i särskilda fall och med stor restriktivitet skulle kunna

lämna tillstånd till bestrålning av livsmedel, dels att bestrålade livsmedel

skulle märkas med uppgift om detta och att Livsmedelsverket skulle utarbeta ett

sådant märkningssystem. Motsvarande ordning borde enligt utredningen gälla även

för import av bestrålade livsmedel. Sammanfattningsvis ansåg dock utredningen

att det generellt sett inte fanns något behov av bestrålning av livsmedel i

Sverige. Utredningen noterade dock att frågan i Sverige aktualiserats när det

gällde behandling av vissa kryddor. Vid remissbehandlingen ansåg även Livs-

medelsverket att det inte fanns behov av bestrålning av livsmedel och att detta

och konsumenternas oro gjorde det befogat att införa ett generellt förbud.

 I propositionen 1988/89:68 om livsmedelskontroll gjorde dåvarande chefen för

Jordbruksdepartementet den samlade bedömningen att det inte fanns behov av

import av bestrålade livsmedel i Sverige och att bestrålning av livsmedel inte

var en metod som låg i konsumenternas intresse. Det noterades i propositionen

att forskare konstaterat att det inte finns några hälsorisker med att bestråla

livsmedel under förutsättning att bestrålningen utförts på ett riktigt sätt.

Propositionens lagförslag innebar en komplettering av ett tidigare gällande

bemyndigande enligt vilket regeringen eller den myndighet som regeringen

bestämde fick förbjuda eller föreskriva villkor för hantering eller införsel i

landet av visst slag av livsmedel om detta behövdes från hälso- eller

näringssynpunkt. Enligt förslaget skulle även behovet av att tillgodose

konsumentintresset kunna vara skäl för att förbjuda eller föreskriva villkor för

hantering eller införsel till landet av visst slag av livsmedel. Riksdagen

beslutade i enlighet med förslaget (bet.1988/89:JoU14, rskr. 1988/89:263). Med

stöd av denna bestämmelse i livsmedelslagen har regeringen i 10 § livsmedels-

förordningen (1971:807) föreskrivit att livsmedel inte får behandlas med jonise-

rande strålning och att livsmedel som har behandlats med joniserande strålning

inte får föras in eller saluhållas i landet.

 Inom gemenskapen förekommer i dag bestrålade livsmedel, främst i Frankrike och

Belgien. Bl.a. bestrålas lök och potatis för att groning skall förhindras.

Många länder tillåter bestrålning av kryddor av hygieniska skäl. Norge, som

tidigare hade ett generellt bestrålningsförbud, tillåter numera bestrålning av

kryddor sedan landet drabbats av ett omfattande salmonellautbrott orsakat av

förorenade kryddor. Även Danmark och Finland tillåter bestrålning av kryddor.

 Under flera år har ett förslag till direktiv rörande bestrålning av livsmedel

diskuterats inom gemenskapen. Förslaget i dess nuvarande lydelse innebär att

bestrålning tillåts när det gäller livsmedel enligt en förteckning som skall

vara upprättad senast den 31 december 2000.

 I maj 1996 tog Jordbruksdepartementet initiativ till en hearing om

dekontaminering av kryddor med deltagare från bl.a. Livsmedelsverket, Kemikalie-

inspektionen, Konsumentverket, Strålskyddsinstitutet och Smittskyddsinstitutet

samt från konsumentorganisationer och kryddimportörer. Det kunde då konstateras

att såväl representanterna för myndigheter som för konsumenter och

kryddimportörer ser allvarligt på de sjukdomsrisker, främst salmonella, som är

förknippade med att obehandlade kryddor kommer ut på marknaden. Man kunde därför

tänka sig strålbehandling av kryddor där det för närvarande inte finns andra

acceptabla behandlingsmetoder. Den allmänna meningen var dock att behandling med

joniserande strålning skall användas restriktivt och främst där det vid kontroll

upptäcks salmonella- eller andra bakterier hos de aktuella kryddorna.

 Regeringen bedömer att bestrålning av kryddor bör tillåtas under förutsättning

att kryddorna inte kan behandlas med upphettning och det således inte finns

någon alternativ behandlingsmetod. Härigenom undanröjs risken för att förorenade

kryddor kan komma ut på marknaden. Regeringen vill dock betona att den

begränsade tillåtligheten av bestrålning inte får vara en inkörsport till

behandling av andra livsmedel än kryddor. I det internationella samarbetet avser

regeringen att även i fortsättningen inta en restriktiv hållning till

bestrålning av livsmedel.

 Enligt rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av

medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om

livsmedel skall livsmedel som bestrålats märkas med orden "bestrålad" eller

"behandlad med joniserande strålning". Inom den arbetsgrupp där förslaget bereds

har bl.a. föreslagits att en produkt som innehåller en bestrålad ingrediens

skall märkas med samma ord, angivna direkt efter ingrediensens namn. Det har

även framförts förslag om att en produkt som innehåller en ingrediens sammansatt

av flera ingredienser, där en eller flera av ingredienserna har bestrålats,

skall märkas. Enligt förslaget skall märkningen inte krävas om den sammansatta

ingrediensen utgör mindre än 1 % av slutprodukten. Regeringen anser att det är

viktigt att så långt möjligt genom märkning informera konsumenterna om att en

krydda har bestrålats eller om en sådan krydda ingår i ett livsmedel.

F 2. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden

1994/95 Utgift 2 7461)

1995/96 Anslag 5 647 Utgiftsprognos 6 000

 därav 1996 4 635

1997 Förslag 3 868

1998 Beräknat 3 973

1999 Beräknat 4 081

1) Beloppen anges i tusental kr

 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden (LES) är ansvarig myndighet för den

officiella statistiken inom följande områden:

- Lantbrukets struktur

- Produktion i lantbruks- och trädgårdsnäring

- Sysselsättning i jordbruket

- Skördeuppskattningar

- Lantbrukets ekonomi

- Prisutvecklingen i jordbruket.

 De övergripande målen för LES är att dels ansvara för att statistik tas fram i

tillräcklig omfattning för att motsvara de krav som ställs på officiell

statistik både i Sverige och inom EU, dels genom kalkyler och utredningar belysa

den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet.

Regeringens övervägande

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| För den kommande planeringsperioden skall LES som ansvarig |

| myndighet för officiell statistik inom jordbruksområdet ansvara |

| för att statistik produceras kostnadseffektivt och |

| kvalitetsmässigt i en sådan omfattning som motsvarar de krav som|

| ställs på officiell statistik i Sverige och inom EU. |

| LES skall även genom att göra kalkyler och utredningar belysa |

| den ekonomiska utvecklingen på livsmedelsområdet. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 3 868 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 LES årsredovisning ger en god överblick över de prestationer som åstadkommits

liksom kopplingen mellan prestationer och verksamhetsmål.Med anledning av att

ökad tonvikt lagts vid statistikansvaret efter EU-inträdet föreslår regeringen

ett tillägg till det tidigare övergripande målet som endast gällde att belysa

den ekonomiska utvecklingen på livsmedelsområdet.

 RRV:s revisionsberättelse innehåller ingen invändning.

 Av anslagsframställningen framgår att den ökade arbetsinsatsen för anpassning

av statistiken till EU:s krav har kunnat göras inom ramen för anslaget.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 3 868 000 kr. De bedömda anslagsbehoven

för åren 1998 och 1999 är beräknade med utgångspunkt i 1997 års anslagsbehov.

F 3. Kostnader för livsmedelsberedskap

1994/951) Utgift 249 3232)

1995/961) Anslag 189 589 Utgiftsprognos 189 589

 därav 1996 123 038

1997 Förslag 28 415

1998 Beräknat 28 869

1999 Beräknat 29 331

1) Anslaget Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m.

2) Beloppen anges i tusental kr

 Livsmedelsförsörjningen är enligt beredskapsförordningen (1993:242) en

särskild funktion inom det civila försvaret. Funktionen omfattar försörjning med

livsmedel inkl. vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel,

livsmedelshygien och civil veterinärverksamhet.

 Statens jordbruksverk är funktionsansvarig myndighet. Vidare har Statens

livsmedelsverk, Naturvårdsverket och Fiskeriverket deluppgifter inom funktionen.

 Från anslaget betalas driftkostnaderna för beredskapslagring av livsmedel m.m.

samt kostnader för andra beredskapsåtgärder än lagring samt medel för t.ex.

hyreskostnader som kvarstår efter lageravveckling. Under anslaget B 1. Statens

jordbruksverk anvisas medel för lönekostnader m.m. för viss personal. Medel som

erhålls vid utförsäljning av lager inlevereras på inkomsttitel efter det att

avdrag för kostnader i form av hantering, frakt, skada och varuanalyser gjorts.

 Jordbruksverket föreslår att verket tilldelas 119 531 000 kr för driftkost-

nader och andra beredskapsåtgärder för år 1997.

 Livsmedelsfunktionens programplan för åren 1997-2001 och programplanen för det

civila försvaret åren 1997-2001 anger att förmågan att trygga försörjningen med

livsmedel vid ett väpnat angrepp är godtagbar, dock förutsatt att planerad

komplettering av beredskapslager av livsmedel i södra och mellersta Sverige kan

genomföras under en ettårig uppbyggnadsperiod. Gränssättande för försörjningen

med dricksvatten är el, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid

störningar i ordinarie distributionssystem har förmågan att snabbt organisera

distributionen av nödvatten avgörande betydelse. I de tre storstadsområdena

Stockholm, Göteborg och Malmö bedöms förmågan som godtagbar på gränsen till icke

godtagbar. I övriga landet bedöms förmågan som godtagbar. Förmågan att förhindra

eller i tid upptäcka sabotage med B-stridsmedel bedöms inte som godtagbar.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 28 415 tkrResultatbedömning |

| Mot bakgrund av programplanernas bedömningar anser regeringen |

| att verksamheten inom funktionen bedrivits på ett ändamålsenligt|

| sätt. Regeringen konstaterar dock att den bedömda förmågan för |

| distribution och kvalitetskontroll av dricksvatten är tveksam. |

| Regeringen har därför för avsikt att vid senare tillfälle återkomma|

| i detta ärende. |

| |

| |

| Slutsatser |

| Enligt riksdagens beslut med anledning av försvarsbeslutets |

| första etapp skall totalförsvaret inte bara stå berett att möta |

| traditionella säkerhets-politiska hot, utan även ett bredare |

| spektrum av hot och risker. Det civila försvaret skall värna om |

| civilbefolkningen och trygga dess försörjning, kunna genomföra |

| fredsfrämjande och humanitära insatser samt stärka samhällets |

| samlade förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred.|

| Den förändrade situationen i vår omvärld, Sveriges EU-medlemskap|

| och de förändrade planeringsförutsättningarna gör att regeringen|

| anser att beredskapslagringen i huvudsak kan avvecklas. |

| Planeringen och säkerställandet av livsmedelsförsörjningen bör |

| kunna ske på andra sätt än genom fredstida lagring av livsmedel |

| och genom resurskomplettering under ett anpassningsår. Vissa |

| lagringskostnader bedöms dock vara nödvändig. Regeringen avser |

| att ge Jordbruksverket i uppdrag att mot denna bakgrund lämna |

| förslag till den närmare planeringen av beredskapen. En |

| minskning av lagren bör ske i en takt som innebär att onödiga |

| förluster undviks. |

| Regeringen föreslår att 28 415 000 kronor förs upp på anslaget. De|

| bedömda anslagsbehoven för åren 1998 och 1999 är beräknade med ut-|

| gångspunkt i 1997 års anslagsnivå. |

| |

| |

| F 4. Livsmedelsstatistik |

| 1994/95Utgift 23 6021) |

| 1995/96Anslag 55 304 Utgiftsprognos 55 300 |

| därav 1996 32 100 |

| 1997 Förslag 31 291 |

| 1998 Beräknat 32 074 |

| 1999 Beräknat 32 875 |

| |

| 1) Beloppen anges i tusental kr |

| |

| Anslaget disponeras av Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden |

| (LES) för statistik inom jordbruksområdet inklusive kostnaden för|

| jordbruksstatistisk årsbok och livsmedelsstatistiskt program. |

| De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är |

| reglerade genom EG-förordningar. |

| |

| |

| Regeringens överväganden |

| Sammanfattning |

|

 LES har till regeringen redovisat en förstudie angående möjligheterna att

använda Statens jordbruksverks administrativa stödutbetalningsregister (IAKS)

som statistikregister. Av studien framgår att det behövs ytterligare

utredningsarbete innan det är möjligt att ta ställning till om det admini-

strativa registret kan användas för statistikändamål och i sådant fall tidigast

år 1998. En annan förutsättning är att det inte sker några större förändringar i

EU:s stödformer till jordbrukarna.

 Regeringen bedömer att en effektivisering av statistikproduktionen är möjlig

redan nu och föreslår därför att anslaget minskas med 6,5 miljoner kronor

jämfört med 1996 års nivå.

F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten

1994/95 Utgift -1)

1995/96 Anslag 9 000 Utgiftsprognos 5 700

 därav 1996 5 700

1997 Förslag 6 000

1998 Beräknat 6 000

1999 Beräknat 6 000

1) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget disponeras av Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden (LES).

 Anslagsbeloppet motsvarar EG:s finansiering av jordbruks- och livs-

medelsstatistiken.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 6 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 I anslaget upptas ersättningen från EG-budgeten rörande EG:s gemensamma

bokföringsundersökning, den s.k. FADN, på ca 1 miljon kronor.

 I anslaget ingår även ersättning från EG-budgeten på 600 000 ecu för

strukturstatistik som skulle ha utbetalats under år 1996. Utbetalningen kommer

emellertid troligen inte att göras förrän år 1997.

 En mer exakt beräkning av anslagsbeloppet är svår att göra beroende på

osäkerhet i fråga om växelkursen.

10 Utbildning och forskning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringen bedömer att forskningen om naturresurserna och de |

| areella näringarna kommer att vara mycket central under de |

| kommande åren. Viktiga globala miljö- och livsmedelsförsörj- |

| ningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och |

| mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. Svenskt |

| deltagande i EU:s forskningsprogram öppnar nya och större möjlig-|

| heter till internationell samverkan inom forskningen. Svenska |

| forskningsmyndigheter och forskare bör aktivt ta del i denna |

| samverkan. |

| Regeringen prioriterar den högre utbildningen och därvid en ökad|

| dimensionering av antalet studieplatser inom Sveriges |

| lantbruksuniversitets (SLU) utbildningsprogram. Regeringen |

| föreslår att antalet utbildningsplatser ökar med sammantaget 400|

| under planeringsperioden 1997-99. |

| Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen |

| Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) riktlinjerna för den |

| allmänna forskningspolitiken och den forskning som bedrivs vid |

| SLU respektive finansieras av Skogs- och jordbrukets |

| forskningsråd (SJFR). |

| Regeringen föreslår att SJFR genomför ett treårigt forsknings- |

| program för ekologisk produktion inom jordbruk och trädgårds- |

| näring. Vidare föreslås en förbättrad samordning av den skogs- |

| industriella forskningen, livsmedelsforskningen och |

| forskningen om landsbygdsutveckling. |

--------------------------------------------------------------------

Bakgrund

Jordbruksdepartementet har ansvaret för högre utbildning och forskning inom det

område som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser. Utbildning inom

detta område bedrivs vid Sveriges lantbruksuniversitet (SLU). SLU erbjuder

förutom långa yrkesinriktade utbildningar till agronom, hortonom, jägmästare,

landskapsarkitekt och veterinär även kandidat/magisterexamina inom områdena

skog, bioteknologi och naturresurser. Därutöver finns kortare yrkesutbildningar.

 Forskningen inom Jordbruksdepartementets ansvarsområde syftar till att värna

om vården och nyttjandet av de biologiska naturresurserna och har ett särskilt

ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande

generationers behov. Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslag till

SLU och SJFR. Under Jordbruksdepartementets anslag bedrivs även kollektiva

program som rör skogsforskning, jordbruksteknisk forskning samt forskning och

utvecklingsverksamhet inom områdena växtförädling och trädgård.

Utbildning

Regeringen prioriterar en ökad satsning på grundutbildningen inom högskolan.

Särskilt angeläget är att fler utbildas inom de tekniska och naturvetenskapliga

områdena. Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en

ökad sysselsättning (prop. 1995/96:222). Med anledning av regeringens program

för en utökning av antalet studieplatser inom högskolan föreslås att antalet

helårsplatser vid SLU:s utbildningar utökas med 400 platser under

planeringsperioden.

Forskning

Regeringen föreslår ett samlat treårigt forskningsprogram för ekologisk

produktion inom jordbruk och trädgårdsnäring. I regeringens ekonomiska

vårproposition (prop. 1995/96:150 s. 159-160) behandlades dispositionen av de

disponibla medel från EU-budgeten, finansierade genom kompensation för

revalvering av jordbruksomräkningskursen. Till stöd för forskning om ekologisk

jordbruks- och trädgårdsproduktion kommer, utöver det under förevarande anslag

föreslagna beloppet till SJFR, sammantaget 46,5 miljoner kronor att fördelas

under åren 1996-98. Vidare föreslås bl.a. åtgärder för en samordning av

skogsindustriell forskning, forskning och utveckling av svensk

livsmedelsindustri samt forskning avseende landsbygdsutveckling.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

1 281,41)1 736,3 1 765,6 1 179,1 1 197,0 1 240,3 1 287,2

1) Beloppen anges i miljoner kr

10.1 Anslag

G 1. Sveriges lantbruksuniversitet

1994/95 Utgift 1 013 4641)

1995/96 Anslag 1 420 657 Utgiftsprognos 1 420 657

 därav 1996 947 107

1997 Förslag 980 773

1998 Beräknat 1 019 251

1999 Beräknat 1 061 244

1) Beloppen anges i tusental kr

 Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) skall genom utbildning, forskning och

information öka kunskaperna om förutsättningarna för en varaktig och effektiv

biologisk produktion och hur denna skall bedrivas och nyttjas.

 Från anslaget bekostas grundutbildning, forskarutbildning, forskning,

miljöanalys samt information och fortbildning.

 SLU består av fakulteten för jordbruk, landskapsplanering och trädgårdsbruk

(JLT-fakulteten), skogsvetenskapliga fakulteten (S-fakulteten) och

veterinärmedicinska fakulteten (V-fakulteten).

 Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av an-

svarsområdena jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion,

naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin

och husdjursskötsel.

 Grundutbildningen bedrivs inom fem långa och åtta korta yrkesprogram samt

fr.o.m. HT 1996 inom de tre nya kandidat/magisterutbildningarna skogsvetar-,

bioteknologi- och naturresursprogrammen.

 Regeringen har fastlagt följande kvantitativa mål för SLU:s verksamhet för

perioden 1993/94-1995/96 t.o.m. 31 december 1996.

 SLU skall

- uppnå 6 300 helårsprestationer för grundläggande utbildning, varav 400 skall

 avse fristående kurser,

- öka examinationen med 10 % inom JLT-fakulteten,

- minska kostnaderna för de kortare utbildningarna så att de är i nivå med

 kostnaderna för jämförbara utbildningar vid andra universitet,

- öka antalet examinerade från forskarutbildningen med minst 50 %,

- omvandla utbildningsbidragen till doktorandtjänster.

 Vidare skall SLU, med beaktande av förutsättningarna inom varje

fakultetsområde

- öka andelen disputerade lärare,

- sträva efter att öka antalet kvinnliga lärare,

- förbättra informationen om forskning och forskningsresultat,

- bidra till att antalet artiklar av svenska forskare publicerade i inter-

 nationella tidskrifter ökar,

- vidga det internationella forskningssamarbetet.

 Slutligen skall SLU långsiktigt ta till vara, vårda och utveckla de fastig-

heter som universitetet förvaltar.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| För den kommande planeringsperioden skall det övergripande målet|

| för SLU vara: |

| |

| att utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och |

| människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbild-|

| ning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 980 773 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 209 108 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Fördjupad anslagsframställning

SLU redovisar en fördjupad anslagsframställning avseende verksamhetsåren

1997-1999. Underlag för anslagsframställningen är framför allt SLU:s

strategidokument "Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000-talet" och

årsredovisningen för budgetåret 1994/95.

Övergripande mål

Ett uthålligt nyttjande av de biologiska naturresurserna innefattar både bruk

och vård. För att uppfylla detta har SLU i den fördjupade anslags-

framställningen föreslagit att detövergripande målet skall ändras till "att

utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara

nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande

miljöanalys och information".

 "Fortlöpande miljöanalys" har lagts till som komplement till utbildning,

forskning och information. Fortlöpande observationer är nödvändiga för bedömning

av förändringar i miljön och innebär inte bara ett passivt registrerande utan

kräver även vetenskaplig kvalitetsgranskning, utveckling av metodik liksom

utvärdering och sammanställning av erhållna resultat. Regeringen anser att SLU

är väl lämpat för en sådan miljöanalys och instämmer i SLU:s förslag till ny

målformulering.

Resultatbedömning

Av SLU:s årsredovisning och den fördjupade anslagsframställningen framgår att

SLU väl kommer att uppfylla huvuddelen av de verksamhetsmål som regeringen

enligt ovan har lagt fast för perioden 1993/94-1995/96. Kostnaden för kortare

utbildningar har dock ännu inte kunnat minskas, vilket förklaras av dels

initiala planeringskostnader som belastar första året på nya utbildningar, dels

att SLU även måste tillgodose små sektorers behov av utbildad arbetskraft,

vilket innebär att vissa utbildningar måste genomföras med ett relativt litet

antal studerande. Resultat av pågående arbete med att vidareutveckla målet att

ta till vara, vårda och utveckla de fastigheter universitetet förvaltar kommer

att presenteras i resultatredovisning för 1995/96.

 Regeringen konstaterar att RRV inte har några invändningar i revisions-

berättelsen avseende SLU.

Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000-talet

Regeringen konstaterar att SLU lagt ned ett omfattande arbete med att utarbeta

förslag om SLU:s framtida prioriteringar och organisation. Resultaten redovisas

i styrelsens strategidokument Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000-

talet. I dokumentet läggs förslag till åtgärder för att SLU skall kunna

utvecklas på ett dynamiskt sätt och motsvara samhällets krav och förväntningar.

SLU skall i framtiden stå för helhetssyn och syntes samt vara ett naturligt

fokus i den samhällsplanering som integrerar hänsyn till miljö och

naturresurser. Trots de stora besparingar som ålagts SLU har styrelsen - av

resterande medel - beslutat omfördela 20 miljoner kronor för nya satsningar på

grundutbildning, temaforskning och fortlöpande miljöanalys. Enligt regeringens

uppfattning utgör SLU:s strategidokument en god grund för den vidare

utvecklingen av universitetets verksamhet.

Grundutbildning

Regeringen prioriterar en ökad satsning på grundutbildningen. Särskilt angeläget

är att fler utbildas inom naturvetenskapliga och tekniska områden.

Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökad

sysselsättning (prop. 1995/96: 222).

 Högskolereformen år 1993 ger SLU möjlighet att, utöver de redan existerande

yrkesutbildningarna, erbjuda nya naturvetenskapliga utbildningar med ett delvis

unikt utbildningsutbud med naturresursprofil. HT 1996 startar nya

kandidat/magisterutbildningar inom skogsvetar-, bioteknologi- och

naturresursprogrammen. Skogshushållning, markvetenskap och landskapsplanering är

huvudämnen som är unika för SLU. SLU:s beslut att inrätta ett antal magisterpro-

gram medför en kursutveckling mot ökad fördjupning och forskningsanknytning, där

SLU:s samlade kompetens inom olika ämnesområden kan utnyttjas i nya

kurskombinationer över fakultets- och universitetsgränser. Utvecklingen av

generella program innebär även ett friare flöde av studenter mellan SLU och

övriga universitet och motiverar ett utvidgat samarbete, framförallt inom kurser

på fördjupningsnivåerna C och D. Utvecklingen av ytterligare kurser på C- och D-

nivåerna ger studenter från små och medelstora högskolor möjlighet att avlägga

magisterexamen i framförallt naturvetenskapliga ämnen. Enligt styrelsens

strategidokument skall SLU:s mål vara att inom tio år öka antalet studenter vid

SLU med minst 50 % varvid ökningen i första hand bör ske inom ramen för

kandidat- och magisterprogram.

 Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser

inom högskolan föreslås att antalet studieplatser vid SLU:s utbildningar ökas

med 200 hösten 1997 samt med ytterligare 200 hösten 1999. Antalet

helårsprestationer år 2000 har därvid utökats med 400. Regeringen har beaktat

medelsbehovet för det ökade antalet studieplatser vid anslagsberäkningen. För år

1997 har 8 670 000 kr beräknats för utbildningsplatserna.

Forskning och forskarutbildning

Regeringen anger sina förslag rörande forskningen vid SLU i den forsk-

ningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), varför

frågor avseende forskningen och forskarutbildningen inte behandlas i detta

avsnitt.

Besparingar

Den besparing på 104 miljoner kronor (cirka 10 %) som SLU ålades år 1995 kommer

att förverkligas genom i första hand nedläggning eller flyttning av verksamheten

i Bispgården, Garpenberg,[REDACTED_EFTERNAMN] och Svalöv, indragning

av 33 högre tjänster och koncentration av lokalutnyttjande.

 Regeringen minskar anslaget för år 1997 med 8,3 miljoner kronor med hänsyn

till det statsfinansiella läget.

Jämställdhet

Regeringen konstaterar från årsredovisningen att drygt 50 % av nybörjarna på

SLU:s utbildningsprogram är kvinnor. SLU:s naturvetenskapliga utbildningar

lockar därför uppenbarligen fler kvinnor än övriga naturvetenskapliga program i

landet. Av samma rapport framgår emellertid även att andelen kvinnor bland

nyintagna till forskarutbildning har minskat från 46 % 1993/94 till 36 %

1994/95.

 Regeringen finner det av flera skäl angeläget att förbättra kvinnors

möjligheter att göra forskarkarriär och har med anledning därav (prop.

1994/95:164)

- anvisat medel för finansiering av doktorandtjänster för kvinnor 1995/96.

 Finansiering av tjänsterna vid SLU under åren 1997- 1999 skall ske genom

 omprioriteringar inom SLU:s ram,

- beslutat delfinansiera professurer för underrepresenterat kön vid SLU inom

 följande fyra områden:

 växtbiokemi

 hortikulturell genetik och förädling

 vattenbruk, särskilt fiskars beteende

 markekologi med inriktning mot kolets omsättning,

- beslutat delfinansiera fyra nya forskarassistenttjänster vid SLU för kvinnor

 inom områdena:

 biogeofysik

 mark - växtinteraktioner

 reglering av trädens åldrande

 sjukdomar hos nötkreatur.

 SLU och SJFR skall därutöver bidra till finansieringen av professurer och

forskarassistenttjänster med vardera hälften av den del som inte täcks genom de

nya medel som regeringen anvisat. Dock skall den sista professuren ovan i sin

helhet finansieras av berörda myndigheter under Jordbruksdepartementet.

 SLU har föreslagit en låneram i Riksgäldskontoret på totalt 375 miljoner

kronor, varav 145 miljoner kronor för investeringar i anläggningstillgångar och

230 miljoner kronor för investeringar i de fastigheter som förvaltas av SLU.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 980 773 000 kr. För åren 1998 och 1999

beräknas utgifterna till 1 019 251 000 kr respektive 1 061 244 000 kr. I

beloppen ingår 13 189 000 kr för nya utbildningsplatser.

G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader

1994/95 Utgift 13 8671)2) Anslagskredit 220

1995/96 Anslag 15 399 Utgiftsprognos 14 567

 därav 1996 10 113

1997 Förslag 10 501

1998 Beräknat 10 813

1999 Beräknat 11 134

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Avser även vissa kostnader för finansiering av EU-medlemskapet

 De övergripande målen för Skogs- och jordbrukets forskningsråd (SJFR) är att

främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som

gagnar ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särskild

inriktning på de areella näringarna. Rådet skall verka för att informationen om

forskning och forskningsresultaten sprids.

 Regeringen har fastställt följande verksamhetsmål för SJFR för budgetåret

1995/96 fram t.o.m. den 31 december 1996.

 Forskningsrådet skall i det internationella arbetet verka för att de medel

Sverige ställer till förfogande för internationella forskningsorganisationer får

största möjliga nytta för svensk forskning.

 Forskningsrådet skall verka för att ett ökat antal artiklar av svenska

forskare publiceras i vetenskapliga tidskrifter.

 Forskningsrådet skall med beaktande av förutsättningarna inom respektive

område

- öka stödet till yngre forskare,

- förbättra informationen om forskning och forskningsresultat,

- vidga det internationella forskningssamarbetet,

- verka för att antalet kvinnliga forskare ökar.

 Anslaget skall täcka SJFR:s förvaltningskostnader.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 10 501 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Fördjupad anslagsframställning

SJFR har i sin fördjupade anslagsframställning lämnat följande rapporter med

förslag för den framtida forskningen: Ekologisk jordbruks- och träd-

gårdsproduktion, Trädgårdsnäringsforskning, Ökat värdeutbyte och industriellt

nyttjande av skogsråvara, Forskning och utveckling för bättre miljö 1996, Areell

produktion och långsiktig samhällelig försörjning, Växtförädling och

Livsmedelsforskning.

 SJFR har till stöd för anslagsframställningen genomfört tolv utvärderingar

under perioden 1991-96 av den genomförda forskningen. Utländska experter har

medverkat i utvärderingsverksamheten. Utvärderingarna har i några fall utförts i

samverkan med andra forskningsmyndigheter. Bedömningar av den utförda

forskningen avser både forskningens inomvetenskapliga betydelse samt dess

relevans för berörda samhällssektorer.

 SJFR har redovisat hur fördelningen av forskningsmedel förändrats under

perioden 1991/92-1995/96. Av redovisningen framgår bl.a. att den ekologiska

forskningen under nämnda period tredubblat sin anslagsvolym. Forskning med en

mer direkt koppling till jordbruket och skogsbruket har under samma tid en i

stort sett oförändrad anslagsvolym i löpande priser.

Övergripande mål

För den kommande planeringsperioden bör SJFR:s övergripande mål vara oförändrat.

Resultatbedömning

Sammanfattningsvis anför RRV att verksamhetsmålen, med undantag av ett mål om

ökad rörlighet av forskare som förelåg under budgetåret 1994/95, har bedömts

kunna uppfyllas. Målet har tagits bort för budgetåret 1995/96.

 Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen avseende SJFR.

 RRV har i sin granskning av SJFR:s årsredovisning anfört att rutinerna för

tilldelning av forskningsmedel och ekonomisk uppföljning av lämnade

forskningsbidrag har påvisat vissa svagheter. Jävsprotokoll har skrivits vid

rådsbeslut och inte vid beredningsorganens sammanträden. Vidare saknas en årlig

ekonomisk redovisning för de utgivna forskningsbidragen. Huvudansvaret för

förvaltning och redovisning åvilar enligt RRV mottagande universitet/högskola.

Det ankommer dock på SJFR att ställa krav på återrapportering/uppföljning av

pågående och slutförda forskningsprojekt. SJFR har under året antagit en codex

ethicus som behandlar olika fall av jävssituationer som kan förekomma i

myndighetens verksamhet.

 Regeringen har den 14 mars 1996 uppdragit åt SJFR och övriga forskningsråd att

utarbeta gemensamma riktlinjer för en bättre ekonomisk uppföljning av rådens

bidragsgivning. SJFR har tillsammans med övriga forskningsråd den 13 juni 1996

lämnat förslag till gemensamma rutiner för ekonomisk uppföljning av medel som av

forskningsråden utbetalas till universitet och högskolor.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 10 501 000 kr. De bedömda

anslagsbehoven för åren 1998 och 1999 är beräknade med utgångspunkt i 1997 års

anslagsnivå.

G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning

1994/951) Utgift 252 3692) Reservation 88 135

1995/961) Anslag 298 935 Utgiftsprognos 329 020

 därav 1996 221 032

1997 Förslag 204 850

1998 Beräknat 209 298

1999 Beräknat 213 870

1) Anslagen Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och Stöd till

kollektiv forskning

2) Beloppen anges i tusental kr

 Under anslaget finansieras SJFR:s forskningsstöd samt stöd till kollektiv

forskning.

 Av statsfinansiella skäl räknades anslaget ner under innevarande budgetår med

54 miljoner kronor, beräknat på tolv månader. Beloppet utgjordes av avgiftsmedel

från handelsgödsel och bekämpningsmedel och medlen finansierade särskilda

forskningsprogram inom främst miljöområdet. SJFR har reserverat medel för att

slutföra programmen enligt ingångna avtal och kontrakt samt för att svara för

svensk motfinansiering av EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling.

 Forskningsbidrag ges inom följande områden: organismbiologi, cellbiologi och

kemi, ekologi, ekonomi och samhälle, jordbruk, skogsbruk, hortikultur, fisk,

livsmedel, rennäring och areell produktion samt långsiktig samhällelig

försörjning.

 Den kollektiva forskningen omfattar jordbruksteknisk forskning, viss

skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Former för det statliga

stödet till den kollektiva forskningen utreds för närvarande inom Närings- och

handelsdepartementet (dir. 1994:03).

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 204 850 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen behandlar i den forskningspolitiska propositionen Forskning och

samhälle (prop. 1996/97:5) inriktningen av SJFR:s forskning. I det följande

behandlas i korthet ett par av de viktigaste förslagen som medför ekonomiska

åtaganden för staten.

 I propositionen behandlas bl.a. stödet till forskning om det ekologiska

lantbruket. I regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150 s.

159-160) behandlades dispositionen av disponibla medel från EG-budgeten

finansierade genom kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen.

Regeringens förslag är att

till stöd för forskning om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion skall,

utöver det under förevarande anslag föreslagna beloppet till SJFR, sammantaget

46,5 miljoner kronor att fördelas under åren 1996-98. Fördelningen för åren

1996-98 är 21 miljoner kronor, 17 miljoner kronor respektive 8,5 miljoner

kronor. Vidare föreslås Stiftelsen Lantbruksforskning under samma period

erhålla sammantaget 122 miljoner kronor för forsknings- och utvecklingsarbete.

Regeringen utgår från att stiftelsen genom sina medel medverkar till att

jordbruket och trädgårdsnäringen ställs om mot en mer ekologisk hållbar

produktion där bl.a. vikt läggs vid att underlätta uppfyllelsen av riksdagens

målsättning att 10 % av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad år 2000.

 I regeringens proposition (prop. 1995/96:222), Vissa åtgärder för att halvera

arbetslösheten till år 2000 m.m., behandlas frågor som avser att förstärka

skogsnäringen. I den forskningspolitiska propositionen redovisas regeringens

åtgärder för att främja en samordnad skogsindustriell forskning samt vissa

förslag beträffande livsmedelsforskning och forskning om landsbygdsutveckling

m.m.

 Regeringen har med anledning av propositionen (prop. 1994/95:164, bet.

1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) Jämställdhet mellan kvinnor och män inom

utbildningsområdet, anvisat medel till delfinansiering av nio tjänster som

forskarassistent för underrepresenterat kön. Under förevarande anslag har

beräknats 1 268 000 kr, som avser SJFR:s kostnader för tjänsterna.

 Behållningen vid utgången av budgetåret 1995/96 på de tidigare anslagen skall

föras över till det nya anslaget.

Kollektiv forskning

Regeringen föreslår följande kollektivt finansierade program att genomföras

under år 1997.

Kollektiva program (tusental kr)

________________________________________________

 1995/96 1997

________________________________________________

Jordbruksteknik 5 550 3 700

Skogsforskning 36 450 24 300

Trädgårdsforskning 16 500 11 000

Växtförädling 10 500 7 000

Summa program 69 000 46 000

 SJFR har träffat avtal med Stiftelsen Jordbruks- och Miljöteknisk Forskning om

gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det

jordbrukstekniska området. Avtalet omfattar perioden 1997-2000 för verksamhetens

inriktning, medan den ekonomiska delen, med hänsyn till pågående utredning av

kollektivforskningsinstituten, endast omfattar år 1997. Enligt avtalet medverkar

SJFR i finansieringen med 3,7 miljoner kronor under år 1997. Stiftelsen

tillskjuter för år 1997 minst 3,7 miljoner kronor, varav 3 miljoner kronor i

form av direkt bidrag. Jordbrukstekniska institutet har ansvaret för programmets

genomförande.

 SJFR har vidare träffat avtal med Stiftelsen Skogsbrukets Forskningsinstitut

om gemensam finansiering av viss skogsforskning. Avtalet omfattar perioden

1997-2000 för verksamhetens inriktning medan den ekonomiska delen med hänsyn

till pågående utredning omfattar år 1997. Enligt avtalet medverkar SJFR med 24,3

miljoner kronor under år 1997. Stiftelsen tillskjuter för år 1997 minst 24,3

miljoner kronor.

 För insatser inom områdena hemträdgårdar och grönytemiljöer, inkl.

verksamheten inom MOVIUM-sekretariatet vid Sveriges lantbruksuniversitet i

Alnarp har beräknats 11 miljoner kronor.

 För fortsatt växtförädling av icke kommersiella jordbruks- och trädgårdsgrödor

har beräknats 7 miljoner kronor.

 Regeringen bedömer anslagsbehovet till 204 850 000 kr. De bedömda

anslagsbehoven för åren 1998 och 1999 är beräknade med utgångspunkt i 1997 års

anslagsnivå.

G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

1994/95 Utgift 8321)

1995/96 Anslag 1 287 Utgiftsprognos 1 287

 därav 1996 858

1997 Förslag 882

1998 Beräknat 907

1999 Beräknat 932

1) Beloppen anges i tusental kr

 Skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap och

praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt

därtill knuten verksamhet. Från anslaget betalas kostnader för akademiens

ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m.

samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter.

 Under det gångna året har akademien belyst aktuella skogs- och jordbruksfrågor

vid ordinarie månadssammankomster, vid seminarier samt genom arbete inom och

rapporter från utskott, kommittéer och arbetsgrupper.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Anslag 882 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 För år 1997 hemställer akademien om ett anslag på 940 000 kr. Regeringen

bedömer anslagsbehovet till 882 000 kr. De bedömda anslagsbehoven för åren 1998

och 1999 är beräknade med utgångspunkt i 1997 års anslagsnivå.

11 Skogsnäring

--------------------------------------------------------------------

| Skogsnäringen är en av Sveriges viktigaste näringsgrenar och är |

| den största källan för nettoexportinkomster. Skogen som täcker ca|

| 2/3 av landarealen är av stor betydelse för rekreation och |

| friluftsliv och mycket viktig som livsrum för djur och växter. |

| Skogsmarken har också stora kulturvärden. |

| Gällande skogspolitik, som trädde i kraft den 1 januari 1994, |

| värnar både skogsproduktion och miljö. Denna politik ligger fast|

| och skall fullföljas. |

--------------------------------------------------------------------

 Gällande skogspolitik som trädde i kraft den 1 januari 1994 tar sin

utgångspunkt i de skogsprinciper som antogs vid FN:s miljökonferens i Rio de

Janeiro år 1992 (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). I

dessa principer betonas både utnyttjande och bevarande av skogarna. Den svenska

skogspolitiken har därför både ett produktionsmål och ett miljömål som skall

vara jämställda och väga lika tungt.

 Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt

och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning.

 Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall

bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras.

Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen

ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga

bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden

samt dess estetiska och sociala värden skall värnas.

 Den svenska strategin för bevarande av biologisk mångfald innebär att

produktionsmålet och miljömålet integreras. På merparten av den svenska

skogsmarken skall skogen brukas med hänsyn tagen till naturvårdens och

kulturmiljöns intressen. Bevarandestrategin innebär också att vissa arealer helt

undantas från skogsbruk. För närvarande är drygt 3 % av den produktiva skogsmar-

ken skyddad i form av nationalparker, naturreservat, domänreservat etc. Större

delen av de skyddade områdena ligger i fjällkedjan ovanför gränsen för

svårföryngrad skog. Härtill kommer skyddad mark i form av skogliga impediment

insprängda i den produktiva skogsmarken. Det handlar om ca 4 miljoner hektar

skogsmark som på detta sätt skyddas med stöd av skogsvårdslagstiftningens

avverkningsförbud.

Utvärdering av skogspolitiken

Skogsstyrelsen har i uppdrag att i januari 1998 redovisa en utvärdering av 1993

års skogspolitiska beslut. Utvärderingen skall i vissa delar göras i samarbete

med Statens naturvårdsverk. Genom särskilda regeringsbeslut har vissa delar av

utvärderingen tidigarelagts. Det gäller skogsvårdslagstiftningens

ransoneringsregler för avverkning, bestämmelserna om återväxtåtgärder samt

bevarandet av den biologiska mångfalden. De båda senare delarna skall redovisas

vid kommande årsskifte och därefter bedömas av Miljövårdsberedningen. Den

förstnämnda har redovisats och remissbehandlats men tills vidare, i

överensstämmelse med vad de flesta remissinstanserna ansett, inte föranlett

någon åtgärd. Regeringen planerar att under budgetåret 1997 återkomma till

riksdagen vad gäller Skogsstyrelsens förslag i rapporten Aktionsplan för

biologisk mångfald och uthålligt skogsbruk.

Skogsvårdsstyrelserna regionaliseras

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Lagen (1990:1496) om hur ledamöter i |

| skogsvårdsstyrelserna utses upphävs vid utgången av år 1996. |

| Förslaget föranleder en mindre ändring i 33 § skogsvårdslagen |

| (1979:429). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer |

| bemyndigas genom en ändring i skogsvårdslagen att meddela före- |

| skrifter för att främja, garantera och kontrollera äkthet och |

| kvalitet vid framställning och handel med skogsodlingsmaterial. |

| |

| Regeringens bedömning: Regionaliseringen av skogsvårdsstyrelser-|

| na bör fullföljas. Härigenom skapas utrymme dels för nödvändiga |

| besparingar, dels för angelägna insatser inom skogspolitiken. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag och bedömning: 1990 års skogspolitiska kommitté,

vars förslag låg till grund för 1993 års skogspolitiska beslut, föreslog en

fortsättning på den regionalisering av skogsvårdsstyrelserna som påbörjades år

1986 (SOU 1992:111). Förslaget fick ett övervägande positivt mottagande av

remissinstanserna. Frågan om regionindelningen fick emellertid anstå i avvaktan

på Regionberedningens då pågående arbete. Regionberedningen har nu föreslagit

att skogsvårdsstyrelserna integreras i länsstyrelserna. De flesta

remissinstanser som har yttrat sig i frågan avstyrker förslaget. Det gäller

såväl myndigheter som branschorganisationer. Skogsstyrelsen har mot bakgrund

bl.a. härav föreslagit att regionaliseringen nu fullföljs.

 Det är angeläget att 1993 års skogspolitik får ett snabbt och brett genomslag.

En förutsättning härför är en effektiv myndighet som kan föra ut och förankra

statsmakternas beslut och intentioner hos skogsägarna. Mot den bakgrunden bör

Skogsvårdsorganisationen bestå som en samlad myndighet med Skogsstyrelsen som

chefsmyndighet för regionala skogsvårdsstyrelser.

 Den direkta kontakten mellan skogsägarna och skogsmyndigheten är en

förutsättning för att skogspolitiken skall få tillräcklig genomslagskraft.

Ekonomiskt utrymme för en lokalt förankrad organisation, en omfördelning av

resurser till angelägna insatsområden och nödvändiga besparingar på

statsbudgeten kan åstadkommas genom en halvering av antalet regionkanslier såsom

Skogsstyrelsen har föreslagit. Det är angeläget att Skogsstyrelsen vid

omorganisationen beaktar de krav som ställs på verksamheten av hänsyn till

regionpolitiken i enlighet med 7 § 4 verksförordningen (1995:1322). Efter

förslag av Skogsstyrelsen kommer regeringen att ge riktlinjer för den nya

regionala organisationens struktur.

 Regionaliseringen av skogsvårdsstyrelserna kan, utom i två avseenden,

genomföras utan beslut av riksdagen. I lagen (1990:1496) om hur ledamöter i

skogsvårdsstyrelserna utses finns en inledande bestämmelse om att det skall

finnas en skogsvårdsstyrelse i varje län. Motivet för lagstiftningen är närmast

det förhållandet att tre av skogsvårdsstyrelsens ledamöter och ersättare för

dessa väljs av landstinget. Denna ordning är en rest av de föreskrifter som

fanns innan skogsvårdsstyrelserna förstatligades år 1981. Bestämmelserna om hur

styrelserna skall utses bör i fortsättningen överensstämma med de principer som

normalt gäller för statliga myndigheter. Det är regeringens avsikt att

styrelserna även i fortsättningen skall ha en regional förankring men att

ledamöterna skall förordnas av regeringen. Mot denna bakgrund bör lagen

(1990:1496) om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses upphöra att gälla vid

utgången av år 1996. Vidare bör 33 § skogsvårdslagen (1979:429) ändras vad avser

avgränsningen av skogsvårdsstyrelsernas tillsynsansvar till länet. Två

lagförslag har mot denna bakgrund utformats i Närings- och handelsdepartementet.

Kvalitetsnormer för skogsodlingsmaterial

Ytterligare en ändring bör göras i skogsvårdslagen. För att uppfylla de krav som

ställs i rådets direktiv 71/161/EEG av den 30 mars 1971 och 75/445 av den 26

juni 1975 om yttre kvalitetsnormer och äkthet för skogsodlingsmaterial som

saluförs inom gemenskapen behövs en möjlighet för regeringen eller myndighet som

regeringen bestämmer att meddela föreskrifter för att främja, garantera och

kontrollera äkthet och kvalitet vid framställning och handel med

skogsodlingsmaterial. I 7 § skogsvårdslagen (1979:429) bör det därför som ett

andra stycke införas ett bemyndigande av sådant innehåll. Ändringen bör träda i

kraft den 1 januari 1997.

Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat

1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999

401,11) 637,2 644,0 448,0 370,0 344,3 347,8

1) Beloppen anges i miljoner kr

11.1 Anslag

H 1. Skogsvårdsorganisationen

1994/951) Utgift 286 6462) Anslagssparande 28 221

1995/961) Anslag 424 201 Utgiftsprognos 431 000

 därav 1996 301 000

1997 Förslag 271 393

1998 Beräknat 265 201

1999 Beräknat 274 650

1) Anslagen Skogsvårdsorganisationen och Skogsvårdsorganisationen:

Myndighetsuppgifter

2) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget disponeras av Skogsstyrelsen som är den centrala förvaltnings-

myndigheten för skogsvårdsstyrelserna. På anslaget redovisas all verksamhet hos

Skogsvårdsorganisationen.

 Det övergripande målet för Skogsvårdsorganisationen är att verka för att

landets skogar vårdas och brukas på ett hållbart sätt i enlighet med de

skogspolitiska målen och det för skogsbruket och myndigheten gällande

sektorsansvaret för miljön.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| Det övergripande målet för Skogsvårdsorganisationens verksamhet |

| som lades fast i 1993 års skogspolitiska beslut bör ligga fast. |

| |

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 271 393 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 340 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 Myndighetsverksamheten och uppdragsverksamheten bör i fortsättningen redovisas

på ett ramanslag benämnt Skogsvårdsorganisationen. Eventuellt anslagssparande

eller kredit på det äldre myndighetsanslaget den 31 december 1996 bör föras över

till det nya anslaget.

 Mot bakgrund bl.a. av den förändrade organisation som redovisas i det

föregående beräknas en årlig besparing på 20 miljoner kronor uppnås. De

engångsvisa kostnader som är förknippade med organisationsförändringarna kommer

att närmare beräknas av Skogsstyrelsen. 10 miljoner kronor finansieras med medel

som disponeras av regeringen inom Närings- och handelsdepartementets ram.

Resterande kostnader får täckas med ackumulerat överskott i

Skogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet.

 Regeringen anser att Skogsstyrelsens årsredovisning för budgetåret 1994/95

uppfyller de krav som ställs. RRV har inte haft något att erinra mot Skogs-

styrelsens årsredovisning.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 20,2 miljoner kronor. Anslagsnivån beräknas därmed till

271 393 000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96

omräknat till 12 månader och med hänsyn tagen till den nämnda besparingen.

Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning.

 För åren 1998 och 1999 beräknas anslagsnivån preliminärt till lägre belopp i

reala termer.

 För år 1997 bör det anvisas ett ramanslag på 271 393 000 kr.

H 2. Bidrag till skogsvård m.m.

1994/951) Utgift 39 8092)

1995/961) Anslag 60 000 Utgiftsprognos 37 000

 därav 1996 18 000

1997 Förslag 10 000

1998 Beräknat 6 000

1999 Beräknat -

1) Anslaget Bidrag till skogsvård m.m.

2) Beloppen anges i tusental kr

 Från anslaget som disponeras av Skogsstyrelsen täcks kostnaderna för bidrag

till skogsvård m.m. som har beviljats före den 1 juli 1993 enligt förordningen

(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket och ädellövskogsförordningen

(1984:120) samt kostnaderna för avsyning före utbetalning av de beslutade

bidragen.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Reservationsanslag 10 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

 För år 1997 bör det anvisas ett reservationsanslag på 10 miljoner kronor.

Enligt prognosen för år 1998 bör 6 miljoner kronor anvisas. Därefter bör alla

beslut som fattats före den 1 juli 1993 vara infriade och anslaget behöver inte

föras upp mer.

H 3. Täckande av förluster till följd av statliga kreditgarantier för lån till

byggande av skogsvägar

1997 Nytt anslag (förslag) 1 0001)

1998 Beräknat -

1999 Beräknat -

1) Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Reservationsanslag 1 000 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget som är ett nytt reservationsanslag ersätter det |

| tidigare förslagsanslaget Stöd till byggande av skogsvägar. |

--------------------------------------------------------------------

 Det nya anslaget som skall disponeras av Skogsstyrelsen skall täcka eventuella

förluster till följd av statliga kreditgarantier för sådana lån till byggande av

skogsvägar som avses i förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket

(omtryckt 1988:1000).

 För 1997 bör ett reservationsanslag på 1 miljon kronor anvisas.

H 4. Insatser för skogsbruket

1994/951) Utgift 81 6322) Reservation 63 696

1995/961) Anslag 147 000 Utgiftsprognos 173 000

 därav 1996 126 000

1997 Förslag 80 200

1998 Beräknat 65 700

1999 Beräknat 65 700

1) Reservationsanslaget Insatser för skogsbruket

2) Beloppen anges i tusental kr

 Anslaget som disponeras av Skogsstyrelsen täcker kostnaderna för statsbidrag

enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket samt för

statsbidrag enligt ädellövskogsförordningen (1984:120) avseende beslut som har

fattats under tiden den 1 juli - den 31 december 1993.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 80 200 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslagsformen ändras från reservationsanslag till ramanslag. |

--------------------------------------------------------------------

 Under förutsättning att kommissionen godkänner regeringens förslag till

program för stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket vad avser vitalise-

ringsgödsling av skogsmark bör 7,5 miljoner kronor om året disponeras av detta

anslag för nationell medfinansiering för ändamålet under åren 1997-2000.

 Regeringen kommer senare i höst att besluta om särskilda medel för att

påskynda slutförandet av biotopinventeringen.

 Som en följd av att riksdagen godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som

regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13,

bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen

aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s.

60) minskas anslaget med 3,3 miljoner kronor. Anslagsnivån beräknas därmed till

80 200 000 kr. Beräkningen utgår från anslagsnivån för budgetåret 1995/96

omräknat till 12 månader och med hänsyn tagen till den nämnda besparingen. För

åren 1998 och 1999 beräknas preliminärt en lägre nivå beroende på att

biotopinventeringen då skall vara slutförd.

 För år 1997 bör ett ramanslag på 80 200 000 kr anvisas.

H 5. Internationellt skogssamarbete

1997 Nytt anslag (förslag) 1 4051)

1998 Beräknat 1 405

1999 Beräknat 1 405

1) Beloppen anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Resurser 1997 |

| Ramanslag 1 405 tkr |

| |

| Övrigt |

| Anslaget är nytt och skall täcka kostnaderna för internationellt|

| skogssamarbete.De utgifter som skall belasta anslaget är bl.a. alleuropeiskt|

| skogssamarbete, uppföljningsåtgärder på skogsområdet av FN:s miljö-|

| och utvecklingskonferens i Rio de Janeiro 1992, resor vid |

| deltagande i Internationella tropiska timmerorganisationen och |

| förberedelser inför och deltagande i 1997 års Världsskogskongress.|

| För år 1997 bör ett ramanslag på 1 405 000 kr anvisas. För åren 1998|

| och 1999 beräknas preliminärt ett oförändrat anslagsbelopp. |

| |

| |

| H 6.Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning|

| 1997Nytt anslag (förslag) 6 000 1) |

| 1998Beräknat 6 000 |

| 1999Beräknat 6 000 |

| |

| 1) Beloppen anges i tusental kr |

| |

| |

| Regeringens överväganden |

| Sammanfattning |

|

 Anslaget skall disponeras av Skogsstyrelsen. Den nationella finansieringen av

den skogsskadeövervakning som här avses sker över anslaget

Skogsvårdsorganisationen. För år 1997 bör ett ramanslag på 6 000 000 kr anvisas.

För åren 1998 och 1999 beräknas preliminärt ett oförändrat anslagsbelopp.

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar (mkr)

Verksamhets- Utgift Anvisat Prognos därav Förslag

Beräknat

Beräknat

område 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997

1998

1999

Internatio- 38,9 40,0 40,0 37,7 37,4

37,4

37,4

nellt samarbete

Jordbruk och 3 045,8 15 970,8 13 204,0 7 672,2 11 032,7 10

989,7

10 996,7

trädgårdsnäring (not 1) (not 1)

Fiske 111,5 279,9 272,5 228,1 173,7

174,1

175,7

Rennäring m.m. 93,4 125,6 138,9 109,5 75,7

75,7

75,7

Djurskydd och 290,7 363,6 524,5 385,6 264,9

270,0

275,3

djurhälsovård

Livsmedel 527,3 425,8 418,9 278,5 172,6

178,1

182,8

Utbildning och 1 281,4 1 736,3 1 765,6 1 179,1 1 197,0 1

240,3

1 287,2

forskning

Skogsnäring 401,1 637,2 644,0 448,0 370,0

344,3

347,8

Totalt 5 790,1 19 579,2 17 008,4 10 338,7 13 324,1 13

309,7

13 378,5

not 1: Innefattar även växtskydd och jordbrukets miljöfrågor