Regeringens proposition 1990/91: 172

om godkännande av avtal mellan Sverige

och den Europeiska ekonomiska gemen-

Prop.

skapen avseende ERASMUS-programmet

1990/91: 172

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som redovisas i bifoga­de skrivelse och avtal om den Europeiska ekonomiska gemenskapens utbildningsprogram (ERASMUS).

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att regeringen av riksdagen bemyndigas att ingå ett avtal som i huvud.sak överensstämmer med bifogade paiaferade avtal.

Efter förhandlingar har ett avtal mellan Sverige och den Europeiska ekonomiska gemenskapen om samarbete inom ramen för Gemenska­pens program ERASMUS upprättats och paraferats. .Avtalet har den ly­delse som framgår av bilaga till propositionen i detta ärende.

Avtalet träder i kraft första dagen i andra månaden efter det att par­terna underrättat varandra om att erforderliga interna beslut fattats, för-ut.satt dock att underrättelserna har utväxlats före den 30 september det ifrågavarande året. I annat fall träder avtalet i kraft först påföljande lä­sår.

Riksdagen 1990191. I saml. Nr 172

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 11 april 1991

Närvarande: statsrådet I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lars­son.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om godkännande av avtal mellan Sverige och den Europeiska ekonomiska gemenskapen avseende ERASMUS-programmet

1   Inledning

ERASMUS står för "European Ctmmunity Action Scheme for the Mo-bility of University Students" och är ett utbytesprogram för studenter, lärare och administratörer vid universitet och högskolor. E.RAS.MUS startade på försöksbasis år 1487 och fick under år 1989 beinyndigande för en femårig fortsättning i mycket större omfattning än dittills. ERASMUS-programmets främsta syften är att:

-

kraftigt öka det antal studenter som bedriver delar av sina studier i ett annat medlemsland, för att på så sätt öka antalet högskoleutbildade med direkt erfarenhet av samhällslivet i ett annat medlemsland.

-

stärka det formaliserade samarbetet mellan universitet och högskolor över nationsgränserna,

-

stimulera rörlighet hos den högre utbildningens lärarstab, för att öka utbildningens internationella potential, och förbättra den högre utbild­ningens kvalitet för att på så vis stödja gemenskapens konkurrenskraftig­het.

-

skapa garantier för att studieperioder som en student genomgår i ett annat land blir fullt tillgodoräknade i examen i studentens hemland.

Prop. 1990/91:172

ERASMUS är därmed ett program som ger utbytesstödet en tydlig,     Prop. 1990/91:172 formaliserad ram. Studentutbytet skall ske inom de samarbetsavtal som sluts mellan skilda universitet och högskolor och endast avse de kur­ser/kursmoment som på förhand har kunnat utvärderas för att bli tillgo­doräknade i studentens hemland.

ERASMUS har för närvarande en årlig budget på ca 550 milj. kr. Under läsåret 1990/91 ger EG-kommissionen ekonomiskt stöd till sam­mantaget 1 748 avtal om formaliserat samarbete mellan universitet och högskolor, s.k. Inter-University Cooperation Programme (ICP). Varje ICP som godkänns av kommissionen får ett ekonomiskt stöd - för plane­ring, utveckling och genomförande - som kan variera mellan 18 000 och ca 350 000 kr. Inom dessa avtal förutsätts universitet och högskolor reg­lera skilda frågor som rör:

-

studentutbyte,

-

lärarutbyte; gemensam utveckling av universitetskurser,

-

gemensam utveckling av olika intensivprogram.

Det samlade antalet ICP ingår i ett kontakt- och samarbetsnät "the European University Network", som via bl.a. gemensamma databanker skall underlätta erfarenhetsutbyte, vidgat samarbete och tillgodoräknan­de av studier vid andra universitet. Studerandeutbytet inom ERASMUS av.ser begränsade studieperioder i utlandet från tre månader riil högst ett läsår. ERASMUS-utbytet skall inte ske i början av högskolestudierna. Studieperioden skall på förhand garanteras bli tillgodoräknad i hemma­examen. 1 praktiken innebär det att resp. universitet erbjuder de stude­rande ett urval kurser vid ett begränsat antal universitet som man har avtal med. .Med ERASMUS-programmets utbyggnad kommer urvalet av kurser att bli större och mer varierat.

2  ERASMUS-avtalet

2.1   Allmänt om avtalet

Avtalet träffas inom ramen för den s.k. Luxemburgprocessen mellan den Europeiska ekonomiska gemenskapen (EG) och tien Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), som är baserad på en överen­skommelse om fördjupat samarbete från år 1984. Mellan Sverige och EG har den 14 februari 1991 i Bryssel ett avtal paraferats om deltagande i ERASMUS-programmet. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels den översatta avtalstexten som bilaga 

I. 

dels översättningen av det god­kända förhandlingsprotokollet som bilaga 2. För avtal av detta slag har EG utarbetat en doktrin som gör att man inte är beredd att medge att EFTA-länderna deltar i programmen på fullt ut samma villkor som medlemsstaterna.

Det första avtalet om  programsainarbete  på  utbildningsområdet  -COMETT-avtalet - bygger på denna doktrin, och detta avtal har i hög

grad varit styrande för ERASMUS-avtalet. (COMETT står för Commu-    Prop. 1990/91:172 nity Action Programme in Education and Trainingoch är EGs program för att förstärka den industriella och teknologiska utvecklingen av Euro­pas näringsliv.)

För att få delta i ERASMUS har EFTA-länderna fått acceptera sam­ma särvillkor som i COMETT-avtalet, nämligen

- minimiregler för antalet EG-stater i nätverk (minst två),

-särskild   bilateral    kommitté    i   stället   för    plats    i    ERASMUS-

kommittén,

- inget stöd till samarbete och utbyten mellan enbart EFTA-länder.

Avtalet är bilateralt mellan Sverige och EG. Likalydande avtal finns

mellan övriga EFTA-länder och EG. Det består av tre delar - inledning, avtalsbestämmelser och bilagor - och är uppbyggt så att reglerna i det s.k. annexet som utgör underbilaga till avtalet (bilaga 1) därför också gäller för EFTA-länderna, om inte avtalstexten säger något annat.

2.2 Giltighet

Avtalet träder i kraft första dagen i andra månaden efter det att Sverige och EG underrättat varandra om att de nädvändiga interna besluten har fattats på resp. sida. Om detta inte sker före utgången av september ett visst år, träder avtalet i kraft först följande läsår.

Den uttalade avsikten är att undertecknande skall ske så att Sverige och övriga EFTA-länder kan delta i ERASMUS fr.o.m. läsåret 1992/93. Detta gäller för område I och område 2 (bilaga 1) som har fasta ansök­ningsperioder. För övriga delar av programmet kan svenska universitet och högskolor ansöka om bidrag så snart avtalet trätt i kraft. Avtalet är tidsbegränsat och gäller i första omgången t.o.m. utgången av läsåret 1996/97. Därefter kan det förlängas med fem år om parterna är överens om det. En utvärdering av avtalet skall ske före utgången av IW4/45.

Avtalet ger endera parten möjlighet att begära att avtalet omförhand­las.

2.3 Avtalets huvudsakliga innehåll

Inledningen innehåller ett antal konstateranden som anger motiven för avtalet.

Artikel 1 är den centrala bestämmelsen i avtalet; den som öppnar ERASMUS för svenskt deltagande.

Ariiken definierar vilka som är berättigade att delta i ERASMUS.

Sverige skall årligen insända en lista över de universitet och högsko­lor som uppfyller definitionen i artikeln. I den årliga anvisningen för ansökningar ("Guidelines for Applicants") finns en fullständig förteck­ning över de universitet och högskolor som är berättigade att delta i ERASMUS.

Artikel 3 gör bestämmelserna i det sk. annexet tillämpliga på Sverige     Prop. 1990/91:172 och anger de särregler som gäller för svensk del.

Vad gäller ICP är grundregeln för Sverige och övriga EFTA-länder, att endast nätverk som har deltagare från minst två EG-stater är berätti­gade till bidrag.

Under det första året kan emellertid också ICP med deltagare från endast en EG-stat få bidrag. Som framgår av punkt 3 i förhandlingspro­tokollet kommer det emellertid att ske endast om det visar sig att EFTA-länderna har haft svårigheter att få till stånd nätverk enligt grundregeln.

Det bör observeras att regeln om minst två EG-länder gäller sam­mansättningen av ICP. Däremot innebär den inte något hinder för att organisera utbyten på bilateral basis inom ett flernationellt ICP. Hög­skolor i Sverige, Schweiz, Grekland och Portugal kan således komma överens om att organisera ett ICP, inom vars ram utbyten äger rum mel­lan enbart Sverige och Grekland eller Schweiz och Portugal. Ett sådant ICP uppfyller kraven för bidrag. Om det senare också erhåller bidrag, beror på hur detta ICP står sig i konkurrensen med andra ICP.

Av grundregeln följer, att ICP med deltagare från enbart EFTA-länder inte är berättigade till bidrag. Detta uttrycks direkt i artikeln.

Bidrag kan inte utgå till svenska studenter för studier i ett annat EFTA-land. Det gäller även om de äger rum inom ramen för ett ICP med deltagare från minst två EG-länder.

Av artikel 3 framgår också att med svenska studenter avses svenska medborgare eller medborgare från EG-stater som studerar i Sverige. Permanent uppehållstillstånd jämställs ined medborgarskap.

Sverige åläggs att utse en nationell tillståndsmyndighet "National Grant Awarding .Authority" (NGAA) med uppgift att svara för fördel­ningen av bidrag under område 2.

formuleringen i punkt 4 i förhandlingsprotokollet innebär att EFTA-länderna aldrig kan räkna med alt få ut mer under denna del av programmet än vad de tillsammans betalar i bidrag.

/Knikel 3 i avtalet ger Sverige samma villkor som EG-länderna under område 3. Det betyder bl.a. att Sverige och andra EFTA-lander kommer att få delta i EGs betygsöverföringssystem "European Communiiy Cour-se Credit Transfer System", ECTS-försöket, på samma sätt som EG-länderna, dvs. med ett universitet/högskola för vart och ett av de fem ingående ämnesområdena. Drygt 35 % av de deltagande institutionerna kommer därmed att komma från Efta-länderna.

Punkt 5 i förhandlingsprotokollet innebär en inbjudan till EFTA-länderna att delta i EGs nätverksmöten - National Academic Recogni-tion Information Centres (NARIC) - och ECTS-möten redan innan av­talen träder i kraft.

Med hänsyn till dagens förhållanden innebär bestämmelsen i artikel 4 att Sverige skall betala ett bidrag på 3,64 % av ERASMUSs budget. Vid en budget på 70 milj. ECU innebär det ett bidrag på 2 797 milj. ECU, eller ca 22 milj.kr. Bidraget skall betalas in inom en månad efter

1* Riksdagen 1990191. I saml. Nr 172

det att kommi.ssionen har begärt det. Om detta inte sker, skall dröjs-     Prop. 1990/91:172

målsränta utgå. Enligt avtalet medför utebliven betalning ingen annan

sanktion.

Genom en anteckning i förhandlingsprotokollet (punkt 6) har kom­mi.ssionen åtagit sig att informera EFTA-länderna om det beräknade ERASMUS-anslaget .så snart EGs budgetförslag föreligger.

Av samma anteckning framgår att EFTA-länderna skall stå för sina egna kostnader för ERASMUS tills det första bidraget skall betalas in.

Sverige skall bidra till EGs förberedelsekostnader med 128 700 ECU, dvs. drygt 9501000 kr.

Artikel 6 innebär att det upprättas en bilateral ERASMUS-kommitté mellan Sverige och EG, företrädd av kommissionen. Kom­mittén skall ha ungefär samma uppgifter som den reguljära ERASMUS-kommittén men bara behandla Sveriges deltagande i programmet. Punkt 7 i förhandlingsprotokollet innehåller uttalanden som syftar till att eliminera en del av de nackdelar för EFTA-länderna, som det inne­bär att inte få utse representanter till den reguljära ERrXSMUS-kommittén.

Artikeln innehåller också en uppmaning till EFTA-länderna att se till att minst en företrädare för universitet och högskolor ingår i delega-tionenitill kommittén.

/Xrtikel 7 anger att alla beslut om bidrag under områdena 1. 3 och 4 fattas av kommissionen. I urvalsprocessen för område 1 spelar akade­miska rådgivningsgrupper s.k. /Xcademic Advisory Groups en viktig loll. Enligt punkt 8 i för hamllingsproiokollet skall EFTA-länderna få föreslå experter till de.ssa grupper på samma .sätt som EG-länderna. Va­let av experter träffas tlock .iv kominissionen.

/Xrtikel S innebär ett åtagande att söka lösa ;tlla problem metl \isa och uppehållstillstånil så enkelt som möjligt.

1 artikel ' stadgas att Sverige till I.G-kommissionen skall lämna in en rapport, som beskriver vilka nationella mått som har vidtagits av Sverige för att underlätta .sådana problem, för att pä så vis bistå kommis­sionen i dess arbete med tIen årliga ER/\SMUS-rapporien.

Artikel 10 anger att alla ansökningar, redovisningar etc. måste avfat­tas på ett EG-språk. Det går inte att använda svenska.

Artikel 

II 

stadgar att avtalet skall vara tillämpligt, å ena sidan fiir EC-ländernas territorier och under de villkor som omfattas av Rom­fördraget, och å andra sidan för Sveriges territorium.

Artikel 12 anger att avtalet ingås för en tidsperiod på fem år. Vidare kan avtalet omförhandlas om EG skulle ändra på ERASMUS-programmet. Av artikeln framgår också att båda avtalsslutande parterna när som helst kan begära en revision av avtalet.

Enligt artikel 13 skall avtalet godkännas av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras resp. gällande bestämmelser. Avtalet träder i kraft första dagen i andra månaden efter det att Sverige och EG underrättat varandra om att de på ömse sidor har uppfyllt de nödvändiga formalite-

terna. Om detta inte sker före utgången av september månad ett visst år,    Prop. 1990/91:172 träder avtalet i kraft först följande läsår.

3  Föredragandens överväganden

ERASMUS står för "European Community Action Scheme for the Mo-bility of University Students" Det är den Europeiska ekonomiska ge­menskapens (EGs) särskilda program för att stimulera universitet och högskolor att ingå samarbets- och utbytesavtal inom gemenskapen. Det är också EGs största utbildningsprogram. ERASMUS har bl.a. till syfte att ge en avsevärd del av gemenskapens studenter och framtida akademi­ker en förstahandskontakt med ett annat medlemsland.

I och med att EGs ministerråd har fattat det formella beslutet att öppna ERASMUS-programmet för Sverige och andra länder inom den Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) innebär det att kret­sen av utbytesländer inom Europa vidgas betydligt. För svenska studen­ter, universitets- och högskolelärare och övrig personal innebär detta stora möjligheter till stimulerande kontakter, förbättrade språkkunska­per, inblick i andra europeiska länders utbildning och därmed möjlig­het att bedöma och utveckla den egna utbildningen. Sverige deltar sedan år 1990 i EGs motsvarande program för att stimulera forskningssamar­bete och forskarutbyte för europeiska forskare (programmet SCIENCE). Tillsammans med Sveriges deltagande i COMETT-programmet innebär det att Sverige skulle medverka pä alla nivåer i det europeiska högskole­samarbetet.

De avtal som kommer att slutas mellan svenska universitet och EC-universitetet inom samarbetsprogrammen mellan universitet och hög­skolor de s.k. Inter-University Cooperation Programmes (ICP) kommer också att garantera att studieperioden fullt ut blir tillgodoräknad i den svenska ERASMUS-studentens examen vid hemmauniversite­tet/högskolan.

De ekonomiska bidrag som Sverige måste tillföra ERASMUS budget ser jag som en god investering för utveckling av studentutbyte och sam­verkan mellan svenska och inom gemenskapen befintliga universitet och högskolor och dessutom ge god utdelning i form av studentstipendi­er och bidrag till svenska universitet och högskolor. Jag ser svenskt del­tagande i ERASMUS som ett steg på väg mot ett Europa utan gränser och en internationalisering av den svenska högre utbildningen. Jag an­ser med hänsyn till vad jag har anfört att det är av största vikt att Sveri­ge så snart som möjligt kan delta i ERASMUS-programmet.

Enligt det paraferade avtalet mellan Sverige och EG om samarbete på undervisnings- och utbildningsområdet inom ramen för ERASMUS-programmet skall Sverige bidra till EGs förberedelsekostnader budgetå­ret 1991/92 med 128 700 ECU, dvs. drygt 950 000 kr.

Denna utgift kan rymmas inom de medel som föreslagits stå till rege­ringens disposition.

Sverige skall enligt det paraferade avtalet betala ett bidrag på 3,64 %     Prop. 1990/91:172 av I-RASMUS hudget. Vid en butlget på 70 milj. ECU innebär det ett bidrag på 2 797 ()()() ECU, eller ca 22 milj.kr., att betala under budgetå­ret l

Jag har för avsikt att i tilläggsbudget I för budgetåret 192/93 åter­komma med förslag om medel för Sveriges bidrag till ERASMUS bud­get.

4  Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen att

godkänna att ett avtal, i huvudsaklig överen.sstämmelse med det pa­raferade avtalet, ingås mellan Sverige och den Europeiska ekonomis­ka gemenskapen om samarbete på undervisnings- och utbildnings­området inom ramen för ERASMUS-programmet

5  Beslut

Regeiingen ansluter sig till förediaganilens överväganden och beslutar att genom propositiim föreslå riksdagen att anta det förslag som föredra­ganden har lagt fiam.

Prop. 1990/91:172 Bilaga 1

Avtal

mellan

Konungariket Sverige

och

den Europeiska ekonomiska gemenskapen

om samarbete på undervisnings- och utbildningsområdet inom ramen

för ERASMUS-programmet.

Konungariket Sverige, i det följande kallat "Sverige"

och

den Europeiska ekonomiska gemenskapen, i det fiiljande kallad

"Gemenskapen".

båda här nedan kallade de "avtalsslutande [)arterna" har

eftersom Gemenskapen har antagit ett aktionsprogram för universi­tetsstuderandes rörlighet, här nedan kallat "ER/\SMUS",

eftersom de avtalsslutande parterna har ett gemensamt intresse av samverkan på detta område, som en del av ett mer omfattande samarbe­te mellan Gemenskapen och EFTA-länderna på undervisnings- och yr­kesutbildningsområdet, bedrivet i syfte att bidra till en dynamisk och enhetlig utveckling på detta område,

eftersom särskilt samarbetet mellan Gemenskapen och Sverige, be­drivet i syfte att nå de för ERASMUS fastställda målen och i anslutning till ett mellan universiteten fungerande nätverk, förstärker i sig effekten av ERASMUS-projekten genom att Gemenskapen och EFTA i stort en­gageras och kompetensnivån hos de mänskliga resurserna höjs i Gemen­skapen och Sverige,

eftersom de avtalsslutande parterna följaktligen förväntar sig ett öm-    Prop. 1990/91:172

sesidigt utbyte av Sveriges deltagande i ERASMUS,

Bilaga I

eftersom ett framgångsrikt samarbete på detta område förutsätter att båda sidorna allmänt förbinder sig att engagera sig hårdare för att stimu­lera rörlighet bland universitetsstuderande.

kommit överens om följande.

Artikel 1

Ett samarbete mellan Sverige och Gemenskapen skall etableras i fråga om samarbete och rörlighet mellan universiteten inom ramen för ERASMUS. ERASMUS-programmets områden är angivna i underbil­agan , det s.k. annexet till EG-beslutet om ERASMUS.

Artikel 2

I detta avtal används termen "universitet" som beteckning för samtliga typer av postgymnasiala undervisnings- och utbildningsanstalter, som inom ramen för grund- och vidareutbildning erbjuder kompetens eller examensbevis på denna nivå, oavsett vad sådana institutioner kallas för i de avtalsslutande parternas länder.

Vid sådana institutioner inskrivna studerande ar behöriga, oberoende av studieinriktning, att åtnjuta stöd från ERASMUS-progammet upp till och med doktorandnivå, på villkor att studietiden vid värdlandets uni­versitet, som låter sig förena med studieplanen i hemlandsuniversitetet, ingår i vederbörandes yrkesutbildning.

ERASMUS-programmet omfattar inte verksamhet med avseende på forskning och teknisk utveckling.

Artikel 3

När det i underbilagan till avtalet talas om "Gemenskapens medlemssta­ter" avses, vad gäller detta avtal, även Sverige, för så vitt annat ej har fö­reskrivits i denna artikel.

I fråga om de olika ERASMUS-områdena skall de svenska universi­

tetens deltagande i dem ske enligt följande särskilda villkor och regler:

1.

Område 1; Inrättande och drift av ett nätverk av europeiska

universitet.

Detta områdes innehåll och mål skall överensstämma med vad

som angivits för område 1 i underbilagan till föreliggande avtal. 

I) 

Universitet i Sverige kan formellt delta i och acceptera finansie­ring av deltagande i samarbetsprogram mellan universitet (Inter-

university Cooperation Programmes - ICP). För att

skapa ett nätverk för universitetssamarbete mellan Sverige

och Gemenskapen skall man prioritera multilaterala

ICP-program. Enligt denna princip skall universitet från

minst två av Gemenskapens medlemsstater delta i

ICP-programmen. Under detta avtals första giltighetsår skall

10

dock undantag-svis prioritet ges ICP-program där ett eller

Prop. 1990/91:172

flera universitet från åtminstone en av Gemenskapens medlems-      Bilaga 1 stater deltar.

2)     Verksamheter inom område 1, bedrivna uteslutande mellan

universitet i Sverige och EFTA. kan inte ifrågakomma

för ekonomiskt stöd, inte heller då berörda EFTA-länder har samarbetsavtal med Gemenskapen i fråga om ERASMUS.

3)     Under de i punkt I) och 2) angivna omständigheterna

skall svenska universitet komma i åtnjutande av i detta

område nämnda åtgärder på samma grund och på samma

villkor som universitet i Gemenskapens medlemsstater.

Område 2:ERASMUS-stipendieordning för studerande.

Detta områdes mål och innehåll skall vara i enlighet med

område 2 i underbilagan  till detta avtal.

1)

ERASMUS-stipendier får tilldelas studerande från Sverige för att underlätta genomförandet av en studieperiod i något av Gemen­skapens medlemsländer och vice versa. Sådana studerande skall vara medborgare eller stadigvarande bosatta i Sverige eller i ett EG-land. Stipendium skall inte tilldelas studenter från Sverige för att underlätta en studieperiod i annat EFTA-land (eller vice versa), även om ifrågavarande land har slutit samarbetsavtal med Gemenskapen om ERASMUS.

2)

ERASMUS-stipendier till studerande som kommer från univer­sitetet i Sverige skall förvaltas genom behörig svensk myndighet, som Sverige utser för denna uppgift.

3)

Under de i punkt 

I) 

och 2) angivna omständigheterna får uni-versitetsstuilerande från Sverige komma i åtnjutande av de i om­råde 2 i underbilagan till detta avtal nämnda ätgärdeina på sam­ma grund och på samma villkor som universitetsstuderande från Gemenskapens medlemsstater.

Område 3: Åtgärder för att främja rörligheten genom universite­tens erkännande av examensbevis och studieperioder. Detta områdes mål och innehåll skall vara i enlighet med om­råde 3 i underbilagan till detta avtal. Ifrågavarande institutioner och organ i Sverige skall ha rätt att välja att delta i och dra nytta av de åtgärder som nämnts i detta område på samma grundval som liknande institutioner och organ i Gemenskapens medlem.s-stater och på samma villkor.

Område 4: Kompletterande åtgärder för att främja rörligheten bland studerande inom Gemenskapen.

Detta områdes mål och innehåll skall vara i enlighet med om­råde 4 i underbilagan till detta avtal.

Ifrågavarande institutioner och organ i Sverige skall ha rätt att välja att delta i och dra nytta av de åtgärder som nämnts i detta projekt på samma grundval som liknande institutioner och organ i Gemenskapens medlemsstater och på samma villkor.

11

Artikel 4

1.

Sverige skall lämna ett årligt ekonomiskt bidrag till ERASMUS-programmets finansiering från och med det kalenderår som följer efter detta avtals ikraftträdande till och med det kalenderår under vilket det sista läsåret under delta avtals giltighetstid börjar.

2.

Sveriges årliga ekonomiska bidrag skall fastställas i förhållande till ERASMUS-programmets årliga totalbudget.

3.

Proportionalitetsfaktorn, som bestämmer Sveriges bidrag , skall be­räknas med hjälp av förhållandet mellan dess bruttonationalpro­dukt (BNP) till marknadspriser och summan av Sveriges och Gemenskapens medlemsstaters bruttonationalprodukter till mark­nadspriser. Denna proportion skall beräknas år för år på basis av senast tillgängliga statistik från OECD.

4.

Vid varje års början skall EG-kommissionen informera Sverige om storleken av de anslag som i Gemenskapens budget står till förfo­gande för ERASMUS-programmet under ifrågavarande år. Under årets lopp inträffande ändringar av detta belopp skall meddelas Sverige av Gemenskapen.

5.

Senast vid tidpunkten för detta avtals ikraftträdande skall Sverige, utöver det i punkt 1 nämnda årliga bidraget, lämna ett initialbidrag om ECU 128 700 för att täcka kostnaderna för tidigare förbere­delsearbeten som utförts av EG-kommissionen i samband med detta avtals upprättande.

6.

Reglerna för Sveriges bidrag till ER.ASMUS-piogrammets utveck­ling framgår av annex 2 till detta avtal.

Artikel 5

Med undantag för de särskilda kraven i artikel 4 av iletta avtal beiiäffan-ile svenska universitets tieltagande. skall bestämmel.ser och villkor för inlämnande och värdering av ansökningar samt bestämmelsei och vill­kor för beviljande och slutande av kontrakt enligt ERASiMUS-programmet vara desamma som de villkor som gäller för universiteten inom Gemenskapen.

Artikel 6

1.

En gemensam kommitté inrättas härmed.

2.

Kommittén skall vara ansvarig för att detta avtal vinner tillämp­ning.

3.

Gemenskapens representanter skall vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att fullföljandet av detta avtal samordnas med de beslut som fattas av Gemenskapen med avseende på förverkligandet av ERASMUS.

4.

För att avtalet skall kunna genomföras på vederbörligt sätt. skall de avtalsslutande parterna utbyta information och. på begäran av en-

Prop. 1990/91:172 Bilaga 1

12

dera parten, ingå i överläggningar inom kommittén.

Prop. 1990/91:172

5.

Kommittén kan yttra sig och utarbeta riktlinjer för ERASMUS-

Bilaga 1 programmets genomförande vad beträffar Sveriges deltagande.

6.

Kommittén skall anta sina egna procedurregler.

7.

Kommittén skall bestå av företrädare för Gemenskapen å ena sidan och företrädare för Sverige å den andra.

8.

Kommittén skall handla i enhällighet.

9.

Kommittén skall sammanträda på begäran av endera avtalsslutande parten i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas i dess procedurregler.

Artikel 7

Besluten om urvalet av de olika typer av områden som beskrivs i under­bilagan (områdena 1, 2, 3 och 4) skall fattas av EG-kommissionen.

Besluten om tilldelande av ERASMUS-stipendier till studerande som kommer från svenska universitet (område 2) skall fattas av behörig myndighet i Sverige i nära samarbete med de deltagande universiteten. 1 detta syfte skall riktlinjer tillställas vederbörande behörig myndighet ge­nom EG-kommissionens försorg.

Artikel 8

De avtalsslutande parterna skall bemöda sig om att underlätta fri rörlig­het och vistelse i Sverige och i Gemenskapen för sådana stutlerande, lä­rare och administratörer vid universitet som rör sig mellan Sverige och Gemenskapen för att delta i den av avtalet omfattatle verksamheten.

Artikel 9

För att bistå kommissionen när ilen utarbetar sin årsberättelse för ERASMUS och en redogörelse för den erfarenhet som vunnits vid pro­grammets genomförande skall Sverige till kommissionen överlämna en redogörelse för de åtgärder inom det egna landet som Sverige vidtagit med hänseende på ERASMUS. En kopia av dessa rapporter skall över­sändas till Sverige.

Artikel 10

När det gäller ansökningsförfarande, kontrakt, rapporter som skall inges samt andra administrativa åtgärder i samband med ERASMUS-programmet, skall de språk användas som är Gemenskapens officiella språk.

Artikel 11

Detta avtal skall vara tillämpligt, dels på de territorier inom vilka för­draget om den Europeiska ekonomiska gemenskapens bildande äger till-

13

lämpning och enligt de i fördraget fastställda villkoren, dels på Sveriges    Prop, 1990/91:172

terriotorium.

Bilaga 1

Artikel 12

1.

Detta avtal sluts för en tid som omfattar de fem läsår som följer efter dess ikraftträdande. Det kan förlängas med ytterligare fem år genom överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna. Översynen av detta avtal skall ske innan det tredje läsåret efter ikraftträdandet utlöpt.

2.

Skulle Gemenskapen revidera ERASMUS-programmet. kan av­talet omförhandlas eller sägas upp. Sverige skall underrättas om det reviderade programmets exakta innehåll inom en vecka efter det att det antagits av Gemenskapen. De avtalsslutande parterna skall, inom tre månader efter det att Gemenskapens beslut har antagits, notifiera varandra i det fall omförhandling eller uppsäg­ning begärs. I händelse av uppsägning skall de praktiska åtgär­derna för handläggning av icke fullgjorda åtaganden bli föremål för förhandlingar mellan de avtalsslutande parterna.

3.

Endera avtalsslutande parten kan när som helst begära översyn av avtalet. I så fall skall den till motparten överlämna en begä­ran därom. De avtalsslutande parterna kan ge den gemensamma kommittén i uppdrag att granska denna begäran och att. om så är lämpligt, ge dem rekommendationer, särskilt med avseende på inledande av förhandlingar.

Artikel 13

Detta avtal skall godkännas av de avtalsslutanile parterna i enlighet ined tlcras gällande handläggningsregler. Förutsatt att de avtalsslutande par­terna notifierat varandra om uppfyllandet av de för ändamålet nödvän-tliga formaliteterna, träder avtalet i kraft den första dagen i den andra iTiånaden efter notifikationen. Har en sådan notifikation inte lämnats se­nast den 30 september ett visst år, träder detta avtal emellertid i kraft först från och med det andra läsåret efter notifikationen.

Artikel 14

Detta avtal skall upprättas i två exemplar på de danska, engelska, fran­ska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, som alla äger lika giltighet.

Upprättat i Bryssel den

För Konungariket

För den Europeiska

Sverige

ekonomiska  gemen-

skapens råd

14

Annex till

UnderbHaga

Prop. 1990/91:172

EG-beslutet om ERASMUS

Bilaga 1

Område 1

Inrättande och drift av ett nätverk av europeiska universitet

1.           Gemenskapen kommer att vidareutveckla det europeiska nätver­

ket av universitet som har inrättats i samband med ERASMUS-

programmet och som syftar till att stimulera studentutbyte inom

Gemenskapen.

Det europeiska nätverket av universitet kommer att bestå av de universitet som inom ramen för ERASMUS-programmet har slutit avtal och lagt upp program för student- och lärarutbyte med universitet i andra medlemsstater och som helt erkänner den studieperiod som på så sätt genomförts utanför hemlands­universitetet.

Huvudsyftet med avtalen mellan universiteten är att ge de stude­rande vid ett universitet tillfälle att genomföra en studieperiod i minst en annan medlemsstat som fullt ut erkänns som en inte­grerad del av vederbörandes studiekurs eller akademiska meri­ter. Dessa gemensamma program skulle, om så behövs, kunna omfatta förberedande studier i främmande språk, liksom samar­bete mellan lärare och administrativ personal för att förbereda förhållandena för studentutbyte och ömsesidigt erkännande av studieperioder genomförda utomlands. Om möjligt bör språkför­beredelsen inledas i ursprungslandet innan avresan äger rum. Prioritet kommer att ges åt program som innebär integrerad och helt erkänd studieperiod i annan medlemsstat. För varje enskilt gemenskapsprogram kommer varje enskilt deltagande universitet att ta emot ett årligt stöd om upp till 25 000 ECU, i första om­gången i regel över en treårsperiod, med förbehåll för periodisk översyn.

2.

Stöd kommer även att utgå till förmån för lärarutbyte för att lärarpersonal skall kunna utföra i utbildningen integrerade undervisningsuppdrag i andra medlemsstater.

3.

Stöd kommer också att ges till samarbetsprojekt mellan universi­tet i olika medlemsstater, som är inriktade på framtagning av gemensamma studiegångar som ett medel att underlätta erkän­nande av högskolestudier och till stimulans av erfarenhets- och kunskapsutbyte inom arbetet på att förnya och förbättra kursut­budet inom hela Gemenskapen.

4.

Därtill kommer stöd att ges till universitet som organiserar intensivundervisningsmoment på kortare tidsperioder med inriktning på studerande från flera olika medlemsstater. Denna

15

verksamhet kommer att ha kompletterande karaktär.

Prop. 1990/91:172

Gemenskapen kommer även att tillhandahålla stöd till universi-      Bilaga 1 tetslärare och administrativa chefer vid universiteten för att de skall kunna besöka andra medlemsstater, få möjlighet att utarbeta integrerade studiekurser tillsammans med universitet i dessa medlemsstater och öka sin ömsesidiga förståelse för utbild­ningsaspekterna inom andra medlemsstaters högre undervis­ningsväsen. Stöd kommer också att ges lärare för att de skall kunna hålla specialföreläsningsserier i flera medlemsstater.

Område 2

ERASMUS-stipendieordning för studerande

1.

Gemenskapen kommer vidare att utarbeta regler för direkt eko­nomiskt stöd till studerande vid universitetet enligt definition i artikel 1.2, när de genomför en studieperiod i en annan med­lemsstat. Vid beräkning av totalutgifterna för område 1 respektive 2 skall hänsyn tas till det antal studerande som skall utväxlas inom det europeiska nätverket av universitet, alltefter­som det byggs ut.

2.

ERASMUS-stipendier förvaltas genom medlemsstaternas behöriga myndigheter. I syfte att främja utbyggnaden av det europeiska universitetsnätverket, skall varje medlemsstat erhålla ett belopp av minst 200 000 ECU (motsvarar omkring 100 stipendier); återstoden skall fördelas bland medlemsstaterna på grundval av det sammanlagda antalet studerande vid univer­siteten enligt definition i artikel 1.2. liksom till det totala antalet personer i åldern 18-25 år i varje medlemsstat, genomsnittskost­naden för resan mellan landet där universitetet i studentens ursprungsland ligger och värduniversitetet samt på skillnaden i levnadskostnader mellan hemuniversitets- och värduniversitets-landet.

Gemenskapen kommer dessutom att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa balans mellan de olika medlemsstaternas och ämnesinriktningars deltagande och kommer därför att ta hänsyn till behovet av studieprogram och studerandetillströmning och att arbeta med speciella problem, särskilt finansiering av vissa stipendier för deltagande i specialkurser, som är upplagda på sådant sätt att de inte kan förvaltas av nationella organ. Den del som står till förfogande för sådana åtgärder får inte överstiga fem procent av årsbudgeten för studerandestipendier,

3.           Medlemsstaternas stipendieutdelande myndigheter kommer att

bevilja stipendier på högst 5 000 ECU per studerande för en

vistelse på ett år, på följande villkor:

a) Stipendierna är avsedda att utgöra kompensation för ökade kost-

nåder till följd av resa, eventuellt behov av förberedande språk-       Prop. 1990/91:172

studier och högre levnadsomkostnader i värdlandet (däribland.

Bilaga I

om så är fallet, ökade levnadsomkostnader vid vistelse utanför den studerandes hemland). De är inte avsedda att helt täcka kostnaderna för utlandsstudierna,

b)

Prioritet kommer att ges studerande som deltar i undervisning som ingår i det europeiska nätverket av universitet i enlighet med projekt 1, liksom studerande som deltar i den Europeiska gemenskapens kurspoängöverföringssystem (ECTS) enligt projekt 3. Stipendium kan även beviljas andra studerande för deltagande i undervisning, för vilken särskilda arrangemang gjorts utanför nätverket i en annan medlemsstat, förutsatt att de uppfyller villkoren för att beviljas stipendium.

c)

Stipendium beviljas normalt endast i de fall då studieperioden i en annan medlemsstat åtnjuter fullt erkännande vid den stude­randes hemlandsuniversitet. I undantagsfall kan dock stipendier beviljas om studieperioden i en annan medlemsstat åtnjuter fullt erkännande vid det universitet som utdelar examensbeviset i vederbörande medlemsstat, förutsatt att detta förfarande ingår i ett avtal mellan universitet i enlighet med område 1.

d)           Värdlandsuniversitetet kommer inte att debitera utländska gäst­

studerande några terminsavgifter; eventuellt skall en stipendiat

fortsätta att erlägga terminsavgift till sitt hemlandsuniversitet.

e)           Stipendier kommer att beviljas för en högskolestudieperiod av

viss längd i en annan medlemsstat, frän tre månader till ett helt

läsår eller för mer än tolv månader vid synnerligen integrerade

studielinjer. Stipendier beviljas normalt inte under det första

universitetsstudieåret.

f)            Stipendier eller lån som beviljats studerande i hemlandet

kommer att fortsätta att utbetalas till fullo under studieperioden

vid det värduniversitet för vilken de beviljats ERASMUS-

btipentiium.

Område 3

Åtgärder ägnade att främja rörlighet genom universitetens erkännande av examensbevis och studieperioder

Genom samarbete med  medlemsstaternas behöriga myndigheter kom­

mer Gemenskapen att vidta följande åtgärder i syfte att främja rörlighet

genom akademiskt erkännande av examensbevis och studieperioder som

erövrats respektive inhämtats i andra medlemsstater;

1)

Åtgärder för att stimulera den Europeiska gemenskapens kurs-

poängöverföringssystem (ECTS) på experiment- och frivillighets-basis i syfte att tillskapa en metod genom vilken studerande som genomgår eller har slutfört högre studier och utbildning kan till-

17

godoräkna sig sådan utbildning som genomgåtts vid universitet i      Prop. 1990/91:172

andra medlemsstater. Ett begränsat antal stipendier på upp till

Bilaga 1

20 000 ECU om året kommer att tilldelas de universitet som deltar i provverksamheten.

Åtgärder för att stimulera ett i hela Gemenskapen tillämpat sys­tem för utbyte av information om universitetens erkännande av examensbevis och studieperioder som erövrats respektive till-bragts i andra medlemsstater, i synnerhet genom vidareutveck­ling av Europeiska ekonomiska gemenskapens nätverk av natio­nella informationscentra för erkännande av universitetsstudier; årliga stipendier om högst 20 000 ECU kommer att tilldelas dessa centra i syfte att underlätta informationsutbytet, särskilt genom datoriserade system för informationsutbyte.

Område 4

Kompletterande åtgärder ägnade att främja rörlighet bland studerande inom Gemenskapen

1.   -    De kompletterande åtgärderna är avsedda att finansiera:

-

stöd till föreningar och sammanslutningar av universitet, lärare, administrativ personal eller studerande som är verksamma på europeisk nivå, särskilt i syfte att göra initiativ på speciella utbildningsområden bättre kända i hela Gemenskapen

-

publikationer med uppgift att fördjupa medvetenheten om studie- och undervisningsmöjligheter i andra medlemsstater och att fästa uppmärksamheten vid mer signifikanta utvecklingsten­denser och nya modeller för samarbete mellan universitet inom hela Gemenskapen

-

andra initiativ för att främja samarbetet mellan Gemenskapens universitet på yrkesutbildningens område

-

åtgärder för att underlätta spridande av information om ERASMUS-programmet

-

ERASMUS-priserna. som delas ut av Europeiska ekonomiska gemenskapen till studerande, personal, universitet eller ERASMUS-projekt som har lämnat utomordentligt betydelse­fulla bidrag till utvecklingen av samarbetet mellan universiteten inom Gemenskapen.

2.           Kostnaderna för åtgärderna enligt område 4 skall inte överstiga

fem procent av de årliga anslagen till ERASMUS-programmet

18

Annex 2

UnderbUaga       Prop. 1990/91:172

Regler för finansiering

Biiaga i

Artikel I

Finansförordningen som gäller för de Europeiska gemenskapernas hu­vudbudget skall i synnerhet äga tillämpning på medlens förvaltning.

Artikel 2

I början av varje år, eller närhelst ERASMUS-programmet revideras på sådant sätt att en ökning sker av det belopp som tagits upp i Gemenska­pens budget för dess genomförande, skall EG-kommissionen till Sverige skicka en hemställan om medelstilldelning i proportion till det svenska bidraget till kostnaderna i enlighet med detta avtal.

Bidraget är uttryckt i ECU och betalas in på ett ECU-bankkonto i kom­missionens namn.

Sverige skall betala sitt bidrag till de årliga kostnaderna enligt avtalet i överensstämmelse med hemställan om medelstilldelning senast en må­nad efter datum för hemställans avsändande. Dröjsmål med utbetalning av bidrag innebär att Sverige blir skyldigt att erlägga ränta på utestående skuldsaldo. löpande från och med förfallodatum. Räntesatsen skall utgö­ras av FECOMs (EFMCs) gällande räntesats för transaktioner i ECU-" under den månad då förfallodatum inträffar, plus 1,5 procentenheter.

X 

Ränlesau som offentliggörs varje månad 1 OJEC - C-scrien.

19

GODKÄNT FÖRHANDLINGSPROTOKOLL

Prop, 1990/91:172

Bilaga 2 

frän förhandlingarna om avtal mellan EFTA-länderna och den Europe­iska ekonomiska gemenskapen om samarbete på undervisnings- och ut­bildningsområdet inom ramen för ERASMUS-programmet.

1.

Det noterades att dessa förhandlingar hade förts inom de allmänna ramarna för 1984 års Luxemburg-deklaration och att förhandlingar­na om de institutionella arrangemangen och om formen för och omfattningen av EFTA-ländernas deltagande i ERASMUS-programmet har förts utan inskränkning av EES-förhandlingarna.

2.

EFTA-ländernas delegationer noterade att LlNGUA-programmet avsevärt bidrar till de studerandes rörlighet genom att det stimule­rar undervisning och studium av främmande språk inom den Eu­ropeiska gemenskapen, varigenom det bl.a. ytterligare ökar ERASMUS-programmets utsikter till framgång bland EGs med­lemsländer. Därför erinrade de om den högre tjänstemannakom­mitténs slutsatser inom ramen för uppföljningsmötet i Luxemburg och i synnerhet om att de högre tjänstemännen hade bett experter att vid första lämpliga tillfälle undersöka möjligheterna för EFTA-länderna att delta i "Youth for Europé" och andra utbildningspro­gram. EG-kommissionens delegation förband sig att fästa sina myn­digheters uppmärksamhet vid EFTAs ståndpunkter.

3.

Det noterades att föreskrifterna i sista meningen av artikel 3.1.1 i praktiken skulle innebära att bilaterala samarbetsprogram mellan universitetet (ICP) skulle komma i åtnjutande av ekonomiskt stöd från EG-kommissionen endast om de till buds stående multilaterala programmen ej fyller uppställda krav, antingen med avseende på berört EFTA-lands engagemang eller med avseende på samma lands engagemang i praktiska tillämpningsprojekt inom ett visst ämnes­område. Om sädana samarbetsprogram mellan universitet blev ut­valda, skulle det dock bli nödvändigt att i dem ta med deltagare från åtminstone en EG-med lemsstat till för att kunna komma i åt­njutande av stöd från ERASMUS under efterföljande år.

4.

Vad gäller artikel 3.1.2 innehåller avtalet med Liechtenstein stad-ganden som beaktar dess speciella situation.

Det noterades att avtalens föreskrifter inte fick leda till en situation där EFTA-ländernas deltagande i ERASMUS skulle behöva subven­tioneras av EG.

5.

Vad gäller tillämpningen av artikel 3.3 noterades att under förbere­delsearbetena för EFTA-ländernas deltagande i ERASMUS kom­mer representanter från EFTA-länderna att inbjudas som observa­törer vid NARIC- och ECTS'-möten redan innan avtalen träder i kraft.

6.

Vad gäller EFTA-ländernas årliga ekonomiska bidrag för finansie­ringen av deras deltagande t ERASMUS-programmets första läsår.

'Europeiska Gemenskapens kurspoängöverföringssystem (ECTS)

20

ger tabellen i bilagan till det justerade protokollet riktvärden som     Prop. 1990/91:172 utgår från budgeterade belopp för år l'J91 (exklusive den komplet-     Bilaga 2 terande budgeten för de fem nya tyska delstaterna, där motsvarande belopp ännu ej är känt). 1 fråga om åren därefter förband sig EG-kommissionens delegation att se till att  EFTA-länderna så tidigt som möjligt skulle underrättas om årsbudgetarnas innehåll för att underlätta budgetplaneringen på nationell nivå. EG-kommissionens delegation förklarade att de resurser som EG anslagit till ERASMUS-programmet skulle vara i överensstämmel.se med Gemenskapens ekonomiska utsikter och med hur dessa ut­vecklas. De faktiska årliga anslagen skulle fastställas under EGs budgetbehandling varje år.

Det bekräftades att EFTA-länderna skall bära sina egna kostnader för förberedelser av sitt deltagande fram till det datum då deras or­dinarie bidrag till ERASMUS-programmet skall betalas i sin helhet.

7.

Det noterades att de gemensamma kommittéer som skall tillsättas i enlighet med artikel 8 i avtalet med EFTA-länderna bör om möjligt sammanträda gemensamt. De gemensamma kommittéernas sam­manträden bör samordnas med ERASMUS rådgivande kommitté­ers sammanträden, så att man så mycket som möjligt beaktar det samordningskrav som föreskrivits i artikel 6. tredje stycket. EG-kommissionen förklarade att det sätt på vilket Gemenskapen skulle representeras i de gemensamma kommittéerna vore en angelägen­het som i vederbörlig ortlning skulle avgöras av behöriga F.G-myndigheter. Emellertid noterades det att i tie gemensamma kom­mittéer som föreskrivits i andra avtal mellan hl l.\-länderna och gemenskapen hade man beslutat att EG skulle fcircträdas av EG-kommissionen, biträdd av representanter för mctllomsstatcrna. EFTA-länderna betonade att ilet var viktigt att så skedde i fråga om de nu aktuella avtalens gemensamma kommittéer och uttryckte sin förståelse för att EGs representation i dessa kommittéer normalt även skulle omfatta ledamöter i IRASMUS rådgivande kmnmitté-er. EG-kommissionens delegation betonade önskvärdheten av att ta med åtminstone en universitetsrepresentant i vart och ett av ifråga­varande EFTA-lands delegationer i de gemensamma kommittéerna, så som fallet En. är i ERASMUS rådgivande kommittéer. Ordnings­frågor, bl.a. om hur ofta sammanträdena skall äga rum och ordfö­randeskap i händelse av gemensamma sammanträden med de ge­mensamma kommittéerna, bör avgöras genom stadganden i ord­ningsreglerna.

8.

Vad gäller de universitetsanknutna rådgivande grupperna som ger EG-kommi.ssionen råd i samband med val av samarbetsprogram mellan universitetet, bekräftade kommissionens delegation att de EFTA-länder som deltar i ERASMUS skulle uppmanas att skicka in förslag på experter, som redan gällde för EGs medlemsstater. Även fortsättningsvis skulle det vara EG-kommissionens sak att be­sluta om sådana rådgivande gruppers slutgiltiga sammansättning.

21

Kommissionens delegation bekräftade att rese- och logikostnaderna     Prop, 1990/91:172 för experter från  EFTA-länderna skulle bestridas med  medel  ur     Bilaga 2 ERASMUS-budgeten på .samma grundvalar som i fråga om experter från de EG-medlemsstater som deltar i sådana rådgivande grupper. '.     Det noterades att artikel 12, tredje stycket, skulle ge vardera sidan möjlighet att när som helst föreslå ändring av avtalet med hänsyn till hur relationerna mellan EFTA-länderna och EG framledes ut­vecklas till följd av EES-förhandlingarna. 10.   I fråga om arrangemangen under den förberedande perioden avtala­des det att varje EFTA-land skulle utse en kontaktinstans för att underlätta förbindelserna med EG-kommissionen. Kommissionen skulle biträda EFTA-länderna med att genomföra infor­mationskampanjer i resp. EFTA-land. EFTA-länderna bekräftade att de var beredda att bestrida rese-, kost- och  logikostnaderna för de  EG-representanter som deltar i dessa.

Bryssel den 14 februari 1991

FÖR DEN EUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPEN:

FÖR REPUBLIKEN FINLAND:

FÖR REPUBLIKEN ISLAND:

FÖR FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN;

FÖR KONUNGARIKET NORGE:

FÖR DET SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET;

FÖR KONUNGARIKET SVERIGE:

FÖR REPUBLIKEN ÖSfERlKE;

22