Bilaga 4 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Bilaga 4 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Innehållsförteckning

Sammanfattning................................................................................................................

7

1

Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern 2064 år..............................

8

1.1

Tid och sysselsättning.............................................................................

8

1.1.1

Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete...................................................

8

1.1.2

Sysselsättning ..........................................................................................

9

1.2

Lön och inkomst.....................................................................................

9

1.2.1

Månadslön ...............................................................................................

9

1.2.2

Inkomster ..............................................................................................

10

1.3

Socialförsäkringsersättningar ...............................................................

11

1.3.1

Föräldrapenning....................................................................................

12

1.3.2

Sjukpenning...........................................................................................

12

1.3.3

Sjuk- och aktivitetsersättning...............................................................

12

1.3.4

Pension före 65 års ålder.......................................................................

13

1.4

Stöd vid arbetslöshet.............................................................................

13

1.5

Pensionsrätt...........................................................................................

13

1.5.1

Pensionssparande ..................................................................................

13

1.6

Inkomst av kapital.................................................................................

14

1.7

Skatter....................................................................................................

14

1.8

Individuell disponibel inkomst ............................................................

15

1.8.1

Genomsnittlig disponibel inkomst ......................................................

15

1.8.2

Ekonomisk standard .............................................................................

17

1.8.3

Inkomst och ekonomisk standard i hushållsgrupper..........................

18

2

Deltidsarbete.........................................................................................................

21

2.1

Vem är deltidsarbetande? .....................................................................

22

2.2

Deltid och ekonomiska resurser ..........................................................

23

2.2.1

Arbete på kort deltid ............................................................................

24

2.2.2

Arbete på lång deltid.............................................................................

25

2.3

Marginaleffekt .......................................................................................

26

3

Utvecklingen sedan 1990-talets början ...............................................................

27 3 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabellförteckning

1.1

Månadslön och kvinnors andel efter sektor 2003 .................................................

9

1.2

Månadslön och kvinnors andel efter hushållsgrupp 2003 ..................................

10

1.3

Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst

efter hushållsgrupp 2003.......................................................................................

10

1.4

Antal personer med förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003........................

11

1.5

Lön och företagarinkomst 1998 och 2003...........................................................

11

1.6

Föräldrapenning 1998 och 2003...........................................................................

12

1.7

Sjukpenning 1998 och 2003..................................................................................

12

1.8

Sjuk- och aktivitetsersättning 1998 och 2003......................................................

12

1.9

Pension före 65 års ålder 1998 och 2003..............................................................

13

1.10

Arbetsmarknadsstöd 1998 och 2003....................................................................

13

1.11

Privat pensionssparande 1998 och 2003 ..............................................................

14

1.12

Kapitalinkomst 1998 och 2003.............................................................................

14

1.13

Förmögenhet efter typ av tillgång 2003 ..............................................................

14

1.14

Slutlig skatt 1998 och 2003...................................................................................

15

1.15

Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2003...................................

15

1.16

Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2003. Inkomstsummor,

medelvärden samt kvinnors andelar.....................................................................

16

1.17

Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard 2003 .........................

18

1.18

Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn 06 år ..................

18

1.19

Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn 717 år ................

19

1.20

Individuell disponibel inkomst för ensamstående 2044 år

utan barn som bor hemma....................................................................................

19

1.21

Individuell disponibel inkomst för ensamstående 4564 år

utan barn som bor hemma....................................................................................

19

1.22

Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn 06 år................

20

1.23

Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn 717 år..............

20

1.24

Individuell disponibel inkomst för sammanboende 2044 år utan barn

som bor hemma.....................................................................................................

20

1.25

Individuell disponibel inkomst för sammanboende 4564 år utan barn

som bor hemma.....................................................................................................

21

2.1

Sysselsatta efter arbetstid 2003 ............................................................................

22

2.2

Sysselsatta efter arbetstid och ålder 2003 ............................................................

22

2.3

Arbetstid för ensamstående och sammanboende efter antal barn 2003 ............

23

2.4

Arbetstid efter sektor 2003 ..................................................................................

23

2.5

Förvärvsinkomst efter arbetstidens omfattning 2003 ........................................

23

2.6

Månadslön för deltidsanställda 2003....................................................................

23

2.7

Förvärvsinkomstens sammansättning efter arbetstidens omfattning 2003.......

24

2.8

Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående

med kort deltid 2003.............................................................................................

24

2.9

Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende

med kort deltid 2003.............................................................................................

24 4

PROP. 2005/06:1 BILAGA 4

2.10

Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående

med lång deltid 2003 ............................................................................................

25

2.11

Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende

med lång deltid 2003 ............................................................................................

25

2.12

Marginaleffektens storlek efter arbetstidens omfattning 2003 .........................

26 5 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Diagramförteckning

1.1

Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter hushållsgrupp 2004

...............................8

1.2

Disponibel inkomst 2003 efter olika inkomstslag ..............................................

17

3.1

Sammanboende efter kombination av arbetstid i avlönat arbete

1991 och 2002........................................................................................................

27 6 Sammanfattning Syftet med denna bilaga är att visa fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i åldern 2064 år. En särskild genomgång görs av deltidsarbetets omfattning och betydelse för kvinnors och mäns inkomster. Årets genomgång visar endast på marginella förändringar jämfört med föregående år. Kvinnor utför en större andel obetalt arbete än män, vilket begränsar utrymmet för betalt arbete. Kvinnor arbetar i större utsträckning än män inom sektorer och yrken där lönenivån är lägre och där deltidstjänster är vanligare. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är betydande även när hänsyn tas till olika yrkesval och sektorer. Kvinnor tjänar i genomsnitt 92 procent av vad män tjänar. En större andel kvinnor än män får ersättning från socialförsäkringen och får en större del av inkomstsumman. Det genomsnittligt mottagna beloppet är något högre för män. Välfärdssystemen bidrar till att omfördela ekonomiska resurser från män till kvinnor. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraskapet. Förändring 1998 till 2003 I bilagan undersöks utvecklingen de senaste fem åren. Den visar att:

-

mäns uttag av föräldrapenning har ökat

-

kvinnors redan höga andel av utbetald sjukpenning och sjukersättning har ökat ytterligare

-

kvinnors andel av utbetald pension har ökat

-

mäns andel av utbetald arbetslöshetsförsäkring har ökat

Hushållsgrupper Uppdelningen visar att ekonomisk standard är lägre för ensamstående än för sammanboende i varje hushållsgrupp och är allra lägst för ensamstående kvinnor. Kvinnors lägre arbetsutbud och lägre löneinkomst kompenseras till viss del genom högre ersättning från socialförsäkringen och genom lägre inkomstskatt. Ensamstående kvinnor med barn är en ekonomiskt särskilt utsatt grupp som trots omfattande stöd i form av barn- och bostadsbidrag har en lägre ekonomisk standard än övriga grupper. Det gäller inte för män i motsvarande situation. PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 För sammanboende sker en utjämning mellan könen inom varje hushållsgrupp när hänsyn tas till försörjningsbörda. Det innebär att kvinnors ekonomiska utsatthet döljs. Sammanboende kvinnor och män utan hemmavarande barn kan betraktas som ekonomiskt självständiga. Kvinnors lägre lön/företagarinkomst innebär dock att de är mer ekonomiskt utsatta än män och, eftersom pensionsrättigheter beror på inkomsten, riskerar att så förbli livet ut. Skillnaden i arbetstid har minskat mellan makar enligt den jämställdhetspolitiska utredningen. Deltidsarbete För en kvinna eller man som är sysselsatt på kort deltid kommer cirka 60 procent av förvärvsinkomsten från lön. Någon form av arbetsmarknadsstöd har 30 procent av både kvinnorna och männen och det är ingen skillnad mellan ensamstående och sammanboende. Var tredje sammanboende kvinna har föräldra- eller sjukpenning. Även sjukersättning och pension är vanligt förekommande. Vid lång deltid kommer en större andel av kvinnors förvärvsinkomst från lön, 81 procent, jämfört med 74 procent för män. För kvinnor med lång deltid är sjukpenning den ersättning som har störst betydelse. Vid lång deltid har 31 procent av kvinnorna och 24 procent av männen sjukpenning som komplement. Arbetsmarknadsstöd är en viktig inkomstkälla för 35 procent av ensamstående män med lång deltid. Föräldrapenning är en inkomstkälla för 40 procent av de sammanboende kvinnorna som komplement till lön.

Gemensamt för alla deltidssysselsatta kvinnor och män är att mer än 90 procent har någon löneinkomst, men denna inkomstandel varierar mellan 60 procent och 80 procent av förvärvsinkomsten. Det förfaller således som om vissa deltidarbetande står till arbetsmarknadens förfogande till den del de inte är sjukskrivna, har sjukersättning eller är föräldralediga.

Marginaleffekt Deltidsanställda har lägre marginaleffekter än heltidsanställda. Marginaleffekter från höjd barnomsorgsavgift och sänkt bostadsbidrag påverkar kvinnors inkomst i större utsträckning än mäns. Marginaleffekter av ökad inkomstskatt och höjt underhållstöd har större inverkan på mäns inkomster. 7 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4

1

Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern 

2064 år Redovisningen i denna bilaga omfattar inkomst från marknadsarbete i form av lön och företagarinkomst, ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemen och från arbetslöshetsförsäkringen samt inkomst av kapital. Skattefria transfereringar som stöd till barnfamiljer och för boende ingår vid beräkning av disponibel inkomst. De flesta ekonomiska uppgifterna avser år 2003 och har hämtats från Statistiska centralbyråns (SCB) undersökning av hushållens ekonomi (HEK). Uppgifter om sysselsatta och arbetade timmar redovisas också från Arbetskraftsundersökningen (AKU). Re- sultaten från de två undersökningarna skiljer sig åt något, men påverkar inte mönstret för kvinnor och män och slutsatserna i denna bilaga. Redovisningen utgår från uppgifter om kvinnors och mäns ekonomiska situation och syftet är att tydliggöra skillnader i inkomstläget i relation till hushållets sammansättning. Inte minst har förekomsten av barn i olika åldrar betydelse för såväl ensamståendes som sammanboendes ekonomiska villkor. Gruppering görs efter det yngsta barnet i hushållet. Kvinnor och män med barn i åldern 06 år särskiljs från de hushåll där det yngsta barnet är 717 år. Återstående personer utan hemmavarande barn grupperas i åldersklasserna 2044 år respektive 4564 år. Detta ger åtta hushållsgrupper som analyseras i avsnitt 1. Löne- och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Det är också grunden för ersättning i socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden reproduceras i ersättningssystemen och pensionen. Oavlönat arbete ger ingen inkomst eller pensionsrätt, men bidrar till hushållets välfärd. Det nya pensionssystemet ger dock pensionsrätt för barnår, studier och plikttjänst. Ålderspensionsavgift betalas vid ersättningar från socialförsäkringen. Månadslön och löneskillnader mellan kvinnor och män redovisas för hela arbetsmarknaden och efter sektor. Förvärvsinkomsten innehåller inte bara lön, utan även företagarinkomst och ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkring. Genom att visa tre olika inkomstbegrepp framkommer tydligt att kvoten för den relativa inkomsten mellan kvinnor och män beror på vilket begrepp som används. Socialförsäkringarnas betydelse för kvinnors och mäns inkomst beskrivs, liksom stöd vid arbetslöshet och förekomsten av privat pensionssparande. Kortfattat redovisas kapitalinkomst, förmögenhet och skatter innan uppgifter om disponibel inkomst sammanfattar hela inkomststrukturen. I avsnitt 2 analyseras deltidarbetets omfattning och konsekvenser för kvinnors och mäns ekonomi. Marginaleffekten för kvinnor och män vid deltids- och heltidsarbete beskrivs också.

1.1

Tid och sysselsättning

1.1.1

Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete

Förvärvsarbete redovisas löpande i statistiken som betalt arbete. Enligt Arbetskraftsundersökningen (AKU) år 2004 utfördes 125 miljoner timmar förvärvsarbete per vecka på marknaden av kvinnor och män i åldern 2064 år. Av dessa timmar svarade kvinnor för 42 procent och män för 58 procent. Av de förvärvsarbetande arbetar två tredjedelar av kvinnorna och 90 procent av männen heltid. I alla hushållsgrupper arbetar kvinnor deltid i betydligt större omfattning än män i motsvarande grupp. Den genomsnittliga faktiska förvärvsarbetstiden per vecka var 33 timmar för kvinnor och 39 timmar för män. Det är större skillnad i arbetstid mellan könen bland sammanboende än bland ensamstående i alla kategorier. Diagram 1.1 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter hushållsgrupp 2004 Timmar per vecka

Ensam m barn 0-6 år

Sambo m barn 0-6 år

Ensam m barn 7-17 år

Sambo m barn 7-17 år

Ensam 20-44 år

Kv

M

Sambo 20-44 år

Ensam 45-64 år

Sambo 45-64 år

0

10

20

30

40

50

Källa: AKU, SCB

Timmar per vecka

8 Det obetalda arbetets fördelning på olika aktiviteter framgår av tidsanvändningsundersökningar. Enligt den senast genomförda, 2000/01, uppgick tiden för hemarbete till 126 miljoner timmar per vecka, vilket då var av samma omfattning som det betalda arbetet. Fördelningen mellan kvinnor och män var emellertid den omvända kvinnor utförde 58 procent och män 42 procent av det obetalda arbetet.

1.1.2

Sysselsättning

Under 2004 var nästan 2 miljoner kvinnor och drygt 2 miljoner män sysselsatta. Det motsvarar 75 procent av kvinnorna och 80 procent av männen i befolkningen i åldern 2064 år. Arbetslösheten var 4 procent för kvinnor och 5 procent för män. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är bland de högsta i världen. En mängd av de tjänster som i Sverige utförs som betalt marknadsarbete utförs i länder utanför Norden obetalt av företrädesvis kvinnor. Samtidigt är arbetsmarknaden starkt könsuppdelad. Fördelningen av kvinnor och män på olika näringsgrenar är ojämn. Kvinnor fördelar sig till hälften på privat och till hälften på offentlig sektor, medan män till 80 procent arbetar inom den privata sektorn. I kommun- och landstingssektorn är kvinnor en stor majoritet på cirka 80 procent av de anställda. Den statliga sektorn är att beteckna som könsmässigt jämnt fördelad och den privata sektorn har en övervikt av män bland de anställda. Förutom en horisontell uppdelning på kvinnor och män inom olika sektorer och yrken, finns en vertikal uppdelning av kvinnor och män inom respektive sektor, där män i större utsträckning än kvinnor finns på högre befattningar, vilket även återspeglas i lönestatistiken.

1.2

Lön och inkomst

1.2.1

Månadslön

Månadslön för kvinnor och män i olika sektorer redovisas i tabell 1.1. Uppgifterna avser heltids- och deltidsanställda, där månadslönen för del- PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 tidsanställda har räknats om till heltidslön. För timavlönade redovisas en beräknad månadslön. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan till stor del förklaras med skillnader i yrke, sektor, befattning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som är svåra att mäta statistiskt och som inte går att förklara på detta sätt utan kan antas bero på kön, s.k. osakliga löneskillnader. Tabell 1.1 Månadslön och kvinnors andel efter sektor 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön

Månadslön

Kvinnors andel

Sektor

Kvinnor

Män

Ej stv

Stv

Alla sektorer

20 700

24 800

84

92

Offentlig sektor

20 300

24 600

82

96

Kommun

19 300

21 300

91

98

Landsting

22 300

31 400

71

93

Stat

22 700

26 800

85

92

Privat sektor

21 100

24 800

85

90 Anm. Månadslönen är standardvägd (stv) med antagande att kvinnor och män fördelar sig lika på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Källa: Lönestrukturstatistik, Medlingsinstitutet I tabellen redovisas kvinnors lön i relation till mäns lön i två olika serier. I den standardvägda månadslönen har faktorer som ålder, utbildningsnivå, arbetstid och sektor inom yrkesgrupper rensats bort. Även om man bortser från skillnader som förklaras av dessa faktorer kvarstår löneskillnader mellan kvinnor och män. Storleken på löneskillnaden varierar mellan sektorerna. Löneskillnaden är minst i den kommunala sektorn, där kvinnor utgör en majoritet. Detta gäller oavsett om lönen är standardvägd eller inte. Den standardvägda löneskillnaden är störst i den privata sektorn. I genomsnitt över hela arbetsmarknaden är kvinnors månadslön 92 procent av mäns månadslön när hänsyn tagits till skillnad i yrkesval och sektor. Denna lönekvot har ökat något från 1998 då den var 91 procent. Tabell 1.2 visar månadslön efter hushållsgrupp. Den genomsnittliga månadslönen är lägre för ensamstående än för sammanboende, vilket gäller för kvinnor och män i alla hushållsgrupper. Kvinnors andel av mäns månadslön är 92 procent för ensamstående att jämföra med 80 procent för sammanboende. Det är månadslön omräknad till heltidslön som jämförs och lönen är inte standardvägd. 9 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 1.2 Månadslön och kvinnors andel efter hushållsgrupp 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön

Månadslön

Kvinnors

Kvinnor

Män

andel

Samtliga

20 800

24 800

84

Ensamstående

20 300

22 000

92

Ensam m barn 0-6 år

19 000

23 100

82

Ensam m barn 7-17 år

20 300

23 400

87

Ensam 20-44 år

19 500

21 500

91

Ensam 45-64 år

21 600

22 900

94

Sammanboende

21 100

26 500

80

Sambo m barn 0-6 år

21 000

26 300

80

Sambo m barn 7-17 år

21 400

28 100

76

Sambo 20-44 år

20 700

23 200

89

Sambo 45-64 år

21 000

26 600

79 Källa: HEK, SCB och Medlingsinstitutet, Finansdepartementets beräkningar

1.2.2

Inkomster

För de allra flesta utgör lönen den största delen av förvärvsinkomsten. Inkomsten påverkas också av om en person arbetar heltid, deltid, övertid, är sjuk, föräldraledig eller arbetslös. I tabell 1.3 visas kvinnors och mäns löne-, arbets- och förvärvsinkomst. Av anmärkningen till tabellen framgår vad som ingår i respektive inkomstbegrepp. Förvärvsinkomst är ett taxeringsmässigt inkomstbegrepp som efter vissa avdrag utgör underlag för kommunal och statlig inkomstbeskattning. Inkomst av kapital ingår inte utan redovisas och beskattas separat. Skillnaden mellan kvinnors och mäns relativa inkomst minskar när inkomstnivån ökar som en följd av att fler inkomstslag läggs till. Kvinnors ekonomiska ställning stärks således i relation till mäns då förvärvsinkomst jämförs i stället för löneinkomst. Detta förhållande gäller i alla hushållsgrupper, vilket innebär att olika slags transfereringar har en utjämnande effekt på kvinnors ekonomiska ställning relativt män. Trots att fler inkomstslag stärker kvinnors inkomst i relation till mäns, kvarstår stora skillnader mellan inkomsterna. Ensamstående kvinnor i åldern 4564 år har högre genomsnittlig förvärvsinkomst än sammanboende kvinnor i samma ålder. En orsak är att sammanboende kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än ensamstående kvinnor. Sammanboende män har genomgående högre förvärvsinkomst än ensamstående män. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är störst i grupperna med småbarnsföräldrar. Tabell 1.3 Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003 Medelvärde (kronor per år) och kvinnors andel av mäns inkomst, procent

Löneinkomst

Andel

Arbetsinkomst

Andel

Förvärvsinkomst

Andel

Kvinnor

Män

%

Kvinnor

Män

%

Kvinnor

Män

%

Samtliga

158 400

238 300

66

174 000

245 800

71

198 000

267 600

74

Ensamstående

144 600

180 600

80

157 300

187 400

84

187 900

212 500

88

Ensam m barn

0-6 år

101 100

239 300

42

133 300

246 900

54

155 500

261 300

60

Ensam m barn

7-17 år

169 300

262 600

64

189 600

270 200

70

210 500

289 000

73

Ensam 20-44 år

135 400

174 000

78

141 900

178 500

79

155 600

191 900

81

Ensam 45-64 år

156 000

182 000

86

169 300

193 000

88

228 200

241 800

94

Sammanboende

165 600

275 500

60

182 800

283 400

65

203 300

303 100

67

Sambo m barn

0-6 år

123 900

283 200

44

163 700

296 600

55

174 500

300 700

58

Sambo m barn

7-17 år

200 500

309 300

65

210 000

316 200

66

224 800

324 700

69

Sambo 20-44

år

178 300

246 500

72

184 100

249 600

74

191 900

255 400

75

Sambo 45-64

år

164 400

253 900

65

175 900

260 000

68

211 200

305 600

69 Anm. Löneinkomst är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst. Arbetsinkomst är summan av löneinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Förvärvsinkomst är summan av arbetsinkomst, ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Genomsnitt för alla med förvärvsinkomst. Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar 10 I inkomsten ingår även företagarinkomst. Denna är ofta svår att mäta på ett sätt som är jämförbart med anställda men i genomsnitt är företagarinkomsten högre för män än för kvinnor. Dubbelt så många män som kvinnor har inkomst från eget företag. Förvärvsinkomst visar emellertid inte en individs hela konsumtionsmöjlighet. Förekomst av kapital, skattefria transfereringar i form av familjestöd och skatt på förvärvsinkomsten medför att den inkomst individen disponerar avviker från förvärvsinkomsten. För att se på individens konsumtionsmöjlighet måste hänsyn även tas till försörjningsbördan. Genomsnittliga inkomster i föregående tabell beräknas för de personer som har någon förvärvsinkomst. Hur många personer det är framgår av tabell 1.4. Detta innebär att personer som saknar arbetsinkomst ingår i nämnaren och genomsnittlig arbetsinkomst blir lägre än om ett genomsnitt skulle beräknas för enbart dem som har arbetsinkomst. En gemensam nämnare är viktig för att belysa hur inkomstnivå och inkomstkvot mellan kvinnor och män ändras när fler inkomstslag ingår i inkomstbegreppet. Tabell 1.4 Antal personer med förvärvsinkomst efter hushållsgrupp 2003 Antal (1000-tal) och könsfördelning, procent

Antal

Könsfördelning

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Samtliga

2 474

2 534

49

51

Ensamstående

851

992

46

54

Ensam m b 0-6 år

65

11

86

14

Ensam m b 7-17 år

123

37

77

23

Ensam 20-44 år

378

622

38

62

Ensam 45-64 år

286

323

47

53

Sammanboende

1 623

1 542

51

49

Sambo m barn 0-6 år

395

397

50

50

Sambo m barn 7-17 år

419

419

50

50

Sambo 20-44 år

204

198

51

49

Sambo 45-64 år

605

528

53

47 Anm. Förvärvsinkomst inkluderar lön, företagarinkomst, inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning), vilka är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall samt ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar I avsnitt 1.3 redovisas och kommenteras utvecklingen från 1998 av vissa socialförsäkringar. Det finns därför anledning att beskriva även marknadsinkomstens förändring under denna femårsperiod. PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Under 2003 var lönesumman cirka 996 miljarder kronor, varav 39 procent till kvinnor och 61 procent till män. Jämfört med 1998 var fördelningen mellan kvinnor och män i stort sett densamma. Den sneda fördelningen mellan kvinnor och män beror främst på mäns högre löne- och företagarinkomst och kvinnors omfattande deltidsarbete. År 2003 var antal personer med löne- eller företagarinkomst 4 534 000, varav 49 procent var kvinnor och 51 procent män. Kvinnors och mäns fördelning var i stort sett densamma båda åren. Tabell 1.5 Lön och företagarinkomst 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (miljoner)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Inkomst

38

62

391,9

603,6

39

61

Antal pers.

48

52

2,2

2,3

49

51

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar I genomsnitt var löne- och företagarinkomsten 177 900 kronor för kvinnor och 258 800 kronor för män. Jämfört med 1998 har inkomsten per mottagare ökat med 13 procent för kvinnor och 11 procent för män räknat i fasta priser.

1.3

Socialförsäkringsersättningar

I detta avsnitt analyseras kortfattat vissa ersättningar från socialförsäkringen. En jämförelse görs mellan 1998 och 2003 för att se eventuella förändringar över tiden. Skillnader i ersättning mellan kvinnor och män kan uppkomma av flera skäl. Löneskillnader följer med in i socialförsäkringssystemen då ersättningen baseras på tidigare inkomst genom sjukpenninggrundande inkomst (SGI) eller pensionsgrundande inkomst (PGI). Dessutom finns skillnader i grad av nyttjande mellan kvinnor och män. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraförsäkringen. Det är därför viktigt att i analysen särskilja vilka skillnader som uppkommer när man studerar ersättningsnivåer respektive nyttjandegrad i de offentliga systemen. 11 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4

1.3.1

Föräldrapenning

Under 2003 utbetalades 19,5 miljarder kronor i föräldrapenning, varav 74 procent till kvinnor och 26 procent till män. Fördelningen av det utbetalda beloppet har sedan 1998 blivit betydligt jämnare mellan kvinnor och män. Det gäller även andelen mottagare av föräldrapenning som 2003 var 57 procent kvinnor och 43 procent män. Samtidigt har antalet mottagare ökat med 70 000 män och 20 000 kvinnor. Tabell 1.6 Föräldrapenning 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Utbetalt

81

19

14,4

5,1

74

26

Antal pers.

61

39

562

419

57

43

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar I genomsnitt utbetalas 25 700 kronor till kvinnor och 12 200 kronor till män. Det större beloppet per mottagare till kvinnor är en följd av fler ersatta dagar under året. Jämfört med 1998 har belopp per mottagare ökat något mer för män till följd av att andel mottagare och uttagna dagar har ökat.

1.3.2

Sjukpenning

Ohälsan har under senare år kommit allt mer i fokus på grund av en kraftig ökning av antalet långtidssjukskrivna mellan 1998 och 2003. Ohälsan är samhällsekonomiskt kostsam, men har också ekonomiska konsekvenser för individen. Under 2003 utbetalades 43,7 miljarder kronor i sjukpenning, varav 59 procent till kvinnor och 41 procent till män. Jämfört med 1998 har kvinnors andel ökat från 55 procent och mäns andel minskat från 45 procent. År 2003 var antal mottagare av sjukpenning 795 000, varav 62 procent kvinnor och 38 procent män. Könsfördelningen var i stort sett densamma de två åren. Antalet sjukpenningmottagare har ökat kraftigt för både kvinnor och män. Tabell 1.7 Sjukpenning 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Utbetalt

55

45

25,6

18,1

59

41

Antal pers.

61

39

490

305

62

38

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Den stora skillnaden i könsfördelningen mellan utbetalt belopp och antal mottagare beror delvis på att män har en högre sjukpenninggrundande inkomst än kvinnor. En annan förklaring är att antal kvinnor med lång sjukskrivningsperiod har ökat. År 2003 var det utbetalda beloppet per kvinna 52 300 kronor och per man 59 200 kronor. Det är en ökning från 1998 då beloppet i genomsnitt var 32 500 kronor per kvinna och 41 300 kronor per man. Sjuklön för de första 14 sjukskrivningsdagarna ingår inte.

1.3.3

Sjuk- och aktivitetsersättning

Långa sjukskrivningar kan leda till sjuk- och aktivitetsersättning, vilket oftast är en mer varaktig form av ersättning vid långvarig/ bestående ohälsa. En del personer drabbas redan i unga år av invaliditet/arbetsoförmåga. För andra uppkommer denna till följd av sjukdom, arbetsskada eller olycka, vilken sätter ned arbetsförmågan helt eller delvis. Tabell 1.8 Sjuk- och aktivitetsersättning 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Utbetalt

51

49

25,0

20,1

55

45

Antal pers.

58

42

288

194

60

40

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Under 2003 utbetalades 45 miljarder kronor i sjuk- och aktivitetsersättning, varav 55 procent till kvinnor och 45 procent till män. Jämfört med 1998 har fördelningen blivit ojämnare mellan kvinnor och män så att en större andel nu betalas till kvinnor. Antal mottagare var 482 000, varav 60 procent kvinnor och 40 procent män. Könsfördelningen har blivit något mer ojämn sedan 1998. Ökningen av antal ersatta från 1998 till 2003 är 65 000 kvinnor och 30 000 män. 12 Det genomsnittligt mottagna beloppet 2003 var 87 100 kronor för kvinnor och 103 700 kronor för män.

1.3.4

Pension före 65 års ålder

Det finns ingen formell pensionsålder sedan 2003. Garantipension kan tas ut tidigast från 65 års ålder, men det är möjligt att ta ut inkomstrelaterad ålderspension från 61 år. Denna kan tas ut helt eller som andel av hel pension. Det är inte ovanligt att pension betalas som komplement till löneinkomst eller annan transferering. Förutom förtida uttag av inkomstgrundad pension kan det till betydande del vara tjänstepension, änkepension eller omställningspension som kompletterar uttag av privata pensionslösningar. Tabell 1.9 Pension före 65 års ålder 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Utbetalt

40

60

18,1

21,6

46

54

Antal pers.

48

52

320

257

55

45

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Under 2003 utbetalades 39,7 miljarder kronor i pension till personer, varav 46 procent till kvinnor och 54 procent till män. Jämfört med 1998 har fördelningen mellan kvinnor och män blivit jämnare. År 2003 var antal mottagare 577 000, varav 55 procent kvinnor och 45 procent män. Könsfördelningen har blivit väsentligt jämnare sedan 1998. Det förklaras av att antal kvinnor har mer än fördubblats och antal män har ökat med 70 procent mellan 1998 och 2003. Det mottagna beloppet är i genomsnitt 84 100 kronor för män och 56 400 kronor för kvinnor. Fortfarande betalas ett större belopp per mottagare till män. Från 1998 har det genomsnittliga beloppet per mottagare minskat till följd av att fler mottagare har pension som komplement till annan inkomst.

1.4

Stöd vid arbetslöshet

Stöd vid arbetslöshet omfattar ersättning vid både arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning. PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Ersättningen är inkomstrelaterad för den som är ansluten till en arbetslöshetskassa. Det utbetalda beloppets storlek beror på försäkrad lönenivå, om arbetslösheten är på heltid eller deltid och hur länge ersättning har betalats. För de som inte är försäkrade betalas ersättning på grundnivå. Tabell 1.10 Arbetsmarknadsstöd 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (1000-tal)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Utbetalt

48

52

16,3

18,8

46

54

Antal pers.

54

46

321

290

53

47

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Under 2003 utbetalades 35 miljarder kronor i arbetsmarknadsstöd, varav 46 procent till kvinnor och 54 procent till män. Jämfört med 1998 har kvinnors andel minskat från 48 procent och mäns andel ökat från 52 procent av det samlade stödet omfattande 51 miljarder kronor. År 2003 var antal mottagare var 611 000, varav 53 procent kvinnor och 47 procent män. Könsfördelningen har i stort sett varit oförändrad sedan 1998. Till kvinnor betalades i genomsnitt 50 500 kronor under året och till män 64 900 kronor. Det är nästan oförändrat från 1998 räknat i fasta priser och fortfarande betalas ett större belopp per mottagare till män.

1.5

Pensionsrätt

Summan av inkomst från arbete, skattepliktiga transfereringar från socialförsäkringen och arbetslöshetsstöd utgör merparten av underlaget för pensionsrätt. Till detta kommer pensionsgrundande belopp som ger pensionsrätt under speciella skeden i livet, såsom till person som studerar, utför plikttjänst, har småbarn eller är förtidspensionär. Denna komplettering av den intjänade pensionsrätten medför i praktiken en utjämning med allmänna skattemedel av pensionsrätten mellan kvinnor och män. Pensionsrätter kan inte disponeras innan uttag av offentlig pension sker.

1.5.1

Pensionssparande

Belopp som avsätts till privat pensionssparande är avdragsgilla i inkomstdeklarationen vid 13 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 taxeringen. Fler kvinnor än män, 43 procent jämfört med 34 procent, avsätter pengar till privat pensionssparande. Kvinnor avsätter ett lägre belopp i genomsnitt per år än män, men som andel av disponibel inkomst blir det något högre; 3,0 procent för kvinnor och 2,8 procent för män. Tabell 1.11 Privat pensionssparande 1998 och 2003 Andel av befolkningen med avdragsgill pensionspremie, procent och andel av disponibel inkomst, procent

Andel

Andel av disponibel

inkomst

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Samtliga 2003

43

34

3,0

2,8

Ensamstående

34

24

2,6

2,8

Sammanboende

48

41

3,2

2,8

Samtliga 1998

37

29

4,2

3,7

Ensamstående

27

20

3,6

3,6

Sammanboende

43

35

4,4

3,7 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Sedan 1998 har både andel kvinnor och män som pensionssparar ökat med cirka 5 procentenheter. För både kvinnor och män är beloppen som sparas i genomsnitt lägre 2003 och som andel av disponibel inkomst var det sparade beloppet betydligt högre 1998. Det är mycket vanligare att sammanboende sparar i privat pensionssparande än att ensamstående gör det. Även som andel av disponibel inkomst är beloppen högre för sammanboende. Det gäller för både kvinnor och män.

1.6

Inkomst av kapital

Inkomst av kapital kan bidra till en högre disponibel inkomst. Ett överskott betyder att det finns räntebärande tillgång eller att en kapitalvinst har gjorts till följd av t.ex. försäljning av eget hem, bostadsrätt eller aktier. Underskott av kapital uppstår vid kapitalförlust eller då utgift för räntan på lån är större än räntan på tillgången. Ett underskott kan fördelas mellan personer som är sambeskattade, en möjlighet som inte ensamstående har. Av tabell 1.12 framgår medianvärdet av överskott och underskott av kapital samt hur stor andel av befolkningen som har detta. Överskott av kapital 2003 är 16 miljarder kronor för kvinnor och 38 miljarder kronor för män och underskott av kapital 2003 är 24 miljarder kronor för kvinnor och 35 miljarder kronor för män. Sammantaget ger inkomst av kapital ett underskott på 8 miljarder kronor för kvinnor och ett överskott på 3 miljarder kronor för män. Vid jämförelse med 1998 är medianvärdet på överskotten lägre och underskotten större än 2003 räknat i fasta priser. Andelen kvinnor respektive män med underskott har ökat. År 2003 har 29 procent av kvinnorna och 24 procent av männen överskott av kapital. Underskott av kapital har 64 procent av kvinnorna och 67 procent av männen. Tabell 1.12 Kapitalinkomst 1998 och 2003 Medianvärde, kronor per år och andel, procent

Median

Andel av

befolkningen

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

2003

Överskott av kapital

1 600

3 300

29

24

Kapitalinkomst saknas

0

0

7

8

Underskott av kapital

-9 000

-12 000

64

67

1998

Överskott av kapital

2 000

4 400

33

28

Kapitalinkomst saknas

0

0

12

10

Underskott av kapital

-7 700

-11 400

55

62 Anm. Kapitalinkomst netto består av summan av inkomstränta, utdelning och kapitalvinst minus skuldränta, kapitalförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar För att en kapitalvinst/kapitalförlust ska uppkomma är en förutsättning att det finns en tillgång att realisera. I tabell 1.13 finns uppgifter om sammansättningen av nettoförmögenheten. Tillgångar är uppdelade på reala (eget hem och annan fastighet) och finansiella (bankmedel och aktier). Tabell 1.13 Förmögenhet efter typ av tillgång 2003 Miljarder kronor samt könsfördelning, procent

Tillgång/skuld

Könsfördelning

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Summa tillgångar

2 038

2 707

43

57

Real tillgång

1 398

1 862

43

57

Finansiell tillgång

616

780

44

56

Skulder

629

848

43

57

Nettoförmögenhet

1 409

1 859

43

57 Källa: SCB, Förmögenhetsrapport Av en total nettoförmögenhet på 3 268 miljarder kronor utgör kvinnors andel 43 procent och mäns andel 57 procent. Nettoförmögenheten för kvinnor är i genomsnitt 311 000 kronor och för män 418 000 kronor. Data avser här alla personer oavsett ålder. Sedan år 2000 har kvinnors andel 14 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 av förmögenheten ökat något men andelen är oförändrad sedan föregående år. Beloppen har emellertid ökat markant.

1.7

Skatter

De flesta inkomster och transfereringar som hittills behandlats är skattepliktiga till kommunal och statlig inkomstskatt. Fastighet, tillgång i form av kapital samt förmögenhet är på olika sätt föremål för statlig beskattning. Indirekt beskattning i form av moms och punktskatter samt arbetsgivaravgifter har inte tagits med i denna redovisning. Tabell 1.14 Slutlig skatt 1998 och 2003 Könsfördelning (procent), miljarder kronor och antal (miljoner)

1998

2003

Könsfördelning

Könsfördelning

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Inbetalt

38

62

157,8

251,8

39

61

Antal pers.

49

51

2,5

2,5

49

51

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Under 2003 inbetalades 410 miljarder kronor i skatt, varav 39 procent av kvinnor och 61 procent av män. Jämfört med 1998 har fördelningen mellan kvinnor och män av inbetalad skatt varit ungefär densamma. Antal skattebetalare var 5 miljoner, varav 49 procent är kvinnor och 51 procent män. Andelarna är oförändrade jämfört med 1998 även om det då var 100 000 färre skattebetalare. År 2003 betalar kvinnor i genomsnitt 63 800 kronor och män 99 700 kronor. Det är en ökning med cirka 2 000 kronor per år i fasta priser för både kvinnor och män. Män har i genomsnitt högre beskattningsbar inkomst än kvinnor och betalar därför högre kommunal skatt. Fler män betalar även statlig inkomstskatt och ett högre genomsnittligt belopp.

1.8

Individuell disponibel inkomst

En persons inkomst utgörs huvudsakligen av lön, företagarinkomst och ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkring. Lån och bidrag för studier samt avkastning av kapital kan för en del personer utgöra en viktig eller kompletterande inkomstkälla. Familjestöd i form av skattefri transferering till hushåll som barn-, bostads- eller socialbidrag har betydelse för många. Dessa stöd fördelas lika mellan de sammanboende vid redovisningen av individuell disponibel inkomst.

1.8.1

Genomsnittlig disponibel inkomst

Individuell disponibel inkomst för samtliga kvinnor och män redovisas i tabell 1.15 uppdelat på inkomstslag. 1 De redovisade inkomsterna avser genomsnitt för samtliga i åldern 2064 år. Den individuella disponibla inkomsten blir därmed summan av de redovisade medelvärdena. Faktorinkomst (lön, företagarinkomst, inkomst av kapital) och skatt (negativ transferering) är väsentligt högre för män än för kvinnor. Skattepliktig ersättning, skattefria individuella bidrag och familjestöd är högre för kvinnor. En orsak är att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 1.15 Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2003 Medelvärde, kronor per år samt kvinnors andel, procent

Inkomstslag

Medelvärde

Kvinnor i

Kvinnor

Män

% av män

Faktorinkomst

163

200

251

200

65

Skattepliktig ersättning

+40

000

+32

500

123

Skattefritt individuellt

bidrag

+4

600

+2

800

164

Familjestöd

+9

800

+6

100

161

Negativ transferering

-61

100

-93 500

65

Summa individuell

disponibel inkomst

156

500

199

100

79 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Den disponibla inkomsten redovisas mer detaljerat i tabell 1.16. De tre första kolumnerna anger hur många miljarder kronor som under år 2003 betalats ut till kvinnor respektive män samt kvinnors inkomstsumma som andel av mäns. För att visa hur vanligt inkomstslaget är följer därpå två kolumner med uppgift om hur stor andel av alla kvinnor respektive män som mottagit inkomstslaget.

1 Terminologin i tabellen är lite annorlunda än tidigare och ansluter till den som tillämpas vid redovisning av officiell inkomststatistik. 15 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 1.16 Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2003. Inkomstsummor, medelvärden samt kvinnors andelar Inkomstsumma (miljarder kronor per år), medelvärde (kronor per år), andel med inkomstslaget (procent) samt kvinnors andel av mäns inkomst (procent)

Inkomstsumma, mdkr

Andel för

Andel med inkomstslag, %

Medelinkomst för de med

Andel för

kvinnor i %

inkomstslag

kvinnor i %

Inkomstslag

Kvinnor

Män

av män

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

av män

+Lön

382,2

572,2

70

84

84

179 100

262 100

68

+Företagarinkomst

9,6

31,4

31

11

20

34 900

61 600

56

=Lön +företagarinkomst

391,9

603,6

65

86

89

177 900

258 800

69

+Sjukpenning m.m.

51,3

38,9

132

28

18

72 200

81 700

88

+Föräldrapenning

14,4

5,1

282

22

16

25 700

12 200

211

+Arbetsmarknadsstöd

16,3

18,8

87

13

11

50 600

64 900

78

+Studiestöd vuxna

0,2

0,2

100

1

0

15 800

27 700

57

+Pension

18,1

21,6

84

13

10

56 400

84 100

67

+Övrigt skattepliktigt

1,8

0,3

600

2

0

39 300

23 300

169

=Skattepliktig ersättning

102,1

84,8

120

56

45

71 700

72 800

98

=Inkomst före skatt

493,9

688,5

72

97

97

199 400

270 900

74

- Statlig och kommunal

141,1

218,6

64

95

95

58 300

88 000

66

inkomstskatt

=Inkomst efter skatt

352,9

469,8

75

97

97

142 500

184 900

77

+Ränta, utdelning

8,7

22,7

38

71

69

4 800

12 600

38

+Kapitalvinst

15,8

28,6

55

11

13

56 200

84 900

66

- Skatt kapital

-2,0

2,0

..

89

88

-900

800

..

- Annan skatt

12,2

16,2

75

96

96

5 000

6 500

77

=Inkomst före stöd

367,2

502,9

73

98

98

146 400

196 000

75

+Barnbidrag

11,6

9,0

129

37

31

12 200

11 100

110

+Bostadsstöd

4,6

2,2

209

10

5

19 000

17 100

111

+Socialbidrag

3,8

3,0

127

4

4

33 500

27 900

120

+Underhållsstöd mottaget

5,0

1,1

455

10

2

19 300

19 100

101

- Underhållsstöd givet

0,6

3,6

17

2

8

13 700

17 400

79

=Summa familjestöd

24,4

12,2

200

44

43

21 700

10 900

199

+Studiestöd. Lån + bidrag

11,9

7,3

163

10

7

44 900

42 600

105

- Studielån. Återbetalt

4,1

3,3

124

21

15

7 500

8 600

87

=Summa disponibel in-

399,3

519,1

77

100

100

156 500

199 100

79

komst

Anm. Medelvärdet är beräknat för den andel som har inkomstslaget oavsett om det endast är för en del av året. Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar 16 Tabell 1.16 avslutas med medelvärdet för de kvinnor respektive män som mottagit inkomstslaget samt kvinnors andel av mäns medelvärde. Beräknade belopp är således inte ett genomsnitt för hela befolkningen i åldern 2064 år. Detta medför att medelvärden för inkomstslagen inte kan adderas till disponibel inkomst. Kvinnor tar emot skattepliktiga transfereringar i större omfattning än män. Totalt har 56 procent av kvinnorna tagit emot någon form av skattepliktig ersättning under 2003, medan motsvarande andel för män är 45 procent. Skillnaden är mindre när det gäller familjestödet, där 44 procent av kvinnorna och 43 procent av männen fått någon form av familjestöd. Fler kvinnor än män är ensamstående med barn och får bostadsbidrag eller hela barnbidraget. För sammanboende fördelas barnbidraget lika i denna sammanställning. Män betalar mer än kvinnor i underhållsstöd. Sett till de utbetalda beloppen finns stora skillnader mellan kvinnor och män vilket beror på skillnad i nyttjandegrad och bakomliggande inkomstnivå. Den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män blir synlig i de olika inkomstslagen. Att kvinnor tar ett större ansvar för omsorg om barn kommer till ekonomiskt uttryck i de ersättningsformer som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, barnbidrag och mottaget underhåll. Till viss del kan även bidrag i form av bostadsstöd och ekonomiskt bistånd härledas till detta. I dessa ersättningsformer har kvinnor högre genomsnittliga belopp än män och utgör en större andel som tar emot inkomstslaget. Att kvinnor tar ut flest dagar med föräldrapenning kan bero på att familjen förlorar mindre om den som tjänar minst tar ut föräldrapenning, dvs. systemet kan bidra till såna effekter. Beräkningar gjorda till Föräldraförsäkringsutredningen 2 visar emellertid att det kostar väldigt lite att dela föräldrapenninguttaget. Andra faktorer betyder mycket mer. Fler kvinnor än män studerar. Studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. Inom övriga inkomstslag har kvinnor en lägre medelinkomst än män, trots att kvinnor tar

2 Föräldraförsäkringsutredningen. Reformerad föräldraförsäkring Kärlek, Omvårdnad, Trygghet SOU 2005: 73. PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 emot bidraget under längre tid eller att fler kvinnor än män har inkomstslaget. Män har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor. Därför betalar män mer skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än kvinnor. Detta gäller både de inbetalda beloppen och de medelvärden som beräknats för alla som betalar skatt. Således sker via skattesystemet en omfördelning från män till kvinnor. Diagram 1.2 Disponibel inkomst 2003 efter olika inkomstslag Miljarder kronor

Lön och

företagarinkomst

Skattepliktiga

ersättningar

Kapitalinkomst

Kvinnor

Skatt

Män

Familjestöd

Disponibel inkomst

-300 -200 -100 0 100 200 300 400 500 600 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Diagram 1.2 visar hur skillnader mellan könen minskar när hänsyn tas till olika inkomstslag och skatt. För lön och företagarinkomst är kvinnors andel 65 procent av mäns inkomstsumma. När skattepliktiga ersättningar adderas ökar andelen till 72 procent och efter hänsyn till statlig och kommunal inkomstskatt är kvinnors andel 72 procent. När även familjestöden räknas in utgör kvinnors disponibla inkomstsumma 77 procent av mäns.

1.8.2

Ekonomisk standard

Vid redovisning av individuell disponibel inkomst tas inte hänsyn till personens försörjningsbörda, dvs. om fler än en person skall leva på inkomsten. Individens disponibla inkomst kan således inte ses som en beräkning av en persons ekonomiska standard. När inkomstfördelningen redovisas summeras ett hushålls disponibla inkomst och korrigeras för försörjningsbörda med hänsyn till hela hushållets samlade inkomst och antal hushållsmedlemmar. Denna justerade disponibla inkomst fördelas därefter lika mellan medlemmarna i hushållet, vilket gör att den 17 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 ekonomiska situationen blir jämförbar mellan hushåll av olika storlek. Denna justerade disponibla inkomst blir då densamma för vuxna och eventuella barn och benämns ekonomisk standard 3 . Det innebär att ekonomisk standard är ett mått för att beskriva hur ekonomiska resurser skiljer sig åt mellan hushåll av olika storlek och med olika sammansättning. Tabell 1.17 Individuell disponibel inkomst och ekonomisk standard 2003 Medelvärde, kronor per år samt andel, procent

Individuell disponibel inkomst

Ekonomisk standard

Kvinnor

Män

Kv

Kvinnor

Män

Kv

%

%

Totalt

156 500

199 100

79

178 700

182 500

98

Ensam-

156 300

160 900

97

140 200

157 200

89

stående

Sam-

156 700

224 400

70

199 300

199 300

100

boende

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Av tabell 1.17 framgår att den ekonomiska standarden för sammanboende är mer jämn än den individuella inkomsten för kvinnor och män. Ensamstående har oftast lägre ekonomisk standard än sammanboende. Ensamstående kvinnor har oftare försörjningsansvar än ensamstående män. Att hemmavarande barn skall dela på den disponibla inkomsten är en förklaring till skillnaden mellan könen bland de ensamstående. Detta är ett skäl till att redovisningen i avsnitt 1.8.3 delas upp på olika hushållsgrupper efter förekomst av barn.

1.8.3

Inkomst och ekonomisk standard i hushållsgrupper

Föregående års bilaga redovisade varje socialförsäkring med uppdelning på personer i olika hushållsgrupper 4 . Här redovisas istället i åtta tabeller hur de olika inkomstslagen varierar mellan olika hushållsgrupper.

3

Ekonomisk standard för sammanboende kvinnor och män i tabellerna över hushållsgrupper blir olika eftersom redovisningen endast avser personer i åldern 

2064 år och en av personerna i hushållet kan vara antingen äldre än 64 år eller yngre än 20 år.

4

Gruppering görs efter det yngsta barnet i hushållet. Kvinnor och män med barn i åldern 

06 år särskiljs från de hushåll där det yngsta barnet är 717 år. Återstående personer utan hemmavarande barn grupperas i åldersklasserna 2044 år respektive 4564 år. Då grupperna är olika sammansatta varierar såväl inkomstslagen som beloppens storlek. Det innebär att inkomstslagen som finns i varje tabell varierar. Inkomstslag av mindre omfattning särredovisas inte utan har summerats och benämns annan transferering. Vissa inkomstslag som lön, skatt, inkomst före familjestöd och familjestöd återges i alla tabeller. Det är viktigt att notera att varje tabell omfattar olika många personer. Detta skulle kunna förtydligas med kompletterande information om andelen som har inkomstslaget. Tabell 1.18 Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn 06 år Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 68 000, antal män 11 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

6,6

2,5

118 900

258 800

Föräldrapenning

1,2

0

27 300

..

Annan transferering

2,1

0,2

60 500

..

Inkomstskatt

2,8

0,8

45 600

78 400

Inkomst före stöd

7,4

2,0

112 500

185 000

Familjestöd

4,5

0,5

65 400

45 000

Disponibel inkomst

12,4

2,4

180 500

227 000

Ekonomisk standard

-

-

106 500

134 300 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Detta är den minsta gruppen, varav kvinnor utgör 86 procent och män 14 procent. Den sammanlagda lönesumman är 9 miljarder kronor, där kvinnor står för 73 procent och män 27 procent. Föräldrapenning är betydelsefull för kvinnor. Uppgift om föräldrapenning för män är osäker och kan inte redovisas. Familjestödet för kvinnor är 68 procent av lön/företagarinkomst och för män 20 procent. Det visar att denna grupp kvinnor inte kan leva på sin lön till skillnad från män i motsvarande situation. Ekonomisk standard är väsentligt jämnare fördelad mellan kvinnor och män jämfört med lönen/företagarinkomsten. De ensamstående småbarnsmammorna har dock den lägsta ekonomiska standarden av alla grupper. De ensamstående småbarnspapporna har däremot högre ekonomisk standard än både ensamstående kvinnor med äldre barn och ensamstående kvinnor 2044 år utan hemmavarande barn. 18 Tabell 1.19 Individuell disponibel inkomst för ensamstående med barn 717 år Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 129 000, antal män 37 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

20,8

9,6

190 500

285 900

Ersättning ohälsa

3,3

0,5

80 100

88 000

Arbetsmarknadsstöd

1,2

0,4

49 200

60 100

Annan transferering

0,7

0,3

15 800

22 600

Kapitalinkomst

0,6

0,3

6 700

11 000

Inkomstskatt

7,5

3,4

61 600

94 200

Annan skatt

0,7

0,3

5 700

8 700

Inkomst före stöd

18,7

7,6

150 400

205 700

Familjestöd

6,3

1,1

49 400

30 800

Disponibel inkomst

25,2

8,6

194 600

232 000

Ekonomisk standard

-

-

122 800

149 100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 1.20 Individuell disponibel inkomst för ensamstående 2044 år utan barn som bor hemma Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 398 000, antal män 662 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

51,2

108,0

145 900

188 300

Ersättning ohälsa

4,9

6,1

73 000

67 500

Arbetsmarknadsstöd

2,5

6,3

41 700

55 400

Annan transferering

1,0

0,7

41 200

17 100

Kapitalinkomst

2,6

4,0

9 400

10 300

Inkomstskatt

16,4

35,1

46 200

59 100

Annan skatt

2,0

3,7

5 500

6 000

Inkomst före stöd

44,5

88,6

114 800

139 000

Familjestöd

1,1

1,2

20 300

7 200

Disponibel inkomst

51,0

94,3

128 700

143 200

Ekonomisk standard

-

-

128 700

143 200 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Hushållsgruppen där yngsta barnet är 7 17 år i tabell 1.19 är dubbelt så stor som föregående grupp. Kvinnor utgör 78 procent och män utgör 22 procent. Lönesumman uppgår till 30 miljarder kronor. Även i denna grupp är mäns lön/- företagarinkomst betydligt högre än kvinnors. Ersättning vid ohälsa är viktigt för båda könen. Det genomsnittligt mottagna beloppet är högre för män än för kvinnor vid ohälsa och arbetsmarknadsstöd. Kvinnor får högre familjestöd än män. Både kvinnor och män i denna grupp har högre ekonomisk standard än motsvarande för ensamstående med små barn. De ensamstående männen med stora barn har till och med högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor i åldern 2044 år utan hemmavarande barn. De ensamstående kvinnorna med stora barn har den näst lägsta ekonomiska standarden av alla grupper. Gruppen ensamstående 2044 år utan hemmavarande barn i tabell 1.20 omfattar mer än en miljon människor, varav 38 procent kvinnor

och 62 procent män.

Lönesumman

är

160 miljarder

kronor. Kvinnors

lön/företagar-

inkomst i

procent av

mäns

uppgår

till 77 procent. Summan av erhållna transfereringar är för både kvinnor och män lägre än den betalda inkomstskatten. De tar emot relativt lite bostadsbidrag. Ekonomisk standard för yngre kvinnor utan barn är högre än för ensamstående mammor. Män utan hemmavarande barn har lägre ekonomisk standard än ensamstående män med äldre barn till följd av mycket lägre löneinkomst per person. I denna grupp återfinns flertalet studerande kvinnor och män. Tabell 1.21 Individuell disponibel inkomst för ensamstående 4564 år utan barn som bor hemma Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 294 000, antal män 330 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

44,7

58,8

200 800

232 200

Ersättning ohälsa

11,7

12,4

87 100

96 100

Arbetsmarknadsstöd

1,8

3,1

68 600

87 900

Pension

7,6

4,8

81 700

66 200

Kapitalinkomst

4,3

9,9

19 200

43 800

Inkomstskatt

19,3

24,2

67 700

76 000

Annan skatt

1,8

4,5

6 400

14 100

Inkomst före stöd

49,3

61,4

170 300

187 900

Familjestöd

1,6

0,7

25 900

6 700

Disponibel inkomst

50,6

62,0

172 300

188 100

Ekonomisk standard

-

-

172 300

188 100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Hushållsgruppen består av 620 000 personer, varav 47 procent kvinnor och 53 procent män. Lönesumman uppgår till 104 miljarder kronor. Kvinnors lön/företagarinkomst är 86 procent av mäns. Ersättning vid ohälsa utgör en stor del av den disponibla inkomsten liksom arbetsmark- 19 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 nadsstöd och pension. Män i gruppen har dessutom omfattande kapitalinkomster. Familjestöd och då främst boendestöd har också i denna grupp betydelse för kvinnor. Den ekonomiska standarden är högre för både kvinnor och män än för övriga ensamstående grupper. Tabell 1.22 Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn 06 år Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 403 000, antal män 405 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

48,9

112,3

137 700

289 800

Ersättning ohälsa

4,1

2,0

40 900

48 400

Föräldrapenning

12,4

4,5

36 900

15 600

Arbetsmarknadsstöd

3,1

2,4

46 600

58 800

Annan transferering

0,8

0,4

31 300

32 000

Kapitalinkomst

3,4

5,4

12 400

18 800

Inkomstskatt

19,1

39,7

49 600

101 800

Annan skatt

1,9

3,1

5 000

7 800

Inkomst före stöd

52,7

85,5

133 100

214 000

Familjestöd

6,0

5,1

14 800

12 500

Disponibel inkomst

59,1

90,0

146 600

222 600

Ekonomisk standard

-

-

161 700

160 800 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Denna hushållsgrupp består av 810 000 personer med ungefär jämn fördelning mellan könen. Lönesumman uppgår till 161 miljarder kronor. Kvinnor tjänar endast 48 procent av männens lön/företagarinkomst. Föräldrapenning har stor betydelse och utbetalas huvudsakligen till kvinnor. Det genomsnittliga beloppet per mottagare är också högre eftersom kvinnor får ersättning under längre tid. Män betalar dubbelt så mycket inkomstskatt som kvinnor till följd av högre förvärvsinkomst. Familjestöden är ungefär desamma för både kvinnor och män eftersom barnbidraget har delats lika mellan könen. Den ekonomiska standarden är i stort sett lika för kvinnor och män i denna grupp. Endast män är dock att betrakta som ekonomiskt självständiga, dvs. män kan som individer försörja sig själva och sina barn genom löneinkomst eller företagarinkomst. Även sammanboende med barn 717 år i tabell 1.23 är en stor grupp, varav 50 procent är kvinnor och 50 procent män. Lönesumman uppgår till 213 miljarder kronor. Kvinnor andel av mäns lön/företagarinkomst är 66 procent. Mäns kapitalinkomst är väsentligt högre än kvinnors. I likhet med småbarnsföräldrarna har kvinnor och män ungefär samma ekonomiska standard i denna grupp. Vidare är kvinnans ekonomiska beroende av en man hög också i denna grupp. Tabell 1.23 Individuell disponibel inkomst för sammanboende med barn 717 år Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 427 000, antal män 423 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

84,0

129,4

210 100

319 900

Ersättning ohälsa

6,3

4,8

65 200

75 900

Föräldrapenning

0,5

0,4

4 000

4 200

Arbetsmarknadsstöd

2,6

2,0

54 400

69 300

Pension

0,7

1,3

26 300

52 000

Kapitalinkomst

4,9

14,1

16 000

45 000

Inkomstskatt

28,0

46,3

67 500

111 100

Annan skatt

2,9

5,8

6 900

13 700

Inkomst före stöd

69,8

100,9

165 200

239 500

Familjestöd

4,6

3,8

12 400

10 400

Disponibel inkomst

74,4

104,3

174 300

246 400

Ekonomisk standard

-

-

189 600

189 300 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Gruppen yngre sammanboende utan hemmavarande barn uppgår till 413 000 personer, varav 51 procent kvinnor och 49 procent män. Kvinnors lön/företagarinkomst uppgår till 74 procent av mäns. Ersättning vid ohälsa och arbetsmarknadsstöd är lägre än för kvinnor och män i andra grupper. Tabell 1.24 Individuell disponibel inkomst för sammanboende 2044 år utan barn som bor hemma Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 209 000, antal män 204 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

36,3

48,9

184 500

250 200

Ersättning ohälsa

1,6

1,0

51 600

51 600

Arbetsmarknadsstöd

1,5

1,6

42 500

57 800

Kapitalinkomst

0,8

1,4

5 100

8 900

Inkomstskatt

11,3

15,8

57 100

81 100

Annan skatt

1,1

1,3

5 200

6 700

Inkomst före stöd

28,8

36,7

139 600

181 900

Disponibel inkomst

30,6

37,2

147 100

182 800

Ekonomisk standard

-

-

202 300

203 200 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar 20 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Den ekonomiska standarden är utjämnad mellan kvinnor och män. Kvinnor i denna grupp kan betraktas som ekonomiskt självständiga. På grund av deras lägre lön/företagarinkomst är de betydligt mer ekonomiskt utsatta än män. Tabell 1.25 Individuell disponibel inkomst för sammanboende 4564 år utan barn som bor hemma Miljarder kronor per år samt medelvärde kronor per år för de med respektive inkomstslag. Antal kvinnor 621 000, antal män 535 000

Inkomstsumma

Medelinkomst för de med

inkomstslag

Kv

M

Kv

M

Lön/företagarinkomst

99,5

134,0

193 800

282 600

Ersättning ohälsa

18,5

12,1

83 300

94 500

Arbetsmarknadsstöd

2,7

2,9

61 400

80 000

Pension

8,1

14,4

52 800

111 800

Kapitalinkomst

7,5

16,1

15 000

36 500

Inkomstskatt

36,7

53,4

61 200

101 800

Annan skatt

4,1

6,2

6 700

11 700

Inkomst före stöd

96,0

120,3

156 000

225 900

Disponibel inkomst

96,1

120,2

155 200

225 000

Ekonomisk standard

-

-

229 500

234 900 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Detta är den antalsmässigt största gruppen 5 , varav 54 procent är kvinnor och 46 procent män. Lönesumman uppgår till 234 miljarder kronor. Kvinnors lön/företagarinkomst uppgår till 69 procent av mäns. Ersättning vid ohälsa och vid förtida pension har stor betydelse för båda könen. Män är pensionerade i högre grad och kvinnor får större andel ersättning från sjukpenning och sjukersättning. Genomsnittligt belopp per person för de med inkomstslaget är betydligt högre för män än för kvinnor. Den ekonomiska standarden är utjämnad för kvinnor och män även i denna grupp. På grund av kvinnors lägre lön/företagarinkomst kan de på motsvarande sätt som de yngre sammanboende kvinnorna betraktas som ekonomiskt självständiga men samtidigt ekonomiskt utsatta. Slutsatser Uppdelningen av disponibel inkomst på åtta hushållsgrupper med olika sammansättning kan sammanfattas i följande slutsatser. Kvinnors mindre omfattande marknadsarbete och lägre inkomst från lön kompenseras till viss del genom mer omfattande ersättning från socialförsäkringen, men även genom lägre inkomstskatt. Den individuella disponibla inkomsten är högre än löneinkomsten för ensamstående kvinnor med små och stora barn och för sammanboende kvinnor med små barn. För kvinnor i övriga hushållsgrupper är disponibel inkomst lägre än löneinkomsten, vilket också gäller för män i samtliga grupper. Ensamstående kvinnor med barn är en ekonomisk sett särskilt utsatt grupp. Det gäller emellertid inte för män i motsvarande situation. Ensamstående kvinnor med små och stora barn är de grupper som har lägst ekonomisk standard, trots omfattande stöd i form av barn- och bostadsbidrag. Den lilla gruppen ensamstående män med små barn har högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor med både små och stora barn och även högre än ensamstående kvinnor 2044 år utan hemmavarande barn. Ensamstående män med stora barn har högre ekonomisk standard än ensamstående män i åldern 2044 år utan hemmavarande barn. För sammanboende sker en utjämning av disponibel inkomst mellan könen inom varje hushållsgrupp när hänsyn tas till försörjningsbörda. Detta innebär att kvinnors ekonomiska utsatthet döljs. När det gäller sammanboende utan hemmavarande barn kan kvinnor i likhet med män betraktas som ekonomiskt självständiga. Deras lägre lön/företagarinkomst innebär dock att de är mer ekonomiskt utsatta än män och riskerar att så förbli livet ut. I grupperna sammanboende med barn, och då särskilt små barn, kan kvinnorna inte betraktas som ekonomiskt självständiga. Kvinnors större ansvarstagande för hem och familj och högre andel deltidsarbete ger dem en ekonomiskt utsatt ställning. De är i större utsträckning beroende av sin sammanboende mans ekonomiska resurser.

5 Skillnaden i antal kvinnor och män förklaras av att redovisningen i tabellen avser ålder 2064 år. Äldre och yngre personer ingår vid beräkning av hushållets ekonomiska standard. 2 Deltidsarbete Jämställdhetspolitikens mål innebär att kvinnor och män skall ha samma möjligheter till ett arbete som ger ekonomiskt oberoende. En avsevärt större andel kvinnor än män arbetar 21 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 deltid, vilket innebär att kvinnors arbetsutbud i termer av antal arbetade timmar är lägre än vad förvärvsdeltagandet tyder på. Ansträngningar görs på arbetsmarknaden för att minska antalet deltidstjänster och öka möjligheterna för fler kvinnor att gå från deltid till heltid. Heltidsutredningen (N2004:10) utreder förutsättningarna för att stärka rätten till heltid. I detta avsnitt beskrivs omfattningen av deltidsarbete för kvinnor och män och vilka ekonomiska konsekvenser det medför. I föregående års bilaga visades med ett typfall att föräldraledighet som följs av deltidsarbete kan få avsevärda ekonomiska konsekvenser. Även ekonomiska drivkrafter för arbete jämförs mellan hel- och deltidsanställda genom att studera hur marginaleffekten skiljer sig mellan dessa grupper.

2.1

Vem är deltidsarbetande?

Det finns inga enkla svar på hur många timmars arbete heltidsrespektive deltidsarbete motsvarar. Den lagstadgade heltidsarbetstiden är 40 timmar per vecka, men på arbetsmarknaden är ofta den avtalade veckoarbetstiden kortare. Här används HEK för att studera heltidsrespektive deltidsarbetets effekter på inkomster. HEK innehåller uppgifter om den faktiskt arbetade eller med inkomstbortfall ersatta tiden under ett år. Det finns en praxis att redovisa heltid med en årsarbetstid som motsvarar 36 timmars arbete eller mer i veckan och deltid som 35 timmars arbete eller mindre i veckan. Denna indelning används här (se tabell 2.1). Tjänstgöringens omfattning (dvs. hur många timmar som arbetas) varierar mellan könen, mellan olika åldrar och mellan hushåll av olika typer. Ett generellt mönster är att förekomsten av barn drar kvinnor från arbetsmarknaden, men det drar män till arbetsmarknaden. Deltidsarbete är vanligare bland män utan barn än bland män med barn. För kvinnor gäller det omvända. Knappt 60 procent av kvinnorna och över 80 procent av männen arbetat heltid enligt dessa beräkningar. Ungefär lika många män arbetar kort respektive lång deltid, men skillnaden är stor mellan andelen kvinnor i kort och lång deltid. Sammanlagt arbetar 42 procent kvinnor deltid. 6

Jämfört med 1998 har andelen kvinnor som arbetar heltid ökat med fyra procentenheter och andel som arbetar lång deltid minskat från 31 procent. För män är andelarna oförändrade under denna period. Tabell 2.1 Sysselsatta efter arbetstid 2003 Procentuell fördelning

Kvinnor

Män

Heltid (36 tim-)

58

83

Lång deltid (20-35 tim)

27

8

Kort deltid (1-19 tim)

15

9

Samtliga

100

100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Sett till ålder är det huvudsakligen kvinnor och män i den yngsta åldersgruppen 2029 år som har en arbetstid som motsvarar kort deltid. Det kan ha ett samband med att dessa studerar eller arbetar en del av året men även att de ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Lång deltid för kvinnor är mer vanligt för åldersgruppen 3039 år, sannolikt i kombination med ett större ansvar för barn. Tabell 2.2 Sysselsatta efter arbetstid och ålder 2003 Andel sysselsatta, procent

Ålder

Kort deltid

Lång deltid

Heltid

Kv

M

Kv

M

Kv

M

20-29

29

19

25

12

46

69

30-39

13

6

32

8

55

86

40-49

10

5

25

6

64

89

50-64

13

9

25

7

63

84 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Det är betydligt vanligare att sammanboende kvinnor med barn 7 arbetar deltid än att sammanboende män med barn gör det. Av tabell 2.3 framgår att 90 procent av sammanboende män med barn arbetar heltid, medan endast 60 procent av sammanboende kvinnor med barn arbetar heltid. Skillnaderna mellan ensamstående och sammanboende kvinnor med barn är inte så stora. För båda grupperna gäller att andelen kvinnor som arbetar heltid sjunker med ökat

6

Dessa siffror skiljer sig något från AKU, eftersom mätningen sker på olika sätt.

7

Som barn räknas här ålder 

017 år. 22 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 antal barn i hushållet. De ensamstående männen med ett barn arbetar deltid i större utsträckning än de sammanboende männen med ett barn. Tabell 2.3 Arbetstid för ensamstående och sammanboende efter antal barn 2003 Andel sysselsatta, procent samt antal (1000-tal)

1 barn

2 barn

3+ barn

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Kort

14

10

16

..

23

..

Lång

28

10

27

..

30

..

Heltid

58

80

57

100

46

100

Ensam

100

100

100

100

100

100

Antal

88

26

54

13

17

4

Kort

13

5

12

4

17

5

Lång

27

7

35

4

39

5

Hel

60

88

53

92

44

90

Sambo

100

100

100

100

100

100

Antal

275

284

340

356

128

140 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Deltidsarbete är vanligast inom kommun och landstingssektorn som framgår av tabell 2.4, men även inom privat sektor arbetar en stor andel kvinnor deltid. Tabell 2.4 Arbetstid efter sektor 2003 Andel sysselsatta, procent samt antal (1000-tal)

Stat

Kommun 

Kv

M

Kv

M

Kv

M

Kort

8

6

13

11

16

8

Lång

12

5

31

10

24

7

Heltid

81

89

56

79

60

84

Totalt

100

100

100

100

100

100

Antal

115

126

887

214

969

1 691 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar

2.2

Deltid och ekonomiska resurser

Omfattningen av förvärvsarbetet påverkar inkomsternas storlek. Löneinkomsten blir lägre vid deltidsarbete än vid heltidsarbete, vilket i sin tur påverkar ersättningsnivån i transfereringssystemen. Här skall undersökas om det finns skillnader i inkomst mellan kvinnor och män även när hänsyn tas till tjänstgöringens omfattning, dvs. deltidsarbetande kvinnors inkomst jämförs med deltidsarbetande mäns inkomst. Det bör påpekas att antalet kvinnor som arbetar deltid är avsevärt större än antalet män som arbetar deltid. Beräkningarna är därför baserade på grupper som kan vara av mycket olika storlek. Det är vanligare för kvinnor att arbeta deltid än det är för män. Skälen till varför den enskilde arbetar deltid skiljer sig också åt mellan kvinnor och män, vilket till en viss del tydliggörs i denna bilaga. Av tabell 2.5 framgår att mäns förvärvsinkomst överstiger kvinnors oavsett arbetstidens längd. Deltidsarbetande män har en högre förvärvsinkomst än deltidsarbetande kvinnor. Den minsta skillnaden finns i gruppen som arbetar lång deltid. Kvinnors inkomst utgör där 91 procent av mäns inkomst. Tabell 2.5 Förvärvsinkomst efter arbetstidens omfattning 2003 Medelvärde, kronor per år och kvinnors andel av mäns inkomst, procent

Kvinnor

Män

Andel

Samtliga

198 000

267 600

74

Kort deltid

130 200

161 100

81

Lång deltid

181 100

199 700

91

Heltid

256 400

311 200

82 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar En annan källa, lönestatistiken, visar samma mönster: deltidsanställda kvinnor har lägre lön än deltidsanställda män, vilket framgår av tabell 2.6. Det finns också skillnader inom grupper kvinnor respektive gruppen män. Tabell 2.6 Månadslön för deltidsanställda 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön

Månadslön för

Kv:s lön i

Genomsnittlig

deltidsanställd

% av

tjänstgörings

mäns lön

omfattning, %

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

Samtliga

19 700

20 800

95

64

53

Ensamstående

18 800

19 800

95

58

50

Sammanboende

20 000

22 000

91

66

57 Källa: HEK, SCB och Medlingsinstitutet, Finansdepartementets beräkningar En deltidsanställd kvinnas månadslön är i genomsnitt ca 90 procent av en heltidsanställd kvinnas månadslön och en deltidsanställd man har i genomsnitt 82 procent av en heltidsanställd mans månadslön. Skillnaderna är alltså större mellan deltidsrespektive heltidsanställda män än mellan motsvarande grupper av kvinnor. En förklaring till detta kan vara att det är vanligare att kvinnor arbetar inom yrken och sektorer med obekväma arbetstider och därmed har olika former av lönetillägg. 23 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Av tabell 2.6 framgår även att tjänstgöringens omfattning är lägre för deltidsanställda män än för kvinnor, vilket gäller för både ensamstående och sammanboende. Det förefaller som om deltidsarbetande män arbetar halvtid medan 60 procents arbetstid är vanligast för kvinnor. Det finns skillnader i sammansättningen av förvärvsinkomster mellan deltidsarbetande och heltidsarbetande. Av tabell 2.7 framgår förvärvsinkomsten i miljarder kronor och den procentuella fördelningen på olika inkomstslag för kvinnor och män som arbetar deltid eller heltid. Antal personer redovisas också vilket visar att grupperna omfattar olika många personer. Lönen står för cirka 60 procent av förvärvsinkomsten för kvinnor och män som arbetar kort deltid. För de som arbetar lång deltid står lönen inte oväntat för en större del av inkomsten, men män som arbetar lång deltid har i större utsträckning än kvinnor inkomster från transfereringssystemen, främst sjukpenning och a-kassa. I gruppen med kort deltid är det också fler män än kvinnor som har inkomst av pension. Detta tyder på att det är vanligare att män minskar sitt förvärvsarbete samtidigt som de kompletterar med pensionsinkomster. Tabell 2.7 Förvärvsinkomstens sammansättning efter arbetstidens omfattning 2003 Andel, procent samt summa förvärvsinkomst, miljarder kronor och antal (1000-tal)

Kort deltid

Lång deltid

Heltid

Kvinnor

Män

Kv

M

Kv

M

Lön

58

61

81

74

81

96

Föräldrapeng

6

1

4

1

4

1

Sjukpenning

9

7

8

10

8

2

Sjukersätt.

9

6

1

2

1

0

A-stöd

12

15

3

8

3

1

Pension

6

11

2

5

2

1

Förvärvsink.

100

100

100

100

100

100

Summa ink.

41

32

102

35

308

572

Antal

315

201

561

178

1204

1841 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar För de heltidsarbetande männen består förvärvsinkomsten till 96 procent av lön och ersättningen från socialförsäkringen är liten. De heltidsarbetande kvinnorna har en mer sammansatt inkomst, där bl.a. sjukpenning står för 8 procent av förvärvsinkomsten. Det finns anledning att tro att inkomstens sammansättning skiljer sig åt mellan ensamstående och sammanboende och efter om arbete sker på kort eller lång deltid. Tabellerna 2.82.11 visar genomsnitt för de kvinnor och män som tar emot respektive inkomstslag. Kvinnors ersättning jämförs dessutom med mäns ersättning och andel personer som får del av inkomstslaget beräknas också.

2.2.1

Arbete på kort deltid

Sjukersättningen för kvinnor med kort deltid är högre än för män. Andel kvinnliga mottagare är fler för samtliga transfereringar utom arbetslöshetsstöd. Detta stöd är det viktigaste för både kvinnor och män med kort deltid och i genomsnitt har 30 procent stöd som komplement till löneinkomst. Det framgår även av tabell 2.8 och 2.9 vid kort deltid att en sammanboendes individuella förvärvsinkomst är högre än en ensamståendes förvärvsinkomst. Det är mindre skillnad mellan ensamstående kvinnor och män än mellan de sammanboende. Tabell 2.8 Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående med kort deltid 2003 Inkomst, kronor per år samt andelar, procent Antal kvinnor 130 000, antal män 115 000

Inkomst med

Kvin-

Andel med

inkomstslaget

nors

inkomstslaget

Kvinnor

Män

andel

Kv

Män

Lön

73 300

86 200

85

95

93

Föräldrapenning

28 300

..

..

9

3

Sjukpenning

35 200

51 800

68

22

16

Sjukersättning

71 700

66 500

108

15

10

A-stöd

58 000

72 700

80

28

32

Pension

49 300

78 200

63

15

7

Förv. ink

116 200

126 600

92

100

100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Tabell 2.9 Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende med kort deltid 2003 Inkomst, kronor per år samt andelar, procent Antal kvinnor 185 000, antal män 86 000

Inkomst med

Kvin-

Andel med

inkomstslaget

nors

inkomstslaget

Kvinnor

Män

andel

Kv

Män

Lön

84 800

123 400

69

93

95

Föräldrapenning

38 400

24 800

155

32

14

Sjukpenning

44 400

53 800

83

30

24

Sjukersättning

66 600

80 300

83

18

17

A-stöd

57 000

78 100

73

26

30

Pension

38 500

116 000

33

19

28

Förv. ink

140 100

207 300

68

100

100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar 24 Det är vanligare att sammanboende kvinnor med kort deltid kompletterar sin löneinkomst med föräldrapenning, sjukpenning eller sjukersättning. För sammanboende män är det vanligare att löneinkomsten kompletteras med arbetsmarknadsstöd och pension. De erhållna beloppen är genomgående högre för män med undantag för föräldrapenning.

2.2.2

Arbete på lång deltid

I följande tabeller redovisas motsvarande inkomster för personer med lång deltid. De sammanboende personerna är sannolikt inte medlemmar i samma hushåll eftersom det är relativt ovanligt med samma deltidsgrad inom hushållet. Tabell 2.10 Förvärvsinkomstens sammansättning för ensamstående med lång deltid 2003 Inkomst, kronor per år samt andelar, procent Antal kvinnor 153 000, antal män 93 000

Inkomst med

Kvin-

Andel med

inkomstslaget

nors

inkomstslaget

Kvinnor

Män

andel

Kv

Män

Lön

145 600

145 800

100

93

91

Föräldrapenning

18 100

..

..

19

5

Sjukpenning

66 300

83 000

80

31

24

Sjukersättning

39 300

..

..

8

6

A-stöd

33 000

47 600

69

21

35

Pension

74 700

42 700

175

14

8

Förv. ink

183 600

175 500

105

100

100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Vid lång deltid är förvärvsinkomsten ungefär lika stor för en ensamstående och en sammanboende kvinna. För 30 procent av de ensamstående kvinnorna bidrar sjukpenning till löneinkomsten medan föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd kompletterar löneinkomsten för 20 procent. För en ensamstående man med lång deltid är arbetsmarknadsstöd och sjukpenning av störst betydelse vid sidan av lönen. Kvinnor har högre förvärvsinkomst än män i denna deltidsform medan det för sammanboende är det mer traditionella att kvinnor har lägre inkomst än män (80 procent). En sammanboende kvinna med lång deltid har föräldrapenning i stor utsträckning, 40 procent, medan det är hälften så vanligt för en sammanboende man med lång deltid att ha föräldrapenning. Dessa män har oftare arbetsmarknadsstöd eller sjukpenning men även pension förekommer. PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 Tabell 2.11 Förvärvsinkomstens sammansättning för sammanboende med lång deltid 2003 Inkomst, kronor per år samt andelar, procent Antal kvinnor 408 000, antal män 85 000

Inkomst med

Kvin-

Andel med

inkomstslaget

nors

inkomstslaget

Kvinnor

Män

andel

Kv

Män

Lön

154 400

175 600

88

97

95

Föräldrapenning

22 700

17 800

128

40

20

Sjukpenning

52 000

76 400

68

24

26

Sjukersättning

43 500

64 000

46

5

7

A-stöd

33 600

53 700

63

15

28

Pension

24 300

97 200

25

8

19

Förv. ink

180 100

226 100

80

100

100 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Slutsatser Sammanfattningsvis visar denna uppdelning av de deltidsarbetande att i genomsnitt 95 procent har någon form av löneinkomst även om omfattningen kan vara mycket låg. För många sker en komplettering med ersättning från social- eller arbetslöshetsförsäkringen. Den sammanlagda förvärvsinkomsten är väsentligt lägre än för en genomsnittlig inkomsttagare. Vid kort deltid har ungefär 30 procent av både ensamstående och sammanboende kvinnor och män någon form av arbetsmarknadsstöd. Var tredje sammanboende kvinna med kort deltid har även föräldra- eller sjukpenning och var femte kompletterar löneinkomsten med sjukersättning eller pension. Var fjärde sammanboende man med kort deltid har sjupenning eller pension som komplement till löneinkomst. Sjukpenning betalas till 31 procent av de ensamstående kvinnorna med lång deltid mot 24 procent av männen. Störst ekonomisk betydelse för ensamstående män med lång deltid har arbetsmarknadsstödet. Föräldrapenning betalas till 40 procent av sammanboende kvinnor med lång deltid och var fjärde har sjukpenning. Ersättning från föräldrapenning, sjukpenning, arbetslöshetsstöd eller pension betalas till mellan 20 procent och 30 procent av sammanboende män med lång deltid. Det är viktigt att betona att mer än 90 procent av deltidssysselsatta kvinnor och män har någon löneinkomst även om dennas andel av den totala förvärvsinkomsten är mellan 60 och 80 procent, vilket framgår av tabell 2.7. Det förfaller således som om vissa deltidarbetande står till arbetsmarknadens förfogande till den del de inte är sjukskrivna, har sjukersättning eller är 25 PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 föräldralediga. De har då löneinkomst eller i vissa fall ersättning från arbetslöshetsförsäkringen.

2.3

Marginaleffekt

Det är viktigt att undersöka vilka marginaleffekterna är vid ett ökat arbetsutbud eftersom dessa påverkar de ekonomiska drivkrafterna för människor att öka sitt förvärvsarbete. Marginaleffekten visar hur stor del av en bruttolöneökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter eller minskade bidrag. Enkelt uttryckt visar den hur mycket pengar som blir kvar i plånboken av att arbeta mer. Generellt gäller att kvinnor tenderar att beröras av marginaleffekter i större utsträckning än män. I regeringens vårproposition 8 visas till exempel att marginaleffekten är väsentligt högre för ensamstående med barn, vilket till övervägande del är kvinnor, än för andra grupper. För ensamstående föräldrar med ett barn är den genomsnittliga marginaleffekten 47 procent och vid fler barn 51 procent, vilket innebär att nästan hälften av löneökningen försvinner genom ökad skatt och minskade bidrag. Detta ska jämföras med en genomsnittlig marginaleffekt på 40 procent. Av tabell 2.12 framgår hur marginaleffekten varierar mellan kvinnor och män som arbetar deltid. Där framgår att marginaleffekten som kommer av höjd barnomsorgsavgift och sänkt bostadsbidrag påverkar kvinnors inkomst i större utsträckning än mäns. Marginaleffekt av ökad inkomstskatt och höjt underhållsstöd har emellertid större betydelse för män. Marginaleffekt av minskat socialbidrag har störst betydelse för de med kort deltid, företrädesvis för män. Marginaleffekterna för deltidsanställda är lägre än för heltidsanställda till följd av att de får en lägre inkomstskatteökning än heltidsarbetande. Grundavdragets konstruktion har en omfördelande effekt och gynnar dem med lägre inkomst. Tabell 2.12 visar hur stora marginaleffekterna är för olika typer av transfereringar när personer med olika tjänstgöringsgrad ökar sitt förvärvsarbete.

8 Fördelningspolitisk redogörelse Prop. 2004/05:100 Bilaga 3. Tabell 2.12 Marginaleffektens storlek efter arbetstidens omfattning 2003 Procent

Kort deltid

Lång deltid

Heltid

Kv

M

Kv

M

Kv.

M

Inkomstskatt

32,8

34,8

36,2

37,7

38,9

42,5

Barnomsorg

0,3

0,1

0,4

0,2

0,1

0,2

Bostadsbidrag

2,2

1,5

1,4

0,8

0,6

0,1

Socialbidrag

0,5

1,0

0,1

0,2

0,0

0,0

Underhållsstöd

0,2

0,5

0,2

0,8

0,1

0,2

Totalt

36,0

37,9

38,3

39,7

39,8

43,0 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Vid sidan av inkomstskatten, som står för den största marginaleffekten, är det bostadsbidraget som innebär marginaleffekter, allra mest för kvinnor som arbetar kort deltid. Vissa påverkas också av marginaleffekter på grund av BTP (bostadstillägg till pensionärer), eftersom detta utgår till många med sjukersättning. Även underhållsstödssystemet kan generera höga marginaleffekter, huvudsakligen för män, som i större utsträckning än kvinnor är underhållsskyldiga. När marginaleffekter beräknas behandlas de olika delsystemen på ett enhetligt sätt. Men i realiteten kan de skilja sig åt genom att mer eller mindre snabbt ge kännbara effekter för den enskilde. Detta torde ha betydelse för bedömningen av vilka hindren är för människor att öka sin arbetstid. Om till exempel bostadsbidraget jämförs med underhållsstödet, ger en höjd inkomst en direkt och kännbar effekt när det gäller bostadsbidrag. Den som under ett år har fått höjd inkomst kan bli återbetalningsskyldig för bidraget. Förändring av underhållsstödet till följd av höjd inkomst sker först efter att antingen Försäkringskassan eller mottagaren initierat en omprövning av stödet. Det har således inte samma direkta effekt som bostadsbidraget. De marginaleffekter som berör kvinnor i större utsträckning har en mer direkt effekt än de marginaleffekter som berör företrädesvis män. Att kvinnor tar ett större ansvar för barnen ger således även utslag i marginaleffekterna. 26

3

Utvecklingen sedan 

1990-talets början

I augusti 2005 lämnade Jämställdhetspolitiska utredningen sitt betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål (2005:66) . Utredningen beskriver bland annat utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten sedan 

1990-talets

 början. Utredningen konstaterar att skillnaderna i disponibel inkomst har minskat mellan kvinnor och män, att kvinnor har ökat och män minskat sitt arbetsutbud. Vidare har kvinnor minskat sitt obetalda arbete och gått om män i utbildningsnivå. Fler kvinnor arbetar idag heltid jämfört med början på 

1990-talet.

 Den viktigaste förklaringen till den minskade skillnaden i disponibel inkomst mellan kvinnor och män är att kvinnor har ökat sitt förvärvsarbete.

I en av utredningens underlagsrapporter 9 redovisas en jämförelse av hur arbetstidens omfattning har utvecklats mellan sammanboende kvinnor och män. I diagram 3.1 visas arbetstid i avlönat arbete för olika kombinationer av arbetstid för kvinnor och män. De år som analyseras i utredningen är andra än i denna bilaga men genomgången är intressant och visar på några långsiktiga tendenser. Diagram 3.1 Sammanboende efter kombination av arbetstid i avlönat arbete 1991 och 2002 Arbetstid för kvinnor och män. Andel av alla sammanboende, procent

Kvinna Man

Heltid Heltid

Deltid Heltid

Heltid Deltid

1991

2002

Deltid Deltid

Heltid Ingen

Ingen Heltid

Ingen avlönad tid

0 5 10 15 20 25 30 35 40 Källa: HEK, SCB Hushåll där båda makarna arbetar heltid har ökat med 4 procentenheter mellan 1991 och 2002. Andel familjer där mannen lönearbetar heltid PROP. 2005/06:1 BILAGA 4 och kvinnan lönearbetar deltid har minskat kraftigt, från 35 procent till 28 procent, under perioden. Andel hushåll där kvinnan arbetar heltid och mannen deltid har också ökat men med inte fullt en procentenhet. I sammanlagt 13 procent av hushållen arbetar kvinnor mer än män. I nästan 6 procent av hushållen förvärvsarbetar varken kvinnor eller män. Sysselsatta kvinnor lönearbetar mer 2002 än tidigare år. Skillnaden i arbetstid mellan makarna har således minskat. Mycket talar för att kvinnor kommer att öka sitt betalda arbete ytterligare, vilket är en viktig förutsättning för ökad ekonomisk jämställdhet. Samtidigt visar utredningen att ensamstående föräldrar, särskilt ensamstående kvinnor med barn, har haft en sämre ekonomisk välfärdsutveckling sedan 1990-talets början jämfört med sammanboende. Ensamstående kvinnor med barn har inte återhämtat den sysselsättningsfrekvens gruppen hade i början av 1990-talet och inkomsterna för dem har utvecklats sämre än sammanboende kvinnors och mäns inkomster. En större andel av de ensamstående kvinnorna med barn arbetade deltid i början av 2000-talet jämfört med början av 1990-talet.

9[REDACTED_EFTERNAMN], Anita. Har den ekonomiska jämställdheten ökat sedan början av 1990-talet? i Forskarrapporter till jämställdhetspolitiska utredningen SOU 2005:66. 27