Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Förslag till statsbudget för 2002 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Innehållsförteckning

1

Förslag till riksdagsbeslut.......................................................................................

7

2

Lagförslag................................................................................................................

9

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer...............................................................................................

9

3

Ekonomisk trygghet vid ålderdom......................................................................

11

3.1

Omfattning............................................................................................

11

3.2

Utgiftsutveckling...................................................................................

11

3.3

Skatteavvikelser .....................................................................................

12

3.3.1

Skatteförmåner ......................................................................................

13

3.4

Mål..........................................................................................................

13

3.5

Politikens inriktning .............................................................................

13

3.6

Insatser...................................................................................................

14

3.6.1

Insatser inom politikområdet ...............................................................

14

3.6.2

Insatser utanför politikområdet ...........................................................

15

3.7

Resultatbedömning ...............................................................................

16

3.7.1

Resultat ..................................................................................................

16

3.7.2

Analys och slutsatser.............................................................................

17

3.8

Regeringens överväganden och förslag till regeländringar .................

18

3.8.1

Höjd ersättningsnivå för bostadstillägg till pensionärer.....................

18

3.8.2

Hemmavarande barns andel av bostadskostnaden vid beräkning av

änkepension och bostadstillägg............................................................

18

3.9

Budgetförslag.........................................................................................

19

3.9.1

20:1 Ålderspensioner.............................................................................

19

3.9.2

20:2 Efterlevandepensioner till vuxna..................................................

20

3.9.3

20:3 Bostadstillägg till pensionärer.......................................................

20

3.9.4

20:4 Delpension.....................................................................................

21 3 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

Tabellförteckning

Anslagsbelopp .....................................................................................................................

7

3.1

Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet och politikområdet.............................

11

3.2

Härledning av ramnivån 20022004....................................................................

12

3.3

Skatteavvikelser ....................................................................................................

12

3.4

Anslagsutveckling.................................................................................................

19

3.5

Härledning av nivån 20022004 ..........................................................................

19

3.6

Anslagsutveckling.................................................................................................

20

3.7

Härledning av nivån 20022004 ..........................................................................

20

3.8

Anslagsutveckling.................................................................................................

20

3.9

Härledning av nivån 20022004 ..........................................................................

21

3.10

Anslagsutveckling.................................................................................................

21

3.11

Härledning av nivån 20022004 ..........................................................................

22 4 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagramförteckning

3.1

Förändring offentlig pension 

19911999 jämfört med 1991, 1999 års priser,

årsinkomster..........................................................................................................

16

3.2

Pensionärernas inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard

19911999..............................................................................................................

16

3.3 Andel ålderspensionärer med BTP 19912000 i procent ...................................

17

3.4

Medelårsbeloppet per 

BTP-tagare bland ålderspensionärer 19912000 i

2000 års priser .......................................................................................................

17 5 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen

1.

antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer (avsnitt 2.1),

2.

för budgetåret 2002 anvisar anslagen under utgiftsområde 11 

Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

20:1

Ålderspensioner

ramanslag

9 579 000

20:2

Efterlevandepensioner till vuxna

ramanslag

13 525 000

20:3

Bostadstillägg till pensionärer

ramanslag

10 210 500

20:4

Delpension

ramanslag

220 000

Summa

33 534 500 7 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Bostadstillägg skall svara för del av

Bostadstillägg skall svara för del av

pensionärens

bostadskostnad

och

pensionärens

bostadskostnad

och

lämnas endast för den bostad i vilken

lämnas endast för den bostad i vilken

pensionären

har sitt huvudsakliga

pensionären

har

sitt

huvudsakliga

boende (permanentbostaden).

För

boende

(permanentbostaden).

Vid

bostad i särskild boendeform lämnas

beräkning av pensionärens bostads-

bostadstillägg endast för boende i

kostnad

skall

även hemmavarande

lägenhet eller för boende i en- och

barns

andel

av

bostadskostnaden

tvåbäddsrum.

medräknas under

förutsättning

att

barnet inte har fyllt 20 år och inte är

självförsörjande. Detsamma skall gälla

så länge barnet får förlängt barnbidrag

enligt lagen (1986:378) om förlängt

barnbidrag eller studiehjälp enligt 2

kap. studiestödslagen

(1999:1395).

För bostad i särskild boendeform

lämnas

bostadstillägg

endast

för

boende i lägenhet eller för boende i

en- och tvåbäddsrum.

Pensionär som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en liknande inrättning är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga permanentbostad under högst sex månader från det att försäkringskassan 9 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 bedömt vistelsen eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande. Bostadstillägg lämnas ej för sådan bostadskostnad som fastställs med

beaktande av pensionärens inkomst.

4 § 1

Bostadstillägg lämnas med

90

Bostadstillägg lämnas med

91

procent av bostadskostnaden

per

procent av bostadskostnaden

per

månad av den del som inte överstiger

månad av den del som inte överstiger

4 500 kronor.

4 500 kronor.

För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger 2 000 kronor per månad. I fråga om makar tillämpas dock första stycket. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 2000:1392. 10 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

3.1

Omfattning

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Anslagen innefattar folkpension till ålderspensionärer som inte uppbär tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepension, pensionstillskott till såväl ålderspension som efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. Från och med 2003 kommer utgiftsområdet också att omfatta äldreförsörjningsstöd.

3.2

Utgiftsutveckling

Utgifterna för utgiftsområdet för 2000 blev 81 miljoner kronor lägre i förhållande till anslagna medel. För 2001 beräknas utgifterna för området bli 37 miljoner kronor högre än anvisade medel. Detta innebär en avvikelse med cirka 0,1 procent. För 2002 beräknas utgifterna till 33 535 miljoner kronor, vilket är 312 miljoner kronor lägre än för 2001. Andelen pensionärer med ATP ökar och det är en faktor som leder till minskade utgifter inom stora delar av utgiftsområdet. Utgifterna minskar genom att antalet pensionärer som uppbär ålderspension utan ATP minskar, samt att antalet personer berättigade till pensionstillskott och bostadstillägg reduceras. Höjningen av den genomsnittliga ATP-nivån innebär dock att kostnaden för efterlevandepensioner till vuxna ökar. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet och politikområdet Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Utgifts-

Förslag

Beräknat

Beräknat

2000

2001 1

prognos

anslag

anslag

anslag

2001

2002

2003

2004

Anslag 20:1 Ålderspensioner

10 842

10 197

10 122

9 579

26 344

25 841

Anslag 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna

12 865

13 171

13 099

13 525

14 761

15 111

Anslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärer

9 620

10 144

10 361

10 211

10 596

10 322

Anslag 20:4 Delpension

211

298

265

220

154

60

Totalt för utgiftsområde 11 och politikområde

Ekonomisk äldrepolitik

33 538

33 810

33 847

33 535

51 855

51 334

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 års ekonomiska vårproposition. 11 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Utgiftsområdet kommer 2003 att påföras markant ökade utgifter. Då införs en beskattad garantipension för såväl ålderspension som efterlevandepension. Garantipensionen ersätter nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer. Garantipensionen är en utfyllnad mot den inkomstrelaterade pensionen. Från och med 2003 tillkommer även äldreförsörjningsstödet inom utgiftsområdet. Utgifterna för detta anslag beräknas årligen till 710 miljoner kronor för 2003 och 2004. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20022004

Miljoner kronor

2002

2003

2004

Anslagsnivå 2001 1

33 810

33 810

33 810

Förändring till följd av:

Beslut

160

11 723

12 024

Övr. makroekonomiska

förutsättn.

787

690

1 007

Volymer

1 222

1 868

3 006

Överföring andra

anslag m.m. 2

0

7 500

7 500

Summa förändring

275

18 045

17 524

Förslag/beräknat anslag

33 535

51 855

51 334

1

Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 års ekonomiska vårproposition.

2

Överföring av utgifter från 

AP-fonden.

3.3

Skatteavvikelser

Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 Ekonomiskt trygghet vid ålderdom redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av detta finns dock stöd även på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en skatteförmån slopas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Den traditionella redovisningen av anslag beaktar inte den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar medför att kostnaderna för dessa inte är direkt jämförbara. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är hänförbara till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. I tabellen redovisas skatteavvikelserna netto och brutto. En nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar de skattskyldiga om skatteavvikelsen tas bort. En bruttoberäknad skatteavvikelse visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Ett streck i tabellen visar att avvikelsen inte kunnat beräknas. Tabell 3.3 Skatteavvikelser Miljarder kronor

Namn på skatteavvikelsen

Skatteavvikelse

Skatteavvikelse

Skatteavvikelse

Skatteavvikelse

brutto 2001

brutto 2002

netto 2001

netto 2002

Pensionskostnader för arbetstagare

8,11

8,76

3,29

3,54

Avdrag för pensionspremier

Avsättning för personalstiftelse (pension)

Avkastningsskatt

18,98

17,67

13,29

12,37

Bostadstillägg till pensionärer BTP

5,62

5,48

Särskilt grundavdrag för pensionärer

14,39

14,16

Summa

47,1

46,07

16,58

15,91 12

3.3.1

Skatteförmåner

Pensionskostnader för arbetstagare Enligt inkomstskattelagen skall arbetsgivarens kostnader inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersättningen till grund för särskild löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i marginalskatter vid avsättning och utbetalning av pension. Avdrag för pensionspremier Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Dessa avdrag är begränsade beloppsmässigt och får i normalfallet inte överstiga ett halvt prisbasbelopp. Ytterligare fem procent av den inkomst som ligger mellan tio och tjugo prisbasbelopp får dras av. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avsättning för personalstiftelse Arbetsgivare har rätt att göra avdrag för medel som avsatts till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Vissa undantag finns för fåmansföretag med mindre än 30 årsarbetskrafter. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än näringsidkaren. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avkastningsskatt Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än annan avkastning på kapital. Avvikelsen uppkommer dels i näringsverksamhet, genom bolagens egna reserveringar och fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital genom det individuella pensionssparandet. Skattesatsen är satt till 15 procent på en schablonberäknad avkastning. PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Bostadstillägg till pensionärer Ersättning i form av bostadstillägg till pensionärer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Särskilt grundavdrag för pensionärer Grundavdraget för skattskyldiga med folkpension (ålderspension, förtidspension, änkepension m.m.) avviker från det grundavdrag som förvärvsaktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdragets nivå ligger något över folkpensionens belopp plus pensionstillskott, och reduceras med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som förvärvsaktiva skattskyldiga erhåller. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Det särskilda grundavdraget slopas fr.o.m. 2003.

3.4

Mål

Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. För att mäta graden av måluppfyllelse gör Socialdepartementet regelbundet uppföljningar av pensionärernas ekonomiska levnadsstandard. I dessa uppföljningar studeras utvecklingen av den disponibla inkomsten ur olika perspektiv, som antal socialbidragstagare, förmögenhetsutveckling m.m.

3.5

Politikens inriktning

Alla skall garanteras en trygg ålderdom. De sämst ställda pensionärernas ekonomi bör förbättras ytterligare. Fortsatta förbättringar av bostadstillägget föreslås därför i denna proposition. När statens finanser sanerades under 1990- talet fick även pensionärerna bidra. Även under saneringsåren valde dock regeringen att satsa resurser på de sämst ställda pensionärerna genom höjda bostadstillägg och pensionstillskott. I takt med att ekonomin har förbättrats har regeringen kunnat förbättra villkoren för pensionärerna. Som ett ytterligare led i detta 13 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 arbete föreslår regeringen i denna proposition skattelättnader för pensionärer. Riksdagen har redan tidigare beslutat, att även dagens ATP- pensionärer skall få del av standardutvecklingen i samhället genom att ATP-pensionerna för ålderspensionärer fr.o.m. 2002 skall följsamhetsindexeras. Detta innebär att ATP-pensionerna huvudsakligen skall följa inkomstutvecklingen i stället för prisutvecklingen. Vid årsskiftet 2001/02 gäller detta de som är födda 1936 eller tidigare. Det reformerade ålderspensionssystemet innebär att Sverige nu har ett pensionssystem som automatiskt följer den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Systemet, som bygger på livsinkomstprincipen, ger också människor en större möjlighet att påverka storleken på sin framtida pension. Det är därför mycket viktigt att kunskapsnivån om hur pensionssystemet fungerar är hög och att alla får information så att man, redan tidigt i livet, skall ges möjligheter att planera inför sin pensionering.

3.6

Insatser

3.6.1

Insatser inom politikområdet

Det reformerade ålderspensionssystemet De första utbetalningarna av inkomstrelaterad pension enligt det reformerade ålderspensionssystemet gjordes i januari 2001. Det reformerade ålderspensionssystemet bygger på den s.k. livsinkomstprincipen, vilket innebär att alla år med pensionsgrundande inkomst påverkar pensionens storlek. I det gamla ATP-systemet avgjorde de femton bästa åren hur hög pensionen skulle bli, förutsatt att man hade 30 år med ATP-poäng. Förutom den inkomstrelaterade pensionen finns det i det nya ålderspensionssystemet ett grundskydd i form av garantipension. Garantipensionen betalas ut först fr.o.m. den månad man fyller 65 år medan inkomstrelaterad pension kan betalas ut fr.o.m. den månad man fyller 61 år. Garantipension betalas ut första gången i januari 2003 till de som är födda i januari 1938. Utgiftsområde 11 omfattar ålderspension i form av folkpension och pensionstillskott till de som inte har ATP samt garantipension fr.o.m. 2003. Ålderspension i form av ATP, inkomstpension och premiepension ligger däremot vid sidan av statsbudgeten och utbetalningarna sker från AP-fonden. För att inte helheten skall gå förlorad återfinns därför vissa beskrivningar av ålderspensionssystemet både under utgiftsområdet och i avsnittet om ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I maj 2001 fattade riksdagen beslut om att införa s.k. automatisk balansering av ålderspensionssystemet (prop. 2000/01:70). Den automatiska balanseringen är en metod som syftar till att säkerställa att pensionssystemets åtagande, pensionsskulden, inte överstiger systemets tillgångar. Syftet uppnås genom att man för varje år gör en balansräkning för systemet. Om det där visar sig att skulderna är större än tillgångarna skall omräkningen av pensionsbehållningar och pensioner inte längre göras med inkomstindex. Istället skapas en ny indexserie, ett balansindex, som används istället för inkomstindex. I takt med att systemets tillgångar ökar i förhållande till skulderna återställs indexeringen till att göras med inkomstindex. Den automatiska balanseringen skapar ett finansiellt stabilt pensionssystem som följer den ekonomiska och demografiska utvecklingen i samhället. Regeringen föreslår i propositionen Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) nya regler för pensionärernas bostadstillägg. De nya reglerna skall gälla fr.o.m. januari 2003 och är i huvudsak en anpassning till det nya ålderspensionssystemet. Regeringen avser i januari 2002 att i en proposition föreslå reformerade regler för barnårsrätt för adoptivföräldrar. Under våren beslutade riksdagen om en ny tvingande bestämmelse i lagen (1982:80) om anställningsskydd som innebär att en arbetstagare har rätt, men inte är skyldig, att kvarstå i anställningen till 67 års ålder (prop. 2000/01:78). Detta innebär inte att pensionsåldern höjs, utan att de arbetstagare som vill får rätt att stanna kvar i sin anställning till 67 års ålder och därmed också möjlighet att förbättra sin pension. Avtal om ålder för när en arbetstagare har rätt att lämna anställningen med pension kan emellertid träffas även i fortsättningen. 14 Följsamhetsindexering av ATP Riksdagen beslutade under hösten 2000 i enlighet med prop. 1999/2000:138 Anpassningar i ålderspensionssystemet inför år 2001 m.m. att ATP-pensionen för ålderspensionärer som inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet skall följsamhetsindexeras fr.o.m. årsskiftet 2001/02. Vid nämnda årsskifte gäller det dem som är födda 1936 och tidigare. Pensionärerna kommer härigenom att få ta del av standardutvecklingen i samhället. Utförligare beskrivning av följsamhetsindexering ges i bilagan Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Äldreförsörjningsstöd I prop. 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd föreslår regeringen att ett nytt stöd för äldre införs fr.o.m. januari 2003. Stödet, som föreslås bli inkomstprövat, skall garantera personer som är bosatta i Sverige och är 65 år eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är ofta invandrare som kommit hit sent i livet och som därför inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad folkpension. De kan därmed inte försörja sig på pensionen utan är idag i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. Socialbidrag är dock inte avsett som permanent försörjning utan som en tillfällig lösning. Äldreförsörjningsstödet är en del av den ekonomiska äldrepolitiken. Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2003 föreslå att ett nytt anslag för detta stöd bildas inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Förbättrat bostadsstöd Från och med januari 2001 höjdes gränsen för den bostadskostnad som berättigar till bostadstillägg (BTP) från 4 000 till 4 500 kronor per månad. Samtidigt togs den undre gränsen på 100 kronor per månad bort. Det särskilda bostadstillägget (SBTP) förbättrades samtidigt enligt förslag i budgetpropositionen för 2001 genom att gränsen för skälig bostadskostnad höjdes från 5 200 till 5 700 kronor per månad och genom att gränsen för skälig levnadsnivå höjdes med 6 procentenheter. PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Kommunernas möjligheter att betala ut ett kompletterande belopp (KKB) till det statliga bostadsstödet förlängdes att gälla även under 2001 och 2002. Även i denna proposition föreslår regeringen förbättringar av bostadsstödet, dels genom en höjning av ersättningsnivån för bostadskostnaden från 90 till 91 procent, dels genom att åldersgränsen för när ett hemmavarande barn skall anses som självförsörjande och därmed svara för en del av bostadskostnaden höjs från 18 till 20 år. Den senare ändringen är även en påtaglig förbättring för vissa änkor eftersom även änkepension inkomstprövas enligt motsvarande regler.

3.6.2

Insatser utanför politikområdet

Bättre tandvårdsförsäkring för äldre De tidigare förbättringarna av tandvårdsstödet har i samband med den ekonomiska vårpropositionen kompletterats med ytterligare 200 miljoner kronor. Det innebär att den sammanlagda nivåhöjningen av stödet till tandvården under perioden 20012003 uppgår till 700 miljoner kronor sedan den ekonomiska vårpropositionen 2000. Dessa medel skall användas för att förbättra skyddet mot höga behandlingskostnader för de äldre. Högsta avgift och förbehållsbelopp inom äldreomsorgen Avgifterna för äldre och funktionshindrade som behöver vård och omsorg får inte vara så höga att den enskilde inte får medel över för personliga behov, boendekostnad och andra normala levnadskostnader. För att förbättra den ekonomiska situationen för äldre och funktionshindrade föreslår regeringen i prop. 2000/01:149 Av- gifter inom äldre- och handikappomsorg att en högsta avgift och ett förbehållsbelopp i äldre- och handikappomsorgen införs fr.o.m. den 1 juli 2002. 15 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

3.7

Resultatbedömning

Målet för politikområdet var 2000 att ge ekonomiskt stöd till äldre och efterlevande.

3.7.1

Resultat

För att mäta graden av måluppfyllelse i termer av pensionärernas disponibla inkomstutveckling, andelen pensionärer som erhåller socialbidrag m.m. gör Socialdepartementet fortlöpande studier över pensionärernas ekonomiska levnadsförhållanden. En rapport avses att publiceras i slutet av detta år. Av denna kommer bl.a. att framgå hur pensionärernas ekonomiska standard har utvecklats under 1990-talet.

Diagram 3.1 skildrar hur den offentliga pensionsinkomsten utvecklats för olika inkomstgrupper hos dem som 1991 var pensionärer. Offentlig pensionsinkomst definieras i diagram 3.1 som summan av folkpension, pensionstillskott, ATP, bostadstillägg samt särskilt bostadstillägg till pensionärer. Inkomstgrupp 1 innehåller den femtedel individer som 1991 hade de lägsta disponibla inkomsterna, inkomstgrupp 5 innehåller den femtedel individer som 1991 hade de högsta disponibla inkomsterna. Varje år redovisas förändringen för medianobservationen i respektive inkomstgrupp jämfört med 1991. År 1992 uppvisade samtliga tre grupper en höjning av den reala pensionsinkomsten. Detta beror på att den procentuella basbeloppshöjningen mellan 1991 och 1992 översteg ökningen av konsumentprisindex på årsbasis mellan 1991 och 1992. På grund av 1990-talets lågkonjunktur gjordes under 1993 98 avsteg från principen att basbeloppsanknutna pensionsförmåner skulle skrivas upp med hela förändringen av konsumentprisindex. Det ekonomiska saneringsprogrammet har på individnivå sammantaget medfört sänkta reala pensionsinkomster för flertalet av de pensionärer som befann sig över genomsnittet i början av 1990-talet. Samtidigt skyddades pensionärer med lägre inkomster mot försämringarna under 1990- talet genom förbättrade regler för pensionstillskott, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och särskilt grundavdrag. För vissa pensionärer har detta inneburit reala förbättringar. Måttet inkomststandard är hushållets sammanlagda disponibla inkomst justerad för Utvecklingen för pensionärerna som individer

Diagram 3.1 Förändring offentlig pension 19911999

jämfört med 1991, 1999 års priser, årsinkomster

6 000

4 000

2 000

0

-2 000

-4 000

-6 000

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999 Median ink.gr. 1 (låga inkomster) Median ink.gr. 3 (medelinkomster) Median ink.gr. 5 (höga inkomster) Källa: Socialdepartementets beräkningar i LINDA Utvecklingen för pensionärerna som kollektiv Diagram 3.2 Pensionärernas inkomststandard som andel av övrigas inkomststandard 19911999

120%

100%

80%

60%

40%

pens kvinnor

pens män

övriga

20%

0%

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

Källa: Socialdepartementets beräkningar i HINK

hushållets försörjningsbörda. Som grupp har pensionärerna under 1990-talet förbättrat sin inkomststandard relativt övriga hushåll. Detta gäller såväl män som kvinnor. Inom pensionärskollektivet har medelinkomsten höjts genom att de nyblivna pensionärerna uppvisar en genomsnittligt högre ATP-poäng. Andra förklaringar till att pensionärerna förbättrat sin inkomststandard relativt övriga åldersgrupper är att 1990-talets saneringsprogram och arbetslöshet inte drabbat pensionärerna i lika stor utsträckning som andra grupper. 16 Andelen personer 65 år och äldre som någon gång under 2000 uppbar socialbidrag var 1,5 procent. Detta är en låg andel om man jämför med befolkningen i stort, där 4,9 procent någon gång uppbar socialbidrag under samma år. In- förandet av äldreförsörjningsstödet 2003 kommer att reducera antalet pensionärer med socialbidrag ytterligare. Bostadstilläggets betydelse för ålderspensionärer Diagram 3.3 Andel ålderspensionärer med BTP 19912000 i procent

45,0

40,0

Män

Kvinnor

35,0

30,0

25,0

20,0

15,0

10,0

5,0

0,0

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: RFV

Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget har under 1990-talet varit betydelsefulla förmåner för ett stort antal pensionärer. I takt med att den genomsnittliga inkomsten bland ålderspensionärer höjts har andelen som uppbär BTP minskat. Dock har fortfarande ungefär var tredje kvinna och var tionde man BTP. Under förutsättning att kvinnornas genomsnittliga ATP ökar i snabbare takt än männens kommer skillnaden i andel män respektive kvinnor som uppbär BTP att minska. Bostadstillägget utgör för många pensionärer en betydelsefull del av den totala inkomsten. Kvinnor uppvisar ett klart högre medelårsbelopp än män. I takt med att kvinnornas genomsnittliga ATP har ökat mer än männens har skillnaden i medelårsbelopp för BTP minskat under 1990- talet. För de ålderspensionärer som 1999 erhöll BTP, motsvarade bostadstillägget i genomsnitt cirka 20 procent av den disponibla inkomsten. För den som enbart har folkpension och pensionstillskott och samtidigt har en hög boendekostnad kan BTP utgöra upp till 46 procent av den disponibla inkomsten. Bostads-

PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

Diagram 3.4 Medelårsbeloppet per BTP-tagare bland

ålderspensionärer 19912000 i 2000 års priser

25000

20000

Män

Kvinnor

15000

10000

5000

0

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: RFV

tillägget har till motsats från den inkomstrelaterade pensionsinkomsten inte varit knuten till prisbasbeloppet. Under 1990-talet har en rad förändringar gjorts i regelverket vilka lett till ett högre realt genomsnittligt BTP-belopp per mottagare. Förbättringarna i kombination med bostadstilläggets relativt stora andel av inkomsten för de som uppbär bostadstillägget har medfört att pensionärer med låga inkomster inte fått standardförsämringar. Bostadstillägget har varit och förblir en viktig del av den offentliga pensionen för många ålderspensionärer.

3.7.2

Analys och slutsatser

Det statsfinansiella saneringsprogrammet under 1990-talet innebar att den reala disponibla inkomsten för det övervägande antalet ålderspensionärer reducerades. Statens svaga finanser innebar bl.a. att det dåvarande basbeloppet inte skrevs upp helt i linje med inflationen, vilket påverkade pensionerna åren 19931998. Emellertid vidtogs åtgärder för att skydda de sämst ställda pensionärerna genom förbättringar såsom högre pensionstillskott och bostadstillägg. Det på senare år förbättrade statsfinansiella läget har givit utrymme för ytterligare förbättringar. År 2001 kan nämnas de generösare reglerna för bostadstillägget och höjningen av det särskilda grundavdraget. Inriktningen av verksamheten har under 2000 överensstämt med de mål som uppställts för utgiftsområdet. Framförallt har politikens inriktning varit att skydda de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna. 17 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

3.8

Regeringens överväganden och Skälen för regeringens förslag : I lagen

förslag till regeländringar

3.8.1

Höjd ersättningsnivå för bostadstillägg till pensionärer

Regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer kan från och med den 1 januari 2002 lämnas med högst 91 procent av bostadskostnad upp till 4 500 kronor per månad. Skälen för regeringens förslag: Ersättningsnivån för bostadstillägg till pensionärer (BTP) har under senare år höjts i ett par omgångar. Sedan den 1 januari 2001 lämnas BTP med 90 procent av bostadskostnad upp till 4 500 kronor per månad. Regeringen har i 2001 års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) aviserat en ytterligare justering av nivån med en procentenhet och föreslår nu att ersättningsnivån för BTP fr.o.m. med den 1 januari 2002 skall vara 91 procent av bostadskostnad upp till 4 500 kronor. Denna ersättningsnivå är den samma som föreslagits i propositionen Re- formerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. (prop. 2000/01:140) som lämnades den 31 maj 2001. Förändringen innebär en förbättring för pensionärer med BTP med i genomsnitt ca 400 kronor per år och med som mest 540 kronor per år. Förslaget, som har beretts med Riksförsäkringsverket, innebär att kostnaderna för BTP beräknas öka med 160 miljoner kronor per år.

3.8.2

Hemmavarande barns andel av bostadskostnaden vid beräkning av änkepension och bostadstillägg

Regeringens förslag: Vid fastställande av bostadskostnad, för beräkning av änkepension och bostadstillägg till pensionärer, skall hemmavarande barns andel av bostadskostnaden ingå om barnet inte fyllt 20 år eller om barnet får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. En ytterligare förutsättning är att barnet inte är självförsörjande.

(1994:308) om bostadstillägg till pensionär regleras inte hur bostadskostnaden skall beräknas när en pensionär bor tillsammans med barn. Sådana regler finns istället i Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS:1998:9) om beräkning av bostadskostnad. Enligt 31 § i föreskrifterna skall en förälder anses svara för även hemmavarande barns andelar av bostadskostnaden under förutsättning av att barnet är under 18 år eller får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. Detta gäller dock under förutsättning av att barnet inte är självförsörjande. De som berörs av reglerna är i första hand personer med änkepension eller förtidspension och endast i begränsad omfattning berör de ålderspensionärer. Effekterna av de nuvarande reglerna kan bli drastiska i och med att bostadstillägget många gånger halveras den dag barnet fyller 18 år. Änkepension i form av folkpension inkomstprövas samordnat med bostadstillägget, vilket innebär att regeln också påverkar änkepensionens storlek. Eftersom änkor med folkpension många gånger har hemmavarande barn har regeln särskilt stor betydelse för den gruppen. Regeringen anser därvid att 18-års- gränsen är för låg och att den bör höjas till 20 år. I likhet med vad som gäller enligt nuvarande föreskrifter skall hemmavarande barns andel av bostadskostnaden även ingå i pensionärens bostadskostnad när barnet får studiehjälp eller förlängt barnbidrag. Är barnet självförsörjande skall dock barnet svara för sin del av bostadskostnaden. Den nya regeln skall tillämpas fr.o.m. den 1 januari 2002. Bestämmelsen bör tas in i 2 § i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Närmare föreskrifter kring åldersgränsen får utfärdas av Riksförsäkringsverket. Regeringen har tidigare lämnat förslag till nya regler för bostadstillägg till pensionärer som skall gälla fr.o.m. den 1 januari 2003 (prop. 2000/01:140). Regeringen kommer i januari nästa år att föreslå att en motsvarande åldersgräns förs in i den nya lagen. Den höjda åldersgränsen är som nämnts av stor betydelse för vissa änkor med inkomstprövad änkepension men även pensionärer med hemmavarande barn och bostadstillägg kan få en betydelsefull förbättring. Riksförsäkringsverket har beretts tillfälle att lämna synpunkter på förslaget. 18 Regeringen har i budgeten satt av 30 miljoner kronor till förbättringar i reglerna för inkomstprövning av änkepensionerna. Det här lämnade förslaget om höjd åldersgräns innebär förbättringar för vissa änkor. Kostnadsberäkningen för förändringen är behäftad med viss osäkerhet. Förslag till ytterligare förbättringar som ryms inom ramen för de 30 miljoner kronorna kommer att lämnas under januari 2002. Därutöver innebär det här lämnade förslaget något ökade kostnader för bostadstillägg till pensionärer.

3.9

Budgetförslag

3.9.1

20:1 Ålderspensioner

Tabell 3.4 Anslagsutveckling Tusental kronor

Anslags-

2000

Utfall

10 841 773

sparande

86 164

2001

Anslag

10 197 000

Utgifts-

10 122 000

prognos

2002

Förslag

9 579 000

2003

Beräknat

26 344 000

2004

Beräknat

25 841 000

Anslaget omfattar ålderspension från folkpensioneringen för de pensionärer som inte har ATP, pensionstillskott till ålderspension, barntillägg till ålderspension och hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Folkpension till ATP- pensionärer finansieras fr.o.m. 1999 från AP- fonden. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån i ATP-systemet samt följsamhetsindexeringen. Utgifterna för anslaget uppgick för budgetåret 2000 till 10 842 miljoner kronor. Anslagsbeloppet var 10 826 miljoner kronor. Anslaget beräknas för budgetåret 2001 underskridas med 75 miljoner kronor. Det totala anslagssparandet uppgår därmed till ca 161 miljoner kronor. År 2000 utbetalades folkpension till en ensamstående pensionär med 96 procent av prisbasbeloppet och till en gift pensionär med 78,5 procent. Ålderspensionärer med låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottet reduceras med ATP-beloppet

PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 krona för krona. Pensionstillskottet uppgick år 2000 till 56,9 procent av prisbasbeloppet. Riksdagen antog i november 2000 regeringens proposition Garantipension för personer födda år 1937 eller tidigare (prop. 1999/2000:127). I propositionen föreslogs att den bosättningsbaserade folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget fr.o.m. januari 2003 skall ersättas av en garantipension. Bruttoutgifterna totalt för sådan s.k. övergångsvis garantipension beräknas uppgå till cirka 26 miljarder kronor för år 2003. Antalet personer med ålderspension har ökat något de senaste åren trots att antalet personer i befolkningen som är 65 år eller äldre har minskat något. Ökningen beror dels på att antalet ålderspensionärer som bor utomlands har ökat, dels på att antalet personer som tar ut ålderspension före 65 år har ökat något. Antalet personer utan ATP minskar stadigt. År 2000 fanns det ungefär 233 000 ålderspensionärer som inte uppbar ATP. Antalet personer utan ATP beräknas fortsätta att minska för åren 2001 och 2002 till 219 000 respektive 207 000. Till följd av ATP-systemets mognad är den genomsnittliga ATP:n högre för nyblivna pensionärer än för dem som redan har pension. Antalet personer vars pensionstillskott helt eller delvis reduceras av ATP ökar därmed. Tabell 3.5 Härledning av nivån 20022004

Tusental kronor

2002

2003

2004

Anslagsnivå 2001

10 197 000

10 197 000

10 197 000

Förändring till följd av:

Beslut

0

9 500 000

9 500 000

Övr. makroekono

miska förutsättn.

274 306

446 290

634 600

Volymer

892 306

1 299 290

1 990 600

Överföring andra

anslag m.m. 1

0

7 500 000

7 500 000

Summa förändring

618 000

16 147 000

15 644 000

Förslag/beräknat

anslag

9 579 000

26 344 000

25 841 000

1 Överföring från AP-fonden.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 9 579 000 000 kronor anvisas under anslaget 20:1 Ålderspensioner för 2002. För 2003 och 2004 beräknas anslaget till 26 344 000 000 respektive 25 841 000 000 kronor. 19 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11

3.9.2

20:2 Efterlevandepensioner till vuxna

Tabell 3.6 Anslagsutveckling Tusental kronor

Anslags-

2000

Utfall

12 864 685

sparande

124 765

2001

Anslag

13 171 000

1

Utgifts-

13 099 000

prognos

2002

Förslag

13 525 000

2003

Beräknat

14 761 000

2004

Beräknat

15 111 000

1 Varav 30 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Anslaget omfattar folkpension, pensionstillskott och ATP i form av omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Utgifterna för anslaget uppgick 2000 till 12 865 miljoner kronor medan anslaget uppgick till 12 885 kronor. Anslaget beräknas för 2001 underskridas med ca 72 miljoner kronor vilket medför att anslagssparandet ökar med samma belopp. År 2000 uppgick folkpension i form av omställningspension, förlängd omställningspension, hel särskild efterlevandepension och oreducerad änkepension till 90 procent av prisbasbeloppet. Den som har låg eller ingen ATP kan dessutom få pensionstillskott. Pensionstillskottet uppgick år 2000 till högst 62,9 procent av prisbasbeloppet. Under våren 2000 fattade riksdagen beslut om nya regler för efterlevandepension enligt propositionen Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91). De nya reglerna innebär att efterlevandepensioneringen anpassas till det nya ålderspensionssystemet. Reglerna innehåller både ett grundskydd i form av garantipension och en inkomstbaserad del och träder i kraft fr.o.m. januari 2003. Regeringen föreslår i denna proposition att åldersgränsen för när ett hemmavarande barn skall anses som självförsörjande och därmed svara för en del av bostadskostnaden höjs från 18 till 20 år. Ändringen är en påtaglig förbättring för vissa änkor. Antalet kvinnor med änkepension i form av folkpension var under år 2000 ungefär 13 500 och med änkepension i form av ATP 390 800. Antalet kvinnor med änkepension har minskat sedan 1998 och denna utveckling beräknas fortsätta de närmaste åren. Medelbeloppet för änkepension i form av folkpension och pensionstillskott minskar bland annat på grund av inkomstprövningen. Behovet av pensionstillskott minskar också till följd av att de genomsnittliga ATP-nivåerna höjs. Tabell 3.7 Härledning av nivån 20022004

Tusental kronor

2002

2003

2004

Anslagsnivå 2001 1

13 171 000

13 171 000

13 171 000

Förändring till följd av:

Beslut

0

1 353 000

1 654 000

Övr. makroekonomiska

förutsättn.

546 000

533 000

743 000

Volymer

192 000

296 000

457 000

Överföring andra

anslag m.m.

0

0

0

Summa förändring

354 000

1 590 000

1 940 000

Förslag/beräknat anslag

13 525 000

14 761 000

15 111 000

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 års ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 13 525 000 000 kronor anvisas under anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna för 2002. För 2003 och 2004 beräknas anslaget till 14 761 000 000 kronor respektive 15 111 000 000 kronor.

3.9.3

20:3 Bostadstillägg till pensionärer

Tabell 3.8 Anslagsutveckling Tusental kronor

Anslags-

2000

Utfall

9 619 630

sparande

472 177

2001

Anslag

10 144 000

1

Utgifts-

10 361 000

prognos

2002

Förslag

10 210 500

2003

Beräknat 2

10 596 000

2004

Beräknat 2

10 322 000

1

Inklusive en minskning med 120 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001.

2

Inklusive 710 000 tkr för äldreförsörjningsstöd.

Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer (BTP) och särskilt bostadstillägg till pensionärer (SBTP). Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen, boendekostnadsutvecklingen och utvecklingen av medelpensionen i ATP-systemet.

20 Utgifterna för anslaget uppgick 2000 till 9 620 miljoner kronor. Det anvisade anslagsbeloppet var 9 682 miljoner kronor. Anslaget för 2001 beräknas överskridas med 217 miljoner kronor vilket medför att anslagssparandet minskar med samma belopp. BTP utgavs under 2000 med högst 90 procent av bostadskostnaden mellan 100 kronor och 4 000 kronor per månad. Från januari 2001 togs den undre gränsen på 100 kronor bort och den övre gränsen höjdes till 4 500 kronor. Bostadstillägget är en inkomstprövad förmån och reduceras med 40 procent av inkomsten upp till ett och ett halvt prisbasbelopp och med 45 procent av inkomsten däröver. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostadskostnaden är betald understiger vad som kan anses som skäligt. Särskilt bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig levnadsnivå som under 2000 var 1,22 prisbasbelopp för en ensamstående och 1,01 prisbasbelopp för en gift pensionär. Från och med januari 2001 höjdes nivåerna till 1,294 prisbasbelopp för en ensamstående och till 1,084 för en gift pensionär. Antalet pensionärer som uppbär BTP har minskat stadigt de senaste åren och trenden väntas att hålla i sig de närmast kommande åren. Det är framförallt antalet ålderspensionärer med BTP som sjunker. Anledningen till att antalet personer med BTP minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension än de som redan uppbär pension. I prop. 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd föreslår regeringen att ett nytt stöd för äldre införs fr.o.m. januari 2003. Stödet, som föreslås bli inkomstprövat, skall garantera de personer som är bosatta i Sverige och är 65 år eller äldre en viss lägsta levnadsnivå. De som kan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd är personer som har fyllt 65 år men som inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad folkpension. De kan därmed inte försörja sig på pensionen utan är i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. För 2003 och 2004 beräknas kostnaderna för äldreförsörjningsstödet uppgå till 710 miljoner kronor per år. PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.9 Härledning av nivån 20022004

Tusental kronor

2002

2003

2004

Anslagsnivå 2001 1

10 144 000

10 144 000

10 144 000

Förändring till följd av:

Beslut

160 000

870 000

870 000

Övr. makroekonomiska

förutsättn.

40 000

293 000

373 000

Volymer

53 500

125 000

319 000

Överföring andra

anslag m.m.

0

0

0

Summa förändring

66 500

452 000

178 000

Förslag/beräknat anslag

10 210 500

10 596 000

10 322 000

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 års ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 10 210 500 000 kronor anvisas under anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer för 2002. För 2003 och 2004 beräknas anslaget till 10 596 000 000 kronor respektive 10 322 000 000 kronor

3.9.4

20:4 Delpension

Tabell 3.10 Anslagsutveckling Tusental kronor

Anslags-

2000

Utfall

211 444

sparande

-9 655

2001

Anslag

297 600

1

Utgifts-

265 000

prognos

2002

Förslag

220 000

2

2003

Beräknat

154 000

2004

Beräknat

60 000

1

Varav 120 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001.

2

Varav 21 000 tkr är statliga ålderspensionsavgifter.

Anslaget omfattar delpension. Syftet med delpensionen är att möjliggöra en successiv övergång från förvärvsarbete till pension för de personer som är mellan 61 och 64 år. Delpensionen kompenserar en arbetstidsminskning upp till tio timmar per vecka med 55 procents kompensationsgrad. 21 PROP. 2001/02:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Delpension har avskaffats och kan inte beviljas efter december 2000. De sista utbetalningarna av delpension kommer att göras i december 2004. Delpensionen är under avveckling eftersom det reformerade ålderspensionssystemet ger ett stort utrymme för partiellt uttag av ålderspension såväl före som efter 65 års ålder. Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. Eftersom delpension är pensionsgrundande i det reformerade ålderspensionssystemet skall anslaget belastas med statliga ålderspensionsavgifter. För budgetåret 2000 uppgick kostnaderna till 211,4 miljoner kronor. Anslaget uppgick till 225,8 miljoner kronor samma år. I slutet av 2000 nybeviljades ett oväntat stort antal delpensioner. Det föranledde en ökning av anslaget med 120 miljoner kronor på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001. Eftersom antalet delpensionärer årligen kommer att avta uppvisar också anslagsbelastningen en minskande nivå fram till 2004 då utbetalningarna upphör. Tabell 3.11 Härledning av nivån 20022004

Tusental kronor

2002

2003

2004

Anslagsnivå 2001 1

297 600

297 600

297 600

Förändring till följd av:

Beslut

0

0

0

Övr. makroekonomiska

förutsättn.

7 000

4 000

2 000

Volymer

84 600

147 600

239 600

Överföring andra

anslag m.m.

0

0

0

Summa förändring

77 600

143 600

237 600

Förslag/beräknat anslag

220 000

154 000

60 000

1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med 2001 års ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 220 000 000 kronor anvisas under anslaget 20:4 Delpension för 2002. För 2003 och 2004 beräknas anslaget till 154 000 000 respektive 60 000 000 kronor. 22