Regeringens proposition 1992/93:172

om anslag till Boverket och den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering, m.m.

Prop. 1992/93:172

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 23 februari 1993.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen behandlas målen för och inriktningen av den verksamhet som Boverket skall svara för under den kommande treårsperioden. I anslutmng härtill föreslås att godkännande- och certifieringsverksamheten inom byggområdet avskiljs från Boverket och att handläggningen av statens stöd till icke-statliga kulturlokaler förs över till Statens kulturråd. 1 fråga om Stadsmiljörådets framtida ställning och finansiering föreslås inga ändringar i awaktan på ytterligare överväganden. Inte heller föreslås nu några ändringar beträfiande frågan om i vilka former som verkets tjänsteexport bör bedrivas.

Finansieringen av Boverket föreslås ske inom en treårig planeringsram. Vidare föreslås att en avgift för utbetalning av räntebidrag enligt äldre regler tas ut av de kreditinstitut som önskar s.k. nettoavisering av bidraget.

I propositionen föreslås vidare att länsbostadsnämndema läggs ner och att uppgiften att sköta den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering i stället läggs på länsstyrelsema. Uppgiften att ompröva ränte- och amorteringsvillkoren för vissa äldre anslagsfinan­sierade lån föreslås överford till Boverket. Ändringama föreslås ske vid årsskiftet 1993/94.

1 Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 172

Finansdepartementet

Prop. 1992/93:172

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 februari 1993

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hömlund, af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om anslag till Boverket och den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering, m.m.

1   Inledning

Vid min anmälan till budgetpropositionen för budgetåret 1992/93 (prop. 1991/92:100 bil. 8 s. 97) aviserade jag att verksaniheten vid Boverket skulle omprövas under år 1992 bl.a. mot bakgrund av kommande förslag om ett nytt förenklat system för bostadsfinansiering fr.o.m. år 1993. Även verksamhetens inriktning inom verkets övriga verksamhetsområden skulle omprövas under år 1992.

För ändamålet har regeringen dels låtit Statskontoret utföra en kartläggning av Boverkets kontaktytor mot andra myndigheter, dels beslutat om en utredning med uppdrag att se över verkets arbetsuppgifter och resursbehov (dir. 1992:70). Till utredare utsågs landshövdingen Bengt K.Å.[REDACTED_EFTERNAMN]. Utredaren har avgivit betänkandet (SOU 1992:127) Boverket - uppgifter och verksamhet.

Betänkandet har remissbehandlats. En lista över remissinstansema bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. En sammanställning över remissyttrandena har upprättats och fums tillgänglig i Finansdepar­tementet.

Jag återkommer nu till frågan om inriktningen av Boverkets arbetsinsat­ser och verksamhetens fmansiering. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] och chefen för Näringsdepartementet.

Jag tar även upp frågan om att inordna den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfmansiering i länsstyrelseraa. Jag har i denna fråga samrått med chefen för Civildepartementet.

2   Boverket

Prop. 1992/93:172

G 1. Boverket: Förvaltningskostnader

1991/92 Utgift

137 303 952

1992/93 Anslag

144 787 000

1993/94 Förslag

144 000 000

G 2. Boverket: Uppdragsverksamhet

1992/93 Anslag

1 000

1993/94 Förslag

1 000

Boverket, som bildades den 1 juli 1988 genom en sammanslagning av Bostadsstyrelsen och Statens planverk, handlägger frågor som rör boende, byggande och stadsmiljö samt fysisk planering och hushållning med naturresurser. Verket svarar också för den centrala administrationen av statens stöd till bostadsförsörjningen samt för handläggning av statens stöd till allmänna samlingslokaler och till icke-statliga kulturlokaler.

Boverket leds av en styrelse med nio ledamöter. Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finns sex avdelningar, nämligen bostads­marknadsavdelningen, plan- och naturresursavdelningen, stadsmiljö­avdelningen, byggavdelningen, juridiska avdelningen och administrativa avdelningen. Inom verket finns vidare ett verkssekretariat, en typgod­kännandeenhet och en tjänsteexportenhet. Inom verket finns dessutom en samlingslokaldelegation för handläggning av statens stöd till allmänna samlingslokaler m.m. Till verket fiims slutligen knutna ett stadsmiljöråd samt fyra rådgivande organ, nämligen bostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering, byggrådet och konstruktionsrådet.

Boverket är sedan år 1989 lokaliserat i Karlskrona.

Utredningen

Utredningen om Boverkets framtida arbetsuppgifter och resursbehov, vars uppgift har varit att analysera och pröva verkets nuvarande arbets­uppgifter med utgångspunkt från att verksamheten i första hand skall vara inriktad på frågor som iimebär myndighetsutövning, identifierar i princip fyra verksamhetsområden för verket. Det är Byggd miljö och hushållning med naturresurser, Fysisk planering, Byggande samt Boende.

Till verksamhetsområdet "Byggd miljö och hushållning med naturresur­ser" hör byggnaders och tätorters gestaltning, landskapets och havets förändring, kulturella värden och städemas funktion, med system för trafik och annan försörjning. Verksamhetsområdets grund är främst Boverkets ansvar för uppsikt över tillämpningen av naturresurslagen (NRL) och de delar av plan- och bygglagen (PBL) som rör planfrågor. Verkets ansvar för tillsyn och uppsikt inom verksamhetsområdet innebär uppföljning av PBL/NRL-beslut.

Verksamhetsområdet "Fysisk planering" innefattar utveckling av metoder, modeller och olika medel för att hantera förändringar i miljön. Det innefattar också insatser för att förenkla, utvärdera och utveckla

3

1* Riksdagen 1992193. 1 samL Nr 172

styrinstrument   för   mark-   och   vattenanvändning   och   tillkommande    Prop. 1992/93:172 bebyggelse. Uppgiftema bygger främst på Boverkets myndighets- och uppsiktsansvar för tillämpningen av PBL och NRL.

Inom verksamhetsområdet "Byggande" är verkets uppgift att arbeta för effektivt, säkert och hälsosamt byggande. Verksamheten har sin grund i Boverkets uppgift som central myndighet för byggfrågor med ansvar för utformningen av tillämpningsföreskrifter till bygglagstiftningen och den nya byggproduktlagen. PBL med tillhörande förordning anger väsentliga samhällskrav på byggande. Byggproduktlagen (1992:1535), som beslutats av riksdagen efter det att utredningen överlämnat sitt betänkande (SOU 1992:127), syftar till att genomföra EG:s byggproduktdirektiv i Sverige. Eftersom ikraftträdandet av EES-avtalet försenats har dock lagen ännu inte trätt i kraft.

Inom slutligen verksamhetsområdet "Boende" består Boverkets arbetsuppgifter huvudsakligen i att följa och analysera utvecklingen på bostadsmarknaden, särskilt vad gäller hushållens boendeförhållanden med avseende på utrymmesstandard och boendekostnader, samt att svara för administrationen av det statliga bostadsstödet.

Med utgåogspunkt i  direktiven,  att  statlig verksamhet skall  vara inriktad på i första hand frågor som innebär myndighetsutövning, har utredningen vidare identifierat följande typer av verksamheter, nämligen myndighetsutövning i förvaltningslagens mening, tillsyn och uppsikt, styrinformation-basinformation och allmänna råd, rådgivning och kunskapsförmedling.

Boverkets tnyndighetsutövning enligt förvaltningslagen omfattar enligt utredningen verkställighetsföreskrifter till PBL, föreskrifter om miljökon­sekvensbeskrivningar och kemiska produkter samt föreskrifter om statligt stöd till bostäder m.m. Den omfettar vidare förvaltningsbeslut i olika frågor, såsom typgodkännande, riksbehörighet för ansvarig arbetsledare och behörighet avseende ventilationskontroll eller intygsgivning i fråga om bostadsrättföreningars ekonomiska planer samt överklag­ningsärenden. När EES-avtalet trätt i kraft kommer myndig­hetsutövningen även att omfetta bl.a. verkställighetsföreskrifter till byggproduktlagen.

Uppgiften för Boverket att utöva tillsyn finns föreskrivet i ett stort antal förfettningar om statligt bostadsstöd. I uppgiften ingår ansvar för att stöden fungerar tillfredsställande och att vara överklagandeinstans. Boverkets uppgift att utöva uppsikt gäller den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i riket. I uppgiften ingår en skyldighet för verket att anmäla behov av åtgärder till regeringen.

Med styrinformation avser utredningen det underlag som regering och riksdag behöver för sina överväganden. Till sådan information hänför utredningen också den information som statsmakteraa anser behöver ges till myndigheter och allmänhet, framför allt i samband med att ny lagstiftning infors. Till basinformation räknar utredningen sådan prognos-och statistikverksamhet med karaktär av kollektiv nyttighet för vilken det visserligen finns en (periodisk) efterfrågan men inte tillräcklig för att

säkra en   långsiktig   fmansiering.   Boverkets  prognoser  och  statistik    Prop. 1992/93:172 avseende bostads- och byggmarknaden är en anslagsfinansierad regerings­beställning men torde också vara en kollektiv nyttighet.

Till allmänna råd hänför utredningen all extemt riktad information som inte är styr- och basinformation. Allmänna råd är enligt utredningen en myndighetsspecifik form av information som kan ges av vem som helst, med undantag för sådana allmänna råd som anger hur myndigheten avser att tillämpa en rättsregel.

Föredragandens överväganden Sammanfattning

Prop. 1992/93:172

För den kommande treårsperioden skall sammanfattningsvis följande gälla för den verksamhet som Boverket ansvarar för.

Övergripande mål

Boverket skall verka för enhetlighet och effektivitet i tillämpningen av regler och stödsystem inom verksamhetsoinrådena Byggd miljö och hushållning med naturresurser. Fysisk planering Byggande samt Boende. Boverket skall också arbeta för

  att den fysiska planeringen främjar en god hushållning med

naturresurser och en god bebyggelsemiljö, och

 ett effektivt, säkert och hälsosamt byggande.

Boverkets verksamhet skall inriktas på myndighetsutövning, inklusive sådan tillsyn och uppsikt som direkt följer av lag eller förordning. I denna myndighetsutövning ingår också att analysera olika ekonomiska och andra konsekvenser av befintliga samt föreslagna nationella och intemationella regler och stödsystem.

övrigt

Stadsmiljörådets framtida ställning och altemativa finansieringsfor­mer utreds.

Verkets uppgifter inom godkännande- och certifieringsområdet avskiljs från Boverket.

Frågan om verkets tjänsteexport prövas i ett vidare sammanhang.

Verkets uppgift att handlägga statens stöd till icke-statliga kulturlokaler överförs till Statens kulturråd.

Resurser

Förvaltningskostnader Ramanslag 1993/94:    144 mkr

Planeringsram:

1993/94

1994/95

1995/96

144 000 000 kr     136 000 000 kr     136 000 000 kr

Uppdragsverksamhet Anslag 1993/94:   1 000 kr

Verksamhetens mål och inriktning

Prop. 1992/93:172

Den huvudsakliga granden för Boverkets verksamhet utgörs av dels PBL/NRL, dels administrationen av statens stöd till bostäder. När EES-avtalet trätt i kraft kommer även byggproduktlagen att vara en viktig grand för verksamheten.

När det gäller verkets uppsiktsansvar enligt PBL/NRL bedömer utredningen att det i verkets uppgifier bör ingå att följa tillämpningen av lagstiftningen, att utvärdera effekteraa och ta de initiativ som behövs för att syftet med lagstiftningen skall nås. I uppgiften ingår också att biträda regeringen med yttranden och utredningar samt att informera om ny eller ändrad lagstiftning. Utredningen anser att verket därvid skall verka för att planerings- och beslutsprocesser enligt PBL/NRL utformas ändamåls­enligt och att beslutsunderlaget är tillräckligt bra med hänsyn till lagstiftningens syfte. Verket bör också åstadkomma den samverkan mellan statliga myndigheter som lagstiftningen föratsätter.

När det gäller administrationen av det statliga stödet till bostäder är Boverkets huvuduppgift enligt utredningen att se till att stödet fördelas effektivt enligt givna regler. I uppgiften ingår att verka för att produk­tiviteten i verksamheten höjs och att utvärdera stödets effekter. Samtidigt framhåller utredningen att detta innebär en snäv tolkning av Boverkets bostad.spolitiska uppgift. Med en vidare tolkning blir det nödvändigt med en bredare ansats för att följa utvecklingen på bostadsmarknaden.

I fråga om Boverkets resurser konstaterar utredningen vidare att den andel av resurseraa som står till förfogande för utrednings- och utveck­lingsarbete är högre vid verket än vid statliga myndigheter i allmänhet. Vid en mycket strikt tolkning av begreppet myndighetsutövning uppkom­mer därför stora möjligheter att begränsa resursanspråken. Samtidigt konstaterar utredningen att det för närvarande är mycket svårt att få en klar bild av hur resursanspråken för Boverket kommer att utveckla sig framöver. På alltför många områden pågår utredningar och överväganden för att man nu skall kunna bestämma det samlade resursbehovet för en längre period. En sak framstår enligt utredningen dock som helt klar, nämligen att tyngdpunkten i verksamheten under åren framöver kommer att förändras. Det kommer därför att krävas en hög grad av flexibilitet vid myndigheten under kommande år av successiva förändringar.

Beträffande remissinstanseraas synpunkter på utredningens övervägan­den och förslag kan sammanfettningsvis noteras att flertalet tillstyrker utredningens förslag till mål och inriktning av Boverkets verksamhet. En del framhåller vikten av Boverkets stödjande och rådgivande roll mot bl.a. kommuner och länsstyrelser. Vissa remissinstanser efterlyser en renodling och fördjupning av verkets kompetens i fråga om planerings-och beslutsprocesser. Andra återigen ifrågasätter indirekt om verket bör arbeta med att ta fram underlag för regional och lokal planering. Man pekar här bl.a. på resultatet av utredningens intervjuer med kommuner m.fl. samt på att statens roll i planeringsarbetet har förändrats. Ett flera gånger återkommande tema i sammanhanget är att verkets samordnings­uppgift inom PBL/NRL-området bör tydliggöras och att verket bör lägga

större tyngd på metodutveckling och utformning av verktyg som Prop. 1992/93:172 kommuneraa kan använda i sitt arbete med naturresurshushållning och planläggning. Inom övriga verksamhetsområden begränsar sig re­missinstanseraas synpunkter i huvudsak till påpekanden om behovet av vissa särskilda arbetsinsatser, exempelvis att arbetet med ny­byggnadsföreskri fter måste ges hög prioritet. Vidare framförs i remissva­ren synpunkten att länsstyrelseraa behöver ökat stöd inom bostadsområdet från Boverkets sida. Det kan i detta sammanhang också nämnas att det från feckligt håll har framförts att inga förändringar i verksamheten bör göras så länge den övergripande politiken på Boverkets område inte är festiagd.

Även Boverket tillstyrker i huvudsak utredningens förslag till mål och uppgifter. Verket har dock samtidigt invändningar mot utredningen. Det gäller främst utredningens indelning av verksamheten i myndig­hetsutövning m.m. I den lagbundna uppsikten enligt PBL och NRL ingår inte bara myndighetsutövning och styrinformation som är direkt knuten till myndighetsutövning. Enligt verkets bedömning ingår även betydande delar av den s.k. basinformationen i den lagbundna uppsikten. Utred­ningens resonemang ger enligt verket ibland intryck av att resurser för den lagstadgade uppsikten ingår i det omprövningsutrymme som får prövas i budgetbehandlingen. Verket har förståelse för en stram budgetpolitik men understryker att en betydande central resurs måste upprätthållas för förvaltningen av lagsystemen. Utan en sådan resurs urholkas uppsikten så att inte heller de uppgifter som ligger inom en snäv tolkning av myndighetsutövning kan utföras med den kvalitet som uppgiften kräver. Verket menar också att utredningen har gjort en alltför optimistisk bedömning av möjligheteraa till omprioriteringar. Resursema är inte utbytbara pä det sätt utredningen tar för givet.

Jag delar i huvudsak utredningens bedömningar såvitt gäller mål och uppgifter för Boverket. Boverkets verksamhet bör således omfetta verk­samhetsområdena Byggd miljö och hushållning med naturresurser. Fysisk planering. Byggande och Boende. Verksamheten bör gå ut på att verka för att tillämpningen av regler och stödsystem blir enhetlig och effektiv så att syftena med lagstiftning och olika stödformer uppnås.

Samtidigt är det med hänsyn till den statsfinansiella situationen och kravet på en stram finanspolitik helt nödvändigt att nu koncentrera verksamheten till i första hand myndighetsutövning. Det innebär allmänt sett att verksamheten bör inriktas på dels myndighetsutövning enligt förvaltningslagen, dvs. verkställighetsföreskrifter, förvaltningsbeslut och överklagningsärenden, dels sådan tillsyn och uppsikt med tillhörande utvecklings- och informationsarbete som följer av lag eller förordning. Styr- och basinformation bör utarbetas i den utsträckning som behövs som underlag för myndighetsutövning och för att följa upp statsfmansiella konsekvenser av olika åtgärder. Övrig information bör i ökad utsträck­ning intäktsfinansieras. Utrednings- och utvecklingsverksamheten vid Boverket bör anpassas med hänsyn härtill.

Utöver vad jag nu har anfört vill jag framhålla följande beträffande Boverkets olika verksamhetsområden.

Byggd miljö, hushällning med naturresurser och fysisk planering

Inom verksamhetsområdena "Byggd miljö, hushållning med naturresurser och fysisk planering" skall verket följa tillämpningen av lagstiftningen inom PBL/NRL-området och ta de initiativ som behövs för att lagstift­ningens syften skall uppnås. I uppgiften ingår också att förmedla kunskaper och erferenheter och att utveclda metoder inom området samt att verka för samordning av de sfetiiga myndigheteraas arbete. Verkets arbete bör framför allt inriktas på metoder för uppföljning och utvärde­ring samt på utveckling av effektiva och ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser. Under de närmaste åren är det angeläget att utveckla metoder för miljökonsekvensbeskrivningar och i samverkan med de centrala trafikverken utveckla planerings- och beslutsprocesser som främjar en ändamålsenlig utbyggnad av infrastrakturen. Ändra viktiga uppgifter är att utorbeta metoder för den fysiska planeringen som främjar en kretsloppsanpassad samhällsutveckling och en rik och levande stadsmiljö. Däratöver bör verket följa utvecklingen i andra länder och medverka i det interaationella samarbetet. Tyngdpunkten i verkets kompetensområde bör ligga i kunskaper om instramenten i PBL och NRL.

Utredningen har konstoterat att ambitionsnivån inom verksam­hetsområdet successivt har höjts, bl.a. som en följd av ökade krav på miljöhänsyn. En bedömning för de närmaste åren pekar också mot ett ökat engagemang i mark- och planfrågor, bl.a. i anslutning till infrastrak­tursatsningar och i interaationella sammanhang. Enligt vad jag har erferit bedöms verkets insatser på detfe område som angelägna.

Till verksamhetsområdena "Byggd miljö, hushållning med naturresurser och fysisk planering" hör också Stodsmiljörådets verksamhet och Swedeplans tjänsteexportverksamhet.

Utredningen har föreslagit att Stodsmiljörådet bör avskiljas från Boverket. Rådets framtida ställning och finansiering behöver dock övervägas ytterligare. Enligt vad jag har inhämtot avser stetsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] att i annat sammanhang återkomma till regeringen i frågan. I avvaktan härpå föreslås inga ändringar i rådets uppgifier och verksamhet. Resurser för denna verksamhet bör beräknas under Boverkets förvalt­ningskostnadsanslag för budgetåret 1993/94.

Utredningen har också föreslagit att den tjänsteexportverksamhet som Boverket bedriver genom Swedeplan stegvis skall ges ekonomisk själv­ständighet och bolagiseras. Frågan om verksamhetsformer inom stots­förvaltningen har behandlats i årets finansplan (prop. 1992/93:100 bil. 1), där det slås fäst dels att bolag under myndigheters förvaltning inte bör förekomma, dels vilka kriterier som skall vara uppfyllda för att verksamhet skall kunna bolagiseras. Bl.a. mot denna bakgrand gör jag bedöinningen att frågan om Boverkets tjänsteexport bör prövas i ett vidare sammanhang. I awaktan härpå bör inga ändringar göras i denna verksamhet.

Prop. 1992/93:172

Byggande

Prop. 1992/93:172

Verksamheten inom området "Byggande" kommer under de närmaste åren att domineras av effekteraa av EES-avtolet och förberedelseraa inför ett svenskt medlemskap i de Europeiska Gemenskaperaa (EG). I cent­rum står framför allt ett genomförande av EG:s byggproduktdirektiv. Boverkets insatser inom området skall också inriktas på att medverka till en europeisk harmonisering av byggregler. Det handlar därvid främst om att verka för att de tekniska specifikationer som utorbetas motsvarar svenska krav och tillgodoser svenska intressen. Arbetet med nationella föreskrifter skall begränsas och inriktas på fortsatt avreglering för att öka föratsättningaraa för konkurrens samtidigt som kraven på säkerhet, hälsa, tillgänglighet och energihushållning tillgodoses.

Till verksamhetsområdet "Byggande" hör också de uppgifter inom godkännande- och certifieringsområdet som i dag utförs av verkets typgodkännandeenhet. Utredningen, som föreslår att dessa uppgifter avskiljs från Boverket och förs till ett självständigt godkännandeorgan, har motiverat sitt förslag bl.a. med att det måste anses olämpligt att en föreskrivande myndighet verkar inom det konkurrensutsatto system för godkännande av byggprodukter som kommer att gälla inom EES-området. Utredningen menar också att Boverkets eventuella uppgifter avseende marknadskontroU inom byggproduktdirektivets område blir oförenliga med den konkurrensutsatto godkännandeverksamheten. Utredningen har även uppmärksammat det positiva i att prövningen av en produkt inte utförs av samma organisation som utfärdar de regler som skall ligga till grand för prövningen. Enligt vad jag erferit anser chefen för Näringsdepartementet att utredningens ställningstogande i frågan är väl underbyggt.

Jag förordar att uppgifter inom godkännande- och certifieringsområdet avskiljs från Boverket. Enligt vad jag har inhämtot avser chefen för Näringsdepartementet att i annat .sammanhang under våren 1993 återkomma till regeringen i frågan om hur verksamheten inom godkän­nande- och certifieringsområdet bör organiseras och bedrivas.

Boeruie

Inom verksamhetsområdet "Boende" inriktos verkets sektors- och uppföljningsansvar på att förenkla och effektivisera den regionala administrationen av stotens stöd för bostäder och att tillhandahålla material för information om stödsystemen. Prognos- och stotistikarbetet inom verksamhetsområdet begränsas till sådan information som behövs för att kunna bedöma och beräkna stotens utgifter på de sakanslag som verket disponerar eller som regeringen i särskild ordning begär. Däratöver förväntas verket bara upprätthålla en beredskap kom­petensmässigt för att kunna biträda regeringen med att via konsulter eller forskningsorgan to fram underlag för bedömning av utvecklingstendenser m.m. inom boendeområdet.

Till verksamhetsområdet hör också skötseln och utvecklingen av det centrala datosystemet för hanteringen av stotens stöd för bostäder m.m.

10

Det   fortsätto   arbetet   med   utvecklingen   av   systemet   inriktos   med    Prop. 1992/93:172 utgångspunkt   från   att   nettoaviseringssystemet   behålls   såvitt   avser räntebidrag enligt äldre bestämmelser. Jag kan i anslutning härtill anmäla följande.

Med anledning av riksdagens tillkännagivande år 1992 om behovet av ytterligare överväganden i fråga om nettoaviseringssystemet (prop. 1991/92:150 bil. 1:5, bet. 1991/92:BoU23, rskr. 1991/92:343) har företrädare för Finansdepartementet och för berörda institut haft överläggningar i frågan. Enligt vad jag har erferit är instituten angelägna om att nettoavisering i sin nuvarande form behålls. Nägot realistiskt alteraativ till nuvarande ordning för överföring och avstämning av uppgifter och belopp mellan verket och instituten som skulle väsentligt nunska stotens årliga kostnader för hanteringen har inte framkommit. Med hänsyn härtill förordar jag att nettoaviseringen behålls men avgiftsbeläggs. Jag vill erinra om vad jag anförde vid min anmälan till förra årets kompletteringsproposition om de administrativa fördyringama för stotsverket till följd av nettoaviseringen. Enligt Boverkets beräkningar uppgår fördyringen till 9,45 mkr per år. Det bör ankomma på regeringen att besluto om de närmare grandema för en sådan avgift och avgiftens storlek. Jag avser att om vad jag nu har förordat godkänns återkomma till regeringen i frågan. För sammanhangets skull vill jag dock redan nu anmäla att avgiften bör tas ut med 6 kr per bidragsärende och utbetol-ningstillfälle.

Handläggning av statens stöd till icke-statliga kulturlokaler

Till Boverkets arbetsuppgifter hör också att handlägga stotens stöd för icke-stotliga kulturlokaler. Närmare bestämmelser härom finns i förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-stotliga kulturlokaler. I sin anmälan till 1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 12 s, 57) anmälde chefen för Kulturdepartementet bl.a. att Stotens kulturråd föreslagit att rådet får to över handläggningen av stödet men att frågan borde beaktas i samband med beredningen av förslagen om Boverkets arbetsuppgifter och verksamhet. Efter samråd med chefen för Kultur­departementet förordar jag att handläggningen av näinnda stöd förs över till Kulturrådet den 1 juli 1993. Enligt hennes bedömning har Kul­turrådet en bred erferenhet och kunskap om kulturlivet och därför goda möjligheter att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvän­diga i samband med detto stöd. Överföringen ökar också möjligheten att kombinera bidrag för icke-stotliga kulturlokaler med andra bidrag som fördelas av rådet. Enligt vad jag har erferit har Kulturrådet möjlighet att sköto denna nya uppgift utan ytterligare resurser.

Verksamhetens finansiering

Med hänvisning till den inriktning av den framtida verksamheten somjag här angivit har jag beräknat en årlig resursram för Boverket om 136 mkr. Beräkningen grandar sig bl.a. på den plan för resurssättning med en årlig resursram om 135 mkr som Boverket redovisat på uppdrag av

11

regeringen.   Jag   har   tidigare   konstoterat   att   Boverkets   insatser   på    Prop. 1992/93:172

områdena Byggd miljö och hushållning med naturresurser samt Fysisk

planering bedömts som angelägna. För att begränsa den neddragning på

dessa områden som Boverkets resurssättning inom ramen 135 mkr skulle

inneburit bör områdena Byggd miljö och hushållning med naturresurser

samt Fysisk planering förstärkas med 1 mkr så att den årliga resursramen

uppgår till 136 mkr. Anslaget för budgetåret 1993/94 är beräknat till ett

något större belopp för att dels täcka kostnadema för Stodsmiljörådets

kansli ytterligare ett år, dels ge Boverket tid att genomföra de personella

och andra förändringar som behöver göras för att anpassa verksamheten

till en lägre resursram.

Däratöver tillförs Boverket vissa inkomster huvudsakligen från tjänsteexportverksamhetea. Även inkomster från den av mig föreslagna avgiften för nettoavisering bör tillföras verket. Boverket har aviserat ökade kostnader för drift av de datasystem som behövs för hanteringen av stotens stöd för bostodsfinansiering.

3  Den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfmansiering

G 3.  Länsbostadsnämndema

1991/92 Utgift

63 200 046

1992/93  Anslag

126 066 000

1993/94 Förslag

83 000 000

För närvarande finns en länsbostodsnämnd i alla län utom Gotlands län. Nämnden är länsmyndighet för frågor om stotens stöd för bostods-försörjningen. 1 Gotlands län fullgörs motsvarande uppgifter av länssty­relsen.

Nämnden består av en länsbostodsdirektör och normalt fem andra ledamöter och ersättore för dessa. En av ledamöteraa, normalt landshöv­dingen, är ordförande. Hos nämnden finns ett kansli som leds av länsbostodsdirektören.

12

Föredraganden Ändrad länsmyndighet

Prop. 1992/93:172

Mitt förslag: Länsbostodsnämnderaa läggs ner vid utgången av år 1993.

Fr.o.m. den 1 januari 1994 svarar länsstyrelsema för den regionala administrationen av stotens stöd för bostodsfinansiering. Uppgiften innefattor att bevilja stotiiga räntesubventioner för ny-och ombyggnad av bostäder enligt särskilda föreskrifter, att besluto om utbetolning av sådana bidrag samt att administrera bidragsgivningen under bidragstiden.

Från samma tidpunkt tillförs länsstyrelseraa resurser motsvaran­de 210 årsarbetskrafter. Vidare tillförs länsstyrelseraa en funktion som länsexpert för bostedsfinansieringsfrågor.

Prövningen av frågor om ränte- och amorteringsfria tilläggslån för ombyggnad och förbättringslån överförs till Boverket den 1 januari 1994.

Skälen för mitt förslag: Länsbostodsnämnderaa har hittills svarat för den regionala administrationen av den stotiiga bostodsfinansieringen. Verksamheten har omfettot såväl låne- som bidragsverksamhet. De förändringar av stotens stöd för bostodsfmansiering som beslutodes i försto hand hösten 1991 (prop. 1991/92:56, bet. 1991/92:BoU9, rskr. 1991/92:75) innebär att nämnderaas befettning med lån och låneförvalt­ning i princip upphörde i och med utgången av år 1991. Låneförvalt­ningen tos nu successivt över av Stotens bostodsfmansieringsaktiebolag, SBAB. Övertogandet skall vara helt genomfört den 1 juli 1993. Somjag redovisade vid min anmälan till 1992 års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 8 s. 102) beräknades dessa förändringar beröra 230 tjänster vid nämnderaa.

Jag anförde sedermera i anslutning till behandlingen av regeringens förslag i prop. 1991/92:150 (bil. 8) om nytt bostodsfinansieringssystem fr.o.m. år 1993 att en sådan minskning av personalen vid länsbostods­nämnderaa innebär att flertolet nämnder blir så små att det inte kommer att vara rationellt att behålla dem som självständiga myndigheter. Jag bedömde dessutom att de förslag om bostodsfmansiering som lades fram i propositionen skulle innebära att administrationen på regional nivå kunde minskas ytterligare. Bostodsutskottet anförde (bet. 1991/92:BoU23 s. 31) att utskottet kan acceptera uppfettningen att det kan visa sig mindre lämpligt att ha kvar länsbostodsnämnderaa som självständiga enheter. Enligt utskottet borde då de kommande övervägandena göras med utgångspunkt från att ansvaret för de kvarvarande uppgiftema på regional nivå anförtros länsstyrelseraa. Vad utskottet anfört har riksdagen gett regeringen tillkänna (rskr. 1991/92:343).

Med anledning av riksdagens tillkännagivande har Stotskontoret på regeringens uppdrag utrett överföringen av vissa uppgifter i samband med

13

stotens stöd för bostedsfinansiering till länsstyrelsema. Utredningen visar    Prop. 1992/93:172

att  i   flertelet  fell  kräver  återstående  arbetsuppgifter  mindre  än   10

årsarbetskrafter på länsnivå. Enligt min mening är det därför mindre

lämpligt att ha kvar länsbostodsnämnderaa som självständiga enheter.

Med hänsyn härtill och till vad bostodsutskottet har anfört förordar jag

att länsbostodsnämnderaa läggs ner och att bidragsadministrationen förs

över till länsstyrelseraa. Ändringen bör genomföras vid utgången av år

1993. Detto innebär också att uppdragen som ordförande, ledamot och

ersättore i länsbostodsnämndema upphör vid denna tidpunkt.

Vad jag nu har föreslagit innebär att länsstyrelseraa fr.o.m. den 1 januari 1994 bör besluto om bidrag och om utbetolning av bidrag enligt i försto hand förordningen (1992:986) om stotlig bostodsbyggnads-subvention. På länsstyrelseraa bör vidare ankomma att besluto i frågor om räntebidrag för ny- och ombyggnad m.m. enligt förordningen (1991:1933) om stotiigt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder eller motsvarande äldre bestämmelser, räntebidrag enligt förordningen (1989:573) om ändrade villkor för vissa lån som beviljats för anordnande av studentbostäder samt räntebidrag enligt förordningen (1983:974) om stotiigt räntestöd vid förbättring av bostodshus. I uppgiften bör i förekommande fell även ingå att bevilja bidrag och att besluto om utbetolning i den mån detto inte hunnits med före utgången av år 1993.

På länsstyrelseraa bör även ankomma att beslute i bidragsfrågor enligt en rad stödsystem som är under aweckling. Det gäller räntebidrag enligt förordningen (1977:332) om stetligt stöd till energibesparande åtgärder i bostedshus m.m. (upphävd 1980:334), förordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostedshus (upphävd 1991:1929), förordningen (1983:40) om räntebidrag för underhållslån i vissa fell (upphävd 1992:1050), förordningen (1984:614) om lån för förvärv av vissa bostedshus som har förköpts enligt förköpslagen (upphävd 1992:411) samt förordningen (1987:258) om stöd till flerbarasfemiljer för köp av egnahem (upphävd 1991:410). Det gäller vidare bidrag enligt förordningen (1982:1285) om stetsbidrag till hyresrabatter i bostedshus (upphävd 1992:413), förordningen (1986:1399) om bidrag vid nybyggnad av vissa bostäder (1992:414), förordningen (1985:352) om lån m.m. för gatukostnadsersättning i vissa fell (upphävd 1990:648) och förordningen (1986:1398) om bidrag till bostedskostnader efter ombyggnad (upphävd 1992:415).

På länsstyrelsema bör slutligen ankomma att besluto om s.k. 33 §-ersättning till kommuner enligt 1962 års bostodslånekungörelse (1962:537) och motsvarande äldre bestämmelser.

Utöver uppgiften att meddela beslut i olika frågor som enligt nämnda författningar i dag prövas av länsbostodsnämndema bör det ingå i läns­styrelseraas uppgifier att biträda Boverket med underlag för bidrags-utbetelningar på samma sätt som länsbostedsnämnderaa gör för närvaran­de.

Som framgått av det föregående är länsbostedsnämnderaas befettning med låneförvaltning under aweckling. SBAB ter över förvaltningen av bostedslån och andra äldre anslagsfinansierade lån inom bostedsområdet

14

helt i egen regi senast den 1 juli 1993. Jag avser att i annat .sammanhang Prop. 1992/93:172 föreslå att SBAB fr.o.m. samma tidpunkt ges rätt att beslute i vissa frågor som kan uppkonuna under den tid lånen står ute och som har karaktären av myndighetsutövning. 11 den anslagsfmansierade lånestocken som det här är fråga om ingår embllertid också lån med vissa speciella villkor. Jag tänker på ränte- och amorteringsfria lån enligt dels förord­ningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostedshus, dels förbättringslåneförordningen (1980:261). Till villkoren för dessa lån hör att ränte- och amorteringsfriheten under vissa föratsättningar skall eller kan omprövas under lånets löptid. Regleraa för omprövning är så konstraerade att omprövningen kräver speciell kompetens, särskilt vad gäller ränte- och amorteringsvillkoren för tilläggslån. Beslut i ompröv­ningsfrågor bör därför inte delegeras till SBAB. Samtidigt är antelet lån med denna typ av villkor förhållandevis litet och inte jämt fördelade över landet. Mot denna bakgrand bedömer jag det som mest rationellt att i samband med att den regionala låneförvaltningen nu awecklas lägga ansvaret för omprövningen samlat på en myndighet, lämpligen Boverket som föratsätts ha den nödvändiga sakkompetensen. Jag förordar således att uppgiften att ompröva ränte- och amorteringsfriheten för dessa lån förs över till Boverket fr.o.m. den 1 januari 1994.

Boverkets sektorsansvar gentemot den regionala organisationen för bostedsubventionsfrågor förändras inte av att verksamheten inordnas i länsstyrelseraa fr.om. den 1 januari 1994.

Jag har däremot gjort den bedömningen att länsstyrelseraas nya ansvar och uppgifter inom området motiverar att en särskild funktion som länsexpert för bostodsfmansiering. Länsstyrelseraa bör ha stor or­ganisatorisk frihet när bostodsfinansieringsfrågoraa inordnas i verksam­heten. Samtidigt är det angeläget att dette sakområde ges tillräcklig tyngd i organisationen och goda möjligheter att upprätthålla kontakter med Boverket och Stetens bostedskreditnämnd. Systemet med en s.k. länsexpert, som finns närmare beskrivet i prop. 1992/93:100, bil. 14 s. 70-72, tillgodoser dessa krav.

Den verksainhet som länsstyrelseraa tor över frän länsbostods­nämnderaa har i övrigt en inriktning mot främst bidragsadministration. Det informationsbehov som följer av en sådan verksamhet bör klaras utan att myndigheteraa tillförs extra medel för uppgiften.

Slutligen vill jag här erinra om att den omläggning av stotens stöd för bostodsfmansiering som nu genomförs också medför ändringar för konununeraa. Kommunemas uppgifter att förmedla ansökningar om lån och bidrag för bostedsfmansieringsändamål har upphört. De kommunala s.k. förmedlingsoiganen är under aweckling. Den besparing som kommunsektom som helhet gör till följd av denna omläggning kan beräknas uppgå till drygt 100 mkr. Besparingen bör i enlighet med den s.k. fmansieringsprincipen (prop. 1991/92:150 bil. 

II,

bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345) regleras. Enligt vad jag har erfarit avser chefen för Finansdepartementet att återkomma i denna fråga i samband med 1993 års kompletteringsproposition.

15

Verksamhetens finansiering

Prop. 1992/93:172

Mitt förslag innebär att länsbostodsnämnderaa även under försto hälften av nästo budgetår skall svara för den regionala bidragsadministrationen som avser bostedsbyggandet. Kostnadema härför liksom för vissa awecklingskostnader xmder tiden januari -juni 1994 beräknarjag till 83 mkr sammanlagt. Beräkningen bygger på att det vid länsbostedsnämn­deraa under hösten 1993 finns personal motsvarande 380 årsarbetskrafter sammanlagt.

Däratöver krävs enligt min bedömning att länsstyrelseraa fr.o.m. den 1 januari 1994 tillförs 210 årsarbetskrafter. Enligt vad jag inhämtet avser chefen för Civildepartementet att i samband med 1993 års kompletteringsproposition återkomma till regeringen beträffande anslaget B 1. Länsstyrelseraa m.m. för budgetåret 1993/94. Det totela medelsbe­hovet för den verksamhet som länsstyrelsema tor över beräknar jag till 86 mkr på årsbasis. Detto innebär en anslagsökning för länsstyrelseraa på 43 mkr för budgetåret 1993/94.

Personalfrågor

Min bedömning: De tjänster som länsstyrelseraa inrätter med fmansiering från de medel som kommer att anvisas för den regio­nala bidragsadminstrationen i länsstyrelseraa bör tillsättas med personal från respektive länsbostedsnämnd. Målsättningen för kommande riktlinjer är därför att länsstyrelseraa erbjuder anställ­ning till i försto hand de i länsbostodsnämnderaa som för närva­rande arbetor med bidragsgivningen.

Skälen för min bedömning: Utgångspunkten är att länsstyrelseraa själva svarar för rekrytering av personal för den verksamhet som övertos från länsbostodsnämnderaa. Detsanuna gäller frågan hur verksamheten skall inordnas i länsstyrelsema. Som framgått av min redogörelse i det föregående kommer dock länsstyrelseraa att få sköto, föratom det förenklade stödsystem som trädde i kraft den 1 januari 1993, en rad äldre, mera komplicerade stödsystem. Det är då viktigt med hänsyn till bl.a. kontinuiteten i ärendehanteringen att den kunskap och erferenhet om dessa system som personalen på länsbostodsnämnderaa besitter tos tillvara. Jag vill också erinra om regeringens förslag i 1993 års budget­proposition (prop. 1992/93:100 bil. 12 s. 137) att ersätto den stotiiga tilläggslånegivningen för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefulla bostedshus med ett bidragssystem som handläggs av länsstyrelsen. Även för den verksamheten kan det vara till fördel om den kompetens som i dag finns på länsbostedsnämnderaa tas tillvara. Jag utgår därför från att länsstyrelsema i förste hand anställer personal från länsbostedsnämnderaa föf den nya verksamheten. Det ankommer på regeringen att besluto om närmare riktlinjer för inordnandet av verksamheten i länsstyrelsema och

16

för rekryteringen av personal. Enligt vad jag har inhämtot avser chefen    Prop. 1992/93:172 för Civildepartementet att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag till sådana riktlinjer.

De anställda vid länsbostodsnämnderaa omfettas i övrigt av de kollektivavtol som gäller på den stotiiga arbetsmarknaden. De som inte får anställning i länsstyrelseraa med anledning av den av mig i det föregående föreslagna ändringen av huvudmannaskapet för den regionala bidragsadministrationen kommer således att omfettas av det stetliga trygghetssystemet.

4  Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna att den övergripande målsättningen för verksamheteraa inom Boverkets ansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag förordat (avsnitt 2),

2.

godkänna vad jag förordat i fråga om godkännande- och cer­tifieringsverksamheten inom byggområdet (avsnitt 2),

3.

godkänna att ansvaret för handläggningen av stödet till icke-stetliga kulturlokaler flyttas i enlighet med vad jag har förordat (avsnitt 2),

4.

godkänna vad jag förordat i fråga om avgift för nettoavisering av räntebidrag enligt äldre regler (avsnitt 2),

5.

till Boverket: Förvaltningskostnader för budgeteret 1993/94 anvisa ett ramanslag på 144 000 000 kr,

6.

till Boverket: Uppdragsverksamhet för budgetåret 1993/94 anvisa ett anslag på 1 000 kr,

7.

godkänna vad jag förordat i fråga om ändrad länsmyndighet för den regionala bidragsadministrationen m.m. (avsnitt 3),

8.    till Länsbostadsnämnderna för budgetåret 1993/94 anvisa ett

förslagsanslag på 83 000 000 kr.

5  Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutor att genom proposition föreslå riksdagen att anto de förslag som föredragan­den har lagt fram.

17

Bilaga 1     Prop. 1992/93:172

Förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Boverket - uppgifter och verksamhet (SOU 1992:127)

Yttranden över betänkandet har avgetts av Kommerskollegium, Riksför­säkringsverket, Socialstyrelsen, Stetskontoret, Riksrevisionsverket, Boverket, Stotens bostodskreditnämnd, Riksantikvarieämbetet, Stotistiska centralbyrån, Stotens provningsanstolt, Standardiseringskommissionen, Styrelsen för teknisk ackreditering, Länsstyrelseraa i Stockholms och Örebro län, Stotens naturvårdsverk. Lantmäteriverket, Stotens råd för byggnadsforskning. Centralorganisationen SACO/SR, Landsor­ganisationen i Sverige, Svenska kommunförbundet och Tjänstemännens centralorganisation.

18