Prop.

1994/95:92Regeringens proposition

1994/95:92

Nya tidpunkter för redovisning och betalning av skatter och avgifter, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 oktober 1994

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att tidpunkten för redovisning och betalning av

inkomstskatter och avgifter tidigareläggs från den 18 till den 10 i den

uppbördsmånad då betalning skall ske. I januari får betalning i stället ske

senast den 15. Den senaste tidpunkten för redovisning och inbetalning av

punktskatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier flyttas från den 25 till

den 20 i månaden efter redovisningsperiodens slut.

 Vidare föreslås att reglerna om skatteavdrag och betalning av arbets-

givaravgifter förtydligas så att det av reglerna framgår att de gäller även vid

förskottsbetalning av lön.

 Dessutom föreslås ändringar i reglerna om schablonberäkning av preliminär

F-skatt och särskild A-skatt. Uttaget av sådan skatt skall normalt vara 110 % av

den senast debiterade slutliga skatten.

 I propositionen föreslås slutligen några smärre justeringar dels i

uppbördslagen, dels i utsökningsbalkens bestämmelser om förrättningskostnader

m.m., dels i bestämmelserna om utbetalning av kommunalskattemedel vid ändring i

kommunindelningen.

 De föreslagna lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1995. De nya

reglerna för betalning av inkomstskatter och avgifter föreslås dock bli

tillämpliga först fr.o.m. det uppbördsår som börjar den 1 februari 1995 och den

nya regeln om redovisning och betalning av vissa punktskatter först fr.o.m. den

1 juli 1995.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut ............................... 4

2 Lagtext ................................................... 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om

 uppbörd av socialavgifter för arbetsgivare ........... 19

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta .......... 20

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

 m.fl. ................................................ 23

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

 punktskatter och prisregleringsavgifter .............. 24

 2.6 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken ....... 25

 2.7 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen

 (1994:334) ............................................ 27

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om

 utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i

 rikets indelning i kommuner, landsting och

 församlingar ......................................... 29

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

 betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter ... 30

3 Ärendet och dess beredning ................................ 31

4 Redovisning och betalning av skatter och avgifter ......... 33

 4.1 Nuvarande ordning .................................... 33

 4.2 Riksgäldskontorets och Riksrevisionsverkets

 översyn av statliga betalningstidpunkter ............. 35

 4.3 Skattebetalningsutredningens förslag om ett

 skattekontosystem .................................... 37

 4.4 Nya tidpunkter för redovisning och betalning av

 inkomstskatt och avgifter ............................ 38

 4.5 Ny tidpunkt för redovisning och betalning av vissa

 punktskatter ......................................... 44

 4.6 Debitering av preliminär skatt ....................... 46

5 Förskottsbetalning av lön ................................. 47

6 Övriga uppbördsfrågor ..................................... 50

 6.1 Skatteavdrag från engångsbelopp avseende ersättning

 för förlorad arbetsinkomst m.m. ....................... 50

 6.2 Skatteavdrag från kontant arbetsmarknadsstöd m.m. .... 51

7 Vissa avgiftsfrågor ....................................... 52

 7.1 Befrielse från vissa avgifter vid

 kronofogdemyndigheterna ............................... 52

 7.2 Grundavgift i införselmål ............................ 54

 7.3 Verkan av att skuldsanering inletts .................. 54

8 Utbetalning av skatt vid ändring i kommunindelningen ...... 55

9 Ekonomiska konsekvenser ................................... 56

 9.1 Ränteeffekter för staten ............................. 56

 9.2 Budgeteffekter ....................................... 58

 9.3 Konsekvenser för de skatt- och avgiftsskyldiga ....... 59

 9.4 Konsekvenser för skatteförvaltningen ................. 60

10 Författningskommentar ..................................... 60

 10.1 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen

 (1953:272) ........................................... 60

 10.2 Förslaget till till lag om ändring i lagen (1984:668)

 om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare ....... 65

 10.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta ....... 65

 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591)

 om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 artister m.fl. ....................................... 66

 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:151)

 om punktskatter och prisregleringsavgifter ........... 66

 10.6 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken ..... 66

 10.7 Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen

 (1994:334) ........................................... 67

 10.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:417)

 om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring

 i rikets indelning i kommuner, landsting och

 församlingar ......................................... 67

 10.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:880) om

 betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter ... 68

Bilaga 1 Sammanfattning av Skattebetalningsutredningens

 delbetänkande ....................................... 69

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna .................. 73

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag ......................... 74

Bilaga 4 Lagrådets yttrande .................................. 99

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober

1994 .........................................................100

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

2. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter för

 arbetsgivare,

3. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

 bosatta,

4. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands

 bosatta artister m.fl.,

5. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter,

6. lag om ändring i utsökningsbalken,

7. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334),

8. lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt

 vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar,

9. lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar

 och avgifter.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)1

 dels att 3 § 2 mom., 4 § 2 mom., 6 och 7 §§, 13 § 1 mom., 26 §, 27 § 3 mom.,

28, 31, 32, 36 och 36 a §§, 39 § 1 mom., 43 § 1 mom., 45 § 2 mom., 52 §, 54 § 1

mom., 69 § 1 mom. samt punkt 3 av anvisningarna till 45 § skall ha följande

lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

 2 mom.2 Preliminär A-skatt skall för inkomståret betalas av den som har

tilldelats en A-skattesedel enligt bestämmelserna i 33 a eller 38 b § eller som

saknar skattsedel på preliminär skatt. Preliminär A-skatt skall dock inte

betalas av staten, landsting, kommuner eller andra menigheter. Preliminär

A-skatt skall, om inte annat föreskrivs i detta moment eller i 10 §, betalas för

sådan ersättning för arbete, vilken helt eller delvis lämnas i pengar.

Preliminär A-skatt skall inte betalas för ersättning som tillsammans med annan

ersättning för arbete från samma utbetalare understiger 10 000 kronor under

inkomståret, om utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo och vad som

utbetalats inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet.

 Med ersättning för arbete likställs i denna lag

 1. pension,

 2. livränta, som inte utgör ersättning vid avyttring av egendom,

 3. ersättning, som i 3. ersättning, som avses

annan form än livränta i 32 § 1 mom. första

lämnas på grund av sjuk- stycket e och g samt

eller olycks- tredje stycket

fallsförsäkring, tagen i kommunalskattelagen

samband med tjänst, (1928:370),

 4. inkomst som avses i 4. inkomst som avses i

punkt 12 av punkt 12 av

anvisningarna till 32 § anvisningarna till 32 §

kommunalskattelagen kommunalskattelagen,

(1928:370),

 5. undantagsförmåner och sådant periodiskt understöd eller sådan därmed

jämförlig periodisk intäkt för vilken givaren enligt 23 § kommunalskattelagen är

berättigad till avdrag samt

 6. tillgångar på pensionssparkonto som skall avskattas enligt 32 § 1 mom.

första stycket j kommunalskattelagen.

 Oavsett om mottagaren Oavsett om mottagaren

har en A-skattesedel har en A-skattesedel

eller en F-skattesedel eller en F-skattesedel

eller saknar skattsedel eller saknar skattsedel

på preliminär skatt på preliminär skatt skall

skall preliminär A- preliminär A-skatt, med

skatt, med de undantag de undantag som

som föreskrivs i 10 §, föreskrivs i 10 §, betalas

betalas för sådan ränta för sådan ränta och

och utdelning som lämnas utdelning som lämnas i

i pengar och för vilken pengar och för vilken

kontrolluppgift skall kontrolluppgift skall

lämnas med tillämpning lämnas med tillämpning av

av bestämmelserna i 3 bestämmelserna i 3 kap.

kap. 22, 23 eller 27 § 22, 23 eller 27 § lagen

lagen (1990:325) om (1990:325) om

självdeklaration och självdeklaration och

kontrolluppgifter. Det- kontrolluppgifter. Det-

samma gäller i fråga om samma gäller i fråga om

dagpenning från arbets- dagpenning från

löshetskassa, korttids- arbetslöshetskassa, kon-

studiestöd eller tant arbetsmarknadsstöd,

särskilt vuxenstudie- korttidsstudiestöd eller

stöd. särskilt vuxenstudiestöd.

 Preliminär A-skatt skall, i fråga om en fysisk person, beräknas enligt

skattetabell, som avses i 4 §, eller enligt de grunder som anges i 7, 12 eller

40 § och i fråga om en juridisk person enligt de grunder som anges i 7 a eller

40 §. För enskilda fall får skattemyndighet i fråga om sådan ersättning som

utgör mottagarens huvudsakliga inkomst av arbete och, om det finns särskilda

skäl, även i fråga om andra inkomster föreskriva särskild beräkningsgrund, ex-

empelvis att skatten skall beräknas på viss del av inkomsten eller på inkomsten

minskad med visst belopp eller att skatten skall beräknas med särskilt angiven

procent av inkomsten eller att preliminär skatt inte skall betalas för viss

ränta eller utdelning.

 Är den, som åtnjuter i första eller andra stycket avsedd inkomst, skattskyldig

också för annan inkomst från vilken skatteavdrag inte kan göras eller för

förmögenhet eller skall han betala statlig fastighetsskatt, får skattemyndighet,

om det finns särskilda skäl, föreskriva att preliminär A-skatt skall betalas

också för sistnämnda inkomst eller för förmögenheten eller för

fastighetsskatten. Därvid skall den skattskyldiges preliminära skatt beräknas

antingen till viss procent av inkomsten enligt första eller andra stycket eller

enligt skattetabell på nämnda inkomst ökad med visst belopp eller också beräknas

med visst belopp utöver vad i skattetabellen anges för inkomsten.

 4 §

 2 m o m.3 För inkomst 2 m o m. För inkomst som

som avses i första, avses i första, andra och

andra och femte femte styckena i punkt

styckena i punkt 12 av 12 av anvisningarna till

anvisningarna till 32 § 32 § kommunalskattelagen

kommunalskattelagen (1928:370), med undantag

(1928:370), med för vårdbidrag enligt

undantag för vårdbidrag lagen (1962:381) om

enligt lagen (1962:381) allmän försäkring, skall

om allmän försäkring, avdrag för preliminär

skall avdrag för preli- A-skatt göras med ledning

minär A-skatt göras med av särskilda

ledning av särskilda skattetabeller. Detta

skattetabeller. Detta gäller också i fråga om

gäller också i fråga om skatteavdrag från dag-

skatteavdrag från dag- penning från arbets-

penning från arbets- löshetskassa och kontant

löshetskassa. arbetsmarknadsstöd.

 De särskilda tabellerna för beräkning av skatteavdrag på ersättning som avses i

första stycket första meningen skall för olika sjukpenninggrundande inkomster

enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring ange den preliminära skatt som skall

tas ut på en viss ersättning uttryckt i procent av ersättningen. I tabellerna

skall det finnas särskilda kolumner med procentsatser dels för ersättningar som

grundas på hela den sjukpenninggrundande inkomsten, dels för ersättningar som

grundas på 70, 80, 90 eller 95 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten.

Ersättning som en allmän försäkringskassa lämnar enligt 20 § lagen (1991:1047)

om sjuklön skall anses grundad på 90 procent av den sjukpenninggrundande

inkomsten.

 De procenttal efter vilka skatteavdrag skall göras skall grundas på

skattesatsen för en årlig inkomst motsvarande den skattskyldiges

sjukpenninggrundande inkomst eller, om ersättningen grundas på 70, 80, 90 eller

95 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten, den andel av den

sjukpenninggrundande inkomsten som ersättningen beräknas på.

 Om någon sjukpenninggrundande inkomst inte har fastställts för den

skattskyldige, skall det underlag som utgör grund för ersättningen anses som

sjukpenninggrundande inkomst när skatteavdraget bestäms.

 Avdrag för preliminär A-skatt på föräldrapenning görs endast om den

sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till lägst 6 000 kronor.

 Skattetabellen för skatteavdrag från dagpenning från arbetslöshetskassa skall

grundas på för landet genomsnittlig skattesats till kommunal inkomstskatt under

beskattningsåret. Skattesatsen bestäms med tillämpning av avrundning enligt 5 §.

 6 §4

 Preliminär A-skatt enligt skattetabell utgår vid varje tillfälle, då inkomst

uppbärs, med det belopp som anges i vederbörlig tabell för det inkomstbelopp och

den tidsperiod som är i fråga.

 För inkomst av arbete som avses i 4 § 4 mom. skall, om inkomst som tjänats in

under flera dagar uppbärs vid ett tillfälle, den preliminära A-skatten beräknas

på grundval av inkomsten under varje ifrågakommande dag och med tillämpning av

vad som anges i skattetabellen för dagsinkomst.

 Är inkomsten annan än Är inkomsten annan än

sådan, som avses i 4 § 4 sådan, som avses i 4 § 4

mom., skall gälla att, mom., skall gälla att, om

om inkomsten avser inkomsten avser annan

annan tidsperiod än som tidsperiod än som är upp-

är upptagen i tagen i skattetabellen,

skattetabellen, först först uträknas hur mycket

uträknas hur mycket av av inkomsten som belöper

inkomsten som belöper på på en i tabellen upptagen

en i tabellen upptagen tidsperiod av minst en

tidsperiod av minst en veckas längd. Skatten

veckas längd. Skatten beräknas därefter med

beräknas därefter med utgångspunkt från det

utgångspunkt från det skattebelopp, som skulle

skattebelopp, som skulle utgå för sådan del av

utgå för sådan del inkomsten, och efter för-

av inkomsten, och efter hållandet mellan, å ena

förhållandet mellan, å sidan, längden av den

ena sidan, längden av tidsperiod den uppburna

den tidsperiod den upp- inkomsten avser och, å

burna inkomsten avser andra sidan, den i

och, å andra sidan, den tabellen angivna

i tabellen angivna tidsperiodens längd.

tidsperiodens längd. Uppbärs vid arbete

 inkomst för en kortare

 tidsperiod än en vecka,

 skall preliminär skatt

 inte utgå mer än en gång i

 veckan. Därvid skall de

 under samma vecka

 uppburna inkomstbeloppen

 sammanräknas och anses på

 en gång utbetalda.

 Uppbärs vid arbete

inkomst för en kortare

tidsperiod än en vecka,

skall preliminär skatt

inte utgå mer än en gång

i veckan. Därvid skall

de under samma vecka

uppburna inkomstbeloppen

sammanräknas och anses

på en gång utbetalda.

 6 a §

 Om inkomst uppbärs i

 form av förskott, utgår

 preliminär A-skatt med så

 stor del av den

 sammanlagda skatten för

 hela inkomsten som det

 uppburna beloppet utgör

 av hela inkomsten.

 Om hela inkomsten

 inte är känd då förskott

 uppbärs, utgår preliminär

 A-skatt enligt 6 § som om

 förskottet utgör hela

 inkomsten för den

 tidsperiod som är i fråga.

 När resterande belopp

 uppbärs utgår preliminär

 A-skatt med återstående

 del av den sammanlagda

 skatten för hela

 inkomsten.

 7 §5

 För inkomst av arbete som uppbärs av en fysisk person och som inte avser

bestämd tidsperiod eller inte uppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen

skall preliminär A-skatt utgå med 30 procent av inkomsten. Detsamma gäller i

fråga om inkomst som inte utgör den skattskyldiges huvudsakliga inkomst av

arbete.

 Uppbärs inkomst som avses i första stycket första meningen tillsammans med

inkomst, som utgör den skattskyldiges huvudsakliga inkomst av arbete, skall

preliminär A-skatt utgå enligt grunder som Riksskatteverket fastställer med

beaktande av bestämmelserna i 3 § 1 mom.

 För inkomst som avses i För inkomst som avses i

3 § 2 mom. tredje 3 § 2 mom. tredje stycket

stycket skall preliminär första meningen skall

skatt utgå med 25 preliminär skatt utgå med

procent av inkomsten. 25 procent av inkomsten.

Preliminär skatt på Preliminär skatt på ränta

ränat eller utdelning på eller utdelning på

utländska värdepapper utländska värdepapper

skall utgå med så stort skall utgå med så stort

belopp att det belopp att det tillsam-

tillsammans med den mans med den skatt som

skatt som innehållits i innehållits i utlandet

utlandet uppgår till 25 uppgår till 25 procent av

procent av räntan eller räntan eller utdelningen.

utdelningen.

 Skatt enligt första eller andra stycket tas inte ut på belopp under 100 kronor.

 Att särskilda grunder för uttagande av preliminär A-skatt kan föreskrivas i

vissa fall framgår av 3 § 2 mom.

 Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte om annat följer av 40 §.

 13 §

 1 mom.6 Preliminär 1 mom. Preliminär

F-skatt skall tas ut F-skatt skall tas ut med

med ett belopp motsva- ett belopp motsvarande

rande 105 procent av 110 procent av den skatt

den skatt enligt 3 mom. enligt 3 mom. som har

som har bestämts för den bestämts för den

skattskyldige vid den skattskyldige vid den

årliga debiteringen året årliga debiteringen året

före inkomståret. Un- före inkomståret. Un-

derstiger denna skatt derstiger denna skatt

den ursprungligen den ursprungligen

debiterade F-skatten debiterade F-skatten tas

tas preliminär F-skatt preliminär F-skatt ut med

ut med 100 procent. 105 procent.

 Preliminär F-skatt enligt första stycket får inte tas ut med ett lägre belopp

än som motsvarar den preliminära F-skatt som har debiterats för året före

inkomståret.

 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte när preliminär F-skatt

skall beräknas med ledning av preliminär taxering enligt 2 mom. eller när annars

särskilda omständigheter föreligger.

 Vid beräkning av preliminär F-skatt skall, om möjligt, hänsyn tas till

preliminär A-skatt som den skattskyldige kan ha att betala.

 26 §7

 Preliminär F-skatt och särskild A-skatt skall debiteras i en post.

Skattebeloppet avrundas till det närmast lägre hela krontal, som utan att öretal

uppkommer är jämnt delbart med antalet uppbördsmånader under vilka skatten skall

betalas.

 Preliminär F-skatt Preliminär F-skatt och

och särskild A-skatt särskild A-skatt skall

skall betalas med lika betalas med lika stora

stora belopp senast den belopp senast den 10 i

18 i varje uppbördsmånad varje uppbördsmånad under

under uppbördsåret uppbördsåret eller, vid

eller, vid debitering debitering under

under inkomståret, i var inkomståret, i var och en

och en av de uppbörds- av de uppbördsmånader som

månader som återstår återstår efter utgången av

efter utgången av den den månad då skatten

månad då skatten debi- debiteras. I

teras. uppbördsmånaden januari får

 betalning i stället ske

 senast den 15. Om

 skatten debiteras efter

 den 20 i en månad skall

 den betalas med lika

 stora belopp i var och

 en av de uppbördsmånader

 som återstår efter utgången

 av månaden efter den månad

 då skatten debiteras.

 Preliminär F-skatt som inte uppgår till 2 000 kronor för uppbördsåret påförs

inte.

 27 §

 3 m o m.8 Överstiger 3 m o m. Överstiger

skattskyldigs slutliga skattskyldigs slutliga

skatt, efter avdrag för skatt, efter avdrag för

överskjutande ingående överskjutande ingående

mervärdesskatt, den mervärdesskatt, den

preliminära skatt som preliminära skatt som han

han har betalat senast har betalat senast den

den 18 februari året 10 februari året efter

efter inkomståret och inkomståret och vad som

vad som skall skall gottskrivas honom

gottskrivas honom enligt 2 mom. första

enligt 2 mom. första stycket 1, 2, 5 eller 6

stycket 1, 2, 5 eller 6 eller andra stycket

eller andra stycket samma moment, skall den

samma moment, skall den skattskyldige betala en

skattskyldige betala en avgift (kvar-

avgift skatteavgift) på det

(kvarskatteavgift) på överskjutande beloppet.

det överskjutande Kvarskatteavgift tas ut

beloppet. med en procentsats

Kvarskatteavgift tas ut motsvarande 20 procent

med en procentsats mot- av den statslåneränta som

svarande 20 procent av gällde vid utgången av

den statslåneränta som november inkomståret på

gällde vid utgången av det överskjutande belop-

november inkomståret på pet till den del det har

det överskjutande belop- täckts av preliminär skatt

pet till den del det som har betalats senast

har täckts av preliminär den 3 maj året efter

skatt som har betalats inkomståret och med en

senast den 3 maj året procentsats motsvarande

efter inkomståret och 125 procent av stats-

med en procentsats låneräntan på resterande

motsvarande 125 procent del. Om den slutliga

av statslåneräntan på skatten debiteras senast

resterande del. Om den den 31 augusti året efter

slutliga skatten inkomståret och hela den

debiteras senast den 31 kvarstående skatten

augusti året efter betalas senast den 18

inkomståret och hela den september samma år, tas

kvarstående skatten dock kvarskatteavgift på

betalas senast den 18 den resterande delen ut

september samma år, tas med en procentsats

dock kvarskatteavgift på motsvarande 60 procent

den resterande delen ut av statslåneräntan. Pro-

med en procentsats centsatserna bestäms till

motsvarande 60 procent tal med högst en decimal.

av statslåneräntan. Pro- Om särskild beräkning i

centsatserna bestäms vissa fall föreskrivs i 4

till tal med högst en mom.

decimal. Om särskild

beräkning i vissa fall

föreskrivs i 4 mom.

 Avgift, i förekommande fall efter avdrag för ö-skatteränta, påförs inte om

beloppet understiger 50 kronor. Vid beräkningen av avgiften gäller att i den

slutliga skatten inte inräknas skattetillägg eller förseningsavgift enligt

taxeringslagen (1990:324) eller förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) och att avgift inte skall beräknas på överskjutande belopp till den

del det uppgår till högst 20 000 kronor och har betalats senast den 3 maj året

efter inkomståret.

 Ändras debitering eller gottskrivning enligt 27 § 2 mom. eller debiteras

tillkommande skatt, görs ny beräkning av kvarskatteavgift. Avgiften bestäms

därvid till belopp som skulle ha utgått, om beräkningen gjorts vid den årliga

debiteringen av motsvarande slutliga skatt.

 Bestämmelserna i denna lag om kvarstående skatt och tillkommande skatt skall

tillämpas på kvarskatteavgift om inte annat anges.

 28 §

 Kvarstående skatt under 25 kronor uttages ej.

 Kvarstående skatt Kvarstående skatt

skall betalas senast skall betalas senast den

den 18 i uppbördsmånaden 10 i uppbördsmånaden april

april året efter året efter taxeringsåret.

taxeringsåret.

 31 §9

 Uträkning av de särskilda skatteposter som ingår i tillkommande skatt samt

debitering av sådan skatt verkställs efter samma grunder, som har gällt för

debitering av motsvarande slutliga skatt.

 Sänkning av viss skatt vid ändrad debitering avräknas mot höjning av annan

skatt till följd av ändringen. Tillkommande skatt under 25 kronor uttages ej.

 Tillkommande skatt Tillkommande skatt

skall, om inte annat skall, om inte annat

följer av 32 b §, be- följer av 32 b §, betalas

talas senast den 18 i senast den 10 i den

den uppbördsmånad som uppbördsmånad som

skattemyndigheten skattemyndigheten

bestämmer, dock inte bestämmer, dock inte

tidigare än den 18 maj tidigare än den 10 maj

året efter taxerings- året efter taxeringsåret.

året. I uppbördsmånaden januari

 får betalning i stället

 ske senast den 15.

 32 §10

 På tillkommande skatt skall skattskyldig betala ränta (respitränta).

Räntebelopp som understiger femtio kronor påförs inte. Ränta beräknas för visst

kalenderår efter en räntesats som motsvarar 75 procent av den statslåneränta som

gällde vid utgången av november närmast föregående kalenderår. Vid beräkning av

ränta för tid som infaller efter utgången av det år då skatten debiteras

tillämpas dock den räntesats som gäller för debiteringsåret. Räntesatsen bestäms

till procenttal med högst en decimal.

 Vid beräkning av respitränta gäller,

 att i den tillkommande skatten inte inräknas skattetillägg eller för-

seningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) eller förseningsavgift enligt

fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och inte heller kvarskatteavgift och

respitränta;

 att ränta tas ut från att ränta tas ut från

och med den 19 och med den 19 september

september taxeringsåret taxeringsåret om hela den

om hela den kvarstående kvarstående skatten

skatten betalts senast betalts senast den 18

den 18 september samma september samma år och i

år och i annat fall från annat fall från och med

och med den 19 april den 11 april året näst

året näst efter efter taxeringsåret, dock

taxeringsåret, dock att att ränta på ö-skatteränta,

ränta på ö-skatteränta, restitutionsränta och

restitutionsränta och skatt, som återbetalts

skatt, som återbetalts enligt 68 § 2 mom. och

enligt 68 § 2 mom. och ingår i tillkommande

ingår i tillkommande skatt, skall tas ut från

skatt, skall tas ut från utgången av den månad, då

utgången av den månad, beloppet utbetalts; samt

då beloppet utbetalts;

samt

 att ränta tas ut till och med den dag då skatten förfaller till betalning.

 Ändras debitering av tillkommande skatt sker ny beräkning av ränta.

 Bestämmelserna i denna lag om tillkommande skatt skall tillämpas på

respitränta.

 36 §11

 En F-skattesedel skall En F-skattesedel skall

översändas till den översändas till den

skattskyldige senast skattskyldige senast den

den 25 januari under 18 januari under

inkomståret. inkomståret.

 En F-skattesedel, som grundar sig på preliminär taxering verkställd under

inkomståret, och skattsedel på tillkommande skatt skall översändas till den

skattskyldige så snart det kan ske.

 36 a §12

 Ett besked om Ett besked om

debitering av särskild debitering av särskild

A-skatt skall översändas A-skatt skall översändas

till den skattskyldige till den skattskyldige

senast den 25 januari senast den 18 januari

under inkomståret. under inkomståret.

 Ett besked om debitering av särskild A-skatt som grundar sig på preliminär

taxering verkställd under inkomståret, skall översändas till den skattskyldige

så snart det kan ske.

 39 §

 1 m o m.13 Vid 1 m o m. Vid

utbetalning av kontant utbetalning av kontant

ersättning för arbete ersättning för arbete

skall den som betalar skall den som betalar ut

ut ersättningen göra ersättningen göra avdrag

avdrag för betalning av för betalning av motta-

mottagarens preliminära garens preliminära

A-skatt (skatteavdrag). A-skatt (skatteavdrag).

 Som ersättning för arbete

 anses också förskott på

 sådan ersättning.

 Skyldighet att göra skatteavdrag föreligger inte om

 1. det kan antas att vad en arbetsgivare kommer att betala ut till

arbetstagaren under inkomståret inte uppgår till minst 1 000 kronor,

 2. ersättningen betalas ut av ett handelsbolag och mottagaren är delägare i

bolaget.

 Skyldighet att göra skatteavdrag föreligger inte heller, om den som tar emot

ersättningen har en F-skattesedel antingen när ersättningen för arbetet bestäms

eller när den betalas ut. En uppgift om innehav av en F-skattesedel får tas för

god om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig

handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och

betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara

uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller

organisationsnummer. Det som sagts i andra meningen gäller dock inte om den som

betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattesedel

är oriktig.

 Om betalningsmottagaren har både en F-skattesedel och en A-skattesedel får

skatteavdrag underlåtas bara om F-skattesedeln skriftligen åberopas. Görs detta,

anses mottagaren ha endast en F-skattesedel. I annat fall anses han ha endast en

A-skattesedel. I fråga om ersättning som avses i 3 § 2 mom. andra stycket skall

han alltid anses ha endast en A-skattesedel. En sådan uppgift om innehav av en

F-skattesedel som enligt tredje stycket får tas för god gäller även som

skriftligt åberopande av F-skattesedeln.

 43 §

 1 mom.14 Den som betalar ut ersättning för arbete skall vid varje

utbetalningstillfälle genom särskilt kvitto eller på annat lämpligt sätt lämna

mottagaren uppgift om det belopp, som genom skatteavdrag har innehållits på

ersättningen samt, om avdrag gjorts enligt 4 § 1 mom., hur stor del av det

innehållna beloppet som avser allmänna egenavgifter. Skyldighet att lämna sådan

uppgift föreligger dock inte, om ersättningen kvitteras på avlöningslista, där

skatteavdraget och de allmänna egenavgifterna har angivits. I fråga om

folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, livränta enligt

lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän eller annan jämförbar ersättning

enligt äldre lagstiftning behöver uppgift om skatteavdragets belopp och de

allmänna egenavgifterna dock inte lämnas om avdraget är lika stort som vid det

närmast föregående utbetalningstillfället. Detsamma gäller vid utbetalning av

annan sådan pension eller livränta som avses i 3 § 2 mom. andra stycket om

utbetalningen görs av den som har rätt att betala ut sådan ersättning som anges

i föregående mening eller av försäkringsföretag eller understödsförening.

 Har skatteavdrag för kvarstående skatt inte kunnat göras med så stort belopp,

som motsvarar den kvarstående skatten, skall arbetsgivaren vid det

utbetalningstillfälle, som närmast föregår uppbördsmånaden april, underrätta

arbetstagaren om storleken av felande belopp.

 Efter den 18 i Efter den 10 i

uppbördsmånaden april uppbördsmånaden april

eller, om arbetstagare eller, om arbetstagare

tidigare har avslutat tidigare har avslutat

sitt arbete, vid sitt arbete, vid

arbetets slut skall arbetets slut skall

arbetsgivaren återlämna arbetsgivaren återlämna

skattsedeln på slutlig skattsedeln på slutlig

skatt till skatt till

arbetstagaren. Har arbetstagaren. Har

arbetstagaren avslutat arbetstagaren avslutat

sitt arbete under tid då sitt arbete under tid då

avdrag för kvarstående avdrag för kvarstående

skatt skall göras, skall skatt skall göras, skall

arbetsgivaren lämna arbetsgivaren lämna

arbetstagaren skriftlig arbetstagaren skriftlig

uppgift om summan av uppgift om summan av

gjorda skatteavdrag för gjorda skatteavdrag för

sådan skatt och den tid sådan skatt och den tid

som avdragen avser. som avdragen avser. Sådan

Sådan uppgift, som skall uppgift, som skall vara

vara undertecknad eller undertecknad eller

signerad av arbets- signerad av

givaren eller någon arbetsgivaren eller någon

hos honom anställd, hos honom anställd, skall

skall också omfatta också omfatta

arbetsgivarens namn och arbetsgivarens namn och

adress. adress.

 Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer formulär till

blanketter för uppgifter enligt detta moment. Blanketterna skall kostnadsfritt

tillhandahållas arbetsgivare.

 45 §

 2 mom.15 Har 2 mom. Har

skattskyldig, som skall skattskyldig, som lämnat

taxeras på grundval av särskild självdeklaration

särskild självdeklara- enligt lagen (1990:325)

tion enligt 2 kap. 13 om självdeklaration och

§ lagen (1990:325) om kontrolluppgifter,

självdeklaration och betalat preliminär skatt

kontrolluppgifter, med belopp, som beräknas

betalat preliminär skatt överstiga motsvarande

med belopp, som beräknas slutliga skatt, i

överstiga motsvarande förekommande fall minskad

slutliga skatt, i med överskjutande ingående

förekommande fall mervärdesskatt, med minst

minskad med överskju- en femtedel av den

tande ingående sålunda minskade slutliga

mervärdesskatt, med skatten, dock minst 500

minst en femtedel av kronor, skall efter

den sålunda minskade beslut av

slutliga skatten, dock skattemyndigheten i

minst 500 kronor, skall samband med jämkning det

efter beslut av överskjutande beloppet

skattemyndigheten i återbetalas till den

samband med jämkning det skattskyldige på det sätt

överskjutande beloppet som anges i 68 § 1 mom.

återbetalas till den utan avvaktan på

skattskyldige på det debitering av den

sätt som anges i 68 § 1 slutliga skatten. Då

mom. utan avvaktan på särskilda omständigheter

debitering av den föranleder det, får

slutliga skatten. Då skattemyndighet besluta

särskilda omständigheter om återbetalning av för

föranleder det, får mycket erlagd preliminär

skattemyndighet besluta skatt, även om den

om återbetalning av för inbetalda preliminär-

mycket erlagd preliminär skatten inte överstiger

skatt, även om den den beräknade slutliga

inbetalda preliminär- skatten, i förekommande

skatten inte överstiger fall, minskad med

den beräknade slutliga överskjutande ingående

skatten, i förekommande mervärdesskatt på det sätt

fall, minskad med som nyss har angivits.

överskjutande ingående

mervärdesskatt på det sätt

som nyss har angivits.

 Om den överskjutande ingående mervärdesskatten beräknas överstiga den

skattskyldiges slutliga skatt, skall det överskjutande beloppet efter

inkomstårets utgång på ansökan betalas ut till den skattskyldige. Därvid gäller

bestämmelserna i första stycket i tilämpliga delar.

 52 §16

 Skatt, som har Skatt, som har

innehållits genom innehållits genom

skatteavdrag, skall skatteavdrag, skall

betalas in senast den betalas in senast den 10

18 i den uppbördsmånad, i den uppbördsmånad, som

som infaller närmast infaller närmast efter

efter utgången av den utgången av den månad, då

månad, då skatteavdraget skatteavdraget gjordes

gjordes genom insättning genom insättning på sär-

på särskilt konto hos skilt konto hos den

den skattemyndighet som skattemyndighet som

avses i 2 a § andra avses i 2 a § andra

stycket. Inbetalning stycket. I uppbördsmånaden

från landsting och januari får betalning i

kommun skall dock, stället ske senast den

såvitt gäller preliminär 15. Inbetalning från

A-skatt, ske genom landsting och kommun

avräkning mot fordran skall dock, såvitt gäller

enligt 4 § lagen preliminär A-skatt, ske

(1965:269) med särskilda genom avräkning mot

bestämmelser om kommuns fordran enligt 4 § lagen

och annan menighets (1965:269) med särskilda

utdebitering av skatt, bestämmelser om kommuns

m.m. och annan menighets

 utdebitering av skatt,

 m.m.

 Sådan preliminär eller kvarstående skatt, som inte har innehållits genom

skatteavdrag samt tillkommande skatt skall betalas genom insättning på särskilt

konto hos den skattemyndighet till vilken skatten skall betalas enligt

skattsedel.

 Om den som har innehållit skatt eller skattskyldig inte vet till vilken

skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skatten sättas in på ett särskilt

konto hos skattemyndigheten i det län där den som har innehållit skatten

respektive den skattskyldige är bosatt.

 Skatten anses betald den dag när inbetalningskort eller gireringshandlingar

kom in till Posten Aktiebolag eller, om staten har ingått avtal om förmedling av

skatteinbetalningen med en bank, till banken.

 54 §

 1 m o m.17 En 1 m o m. En

arbetsgivare, som har arbetsgivare, som har

gjort skatteavdrag för gjort skatteavdrag för

preliminär A-skatt på preliminär A-skatt på

ersättning för arbete ersättning för arbete

eller utgett lön för eller utgett lön för

vilken månadsavgift vilken månadsavgift skall

skall redovisas enligt redovisas enligt lagen

lagen (1984:668) om (1984:668) om uppbörd av

uppbörd av social- socialavgifter från

avgifter från arbetsgivare skall utan

arbetsgivare skall utan anmaning lämna uppgift

anmaning lämna uppgift (uppbördsdeklaration) om

(uppbördsdeklaration) om detta till den

detta till den skattemyndighet som

skattemyndighet som avses i 2 a § andra

avses i 2 a § andra stycket. Deklaration

stycket. Deklaration skall lämnas av landsting

skall lämnas av och kommun senast den 12

landsting och kommun och av annan

senast den 12 och av arbetsgivare senast den

annan arbetsgivare 10 i uppbördsmånaden efter

senast den 18 i upp- den månad då

bördsmånaden efter den skatteavdraget gjordes

månad då skatteavdraget eller lönen utgavs. I

gjordes eller lönen uppbördsmånaden januari får

utgavs. annan arbetsgivare än

 landsting och kommun i

 stället lämna deklaration

 senast den 15.

 Efter anmaning av skattemyndigheten är också den, som inte är

deklarationsskyldig enligt första stycket, skyldig att avge uppbördsdeklaration.

 Uppbördsdeklaration skall avges på heder och samvete samt avfattas på

blankett enligt fastställt formulär.

 Uppbördsdeklaration skall upptaga

 1) arbetsgivarens personnummer, organisationsnummer eller särskilda

redovisningsnummer;

 2) uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt från lön;

 4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 §

första och andra styckena lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det

belopp som avses i punkt 5;

 5) det belopp med vilket avdrag görs enligt 6 § lagen om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare;

 6) den lön eller ersättning på vilken månadsavgiften beräknas;

 7) månadsavgiftens belopp;

 8) summan av skatt enligt punkt 3 och avgift enligt punkt 7.

 En arbetsgivare, som En arbetsgivare, som

har gjort skatteavdrag har gjort skatteavdrag

för kvarstående skatt, för kvarstående skatt,

skall lämna uppgift skall lämna uppgift

(uppbördsdeklaration för (uppbördsdeklaration för

kvarstående skatt) om kvarstående skatt) om

detta. Sådan deklaration detta. Sådan deklaration

skall lämnas senast den skall lämnas senast den

18 i uppbördsmånaden 10 i uppbördsmånaden april

april och upptaga, och upptaga, förutom

förutom uppgift som uppgift som avses i

avses i fjärde stycket fjärde stycket 1, det

1, det belopp som belopp som dragits av för

dragits av för kvarstående skatt. I

kvarstående skatt. I övrigt gäller i tillämpliga

övrigt gäller i delar vad som sägs i

tillämpliga delar vad första-tredje styckena.

som sägs i första-tredje Den som har gjort

styckena. skatteavdrag för

 Den som har gjort preliminär A-skatt på ränta

skatteavdrag för eller utdelning skall

preliminär A-skatt på lämna uppgift

ränta eller utdelning (uppbördsdeklaration för

skall lämna uppgift ränta och utdelning) om

(uppbördsdeklaration för detta. Sådan deklaration

ränta och utdelning) om skall lämnas senast den

detta. Sådan deklaration 10 i uppbördsmånaden efter

skall lämnas senast den den månad då skatteav-

18 i uppbördsmånaden draget gjordes. I

efter den månad då uppbördsmånaden januari får

skatteavdraget gjordes deklaration i stället

och ta upp lämnas senast den 15.

 Deklarationen skall ta

 upp

 1) den deklarationsskyldiges namn och person- eller organisationsnummer;

 2) uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt.

 I övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första-tredje styckena.

 69 §

 1 mom.18 Om preliminär skatt, som har inbetalats eller som, utan att så har

skett, skall gottskrivas skattskyldig på grund av att arbetsgivaren gjort

skatteavdrag, och skatt som skall gottskrivas enligt 27 § 2 mom. första stycket

4, 5 eller 6 eller andra stycket samma moment, överstiger den slutliga skatten

skall ränta (ö-skatteränta) beräknas på det överskjutande beloppet.

 Vid ränteberäkningen gäller att i den slutliga skatten inte inräknas

skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) eller

förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och att i den

preliminära skatten inte inräknas sådan preliminär skatt som avses i 27 § 2 mom.

3 och som har betalats efter den 3 maj året efter inkomståret.

 Vid debitering av Vid debitering av

slutlig skatt senast den slutlig skatt senast den

31 augusti taxerings- 31 augusti taxeringsåret,

året, beräknas ränta på beräknas ränta på den del

den del av överskjutande av överskjutande belopp

belopp som inte över- som inte överstiger

stiger 20 000 kronor 20 000 kronor enligt en

enligt en räntesats, räntesats, som motsvarar

som motsvarar 35 procent 35 procent av den

av den statslåneränta statslåneränta som gällde

som gällde vid utgången vid utgången av november

av november inkomståret inkomståret och på belopp

och på belopp därutöver därutöver enligt en

enligt en räntesats som räntesats som motsvarar

motsvarar 25 procent av 25 procent av

statslåneräntan. Ränta statslåneräntan. Ränta utgår

utgår inte på överskju- inte på överskjutande

tande belopp till den belopp till den del det

del det motsvaras av motsvaras av preliminär

preliminär skatt som skatt som inbetalas

inbetalas efter den 18 efter den 10 februari

februari året efter året efter inkomståret. I

inkomståret. I övriga övriga fall beräknas ränta

fall beräknas ränta på på den del av över-

den del av överskjutande skjutande belopp som

belopp som inte över- inte överstiger 20 000

stiger 20 000 kronor kronor enligt en

enligt en räntesats som räntesats som motsvarar

motsvarar 60 procent av 60 procent av statslåne-

statslåneräntan och på räntan och på belopp däröver

belopp däröver enligt en enligt en räntesats som

räntesats som motsvarar motsvarar 45 procent av

45 procent av stats- statslåneräntan. Har

låneräntan. Har prelimi- preliminär skatt, som

när skatt, som avses i avses i 27 § 2 mom. 3,

27 § 2 mom. 3, betalats betalats efter den 10

efter den 18 februari februari året efter

året efter inkomståret inkomståret men senast

men senast den 3 maj den 3 maj samma år, be-

samma år, beräknas räknas räntan enligt en

räntan enligt en räntesats som motsvarar

räntesats som motsvarar 30 procent av stats-

30 procent av stastlåne- låneräntan. Räntesatserna

räntan. Räntesatserna bestäms till procenttal

bestäms till procenttal med högst en decimal.

med högst en decimal.

 Ränta, i förekommande fall efter avdrag för kvarskatteavgift, betalas inte ut

om beloppet understiger 50 kronor.

 Ändras debitering eller gottskrivning enligt 27 § 2 mom. eller debiteras

tillkommande skatt, görs ny beräkning av ränta. Räntan bestäms därvid till

belopp som skulle ha utgått, om beräkningen gjorts vid den årliga debiteringen

av motsvarande slutliga skatt.

 Bestämmelserna i denna lag om tillkommande skatt skall tillämpas på

ö-skatteränta.

 Anvisningar

 till 45 §

 3.19 Har skattskyldig under inkomståret, innan beslutet om jämkning meddelats,

erlagt högre preliminär skatt än han rätteligen bort göra, skall den för mycket

inbetalda skatten icke restitueras. I stället skall den preliminära skatt som

skall erläggas efter beslut om jämkning i motsvarande mån reduceras, så att den

sammanlagda preliminärskatten kommer att uppgå till belopp, som beräknas böra

utgå för inkomståret. Fall kan förekomma, särskilt vid jämkning under senare

delen av inkomståret, då prelimiärskatten nedsätts med så stort belopp att den

skattskyldige, trots att han helt befriats från att betala sådan skatt under

återstående uppbördsmånader, ändå har inbetalt högre skatt än han kan antas ha

rätteligen bort göra.

 Uppgår det för mycket Uppgår det för mycket

inbetalda beloppet till inbetalda beloppet till

minst en femtedel av minst en femtedel av den

den beräknade slutliga beräknade slutliga

skatten, i förekommande skatten, i förekommande

fall minskad med fall minskad med

överskjutande ingående överskjutande ingående

mervärdesskatt, dock mervärdesskatt, dock till

till minst 500 kronor, minst 500 kronor, har

har skattskyldig, som den skattskyldige rätt

skall taxeras på att få tillbaka det för

grundval av särskild mycket inbetalda

självdeklaration enligt beloppet utan avvaktan på

2 kap. 13 § lagen debitering av den

(1990:325) om slutliga skatten. Är

självdeklaration och särskilda förhållanden för

kontrolluppgifter, rätt handen - fråga är t.ex. om

att få tillbaka det för ett särskilt stort

mycket inbetalda skattebelopp - kan

beloppet utan avvaktan myndigheten, även om det

på debitering av den angivna villkoret inte är

slutliga skatten. Är uppfyllt, medge att det

särskilda förhållanden för mycket betalda

för handen - fråga är beloppet återbetalas till

t.ex. om ett särskilt den skattskyldige.

stort skattebelopp - kan

myndigheten, även om det

angivna villkoret inte

är uppfyllt, medge att

det för mycket betalda

beloppet återbetalas

till den skattskyldige.

____________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Äldre föreskrifter i 26, 31 och 52 §§ samt 54 § 1 mom. tillämpas

fortfarande till utgången av januari 1995. De nya föreskrifterna i 26 § andra

stycket sista meningen gäller dock fr.o.m. den 1 januari 1995.

 3. De nya föreskrifterna i 32 § tillämpas första gången i fråga om ränta på

tillkommande skatt avseende 1994 års taxering.

 4. De nya föreskrifterna i 27 § 3 mom. och 69 § 1 mom. tillämpas första

gången i fråga om slutlig och tillkommande skatt på grund av 1995 års taxering.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Lydelse enligt prop. 1994/95:61.

3 Lydelse enligt prop. 1994/95:61.

4 Senaste lydelse 1992:680.

5 Senaste lydelse 1992:680.

6 Senaste lydelse 1992:1177.

7 Senaste lydelse 1993:1546.

8 Senaste lydelse 1994:484.

9 Senaste lydelse 1992:1661.

10 Senaste lydelse 1994:484.

11 Senaste lydelse 1993:1546.

12 Senaste lydelse 1993:1546.

13 Senaste lydelse 1992:1665.

14 Lydelse enligt prop. 1994/95:41 och 99.

15 Senaste lydelse 1994:484.

16 Senaste lydelse 1993:1703.

17 Senaste lydelse 1992:680.

18 Senaste lydelse 1993:1547.

19 Senaste lydelse 1994:484.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från

arbetsgivare1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §

 En arbetsgivare är En arbetsgivare är

skyldig att för varje skyldig att för varje

månad lämna redovisning månad lämna redovisning för

för utgiven lön och för utgiven lön och för summan

summan av av

arbetsgivaravgifterna. arbetsgivaravgifterna.

I fråga om redovisningen Som lön anses också

skall bestämmelserna i förskott på lön. I fråga om

uppbördslagen (1953:272) redovisningen skall

om uppbördsdeklaration bestämmelserna i

tillämpas. uppördslagen (1953:272)

 om uppbördsdeklaration

 tillämpas.

 När avgiftsskyldighet har inträtt för en arbetstagares lön skall

redovisningen omfatta också den lön som utbetalats till arbetstagaren tidigare

under utgiftsåret.

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1991:98.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5, 15 och 17 §§ lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §1

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 1. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller

uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning

eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån

inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot

eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller

annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet

överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i

form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension

och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag,

eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän

försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven

livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om

sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän

försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven

försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett

svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller

förmån, om förmånen utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)

om kontant arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av

tjänst;

 12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter,

egenavgifter som fallit bort, i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt

avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kommunalskattelagen (1928:370)

och som satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för

avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet;

 Som folkpension Som inkomst enligt

behandlas även till- första stycket 1-3 anses

läggspension i den mån också förskott på sådan

den enligt lagen om inkomst. Som folkpension

pensionstillskott behandlas även

föranlett avräkning av tilläggspension i den mån

pensionstillskott. den enligt lagen om

Däremot räknas inte pensionstillskott

barnpension eller vård- föranlett avräkning av

bidrag som folkpension. pensionstillskott.

 Däremot räknas inte barn-

 pension eller vårdbidrag

 som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket

även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök

utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.ex.

handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som är

skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 15 §

 Särskild Särskild inkomstskatt,

inkomstskatt, som in- som innehållits genom

nehållits genom skatte- skatteavdrag, skall

avdrag, skall betalas betalas senast den 10 i

senast den 18 i den upp- den uppbördsmånad som

bördsmånad som infaller infaller närmast efter

närmast efter utgången utgången av den månad, då

av den månad, då skatteavdraget gjordes.

skatteavdraget gjordes. I uppbördsmånaden januari

Om inbetalningen och får betalning i stället

uppgifter i samband ske senast den 15. Om

därmed, om anstånd med inbetalningen och

betalningen samt om uppgifter i samband

skyldighet att avge därmed, om anstånd med

uppbördsdeklaration och betalningen samt om

påföljder av att skyldighet att avge

skyldigheten underlåts uppbördsdeklaration och

gäller 52-54 §§ påföljder av att

uppbördslagen (1953:272) skyldigheten underlåts

i tillämpliga delar. gäller 52-54 §§ uppbördslagen

Regeringen eller den (1953:272) i tillämpliga

myndighet regeringen delar. Regeringen eller

bestämmer får dock den myndighet regeringen

besluta om avvikelser bestämmer får dock besluta

från bestämmelserna om om avvikelser från bestäm-

inbetalningssätt och om melserna om

uppbördsdeklarationens inbetalningssätt och om

innehåll. uppbördsdeklarationens

 innehåll.

 Om redovisning av innehållen kvarskatt gäller 55 § 2 mom. uppbördslagen.

 17 §

 Skatt, som skall Skatt, som skall

betalas av den skatt- betalas av den

skyldige själv, skall skattskyldige själv,

erläggas och redovisas skall erläggas och

senast den 18 i månaden redovisas senast den 10

efter den månad då i månaden efter den månad

inkomsten uppbars. Om då inkomsten uppbars. I

inbetalningssättet och uppbördsmånaden januari får

redovisningen meddelas betalning och redovis-

särskilda föreskrifter ning i stället ske senast

av regeringen eller den den 15. Om

myndighet regeringen inbetalningssättet och

bestämmer. redovisningen meddelas

 särskilda föreskrifter av

 regeringen eller den

 myndighet regeringen

 bestämmer.

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter i 15 och

17 §§ tillämpas dock till utgången av januari 1995.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:61.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.

 Härigenom föreskrivs att 7 och 14 §§ lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta artister m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 Skattepliktig inkomst Skattepliktig inkomst

för artist, idrottsman för artist, idrottsman

eller artistföretag är eller artistföretag är

kontant ersättning eller kontant ersättning eller

annat vederlag som annat vederlag som

uppbärs från Sverige för uppbärs från Sverige för

artistisk eller artistisk eller

idrottslig verksamhet idrottslig verksamhet

som bedrivs i Sverige som bedrivs i Sverige

eller på svenskt fartyg. eller på svenskt fartyg.

 Som kontant ersättning

 eller annat vederlag

 anses också förskott på

 sådant vederlag.

 Skattepliktig inkomst för arrangör är de inkomster i form av biljettintäkter,

reklamintäkter eller andra intäkter av en tillställning i Sverige eller på

svenskt fartyg som arrangören uppbär.

 14 §

 Särskild inkomstskatt Särskild inkomstskatt

enligt denna lag skall enligt denna lag skall

redovisas och inbetalas redovisas och inbetalas

till till

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

av den som har att göra av den som har att göra

skatteavdrag enligt 12 § skatteavdrag enligt 12 §

senast den 18 i månaden senast den 10 i månaden

efter den då den skatte- efter den då den skatte-

pliktiga ersättningen pliktiga ersättningen har

har betalats ut till betalats ut till

artisten, idrottsmannen artisten, idrottsmannen

eller artistföretaget eller artistföretaget och

och av arrangör, senast av arrangör, senast den

den 18 i månaden efter 10 i månaden efter den då

den då tillställningen tillställningen ägt rum. I

ägt rum. uppbördsmånaden januari får

 redovisning och

 betalning i stället ske

 senast den 15.

 I de fall en betalningsmottagare är företrädare för en grupp av artister eller

idrottsmän utan att vara ett artistföretag lämnas uppgift om inkomstens och

skattens fördelning på medlemmar i gruppen.

 Redovisning enligt denna paragraf skall lämnas på heder och samvete samt

skrivas på blankett enligt fastställt formulär.

 Om redovisning av innehållen kvarskatt gäller 55 § 2 mom. uppbördslagen

(1953:272).

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter i 14 §

tillämpas dock till utgången av januari 1995.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 8 §1

 Deklarationer som Deklarationer som

avser skatt enligt avser skatt enligt

författningarna i 1 kap. författningarna i 1 kap.

1 § första stycket 1 1 § första stycket 1 skall

skall ha kommit in till ha kommit in till

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

senast den tjugofemte i senast den tjugofemte i

månaden efter månaden efter

redovisningsperiodens redovisningsperiodens

slut eller, när skatte- slut eller, när

redovisningen inte skatteredovisningen inte

avser avser

redovisningsperioder, redovisningsperioder,

senast tjugofem dagar senast tjugofem dagar

efter den efter den skattepliktiga

skattepliktiga händelsen. Deklarationer

händelsen. Särskilda som avser skatt enligt

bestämmelser gäller i lagen (1991:1482) om

fråga om skatt enligt lotteriskatt, lagen

lagen (1984:351) om (1994:000) om

totalisatorskatt och tobaksskatt, lagen

enligt lagen (1984:405) (1994:000) om

om stämpelskatt på alkoholskatt eller lagen

aktier samt för vissa (1994:000) om skatt på

skattskyldiga enligt energi skall dock ha

lagen (1994:000) om kommit in till

tobaksskatt, lagen beskattningsmyndigheten

(1994:000) om alkohol- senast den tjugonde i

skatt och lagen månaden efter redovis-

(1994:000) om skatt på ningsperiodens slut.

energi. Särskilda bestämmelser

 gäller i fråga om skatt

 enligt lagen (1984:351)

 om totalisatorskatt och

 enligt lagen (1984:405)

 om stämpelskatt på aktier

 samt för vissa

 skattskyldiga enligt

 lagen om tobaksskatt,

 lagen om alkoholskatt

 och lagen om skatt på

 energi.

 I fråga om avgifter enligt författningarna i 1 kap. 1 § första stycket 2

bestämmer Jordbruksverket eller Fiskeriverket deklarationstiden.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

1 Lydelse enligt prop. 1994/95:56.

2.6 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken

 Härigenom föreskrivs att 17 kap. 4 § och 18 kap. 5 § utsökningsbalken samt

ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (1992:636) om ändring i

nämnda balk skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 17 kap.

 4 §1

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får helt eller delvis får medge befrielse helt

befria sökanden från att eller delvis från

ansvara för skyldigheten att betala

förrättningskostnader- förrättningskostnaderna,

na, om skyldigheten om det finns särskilda

skulle vara betungande. skäl.

 Återstår endast ett obetydligt belopp att betala i ett utsökningsmål, får

kronofogdemyndigheten betala beloppet till sökanden genom att jämka

förrättningskostnaderna i motsvarande mån.

 18 kap.

 5 §2

 Följande beslut får inte överklagas:

 1. ett beslut genom vilket begäran om rättelse av utmätning enligt 4 kap. 33

eller 34 § eller av kvarstad för fordran enligt 16 kap. 13 § har lämnats utan

bifall,

 2. ett beslut genom vilket en rättighet inte har förbehållits enligt 12 kap.

33 § andra stycket,

 3. ett beslut genom 3. ett beslut genom

vilket en förrättnings- vilket en förrättningsman

man har förklarats har förklarats jävig,

jävig. 4. ett beslut i en

 fråga som avses i 17 kap.

 4 § första stycket.

 Denna lag träder i Denna lag träder i

kraft den 1 januari kraft den 1 januari

1993. Äldre föreskrifter 1993. I enskilda mål om

gäller dock fortfarande införsel som har kommit

i fråga om utsökningsmål in till

som har kommit in till kronofogdemyndigheten

kronofogdemyndigheten före ikraftträdandet får

före ikraftträdandet. ersättning tas ut för

 sådana för-

 rättningskostnader som

 uppkommer efter utgången

 av 1994. Sådana för-

 rättningskostnader får

 genast tas ut genom

 införsel hos gäldenären. I

 övrigt gäller äldre

 föreskrifter fortfarande

 i fråga om utsökningsmål

 som har kommit in till

 kronofogdemyndigheten

 före ikraftträdandet.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Senaste lydelse 1990:115.

2 Senaste lydelse 1993:516.

2.7 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334)

 Härigenom föreskrivs att 6 § skuldsaneringslagen (1994:334) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 §

 En skuldsanering En skuldsanering

omfattar, om inte annat omfattar, om inte annat

föreskrivs i denna lag, föreskrivs i denna lag,

alla fordringar på alla fordringar på pengar

pengar mot gäldenären mot gäldenären som har

som har uppkommit före uppkommit före den dag då

den dag då beslut beslut meddelas enligt

meddelas enligt 13 § 13 § andra stycket att

andra stycket att inleda skuldsanering.

inleda skuldsanering. Skuldsanering medför att

Skuldsanering medför att rätten till ränta eller

rätten till ränta på en dröjsmålsavgift på en sådan

sådan fordran bortfaller fordran bortfaller för

för tiden efter nämnda tiden efter nämnda dag.

dag. Skuldsaneringen får Skuldsaneringen får dock

dock inskränkas till att inskränkas till att avse

avse de fordringar som de fordringar som har

har uppkommit före viss uppkommit före viss

tidigare dag, om det är tidigare dag, om det är

skäligt med hänsyn till skäligt med hänsyn till

omständigheterna vid omständigheterna vid

skuldernas uppkomst skuldernas uppkomst

eller andra särskilda eller andra särskilda

omständigheter. omständigheter.

 Vid skuldsaneringen får bestämmas att en fordran som avses i första stycket

och som är beroende av villkor, inte är till beloppet fastställd eller inte är

förfallen till betalning, inte skall omfattas av skuldsaneringen. I fråga om en

sådan fordran får borgenären utan hinder av föreskrifter i annan författning

bevilja anstånd med betalningen under den tid betalningsplanen enligt 8 § löper.

 En skuldsanering omfattar inte

 1. en fordran på familjerättsliga underhåll,

 2. en fordran för vilken borgenären har panträtt eller annan förmånsrätt

enligt 6 eller 7 § förmånsrättslagen (1970:979) eller retentionsrätt, till den

del säkerheten förslår till betalning av fordran,

 3. en fordran för vilken borgenären, innan beslut om att inleda skuldsanering

har meddelats, har fått förmånsrätt enligt 8 § förmånsrättslagen, såvitt avser

egendom som har tagits i anspråk vid verkställigheten,

 4. en fordran som inte är förfallen till betalning och som är beroende av att

borgenären tillhandahåller en motprestation eller

 5. en fordran som är tvistig.

 Bestämmelsen i tredje stycket 1 gäller inte när försäkringskassan eller ett

utländskt offentligt organ inträtt i den underhållsberättigades rätt till

underhållsbidrag.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om

utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets

indelning i kommuner, landsting och församlingar

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning

av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Om en kommuns område Om en kommuns område

har ändrats eller en ny har ändrats eller en ny

kommun bildats skall kommun bildats skall från

från och med det och med det beskatt-

beskattningsår då ningsår då

indelningsändringen indelningsändringen träder

träder i kraft i kraft preliminära

preliminära kommu- kommunalskattemedel och

nalskattemedel och omräknade preliminära

omräknade preliminära kommunalskattemedel

kommunalskattemedel enligt 4 § andra och

enligt 4 § andra och sjätte styckena lagen

sjätte styckena lagen (1965:269) med särskilda

(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns

bestämmelser om kommuns och annan menighets

och annan menighets utdebitering av skatt,

utdebitering av skatt, m.m., när det är möjligt,

m.m. beräknas med hänsyn beräknas med hänsyn tagen

tagen till den föränd- till den förändring av

ring av invånarantalet skatteunderlaget i

i kommunen som indel- kommunen som

ningsändringen medfört. indelningsändringen

 medfört. I andra fall

 skall medlen beräknas med

 hänsyn tagen till den

 förändring av

 invånarantalet i kommunen

 som indelningsändringen

 medfört.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Senaste lydelse 1992:1588.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1978:880) om betalningssäkring för

skatter, tullar och avgifter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Betalningssäkring får användas i fråga om fordran på

 1. skatt, tull eller avgift som avses i 1 § första stycket lagen (1971:1072) om

förmånsberättigade skattefordringar m.m.,

 2. skatt enligt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,3. skatte- eller

avgiftstillägg eller förseningsavgift,

 4. ränta eller avgift som utgår i samband med uppbörd eller indrivning av

fordran enligt 1, 2 eller 3,

 5. skatte- eller 5. skatte- eller

avgiftsbelopp jämte avgiftsbelopp jämte

dröjsmålsavgift eller dröjsmålsavgift eller ränta

ränta som företrädare som företrädare för

för juridisk person är juridisk person är

skyldig att betala skyldig att betala

enligt 77 a § enligt 77 a §

uppbördslagen uppbördslagen (1953:272),

(1953:272), 17 § 1 mom. 17 § 1 mom. lagen

lagen (1958:295) om sjö- (1958:295) om sjömans-

mansskatt, 5 kap. 17 § skatt, 5 kap. 17 § lagen

lagen (1984:151) om (1984:151) om

punktskatter och punktskatter och

prisregleringsavgifter, prisregleringsavgifter,

21 § lagen (1984:668) om 15 § lagen (1984:668) om

uppbörd av socialav- uppbörd av socialavgifter

gifter från arbetsgivare från arbetsgivare eller

eller 16 kap. 17 § 16 kap. 17 §

mervärdesskattelagen mervärdesskattelagen

(1994:200). (1994:200).

 Betalningssäkring får användas också i fråga om sådan fordran på utländsk

skatt, tull eller avgift, för vilken säkerställande av betalning får ske här i

riket enligt överenskommelse mellan Sverige och främmande stat.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Senaste lydelse 1994:211.

3 Ärendet och dess beredning

Nuvarande regler för redovisning och betalning av skatter och avgifter är inte

enhetliga, utan skiljer sig åt i fråga om bl.a. redovisningshandlingar,

betalningar, påminnelse- och anmaningsrutiner samt sanktioner.

 Sedan en tid tillbaka pågår ett arbete som syftar till att göra systemet för

uppbörd av inkomstskatt och socialavgifter enklare och smidigare. Riksdagen har

vid flera tillfällen antagit lagförslag som inneburit förenklingar för såväl de

enskilda som skattemyndigheterna.

 Fr.o.m. år 1985 är uppbörden samordnad för källskatt och arbetsgivaravgifter

(prop. 1983/94:167, bet. 1983/84:SfU28, rskr. 1983/84:369). Genom samordningen

har man fått en säkrare avgiftsberäkning samt en effektivare och snabbare

avgiftsuppbörd. Det samordnade uppbördssystemet har också lett till ett jämnare

betalningsflöde.

 Med anledning av skattereformen (prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, rskr.

1989/90:356) har ett antal ändringar och anpassningar gjorts av regleringen på

uppbördsområdet. Dessa har avsett bl.a. terminologiska och systematiska frågor

samt frågor om uppgiftslämnande (prop. 1990/91:5, bet. 1990/91:SkU3, rskr.

1990/91:57).

 År 1992 infördes regler om F-skattebevis (prop. 1991/92:112, bet.

1991/92:SkU29, rskr. 1991/92:292). Huvudsyftet med reglerna var att åstadkomma

ett enklare och mer förutsägbart system för uppbörd av källskatt och

arbetsgivaravgifter.

 Genom beslut den 25 februari 1993 bemyndigade regeringen det statsråd som hade

till uppgift att föredra ärenden om skatter och avgifter att tillkalla en

särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av reglerna om uppbörd av

skatt och socialavgifter samt effektivisera uppbördssystemet. Utredningen antog

namnet Skattebetalningsutredningen. Utredningsarbetet syftar till att skapa ett

samordnat system för redovisning och betalning av skatter och avgifter med bl.a.

ett gemensamt skattekontosystem. Meningen är att uppbördssystemet skall

effektiviseras genom att reglerna för löpande skatte- och avgiftsbetalningar

görs enhetliga och förenklas. I första hand är det fråga om att skapa ett

enhetligt förfarande för betalningar av debiterad preliminär skatt, innehållen

preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Avsikten är emellertid

att också andra skatte- och avgiftsbetalningar skall kunna hanteras i

skattekontosystemet.

 En fråga som på flera sätt är förbunden med utformningen av ett samordnat

system för redovisning och betalning av skatter och avgifter är tidpunkterna för

när redovisningen och betalningen senast skall ske. Enligt nuvarande regler

skall arbetsgivarna redovisa och betala innehållen preliminär A-skatt och

arbetsgivaravgifter senast den 18 i månaden efter den månad lönen betalades ut.

Inbetalning av mervärdesskatt skall i regel göras senast den 5 i andra månaden

efter den redovisningsperiod som deklarationen avser. Med hänsyn till att det

rör sig om mycket stora skatte- och avgiftsbelopp är det ur statsfinansiell

synvinkel viktigt att redovisning och inbetalning sker så tidigt som möjligt.

 Skattebetalningsutredningen har i delbetänkandet Nya tidpunkter för redovisning

och betalning av skatter och avgifter (SOU 1994:87) lämnat ett förslag till nya

redovisnings- och betalningstidpunkter. Till grund för utredningens förslag

ligger två rapporter som utarbetats av Riksgäldskontoret och Riksrevisionsverket

med anledning av den översyn av statliga betalningstidpunkter som de fått i

uppdrag att göra. Utredningen har även föreslagit att ett förtydligande görs i

fråga om förskottsbetalning av lön. En sammanfattning av delbetänkandet finns i

bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de

remissinstanser som yttrat sig finns i bilaga 2. En sammanställning över

remissyttrandena har upprättats inom Finansdepartementet och finns tillgänglig i

lagstiftningsärendet (dnr Fi94/2327). I det följande redovisar regeringen sitt

ställningstagande beträffande dessa frågor.

 Vi tar också upp frågan om en justering av reglerna för schablonberäkning av

debiterad preliminär skatt. Vidare behandlas frågan om en tidigareläggning av

redovisning och betalning av punktskatter.

 Regeringen beslöt den 9 juni 1994 att uppdra åt Riksskatteverket (RSV) att göra

en översyn av betalningsfristerna för punktskatter. Vid översynen skulle beaktas

av regeringen tidigare uttalade principer samt vad som sagts i tidigare

utredningar rörande betalningstidpunkter för skatter. RSV har redovisat sitt

översynsarbete i en rapport (dnr 5389-94/830), Översyn av tidpunkter för

inbetalning av punktskatter, den 30 september 1994 (Fi94/3138).

 RSV har under översynsarbetet tagit underhandskontakter med olika

branschorganisationer och företag. Dessa har under arbetets gång också getts

tillfälle att ge synpunkter på verkets rapport. Sådana skriftliga synpunkter har

redovisats i en bilaga till rapporten.

 Slutligen tar vi i det här sammanhanget upp en framställning den 23 juni 1994

från RSV med förslag till vissa ändringar i reglerna för beräkning av

kvarskatteavgift (dnr Fi94/2308) och en framställning den 8 september 1994 om

viss ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid

ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar (dnr

Fi94/2626) samt vissa ändringar i bl.a. utsökningsbalken och skuldsaneringslagen

(1994:334).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 13 oktober 1994 att inhämta Lagrådets yttrande över de

förslag som finns i bilaga 3. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets

yttrande finns i bilaga 4.

 Förslagen till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter och lag om ändring i lagen (1978:880) om

betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter är av sådan enkel

beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Detsamma gäller den

föreslagna ändringen i 13 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272) Yttrande från

Lagrådet har därför inte inhämtats beträffande dessa lagförslag.

4 Redovisning och betalning av skatter

och avgifter

4.1 Nuvarande ordning

I dag finns det tre olika tidpunkter för betalning av skatter och avgifter.

Enligt uppbördslagen (1953:272, UBL) och lagen (1984:668) om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare (USAL) gäller den 18 i månaden som

betalningsdag, medan den 5 i månaden är huvudregel enligt mervärdesskattelagen

(1994:200, ML). Vid sidan härav gäller i allmänhet den 25 i månaden för

betalning av punktskatter enligt lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter (LPP).

 De betalningar enligt UBL som är knutna till den 18 i månaden sker i form av

preliminär, kvarstående eller tillkommande skatt. Med stöd av regelsystemet

uppbärs enligt 1 § UBL bl.a. kommunal och statlig inkomstskatt, statlig

förmögenhetsskatt, statlig fastighetsskatt, egenavgifter enligt lagen (1981:691)

om socialavgifter, skattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen

(1990:324) samt förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och

mervärdesskatt som redovisas i särskild självdeklaration enligt 14 kap. 3 § ML.

 UBL innehåller också bestämmelser som knyter an till tidpunkten för redovisning

och betalning av skatter och avgifter. Den 18 i månaden har därför även

rättsverkningar i fråga om beräkning av kvarskatteavgift, respitränta,

ö-skatteränta och restitutionsränta samt återlämnande av slutskattesedel.

Källskatt och arbetsgivaravgifter m.m.

Källskattesystemet infördes år 1945 och innebär att arbetsgivarna skall betala

in preliminär A-skatt för de anställda i samband med utbetalning av lönen.

Senare har uppbörden av arbetsgivaravgifterna samordnats med

källskatteuppbörden.

 Enligt nuvarande bestämmelser är den 18 sista inbetalningsdag för skatter och

arbetsgivaravgifter. Den tidpunkten har varit gemensam sista inbetalningsdag

sedan 1980. Dessförinnan skulle betalning göras under uppbördsterminer som

inföll mellan den 6 och den 13 i månaden. Syftet med att införa en gemensam

sista inbetalningsdag var att uppnå ökad rättvisa mellan arbetsgivarna och att

utforma ett enklare och mer enhetligt regelsystem. Med hänsyn till

ränteeffekterna för arbetsgivarna valdes den 18 framför den 13 och den 16, som

var alternativa tidpunkter i det utredningsförslag som låg till grund för

ändringen.

 Betalningstidpunkten har varit föremål för diskussion vid flera tillfällen.

Redan under det utredningsarbete som låg till grund för källskattesystemet

behandlades frågan om när inbetalning skulle ske ingående. Det konstaterades då

att uppbördsterminerna inte utan svårighet kunde avslutas senare än den 13 i

månaden med hänsyn till de postala arbetsförhållandena. Det uttalades vidare att

arbetsgivarna skulle få en skälig ersättning för sin medverkan i

skatteuppbörden. Den räntevinst som uppkom genom den skattekredit

källskattesystemet möjliggjorde ansågs kunna utgöra en sådan ersättning.

 Även 1949 års uppbördssakkunniga tog upp frågan om betalningstidpunkter.

Framställningar med önskemål om en senareläggning av tidpunkterna för

inbetalning hade kommit in till de sakkunniga. I ett betänkande med förslag till

vissa ändringar i uppbördsförfarandet (SOU 1952:1) konstaterade de sakkunniga

att en senareläggning skulle medföra stora problem för Posten, eftersom

betalningarna skulle kollidera med utbetalningarna av folkpensionerna. Detta

skulle orsaka en alltför svår arbetsbelastning i postkassorna. En förskjutning

av pensionsutbetalningarna skulle i sin tur medföra att dessa skulle sammanfalla

med andra stora arbetsuppgifter som Posten hade att utföra. Den lösning som

föreslogs av de uppbördssakkunniga och som kom att genomföras innebar att

arbetsgivare med minst två arbetstagare fick möjlighet att betala innehållen

skatt och arbetsgivaravgifter till skatteavdelning vid postkontor i

residensstaden t.o.m. den 18 utan att försenings- eller restavgift tillkom. Hos

dessa kontor förelåg nämligen inte någon förhöjd arbetsbelastning i samband med

pensionsutbetalningarna. Som redan nämnts gäller denna tidpunkt sedan 1980 som

gemensam sista betalningsdag.

 År 1985 genomfördes en reform av debiterings- och uppbördssystemet för

arbetsgivaravgifter. Samtidigt samordnades uppbörden av socialavgifter från

arbetsgivare med systemet för uppbörd av innehållen preliminär skatt. Bakgrunden

till reformen var att uppbördssystemet uppvisade brister som innebar att en

förhållandevis stor andel av avgifterna betalades in i efterskott. Detta

medförde stora ränteförluster och onödigt stora kreditrisker för staten. I detta

sammanhang förkortades redovisningsperioden från två månader till en månad. Den

18 i månaden efter utbetalningsmånaden behölls som sista inbetalningsdag.

Orsaken till att någon ändring av betalningstidpunkten inte föreslogs var att en

ändring ansågs medföra stora olägenheter. Inbetalningsdagen hade nämligen lagts

till grund för flera ut- och inbetalningssystem.

Mervärdesskatt

Enligt 14 kap. 12 § ML skall mervärdesskatt betalas in den 5 i andra månaden

efter utgången av redovisningsperioden. Av 14 kap. 8 § ML framgår att

redovisningsperioden som regel är två kalendermånader. Bestämmelserna, som

överfördes från lagen (1968:430) om mervärdesskatt, har i huvudsak gällt sedan

den 1 januari 1969.

 Vid införandet av 1968 års lag diskuterades frågan om företagens medverkan i

skatteuppbörden. Viss ersättning hade nämligen lämnats till företagen för dess

medverkan i administrationen och inbetalningen av den allmänna varuskatten

(omsättningsskatten) som ersattes av mervärdesskatten. Departementschefen ansåg

att någon ersättning inte skulle ges. Som skäl angav han att de kostnader som

föranleds av skyldigheten att uppbära och redovisa indirekt skatt till staten i

princip borde betraktas som kostnader i verksamheten och kompenseras på samma

sätt som andra kostnader (prop. 1968:100 s. 44 f). Han angav vidare att det inte

var möjligt att i praktiken konstruera ett ersättningssystem som gav ersättning

motsvarande faktiska kostnader.

 Vid riksdagsbehandlingen anslöt sig utskottet till uppfattningen att särskild

kostnadsersättning inte borde ges med hänsyn främst till de administrativa

svårigheter som ett ersättningsförfarande skulle medföra (bet. 1968:BeU45 s. 90

f). Emellertid ansåg utskottet att skäl talade för att de skattskyldiga på något

sätt borde kompenseras för borttagandet av den förmånen. Enligt utskottet var

metoden att förlänga tiden från redovisningsperiodens utgång till dess att

inbetalning skulle ske en lämplig åtgärd, eftersom detta samtidigt tillgodosåg

önskemål av redovisningsteknisk art. Således förlängdes tiden för inbetalning

från 18 dagar till 35 dagar, dvs. från den 18 i månaden efter redovisnings-

periodens utgång till den 5 i andra månaden efter utgången av redovis-

ningsperioden, vilket är den tidpunkt som gäller i dag.

4.2 Riksgäldskontorets och Riksrevisionsverkets

översyn av statliga betalningstidpunkter

Genom beslut den 14 maj 1992 uppdrog regeringen åt Riksgäldskontoret (RGK) och

Riksrevisionsverket (RRV) att göra en översyn av in- och utbetalningstidpunkter

för statliga medelsflöden. Syftet med översynen var att pröva om gällande

tidpunkter var optimala för staten från kassahållningssynpunkt. Uppdraget skulle

utmynna i ett förslag till förändringar av betalningstidpunkterna samt en

uppskattning av ränteeffekterna för staten och effekterna för betalarna och

betalningsmottagarna med anledning av förslagen.

 Redan i 1992 års budgetproposition hade regeringen angett att en översyn borde

göras och att följande principer borde vara vägledande vid prövningen av

betalningstidpunkter (prop. 1991/92:100 bil. 1 s. 48 f).

 - In- och utbetalningstidpunkter bör väljas så att statens räntekostnader

 minimeras.

 - Utbetalning bör inte göras före den tidpunkt då betalningsmottagaren skall få

 medlen.

 - Tidigareläggning av utbetalning för att minska det aktuella bidraget eller

 utbetalningen bör inte tillämpas.

 - Senareläggning av inbetalning för att ge den betalningsskyldige kompensation

 för administration av statliga betalningar bör inte ske.

 Uttalandena i propositionen föranledde inte några erinringar vid

riksdagsbehandlingen (bet. 1991/92:FiU20 s. 57, rskr. 1991/92:128).

 RGK och RRV redovisade resultatet av översynen av statliga betalningstidpunkter

i två rapporter som lämnades över till regeringen den 21 december 1992 resp. den

5 februari 1993 (dnr Fi92/6462 resp. Fi93/780).

 RGK och RRV föreslår bl.a. att tidpunkterna för betalning av preliminär

F-skatt, preliminär A-skatt och arbetsgivaravgifter tidigareläggs 15 dagar, dvs.

från den 18 till den 3 i månaden. För mervärdesskatt föreslås att

redovisningsperioden förkortas från två månader till en månad och att

inbetalning skall göras senast den 18 varje månad. Återbetalning av

mervärdesskatt föreslås ske den 7 och den 22 varje månad.

Preliminär A-skatt, F-skatt och arbetsgivaravgifter samt särskild löneskatt på

vissa förvärvsinkomster

RGK och RRV anger tre skäl till att sista inbetalningsdag är först den 18 i

månaden efter löneutbetalningsmånaden. Arbetsgivarna behövde under 1940- och

1950-talen relativt lång tid för beräkning och redovisning av skatter och

avgifter. Arbetsgivarna skulle ha en viss skattekredit som ersättning för sitt

deltagande i arbetet med skatteuppbörden. Den 18 (egentligen den 13-17) var ett

datum som passade Posten med hänsyn till bl.a. arbetet med utbetalning av

folkpensioner.

 Enligt RGK:s och RRV:s bedömning är inte något av dessa skäl längre giltigt.

Skatte- och avgiftsreglerna är inte desamma nu som under 1940- och 1950-talen

och den tekniska utvecklingen har medfört att tidsåtgången för beräkning och

redovisning av skatter och avgifter är avsevärt kortare. Principen att

arbetsgivarna skulle ha ersättning för sitt deltagande i arbetet med

skatteuppbörden ansågs inte längre vara relevant då uppbörden av socialavgifter

reformerades år 1985 (jfr SOU 1981:83 och 84 samt Ds Fi 1983:23). Postens

arbetsförhållanden under 1940- och 1950-talen är inte heller längre aktuella att

beakta.

 RGK och RRV föreslår därför och med hänsyn till att grundprincipen för

källskattesystemet är att arbetstagarens skatt och avgifter skall betalas i

samband med utbetalningen av lönen, att betalning skall ske senast den 3 i

månaden efter redovisningsmånaden. Eftersom flertalet arbetsgivare tillämpar

löneutbetalning månadsvis mellan den 25 och den 27 i månaden blir den egentliga

kredittiden i de flesta fall 6-8 dagar.

 Statens räntekostnader beräknade på det preliminära utfallet av uppbörden under

uppbördsåret 1991/92 skulle, enligt RGK och RRV, ha varit 1 381 mkr lägre om den

3 varit senaste inbetalningsdag.

 När det gäller företagens administrativa förutsättningar för en tidigare-

läggning av inbetalningstidpunkten anser RGK och RRV att den utredning som

gjorts visar att det finns goda möjligheter till en tidigareläggning med

åtminstone 15 dagar. De påpekar emellertid att en sådan förändring får stora

finansiella konsekvenser för företagen och att effekterna kan bli mycket

varierande för olika arbetsgivare beroende på lönesumma och i vilken

utsträckning som förändringen medför ett ökat kreditutnyttjande resp. minskade

behållningar. Med hänsyn till de finansiella konsekvenserna för arbetsgivarna

anser RGK och RRV att ett genomförande bör ske i etapper och med mycket stor

försiktighet.

Mervärdesskatt

RGK och RRV föreslår att redovisningsperioden för mervärdesskatt förkortas till

en månad och att redovisning och inbetalning skall ske senast den 18 i månaden

efter redovisningsperiodens utgång.

 Anledningen till att dagens redovisningsperiod omfattar två månader är att det

ansågs alltför administrativt betungande för både de skattskyldiga och staten

att ha månatlig redovisning. Enligt RGK:s och RRV:s bedömning medger den

tekniska utvecklingen nu en betydligt snabbare hantering av redovisningen av

mervärdesskatt än tidigare. De anser att det är fullt möjligt även för små

företag och företag med geografiskt spridd verksamhet att lämna en

mervärdesskattedeklaration den 18 varje månad.

 Ränteeffekten netto för staten bedömer RGK och RRV uppgå till ca 1 714 mkr per

år och likviditetsindragningen till 13 827 mkr per år. RGK och RRV framhåller

dock att effekterna för de skattskyldiga i finansiellt hänseende kan antas bli

stora. De företag som i dag tillämpar en redovisningsperiod om två månader

drabbas av en likviditetsindragning och ett försämrat räntenetto till följd av

att den genomsnittliga kredittiden för inbetalningar förkortas med 35 dagar.

4.3 Skattebetalningsutredningens förslag om ett

skattekontosystem

Huvuddragen i det uppbördssystem som Skattebetalningsutredningen överväger kan

beskrivas på följande sätt.

 Hos skattemyndigheten skall finnas ett skattekonto för varje skatt- eller

avgiftsskyldig. Samtliga debiteringar, redovisningar och betalningar av skatter

och avgifter skall bokföras löpande på kontot. Ställningen på skattekontot skall

kunna följas kontinuerligt genom exempelvis kontoutdrag.

 I skattekontosystemet skall ingå redovisningar och betalningar av i första hand

skatter och avgifter som är vanligt förekommande och omfattande till antalet

eller som kan anses betydande på annat sätt.

 På debetsidan på ett skattekonto bokförs debiterade skatter och avgifter samt

de skatter och avgifter som den skatt- eller avgiftsskyldige redovisar i en

skatte- och avgiftsdeklaration. Slutlig skatt debiteras i samband med att

slutskattesedeln tas fram. En omräkning av den slutliga skatten, eller ett

debiteringsbeslut på grundval av en taxering som inte föregåtts av någon

skatteberäkning, bokförs på kontot den dag då beslut meddelas under

förutsättning att beslutet innebär en höjning.

 På ett skattekontos kreditsida bokförs varje betalning som den skatt- eller

avgiftsskyldige gör. Vidare bokförs här preliminär skatt som redovisas i

kontrolluppgift. Dessutom kan särskilda omräkningsbeslut som innebär en sänkning

leda till att kontot krediteras. Krediteringar med anledning av betalningar

skall göras utan någon avräkningsordning mellan olika skatter och avgifter på

skattekontot.

 För skatteförvaltningen kan förenklingarna i administrativt hänseende av ett

enhetligt förfarande antas bli betydande. Det är emellertid för de skatt-eller

avgiftsskyldiga som de största administrativa fördelarna gör sig gällande.

Redovisningar och betalningar av olika skatter och avgifter som nu i vissa fall

görs flera gånger i månaden enligt varierande rutiner kommer att kunna göras i

en enhetligt uppbyggd ordning vid högst två tillfällen varje månad. Meningen är

vidare att antalet handlingar som den enskilde behöver för att fullgöra sin

redovisnings- och betalningsskyldighet skall begränsas och att den skatt- eller

avgiftsskyldige vid betalning skall kunna beakta exempelvis en fordran på

skattemyndigheten avseende mervärdesskatt.

4.4 Nya tidpunkter för redovisning och betalning av

inkomstskatt och avgifter

Regeringens förslag: Tidpunkten för redovisning och betalning av inkomstskatt

och avgifter tidigareläggs till den 10 i den uppbördsmånad som betalning skall

ske. I uppbördsmånaden januari får betalning i stället ske senast den 15.

 Tidigareläggningen omfattar preliminär F-skatt, särskild A-skatt, kvarstående

och tillkommande skatt, innehållen preliminär skatt, särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta, särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.

samt socialavgifter och särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster som

betalas av arbetsgivare.

 Även i vissa andra fall då den 18 i månaden har rättsverkningar i

uppbördshänseende skall i stället den 10 i månaden tillämpas.

 Senaste tidpunkt för utsändande av F-skattesedlar flyttas från den 25 januari

under inkomståret till den 18 samma månad. Detsamma gäller för besked om

debitering av särskild A-skatt.

 Utredningens förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser avstyrker förslaget. Svenska

Arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund anför i ett gemensamt

yttrande att förslaget medför mycket stora administrativa probelm i framför allt

mindre företag som anlitar redovisningsbyråer och negativa effekter från ränte-

och likviditetssynpunkt utan att medföra några som helst fördelar för företagen.

Förslaget tillstyrks av Riksförsäkringsverket, Riksgäldskontoret (RGK),

Statskontoret, Statistiska centralbyrån, Riksrevisionsverket (RRV) och

Riksskatteverket (RSV). Svenska Rese- och Turistindustrins Samarbetsorganisation

föreslår att företagare som bedriver säsongverksamhet skall betala skatt endast

under den period företaget haft öppet. Bankorganisationerna föreslår att vid

försenade skatteinbetalningar, som orsakats av produktionsstörning eller något

annat fel inom Bankgirot, ränta skall tas ut av betalningsförmedlaren i stället

för dröjsmålsavgift av den betalningsskyldige. Även Postgirot tar upp frågan om

dröjsmålsavgift vid förseningar som beror på fel hos betalningsförmedlaren.

Landstingsförbundet anser att utbetalningen av skattemedel till landsting och

kommuner skall tidigareläggas. Även Svenska kyrkans Församlings- och

Pastoratsförbund påpekar att utbetalningen av skattemedel skall ske tidigare.

Svenska Revisorsamfundet anser att förslaget skall omfatta endast stora företag.

RRV, Bankorganisationerna och Postgirot efterlyser en klar definition av termen

betalningstidpunkt.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande ordning är den 18 sista

inbetalningsdag för bl.a. debiterad och innehållen preliminär skatt,

arbetsgivaravgifter, kvarstående och tillkommande skatt samt särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta och särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta artister m.fl.

 Som redogjorts för i avsnitt 4.2 har tidpunkterna för redovisning och betalning

av skatter och avgifter uppmärksammats särskilt genom den översyn av statliga

betalningstidpunkter som på uppdrag av regeringen utförts av RGK och RRV. De

konstaterade att det i huvudsak var tre skäl till att den 18 valts som sista

inbetalningsdag. Arbetsgivarna behövde relativt lång tid för beräkning och

redovisning av skatter och avgifter. De skulle ha en viss skattekredit som

ersättning för sin medverkan i uppbörden. Datumet passade Posten med hänsyn till

bl.a. arbetet med utbetalning av folkpensioner.

 Som tidigare nämnts (avsnitt 3 och 4.3) håller ett nytt system för redovisning

och betalning av skatter och avgifter på att tas fram. Syftet är att åstadkomma

ett mer effektivt uppbördssystem. I ett sådant system har betalningstidpunkterna

mycket stor betydelse. Det är vidare statsfinansiellt viktigt att betalning sker

så tidigt som möjligt. Det är de mest betydelsefulla betalningsströmmarna som nu

bör ses över. Dit räknas i första hand av arbetsgivare innehållen preliminär

skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt.

 Som tidigare slagits fast bör vid val av nya betalningstidpunkter

utgångspunkten vara att statens räntekostnader skall minimeras och att en

senareläggning av betalningstidpunkter inte bör ske i syfte att ge den

betalningsskyldige kompensation för administrationen av betalningar till staten

(se prop. 1991/92:100 bil. 1 s. 48, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128, jfr

prop. 1993/94:150 bil. 1 s. 121 f).

 Den av RGK och RRV företagna översynen visar att en väsentlig tidigareläggning

av tidpunkterna för betalning av skatter och avgifter är möjlig.

 RGK och RRV har emellertid vid sina överväganden haft att beakta främst

räntekostnader och andra kostnader för staten och utifrån dessa faktorer försökt

få fram en från kassahållningssynpunkt optimal tidpunkt för inbetalning.

 Vid valet av tidpunkter för betalning kan hänsyn inte bara tas till ekonomiska

konsekvenser utan också till den betydelse tidpunkterna har för utformningen av

ett effektivt uppbördssystem. I detta hänseende måste förutom statsfinansiella

skäl beaktas effekterna för såväl skatteförvaltningen som de betalningsskyldiga.

De betalningsskyldiga måste ges rimlig tid för att kunna lämna en korrekt

redovisning och att få fram nödvändiga medel. Även de finansiella effekterna i

övrigt för de betalningsskyldiga måste vägas in.

 Möjligheterna för den skatt- eller avgiftsskyldige att lämna en korrekt

redovisning hänger samman med när de uppgifter som skall lämnas till

skattemyndigheten finns tillgängliga. För arbetsgivares redovisning av

innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter består underlaget i princip

av uppgifter om under närmast föregående månad utbetald lön.

 I allmänhet betalas lön ut omkring den 25-27 i intjänandemånaden. Redan vid

denna tidpunkt kan därför skatteavdrag och arbetsgivaravgifter redovisas om man

bortser från vissa naturaförmåner. Undantagsvis betalas emellertid lön på annat

sätt, vilket senarelägger skatte- och avgiftsredovisningen. Med bl.a. ändrad

planering och nya rutiner torde en stor andel av arbetsgivarna - i vart fall på

sikt - kunna redovisa och betala skatter och avgifter i omedelbar anslutning

till löneutbetalningarna. Detsamma gäller den som gör skatteavdrag vid

utbetalning av ränta eller utdelning även om det i en del fall kan krävas

omfattande anpassningar av arbetsrutiner och datasystem. Svårare är det

emellertid särskilt för de skatt- och avgiftsskyldiga - i regel mindre företag -

som anlitar redovisningsbyråer för sina skatte- och avgiftsredovisningar.

 Vid val av nya betalningstidpunkter måste en sammanvägning göras av

statsfinansiella aspekter, de finansiella påfrestningar för de skatt- och

avgiftsskyldiga som en tidigareläggning innebär och den tid som de skatt- och

avgiftsskyldiga behöver för att åstadkomma en riktig redovisning.

 Enligt regeringens bedömning kan tidpunkten för redovisning och betalning av de

skatter och avgifter som i dag redovisas eller betalas den 18 i månaden

tidigareläggs till i vart fall den 10 i samma månad.

 Det är svårt att dra en gräns mellan olika kategorier av arbetsgivare.

Regeringen har därför nu stannat vid att samma regler skall gälla för alla

arbetsgivare.

 Kring årsskiften kommer de skatt- och avgiftsskyldiga med den föreslagna

ordningen att ha endast ett begränsat antal vardagar till förfogande för att

skaffa blanketter, informationsmaterial och upplysningar från

skatteförvaltningen. I januari bör därför redovisning och betalning i stället få

ske senast den 15. Härigenom ges de skatt- och avgiftsskyldiga rimlig tid att

åstadkomma en korrekt redovisning.

 Tidigareläggningen bör omfatta debiterad och innehållen preliminär skatt,

arbetsgivaravgifter samt arbetsgivares betalning av särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster. Den kommer också att påverka betalningar av kvarstående och

tillkommande skatt. Detsamma gäller beträffande betalning av särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta och särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta artister m.fl. Även i vissa andra fall då enligt nuvarande ordning den

18 i månaden gäller för redovisning och betalning eller har andra

rättsverkningar bör i stället den 10 i månaden tillämpas. Däremot föreslår vi

inte någon ändring av tidpunkten den 18 september som fr.o.m. 1995 års taxering

gäller som senaste dag för betalning av kvarstående skatt med lägre

kvarskatteavgift än vad som annars beräknas för den vars slutliga skatt

debiteras senast den 31 augusti under taxeringsåret. Detta beror främst på att

den aktuella regeln inte kommer att behövas när Skattebetalningsutredningens

förslag om ett skattekontosystem genomförs. Regeln kan alltså komma att gälla

under en så begränsad tid att den av praktiska och administrativa skäl inte bör

ändras.

 Frågan om när en betalning skall anses ha gjorts och därmed sammanhängande

frågor utgår vi från att Skattebetalningsutredningen kommer att behandla i sitt

fortsatta utredningsarbete.

 Tidpunkterna för utbetalning av skattemedel till kommuner, landsting och

kyrkliga samfälligheter lämnas oförändrade.

Mervärdesskatt

Mervärdesskatt betalas den 5 i månaden och som huvudregel tillämpas en

redovisningsperiod om två månader. Vid ett svenskt medlemskap i EU avses

mervärdesskatteredovisningen ske för enmånadsperioder för sådana skattskyldiga

som bedriver handel med EG.

 Enligt RGK:s och RRV:s bedömning bör mervärdesskatt betalas den 18 i månaden

närmast efter redovisningsperiodens utgång och redovisningsperioden som

huvudregel vara en månad.

 De uppgifter om den skattepliktiga omsättningen av varor och tjänster som

behövs för redovisningen till mervärdesskatt hämtas ur den skattskyldiges

bokföring. I princip skall varje skattepliktig affärshändelse intill

redovisningsperiodens utgång beaktas. Därför behöver den skattskyldige i regel

viss tid efter periodens utgång för att ta fram och ställa samman de uppgifter

som skall redovisas. I enlighet med vad RGK och RRV har kommit fram till (se

avsnitt 4.2) torde det emellertid finnas utrymme för en tidigareläggning av

betalningstidpunkten även för mervärdesskatt.

 Effekterna av den ovan föreslagna tidigareläggningen av redovisning och

betalning av innehållen källskatt och arbetsgivaravgifter kommer att variera för

olika skatt- och avgiftsskyldiga beroende på lönesumma och i vilken utsträckning

som tidigareläggningen leder till antingen ett ökat kreditutnyttjande eller

minskade behållningar. De finansiella påfrestningar som förslaget medför gör att

vi avstår från att i det här sammanhanget ta upp frågan om förkortad

redovisningsperiod och tidigarelagd betalningstidpunkt för mervärdesskatt.

Fyllnadsinbetalning av preliminär skatt

Enligt 27 § 3 mom. UBL kan fyllnadsinbetalning av preliminär skatt göras t.o.m.

den 18 februari året efter inkomståret utan att någon kvarskatteavgift tas ut.

Den tidpunkten tillämpas fr.o.m. 1992 års taxering. Dessförinnan gällde den 18

januari som senaste inbetalningsdag.Den nu gällande tidpunkten för

fyllnadsinbetalning motiverades när den kom till med att den skattskyldige

skulle ha möjlighet att beräkna sin slutliga skatt och bedöma om en

fyllnadsinbetalning måste göras för att undvika kvarskatteavgift (prop.

1991/92:43 s. 100 f). Det ansågs därför rimligt att den skattskyldige hade

tillgång till blanketter och informationsmaterial från skattemyndigheten. Dessa

handlingar fanns i många fall att tillgå först efter den 18 januari.

 Från och med taxeringsåret 1995 gäller delvis nya förutsättningar. Nämnas kan

bl.a. de nya tidpunkterna för att lämna självdeklaration. De innebär att den som

lämnar särskild självdeklaration skall lämna deklarationen senast den 31 mars

under taxeringsåret, medan den som lämnar en förenklad självdeklaration skall

lämna sin deklaration senast den 2 maj samma år. Av betydelse i det här

sammanhanget är emellertid främst de informationsinsatser som RSV planerar inför

1995 års taxering. Planer finns exempelvis på att ta fram en särskild skat-

teuträkningsbroschyr. Broschyren är tänkt att innehålla anvisningar för

skatteuträkning för både den som lämnar förenklad deklaration och den som skall

avge en särskild självdeklaration. Enligt preliminära uppgifter från RSV är

avsikten att informationsmaterial m.m., som är tillräckligt för att möjliggöra

en beräkning av den slutliga skatten, fr.o.m. år 1995 skall finnas tillgängligt

i början av januari året efter inkomståret.

 De skäl som motiverade den nu gällande senaste tidpunkten för

fyllnadsinbetalning av preliminär skatt gäller således inte längre. Det skulle

då kunna anses följdriktigt att överväga en återgång till tidigare ordning.

Senaste betalningsdag för preliminär skatt utan att någon kvarskatteavgift tas

ut skulle i så fall, i överensstämmelse med de förslag till ändrade

betalningstidpunkter som lämnats i det föregående, bli den 15 januari året efter

inkomståret som då också är det sista betalningstillfället under uppbördsåret.

 En förutsättning för en sådan tidigareläggning är emellertid att de

skattskyldiga har tillgång till det informationsmaterial som behövs för en

korrekt skatteberäkning redan före utgången av inkomståret. Enligt uppgifter

från RSV kommer detta inte att kunna åstadkommas inför 1995 års taxering.

 Eftersom den aktuella tidigareläggningen inte kan genomföras med tillämpning

fr.o.m. 1995 års taxering, talar övervägande skäl för att den i stället bör ske

först i samband med att det planerade skattekontosystemet börjar tillämpas.

Tidpunkten för fyllnadsinbetalning av preliminär skatt ändras därför till den 10

i uppbördsmånaden februari.

Tidpunkt för utfärdande av F-skattesedel m.m.

Enligt nuvarande bestämmelser skall en F-skattesedel översändas till den

skattskyldige senast den 25 januari under inkomståret (36 § UBL). Samma

tidsgräns gäller för ett besked om debitering av särskild A-skatt (36 a § UBL).

Med hänsyn till att tidpunkten för betalningen av skatten flyttas fram till den

10 i månaden bör en motsvarande ändring göras beträffande tidpunkten för

utsändande av F-skattesedel och besked om debitering av särskild A-skatt.

 I 35 § UBL föreskrivs att en A-skattesedel skall översändas till den

skattskyldige senast den 18 januari under inkomståret. Med hänsyn till vad som

har sagts nyss och för att uppnå enhetlighet föreslår vi att F-skattesedel och

besked om debitering av särskild A-skatt också skall sändas ut senast vid detta

datum.

 I 26 § UBL föreskrivs att preliminär F-skatt och särskild A-skatt som debiteras

under inkomståret skall fördelas på de uppbördsmånader som återstår efter

utgången av den månad då skatten debiteras. En skatt som debiteras exempelvis

den 30 i en månad skulle alltså, med hänsyn till vad vi föreslagit om ändrade

betalningstidpunkter, betalas senast den 10 i månaden därpå. Betalningsfristen

blir i detta fall väl kort. Vi föreslår därför att det i 26 § UBL föreskrivs att

om beslutet om debitering fattats efter den 20 i månaden skall skatten börja

betalas senast den 10 i andra månaden efter den månad då beslutet fattades.

Frivillig inbetalning av kvarstående skatt

Fr.o.m. 1995 års taxering införs en möjlighet för skattskyldiga, som taxeras på

grundval av förenklad självdeklaration och tillsänds skattsedel på slutlig skatt

senast den 31 augusti taxeringsåret, att betala in kvarstående skatt senast den

18 september. Kvarskatteavgiften beräknas i så fall efter en procentsats som

motsvarar 60 % av statslåneräntan i stället för 125 % (27 § 3 mom. UBL).

 RSV har i en framställning föreslagit att regeln om sänkt kvarskatteavgift vid

inbetalning av kvarskatt senast den 18 september skall slopas. Ett system med

olika procentsatser för kvarskatteavgift beroende på inbetalningstidpunkten är

enligt RSV administrativt svårhanterligt. Om Skattebetalningsutredningens

förslag om skattekonto och ändrade ränteregler genomförs kommer det att innebära

att systemet med nedsatt kvarskatteavgift vid frivillig inbetalning kommer att

avskaffas redan efter några år. RSV framhåller också att de kvarstående

skatterna för löntagarna har minskat till belopp och antal genom införandet av

preliminär skatt på ränteintäkter och sidoinkomster. Vidare finns det möjlighet

för den enskilde att - för det fall han haft inkomster som inte täcks av

preliminär skatt - genom fyllnadsinbetalning se till att kvarstående skatt inte

uppkommer. RSV anser därför att det inte finns något påtagligt behov av att

kunna betala in den kvarstående skatten tidigare för att få en lägre

kvarskatteavgift och att reglerna bör slopas innan de börjat tillämpas.

 Regeringen inser att reglerna om en lägre kvarskatteavgift vid inbetalning

senast den 18 september taxeringsåret kan innebära inte obetydliga

administrativa problem. Det får dock anses angeläget att de skattskyldiga bereds

en möjlighet att i anslutning till att de fått slutskattesedeln betala in

kvarstående skatt till en lägre avgift och inte behöva vara hänvisade till att

arbetsgivaren gör skatteavdrag för betalning av den kvarstående skatten under

perioden januari-mars eller, om någon arbetsgivare inte finns, vänta med

inbetalningen till den 10 april året efter taxeringsåret. Regeringen är därför

inte beredd att slopa reglerna.

4.5 Ny tidpunkt för redovisning och betalning av

vissa punktskatter

Regeringens förslag: Den senaste tidpunkten för redovisning och inbetalning av

punktskatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier flyttas från den 25 till

den 20 i månaden efter redovisningsperiodens slut.

 Riksskatteverkets förslag: Riksskatteverket (RSV) föreslår att

Skattebetalningsutredningens förslag om ett skattekontosystem avvaktas och att

punktskatternas betalningsfrist då anpassas till vad som kommer att gälla för

mervärdesskatten. RSV menar att i avvaktan på ett skattekontosystem kan

betalningsfristen för skatterna på tobak, alkohol, energi och lotterier

förkortas med fem dagar.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 8 § lagen (1984:151) om

punktskatter och prisregleringsavgifter (LPP) skall deklaration ha kommit in

till beskattningsmyndigheten senast den tjugofemte i månaden efter

redovisningsperiodens slut, eller, när skatteredovisningen inte avser

redovisningsperioder, senast tjugofem dagar efter den skattepliktiga händelsen.

Särskilda bestämmelser gäller i fråga om skatt enligt lagen (1984:405) om

stämpelskatt på aktier samt, enligt förslag i prop. 1994/95:56 Nya lagar om

tobaksskatt och alkoholskatt, m.m., för vissa skattskyldiga enligt lagen

(1994:000) om tobaksskatt, lagen (1994:000) om alkoholskatt och lagen (1994:000)

om skatt på energi. Skatten skall enligt 5 kap. 1 § LPP vara inbetald senast den

dag då deklarationen skall ha kommit in enligt 2 kap. 8 § eller, om anstånd

medgetts, senast den dag då deklarationen skall lämnas enligt anståndsbeslutet.

Skatten skall betalas genom insättning på ett särskilt konto (5 kap. 2 § LPP).

Betalning anses ha skett den dag då den har bokförts på det särskilda kontot.

 De berörda företag som gett skriftliga synpunkter på RSV:s rapport har i

huvudsak anfört följande. Sydkraft anser att betalningsfristen redan i dag är

för kort. I affärsförhållandet mellan leverantör och kund gäller i regel en

betalningstid på 30 dagar. Med hänsyn till detta och till erforderligt

administrativt arbete bör redovisningen av punktskatter anpassas till

mervärdesskatteredovisningen. Det skulle innebära att betalningsfristen för

punktskatter utsträcktes till den 5 i andra månaden efter redovisningsperiodens

slut. Även Vattenfall anser att betalningstidpunkten för punktskatter bör

senareläggas. Jämtkraft anser att man i dagens läge inte har större tidsmarginal

för redovisningen än vad som är nödvändigt med hänsyn till att man är beroende

av leveransrapporter m.m. för att kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet.

Svenska petroleum institutet anser att nuvarande skattekredit är den kortast

tänkbara. En tidigareläggning av punktskatteredovisningen skulle sannolikt

medföra en påtalig risk för försämrad kvalitet på redovisningen. Svenska bryg-

gareföreningen anser att nuvarande betalningstidpunkt bör behållas. En

förkortning av betalningsperioden skulle innebära att likviditeten och lönsam-

heten försämras, särskild för de mindre företagen. Dessutom medför varje

förkortning av kredittiden en ökad administrativ belastning och ökad risk för

felaktigheter. V

 att ränta tas ut från att ränta tas ut från

och med den 19 och med den 19 september

september taxeringsåret taxeringsåret om hela den

om hela den kvarstående kvarstående skatten

skatten betalts senast betalts senast den 18

den 18 september samma september samma år och i

år och i annat fall från annat fall från och med

och med den 19 april den 11 april året näst

året näst efter efter taxeringsåret, dock

taxeringsåret, dock att att ränta på ö-skatteränta,

ränta på ö-skatteränta, restitutionsränta och

restitutionsränta och skatt, som återbetalts

skatt, som återbetalts enligt 68 § 2 mom. och

enligt 68 § 2 mom. och ingår i tillkommande

ingår i tillkommande skatt, skall tas ut från

skatt, skall tas ut från utgången av den månad, då

utgången av den månad, beloppet utbetalts; samt

då beloppet utbetalts;

samt

 att ränta tas ut till och med den dag då skatten förfaller till betalning.

 Ändras debitering av tillkommande skatt sker ny beräkning av ränta.

 Bestämmelserna i denna lag om tillkommande skatt skall tillämpas på

respitränta.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 36 §10

 En F-skattesedel skall En F-skattesedel skall

översändas till den översändas till den

skattskyldige senast skattskyldige senast den

den 25 januari under 18 januari under

inkomståret. inkomståret.

 En F-skattesedel, som grundar sig på preliminär taxering verkställd under

inkomståret, och skattsedel på tillkommande skatt skall översändas till den

skattskyldige så snart det kan ske.

 36 a §11

 Ett besked om Ett besked om

debitering av särskild debitering av särskild

A-skatt skall översändas A-skatt skall översändas

till den skattskyldige till den skattskyldige

senast den 25 januari senast den 18 januari

under inkomståret. under inkomståret.

 Ett besked om debitering av särskild A-skatt som grundar sig på preliminär

taxering verkställd under inkomståret, skall översändas till den skattskyldige

så snart det kan ske.

 39 §

 1 mom.12 Vid 1 mom. Vid utbetalning

utbetalning av kontant av kontant ersättning för

ersättning för arbete arbete skall den som be-

skall den som betalar talar ut ersättningen göra

ut ersättningen göra avdrag för betalning av

avdrag för betalning av mottagarens preliminära

mottagarens preliminära A-skatt (skatteavdrag).

A-skatt (skatteavdrag). Som ersättning för arbete

 anses också förskott på

 sådan ersättning.

 Skyldighet att göra skatteavdrag föreligger inte

om

 1. det kan antas att vad en arbetsgivare kommer att betala ut till

arbetstagaren under inkomståret inte uppgår till minst 1 000 kronor,

 2. ersättningen betalas ut av ett handelsbolag och mottagaren är delägare i

bolaget.

 Skyldighet att göra skatteavdrag föreligger inte heller, om den som tar emot

ersättningen har en F-skattesedel antingen när ersättningen för arbetet bestäms

eller när den betalas ut. En uppgift om innehav av en F-skattesedel får tas för

god om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig

handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och

betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara

uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller

organisationsnummer. Det som sagts i andra meningen gäller dock inte om den som

betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattesedel

är oriktig.

 Om betalningsmottagaren har både en F-skattesedel och en A-skattesedel får

skatteavdrag underlåtas bara om F-skattesedeln skriftligen åberopas. Görs detta,

anses mottagaren ha endast en F-skattesedel. I annat fall anses han ha endast en

A-skattesedel. I fråga om ersättning som avses i 3 § 2 mom. andra stycket skall

han alltid anses ha endast en A-skattesedel. En sådan uppgift om innehav av en

F-skattesedel som enligt tredje stycket får tas för god gäller även som

skriftligt åberopande av F-skattesedeln.

 43 §

 1 mom.13 Den som betalar ut ersättning för arbete skall vid varje

utbetalningstillfälle genom särskilt kvitto eller på annat lämpligt sätt lämna

mottagaren uppgift om det belopp, som genom skatteavdrag har innehållits på

ersättningen samt, om avdrag gjorts enligt 4 § 1 mom., hur stor del av det

innehållna beloppet som avser allmänna egenavgifter. Skyldighet att lämna sådan

uppgift föreligger dock inte, om ersättningen kvitteras på avlöningslista, där

skatteavdraget och de allmänna egenavgifterna har angivits. I fråga om

folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, livränta enligt

lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän eller annan jämförbar ersättning

enligt äldre lagstiftning behöver uppgift om skatteavdragets belopp och de

allmänna egenavgifterna dock inte lämnas om avdraget är lika stort som vid det

närmast föregående utbetalningstillfället. Detsamma gäller vid utbetalning av

annan sådan pension eller livränta som avses i 3 § 2 mom. andra stycket om

utbetalningen görs av den som har rätt att betala ut sådan ersättning som anges

i föregående mening eller av försäkringsföretag eller understödsförening.

 Har skatteavdrag för kvarstående skatt inte kunnat göras med så stort belopp,

som motsvarar den kvarstående skatten, skall arbetsgivaren vid det

utbetalningstillfälle, som närmast föregår uppbördsmånaden april, underrätta

arbetstagaren om storleken av felande belopp.

 Efter den 18 i Efter den 10 i

uppbördsmånaden april uppbördsmånaden april

eller, om arbetstagare eller, om arbetstagare

tidigare har avslutat tidigare har avslutat

sitt arbete, vid sitt arbete, vid

arbetets slut skall arbetets slut skall

arbetsgivaren återlämna arbetsgivaren återlämna

skattsedeln på slutlig skattsedeln på slutlig

skatt till skatt till

arbetstagaren. Har arbetstagaren. Har

arbetstagaren avslutat arbetstagaren avslutat

sitt arbete under tid då sitt arbete under tid då

avdrag för kvarstående avdrag för kvarstående

skatt skall göras, skall skatt skall göras, skall

arbetsgivaren lämna arbetsgivaren lämna

arbetstagaren skriftlig arbetstagaren skriftlig

uppgift om summan av uppgift om summan av

gjorda skatteavdrag för gjorda skatteavdrag för

sådan skatt och den tid sådan skatt och den tid

som avdragen avser. som avdragen avser. Sådan

Sådan uppgift, som skall uppgift, som skall vara

vara undertecknad eller undertecknad eller

signerad av signerad av

arbetsgivaren eller arbetsgivaren eller någon

någon hos honom anställd,hos honom anställd, skall

skall också omfatta också omfatta

arbetsgivarens namn och arbetsgivarens namn och

adress. adress.

 Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer formulär till

blanketter för uppgifter enligt detta moment. Blanketterna skall kostnadsfritt

tillhandahållas arbetsgivare.

 45 §

 2 mom.14 Har 2 mom. Har

skattskyldig, som skall skattskyldig, som lämnat

taxeras på grundval av särskild självdeklaration

särskild självdeklara- enligt lagen (1990:325)

tion enligt 2 kap. 13 § om självdeklaration och

lagen (1990:325) om kontrolluppgifter,

självdeklaration och betalat preliminär skatt

kontrolluppgifter, med belopp, som beräknas

betalat preliminär skatt överstiga motsvarande

med belopp, som beräknas slutliga skatt, i

överstiga motsvarande förekommande fall minskad

slutliga skatt, i med överskjutande ingående

förekommande fall mervärdesskatt, med minst

minskad med överskju- en femtedel av den

tande ingående sålunda minskade slutliga

mervärdesskatt, med skatten, dock minst 500

minst en femtedel av kronor, skall efter

den sålunda minskade beslut av

slutliga skatten, dock skattemyndigheten i

minst 500 kronor, skall samband med jämkning det

efter beslut av överskjutande beloppet

skattemyndigheten i återbetalas till den

samband med jämkning det skattskyldige på det sätt

överskjutande beloppet som anges i 68 § 1 mom.

återbetalas till den utan avvaktan på

skattskyldige på det debitering av den

sätt som anges i 68 § 1 slutliga skatten. Då

mom. utan avvaktan på särskilda omständigheter

debitering av den föranleder det, får

slutliga skatten. Då skattemyndighet besluta

särskilda omständigheter om återbetalning av för

föranleder det, får mycket erlagd preliminär

skattemyndighet besluta skatt, även om den

om återbetalning av för inbetalda preliminär-

mycket erlagd preliminär skatten inte överstiger

skatt, även om den den beräknade slutliga

inbetalda preliminär- skatten, i förekommande

skatten inte överstiger fall, minskad med

den beräknade slutliga överskjutande ingående

skatten, i förekommande mervärdesskatt på det sätt

fall, minskad med som nyss har angivits.

överskjutande ingående

mervärdesskatt på det

sätt som nyss har an-

givits.

 Om den överskjutande ingående mervärdesskatten beräknas överstiga den

skattskyldiges slutliga skatt, skall det överskjutande beloppet efter

inkomstårets utgång på ansökan betalas ut till den skattskyldige. Därvid gäller

bestämmelserna i första stycket i tilämpliga delar.

 52 §15

 Skatt, som har Skatt, som har

innehållits genom innehållits genom

skatteavdrag, skall skatteavdrag, skall

betalas in senast den betalas in senast den 10

18 i den uppbördsmånad, i den uppbördsmånad, som

som infaller närmast infaller närmast efter

efter utgången av den utgången av den månad, då

månad, då skatteavdraget skatteavdraget gjordes

gjordes genom insättning genom insättning på sär-

på särskilt konto hos skilt konto hos den

den skattemyndighet som skattemyndighet som

avses i 2 a § andra avses i 2 a § andra

stycket. Inbetalning stycket. I uppbördsmånaden

från landsting och januari får betalning i

kommun skall dock, stället ske senast den

såvitt gäller preliminär 15. Inbetalning från

A-skatt, ske genom landsting och kommun

avräkning mot fordran skall dock, såvitt gäller

enligt 4 § lagen preliminär A-skatt, ske

(1965:269) med särskilda genom avräkning mot

bestämmelser om kommuns fordran enligt 4 § lagen

och annan menighets (1965:269) med särskilda

utdebitering av skatt, bestämmelser om kommuns

m.m. och annan menighets

 utdebitering av skatt,

 m.m.

 Sådan preliminär eller kvarstående skatt, som inte har innehållits genom

skatteavdrag samt tillkommande skatt skall betalas genom insättning på särskilt

konto hos den skattemyndighet till vilken skatten skall betalas enligt

skattsedel.

 Om den som har innehållit skatt eller skattskyldig inte vet till vilken

skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skatten sättas in på ett särskilt

konto hos skattemyndigheten i det län där den som har innehållit skatten

respektive den skattskyldige är bosatt.

 Skatten anses betald den dag när inbetalningskort eller gireringshandlingar

kom in till Posten Aktiebolag eller, om staten har ingått avtal om förmedling av

skatteinbetalningen med en bank, till banken.

 54 §

 1 m o m.16 En 1 m o m. En

arbetsgivare, som har arbetsgivare, som har

gjort skatteavdrag för gjort skatteavdrag för

preliminär A-skatt på preliminär A-skatt på

ersättning för arbete ersättning för arbete

eller utgett lön för eller utgett lön för

vilken månadsavgift vilken månadsavgift skall

skall redovisas enligt redovisas enligt lagen

lagen (1984:668) om (1984:668) om uppbörd av

uppbörd av socia- socialavgifter från

lavgifter från arbetsgivare skall utan

arbetsgivare skall utan anmaning lämna uppgift

anmaning lämna uppgift (uppbördsdeklaration) om

(uppbördsdeklaration) om detta till den

detta till den skattemyndighet som

skattemyndighet som avses i 2 a § andra

avses i 2 a § andra stycket. Deklaration

stycket. Deklaration skall lämnas av landsting

skall lämnas av och kommun senast den 12

landsting och kommun och av annan

senast den 12 och av arbetsgivare senast den

annan arbetsgivare 10 i uppbördsmånaden efter

senast den 18 i upp- den månad då

bördsmånaden efter den skatteavdraget gjordes

månad då skatteavdraget eller lönen utgavs. I

gjordes eller lönen uppbördsmånaden januari får

utgavs. annan arbetsgivare än

 landsting och kommun i

 stället lämna deklaration

 senast den 15.

 Efter anmaning av skattemyndigheten är också den, som inte är

deklarationsskyldig enligt första stycket, skyldig att avge uppbördsdeklaration.

 Uppbördsdeklaration skall avges på heder och samvete samt avfattas på

blankett enligt fastställt formulär.

 Uppbördsdeklaration skall upptaga

 1) arbetsgivarens personnummer, organisationsnummer eller särskilda

redovisningsnummer;

 2) uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt från lön;

 4) sådan utgiven avgiftspliktig lön eller ersättning som avses i 2 kap. 3 §

första och andra styckena lagen (1981:691) om socialavgifter, dock inräknat det

belopp som avses i punkt 5;

 5) det belopp med vilket avdrag görs enligt 6 § lagen om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare;

 6) den lön eller ersättning på vilken månadsavgiften beräknas;

 7) månadsavgiftens belopp;

 8) summan av skatt enligt punkt 3 och avgift enligt punkt 7.

 En arbetsgivare, som En arbetsgivare, som

har gjort skatteavdrag har gjort skatteavdrag

för kvarstående skatt, för kvarstående skatt,

skall lämna uppgift skall lämna uppgift

(uppbördsdeklaration för (uppbördsdeklaration för

kvarstående skatt) om kvarstående skatt) om

detta. Sådan deklaration detta. Sådan deklaration

skall lämnas senast den skall lämnas senast den

18 i uppbördsmånaden 10 i uppbördsmånaden april

april och upptaga, och upptaga, förutom

förutom uppgift som uppgift som avses i

avses i fjärde stycket fjärde stycket 1, det

1, det belopp som belopp som dragits av för

dragits av för kvarstående skatt. I

kvarstående skatt. I övrigt gäller i tillämpliga

övrigt gäller i delar vad som sägs i

tillämpliga delar vad första-tredje styckena.

som sägs i första-tredje Den som har gjort

styckena. skatteavdrag för

 Den som har gjort preliminär A-skatt på ränta

skatteavdrag för eller utdelning skall

preliminär A-skatt på lämna uppgift

ränta eller utdelning (uppbördsdeklaration för

skall lämna uppgift ränta och utdelning) om

(uppbördsdeklaration för detta. Sådan deklaration

ränta och utdelning) om skall lämnas senast den

detta. Sådan deklaration 10 i uppbördsmånaden efter

skall lämnas senast den den månad då skatteav-

18 i uppbördsmånaden draget gjordes. I

efter den månad då uppbördsmånaden januari får

skatteavdraget gjordes deklaration i stället

och ta upp lämnas senast den 15.

 Deklarationen skall ta

 upp

 1) den deklarationsskyldiges namn och person- eller organisationsnummer;

 2) uppgift om den tid för vilken redovisning lämnas;

 3) det belopp som har dragits av för preliminär A-skatt.

 I övrigt gäller i tillämpliga delar vad som sägs i första-tredje styckena.

 69 §

 1 mom.17 Om preliminär skatt, som har inbetalats eller som, utan att så har

skett, skall gottskrivas skattskyldig på grund av att arbetsgivaren gjort

skatteavdrag, och skatt som skall gottskrivas enligt 27 § 2 mom. första stycket

4, 5 eller 6 eller andra stycket samma moment, överstiger den slutliga skatten

skall ränta (ö-skatteränta) beräknas på det överskjutande beloppet.

 Vid ränteberäkningen gäller att i den slutliga skatten inte inräknas

skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) eller

förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och att i den

preliminära skatten inte inräknas sådan preliminär skatt som avses i 27 § 2 mom.

3 och som har betalats efter den 3 maj året efter inkomståret.

 Vid debitering av Vid debitering av

slutlig skatt senast den slutlig skatt senast den

31 augusti taxerings- 31 augusti taxeringsåret,

året, beräknas ränta beräknas ränta på den del

på den del av över- av överskjutande belopp

skjutande belopp som som inte överstiger

inte överstiger 20 000 20 000 kronor enligt en

kronor enligt en ränte- räntesats, som motsvarar

sats, som motsvarar 35 35 procent av den

procent av den stats- statslåneränta som gällde

låneränta som gällde vid utgången av november

vid utgången av november inkomståret och på belopp

inkomståret och på be- därutöver enligt en

lopp därutöver enligt en räntesats som motsvarar

räntesats som motsvarar 25 procent av

25 procent av statslåneräntan. Ränta utgår

statslåneräntan. Ränta inte på överskjutande

utgår inte på överskju- belopp till den del det

tande belopp till den motsvaras av preliminär

del det motsvaras av skatt som inbetalas

preliminär skatt som efter den 10 februari

inbetalas efter den 18 året efter inkomståret. I

februari året efter övriga fall beräknas ränta

inkomståret. I övriga på den del av över-

fall beräknas ränta på skjutande belopp som

den del av överskjutande inte överstiger 20 000

belopp som inte över- kronor enligt en

stiger 20 000 kronor räntesats som motsvarar

enligt en räntesats som 60 procent av statslåne-

motsvarar 60 procent av räntan och på belopp däröver

statslåneräntan och på enligt en räntesats som

belopp däröver enligt en motsvarar 45 procent av

räntesats som motsvarar statslåneräntan. Har

45 procent av statslåne- preliminär skatt, som

räntan. Har preliminär avses i 27 § 2 mom. 3,

skatt, som avses i 27 § betalats efter den 10

2 mom. 3, betalats februari året efter

efter den 18 februari inkomståret men senast

året efter inkomståret den 3 maj samma år, be-

men senast den 3 maj räknas räntan enligt en

samma år, beräknas rän- räntesats som motsvarar

tan enligt en räntesats 30 procent av stats-

som motsvarar 30 procent låneräntan. Räntesatserna

av statslåneräntan. bestäms till procenttal

Räntesatserna bestäms med högst en decimal.

till procenttal med

högst en decimal.

 Ränta, i förekommande fall efter avdrag för kvarskatteavgift, betalas inte ut

om beloppet understiger 50 kronor.

 Ändras debitering eller gottskrivning enligt 27 § 2 mom. eller debiteras

tillkommande skatt, görs ny beräkning av ränta. Räntan bestäms därvid till

belopp som skulle ha utgått, om beräkningen gjorts vid den årliga debiteringen

av motsvarande slutliga skatt.

 Bestämmelserna i denna lag om tillkommande skatt skall tillämpas på

ö-skatteränta.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Anvisningar

 till 45 §

 3.18 Har skattskyldig under inkomståret, innan beslutet om jämkning meddelats,

erlagt högre preliminär skatt än han rätteligen bort göra, skall den för mycket

inbetalda skatten icke restitueras. I stället skall den preliminära skatt som

skall erläggas efter beslut om jämkning i motsvarande mån reduceras, så att den

sammanlagda preliminärskatten kommer att uppgå till belopp, som beräknas böra

utgå för inkomståret. Fall kan förekomma, särskilt vid jämkning under senare

delen av inkomståret, då prelimiärskatten nedsätts med så stort belopp att den

skattskyldige, trots att han helt befriats från att betala sådan skatt under

återstående uppbördsmånader, ändå har inbetalt högre skatt än han kan antas ha

rätteligen bort göra.

 Uppgår det för mycket Uppgår det för mycket

inbetalda beloppet till inbetalda beloppet till

minst en femtedel av minst en femtedel av den

den beräknade slutliga beräknade slutliga

skatten, i förekommande skatten, i förekommande

fall minskad med fall minskad med

överskjutande ingående överskjutande ingående

mervärdesskatt, dock mervärdesskatt, dock till

till minst 500 kronor, minst 500 kronor, har

har skattskyldig, som den skattskyldige rätt

skall taxeras på att få tillbaka det för

grundval av särskild mycket inbetalda

självdeklaration enligt beloppet utan avvaktan på

2 kap. 13 § lagen debitering av den

(1990:325) om slutliga skatten. Är

självdeklaration och särskilda förhållanden för

kontrolluppgifter, rätt handen - fråga är t.ex. om

att få tillbaka det för ett särskilt stort

mycket inbetalda skattebelopp - kan

beloppet utan avvaktan myndigheten, även om det

på debitering av den angivna villkoret inte är

slutliga skatten. Är uppfyllt, medge att det

särskilda förhållanden för mycket betalda

för handen - fråga är beloppet återbetalas till

t.ex. om ett särskilt den skattskyldige.

stort skattebelopp - kan

myndigheten, även om det

angivna villkoret inte

är uppfyllt, medge att

det för mycket betalda

beloppet återbetalas

till den skattskyldige.

____________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Äldre föreskrifter i 26, 31 och 52 §§ samt 54 § 1 mom. tillämpas

fortfarande till utgången av januari 1995. De nya föreskrifterna i 26 § andra

stycket sista meningen gäller dock fr.o.m. den 1 januari 1995.

 3. De nya föreskrifterna i 32 § tillämpas första gången i fråga om ränta på

tillkommande skatt avseende 1994 års taxering.

 4. De nya föreskrifterna i 27 § 3 mom. och 69 § 1 mom. tillämpas

första gången i fråga om slutlig och tillkommande skatt på grund av 1995 års

taxering.

11Lagen omtryckt 1991:97.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1994:557.

3 Senaste lydelse 1994:557.

4 Senaste lydelse 1992:680.

5 Senaste lydelse 1992:680.

6 Senaste lydelse 1993:1546.

7 Senaste lydelse 1994:484.

8 Senaste lydelse 1992:1661.

9 Senaste lydelse 1994:484.

10 Senaste lydelse 1993:1546.

11 Senaste lydelse 1993:1546.

12 Senaste lydelse 1992:1665.

13 Lydelse enligt prop. 1994/95:41.

14 Senaste lydelse 1994:484.

15 Senaste lydelse 1993:1703.

16 Senaste lydelse 1992:680.

17 Senaste lydelse 1993:1547.

18 Senaste lydelse 1994:484.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

 Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §

 En arbetsgivare är En arbetsgivare är

skyldig att för varje skyldig att för varje

månad lämna redovisning månad lämna redovisning för

för utgiven lön och för utgiven lön och för summan

summan av av

arbetsgivaravgifterna. arbetsgivaravgifterna.

I fråga om redovisningen Som lön anses också

skall bestämmelserna i förskott på lön. I fråga om

uppbördslagen (1953:272) redovisningen skall

om uppbördsdeklaration bestämmelserna i

tillämpas. uppördslagen (1953:272)

 om uppbördsdeklaration

 tillämpas.

 När avgiftsskyldighet har inträtt för en arbetstagares lön skall

redovisningen omfatta också den lön som utbetalats till arbetstagaren tidigare

under utgiftsåret.

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1991:98.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

 Härigenom föreskrivs att 5, 15 och 17 §§ lagen (1991:586) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §1

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är:

 1. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller

uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun;

 2. avlöning eller därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställning

eller annat uppdrag än hos svenska staten eller svensk kommun, i den mån

inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket;

 3. arvode och liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot

eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller

annan svensk juridisk person, oavsett var verksamheten utövats;

 4. pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del beloppet

överstiger uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 §

lagen (1969:205) om pensionstillskott eller, för den som uppburit folkpension i

form av förtidspension, till den del beloppet överstiger uppburen folkpension

och 52 procent av pensionstillskott som uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag,

eller, om folkpension enligt bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän

försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven

livränta, till den del beloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om

sådan samordning inte skett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän

försäkring;

 5. pension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller

svensk kommun;

 6. belopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring, om försäkringen meddelats i här i riket bedriven

försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett

svenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i Sverige

enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande;

 7. pension på grund av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller

förmån, om förmånen utgår från Sverige på grund av förutvarande tjänst och den

tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här;

 8. ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare samt enligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid

sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i

fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen

(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän;

 9. dagpenning från arbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om

arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)

om kontant arbetsmarknadsstöd;

 10. korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349);

 11. annan härifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av

tjänst;

 12. återfört avdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter,

egenavgifter som fallit bort, i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt

avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kommunalskattelagen (1928:370)

och som satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för

avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet;

 13. bidrag enligt lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag.

 Som folkpension Som inkomst enligt

behandlas även till- första stycket 1-3 anses

läggspension i den mån också förskott på sådan

den enligt lagen om inkomst. Som folkpension

pensionstillskott behandlas även

föranlett avräkning av tilläggspension i den mån

pensionstillskott. den enligt lagen om

Däremot räknas inte pensionstillskott

barnpension eller vård- föranlett avräkning av

bidrag som folkpension. pensionstillskott.

 Däremot räknas inte barn-

 pension eller vårdbidrag

 som folkpension.

 Verksamhet på grund av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket

även om tjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök

utomlands eller under längre tid uppehålla sig där under kringresande (t.ex.

handelsresande).

 Skattepliktig inkomst enligt denna lag är dock endast sådan inkomst som är

skattepliktig inkomst enligt kommunalskattelagen.

 15 §

 Särskild inkomst- Särskild inkomstskatt,

skatt, som innehållits som innehållits genom

genom skatteavdrag, skatteavdrag, skall

skall betalas senast betalas senast den 10 i

den 18 i den uppbörds- den uppbördsmånad som

månad som infaller infaller närmast efter

närmast efter utgången utgången av den månad, då

av den månad, då skatteavdraget gjordes.

skatteavdraget gjordes. I uppbördsmånaden januari

Om inbetalningen och får betalning i stället

uppgifter i samband ske senast den 15. Om

därmed, om anstånd med inbetalningen och

betalningen samt om uppgifter i samband

skyldighet att avge därmed, om anstånd med

uppbördsdeklaration och betalningen samt om

påföljder av att skyldighet att avge

skyldigheten underlåts uppbördsdeklaration och

gäller 52-54 §§ påföljder av att

uppbördslagen (1953:272) skyldigheten underlåts

i tillämpliga delar. gäller 52-54 §§ uppbördslagen

Regeringen eller den (1953:272) i tillämpliga

myndighet regeringen delar. Regeringen eller

bestämmer får dock den myndighet regeringen

besluta om avvikelser bestämmer får dock besluta

från bestämmelserna om om avvikelser från bestäm-

inbetalningssätt och om melserna om

uppbördsdeklarationens inbetalningssätt och om

innehåll. uppbördsdeklarationens

 innehåll.

 Om redovisning av innehållen kvarskatt gäller 55 § 2 mom. uppbördslagen.

 17 §

 Skatt, som skall Skatt, som skall

betalas av den skatt- betalas av den

skyldige själv, skall skattskyldige själv,

erläggas och redovisas skall erläggas och

senast den 18 i månaden redovisas senast den 10

efter den månad då i månaden efter den månad

inkomsten uppbars. Om då inkomsten uppbars. I

inbetalningssättet och uppbördsmånaden januari får

redovisningen meddelas betalning och redovis-

särskilda föreskrifter ning i stället ske senast

av regeringen eller den den 15. Om

myndighet regeringen inbetalningssättet och

bestämmer. redovisningen meddelas

 särskilda föreskrifter av

 regeringen eller den

 myndighet regeringen

 bestämmer.

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter i 15 och

17 §§ tillämpas dock till utgången av januari 1995.

1 Senaste lydelse 1994:827.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.

 Härigenom föreskrivs att 7 och 14 §§ lagen (1991:591) om särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 Skattepliktig inkomst Skattepliktig inkomst

för artist, idrottsman för artist, idrottsman

eller artistföretag är eller artistföretag är

kontant ersättning eller kontant ersättning eller

annat vederlag som annat vederlag som

uppbärs från Sverige för uppbärs från Sverige för

artistisk eller artistisk eller

idrottslig verksamhet idrottslig verksamhet

som bedrivs i Sverige som bedrivs i Sverige

eller på svenskt fartyg. eller på svenskt fartyg.

 Som kontant ersättning

 eller annat vederlag

 anses också förskott på

 sådant vederlag.

 Skattepliktig inkomst för arrangör är de inkomster i form av biljettintäkter,

reklamintäkter eller andra intäkter av en tillställning i Sverige eller på

svenskt fartyg som arrangören uppbär.

 14 §

 Särskild inkomstskatt Särskild inkomstskatt

enligt denna lag skall enligt denna lag skall

redovisas och inbetalas redovisas och inbetalas

till till

beskattningsmyndigheten beskattningsmyndigheten

av den som har att göra av den som har att göra

skatteavdrag enligt 12 § skatteavdrag enligt 12 §

senast den 18 i månaden senast den 10 i månaden

efter den då den skatte- efter den då den skatte-

pliktiga ersättningen pliktiga ersättningen har

har betalats ut till betalats ut till

artisten, idrottsmannen artisten, idrottsmannen

eller artistföretaget eller artistföretaget och

och av arrangör, senast av arrangör, senast den

den 18 i månaden efter 10 i månaden efter den då

den då tillställningen tillställningen ägt rum. I

ägt rum. uppbördsmånaden januari får

 redovisning och

 betalning i stället ske

 senast den 15.

 I de fall en betalningsmottagare är företrädare för en grupp av artister

eller idrottsmän utan att vara ett artistföretag lämnas uppgift om inkomstens

och skattens fördelning på medlemmar i gruppen.

 Redovisning enligt denna paragraf skall lämnas på heder och samvete samt

skrivas på blankett enligt fastställt formulär.

 Om redovisning av innehållen kvarskatt gäller 55 § 2 mom. uppbördslagen

(1953:272).

____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre föreskrifter i 14 §

tillämpas dock till utgången av januari 1995.

2.5 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken

 Härigenom föreskrivs att 17 kap. 4 § och 18 kap. 5 § utsökningsbalken skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 17 kap.

 4 §1

 Kronofogdemyndigheten Kronofogdemyndigheten

får helt eller delvis får medge befrielse helt

befria sökanden från att eller delvis från

ansvara för skyldigheten att betala

förrättningskostnader- förrättningskostnaderna,

na, om skyldigheten om det finns särskilda

skulle vara betungande. skäl.

 Återstår endast ett obetydligt belopp att betala i ett utsökningsmål, får

kronofogdemyndigheten betala beloppet till sökanden genom att jämka

förrättningskostnaderna i motsvarande mån.

 18 kap.

 5 §2

 Följande beslut får inte överklagas:

 1. ett beslut genom vilket begäran om rättelse av utmätning enligt 4 kap. 33

eller 34 § eller av kvarstad för fordran enligt 16 kap. 13 § har lämnats utan

bifall,

 2. ett beslut genom vilket en rättighet inte har förbehållits enligt 12 kap.

33 § andra stycket,

 3. ett beslut genom 3. ett beslut genom

vilket en förrättnings- vilket en förrättningsman

man har förklarats har förklarats jävig,

jävig. 4. ett beslut i en

 fråga som avses i 17 kap.

 4 § första stycket.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Senaste lydelse 1990:115.

2 Senaste lydelse 1993:516.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:636) om

ändring i utsökningsbalken

 Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1992:636) om

ändring i utsökningsbalken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Denna lag träder i Denna lag träder i

kraft den 1 januari kraft den 1 januari

1993. Äldre föreskrifter 1993. I enskilda mål om

gäller dock fortfarande införsel som har kommit

i fråga om utsökningsmål in till

som har kommit in till kronofogdemyndigheten

kronofogdemyndigheten före ikraftträdandet får

före ikraftträdandet. ersättning tas ut för

 sådana för-

 rättningskostnader som

 uppkommer efter utgången

 av 1994. Sådana

 förrättningskostnader får

 genast tas ut genom

 införsel hos gäldenären. I

 övrigt gäller äldre

 föreskrifter fortfarande

 i fråga om utsökningsmål

 som har kommit in till

 kronofogdemyndigheten

 före ikraftträdandet.

2.7 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen

(1994:334)

 Härigenom föreskrivs att 6 § skuldsaneringslagen (1994:334) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 §

 En skuldsanering En skuldsanering

omfattar, om inte annat omfattar, om inte annat

föreskrivs i denna lag, föreskrivs i denna lag,

alla fordringar på alla fordringar på pengar

pengar mot gäldenären mot gäldenären som har

som har uppkommit före uppkommit före den dag då

den dag då beslut med- beslut meddelas enligt

delas enligt 13 § andra 13 § andra stycket att

stycket att inleda inleda skuldsanering.

skuldsanering. Skuldsanering medför att

Skuldsanering medför att rätten till ränta eller

rätten till ränta på en dröjsmålsavgift på en sådan

sådan fordran bortfaller fordran bortfaller för

för tiden efter nämnda tiden efter nämnda dag.

dag. Skuldsaneringen får Skuldsaneringen får dock

dock inskränkas till att inskränkas till att avse

avse de fordringar som de fordringar som har

har uppkommit före viss uppkommit före viss

tidigare dag, om det är tidigare dag, om det är

skäligt med hänsyn till skäligt med hänsyn till

omständigheterna vid omständigheterna vid

skuldernas uppkomst skuldernas uppkomst

eller andra särskilda eller andra särskilda

omständigheter. omständigheter.

 Vid skuldsaneringen får bestämmas att en fordran som avses i första stycket

och som är beroende av villkor, inte är till beloppet fastställd eller inte är

förfallen till betalning, inte skall omfattas av skuldsaneringen. I fråga om en

sådan fordran får borgenären utan hinder av föreskrifter i annan författning

bevilja anstånd med betalningen under den tid betalningsplanen enligt 8 § löper.

 En skuldsanering omfattar inte

 1. en fordran på familjerättsliga underhåll,

 2. en fordran för vilken borgenären har panträtt eller annan förmånsrätt

enligt 6 eller 7 § förmånsrättslagen (1970:979) eller retentionsrätt, till den

del säkerheten förslår till betalning av fordran,

 3. en fordran för vilken borgenären, innan beslut om att inleda skuldsanering

har meddelats, har fått förmånsrätt enligt 8 § förmånsrättslagen, såvitt avser

egendom som har tagits i anspråk vid verkställigheten,

 4. en fordran som inte är förfallen till betalning och som är beroende av att

borgenären tillhandahåller en motprestation eller

 5. en fordran som är tvistig.

 Bestämmelsen i tredje stycket 1 gäller inte när försäkringskassan eller ett

utländskt offentligt organ inträtt i den underhållsberättigades rätt till

underhållsbidrag.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om

utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets

indelning i kommuner, landsting och församlingar

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning

av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Om en kommuns område Om en kommuns område

har ändrats eller en ny har ändrats eller en ny

kommun bildats skall kommun bildats skall från

från och med det och med det beskatt-

beskattningsår då ningsår då

indelningsändringen indelningsändringen träder

träder i kraft i kraft preliminära

preliminära kommu- kommunalskattemedel och

nalskattemedel och omräknade preliminära

omräknade preliminära kommunalskattemedel

kommunalskattemedel enligt 4 § andra och

enligt 4 § andra och sjätte styckena lagen

sjätte styckena lagen (1965:269) med särskilda

(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns

bestämmelser om kommuns och annan menighets

och annan menighets utdebitering av skatt,

utdebitering av skatt, m.m., när det är möjligt,

m.m. beräknas med hänsyn beräknas med hänsyn tagen

tagen till den föränd- till den förändring av

ring av invånarantalet skatteunderlaget i

i kommunen som indel- kommunen som

ningsändringen medfört. indelningsändringen

 medfört. I andra fall

 skall medlen beräknas med

 hänsyn tagen till den

 förändring av

 invånarantalet i kommunen

 som indelningsändringen

 medfört.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Senaste lydelse 1992:1588.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-10-24

Närvarande: f.d. justitierådet Ulf Gad, justitierådet Johan Munck och

regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 13 oktober 1994 om nya tidpunkter för redovisning

och betalning av skatter och avgifter, m.m. (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

uppbördslagen (1953:272) m.fl. lagar.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Ingrid

Engquist.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

BILAGA 1

Sammanfattning

Förslagen i korthet

Tidpunkten för redovisning och betalning av vissa skatter och avgifter tidigare-

läggs från den 18 till den 10 i den uppbördsmånad som betalning skall ske. I

januari får betalning i stället ske senast den 15.

 Tidigareläggningen omfattar

- preliminär F-skatt,

- särskild A-skatt,

- kvarstående och tillkommande skatt,

- innehållen preliminär skatt,

- särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

- särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., samt

- socialavgifter och särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster som betalas

av arbetsgivare.

 Även i vissa andra fall då den 18 i månaden har rättsverkningar i uppbörds-

hänseende skall i stället den 10 i månaden tillämpas.

 I fråga om förskottsbetalning av lön förtydligas gällande bestämmelser om

skatteavdrag och redovisning av arbetsgivaravgifter. Härigenom klargörs att

förskottsbetalningar jämställs med ersättning för arbete.

 Räntevinsten för staten av förslagen kan uppskattas till ca 500 mkr per år

och budgetförstärkningen netto till ca 375 mkr per år.

 Förslagen bör tillämpas fr.o.m. det uppbördsår som börjar den 1 februari

1995.

 Utöver dessa förslag presenteras huvuddragen i ett nytt system för redo-

visning och betalning av skatter och avgifter - ett skattekontosystem.

Huvudinriktningen för utredningsuppdraget

Huvudinriktningen för vårt utredningsuppdrag är att effektivisera upp-

bördssystemet. Det skall ske genom samordning och förenkling.

 Bakgrunden är att olika uppbördsbestämmelser i dag gäller för exempelvis av

arbetsgivare innehållen preliminär A-skatt och arbetsgivaravgifter, debiterad

preliminär skatt, preliminär skatt på ränta och utdelning, kvarstående skatt,

tillkommande skatt och mervärdesskatt. Skillnaderna märks beträffande bl.a.

inbetalningsdag, redovisningsperiod, redovisningshandlingar, inbetalningskonton,

påminnelse- och anmaningsrutiner samt sanktionssystem.

 Det ingår också i utredningsuppdraget att särskilt se över de tidpunkter som

gäller för betalning av skatter och avgifter. Den översyn av statliga

betalningstidpunkter som nyligen gjorts av Riksgäldskontoret och Riks-

revisionsverket skall då beaktas. I direktiven sägs att det med hänsyn till att

det är fråga om mycket stora skatte- och avgiftsbelopp är viktigt ur stats-

finansiell synvinkel att redovisning och betalning sker så tidigt som möjligt.

Effektivisering av uppbördsförfarandet

Arbetet med att utforma ett förslag till ett nytt system för redovisning och

betalning av skatter och avgifter (ett skattekontosystem) pågår för närvarande.

Avsikten är att det i systemet skall ingå betalningar av skatter och avgifter

som i dag görs på olika sätt. Enhetliga regler bör gälla för löpande skatte- och

avgiftsbetalningar. I första hand är det då fråga om att skapa ett enhetligt

förfarande för betalningar av debiterad preliminär skatt, innehållen preliminär

skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Också andra skatte- och

avgiftsbetalningar bör kunna hanteras i skattekontosystemet.

 Överskådligheten i uppbördsförfarandet ökar påtagligt om en enhetlig ordning

gäller i fråga om bl.a. redovisningsperioder, redovisningshandlingar,

betalningar, påminnelse- och anmaningsrutiner samt sanktioner. Förenklingarna

för skatteförvaltningen i administrativt hänseende av ett enhetligt förfarande

kan antas bli betydande. Det är emellertid för de skatt- eller avgiftsskyldiga

som de största administrativa fördelarna gör sig gällande. Redovisningar och

betalningar av olika skatter och avgifter som i dag i vissa fall görs flera

gånger i månaden enligt varierande rutiner kommer att kunna göras i en enhetligt

uppbyggd ordning vid högst två tillfällen varje månad. Meningen är vidare att

antalet handlingar som den enskilde nu behöver för att fullgöra sin re-

dovisnings- och betalningsskyldighet skall begränsas och att den skatt- eller

avgiftsskyldige vid betalning skall kunna beakta exempelvis en fordran på skat-

temyndigheten avseende mervärdesskatt.

Tidigareläggning av betalningstidpunkten för debiterad preliminär

skatt, innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter, m.m.

Olika faktorer har betydelse vid valet av tidpunkter för betalning av skatter

och avgifter. Grundläggande är de allmänna och övergripande strävandena mot

effektivisering av uppbördssystemet genom ökad enhetlighet och förenkling. Också

de statsfinansiella effekterna spelar en framträdande roll. Till detta kommer

bl.a. att de skatt- och avgiftsskyldiga skall ges rimlig tid för en korrekt

redovisning och att få fram nödvändiga medel.

 Om dessa omständigheter vägs samman bör i ett nytt uppbördssystem betalnings-

tidpunkten för källskatt och arbetsgivaravgifter kunna förläggas till början av

den månad som betalning skall ske. En andra betalningstidpunkt, som kommer att

avse betalningar av i första hand mervärdesskatt, kan då förläggas till senare

delen av månaden närmast efter redovisningsperiodens utgång - omkring den 20 i

månaden. För mervärdesskatt bör då som huvudregel tillämpas en

redovisningsperiod om en månad.

 De ekonomiska och administrativa konsekvenserna av en övergång till nya be-

talningstidpunkter och månadsredovisning av mervärdesskatt gör att reformen bör

genomföras i två steg.

 Vårt förslag är att det första steget tas nu. Det skall omfatta betalnings-

tidpunkten för debiterad preliminär skatt, innehållen preliminär skatt,

kvarstående och tillkommande skatt, särskild inkomstskatt för utomlands bosatta,

särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. samt socialavgifter

och särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster som betalas av arbetsgivare.

Tidpunkten för redovisning och betalning tidigareläggs i detta skede till den 10

i den uppbördsmånad som betalning skall ske. I januari får betalning i stället

ske senast den 15.

 Även i vissa andra fall då den 18 i månaden nu gäller för redovisning och be-

talning eller har rättsverkningar av annat slag skall i stället den 10 i månaden

tillämpas. Alltså berörs tidpunkten för bl.a. fyllnadsinbetalning av preliminär

skatt.

Förskottsbetalning av lön

En arbetsgivare skall varje månad redovisa den lön som betalats ut under

föregående månad, det skatteavdrag som gjorts på lönen och den månadsavgift som

skall betalas på lönesumman. Skattebeloppet och månadsavgiften skall betalas in

till skattemyndigheten samtidigt som redovisningen lämnas.

 I praktiken görs avsteg från den här ordningen. Vissa arbetsgivare betalar

varje månad ut ett förskott på lönen. Resten av lönen betalas ut nästa månad.

Skatteavdrag och beräkning av månadsavgift sker då först efter att lönen

slutreglerats. Förfarandet leder till en försenad skatte- och avgiftsuppbörd och

ränteförluster för staten. Det innebär också en snedvridning av konkurrensförut-

sättningarna mellan olika företag.

 Det bör nu i lag slås fast att förskottsbetalningar av lön skall behandlas

enligt huvudprinciperna för skatteavdrag, redovisning och betalning i upp-

bördslagstiftningen. Med ersättning för arbete i UBL:s mening jämställs härmed

uttryckligt förskott på sådan ersättning. På motsvarande sätt görs det klart att

med lön enligt USAL jämställs förskott på lön.

Förslagens konsekvenser och genomförande

Räntevinsten för staten av förslagen om tidigareläggning av betalnings-

tidpunkterna kan sammantaget uppskattas till ca 500 mkr per år medan

budgetförstärkningen netto begränsas till ca 375 mkr per år.

 Med hänsyn till de statsfinansiella effekterna bör förslagen genomföras sna-

rast. De utgör också ett första steg i en övergripande effektivisering av hela

uppbördssystemet. En sådan effektivisering innefattar nämligen en ytterligare

tidigareläggning av betalningstidpunkterna.

 Övergången till ett nytt uppbördssystem innebär ekonomiska påfrestningar för

de skatt- och avgiftsskyldiga. Därför bör den ske i två steg. De förslag som nu

läggs fram bör tillämpas fr.o.m. det uppbördsår som börjar den 1 februari 1995.

Ett andra steg, som innebär att ett nytt system för redovisning och betalning av

skatter och avgifter kan börja tillämpas och en ytterligare tidigareläggning av

betalningstidpunkterna, skulle då kunna tas i anslutning till årsskiftet

1996/97.

Utredningens fortsatta arbete

Utredningsarbetet fortsätter nu med den närmare utformningen av ett nytt system

för redovisning och betalning av skatter och avgifter. Detta arbete innefattar

ytterligare överväganden rörande betalningstidpunkter. Under denna andra etapp

kommer även bl.a. ett förslag till en ny lag om redovisning och betalning av

skatter och avgifter att utarbetas.

BILAGA 2

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över delbetänkandet Nya

tidpunkter för redovisning

och betalning av skatter och avgifter (SOU 1994:87)

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Riksbanken,

Riksförsäkringsverket (RFV), Riksgäldskontoret (RGK), Statskontoret, Statistiska

centralbyrån (SCB), Riksrevisionsverket (RRV), Riksskatteverket (RSV), Statens

löne-och pensionsverk (SPV), Länsrätten i Göteborgs och Bohus län, Svenska

kyrkans församlings- och pastoratsförbund, Bankgirocentralen BGC AB, Föreningen

Auktoriserade Revisorer (FAR), Företagarnas Riksorganisation (FR), Företagens

Uppgiftslämnardelegation (FUD), Kooperativa förbundet (KF), Konjunkturinstitutet

(KI), Landstingsförbundet, Lantbrukarnas Riksförbund (LRF), Postgirot Bank AB,

Svenska Bankföreningen, Svenska Kommunförbundet, Sveriges Industriförbund,

Svenska Revisorsamfundet (SRS), Sveriges Köpmannaförbund, Sveriges

Redareförening, Sveriges Redovisningskonsulters Förbund (SRF).

 Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF) och Sveriges Industriförbund har avgett

ett gemensamt yttrande. Därutöver har SAF inkommit med ett eget förslag till

nytt uppbördssystem.

 Bankgirocentralen BGC AB och Svenska Bankföreningen har avgett ett gemensamt

yttrande under beteckningen Bankorganisationerna.

 Yttranden har också avgetts av Firma F. Weiss ekonomitjänst, Svenska Rese- och

Turistindustrins Samarbetsorganisation (RTS), Scandinavian Airlines System (SAS)

samt Svenska PA System AB.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1994

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:92 Nya tidpunkter för redovisning och

betalning av skatter och avgifter, m.m.