Regeringens proposition 2003/04:162

Medlemskap för de baltiska staterna i Nordiska

Prop.

investeringsbanken

2003/04:162

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 19 maj 2004 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll Inför en utvidgning av medlemskretsen i Nordiska investeringsbanken har det träffats en ny överenskommelse om Nordiska investeringsbanken. I propositionen föreslås att riksdagen godkänner denna nya överenskommelse som innebär att de tre baltiska staterna Estland, Lettland och Litauen blir medlemmar i Nordiska investeringsbanken den 1 januari 2005. Vidare föreslås att överenskommelsens bestämmelser om immunitet och privilegier införlivas med svensk rätt. Prop. 2003/04:162 Innehållsförteckning

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

3

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och

privilegier i vissa fall .........................................................................

4

3

Ärendet och dess beredning...............................................................

5

4

Bakgrund ...........................................................................................

5

5

Innehållet i den nya överenskommelsen............................................

7

6

Godkännande av överenskommelsen ................................................

9

7

Ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa

fall

.........................................................................................................

10

8

Kostnader.........................................................................................

11

Bilaga 1

Överenskommelse om Nordiska investeringsbanken ...............

12

Bilaga 2

Stadgar för Nordiska investeringsbanken .................................

17

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 maj 2004...........

23

2

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2003/04:162

Regeringen föreslår att riksdagen

1.

godkänner överenskommelsen den 11 februari 2004 mellan Danmark, Estland, Finland, Island, Lettland Litauen, Norge och Sverige om Nordiska investeringsbanken,

2.

antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall.

3 Prop. 2003/04:162

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall

Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall

1 

skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Bilaga

Immunitet och/eller privilegier gäller för

Tillämplig

internatio-

följande

nell överenskommelse

Internationella organ

Fysiska personer

56.

Nordiska

inves-

Alla

styrelsemed-

Överenskommelse

den

teringsbanken

lemmar,

deras

23 oktober

1998

om

suppleanter,

ban-

Nordiska investerings-

kens anställda samt

banken

av banken utsedda

experter

som

utför

officiella

uppgifter

på

uppdrag

av

banken

Föreslagen lydelse

Bilaga

Immunitet och/eller privilegier gäller för

Tillämplig

internatio-

följande

nell överenskommelse

Internationella organ

Fysiska personer

56.

Nordiska

inves-

Alla

styrelsemed-

Överenskommelse

den

teringsbanken

lemmar,

deras

11 februari 2004 mellan

suppleanter,

ban-

Danmark, Estland, Fin-

kens anställda samt

land, Island,

Lettland,

av banken utsedda

Litauen, Norge och Sve-

experter

rige om Nordiska inves-

teringsbanken

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

1 Lagen omtryckt 1994:717. 4 Prop. 2003/04:162 3 Ärendet och dess beredning Vid det nordiska statsministermötet i Sverige i juni 2003 ställde sig de fem nordiska regeringscheferna principiellt positiva till att erbjuda Estland, Lettland och Litauen medlemskap i Nordiska investeringsbanken (NIB). De nordiska statsministrarna gav sina finans- och ekonomiministrar i uppdrag att till statsministrarnas möte i slutet av oktober 2003 komma med förslag till villkor för en sådan anslutning. För denna uppgift inrättades en nordisk ämbetsmannagrupp under svenskt ordförandeskap, vilken för de nordiska finansministrarna presenterade förslag till generella anslutningsvillkor i oktober 2003. De nordiska statsministrarna beslutade samma månad 2003 att inbjuda de baltiska staterna att bli medlemmar i NIB på basis av de generella villkor som föreslagits av finans- och ekonomiministrarna. De nordiska statsministrarna gav vidare sina finans- och ekonomiministrar i uppdrag att genomföra förhandlingar med sina baltiska kollegor i syfte att realisera medlemskap för de baltiska länderna i banken. Den nordiska ämbetsmannagrupp som upprättats för att ta fram förslag till anslutningsvillkor fick i uppdrag att genomföra förhandlingarna. Förhandlingarna avslutades vid årsskiftet 2003/2004 och resulterade bland annat i ett förslag till ny överenskommelse om NIB som innebär att Estland, Lettland och Litauen blir medlemmar i banken den 1 januari 2005. Den 11 februari 2004 undertecknade representanter för de nordiska och baltiska ländernas regeringar överenskommelsen. Överenskommelsen återfinns i bilaga 1 till denna proposition. De nya stadgarna för banken återfinns i bilaga 2. Överenskommelsen innehåller ett förbehåll för ratifikation. Om samtliga medlemsländer deponerar sina ratifikationsinstrument före den 1 december 2004 kan den nya överenskommelsen träda i kraft den 1 januari 2005. I brev av den 5 februari 2004 från Nordiska rådets ordförande till Nordiska ministerrådets ordförande hälsades de baltiska länderna välkomna till NIB och meddelades att Nordiska rådet i övrigt inte hade några kommentarer till den nya överenskommelsen. Lagrådet Den föreslagna lagändringen är av enkel beskaffenhet. Regeringen anser därför att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. 4 Bakgrund Nordiska investeringsbanken (NIB) är de nordiska ländernas gemensamma finansieringsinstitution med huvudkontor i Helsingfors. Banken upprättades 1975 i syfte att stärka nordiskt samarbete och Nordens ekonomi genom att ge lån och garantier på bankmässiga villkor 5 till investeringsprojekt i Norden och till export av nordiskt intresse. I takt Prop. 2003/04:162 med det nordiska näringslivets internationalisering har NIB:s verksamhet utanför Norden expanderat. Lån och garantier utfärdas sålunda till projekt i länder utanför Norden som är av ömsesidigt intresse för mottagarlandet och Norden. NIB prioriterar finansiering av infrastruktur- och industriinvesteringar i de nordiska ländernas närområden, och särskilt miljöförbättrande investeringar i Östersjö- och Barentsregionen. Banken erbjuder sina kunder långfristiga lån på konkurrenskraftiga, marknadsmässiga villkor till projekt som uppvisar betryggande säkerhet och god riskklass. NIB grundades formellt genom en internationell traktat mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige. Denna traktat (Överenskommelse om upprättandet av Nordiska Investeringsbanken) undertecknades 1975 och trädde i kraft 1976 efter parlamentarisk behandling och ratifikation. NIB inledde sin verksamhet samma år. I överenskommelsen 1975 definierades bankens juridiska status och dess grundläggande rättigheter och skyldigheter. År 1998 undertecknade de nordiska länderna en ny överenskommelse om banken. Överenskommelsen föranledde inte ändringar i bankens juridiska status men tydliggjorde NIB som en internationell finansieringsinstitution. Vidare beviljades banken privilegier och immunitet i enlighet med vad som gäller för övriga internationella finansieringsinstitutioner, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska Investeringsbanken och Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (Världsbanken). NIB har ingått bilaterala överenskommelser med de flesta av de länder utanför Norden i vilka banken erbjuder finansiering. Dessa överenskommelser innefattar bland annat bestämmelser om skydd för investeringar och om privilegier för banken. NIB har ingått sådana överenskommelser med Estland, Lettland och Litauen under åren 1993 och 1994. Dessa överenskommelser kan bli föremål för revidering i och med de tre baltiska ländernas medlemskap i banken. Överenskommelsen från 1998 trädde i kraft 1999 efter ratifikation i vart och ett av de nordiska länderna. NIB har sedan dess styrts utifrån dessa bestämmelser och bankens stadgar såsom de efterhand har reviderats. NIB har även ingått en värdlandsöverenskommelse med den finska regeringen. I värdlandsöverenskommelsen återfinns mer detaljerade bestämmelser om bankens immunitet och privilegier som särskilt har kopplingar till det förhållandet att banken har sitt huvudkontor i Helsingfors. I sistnämnda överenskommelse regleras också frågor som rör t.ex. personalens beskattning, pensioner och socialskydd. Frågan om medlemskap i NIB för Estland, Lettland och Litauen har varit föremål för diskussion och överväganden under flera år. NIB har sedan länge täta relationer med de baltiska länderna. Under 1990-talet upprättades ett baltiskt investeringsprogram som en särskild låneordning inom banken. I dag utgör NIB:s utestående och avtalade lånestock i Baltikum ca en fjärdedel av NIB:s totala internationella lånestock. NIB är i dag den största enskilda externa finansiären av energisektorn i Baltikum och en av de största i transportsektorn. 6 NIB:s styrelse beslutade under våren 2001 att nyutlåning till de Prop. 2003/04:162 baltiska länderna kunde ske utan särskilda garantier från andra än låntagaren. All utlåning till nya projekt i de baltiska länderna som är av gränsöverskridande intresse mellan Norden och Baltikum, eller i övrigt uppfyller bankens krav på nordiskt intresse, kan numera betraktas som bankens ordinarie utlåning. Eftersom NIB ursprungligen grundades som en regional samarbetsinstitution för de fem nordiska länderna innehöll inte överenskommelsen från 1998 bestämmelser om intagande av nya medlemmar i banken. För att nya medlemmar skall kunna tas in krävs därför formellt att en ny, reviderad överenskommelse ingås. Denna skall godkännas och ratificeras av såväl de nya som de ursprungliga medlemmarna. Den nya överenskommelsen skall träda i kraft tidigast den 1 januari 2005. Vid ikraftträdandet upphör 1998 års överenskommelse att gälla. 5 Innehållet i den nya överenskommelsen Den nya överenskommelsen om NIB bygger på grundprincipen att de baltiska länderna skall bli fullvärdiga medlemmar i banken på samma villkor som de nuvarande medlemsländerna. Överenskommelsen innebär vidare att alla medlemmar skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de nuvarande medlemmarna har enligt den nuvarande överenskommelsen. Utvidgningen av medlemskretsen föranleder inte någon ändring i bankens verksamhetsområde eller vad gäller dess rättigheter och skyldigheter. Den grundläggande principen bakom revideringen av överenskommelsen och stadgarna är att företa endast sådana förändringar som är nödvändiga för att möjliggöra ett utvidgat medlemskap på basis av de villkor som angivits ovan. Därför har endast några få ändringar gjorts i den nya överenskommelsen i förhållande till överenskommelsen 1998. De viktigaste förändringarna i överenskommelsen, och vad gäller förhållanden för banken i övrigt, kan sammanfattas i följande punkter. Nordiska investeringsbankens kapital En central utgångspunkt vid hanteringen av de finansiella följderna av de baltiska ländernas medlemskap i NIB har varit att säkerställa att banken även i fortsättningen får en hög kreditvärdering av kreditvärderings- instituten. Grunddragen i bankens finansiella struktur skall bevaras. Finansiellt behandlas utvidgningen av medlemskretsen i banken som en nyemission. De nya medlemmarna skall inbetala sina andelar av grundkapitalet samt sina andelar av bankens reservkapital i enlighet med en fördelningsnyckel som baserar sig på de åtta medlemsländernas bruttonationalinkomst. Inbetalningarna till grundkapitalet skall ske under åren 20052007. Inbetalningarna till reserverna, vilka beloppsmässigt är cirka tre gånger så stora som inbetalningarna till grundkapitalet, skall kunna göras under en längre tid. Dessa betalningar skall vara fullt 7 genomförda senast 2012. De närmare villkoren för inbetalningarna skall Prop. 2003/04:162 bestämmas i särskilda avtal mellan de nya medlemsstaterna och NIB. Bankens ordinarie lånekapacitet, som i dag är 12,5 miljarder euro, ökar med cirka 460 miljoner euro som en konsekvens av utvidgningen. Nordiska investeringsbankens organisation Utvidgningen av medlemskapet medför behov av att revidera strukturen för bankens ledande och kontrollerande organ. De huvudsakliga förändringarna innebär följande. Ägarna, det vill säga de åtta medlemsländerna, skall var och en vara representerad av en regeringsmedlem i bankens råd. Enligt den nuvarande överenskommelsen beslutar Nordiska ministerrådet (finans- och ekonomiministrarna) om ändring av bankens stadgar, ökning av bankens grundkapital, förfarandet vid ett medlemslands utträde ur banken samt om bankens likvidation. Nordiska ministerrådet godkänner också styrelsens förvaltningsberättelse och bankens årsbokslut. Bankens råd skall i huvudsak ha de befogenheter som Nordiska ministerrådet har i dag. För fullständighetens skull har dock ett tillägg gjorts i den nya överenskommelsen som innebär att bankens råd också skall ha befogenhet att besluta om minskning av grundkapitalet. Vidare skall bankens råd kunna besluta om tolkning och tillämpning av bestämmelserna i överenskommelsen och stadgarna. Bankens råd skall dock inte ha befogenhet att besluta om stadgeändringar som avser rådets sammansättning och befogenheter. För sådana ändringar krävs en ny överenskommelse. Nordiska rådet skall även fortsättningsvis beredas tillfälle att yttra sig över förslag till stadgeändringar av principiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet och drift. Sedan de baltiska staterna blivit medlemmar i banken skall även parlamenten i Estland, Lettland och Litauen beredas tillfälle att yttra sig i sådana fall. Bankens styrelse skall bestå av åtta medlemmar, med en medlem utsedd av varje medlemsland. Medlemmarna skall ha varsin suppleant. Enligt den nuvarande ordningen består styrelsen av 10 medlemmar två medlemmar med varsin suppleant från varje land. Bankens kontrollkommitté, med ansvar för revision och tillsyn av bankens verksamhet, skall även fortsättningsvis bestå av tio medlemmar. Bankens råd skall utse de två ledamöter som skall inneha posterna som ordförande respektive vice ordförande. Nordiska rådet samt parlamenten i Estland, Lettland och Litauen skall utse övriga ledamöter, en representant för varje medlemsland. Den nuvarande ordningen innebär att Nordiska ministerrådet utser fem representanter, en från varje medlemsland. De fem övriga ledamöterna utses av Nordiska rådet. Språkfrågor Banken har i dag de fem nordiska medlemsländernas språk som officiella språk. Det innebär att överenskommelsen om NIB och bankens stadgar finns i fem likvärdiga versioner. Dessutom finns en översättning till engelska av grunddokumenten. 8 Medlemsländerna har enats om att bankens officiella språk i framtiden Prop. 2003/04:162 skall vara engelska och svenska, som redan nu är de två språk som används mest i bankens externa verksamhet. Att behålla svenskan som officiellt språk knyter an till bankens nordiska rötter. För en smidig funktion av bankens ledande och beslutande organ skall dock engelska språket användas till exempel i bankens råd och styrelse i såväl dokument som överläggningar. Trots att de officiella språken är engelska och svenska, avser banken att, i mån av möjlighet, även i fortsättningen betjäna sina kunder i medlemsländerna på deras respektive språk. Övrigt Den nya överenskommelsen innefattar två nya bestämmelser med följande innehåll. Frågor angående tolkning eller tillämpning av bestämmelserna i överenskommelsen som uppkommer mellan ett medlemsland och banken eller mellan bankens medlemsländer skall, enligt vad som stadgas i artikel 16, hänskjutas till bankens styrelse för utlåtande. Ett medlemsland som särskilt berörs av den fråga som behandlas skall ha rätt att utse en särskild representant att närvara på styrelsens möte då denna fråga behandlas. Frågan jämte styrelsens utlåtande skall sedan hänskjutas till bankens råd för slutgiltigt avgörande. I överenskommelsens artikel 17 anges vidare att varje medlemsland utan dröjsmål skall vidta nödvändiga åtgärder för att implementera bestämmelserna i den nya överenskommelsen, särskilt de bestämmelser som gäller immunitet och privilegier för banken och vissa personer som är knutna till banken. Syftet med denna nya bestämmelse är att trygga en fullständig och nationell implementering av bestämmelserna i överenskommelsen. Överenskommelsens bestämmelser om immunitet och privilegier bör införlivas i svensk rätt genom det lagförslag som behandlas i avsnitt 7. Den nya överenskommelsen inklusive de nya stadgarna återfinns i bilagorna till propositionen. 6 Godkännande av överenskommelsen

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner överenskommelsen den 11 februari 2004 mellan Danmark, Estland, Finland, Island, Lettland, Litauen, Norge och Sverige om Nordiska investeringsbanken.

Skälen för regeringens förslag: De tre baltiska länderna, Estland, Lettland och Litauen, är stora och viktiga låntagare i NIB. Under 1990- talet genomfördes ett baltiskt investeringsprogram som en särskild låneordning inom banken. I dag utgör NIB:s utestående och avtalade lånestock i Baltikum ca en fjärdedel av bankens totala internationella lånestock. NIB är i dag den största enskilda externa finansiären av energisektorn i Baltikum och en av de största i transportsektorn. Banken har ett totalengagemang i Baltikum i samma storleksordning som andra multilaterala finansieringsinstitutioner såsom Europeiska banken för 9 återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Europeiska investeringsbanken Prop. 2003/04:162 (EIB) och Världsbanken. Utlåningen till de baltiska länderna kan numera betraktas som ordinarie utlåning från banken. NIB har således stor betydelse för de baltiska staterna och utlåningen till dessa länder har en avsevärd vikt i bankens verksamhet. Det är därför naturligt att dessa länder blir medlemmar i NIB. En sådan utvidgning av bankens medlemskrets innebär en förstärkning av NIB och öppnar möjligheter att stärka näringslivet och exportindustrin i såväl de baltiska som de nordiska länderna. Ett medlemskap för de baltiska länderna innebär en viktig förstärkning av det nordisk-baltiska samarbetet i stort. Ett sådant steg har stor principiell betydelse då det är första gången som de baltiska staterna får möjlighet att bli medlemmar i en nordisk mellanstatlig institution. Ett medlemskap utgör ett led i en process mot ett utvidgat formaliserat samarbete mellan Norden och Baltikum. De baltiska ländernas medlemskap i NIB skall också ses i ett vidare perspektiv, nämligen i ljuset av de baltiska ländernas medlemskap i EU den 1 maj 2004. Genom det vidgade samarbete, som utvidgningen av NIB:s medlemskrets innebär, öppnas inte bara möjligheter till bättre ekonomisk tillväxt och utveckling i Östersjöregionen. Det ger också denna region ökad politisk styrka i den nya utvidgade Europeiska unionen. Baltiskt medlemskap i NIB stärker den nordliga dimensionen i det europeiska samarbetet och samarbetet NordenBaltikum i EU/EES- sammanhang. Medlemskap för de baltiska länderna i NIB stärker vidare NIB:s ställning i Östersjöregionen och skapar möjligheter till affärer utöver vad som i dag är möjligt. Det är ett led i utvecklingen mot en mer integrerad nordisk-baltisk ekonomi och leder dessutom till förbättrade förutsättningar för närområdessamarbete österut. Regeringen anser mot denna bakgrund att de baltiska staterna bör bli medlemmar i NIB. Överenskommelsen förutsätter en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av riksdagen.

7

Ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall

Regeringens förslag: Lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ändras så att den omfattar den nya överenskommelsen om Nordiska investeringsbanken.

Skälen för regeringens förslag: Frågor om immunitet och privilegier för internationella organ och personer med anknytning till sådana organ regleras i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Enligt 4 § åtnjuter vissa i en bilaga till lagen angivna organ och personer med anknytning till sådana organ immunitet och privilegier enligt vad som bestäms i avtal som är i kraft i förhållande till Sverige. Immuniteten och privilegierna gäller i den utsträckning som framgår av överenskommelserna. 10 Enligt lagen i dess nuvarande lydelse åtnjuter NIB immunitet och Prop. 2003/04:162 privilegier enligt vad som bestämts i överenskommelsen den 23 oktober 1998 om upprättande av Nordiska investeringsbanken. Som framgått av det föregående har med anledning av de baltiska staternas medlemskap i banken en ny överenskommelse träffats mellan medlemsstaterna. Lagen bör därför ändras så att den omfattar den nya överenskommelsen. I den nya överenskommelsen har inte införts någon ändring vad gäller immunitet och privilegier i förhållande till vad som gäller i dag. Enligt artikel 10, i såväl överenskommelsen från 1998 som i den nya överenskommelsen, har bland andra av banken utsedda experter immunitet mot rättsligt förfarande vad avser handlingar som utförs i tjänsten på bankens vägnar. I den nuvarande lagtexten används dock begreppet experter som utför officiella uppdrag av banken. Regeringen föreslår att lagtexten ändras så att den bättre stämmer överens med ordalydelsen i nämnda artikel. Omfattningen av den immunitet och de privilegier som nämnda personer åtnjuter framgår som nämnts av överenskommelsen. Överenskommelsen om NIB träder i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga medlemsländer har deponerat sina ratifikationsinstrument hos det norska utrikesdepartementet, dock inte tidigare än den 1 januari 2005. Med hänsyn till att det inte säkert kan anges när överenskommelsen blir bindande för Sverige bör den föreslagna lagändringen träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 8 Kostnader Enligt regeringens bedömning torde det inte uppkomma några kostnader till följd av förslagen i denna proposition. 11 Överenskommelse om Nordiska investeringsbanken mellan Danmark, Estland, Finland, Island, Lettland, Litauen, Norge och Sverige om Nordiska investeringsbanken Danmarks, Estlands, Finlands, Islands, Lettlands, Litauens, Norges och Sveriges regeringar, nedan kallade medlemsländerna, vilka önskar stärka och ytterligare utveckla samarbetet mellan medlemsländerna genom Nordiska investeringsbanken, ursprungligen grundad av de nordiska länderna år 1975, som en gemensam internationell finansieringsinstitution jämställd med andra juridiska personer vilka bedriver jämförbar verksamhet i och utanför medlemsländerna, har kommit överens om följande: Artikel 1 Nordiska investeringsbanken, nedan kallad banken, har till ändamål att bevilja finansiering på bankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn för genomförandet av investeringsprojekt av intresse såväl för medlemsländerna som för andra länder vilka erhåller dylik finansiering. Banken skall ha ställning som internationell juridisk person med full rättshandlingsförmåga och i synnerhet ha rätt att ingå överenskommelser, förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Artikel 2 Bankens verksamhet skall bedrivas i överensstämmelse med dess stadgar vilka är bifogade till denna överenskommelse. Stadgarna kan ändras genom beslut av bankens råd på förslag av eller efter uttalande från bankens styrelse, med undantag av bestämmelserna om rådets sammansättning och befogenheter. Nordiska rådet och parlamenten i Estland, Lettland och Litauen skall beredas tillfälle att yttra sig över förslag till stadgeändringar av principiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet och drift. Artikel 3 Bankens grundkapital tillskjuts av medlemsländerna. Ökning eller minskning av grundkapitalet sker genom beslut av bankens råd efter framställning från bankens styrelse. Grundkapitalets storlek, möjligheten till ökning eller minskning av kapitalet och dess fördelning mellan medlemsländerna behandlas i bankens stadgar. 12 Prop. 2003/04:162 Bilaga 1 Artikel 4 Bankens huvudsäte skall vara i Helsingfors. Artikel 5 Talan mot banken kan endast väckas vid behörig domstol i ett lands territorium där banken har etablerat kontor, där banken har utsett ombud för mottagande av stämning eller som banken eljest uttryckligen godkänt. Talan kan emellertid väckas av ett medlemsland eller personer som företräder ett medlemsland eller vilkas krav härrör från ett medlemsland endast under förutsättning att banken uttryckligen samtyckt till detta. Beslut av judiciell eller administrativ myndighet får inte verkställas beträffande bankens egendom eller tillgångar oberoende av var och i vems besittning de befinner sig förrän beslutet vunnit laga kraft. Artikel 6 Bankens egendom och tillgångar skall oberoende av var och i vems besittning de befinner sig vara undantagna från husrannsakan, rekvisition, konfiskation och expropriation genom exekutivt eller judiciellt förfarande. Banken, dess egendom och tillgångar kan inte bli föremål för processuella säkerhetsåtgärder såsom kvarstad. Artikel 7 Bankens lokaliteter och arkiv samt de handlingar som tillhör eller innehas av banken skall vara okränkbara. Artikel 8 Bankens officiella kommunikation skall ges samma behandling av varje medlemsland som detta land ger ett annat medlemslands officiella kommunikation. Artikel 9 Banken, dess inkomster, tillgångar och egendom skall vara befriade från all beskattning med de preciseringar som nämns i denna artikel. Banken skall vara befriad från skatt på förvärv och överlåtelse av fastighet och värdepapper, när det är fråga om bankens officiella bruk. 13 Prop. 2003/04:162 Bilaga 1 Bankens upplåning och utlåning samt upplåning från banken och ökning av bankens kapital skall vara befriade från alla skatter och avgifter av skattenatur. När banken eller fonder som har direkt anknytning till bankens verksamhet och som direkt förvaltas av banken gör upphandlingar eller utnyttjar tjänster som har ett betydande värde och som är nödvändiga för bankens officiella verksamhet, och när priset för sådana upphandlingar eller tjänster inkluderar skatter eller tullar, skall det medlemsland som påfört skatterna eller tullarna vidta lämpliga åtgärder för att bevilja undantag från dessa eller sörja för att de återbetalas, om de är möjliga att fastställa. Bestämmelserna i denna artikel gäller inte skatter och avgifter som endast utgör betalning för tjänster som samhället tillhandahåller. Artikel 10 Alla styrelsemedlemmar, deras suppleanter, bankens anställda samt av banken utsedda experter skall oberoende av nationalitet beviljas immunitet mot rättsligt förfarande vad avser handlingar som utförts i tjänsten på bankens vägnar. Banken kan dock häva sådan immunitet i enlighet med Artikel 14. Immunitet skall emellertid inte gälla i fråga om civilrättsligt ansvar i händelse av skada som uppstår till följd av trafikolycka orsakad av nämnda personer. Artikel 11 Alla styrelsemedlemmar, deras suppleanter, bankens anställda samt av banken utsedda experter som utför officiella uppgifter på uppdrag av banken

1)

skall vara befriade från invandringsrestriktioner. Förutnämnda skall också gälla makar och beroende släktingar till nämnda personer.

2)

kan beviljas samma reselättnader i enlighet med internationell praxis inom institutioner med jämförbar verksamhet, då särskilt behov för detta föreligger.

Artikel 12 Banken kan ta emot och inneha penningmedel och all slags valuta samt förfoga över konton i all slags valuta; den kan även fritt överföra sina penningmedel och sin utländska valuta till och från ett medlemsland samt inom ett medlemsland och växla varje valuta i sin besittning till varje annan valuta. 14 Prop. 2003/04:162 Bilaga 1 Prop. 2003/04:162 Bilaga 1 Artikel 13 Banken skall undantas från betalningsrestriktioner och kreditpolitiska åtgärder som hindrar eller försvårar infriandet av bankens förpliktelser, upplåning eller utlåning i något avseende. Artikel 14 Privilegier och immunitet beviljas genom denna överenskommelse enbart för att banken skall kunna utföra sina uppgifter, och inte till annans nytta. Bankens styrelse kan, i den utsträckning och på sådana villkor som den fastställer, häva den immunitet och de privilegier som beviljats enligt denna överenskommelse i de fall då sådan åtgärd enligt styrelsens åsikt skulle vara till bankens bästa. Artikel 15 Bankens råd kan besluta att banken skall träda i likvidation med tillämpning av den ordning som anges i bankens stadgar. Artikel 16 Frågor angående tolkning eller tillämpning av bestämmelserna i denna överenskommelse som uppkommer mellan något medlemsland och banken eller mellan bankens medlemsländer skall hänskjutas till bankens styrelse för dess utlåtande. Ett medlemsland som särskilt berörs av den fråga som behandlas skall ha rätt att utse en särskild representant att närvara på styrelsens möte då denna fråga behandlas. Frågan jämte styrelsens utlåtande skall sedan hänskjutas till bankens råd för slutgiltigt avgörande. Artikel 17 Denna överenskommelse skall ratificeras. Överenskommelsen jämte i artikel 2 nämnda stadgar träder i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga medlemsländer har deponerat sina ratifikationsinstrument hos det norska utrikesdepartementet, dock inte tidigare än den 1 januari 2005. Det norska utrikesdepartementet meddelar de övriga medlemsländerna om deponeringen av ratifikationsinstrumenten och om tidpunkten för överenskommelsens ikraftträdande. Överenskommelsen skall vara deponerad hos det norska utrikesdepartementet och bestyrkta avskrifter skall av det norska utrikesdepartementet tillställas vart och ett av medlemsländerna. 15 Varje medlemsland skall utan dröjsmål vidta nödvändiga åtgärder för att implementera bestämmelserna i denna överenskommelse, särskilt de bestämmelser som gäller immunitet och privilegier för banken och för de personer som nämns i artiklarna 10 och 11, samt informera banken om de specifika åtgärder som vidtagits. Överenskommelsen den 23 oktober 1998 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om Nordiska investeringsbanken jämte de tidigare ikraftvarande stadgarna upphör att gälla från den tidpunkt denna överenskommelse jämte i artikel 2 nämnda stadgar träder ikraft. Det oaktat skall beslut som fattats på basis av förstnämnda överenskommelse och stadgar fortsättningsvis gälla i den mån de är förenliga med eller inte uttryckligen upphör att gälla på basis av denna överenskommelse eller de bifogade stadgarna, eller på grund av beslut fattade på basis av denna överenskommelse eller bifogade stadgar. Artikel 18 Varje medlemsland kan säga upp överenskommelsen genom att avge en förklaring härom till den norska regeringen, vilken genast underrättar övriga medlemsländer, bankens råd och bankens styrelse härom. Uppsägningen träder i kraft tidigast vid utgången av det räkenskapsår som följer närmast på det år uppsägningen ägde rum. Bankens råd skall efter mottagandet av uppsägningen, och senast innan uppsägningen träder i kraft, fastställa hur förhållandet mellan banken och det utträdande medlemslandet skall avvecklas. Härvid skall säkerställas att det utträdande medlemslandet alltjämt ansvarar i samma mån som övriga parter för de av bankens förpliktelser som förelåg vid ifrågavarande medlemslands utträde. 16 Prop. 2003/04:162 Bilaga 1 Stadgar för Nordiska investeringsbanken Prop. 2003/04:162 Bilaga 2 Nordiska investeringsbanken skall bedriva sin verksamhet enligt följande föreskrifter: ÄNDAMÅL § 1 Nordiska investeringsbanken, nedan kallad banken, har till ändamål att ge lån och ställa garantier på bankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn för genomförande av investeringsprojekt av intresse såväl för medlemsländerna som för andra länder vilka erhåller dylika lån eller garantier. NAMN OCH FÖRKORTNING § 2 Banken har följande officiella namn på följande språk: Nordic Investment Bank på engelska, Nordiska investeringsbanken på svenska, Den Nordiske Investeringsbank på danska, Põhjamaade Investeerimispank på estniska, Pohjoismaiden Investointipankki på finska, Norræni fjárfestingarbankinn på isländska, Ziemelu Investiciju banka på lettiska, Šiaures investiciju bankas på litauiska, och Den nordiske investeringsbank på norska. Den officiella förkortningen av bankens namn är NIB. KAPITAL § 3 Bankens grundkapital uppgår till 4.141.903.086 euro vilket tecknas av medlemsländerna enligt följande :

Danmark

881.062.083

euro

Estland

30.234.434

euro

Finland

765.788.207

euro

Island

38.595.722

euro

Lettland

43.852.738

euro

Litauen

67.815.914

euro

Norge

793.105.204

euro

Sverige

1.521.448.784

euro

Ökning eller minskning av grundkapitalet sker genom beslut av bankens råd efter framställning av bankens styrelse. Ökningen eller minskningen 17 av grundkapitalet fördelas mellan länderna i enlighet med Prop. 2003/04:162 medlemsländernas bruttonationalinkomst till marknadspris som fastställs Bilaga 2 vid envar tidpunkt av bankens råd. § 4 Av det i grundkapitalet tecknade beloppet ställer medlemsländerna 10,106502750 procent till bankens förfogande efter anmodan från banken. Anmodan om inbetalning av återstoden av det tecknade kapitalet sker i den mån bankens styrelse finner det nödvändigt för att uppfylla bankens skuldförpliktelser. § 5 De i § 4 angivna betalningarna verkställs i euro. § 6 Banken anskaffar för verksamheten erforderligt kapital såväl i som utanför medlemsländerna. Även det enligt § 4 inbetalade kapitalet kan användas för detta ändamål. VERKSAMHET § 7 Banken kan ge lån och ställa garantier upp till ett sammanlagt belopp motsvarande 250 procent av grundkapitalet och ackumulerade allmänna reserver. Utöver denna ram kan banken ge lån och ställa garantier enligt mom. 3-4.

För beviljande av lån eller garanti bör betryggande säkerhet ställas, såvida inte nödvändig säkerhet med hänsyn till omständigheterna likväl anses föreligga. Banken kan ge projektinvesteringslån och ställa garantier för projektinvesteringslån (projektinvesteringsgarantier) enligt § 8, upp till ett sammanlagt belopp motsvarande 4.000 miljoner euro. För miljöinvesteringar i medlemsländernas närområden kan banken ge speciella miljöinvesteringslån och ställa garantier för miljöinvesteringslån (miljöinvesteringsgarantier), enligt § 9, upp till ett sammanlagt belopp motsvarande 300 miljoner euro. Banken kan dessutom vidta andra åtgärder som har samband med dess verksamhet och som är nödvändiga eller önskvärda för att främja dess ändamål. 18

Banken bör samarbeta med andra kreditinstitut och berörda offentliga

Prop. 2003/04:162

och privata organ.

Bilaga 2

§ 8 Lån och garantier som beviljas för investeringar utanför medlemsländerna kan, i enlighet med beslut härom av styrelsen, ges som projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier. Avsättningar skall göras för beviljade projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier i en särskild kreditriskfond för att i första hand täcka förluster vid sådana lån och garantier. Medlemsländerna täcker bankens förluster förorsakade av utebliven betalning i anslutning till projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier upp till följande belopp:

Danmark

377.821.491

euro

Estland

13.139.366

euro

Finland

344.859.832

euro

Island

15.586.072

euro

Lettland

19.057.647

euro

Litauen

29.471.632

euro

Norge

329.308.526

euro

Sverige

670.755.434

euro

Medlemsländernas garanti täcker härvid högst 90 procent av kreditförluster vid ett enskilt projektinvesteringslån. Inbetalning sker på anmodan av styrelsen i enlighet med avtal som ingås mellan banken och vart och ett av medlemsländerna. § 9 Lån och lånegarantier som beviljas för miljöinvesteringar i medlemsländernas närområden kan i enlighet med beslut härom av styrelsen, ges som speciella miljöinvesteringslån och miljöinvesteringsgarantier. Medlemsländerna täcker till 100 procent bankens förluster förorsakade av utebliven betalning i anslutning till miljöinvesteringslån och miljöinvesteringsgarantier upp till följande belopp:

Danmark

70.112.698

euro

Estland

2.189.894

euro

Finland

51.377.349

euro

Island

3.186.941

euro

Lettland

3.176.275

euro

Litauen

4.911.939

euro

Norge

61.324.467

euro

Sverige

103.720.437

euro

19 Prop. 2003/04:162 Inbetalning sker på anmodan av styrelsen i enlighet med avtal som ingås Bilaga 2 mellan banken och vart och ett av medlemsländerna. § 10 Bankens verksamhet bedrivs enligt de i § 1 fastställda principerna samt i enlighet med följande riktlinjer: Lån eller garanti bör inte beviljas om lån- eller garantitagarens stat motsätter sig detta. Upplåning och placering av medel i medlemsländerna äger rum i samförstånd med det berörda landets myndigheter. Banken skall i sin verksamhet eftersträva ett sådant överskott att fondbildning och skälig förräntning av det enligt § 4 inbetalade kapitalet möjliggörs. Banken kan då speciella behov föreligger förvärva aktier eller annan egendom för att stöda verksamheten eller för att skydda sin fordran. Banken skall i all den utsträckning som är praktiskt möjligt säkra sig mot kursrisk. § 11 Efter avsättningar till berörda kreditriskfonder överförs bankens överskott till en reservfond till dess denna uppgår till ett belopp som motsvarar 10 procent av grundkapitalet. Därefter beslutar bankens råd efter förslag av bankens styrelse om fördelning av överskottet mellan reservfonden och medel för utdelning på grundkapitalet. § 12 Bankens räkenskaper förs i euro. Räkenskapsåret följer kalenderåret. Styrelsens förvaltningsberättelse och bankens årsbokslut skall översändas till bankens råd för godkännande. FÖRVALTNING § 13 Banken har ett råd, en styrelse, en verkställande direktör och den övriga personal som är nödvändig för att verksamheten skall kunna drivas. § 14 Bankens råd består av åtta guvernörer. Varje medlemsland skall utse en regeringsmedlem som sin guvernör. Rådet skall utse en ordförande för en period av ett år. Ordförandeskapet växlar mellan medlemsländerna. 20 Rådet utövar följande befogenheter: Ändring av bankens stadgar med undantag av bestämmelserna i § 14. Beslut om ökning eller minskning av grundkapitalet. Beslut i frågor gällande tolkning och tillämpning av bestämmelserna i överenskommelsen och stadgarna. Godkännande av styrelsens förvaltningsberättelse och bankens årsbokslut. Utnämning av två medlemmar till bankens kontrollkommitté i enlighet med § 17. Beslut om förfarande vid medlemslands utträde ur banken. Beslut om likvidation av banken. Rådets beslut skall vara enhälliga. Beslut kan fattas genom skriftlig procedur. Rådet skall hålla ett årsmöte samt andra möten vid behov. § 15 Med undantag av vad som stadgas i § 14, utövar styrelsen bankens samtliga befogenheter men kan i den utsträckning som bedöms ändamålsenlig överlåta dem till verkställande direktören. Styrelsen består av åtta ledamöter, av vilka varje medlemsland utser en ledamot för en period av högst fyra år i taget. Varje medlemsland utser vidare, efter samma principer, en suppleant. Styrelsen skall inom sig utse en ordförande och en vice ordförande för en period av två år. Ordförande - och vice ordförandeposterna växlar mellan medlemsländerna. Styrelsen sammanträder när ordföranden så bestämmer eller när minst två styrelseledamöter eller verkställande direktören begär det. Styrelsen är beslutför när minst sju ledamöter eller röstberättigade suppleanter deltar. Varje ledamot har en röst; under en ledamots frånvaro är suppleant från samma medlemsland röstberättigad. Såsom styrelsens beslut gäller den ståndpunkt till vilken minst fem av de röstberättigade ansluter sig. Beslut kan också fattas genom skriftlig procedur. § 16 Verkställande direktören leder bankens löpande verksamhet och skall följa de riktlinjer och anvisningar som styrelsen har gett. Verkställande direktören utses av styrelsen för en tid av högst fem år i taget. Verkställande direktören får icke vara ledamot eller suppleant i styrelsen men deltar i dennas sammanträden utan rösträtt. 21 Prop. 2003/04:162 Bilaga 2

Bankens firma tecknas av styrelseledamot, suppleant, verkställande

Prop. 2003/04:162

direktören eller den styrelsen bemyndigar till detta, två i förening.

Bilaga 2

ÖVRIGA BESTÄMMELSER § 17 En kontrollkommitté upprättas med uppgift att kontrollera att bankens verksamhet bedrivs i överensstämmelse med stadgarna. Kommittén svarar för revisionen och avger årligen revisionsberättelse till bankens råd. Kontrollkommittén består av tio ledamöter. Kommitténs ledamöter utses för en period av högst två år i taget. Nordiska rådet samt parlamenten i Estland, Lettland och Litauen skall utse en representant för varje medlemsland. Bankens råd skall utse två ledamöter att fungera som ordförande respektive viceordförande. Ordförandeskapet och viceordförandeskapet skall växla mellan medlemsländerna. § 18 Om bankens råd beslutar att banken skall träda i likvidation beslutar rådet om förfarandet för likvidationen samt utser de personer som skall förestå likvidationen. Medlemsländerna ansvarar för bankens åtaganden med den icke inbetalade delen av grundkapitalet intill dess samtliga förpliktelser gentemot borgenärerna och övriga förpliktelser har täckts. Förpliktelser skall i första hand gottgöras ur bankens tillgångar, i andra hand ur inbetalningar till banken för obetalda andelar i den del av bankens kapital som skall inbetalas och slutligen ur kapitalandelar som betalas efter anfordran. Innan så skett kan ingen del av bankens inbetalade grundkapital eller reservfond utbetalas till medlemsländerna. All fördelning av kapital mellan medlemsländerna skall ske i förhållande till deras samlade andel av grundkapitalet. Till bekräftelse av detta har de åtta medlemsländernas befullmäktigade ombud undertecknat denna överenskommelse. Som skedde i Helsingfors den 11 februari 2004 i ett exemplar på engelska och svenska språken, vilka båda texter har samma giltighet. 22

Finansdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 maj 2004 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]. Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Regeringen beslutar proposition 2003/04:162 Medlemskap för de baltiska staterna i Nordiska investeringsbanken Prop. 2003/04:162 23