Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

och byggande

18

Förslag till statsbudget för 1999

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagförslag 7

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 7

3 Inledning 9

3.1 Omfattning 9

3.2 Utgiftsutvecklingen 9

3.3 Resultatbedömning 10

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 10

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 10

3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 11

3.3.4 Regeringens slutsatser 11

3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 11

3.5 Skatteavvikelser 11

3.5.1 Skatteförmåner 12

3.5.2 Skattesanktioner 12

4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 15

4.1 Omfattning 15

4.2 Utgiftsutveckling 15

4.3 Resultatbedömning 16

4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 16

4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 17

4.3.3 Effekter av de statliga insatserna 18

4.3.4 Regeringens slutsatser 19

4.4 Revisionens iakttagelser 19

4.5 Anslag 19

A1 Boverket: Förvaltningskostnader 19

A2 Räntebidrag m.m. 21

A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. 23

A4 Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader 24

A5 Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet 25

A6 Byggforskningsrådet: Förvaltningskostnader 27

A7 Byggforskning 28

A8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 30

A9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31

A10 Bostadsbidrag 31

A11 Bonusränta för ungdomsbosparande 35

A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för

 studenter m.fl. 36

A13 Internationellt samarbete 37

5 Geoteknik 39

5.1 Omfattning 39

5.2 Revisionens iakttagelser 39

5.3 Anslag 39

B1 Geoteknik 39

6 Länsstyrelserna m.m. 43

6.1 Omfattning 43

6.2 Utgiftsutvecklingen 44

6.3 Anslag 44

C1 Länsstyrelserna m.m. 44

C2 Regionala självstyrelseorgan 49

7 Lantmäteriverksamhet m.m. 51

7.1 Omfattning 51

7.2 Utgiftsutvecklingen 51

7.3 Resultatbedömning 51

7.4 Revisionens iakttagelser 52

7.5 Anslag 52

D1 Lantmäteriverket 52

D2 Statens va-nämnd 55

8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 57

8.1 Omfattning 57

8.2 Utgiftsutveckling 57

8.3 Resultatbedömning 57

8.4 Anslag 58

E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk

 hållbarhet 58

E2 Kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet 59

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar förslaget till lag om ändring i lagen

(1993:737) om bostadsbidrag,

2. godkänner regeringens förslag dels om änd-

rade regler för utbetalning av små bidrags-

belopp, dels om sänkt bidragsandel i fråga

om räntestöd för reparation och underhåll

av hyres- och bostadsrättshus i enlighet

med vad som förordas (anslagsavsnitt A2

Räntebidrag m.m.),

3. godkänner regeringens förslag i fråga om

ram för bidrag till åtgärder mot radon i bo-

städer i enlighet med vad som förordas

(anslagsavsnitt A9 Bidrag till åtgärder mot

radon i bostäder),

4. godkänner regeringens förslag om ändrade

regler för beviljande av bidrag till bostäder

för studenter m.fl. i enlighet med vad som

förordas (anslagsavsnitt A12 Investerings-

bidrag för anordnande av bostäder för stu-

denter m.fl.),

5. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram-

anslaget E1 Stöd till lokala investerings-

program för ekologisk hållbarhet, besluta

om bidrag som inklusive tidigare åtaganden

innebär utgifter på högst 3 000 000 000

kronor under perioden åren 2000 2002.

6. för budgetåret 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo-

stadsförsörjning och byggande enligt följande

uppställning

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

Belopp

A1

Boverket: Förvaltningskostnader

ramanslag

122 424

A2

Räntebidrag m.m.

ramanslag

7 537 000

A3

Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m.

ramanslag

1 000

A4

Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader

ramanslag

12 763

A5

Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet

ramanslag

3 000 000

A6

Byggforskningsrådet: Förvaltningskostnader

ramanslag

23 229

A7

Byggforskning

ramanslag

64 356

A8

Bidrag till Fonden för fukt och mögelskador

ramanslag

40 000

A9

Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder

ramanslag

7 000

A10

Bostadsbidrag

ramanslag

5 864 600

A11

Bonusränta för ungdomsbosparande

ramanslag

6 000

A12

Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter

m.fl

ramanslag

30 000

A13

Internationellt samarbete

ramanslag

20 000

B1

Geoteknik

ramanslag

23 012

C1

Länsstyrelserna m.m.

ramanslag

1 757 893

C2

Regionala självstyrelseorgan

obetecknat anslag

20 466

D1

Lantmäteriverket

ramanslag

427 890

D2

Statens va-nämnd

ramanslag

5 447

E1

Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

ramanslag

1 495 000

E2

Kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet

ramanslag

5 000

Summa

20 463 080

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ lagen (1993:737) om bostadsbidrag

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Bidragsgrundande inkomst utgörs av summan av inkomst av näringsverk-

samhet och inkomst av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och in-

komst av kapital enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, med de till-

lägg och avdrag som anges i andra och tredje styckena samt 5 och 7 §§.

Beloppet enligt första stycket skall ökas med

1. inkomst som på grund av bestämmelserna i 54 § första stycket f) kom-

munalskattelagen eller avtal om undvikande av dubbelbeskattning inte ingår i

inkomst av näringsverksamhet, tjänst eller kapital,

2. studiemedel i form av studiebidrag,

3. icke skattepliktiga stipendier över 3 000 kronor per månad,

4. belopp varmed inkomst av nä-

ringsverksamhet har minskats ge-

nom avdrag för

 avsättning till periodiseringsfond

 ökning av expansionsmedel

 utgift för egen pension intill ett

belopp motsvarande ett halvt basbe-

lopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:

381) om allmän försäkring

 underskott från tidigare beskatt-

ningsår, och

5. belopp varmed inkomst av ka-

pital har minskats genom avdrag,

utom där

 realisationsvinst har minskats

med realistationsförlust uppkommen

under beskattningsåret,

 avdrag har gjorts enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid

byte av bostad, eller

 avdrag har gjorts för negativ

räntefördelning.

4. belopp varmed inkomst av nä-

ringsverksamhet har minskats ge-

nom avdrag för

 avsättning till periodiseringsfond

 ökning av expansionsmedel

 utgift för egen pension intill ett

belopp motsvarande ett halvt pris-

basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen

(1962:381) om allmän försäkring

 underskott från tidigare beskatt-

ningsår,

5. belopp varmed inkomst av ka-

pital har minskats genom avdrag,

utom där

 realisationsvinst har minskats

med realistationsförlust uppkommen

under beskattningsåret,

 avdrag har gjorts enligt lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid

byte av bostad, eller

 avdrag har gjorts för negativ

räntefördelning, och

6. skattepliktiga inkomster enligt 5 §

lagen (1991:586) om särskild in-

komstskatt för utomlands bosatta.

Beloppet enligt första stycket skall minskas med

1. belopp varmed inkomst kapital har ökats på grund av statligt räntebidrag

för den bostad för vilken bostadsbidrag söks, och

2. belopp varmed inkomst av näringsverksamhet har ökats genom

 återföring till beskattning av avdrag för avsättning till periodiseringsfond

 minskning av expansionsmedel.

7 §

Om ett eller flera barn som avses i 10 § med undantag av första stycket 2

och 3 samt tredje stycket har inkomst av kapital, skall till sökandens bidrags-

grundande inkomst läggas till varje barns inkomst av kapital till den del in-

komsten överstiger 1 000 kr.

Vid beräkning av inkomst av ka-

pital tillämpas 4 § andra stycket 6.

Vid beräkning av inkomst av ka-

pital tillämpas 4 § andra stycket 5.

Tillägg enligt denna paragraf skall fördelas lika mellan makar.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999. Den nya bestämmelsen i 4 §

andra stycket 6 skall dock inte tillämpas i fråga om bostadsbidrag som avser

tid före ikraftträdandet.

3 Inlednin

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bo-

stadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrel-

serna m.m., lantmäteriverksamhet m.m. samt

stöd till ekologisk omställning och utveckling.

3.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

30 891

22 902

22 635

20 463

17 300

13 702

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska

medan utgifterna för kreditgarantier har ökat

dramatiskt under år 1998. Utvecklingen förvän-

tas hålla i sig även under 1999 2001 och beror

bl.a. på att de ekonomiska problemen har under-

skattats i de bostadsrättsföreningar som inte in-

gått i Statens bostadskreditnämnds tidigare pro-

gnosunderlag.

Utgifterna för bostadsbidrag som ökat kraf-

tigt t.o.m. år 1995 har därefter minskat och bör-

jar nu stabiliseras. Även antalet bidragstagare har

minskat.

Förändringar

I propositionen Bostadspolitik för hållbar ut-

veckling (prop. 1997/98:119) lade regeringen

under våren fram förslag till en långsiktig bo-

stadspolitik. Som en följd av regeringens förslag i

propositionen har en särskild delegation inrät-

tats för att fr.o.m. den 1 juli 1998 tillfälligtvis

hantera frågor om stöd till kommuner med

övermäktiga åtaganden för boendet. Riksdagens

beslut med anledning av propositionen innebär

vidare bl.a. att ett investeringsbidrag införs

fr.o.m. år 2000. Investeringsbidraget syftar till att

främja ekologisk hållbarhet vid ny- och ombygg-

nad av hyres- och bostadsrättshus i samman-

hållna bostadsområden.

Boverket har fått ett vidgat sektorsansvar för

ekologiskt hållbar utveckling. Verket har också i

enlighet med förslag i miljöpropositionen

(1997/98:145) fått i uppdrag att ta fram förslag

på delmål och sektorsmål till de nationella mil-

jökvalitetsmålen.

Den 1 januari 1998 bildades Västra Götalands

län genom sammanläggning av Göteborgs och

Bohus län, Älvsborgs län samt Skaraborgs län.

Den försöksverksamhet med ändrad regional an-

svarsfördelning som inleddes i Kalmar, Gotlands

och Skåne län den 1 juli 1997 utvidgades den

1 januari 1998 på så sätt att självstyrelseorganen i

dessa län övertog uppgiften från länsstyrelsen att

besluta om fördelning av regionalpolitiska medel

m.m. Den 1 januari 1999 utvidgas försöksverk-

samheten till att omfatta även Västra Götalands

län.

Omstruktureringen inom det statliga lantmä-

teriet fortsätter.

Mål

- Att skapa förutsättningar för alla att leva i

goda bostäder till rimliga kostnader och i en

stiumulerande och trygg miljö inom ekolo-

giskt hållbara ramar samt att bidra till jäm-

lika och värdiga levnadsförhållanden och

särskilt främja en god uppväxt för barn och

ungdomar.

- En ekologisk hållbarhet skall vara grund vid

planering och byggande.

- Att genom stöd till kommunerna för inves-

teringsprogram öka takten i omställningen

till ett hållbart samhälle.

- Att samhällsplaneringen skall vara sektors-

övergripande.

Prioriteringar

En huvuduppgift för Lantmäteriverket blir att

säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig och

organisatorisk balans och en rationell fastighets-

bildning.

Ett kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet

bildas inom ramen för anslaget för stöd till eko-

logisk omställning och utveckling. Regeringen

föreslår därför att riksdagen anvisar ett särskilt

anslag i 1999 års budget för detta centrum, som

skall ha formen av en egen myndighet och lokali-

seras till Umeå.

3.3 Resultatbedömning

3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska,

framför allt på grund av lägre räntenivå. Utgif-

terna för kreditgarantier ökar avsevärt på grund

av en kraftig ökning av antalet skadeärenden

fr.o.m. det sista kvartalet år 1997. Regeringens

nuvarande bedömning är att denna utveckling

håller i sig de närmaste åren.

Utgifterna för bostadsbidrag som stigit kraf-

tigt under 1990-talets första hälft har därefter

minskat och börjar nu stabiliseras. År 1996 ut-

betalades 8,4 miljarder kronor, medan utgifterna

under år 1997 uppgick till 6,2 miljarder kronor.

För år 1998 beräknas utgifterna till ca 5 860 mil-

joner kronor.

Stödet till lokala investeringsprogram för

ekologisk hållbarhet, som infördes i budgeten för

år 1998, har mottagits med stort intresse och en-

gagemang av kommunerna. I stort sett samtliga

kommuner lämnade in intresseanmälan redan

inför första beslutstillfället våren 1998. Flertalet

kommuner har återkommit med intresseanmälan

för nästa programperiod.

Det statliga lantmäteriet har stora strukturella

problem och det ekonomiska resultatet för år

1997 är mycket otillfredsställande.

Den europeiska integrationen ställer nya krav

på gränsöverskridande samverkan i samhällspla-

neringen. Viktiga exempel är Öresunds-, Öster-

sjö- och Nordsjösamarbetena. Städernas och

storstadsregionernas problem och möjligheter

uppmärksammas allt mer.

Europaharmoniseringen av byggprodukter

intensifieras och de första CE-märkta byggpro-

dukterna finns nu på marknaden.

3.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

Den försöksverksamhet med ändrad regional an-

svarsfördelning som inleddes den 1 juli 1997 i

Kalmar, Gotlands och Skåne län vidgas den

1 januari 1999 till att även omfatta Västra Göta-

lands län, med undantag av uppgiften att besluta

om fördelning av statsbidrag till regionala kul-

turinstitutioner. I Västra Götalands län kommer

det nya landstinget som bildas den 1 januari 1999

att utgöra självstyrelseorganet.

I regeringens proposition Svenska miljömål -

Miljöpolitik för ett hållbart Sverige (prop.

1997/98:145) föreslås att en ny struktur för ar-

betet med miljömål skall tillämpas. I propositio-

nen föreslås ett begränsat antal nationella mil-

jökvalitetsmål, bl.a. målet God bebyggd miljö, i

arbetet för en ekologisk hållbar utveckling. Målet

skall nås inom en generation och är av central

betydelse för samhällsplaneringen. Boverket har

fått regeringens uppdrag att föreslå delmål och

åtgärdsstrategier för miljökvalitetsmålet. De na-

tionella kvalitetsmålen skall, tillsammans med

övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk

planering och samhällsbyggande.

I det statliga handlingsprogrammet för arki-

tektur, form och design som tagits fram har mål

införts för detta politikområde. Skönhetsvärden

ges ökad tyngd i det regelsystem som anger för-

utsättningar för planering och byggande (prop.

1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14. rskr. 1997/98:

225).

Inom ramen för regeringens handlingspro-

gram för att öka takten i omställningen av Sve-

rige till ett ekologiskt hållbart samhälle har totalt

2 316 miljoner kronor beviljats i statsbidrag till

42 kommuners lokala investeringsprogram, varav

770 miljoner kronor avser investeringar under år

1998. Nästan 40 procent av bidragen har gått till

investeringar i boende och byggande och en

fjärdedel till energiprojekt.

Regeringen har i den ekonomiska vårproposi-

tionen (prop. 1997/98:150) presenterat en sär-

skild satsning för att stimulera en ökad använd

ning av geografisk data och informationssystem

(GIS) inom den offentliga sektorn. Programmet

omfattar åren 1999 2001.

3.3.3 Effekter av de statliga insatserna

De investeringar som staten stödjer genom

statsbidragen till lokala investeringsprogram

kommer att ge påtagliga miljöeffekter i form av

bland annat minskade utsläpp av koldioxid och

kväveoxider samt minskade utsläpp av närings-

ämnen till vattendragen och effektivare resursan-

vändning.

De regler för bostadsbidrag som tillämpas

fr.o.m. år 1997 har minskat utgifterna för bi-

dragsgivningen med 2,2 miljarder kronor eller

26 procent. Även antalet bidragstagare har mins-

kat på grund av de regeländringar som genom-

förts. År 1996 lämnades bidrag till drygt 470 000

hushåll och år 1997 till ca 365 000 hushåll.

Samma år uppnådde, med stöd av bostadsbidrag,

ca 60 procent av antalet hushåll med hemmava-

rande barn en utrymmesstandard som minst in-

nebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum.

Det statliga engagemanget inom bostadsom-

rådet skapar bl.a. förutsättningar för förbättrade

kreditvillkor för låntagarna.

Tillgången till digital landskapsinformation

har ökat. Detta har bidragit till att skapa ett

bättre och mer lättillgängligt beslutsunderlag för

bl.a. samhällsplaneringsändamål, räddningstjänst-

insatser, miljöövervakning, transportplanering

samt försvarsmakten.

3.3.4 Regeringens slutsatser

De kraftigt ökade förlusterna i kreditgarantisys-

temet innebär nödvändiga omprioriteringar

inom utgiftsområdet.

Måluppfyllelsen i 1997 års system för bostads-

bidrag har, vad avser hushållens utrymmesstan-

dard, försämrats jämfört med föregående år,

samtidigt som den fördelningspolitiska profilen

skärps. Effekterna av det inkomstprövningssys-

tem som infördes 1997 kan dock bedömas fullt

ut först 1999, då slutliga uppgifter föreligger från

taxeringen.

Statskontoret har på regeringens uppdrag

lämnat förslag till utformning av resultatredovis-

ning i fråga om målet om ekologisk hållbarhet

vid planering och byggande. Förslaget bereds för

närvarande i Regeringskansliet.

3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet

En särskild delegation har inrättats för att fr.o.m.

den 1 juli 1998 tillfälligt hantera frågor om stöd

till kommuner med stora åtaganden inom bo-

stadsområdet. Delegationen finansieras från ut-

giftsområde 25.

Riksdagen godkände år 1997 utformning av

ett flerårigt program för ekologiskt och ekono-

miskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

bidrag till vissa investeringar för att minska elan-

vändningen i bostäder och vissa lokaler samt

ombyggnad och anslutning av eluppvärmda

byggnader till fjärrvärme. För perioden 1998

2002 har sammanlagt 1 650 miljoner kronor av-

satts för ändamålet. Stöden utbetalas från ut-

giftsområde 21 Energi.

3.5 Skatteavvikelser

Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Sam-

hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

redovisas i huvudsak som anslag på statsbudge-

tens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovi-

sas via anslag finns dock även stöd på statsbud-

getens inkomst sida i form av olika särregler i

skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar beteck-

nas som saldopåverkande skatteavvikelser. De

kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och fö-

retagens inkomster eller priser. Skatteförmå-

nerna kan vara motiverade av fördelningspoli-

tiska eller andra skäl. Om en sådan fömån på

budgetens inkomstsida avvecklas leder detta till

en budgetförstärkning för den offentliga sek-

torn.

Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med

den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden in-

nebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är

lika med storleken på den skattefria transferering

som fullt ut kompenserar den skattskyldige för

en eventuell avveckling av avvikelsen.

Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna

bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovi-

sas de skatteavvikelserna som är direkt hänför-

bara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de

regler som gällde den 1 januari 1998.

3.5.1 Skatteförmåner

Avkastning småhus

Avkastning från eget hem behöver ej tas upp till

beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt med

1,5 procent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen

utgörs av skillnaden mellan skatten (30 procent)

på räntan på fastighetens marknadsvärde och

fastighetsskatten.

Avkastning bostadsrätt

Bostadsrättsföreningen skall årligen ta upp en

intäkt om 3 procent av fastighetens taxerings-

värde. Därutöver utgår fastighetsskatt på 1,5 pro-

cent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs

av skillnaden mellan skatten (30 procent) på

räntan på det sammanlagda marknadsvärdet av

bostadsrätterna och den skatt som betalas.

Reavinst på eget hem och bostadsrätt

Endast halva reavinsten som eventuellt uppstår

vid försäljning av eget hem och bostadsrätt tas

upp till beskattning i inkomstslaget eget kapital.

Reavinsten kan fr.o.m. den 8 september 1993

under vissa omständigheter också skjutas upp.

Vid sidan av att bara halva reavinsten tas upp

motsvarar skatteavvikelsen, vad avser möjlighe-

ten till uppskov, en räntefri kredit.

ROT-reduktioner

Den 15 april 1996 återinfördes möjligheten att få

skattereduktion på löneandelen av reparations

och förbättringskostnader på hyreshus och eg-

nahem. Till skillnad från år 1993 och år 1994

gäller reduktionen även för bostadsrättsinneha-

vare. Möjligheter till ROT-reduktion skulle ha

upphört den 31 december 1998 men i proposi-

tion 1997/98:119 föreslås att perioden förlängs

t.o.m. den 31 mars 1999 samt att storleken på

den maximala skattereduktion som kan erhållas

höjs. Riksdagen godkände regeringens förslag

(bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306).

Försäljning av tomtmark och byggnader

Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark

till icke-skattskyldiga och den obeskattade

vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen

regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare

till icke skattskyldig person.

Tidpunkt för inbetalning i byggnadsrörelse

Redovisningsskyldigheten inträder två månader

efter det att fastigheten har tagits i bruk. Skatte-

avvikelsen avser räntan på skattekrediten.

3.5.2 Skattesanktioner

Räntekostnader för bostadsrättsföreningar

Avdragsrätten för räntor är begränsad och för ej

överstiga den intäkt på 3 procent av taxerings-

värdet som föreningen skall ta upp till beskatt-

ning.

Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen)

Fastighetsskatten på hyreshusfastigheter (bo-

stadsdelen) är en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas

som inkomst av näringsverksamhet utgör

fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäk-

terna), till den del den inte reducerar inkomst-

skatten, en skatteavvikelse.

Fastighetsskatt på lokaler

Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt

som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom

intäkterna beskattas som inkomst av närings-

verksamhet, utgör fastighetsskatten (som är av-

dragsgill mot intäkterna), till den del den inte re-

ducerar inkomstskatten, en avvikelse. Fastighets-

skatten på lokaler infördes år 1996 som en delfi-

nansiering av EU avgiften.

Fastighetsskatt på industrienheter

Fastighetsskatten på industrienheter är en ob-

jektskatt som enbart träffar fasthetskapital. Ef-

tersom intäkterna beskattas som inkomst av nä-

ringsverksamhet (som är avdragsgill mot intäk-

terna), till den del den inte reducerar inkomst-

skatten, en avvikelse. Fastighetsskatten på in-

dustrienheter infördes år 1996 som en delfinan-

siering av EU-avgiften.

Tabell 3.1

Miljarder kronor 1

1998

1999

Avkastning småhus

7,06

9,84

Avkastning bostadsrätt

2,29

2,98

Reavinst på eget hem och bo-

stadsrätt

1,15

1,15

ROT-reduktioner

1,50

0,92

Försäljning av tomtmark och bygg-

nader

0,10

0,10

Tidpunkt för inbetalning i bygg-

nadsrörelse

0,13

0,17

Räntekostnader för bostadsrätts-

föreningar

- 2,24

- 2,29

Fastighetsskatt på hyreshus

(bostadsdelen)

- 3,49

- 3,66

Fastighetsskatt på lokaler

- 2,45

- 2,54

Fastighetsskatt på industrienheter

- 1,06

- 1,07

Summa

2,99

5,60

1 Positiva värden avser skatteförmån och negativa värden avser skattesanktio

4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet

4.1 Omfattning

Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och bo-

stadsväsendet hör utgifter för bl.a. räntebidrag,

statliga kreditgarantier, bostadsbidrag, bygg-

forskning och bidrag till fonden för fukt- och

mögelskador samt förvaltningskostnader för

myndigheterna Boverket, Statens bostadskredit-

nämnd, Byggforskningsrådet och Fonden för

fukt- och mögelskador. Antalet anställda vid

myndigheterna uppgick den 31 december 1997

till totalt 266.

4.2 Utgiftsutveckling

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

28 560,7

19 999,1

19 839,9

16 728,4

12 547,2

9 455,9

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Utgifterna för räntebidrag blev nästan 2,6 miljar-

der kronor lägre än det på statsbudgeten anvisade

beloppet år 1997 och beräknas år 1998 bli ca 1,2

miljarder lägre än anvisat belopp.

Utgifterna för garantiverksamheten vid Sta-

tens bostadskreditnämnd blev 185 miljoner kro-

nor lägre än det anvisade beloppet år 1997, men

beräknas år 1998 bli ca 1 miljard kronor högre än

anvisat belopp. Utgiftsökningen beror på att an-

talet skadeärenden ökat kraftigt fr.o.m. det sista

kvartalet år 1997.

Utgifterna för bostadsbidrag, som stigit kraf-

tigt under 1990-talets första hälft, har därefter

minskat och börjar nu stabiliseras. Från och med

år 1997 tillämpas nya regler för bostadsbidrag,

som i första hand innebär ett nytt inkomstpröv-

ningssystem. De nya reglerna för bostadsbidrag

har medfört att utgifterna för bidragsgivningen

minskat under år 1997 med 26 procent, dvs. med

ca 2,2 miljarder kronor jämfört med år 1996.

Förändringar

Vissa reformer har beslutats med anledning av

regeringens förslag i propositionen Bostadspoli-

tik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119,

bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Refor-

merna innebär följande.

- En särskild delegation skall fr.o.m den 1 juli

1998 tillfälligtvis hantera frågor om stöd till

kommuner med övermäktiga åtaganden för

boendet.

- Ett investeringsbidrag införs fr.o.m. år 2000

för merkostnader för investeringar som

främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och

ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i

sammanhållna bostadsområden.

- Räntebidraget avvecklas långsammare för

nyproducerade hyres- och bostadsrättshus

som har uppförts med stöd av 1992 års bi-

dragsregler eller äldre regler.

- Beräkningen av bidrags- och garantiunderla-

gen för statens stöd till bostadsproduktion

ändras fr.o.m. år 2000 så att underlaget blir

mindre för små lägenheter och större för

medelstora lägenheter.

- En bostadssocial beredning med parlamen-

tarisk sammansättning har tillsatts med upp-

drag att följa utvecklingen på det bostads-

sociala området och att föreslå åtgärder för

att stödja särskilt utsatta grupper på bo-

stadsmarknaden.

Prioriteringar

- Formerna för samhällsplaneringen på olika

nivåer skall utvecklas så att de svarar mot

ändrade samhällskrav. Nationella analyser av

strukturella faktorer som påverkar den fy-

siska samhällsplaneringen skall genomföras,

bl.a. som underlag för det internationella

planeringssamarbetet.

- Delmål skall utvecklas för att främja bl.a. det

övergripande miljökvalitetsmålet God be-

byggd miljö, vilket t.ex. omfattar åtgärder

som bidrar till att ny- och ombyggnader

sker inom ekologiskt hållbara ramar.

- Insatser skall göras för att främja en god

kvalitetssäkring, så att dåliga inomhusmil-

jöer så långt möjligt kan byggas bort.

- Fortsatta insatser skall göras för att främja

sänkta byggkostnader.

- Utvecklingen på det bostadssociala området

skall följas.

4.3 Resultatbedömning

4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Byggande och boende

Byggsektorn har en betydande roll i användandet

av samhällets samlade resurser. Såväl materialin-

nehåll som mängden material som förbrukas år-

ligen i sektorn gör den till en av de mest resurs-

intensiva. Till detta skall även läggas den bety-

dande mängd energiresurser som sektorn direkt

förbrukar.

Omfattande åtgärder för en ökad resurseffek-

tivitet i byggandet och bebyggelsen måste vidtas.

Ur ett svenskt perspektiv finns betydande natio-

nella åtaganden från byggprocessens aktörer.

Byggsektorns kretsloppsråd har i sin handlings-

plan exempelvis åtagit sig att halvera byggsek-

torns deponimängder till år 2000 räknat från

1990-talets mitt.

Byggmaterialföretagen arbetar med att minska

emissionerna från byggprodukter. Detta är sär-

skilt viktigt beträffande de problem med emis-

sioner som har negativ inverkan på inomhus-

miljön. Arbetet med att minska emissionerna till

inomhusluften omfattar inte bara materialpro-

ducerande utan även planerande, utförande och

förvaltande led. Frågor om kvalitet i byggandet

har visat sig centrala när det gäller att åstad-

komma ökade miljövinster, bättre inomhusmiljö

och färre byggfel.

Europaharmoniseringen av byggprodukter

fortgår och de första CE-märkta byggproduk-

terna finns på marknaden.

I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner per-

manenta bostäder. Bostadsstandarden i Sverige är

i ett internationellt perspektiv hög och jämnt

fördelad. Praktiskt taget alla bostäder har fullt

modern utrustning.

Trångboddhet i bemärkelsen att bostaden har

mer än två boende per rum, kök och ett rum

oräknade, är sällsynt. År 1993 var endast

3 procent av hushållen i hyres- och bostadsrätt

trångbodda och trångboddheten i egnahem var

nästan obefintlig. Den genomsnittliga bostads-

ytan per person var 43 m2 år 1993.

Bostadsmarknadsläget varierar stort mellan

olika regioner i landet. Resultaten från Boverkets

bostadsmarknadsenkät 1998 visar att i 20 av lan-

dets kommuner råder bostadsbrist, främst i stor-

stadsområden och på högskoleorter. Cirka

70 procent av kommunerna noterar ett mer eller

mindre permanent bostadsöverskott. Enligt SCB

fanns det den 1 mars 1998 drygt 62 000 lägenhe-

ter som var lediga till uthyrning i allmännyttiga

och privatägda fastigheter. Det motsvarar

4 procent av det aktuella beståndet. Merparten av

de lediga lägenheterna finns i kommuner med

mindre än 75 000 invånare.

Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de se-

naste åren. Antalet påbörjade lägenheter har en-

ligt SCB uppgått till i genomsnitt drygt 12 000

lägenheter årligen under åren 1993 1997.

Hushållens kostnader för boendet ökade

kraftigt i början av 1990-talet. Bostadskonsum-

tionen som andel av disponibel inkomst har ökat

och uppgick enligt nationalräkenskaperna år

1997 till i genomsnitt 31,5 procent. Motsvarande

andel år 1990 var 24,7 procent. Under perioden

1991 1993 ökade bostadsutgifterna realt med i

genomsnitt 8 procent i hyresrätt, 12 procent i

bostadsrätt och med 1 procent i egnahem. Åren

därefter ökade bostadsutgifterna något lång-

sammare. Mellan åren 1993 och 1995 ökade bo-

stadsutgiften realt med 3 procent i hyresrätt och

med 1 procent i bostadsrätt. För egnahem mins-

kade bostadsutgiften med i genomsnitt

4 procent.

Även de senaste uppgifterna om hyror och

bostadsrättsavgifter visar att bostadsutgifterna

ökar i lugnare takt än tidigare. Ökningen av hy-

ror och avgifter stannade i genomsnitt kring

1 procent från januari 1997 till januari 1998.

Mellan januari 1995 och januari 1996 ökade de

med 2 3 procent och mellan januari 1993 och ja-

nuari 1994 var ökningen 4 6 procent.

Länsstyrelsens arbete med bostadsadministration

Under år 1997 var antalet bidragsbeslut betydligt

lägre, ca en fjärdedel, jämfört med år 1996 bero-

ende på att de tillfälliga bostadsstöden i princip

upphörde. Ett mycket stort antal utbetalnings-

och avslagsbeslut samt ca 15 000 ansökningar om

bidrag till energisparande åtgärder (som gäller

fr.o.m. 1998) krävde emellertid betydande resur-

ser. Särskilda insatser har också gjorts för att

skaffa kunskaper om ekologiskt byggande för att

kunna bedöma ansökningar som berör åtgärder i

samband med bl.a. kretsloppsmiljarden. Årsre-

dovisningarna för år 1997 visar på att verksam-

heten sköts på ett effektivt sätt i flertalet län.

Samhällsplaneringen

Utvecklingen präglas av en strävan att integrera

miljö- och hushållningsfrågor i underlaget för

beslut om mark- och vattenanvändningen samt

om den byggda miljön. Särskilt påtaglig är denna

strävan i arbetet med översiktsplaneringen på

kommunnivå och den långsiktiga planeringen för

kommunikationer och annan infrastruktur.

Några viktiga tendenser i samhällsutveck-

lingen - omställningen till ett ekologiskt hållbart

samhälle, det framväxande internationella samar-

betet samt ett ökat behov av regional överblick

och samverkan - leder till att nya arbetsformer

och metoder för samhällsplanering på olika ni-

våer behöver utvecklas. Berörda statliga myndig-

heter - främst Boverket och länsstyrelserna - har

ett särskilt ansvar att stödja och aktivt medverka i

en sådan utveckling av samhällsplaneringens

former och arbetssätt. En viktig uppgift för

myndigheterna är att medverka till att utveckla

en bättre samverkan mellan kommuner i frågor

med regional betydelse, t.ex. inom kommunika-

tionsområdet. En annan uppgift är att verka för

en sektorsövergripande helhetssyn i samhällspla-

neringen.

I det svenska rådslaget om Regional utveck-

lingsplanering i ett europeiskt perspektiv

(ESDP) efterlyser framför allt kommunerna en

nationell diskussion om viktiga strukturella frå-

gor. Insikten om nödvändigheten av att utveckla

funktionellt sammanhållna regioner och ända-

målsenliga arbetsformer aktualiserar också beho-

vet av ett gränsöverskridande och transnationellt

samarbete. Viktiga exempel är samarbetet inom

Öresundsregionen och det nyligen inledda pro-

gramarbetet för Östersjö- respektive Nordsjöre-

gionen, som sker inom ramen för det s.k.

INTERREG II C. Under de närmaste åren

kommer det att ställas krav på nationella och re-

gionala analyser som underlag för Sveriges med-

verkan i EU-samarbetet.

Städernas och stadsregionernas betydelse för

ekonomisk tillväxt och utveckling uppmärk-

sammas alltmer. I regeringens proposition Ut-

veckling och rättvisa - en politik för storstaden

på 2000-talet (prop. 1997/98:165) redovisas en

nationell politik för storstadsregionerna Stock-

holm, Göteborg och Malmö. I flera andra euro-

peiska länder diskuteras också olika sätt att på

nationell nivå hantera villkoren för utvecklingen

av städer och tätortsregioner genom såväl gene-

rella som riktade insatser. Utgångspunkten är

genomgående att besluten skall fattas på lokal

nivå så nära de berörda människorna som möj-

ligt. Samtidigt betonas behovet av att utveckla en

sammanhållen och tvärsektoriell stadspolitik i ett

nationellt perspektiv.

4.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

Boverket har redovisat ett uppdrag som avser åt-

gärder för förbättrad inomhusmiljö, kretslopps-

tänkande i byggfrågor samt hälsodeklaration av

bostäder. Inom ramen för detta uppdrag har ver-

ket beviljat medel till flera demonstrations- och

fullskaleprojekt som syftar till att ge goda exem-

pel på miljö- och hälsoriktigt byggande. Vidare

har flera forskningsprojekt påbörjats som en

följd av uppdraget. Verket har också genomfört

flera informationsinsatser inom området miljö-

riktigt byggande under kampanjnamnet Bygg

för hälsa och miljö .

Boverket har vidare utvärderat tillsyns- och

kontrollsystemet enligt plan- och bygglagen

samt effekterna av den förändrade byggregle-

ringen.

Boverket har också inventerat de kunskaper

som finns om hur planering och utformning av

bebyggelseområden och enskilda byggnader kan

påverka brottsligheten. Ett arbete pågår nu med

att förmedla dessa kunskaper till bl.a. kommuner

samt bygg- och bostadsföretag.

Byggkvalitetsutredningen har i betänkandet

Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177) re-

dovisat förslag om effektiv resursanvändning i

samband med uppförande, ombyggnad och un-

derhåll av byggnader. Regeringen avser att redo-

visa sina ställningstaganden i olika frågor som rör

byggandet i en proposition senare under under år

1998.

Byggkostnadsdelegationen (Dir. 1996:38) har

slutfört en teknikupphandling avseende ny tek-

nik för produktion av bostäder. Ett prototyphus

uppförs nu i Gävle kommun och ytterligare två

prototyphus beräknas komma att byggas i an-

slutning till teknikupphandlingen.

Byggforskningsrådet beviljade år 1997 totalt

145 miljoner kronor i forskningsbidrag, främst

inom områdena Hållbar stadsutveckling och

byggande, Staden som livsmiljö och Förbättrad

inomhusmiljö. Rådet har härutöver på olika sätt

informerat om forskningen och forskningsre-

sultat samt medverkat i förberedelsearbetet inför

EU:s femte ramprogram för forskning och ut-

veckling.

Länsstyrelserna fattade under år 1997 beslut

om räntebidrag för nyproduktion av 9 415 lä-

genheter samt för ombyggnad i 18 051 lägenhe-

ter (i projekt med ett bidragsunderlag på minst

50 000 kr per lägenhet).

Statens bostadskreditnämnd beslutade år 1997

om nya kreditgarantier i 824 ärenden med ett ga-

ranterat belopp på totalt 1,6 miljarder kronor

(hänförligt till resultatområdet Nya garantier).

Av det garanterade beloppet avser nästan hälften

nyproduktion av bostadsrättslägenheter och

23 procent nyproduktion av hyresrätter.

Fr.o.m. år 1997 tillämpas ny lagstiftning för

bostadsbidrag, som bl.a innebär ett nytt in-

komstprövningssystem. Under år 1997 lämnades

bostadsbidrag till ca 365 000 hushåll, vilket är en

minskning jämfört med år 1996 då bidrag läm-

nades till drygt 470 000 hushåll. År 1996 utbeta-

lades 8,4 miljarder kronor, medan utgifterna un-

der år 1997 uppgick till 6,2 miljarder kronor. För

år 1998 beräknas utgifterna till ca 5,9 miljarder

kronor.

Vid slutet av år 1997 var sammanlagt 41 415

personer anslutna till ungdomsbosparandet, vil-

ket innebär en minskning i jämförelse med år

1996 med cirka 6 000. Det samlade sparandet i

ungdomsbospar uppgick den 31 december 1997

till sammanlagt knappt 214 miljoner kronor, vil-

ket innebär en minskning med 33 miljoner kro-

nor.

Inom området samhällsplanering har arbetet

vid Boverket under år 1997 fokuserats på det in-

ternationella planeringssamarbetet och på upp-

följning och utvärdering av den fysiska plane-

ringen. Länsstyrelserna har intensifierat arbetet

med att ta fram underlag för och förbättra kun-

skaperna om mark- och vattenanvändningen till

grund för kommunernas översiktsplanering. Ar-

betet med att omarbeta översiktsplanerna har på-

börjats i 150 kommuner. Boverket har vidare in-

lett ett arbete om en hållbar stadsutveckling.

Flera länsstyrelser har lagt särskild vikt vid att

förbättra underlaget om riksintressen och om

särskilt värdefulla områden. Samarbetet mellan

länen har fördjupats och utvecklats.

4.3.3 Effekter av de statliga insatserna

Boverkets informationsinsatser inom området

miljöriktigt byggande har fått ett stort genom-

slag och har bidragit till att bl.a. frågor om hälsa

och miljö fått ökad uppmärksamhet hos aktö-

rerna i byggande och förvaltning.

Utvärderingen av tillsyns- och kontrollsyste-

met enligt plan- och bygglagen visar att reformen

kan bli en positiv kraft för kvalitetssäkring och

en smidigare byggprocess. Det nya systemet har

dock blivit administrativt betungande för mindre

projekt.

Verkets utvärdering av ändringarna i Bover-

kets bygg- och konstruktionsregler som innebär

en övergång till s.k. funktionsreglering visar att

de bostäder som byggdes åren 1994 och 1995 har

en sämre användbarhet för vissa grupper än de

bostäder som byggdes under perioden före re-

formen. Ändringarna i byggregleringen har

emellertid också visat sig skapa nya möjligheter

till variation, förnyelse och vitalisering.

Räntebidraget motsvarar en minskning av ka-

pitalkostnaderna år 1997 med ca 17 500 kronor

för en nyproducerad lägenhet på 90 m2 vid nuva-

rande räntenivå på 5,3 procent.

Statliga kreditgarantier medför både ökad kre-

dittillgänglighet och förbättrade kreditvillkor för

låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre

då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan

utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig

kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar

för lägre kapitalkostnader för kredittagaren.

År 1997 uppnådde, med stöd av bostadsbi-

drag, ca 60 procent av antalet hushåll med hem-

mavarande barn en utrymmesstandard, som

minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget

rum.

Effekterna av myndigheternas arbete med att

utveckla metoder och förmedla kunskaper i sam-

hällsplaneringen är inte möjliga att på kort sikt

avläsa. Boverkets enkät till bl.a. länsstyrelserna

tyder dock på att verkets prioriteringar har varit

relevanta och att insatserna varit av god kvalitet.

Effekter av byggforskningen kan endast be-

dömas på lång sikt.

4.3.4 Regeringens slutsatser

De kraftigt ökade förlusterna inom kreditgaran-

tisystemet leder till nödvändiga omprioriteringar

inom utgiftsområdet och särskilt gäller detta

plan-, bygg- och bostadsväsendet. De områden

som berörs är byggforskningen, stödet till stu-

dent- och ungdomsbostäder, bidragen till fukt-

och mögelskadade småhus och till åtgärder mot

radon i bostäder. Även räntebidraget till vissa

underhålls- och förbättringsåtgärder, det s.k.

RBF-stödet, berörs.

Måluppfyllelsen i 1997 års system för bostads-

bidrag har försämrats, vad avser hushållens ut-

rymmesstandard, samtidigt som den fördel-

ningspolitiska profilen har skärpts.

4.4 Revisionens iakttagelser

RRV har gjort vissa invändningar i revisionsbe-

rättelsen avseende Boverkets årsredovisning för

år 1997 (se avsnitt 4.5, anslaget A1). Regeringen

kommer att följa upp Boverkets åtgärder med

anledning av RRV:s invändningar inom ramen

för den reguljära dialogen med verket. Rege-

ringen bedömer att några särskilda åtgärder här-

utöver inte är påkallade.

För övriga delar inom verksamhetsområdet

har RRV inte lämnat några invändningar i revi-

sionsberättelserna.

RRV bedömer att Statens bostadskredit-

nämnd uppfyller kriterierna för att internrevision

skall inrättas (prop. 1994/95:100, bil. 1). RRV fö-

reslår därför att BKN skall omfattas av bestäm-

melserna i förordningen (1995:686) om intern

revision vid statliga myndigheter m.fl. Rege-

ringen kommer att ta ställning till RRV:s förslag

i denna del när resultatet av den uppföljning och

analys av garantiverksamheten som regeringen

avser att göra föreligger (se avsnitt 4.5, anslaget

A5).

4.5 Anslag

A1 Boverket: Förvaltningskostnader

Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

138 677

Anslags-

sparande

34 490

1998

Anslag

120 455

Utgifts-

prognos

144 300

1999

Förslag

122 424

2000

Beräknat

124 243

1

2001

Beräknat

126 284

2

1 Motsvarar 122 065 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 122 065 tkr i 1999 års prisnivå

Boverket är central förvaltningsmyndighet för

frågor om byggd miljö och hushållning med

mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt,

fysisk planering, byggande och boende. Verket

svarar också för den centrala administrationen av

statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansie-

ring av bostäder.

Anslaget år 1998 innebär en nivåsänkning av

resurserna för Boverkets förvaltningskostnader

med ca 15 miljoner kronor på årsbasis, till följd

av riksdagens beslut om besparingar på statlig

konsumtion samt regeringens förslag till bud-

getförstärkningar i 1995 års kompletteringspro-

position (prop. 1994/95:100, bil.1, bet. 1994/95:

FiU10, rskr. 1994/95:179 och prop. 1994/95:150

bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459).

Härtill kommer den anslagminskning på 17

miljoner kronor för år 1998 som regeringen

föreslår i tilläggsbudgeten. Under år 1998 och år

1999 kommer anslagssparandet att tas i anspråk

för att finansiera en successiv minskning av

verksamhetens kostnader till den lägre resurs-

nivån.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målen för Boverkets verksamhet var under år

1997 enhetlighet och effektivitet i tillämpningen

av regler och stödsystem samt att verka för att

den fysiska planeringen främjar en god hushåll-

ning med mark- och vattenområden, en god be-

byggelsmiljö och ett effektivt och hälsosamt

byggande.

Utmärkande för Boverkets verksamhet är att

den i hög grad handlar om kunskapsuppbyggnad

och kunskapsförmedling. Typiska prestationer

för sådan verksamhet är att informera och för-

medla kunskap genom nyhetsbrev, allmänna råd,

handböcker, kurser och konferenser samt genom

olika former av samverkan med andra statliga

myndigheter och kommuner. Andra exempel på

prestationer är uppföljningar och utvärderingar.

Kunskapsproduktionen är också en förutsättning

för att verket skall kunna utföra typiska myndig-

hetsuppgifter som att utfärda föreskrifter och att

lämna remissyttranden. Målen om en god hus-

hållning med mark- och vattenområden, god be-

byggelsemiljö och ett effektivt och hälsosamt

byggande måste i första hand nås genom aktö-

rerna i samhällsplaneringen samt i byggande och

förvaltning.

De mest resurskrävande prestationerna under

budgetåret 1997 var metodutveckling inom verk-

samhetsområdet Hushållning med mark och

vatten, byggd miljö och fysisk planering, EU-ar-

bete inom verksamhetsområdet Byggande samt

utbetalning av stöd och ärendehandläggning

inom verksamhetsområdet Boende.

Inom verksamhetsområdet Boende har målet

om högst fem månaders handläggningstid för

förvaltningsärenden inte uppnåtts under budget-

året, vilket i hög grad beror på att ompriorite-

ringar har måst göras till förmån för administra-

tionen av de nya bidragen till energieffektivise-

ringar. Vidare har åtgärder vidtagits för att an-

passa datasystemen till de regelförändringar som

beslutats i enlighet med vissa förslag i vårpropo-

sitionen 1997.

Andelen överklagade beslut varierar mellan

olika typer av bidrag. Den högsta andelen över-

klagade beslut under verksamhetsåret 1997 gällde

stimulansbidrag till åtgärder för att förbättra in-

omhusmiljön (56 procent) samt bidrag till in-

stallation av ackumulatortank (29 procent).

De totala kostnaderna för verksamheten

minskade med 7 miljoner kronor till 167 miljo-

ner kronor. Även avgiftsinkomsterna minskade

från 28 miljoner kronor år 1996 till 17 miljoner

kronor år 1997 - på grund av att försäljningen av

publikationer minskade och på grund av att an-

talet ärenden i det s.k. nettoaviseringssystemet

inom ramen för räntebidragsutbetalningarna

minskade.

Resultaten av de enkätundersökningar som

verket gör bland viktiga avnämare till verkets

tjänster och produkter - bl.a. länsstyrelserna - ty-

der på att kvaliteten i verkets arbete utvecklas

positivt.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV anser att posten övriga lån i balansräk-

ningen inte är rättvisande, dels på grund av att ett

lån som utbetalades under budgetåret 1997 inte

har balanserats, dels på grund av att lånet inte har

blivit föremål för s.k. värdereglering. RRV kon-

staterar att det är ytterst svårt att göra en värde-

reglering men rekommenderar ändå att en alter-

nativ redovisningsmetod prövas. RRV påpekar

vidare att årsredovisningen för år 1997 inte hade

undertecknats av samtliga styrelseledamöter.

RRV:s invändningar i revisionsberättelsen

kommer att följas upp i den fortsatta dialogen

med verket. Regeringen bedömer att några sär-

skilda åtgärder härutöver inte är påkallade.

Slutsatser

Regeringen bedömer att Boverkets verksamhet

har bedrivits i enlighet med de av regeringen

fastlagda riktlinjerna och att verket har utfört de

uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av

verksamhetsmålen. När det gäller verksamhetens

inriktning de närmaste åren anser regeringen att

verkets insatser inom områdena regional utveck-

ling, stadsutveckling, ekologisk hållbarhet i pla-

nering och byggande samt inomhusmiljö skall

prioriteras.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

120 455

Pris- och löneomräkning

1 961

Justering av premier

8

Förslag 1999

122 424

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se bilaga 1, avsnitt 4).

A2 Räntebidrag m.m.

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

20 803 809

Anslags-

sparande

360 000

1998

Anslag

12 100 000

Utgifts-

prognos

10 842 000

1999

Förslag

7 537 000

2000

Beräknat

4 085 000

2001

Beräknat

1 981 000

De utgifter som belastar anslaget avser statliga

räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder

samt för vissa underhålls- och förbättringsåtgär-

der i hyres- och bostadsrättshus. Anslaget dispo-

neras vidare för ombyggnadsbidrag till äldrebo-

städer och för bidrag till förvaltningsförluster,

s.k. 33 §-ersättning, till kommuner.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfi-

nansiella utfallet på anslaget är räntenivån och

byggvolymen. Byggvolymen i sig påverkas av

flera faktorer såsom ränteläge, utvecklingen av

hushållens disponibla inkomster, arbetslöshet

m.m. Utgifternas utveckling är således i hög grad

beroende av den samhällsekonomiska utveck-

lingen i stort.

Budgetåret 1997 blev utgifterna 2 571 miljoner

kronor lägre än det belopp som hade anvisats på

statsbudgeten. För innevarande budgetår beräk-

nas utgifterna bli ca 1 200 miljoner kronor lägre

än det anvisade beloppet. Den lägre anslagsbe-

lastningen beror framför allt på att räntenivån

har varit lägre än de antaganden som gjordes i

budgetpropositionerna för år 1997 och år 1998.

I budgetpropositionen för år 1997 antogs sub-

ventionsräntan i genomsnitt bli 8,0 procent un-

der det första halvåret 1997 och 6,3 procent un-

der det andra halvåret. Den faktiska subventions-

räntan uppgick i genomsnitt till 6,43 procent re-

spektive 6,25 procent under första respektive

andra halvåret 1997.

I budgetpropositionen för år 1998 antogs den

genomsnittliga subventionsräntan bli 7,5 procent

under det första halvåret och 6,5 procent under

det andra halvåret 1998. Under det första halv-

året var subventionsräntan i genomsnitt 5,42

procent.

Räntenivån är den mest avgörande faktorn för

utgiftsutvecklingen. Känslighetsanalyser visar att

i nuvarande ärendestock medför en sänkning av

subventionsräntan med 0,5 procentenheter att

utgifterna minskar med ca 125 miljoner kronor

på årsbasis.

Bostadsproduktionen blev totalt något lägre år

1997 än vad som beräknades i budgetpropositio-

nen för år 1998. Under år 1997 påbörjades nästan

11 300 lägenheter i nyproduktion och nästan

13 000 lägenheter i samband med ombyggnad.

Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i

nyproduktion blev drygt 1 000 fler än vad som

beräknats, medan antalet påbörjade lägenheter i

samband med ombyggnad endast blev hälften av

vad som antagits. Utgifterna för räntebidrag be-

räknas minska med ca 15 miljoner kronor per år,

till följd av att antalet påbörjade lägenheter under

år 1997 blev färre än vad som förväntats.

De regelförändringar som genomförts efter

riksdagens beslut (prop. 1996/97:1 utg.omr.18,

bet. 1996/97:BoU1, rskr. 1996/97:92 och prop.

1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20 rskr.

1996/97:284) medför att utgifterna minskar med

uppskattningsvis ca 180 miljoner kronor på års-

basis under perioden år 1998 2000. Av denna ut-

giftsminskning beror ca 50 miljoner kronor på

att bidrag i småärenden inte längre betalas ut. Vi-

dare medför de ändrade reglerna för beräkning

av subventionsräntan - för den del av bidragsti-

den som ligger före den första femårsperiodens

början - att utgifterna minskar med uppskatt-

ningsvis ca 5 miljoner kronor per år. Dessutom

beräknas utgifterna minska med ytterligare 5

miljoner kronor år 1998 till följd av att ett pro-

jekt aldrig anses påbörjat tidigare än två år före

dagen då ansökan om utbetalning av bidrag

kommer in till länsstyrelsen.

De ändrade reglerna för det s.k. RBF-stödet

(prop. 1997/98:1 utg.omr. 18, bet. 1997/98:

BoU1, rskr. 1997/98:77) medför vidare att utgif-

terna beräknas minska med ca 100 miljoner

kronor år 1998.

Den långsammare avvecklingen av räntebidra-

get för de s.k. krisårgångarna enligt regeringens

förslag i propositionen Bostadspolitik för hållbar

utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:

BoU10, rskr. 1997/98:306) beräknas medföra att

utgifterna ökar med ca 20 miljoner kronor år

1998 och med ca 320 miljoner kronor år 1999, i

jämförelse med om reglerna inte hade förändrats.

Regeringens förslag för år 1999 samt de be-

räknade utgifterna för år 2000 och år 2001 base-

ras härutöver på ett antagande om att subven-

tionsräntan i genomsnitt blir 5,21 procent under

andra halvåret 1998, 5,38 procent under första

och 5,48 procent under det andra halvåret 1999.

För åren 2000 och 2001 antas subventionsräntan

i genomsnitt bli 5,50 procent respektive år. Den

s.k. bopremien antas i genomsnitt vara 0,5 pro-

cent under hela perioden.

Regeringens förslag baseras vidare på en för-

väntad bostadsproduktion enligt nedanstående

tabell.

Tabell 4.3 Antaganden om byggvolym

antal påbörjade lägenheter1

År

Nybyggnad

Ombyggnad

1998

13 000

20 000

1999

17 000

25 000

2000

25 000

30 000

2001

30 000

30 000

1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på minst

50 000 kronor per lägenhet beaktats.

Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för

räntebidrag på upplåtelseformer redovisas i ned-

anstående tabell.

Tabell 4.4 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - förde-

lat på ändamål och upplåtelseform

Miljarder kronor (löpande priser)

Ändamål

1998

1999

Nyproduktion

 Hyresrätt

3,9

2,8

 Bostadsrätt

2,6

1,8

 Äganderätt

0,3

0,2

Summa

6,8

4,8

Ombyggnad

 Hyresrätt

2,7

1,9

 Bostadsrätt

0,8

0,5

 Äganderätt

0,06

0,04

Summa

3,6

2,5

TOTALT

10,4

7,3

Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder

enligt äldre regler svarar för ca 86 procent av ut-

gifterna på anslaget år 1998. År 1999 beräknas

denna andel uppgå till ca 83 procent.

Av de totala utgifterna för räntebidrag avser ca

310 miljoner kronor år 1998 räntestöd vid för-

bättring av hyres- och bostadsrättshus, s.k. RBF-

stöd. Vidare beräknas ca 20 miljoner kronor per

år utbetalas för bidrag till s.k. 33 §-ersättning till

kommuner.

Slutsatser

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska

de närmaste åren om den nuvarande räntenivån

består. På längre sikt kommer utgifterna dock att

öka i takt med att nya bidragsärenden tillkom-

mer.

Förslag till ändrade regler

Regeringens förslag: Bidragsgivningen upphör

helt när den aktuella bidragsutbetalningen för

första gången understiger ett belopp som mot-

svarar 2 000 kronor per år.

Bidragsandelen för statligt räntestöd för repa-

ration och underhåll (RBF-stöd) sänks fr.o.m. år

1999 med fem procentenheter, dvs. från 15 till 10

procent.

Skälen för regeringens förslag: En av de regel-

förändringar som riksdagen beslutat om (prop.

1996/97:1 utg.omr. 18, bet. 1996/97:BoU1, rskr.

1996/97:92) innebär att mindre bidragsbelopp

inte utbetalas fr.o.m. år 1997. De räntebidrags-

former som omfattas av detta är dels räntebidrag

enligt äldre bestämmelser, dvs. 1992 års regler

eller äldre, dels det statliga räntestödet för repa-

ration och underhåll (RBF-stöd), dels ränte-

bidrag enligt 1993 års system.

Regeringen utformade, med utgångspunkt i

riksdagens beslut, bestämmelserna så att bi-

dragsbelopp som understiger 2 000 kr per år och

bidragsärende inte betalas ut. Bestämmelserna

utformades vidare så att bidragsbortfallet inte

skulle överstiga 2 000 kronor per lägenhet, i de

fall när flera ärenden avseende samma fastighet

eller lägenhet omfattas av besparingsåtgärden.

Som en följd av denna utformning av regelsys-

temet aviserar Boverket bidragsmottagarna även

om bidragsbeloppet understiger beloppsgränsen

för att bidragsmottagarna skall kunna räkna ihop

de innehållna bidragen och i efterhand kunna an-

söka om utbetalning av bidraget i de fall som

detta överstiger 2 000 kronor per år och lägenhet.

Boverkets uppföljning av effekterna av denna

utformning av reglerna visar bl.a. att det endast

förekom 24 fall där en sådan ansökan berättigade

till utbetalning under budgetåret 1997 och att det

i efterhand utbetalda bidragsbeloppet uppgick

som högst till knappt 4 000 kronor för en enskild

bidragsmottagare. Totalt utbetalades högst

96 000 kronor i efterhand avseende småärenden

av detta slag. Av Boverkets uppföljning framgår

vidare att de s.k. småärendena, totalt ca 50 000,

förorsakar en betydande administrativ kostnad

för aviseringar och databehandling, trots att bi-

draget i flertalet fall inte betalas ut. År 1997 upp-

gick de administrativa kostnaderna för dessa

ärenden till ca 700 000 kronor. Härtill kommer

den irritation som skapas av återkommande avi-

seringar med besked om att bidragsbeloppet inte

kommer att utbetalas.

Mot bakgrund av de uppgifter Boverket redo-

visat föreslår regeringen att de nuvarande reg-

lerna för småärenden ändras. Bidragsgivningen

bör således helt upphöra när den aktuella bi-

dragsutbetalningen för första gången understiger

ett belopp som motsvarar 2 000 kronor per år.

Fortsatta aviseringar behöver därmed inte längre

ske. Vidare bör möjligheten att i efterhand an-

söka om utbetalning av innehållna bidrag, som

sammanlagt för en fastighet eller lägenhet över-

stiger 2 000 kronor per år, upphöra fr.o.m år

1999.

Omprioriteringar inom utgiftsområdet är

nödvändiga med anledning av den beräknade ut-

giftsökningen på anslaget A5 Statens bostads-

kreditnämnd: Garantiverksamhet, budgetåren

1999 2001. Av denna anledning föreslår rege-

ringen att bidragsandelen för statligt räntestöd

för reparation och underhåll (RBF) sänks med

fem procentenheter. Den lägre bidragsandelen

bör gälla bidrag som avser tiden efter den

1 januari 1999. Eftersom bidragsgivningen har

upphört påverkar ändringen återstående utbe-

talningar av redan beviljat räntestöd. Denna för-

ändring av reglerna beräknas minska utgifterna

med ca 75 miljoner kronor år 1999.

Anslaget för år 1999 har sammanfattningsvis be-

räknats enligt följande (effekterna av respektive

förändring är i vissa fall uppskattningar):

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag år 1998

12 100 000

Lägre räntenivå

- 3 153 000

Tilläggsbudget

- 600 000

Upptrappning av garanterad ränta

- 760 000

Lägre bostadsproduktion

- 15 000

Långsammare avveckling för de s.k. krisår-

gångarna

320 000

Ändrade regler enligt tidigare beslut (exkl.

minskat RBF-stöd)

- 180 000

Minskat RBF-stöd, från 20 till 15%

- 100 000

Minskat RBF-stödet, från 15 till 10%

-75 000

Förslag 1999

7 537 000

A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd

för bostadsändamål m.m.

Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

50 835

Anslags-

sparande

43 498

1998

Anslag

8 000

Utgifts-

prognos

9 400

1999

Förslag

1 000

2000

Beräknat

0

2001

Beräknat

0

De utgifter som belastar anslaget är återstående

statliga åtaganden enligt ett antal stödformer

som är under avveckling. Det gäller nybygg-

nadsbidrag, bidrag till bostadskostnader efter

ombyggnad, statsbidrag till hyresrabatter, ung-

domsbostadsstöd, investeringsbidrag för bo-

stadsbyggande samt tilläggslån för vissa repara-

tions- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bo-

stadsrättshus.

Anslagssparandet vid årets början beror

framför allt på att utbetalningarna av det investe-

ringsbidrag som infördes år 1991 blev avsevärt

lägre än vad som förväntades vid tidpunkten för

1997 års budgetproposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Huvuddelen av utgifterna år 1997 - ca 40 miljo-

ner kronor - avsåg utbetalningar av det investe-

ringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder

som infördes år 1991. Riksdagen beslutade i

samband med vårpropositionen år 1997 att ansö-

kan om utbetalning av bidrag skall ha inkommit

senast den 31 oktober 1997 (prop. 1996/97:150,

bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

Tilläggslån till åtgärder i bostadshus som är

yngre än 30 år utbetalades med nästan 10 miljo-

ner kronor under år 1997. Vidare utbetalades 0,4

miljoner kronor i bidrag till bostadskostnader

efter ombyggnad.

År 1999 beräknas ca 1 miljon kronor utbetalas

för bidrag till bostadskostnader efter ombygg-

nad. När det gäller övriga stödformer beräknas

inga utbetalningar ske år 1999.

Slutsatser

Regeringen bedömer att statens åtaganden för

dessa äldre stödformer kommer att vara helt av-

vecklade efter år 1999, varför inga medel för

detta ändamål behöver anvisas på statsbudgeten

efter detta år.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

8 000

Minskat behov

- 7 000

Anslag 1999

1 000

A4 Statens bostadskreditnämnd:

Förvaltningskostnader

Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

12 809

Anslags-

sparande

7 603

1998

Anslag

12 480

Utgifts-

prognos

15 096

1999

Förslag

12 763

2000

Beräknat

12 989

1

2001

Beräknat

13 207

2

1 Motsvarar 12 763 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 12 763 tkr i 1999 års prisnivå

Statens bostadskreditnämnd (BKN) lämnar kre-

ditgarantier enligt förordningen (1991:1924) om

statlig kreditgaranti för bostäder. Kreditgaranti

kan även lämnas enligt förordningen (1993:1591)

om statlig kreditgaranti för lån för omfördelning

av ränteutgifter på lån till bostäder (s.k. omför-

delningsgaranti). Kreditgaranti kan slutligen även

lämnas med stöd av förordningen (1998:666) om

statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för

boendet(se prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:

BoU10, rskr. 1997/98:306). Sistnämnda form av

kreditgaranti är en ny uppgift för myndigheten

som tillkommit under budgetåret 1998. Denna

form av kreditgaranti - inklusive admi-

nistrationskostnader - finansieras med medel

från det under utgiftsområde 25 angivna anslaget

för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner

och landsting

Anslaget får användas för förvaltningskostna-

der som är hänförliga till resultatområdet Äldre

garantier.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för verksamheten är en effektivt funge-

rande garantigivning för finansiering av bostäder.

BKN:s verksamhet har även under budgetåret

1997 präglats av den ökade tillströmningen av

skadeärenden. Under budgetåret inkom 922 ga-

rantiärenden och 514 skadeärenden samt påbör-

jades handläggningen av ca 300 regressärenden.

Riksdagen beslutade på regeringens förslag i

budgetpropositionen för 1997 (prop. 1996/97:1

utg.omr. 18 avsnitt 3.3, bet. 1996/97:FiU1, rskr.

1996/97:53) en ny modell för hantering av stat-

liga kreditgarantier. Den nya modellen innebär

att avgifts- och anslagsmedel skall reserveras på

konto hos Riksgäldskontoret. Till kontot skall

föras eventuella återvinningar. Från kontot fi-

nansieras infrianden av garantier, administration

och andra utgifter. Regeringen bedömer att man

inte nu bör genomföra den nya ordningen i sin

helhet för äldre garantier utan att man tills vidare

behåller särskilda anslag för förvaltningskostna-

der och för resultatområdet Äldre garantier och

att dessa utgifter inte skall belastas ett konto i

Riksgäldskontoret.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att RRV inte har haft

några invändringar i revisionsberättelsen avse-

ende BKN:s årsredovisning för budgetåret 1997.

RRV bedömer att Statens bostadskredit-

nämnd uppfyller kriterierna för att internrevi-

sion skall inrättas (prop. 1994/95:100, bil. 1).

RRV föreslår därför att BKN skall omfattas av

bestämmelserna i förordningen (1995:686) om

intern revision vid statliga myndigheter m.fl.

Regeringen konstaterar att alla väsentliga för-

valtningsbeslut i BKN hanteras av fem handläg-

gare och två beslutande chefer. De beslutande

chefernas funktion innefattar även intern kon-

troll. Regeringen kommer att ta ställning till

RRV:s förslag i denna del när resultatet av den

uppföljning och analys av garantiverksamheten

som regeringen avser att göra föreligger (se an-

slaget A5).

Slutsatser

Regeringen bedömer att Statens bostadskredit-

nämnd har uppfyllt de verksamhetsmål som föl-

jer av regleringsbrevet när det gäller att, så långt

regelverken medger detta, minimera kostnaderna

för garantiförluster och administration. Verk-

samhetens inriktning är styrd av de författningar

som avser att tillgodose det övergripande målet

för verksamheten, nämligen en väl fungerande

och effektiv garantigivning för finansiering av

bostadsbyggande.

Regeringen anser att det är nödvändigt att

kvaliteten i prognoserna avseende utgifterna för

infriande av kreditgarantier förbättras avsevärt.

BKN måste därför prioritera de insatser som

krävs för att öka tillförlitligheten i dessa progno-

ser. Vidare kommer BKN:s medverkan att krävas

i den analys och uppföljning av garantiverksam-

heten som regeringen avser att genomföra.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

12 480

Pris- och löneområkning

269

Justering av premier

14

Förslag 1999

12 763

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se bilaga 1, avsnitt 4).

 A5 Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utgift

1 114 449

Anslags-

sparande

185 551

1998

Anslag

1 500 000

Utgifts-

prognos

2 700 000

1999

Förslag

3 000 000

2000

Beräknat

2 500 000

2001

Beräknat

1 500 000

Garantiverksamheten har delats in i två resultat-

områden, Äldre garantier och Nya garantier.

Med äldre garantier avses garantier utfärdade

t.o.m. 1996 samt omfördelningsgarantier. Med

nya garantier avses i princip garantier utfärdade

fr.o.m. 1997 som inte avser omfördelning av

ränteutgifter. Anslaget får användas för att täcka

förluster till följd av statliga garantier för ny- och

ombyggnad av bostäder inom resultatområdet

Äldre garantier.

Utgifterna för garantiförluster beräknas år

1998 överstiga det anvisade beloppet med 1 015

miljoner kronor. Även budgetåren 1999 2001

beräknas garantiförlusterna bli större än vad som

tidigare beräknats. Enligt den senaste prognosen

beräknas förlusterna bli ca 7 000 miljoner kronor

för budgetåren 1999 2001, vilket är 2 900 miljo-

ner kronor mer än vad som beräknades vid tid-

punkten för budgetpropositionen år 1998. Av

denna anledning avser regeringen att noga följa

utgiftsutvecklingen och ta de initiativ till regel-

förändringar och andra förändringar av verksam-

heten som kan behövas. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i samband med 1999

års vårproposition med en redovisning av vid-

tagna åtgärder och med eventuella förslag till åt-

gärder som är av sådant slag att de behöver un-

derställas riksdagen.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Garantistocken uppgick vid utgången av juni

1997 till 24 346 miljoner kronor. Nytillskottet av

garantier har fortsatt att minska. Garantistocken

minskar också totalt sett och uppgick vid ut-

gången av år 1997 till 23 729 miljoner kronor,

varav 22 079 miljoner kronor avser Äldre garan-

tier. De aktualiserade skadorna under budgetåret

1997 avsåg ett totalt garanterat belopp om 2 297

miljoner kronor, vilket är en ökning med 44 pro-

cent i förhållande till motsvarande period 1996.

Av de aktualiserade skadeärendena under bud-

getåret 1997 står bostadsrätter för 82 procent av

det garanterade beloppet, hyresrätter för 17 pro-

cent och egnahem för 1 procent. Av de aktualise-

rade skadeärendena utgjorde ackordsärenden 79

procent av det garanterade beloppet.

Underskottet i garantiverksamheten uppgick

t.o.m. budgetåret 1997 till 3 084 miljoner kronor.

För budgetåret 1998 beräknar BKN att under-

skottet uppgår till 2 700 miljoner kronor.

Inkomsterna från garantiavgifter för ny- och

ombyggnad, vilka tas ut årligen med 0,5 procent

av garanterat belopp, uppgick budgetåret 1997

till drygt 110 miljoner kronor. För innevarande

budgetår beräknas inkomsterna uppgå till 95

miljoner kronor.

Efter beslut av riksdagen med anledning av re-

geringens proposition Bostadspolitik för hållbar

utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:

BoU10, rskr. 1997/98:306) har det tillkommit ett

ytterligare resultatområde som närmast är att

hänföra till äldre garantier, nämligen kredit-

garanti för avlösen av kommunal borgen.

Infrianden och administration för sådana garan-

tier finansieras emellertid med medel från ansla-

get för bidrag till särskilda insatser i vissa kom-

muner och landsting under utgiftsområde 25.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

I enlighet med riksdagens beslut om den nya

modellen för garantiverksamhet skall finansie-

ringen av resultatområdet Nya garantier ske helt

utanför statsbudgeten fr.o.m. år 1998. Detta re-

sultatområde skall finansieras genom avgifter

som skall täcka både garantiverksamheten och

förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan re-

dovisas budget för de två resultatområdena.

Tabell 4.8 Resultatområde Äldre garantier

Miljoner kronor

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Kost-

nads-

teckning

Utfall 1997

110

1 114

- 1 004

10 %

Prognos 1998

95

2 795

-2 700

3 %

Beräknat 1999

80

3 000

- 2 920

3 %

 Beräknat 2000

70

2 500

-2 430

3 %

Beräknat 2001

60

1 500

- 2 440

4 %

Tabell 4.9 Resultatområde Nya garantier

Miljoner kronor

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Kostnads-

teckning

Utfall 1997

4,4

4,4

Prognos 1998

12

2,5

9,5

406 %

Beräknat 1999

19

18,2

0,8

104 %

 Beräknat 2000

27

32,1

-5,1

85 %

Beräknat 2001

38

47,2

-9,2

81 %

Slutsatser

Som framgår av redovisningen ovan beräknas

statens utgifter för garantiförluster bli drygt

1 miljard kronor högre under budgetåret 1998 än

vad som anvisats på statsbudgeten. Regeringen

föreslår därför i tilläggsbudget att anslaget tillförs

medel till täckande av överskridandet.

Regeringen avser vidare - som ovan nämnts -

att noga följa utgiftsutvecklingen samt att ta de

initiativ till regelförändringar och andra föränd-

ringar av verksamheten som kan behövas. En ut-

gångspunkt för detta arbete blir att hitta vägar att

minska statens förluster så långt möjligt, t.ex.

genom avgiftshöjningar. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i samband med 1999

års ekonomiska vårproposition med en redovis-

ning av vidtagna åtgärder och med eventuella

förslag om åtgärder som är av sådant slag att de

behöver underställas riksdagen.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt följande

och med beaktande av den reviderade prognosen

över utgifterna för garantiförsluster:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

1 500 000

Anpassning till ändrad ut-

giftsprognos

1 500 000

Förslag 1999

3 000 000

A6 Byggforskningsrådet:

Förvaltningskostnader

Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

22 311

Anslags-

sparande

565

1998

Anslag

22 779

Utgifts-

prognos

23 344

1999

Förslag

23 229

2000

Beräknat

23 653

1

2001

Beräknat

23 998

2

1 Motsvarar 23 229 tkr i 1999 års prisnivå

1 Motsvarar 23 229 tkr i 1999 års prisnivå

Byggforskningsrådet (BFR) har samordnings-

ansvaret för forskning och utveckling som berör

byggnader, anläggningar och den byggda miljön.

Det innefattar också forskning och utveckling

inom energi- och miljöteknik för en bättre

byggd miljö.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målen för det stöd BFR lämnar till satsningar på

forskning och utveckling är att främja den

byggda miljöns kvalitet, kostnadseffektivitet och

långsiktiga hållbarhet.

BFR:s administrativa verksamhet omfattar

planering, initiering och samordning av FoU-in-

satser och experimentbyggande, internationellt

samarbete, informationsinsatser samt handlägg-

ning av projektansökningar. BFR har fortsatt sitt

arbete med att effektivisera sin administration.

Bl.a. har nya rutiner för löpande uppföljning av

projekt och resultat utvecklats. En ökande del av

de administrativa resurserna används för interna-

tionellt samarbete. Det gäller framför allt insatser

för det växande EU-samarbetet och EU:s kom-

mande femte ramprogram för forskning, särskilt

nyckelområdet The City of Tomorrow . Av

kansliets resurser bedöms 10 15 procent använ-

das för internationellt samarbete.

Under år 1997 har 624 ansökningar om totalt

723,7 miljoner kronor registrerats hos BFR.

Jämförbara siffror för 1996 är 766 ansökningar

om totalt 570,9 miljoner kronor. Medelvärdet

per ansökan har ökat från 0,74 miljoner kronor

år 1996 till 1,16 miljoner kronor år 1997. Cirka

20 procent av inkomna ansökningar under 1997

har beviljats till ett totalt belopp av 145,8 miljo-

ner kronor.

Information om forskning och forskningsre-

sultat sker genom flera kanaler: tidningen Bygg-

forskningen och tidningen Swedish Building

Research, konferenser/seminarier och press-

konferenser.

Slutsatser

Regeringen bedömer att BFR:s verksamhet har

bedrivits i enlighet med de av regeringen fast-

lagda riktlinjerna och att rådet har utfört de upp-

drag och bedrivit de aktiviteter som följer av

verksamhetsmålen.

Regeringen anser dock att en ny struktur bör

skapas för finansiering och beställning av plan-,

bygg- och bostadsforskning. Statens medverkan

bör koncentreras till långsiktiga FoU-insatser

inom områden av samhällsintresse. Ansvaret för

sådan forskning som ligger inom byggbran-

schens intresseområden bör därför främst finan-

sierias av branschens egna beställarorgan. Rege-

ringen avser att redovisa förslag till riktlinjer för

det framtida stödet till byggforskningen och de

organisatoriska effekterna härav i en proposition

om olika frågor som rör byggandet senare under

år 1998.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

22 779

Pris- och löneomräkning

436

Justering av premier

14

Förslag 1999

23 229

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se bilaga 1, avsnitt 4).

A7 Byggforskning

Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

129 179

Anslags-

sparande

50 017

1998

Anslag

164 430

Utgifts-

prognos

172 600

1999

Förslag

64 356

2000

Beräknat

69 114

2001

Beräknat

70 436

De utgifter som belastar anslaget är bidrag till

forsknings- och utvecklingsarbete inom markan-

vändnings-, byggnads-, anläggnings- och förvalt-

ningsområdena samt bidrag enligt förordningen

(1990:818) om bidrag för experimentbyggande

m.m. Medlen fördelas av BFR.

Anslaget får också disponeras för kostnader i

anslutning till den teknikupphandling m.m. som

Byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag

har genomfört. Upp till 10 miljoner kronor får

användas för detta ändamål år 1998.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De medel som BFR anvisar skall användas till

forskning och utveckling kring den byggda mil-

jön samt därtill direkt hörande information om

forskningen resultat. Samverkan i och samfinasi-

ering av BFR:s forskning och utveckling sker

genom stöd till enskilda projekt och genom sam-

arbetsavtal med ett antal aktörsgrupper i plan-,

bygg- och bostadssektorn. För år 1997 uppgick

den externa finansieringen till 181 miljoner kro-

nor.

Under 1997 har BFR:s forskningsstödjande

verksamhet varit indelad i två huvudprogram;

Bebyggelsen och Byggnaden. Verksamheten har

i allt väsentligt följt uppgjorda planer och priori-

teringar. Forsknings- och utvecklingsprojekt

med inriktning mot hållbar utveckling och där

miljöhänsyn särskilt beaktats har ökat under året.

Strategiska satsningar har initierats under året

genom utlysning av insatsprogrammen Staden

som livsmiljö, Den hållbara staden och Det

sunda huset.

Den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid

universitet och högskolor har fortsatt. Andelen

av BFR:s medel som går till högskolan har ökat

något jämfört med föregående år och ligger nu

på 63 procent. Antalet utexaminerade doktorer

och licentiater i BFR-finansierade forsknings-

miljöer har ökat. BFR har strävat efter att ge stöd

till större samlade projektområden där olika in-

stitutioner och högskolor samverkat tillsam-

mans med näringslivet.

Byggkostnadsdelegationen slutförde under vå-

ren 1998 den teknikupphandling som inleddes

hösten 1996. En utvärdering av de prototyphus

som uppförs i anslutning till teknikupphand-

lingen skall skall genomföras under år 1999, vil-

ket kommer att medföra vissa kostnader som fi-

nansieras via byggforskningsanslaget. Tekniska

högskolan i Stockholm kommer att svara för ut-

värderingen.

Slutsatser

Regeringen bedömer att aktörerna inom plan-,

bygg- och bostadssektorn i högre grad än tidi-

gare tar ansvar för sin egen kunskapsförsörjning.

BFR:s arbete med samfinansiering visar att så är

fallet. Statens medverkan bör i fortsättningen be-

gränsas till FoU-insatser när det gäller frågor av

särskilt samhällsintresse. Med hänsyn härtill och

för att tillgodose behovet av omprioriteringar

(jfr. avsnitt 4.3.4) bör statens bidrag till bygg-

forskning därför minska med 100 miljoner kro-

nor per år fr.o.m. år 1999. Neddragningen för-

väntas medföra att vissa forskningsområden

måste omprövas.

Regeringen avser att redovisa förslag till rikt-

linjer för det framtida stödet till byggforsk-

ningen och de organisatoriska effekterna av dessa

i en proposition om olika frågor som rör byg-

gandet senare under år 1998.

I enlighet med regeringens redovisning i bud-

getpropositionen för år 1997 beräknas upp till

10 miljoner kronor av anslaget disponeras för

kostnader för teknikupphandlingen m.m. som

Byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag

har genomfört. En del av dessa medel 560 000

kronor avses tas i anspråk för att finansiera

projektet Teknisk framsyn inom utgiftsområde

24 Näringsliv.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

164 430

Pris- och löneområkning

486

Omprioritering

- 100 000

Omfördelning till UO 24

- 560

Förslag 1999

 varav Byggkostnadsdelegationen

64 356

9 440

Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser

Regeringen har för budgetåret 1998 av riksdagen

bemyndigats att låta staten ta på sig förpliktelser i

samband med stöd till byggforskning som inne-

bär åtaganden för flera budgetår. Med hänsyn till

att statens bidrag till byggforskningen minskar

betydligt fr.o.m. år 1999 och att regeringen av-

ser att redovisa nya riktlinjer för det framtida

stödet till byggforskningen i en proposition om

olika frågor som rör byggandet senare under år

1998 bör tidigare beslutade bemyndiganden nu

inte utvidgas. De bemyndiganden avseende bud-

getåren 1999 2001 som riksdagen redan beslutat

om bör däremot kunna utnyttjas för beslut även

under år 1999.

Tabell 4.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

37 363

60 963

43 801

25 000

22 000

Nya förpliktelser

159 200

160 005

61 000

34 000

0

Infriade förpliktelser*

162 596

176 167

79 801

37 000

22 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

60 963

43 801

25 000

22 000

0

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

101 000

101 000

61 000

37 000

22 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

A8 Bidrag till Fonden för fukt- och

mögelskador

Tabell 4.13 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

43 500

Anslags-

sparande

16 500

1998

Anslag

60 000

Utgifts-

prognos

55 000

1999

Förslag

40 000

2000

Beräknat

40 000

2001

Beräknat

40 000

De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till

kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador

i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på

medel. Bidragsbestämmelserna finns i förord-

ningen (1993:712) om den statliga fonden för

fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får

anslaget belastas med utgifter för kansli- och ut-

redningskostnader.

De mest betydelsefulla faktorerna för utgif-

ternas utveckling är förknippade med gällande

bestämmelser för beräkning av husägarens själv-

risk. Denna påverkas av det skadade husets ålder

och det låneutrymme som finns tillgängligt i fas-

tigheten. Som regel är självrisken högre ju äldre

huset är.

Målet för bidragsverksamheten är att mot-

verka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i

egnahem.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Bidrag utbetalades under år 1997 med totalt 28,8

miljoner kronor varav 4,7 miljoner kronor har

utgjort förhöjt bidrag enligt 6 a § i fondförord-

ningen och det genomsnittliga bidragsbeloppet

uppgick till 80 000 kronor Detta är en ökning i

jämförelse med år 1996 då bidrag utbetalades

med 8,6 miljoner kronor och det genomsnittliga

bidraget var 72 000 kronor. Ökningen av det ge-

nomsnittliga bidragsbeloppet antas bero på att

antalet ansökningar som avser skador i kryp-

grunder har ökat och att sådana är jämförelsevis

dyra att åtgärda.

Av fondens verksamhetsberättelse framgår

bl.a. att slutligt beslut om bidrag fattades i 346

ärenden, medan hela 712 ärenden avskrevs. Det

stora antalet avskrivna ärenden beror på att sö-

kanden återkallar sin ansökan på grund av svårig-

heter att finansiera självrisken.

Kostnaderna för löner, lokaler och för Kam-

markollegiets service uppgick till 5,2 miljoner

kronor.

Slutsatser

De nuvarande bidragsreglerna innebär höga

självrisker, vilket i många fall leder till avslag eller

till att ärendena avskrivs. Detta bidrar till att fler

fastighetsägare i stället väljer att väcka talan vid

domstol. En annan konsekvens av gällande regler

är att behövliga åtgärder inte genomförs eller

utförs på ett felaktigt sätt, till förfång för kvalitet

och resultat.

Denna problematik har behandlats av Bygg-

kvalitetsutredningen (SOU 1997:177). Utred-

ningen har därför föreslagit att reglerna bör för-

bättras under en period av fyra år och att stödet

därefter bör upphöra. Förslaget innebär att sta-

tens utgifter skulle öka budgetåren 1999 2001.

Regeringen bedömer att det inte är möjligt att

göra några omprioriteringar inom utgiftsområdet

för att finansiera reformer som medför ökade ut-

gifter. Omprioriteringar inom utgiftsområdet är

nödvändiga på grund av den beräknade utgifts-

ökningen på anslaget A5 Statens bostadskredit-

nämnd: Garantiverksamhet. Anslaget bör mot

denna bakgrund minska. Regeringen föreslår att

40 miljoner kronor anvisas år 1999 för bidrag till

Fonden för fukt- och mögelskador.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

60 000

Omprioritering

-20 000

Förslag 1999

40 000

A9 Bidrag till åtgärder mot radon i

bostäder

Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

8 332

Anslags-

sparande

3 668

1998

Anslag

12 000

Utgifts-

prognos

8 700

1999

Förslag

7 000

2000

Beräknat

7 000

2001

Beräknat

 7 000

De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till

åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om

radongashalten i huset överstiger det gränsvärde

som Socialstyrelsen anger som godtagbart från

hälsosynpunkt. Bidraget beviljas av Boverket. Bi-

dragsbestämmelserna finns i förordningen

(1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i

egnahem.

Den mest betydelsefulla faktorn för utgifter-

nas utveckling är småhusägarnas intresse av att

genom mätning av radongashalten i sina bostäder

klarlägga radonsituationen och att vid radonfö-

rekomst över gränsvärdet ansöka om bidrag för

att vidta åtgärder.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under budgetåret 1997 beviljades 805 bidrag.

Det genomsnittliga bidragsbeloppet var drygt

10 000 kronor.

Boverkets utvärdering av effekterna av bidra-

get till åtgärder mot radon i egnahem visar att

vidtagna åtgärder medfört att radongashalten har

sjunkit avsevärt i de fastigheter som har radonsa-

nerats. I 88 procent av de fastigheter som sanera-

des under åren 1995 och 1996 sjönk radongas-

halten till en nivå som understiger gränsvärdet

för sanitär olägenhet. Verket bedömer dock att

radonsanering sker i för liten omfattning och att

informationsinsatserna bör förbättras samt att

bidraget bör tidsbegränsas för att stimulera till

att takten för radonsanering ökar. Vidare bör bi-

drag till mätningar av radonhalten i hyres- och

bostadsrättshus övervägas.

Slutsatser

Regeringen bedömer att det inte är möjligt att

göra några omprioriteringar inom utgiftsområdet

för att finansiera reformer som medför ökade ut-

gifter.

Regeringens förslag: Bidragsgivningen till åtgärder

mot radon i bostäder begränsas i fortsättningen

av en årlig ram. För budgetåret 1999 bestäms

denna ram till 7 miljoner kronor.

Skälen för regeringens förslag: Ompriorite-

ringar inom utgiftsområdet är nödvändiga på

grund av den beräknade utgiftsökningen på an-

slaget A5 Statens bostadskreditnämnd: Garanti-

verksamhet. Anslaget bör mot denna bakgrund

minska och bidragsgivningen i fortsättningen

begränsas av en ram. Regeringen föreslår att 7

miljoner kronor anvisas för år 1999 och att

bidrag till åtgärder mot radon i bostäder får läm-

nas inom denna ram under år 1999.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

12 000

Omprioritering

-5 000

Förslag 1999

7 000

A10 Bostadsbidrag

Tabell 4.15 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

6 195 053

Anslags-

sparande

- 260 053

1998

Anslag

5 919 600

Utgifts-

prognos

5 860 000

1999

Förslag

5 864 600

2000

Beräknat

5 657 700

2001

Beräknat

5 686 000

Anslaget disponeras för bostadsbidrag till barn-

familjer och ungdomar mellan 18 och 29 år utan

barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i la-

gen (1993:737) om bostadsbidrag och bostads-

bidragsförordningen (1993:739).

Målet för bostadsbidragen är att ge ekono-

miskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med

goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen

utgör också en viktig del av det ekonomiska fa-

miljestödet (utgiftsområde 12). Detta stöd syftar

främst till att ge en ekonomisk trygghet för

barnfamiljer under den tid de har en stor försörj-

ningsbörda.

Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroen-

de av inkomst-, boendekostnads- och arbetslös-

hetsutvecklingen och därmed av den samhälls-

ekonomiska utvecklingen i stort.

Under budgetåret 1997 uppgick utgifterna för

bostadsbidrag till drygt 6 195 miljoner kronor.

Det innebär att anslaget för detta år överskreds

med 260 miljoner kronor eller 4,4 procent. Av-

vikelsen, som ligger inom ramen för anvisad an-

slagskredit, beror bl.a. på svårigheter att bedöma

verkningarna av de omfattande regeländringar

som trädde i kraft vid årsskiftet 1996/97. Jämfört

med år 1996 minskade utgifterna under år 1997

på grund av beslutade regeländringar med to-

talt 2 180 miljoner kronor eller 26 procent. För

innevarande budgetår (1998) beräknas utgifterna

till ca 5 860 miljoner kronor, jämfört med

anslaget på 5 919,6 miljoner kronor.

Administrationen av bostadsbidragen sköts av

de allmänna försäkringskassorna. Riksförsäk-

ringsverket (RFV) har som central förvaltnings-

myndighet ansvar för tillsyn, uppföljning och ut-

värdering av bostadsbidragen. Försäkringskas-

sornas respektive RFV:s anslag tillhör utgiftsom-

råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Utgifterna för bostadsbidrag, som stigit kraftigt

under 1990-talets första hälft, har genom riks-

dagens beslut (prop. 1994/95:100 bil. 6, bet.

1994/95:BoU14, rskr. 1994/95:312 och prop.

1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:

229) om ändrat bidragssystem åren 1996 och

1997 minskat successivt och börjar nu stabilise-

ras. Även antalet bidragstagare har minskat och

börjar stabiliseras. Vidtagna regeländringar har

samverkat så att det framförallt är hushåll med

högre eller relativt sett högre inkomster och

rymliga bostäder som förlorat eller fått lägre

bidrag.

Tabell 4.16 Totala utgifter för bostadsbidrag (löpande pri-

ser, mkr/år) samt antal hushåll med bostadsbidrag (1000-

tal) i maj respektive år, 1990-1998

År

Utgift

Antal hushåll

1990

3 142

1

1991

5 065

328

1992

5 928

360

1993

7 164

441

1994

8 669

538

1995

9 221

576

1996

8 373

471

1997

6 195

365

1998

5 860

2

338

Källa: Boverket, RFV

1 Statistik finns ej

2 Beräknad

De totala utgifterna för bostadsbidrag minskade

mellan åren 1995 och 1997 från 9 221 till 6 195

miljoner kronor i löpande priser, en minskning

med 3 026 miljoner kronor eller 33 procent. För

år 1998 beräknas utgifterna till ca 5 860 miljoner

kronor, fem procent lägre jämfört med föregå-

ende år. Även prognosen för närmast följande

budgetår pekar, vid oförändrat regelsystem, på

sjunkande utgifter.

Under perioden maj 1995 till maj 1997 minsk-

ade antalet bidragstagare med drygt 210 000 eller

37 procent. Hushåll med sammanboende föräld-

rar minskade mest, gruppens antal har under pe-

rioden i det närmaste halverats. I maj 1998 läm-

nades bostadsbidrag till 338 000 hushåll, varav

283 000 barnfamiljer och 55 000 hushåll utan

barn. Det innebär att ca 28 procent av det totala

antalet hushåll med barn erhåller bostadsbidrag

detta år. Drygt 65 procent av de hushåll med

hemmavarande barn som erhåller bostadsbidrag

består numera av ensamstående föräldrar. Av

dem är 90 procent kvinnor. Av hushåll med bo-

stadsbidrag utan barn består drygt 90 procent av

ensamstående. Knappt 70 procent av dem är stu-

derande. Bland ensamstående ungdomar är bi-

dragshushållen mycket jämnt fördelade mellan

kvinnor och män (52 respektive 48 procent).

Tabell 4.17 Hushåll med bostadsbidrag 1995 1998, maj

månad (1000-tal)

1995

1996

1997

1998

Hushåll med hem-

mavarande barn

 gifta/samboende

193,3

173,9

105,5

85,5

 ensamstående

191,9

187,9

174,8

170,9

Hushåll med enbart

umgängesrättsbarn

42,5

41,3

29,0

26,9

Hushåll utan barn

 ungdomar

90,4

67,7

56,1

54,5

 andra

58,1

Samtliga

576,2

470,8

365,5

337,8

Källa: RFV

En bostads utrymmesstandard har preciserats i

form av olika standardnormer. Den mest gene-

rösa av dem innebär att varje barn kan erbjudas

ett eget rum. Nedan redovisas i vissa kategorier

uppgifter för år 1997 avseende antalet hushåll

med bostadsbidrag, genomsnittlig boendekost-

nad med respektive utan bidrag och genom-

snittlig preliminär bidragsgrundande inkomst.

Dessutom framgår hur stor andel av dessa hus-

håll som uppfyller nämnda intentioner om ut-

rymmesstandard. Inom parentes anges, beträf-

fande utrymmesstandard, förändringen i pro-

centenheter från år 1996.

Tabell 4.18 Antal hushåll med bostadsbidrag samt genomsnittlig boendekostnad,

genomsnittlig utrymmesstandard och ge-

nomsnittlig preliminär bidragsgrundande inkomst, år 1997

Hushåll med hemma-

varande barn

Antal

Genomsnittlig boendekostnad

(kr/mån)

Genomsnittlig utrymmes standard, med bidrag

(%)

Genomsnittlig

preliminär bi-

dragsgrun-

dande inkomst

(kr/år)

Utan stöd 1

Med stöd

Under norm

Enligt norm

Över norm

Ensamstående

174 807

4 698

2 918

35 (+4)

50 (+/ 0)

15 ( 4)

122 962

 1 barn

91 758

4 390

2 986

18 (+2)

63 (+4)

19 ( 6)

123 575

 2 barn

59 399

4 901

2 924

47 (+3)

41 (+/ 0)

12 ( 3)

127 281

 3+ barn

23 650

5 382

2 635

76 (+9)

19 ( 14)

5 (+5)

109 736

 kvinnor

156 401

4 711

2 880

37 (+4)

50 ( 1)

13( 3)

119 920

 män

18 406

4 589

3 235

25 (+5)

46 (+4)

29 ( 9)

148 806

Gifta/samboende

105 544

5 133

3 658

51 (+15)

35 ( 11)

14 ( 4)

151 128

 1 barn

23 550

4 568

3 362

17 (+3)

60 (+9)

23 ( 12)

111 714

 2 barn

37 551

5 072

3 678

47 (+13)

38 (+1)

15 ( 14)

150 135

 3+ barn

44 443

5 484

3 799

72 (+24)

20 ( 32)

8 (+8)

172 853

Källa: RFV

1 Före ytbegränsning

År 1997 uppnådde, med stöd av bostadsbidrag,

60 procent av antalet hushåll med hemmavarande

barn en utrymmesstandard, som minst innebär

att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Motsva-

rande andel år 1996 var 70 procent. Andelen

hushåll med utrymmesstandard under norm har

ökat mer för gifta/samboende än för ensamstå-

ende. Bland de senare bor män rymligare än

kvinnor, såväl under år 1996 som under år 1997.

Ju fler barn som finns i familjen, desto större är

andelen hushåll med utrymmesstandard under

norm. Andelen flerbarnsfamiljer med bostadsyta

under norm har ökat kraftigast för hushåll med

två sammanboende vuxna.

Den genomsnittliga bidragsgrundande in-

komsten för ensamstående föräldrar är i stort

sett oförändrad mellan åren 1996 och 1997, ca

120 000 kronor per år. I maj 1997 hade 24 pro-

cent av männen och 45 procent av kvinnorna i

ensamstående hushåll med hemmavarande barn

en årsinkomst under denna nivå. Drygt 16 pro-

cent av dem saknade bidragsgrundande inkomst.

En förändring mot lägre genomsnittlig inkomst

är, oavsett antalet barn i familjen, mycket märk-

bar för samboende föräldrar ( ca 30 000 kronor

per år). I maj 1997 hade 46 procent av samboen-

de hushåll med hemmavarande barn en bidrags-

grundande inkomst under 150 000 kronor per år.

I regleringsbrevet för budgetåret 1997 har re-

geringen gett RFV i uppdrag att utvärdera ge-

nomförandet av de nya reglerna för bostadsbi-

drag som trädde i kraft vid årsskiftet 1996/97.

Verket har i två rapporter - Bostadsbidrag till

barnfamiljer och ungdomar respektive under-

hållsstöd till barn till särlevande föräldrar (RFV

anser 1997:8) och Bostadsbidrag till barnfamiljer

och ungdomar, redovisning vad avser systemets

tillämpning (RFV anser 1998:1) - lämnat redo-

visning till regeringen i frågan. Utvärderingen

anger att reformeringen av bostadsbidragen har

fungerat tillfredsställande. Enligt RFV:s uppfatt-

ning har de nya bestämmelserna påtagliga förde-

lar jämfört med tidigare regler. Till exempel gör

det nya inkomstprövningssystemet det möjligt

att förbättra kontrollen och förebygga överut-

nyttjande. Det nya inkomstbegreppet med en

starkare anknytning till skattelagstiftningen och

en bidragsgrundande inkomst som skall fördelas

lika på kalenderårets månader, har förenklat

handläggningen på försäkringskassorna. Rege-

ringen har även, i nämnda regleringsbrev, gett

RFV i uppdrag att utvärdera effekter och resultat

av de nya bestämmelserna. Systemet med

preliminärt och slutligt bostadsbidrag skall bely-

sas särskilt. Verkets uppdrag i denna del skall

slutredovisas senast den 1 september1999.

De totala administrationskostnaderna för bo-

stadsbidrag uppgick år 1997 till 482 miljoner

kronor, en minskning på grund av mindre ären-

devolym med 15 procent jämfört med föregåen-

de år. Den totala administrationskostnaden

(styckkostnaden) per beslut ökade dock från 450

till 601 kronor, eller 34 procent. Detta förklaras

bl.a. med att varje nytt ärende, till följd av de re-

geländringar som genomförts inför år 1997,

krävt en mer omfattande utredning än tidigare.

Administrationskostnadernas andel av de totala

försäkringskostnaderna ökade från 6,8 procent år

1996 till 7,8 procent år 1997, eller med 14,7 pro-

cent.

Slutsatser

De redovisade resultaten tyder på att målupp-

fyllelsen i 1997 års system har, vad avser hus-

hållens utrymmesstandard, försämrats i jämfö-

relse med föregående år, samtidigt som den för-

delningspolitiska profilen har stärkts. De effekter

som följer av det inkomstprövningssystem med

preliminära och slutliga bidrag, som infördes år

1997, kan dock bedömas fullt ut först då slutliga

uppgifter föreligger från taxeringen (våren 1999).

Som angetts i det föregående skall RFV, på

regeringens uppdrag, redovisa effekter och re-

sultat av det nya systemet senast den 1 sep-

tember 1999.

RFV har i Budgetunderlag 1999 2001 beräk-

nat medelsbehovet för anslaget Bostadsbidrag

under budgetåret 1999 till 5 835 800 000 kronor.

Regeringen delar verkets bedömning. Omräknat

med aktuell antagandebild beräknas medelsbe-

hovet för budgetåret 1999 till 5 864 600 000 kro-

nor. För budgetåren 2000 och 2001 beräknas

medelsbehovet till 5 657 700 000 kronor respek-

tive 5 686 000 000 kronor. Därvid har hänsyn ta-

gits till följande förslag till regeländring.

Förslag till lagändring

Det särskilda bidraget till personer med svensk

pension bosatta utomlands

Regeringens förslag: Bidragsgrundande inkomst

skall ökas med skattepliktiga inkomster enligt 5 §

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för

utomlands bosatta.

Riksförsäkringsverkets förslag: Överensstäm-

mer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Riksförsäkringsverket

(RFV) har med anledning av regeringens upp-

drag att utvärdera genomförandet av 1997 års be-

stämmelser för bostadsbidrag även redovisat

vissa förslag till ändringar i dessa bestämmelser

(RFV anser 1998:1). Verkets rapport har remiss-

behandlats. Följande instanser har beretts tillfälle

att yttra sig: Domstolsverket, Kammarrätten i

Jönköping, Länsrätten i Västernorrlands län, So-

cialstyrelsen, Statskontoret, Riksrevisionsverket,

Riksskatteverket, Centrala studiestödsnämnden,

Boverket, Konsumentverket, Ungdomsstyrelsen,

Svenska Kommunförbundet, Försäkringskasse-

förbundet, Tjänstemännens Centralorganisation,

Sveriges Akademikers Centralorganisation,

Landsorganisationen i Sverige, Hyresgästernas

Riksförbund, Sveriges Allmännyttiga Bostads-

företag, Sveriges Förenade Studentkårer och

Försäkringsanställdas förbund. De instanser som

inkommit med yttrande har tillstyrkt eller har

inga invändningar mot förslaget. Därutöver har

särskilt yttrande inkommit från Försäkrings-

kassan i Stockholms län, som anser att det sär-

skilda bidraget bör ingå i den del av bostads-

bidraget som beror av antalet barn och hushållets

boendekostnader.

Skälen för regeringens förslag: Med stöd av

artikel 78 förordning (EEG) nr. 1408/71 kan en

person som uppbär svensk pension i utlandet be-

rättigas till den del av bostadsbidraget som ut-

görs av det särskilda bidraget, vilket lämnas obe-

roende av bostadskostnadens storlek. Denna

förmån definieras enligt förordningen som fa-

miljebidrag, vilket medför att en ansökan om

pension alltid samtidigt är en ansökan om famil-

jebidrag. De regler för behovsprövning av bo-

stadsbidrag som gäller fr.o.m. år 1997, med pre-

liminära bidrag som slutligt avstäms mot taxerad

inkomst, innebär betydande problem i dessa

ärenden. Försäkringskassans utredningar om

hushållens inkomst- och förmögenhetsförhål-

landen ger osäkra resultat, trots tidskrävande in-

satser. Vidare är en avstämning av det prelimi-

nära bostadsbidraget mot taxerad inkomst i

praktiken inte möjlig att göra. Det finns i dag ca

50 ärenden där det särskilda bidraget betalas ut

till personer med svensk pension bosatta i utlan-

det. I ytterligare ca 1000 ärenden per år prövas

rätten till bidraget. I lagen (1993:737) om bo-

stadsbidrag bör införas bestämmelser som när-

mare reglerar beräkningen av bidragsgrundande

inkomst i dessa ärenden. De ändrade bestämmel-

serna bör träda i kraft den 1 januari 1999. Rege-

ringen bedömer att de kostnadskonsekvenser

som följer av förslaget är av smärre art och därför

inte föranleder någon justering av anslaget.

I anslutning till den nu föreslagna ändringen

bör hänvisningen i 7 § andra stycket lagen om

bostadsbidrag till 4 § andra stycket 6 ändras till

4 § andra stycket 5 samma lag. Denna ändring är

enbart en korrigering av nuvarande oriktiga refe-

rens och innebär inte någon ändring i sak.

A11 Bonusränta för

ungdomsbosparande

Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

4 432

1998

Anslag

4 400

1

Utgifts-

prognos

4 500

1999

Förslag

6 000

2000

Beräknat

7 500

2001

Beräknat

8 000

1 Varav 1 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

1998.

År 1988 beslutade statsmakterna att ett speciellt

ungdomsbosparande skulle inrättas (prop.

1987/88:150 bil. 3, bet. 1987/88 FiU21, rskr.

1987/88:395). Lagen (1988:846) om ungdoms-

bosparande trädde i kraft i december 1988. Lagen

innebär att ungdomar mellan 16 och 25 år kan

påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkas-

sor som kan fortgå till och med det år spararen

fyller 28 år. Riksgäldskontoret fastställer en mi-

nimiränta. När kontoinnehavaren har sparat un-

der tre år och det sparade kapitalet uppgår till

minst 5 000 kronor, blir kontoinnehavaren be-

rättigad till en årlig bonusränta på 3 procent från

den tidpunkt sparandet började. Den som sparar

har rätt att låna upp till tre gånger det sparade

beloppet, dock efter sedvanlig kreditprövning.

Det finns inga krav på att sparandet skall använ-

das till att köpa bostad. Bonusräntan bekostas av

staten och betalas ut då kontoinnehavaren begär

det eller när lån erhålles. När bonusräntan betalas

ut upphör kontots anslutning till ungdoms-

bosparandet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Under de första åren efter introduktionen 1988

växte intresset att spara i ungdomsbospar konti-

nuerligt. Fram till början av 1992 ökade antalet

sparare. Under 1992 nådde sparformen sin

största omfattning med drygt 50 000 anslutna

sparare. Under de följande åren pendlade antalet

sparare mellan 45 000 och 50 000. Sedan mitten

av 1996 har antalet sparare minskat. Under 1997

minskade antalet sparare med cirka 6 000 och vid

årets slut var sammanlagt 41 415 personer an-

slutna till ungdomsbosparandet. Det samlade

sparandet i ungdomsbospar minskade med 33

miljoner kronor under 1997 och uppgick den 31

december 1997 till sammanlagda knappt 214

miljoner kronor. Ungdomsbosparkonton er-

bjuds för närvarande av tre banker och Riksbyg-

gens Sparkassa. Som mest har åtta banker och

sparkassor varit anslutna.

Slutsatser

Aktuella beräkningar pekar på betydligt högre

uttag ur denna sparform under de kommande

åren och därmed större utbetalningar av bonus-

ränta än vad som tidigare antagits. Regeringen

föreslår därför att ytterligare tre miljoner kronor

anvisas anslaget 1999 jämfört med beräknat i

budgetpropositionen för 1998. Anslaget för år

2000 har beräknats till 7,5 miljoner kronor.

A12 Investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för

studenter m.fl.

Tabell 4.20 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Anslag

75 000

1

Utgifts-

prognos

0

2

1999

Förslag

30 000

2000

Beräknat

0

2001

Beräknat

0

1 Varav 75 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

1998.

2 Utbetalningarna under 1997 och 1998 sker från anslaget A2

Arbetsmarknadspolitis-

ka åtgärder inom utgiftsområde 14.

De utgifter som belastar anslaget avser utgifter

för investeringsbidrag enligt förordningen

(1996:1371) om statligt investeringsbidrag för

anordnande av bostäder för studenter m.fl. Bi-

drag lämnas för projekt som påbörjas under pe-

rioden den 1 oktober 1996 den 31 december

1999. Den totala ramen för ändamålet uppgår till

300 miljoner kronor. Bidraget utbetalas under år

1998 även från tionde huvudtitelns reservations-

anslag 1995/96 A2 Arbetsmarknadspolitiska åt-

gärder.

Bidragskretsen har efter det att bidraget inför-

des vidgats i enlighet med regeringens förslag i

tilläggsbudget för år 1998, så att bidrag även läm-

nas för anordnande av nya ungdomsbostäder

(prop. 1997/98:150, bet. FiU:27, rskr. 1997/98:

317). Vidare begränsas bidraget inte längre till

bostäder på eller i anslutning till orter där det

finns universitet eller högskola.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Länsstyrelserna hade per den 31 augusti 1998 be-

viljat investeringsbidrag med totalt 100 miljoner

kronor, fördelat på 108 ärenden. De beviljade bi-

dragen avser en produktion av drygt 4 000 lägen-

heter. Det totala antalet inkomna ansökningar

avser drygt 7 000 lägenheter, varav ca 2 000 lä-

genheter kan komma att byggas i Östergötlands

län. Under år 1998 beräknas 70 miljoner kronor

utbetalas. Dessa utgifter finansieras med reserve-

rade medel på anslaget A2 Arbetsmarknadspoli-

tiska åtgärder inom utgiftsområde 14.

Slutsatser

Regeringens förslag: Reglerna för beviljande av

bidrag till anordnande av bostäder till studenter

m.fl. ändras på så sätt att en förutsättning för bi-

drag är att ansökan har kommit in till länsstyrel-

sen senast den 12 oktober 1998.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen

konstaterar att intresset för investeringsbidrag

till student- och ungdomsbostäder är svagt. Inga

nya ansökningar registrerades hos länsstyrelserna

i september månad. Med hänsyn härtill och för

att tillgodose behovet av omprioriteringar (jfr.

avsnitt 4.3.4) föreslår regeringen att bidragsgiv-

ningen för detta ändamål avvecklas. Bidrag bör

därför inte beviljas när det gäller ansökningar

som inkommit till länsstyrelsen efter den

12 oktober 1998.

Regeringen bedömer att 30 miljoner kronor

behöver anvisas för investeringsbidrag för an-

ordnande av bostäder till studenter m.fl. år 1999

för återstående utbetalningar av beviljade bidrag.

För tiden därefter bedöms inga ytterligare medel

behöva anvisas.

A13 Internationellt samarbete

Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Förslag

20 000

2000

Beräknat

20 000

2001

Beräknat

0

Anslaget är nytt för budgetåret 1999. Under år

1998 har vissa utgifter i samband med det inter-

nationella samarbetet inom bygg- och bostads-

området finansierats med medel på anslaget A2

Räntebidrag m.m., enligt riksdagens beslut i

samband med budgetpropositionen för år 1998

(prop. 1997/98:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.2, bet.

1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:77). Med stöd av

riksdagens beslut har regeringen ställt 13 miljo-

ner kronor till EUBO-kommitténs (dir.

1996:104) förfogande för sitt arbete med förbe-

redelserna för en europeisk bostadsmässa i Sve-

rige år 2001.

Regeringens överväganden

Sveriges medlemsskap i EU innebär att behov

uppkommer av statliga insatser för att finansiera

deltagandet i samarbetet inom unionen eller i

särskilda samarbetsprojekt. Detta gäller även för

Östersjösamarbetet och FN-samarbetet, t.ex.

Habitat II, FN:s andra världskonferens om bo-

ende och bebyggelse. Sedan något år pågår ett

förberedelsearbete för en europeisk bostads-

mässa i Sverige år 2001. För att finansiera kost-

naderna för Sveriges deltagande i det internatio-

nella samarbetet på plan-, bygg- och bostadsom-

rådet bör ett särskilt anslag inrättas.

En europeisk bostadsmässa

Regeringen har i budgetpropositionen (prop.

1997/98:1) för år 1998, anmält för riksdagen att

en särskild utredare tillkallats med uppgift att

aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer

arbeta för att en europeisk bostadsmässa ge-

nomförs.

I direktiven (dir.1996:104) erinras om Sveriges

strävanden att vara en pådrivande internationell

kraft och ett föregångsland vad gäller att skapa

en ekologiskt hållbar utveckling. En sådan ut-

veckling berör den framtida utformningen av

bebyggelse och stadsutveckling samt den redan

befintliga byggda miljön. Det är också angeläget

att genom ökad konkurrens på byggmarknaden

få lägre bygg- och boendekostnader. En europe-

isk bostadsmässa skulle vidare vara en möjlighet

att skynda på genomförandet av byggproduktdi-

rektivet.

Avsikten är att en europeisk bostadsmässa

skall kunna visa upp goda exempel på hur bygg-

nader och byggda miljöer kan anpassas till en

kretsloppsanpassad hållbar utveckling med be-

aktande också av de väsentliga tekniska egen-

skapskraven i byggproduktdirektivet. Demon-

strationsprojekt skall kunna uppföras som redo-

visar effekterna av genomförandet av byggpro-

duktdirektivet, liksom projekt som visar skillna-

der och likheter i byggnadskulturer mellan de eu-

ropeiska regionerna. Mässan skall därmed kunna

bidra till en utveckling mot en europeisk syn på

byggsektorn.

Malmö stad har träffat avtal med en mäss-

arrangör om att anordna en bostadsmässa år

2001 i Malmö. Bostadsmässan sammanfaller del-

vis i tiden med det svenska ordförandeskapet i

EU. I utredarens direktiv ingår att undersöka

möjligheterna att finansiera och genomföra en

europeisk bostadsmässa i Malmö.

Regeringen anser det angeläget att en EU-

bomässa med den angivna inriktningen kommer

till stånd. Staten bör därför ställa medel till för-

fogande inom en ram av totalt 30 miljoner kro-

nor för bidrag till vissa gemensamma kostnader i

samband med mässarrangemangen, t.ex. mäss-

hallar och utställningar m.m. De kostnader det

här är fråga om att finansiera med statliga bidrag

avser således inte uppförandet av bostadshus och

normala investeringar i infrastruktur m.m. Som

villkor för ett statligt bidrag bör gälla dels att

mässan genomförs, dels att näringslivet och EU

vardera för samma ändamål bidrar med minst

lika stort belopp som staten. Medlen kommer att

behöva utbetalas under de tre närmaste budget-

åren. Det bör ankomma på regeringen att före-

skriva de närmare villkor som skall gälla för ut-

betalning av medel till mässarrangören.

5 Geoteknik

5.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar Statens geotek-

niska institut (SGI). Institutet är en upp-

dragsmyndighet och har ett sektorsövergripande

geotekniskt ansvar. Detta innebär att SGI skall

upprätthålla och utveckla kunskap inom området

samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och råd-

givning till statliga myndigheter med ansvar för

olika områden med koppling till miljö, in-

frastruktur, fysisk planering och byggande samt

till branschens övriga aktörer. Institutet har ett

särskilt ansvar för ras- och skredfrågor.

Verksamhetsvolymen för år 1997 uppgick till

ca 58 miljoner kronor och vid slutet av året fanns

77 personer anställda vid institutet.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

SGI:s verksamhet år 1997 har karakteriserats av

att

- fokuseringen på forskning och teknikut-

veckling har ökat,

- den forskning som delfinansierats av EU har

ökat,

- raset i Sysslebäck och skredet i Vagnhärad

har krävt omfattande resurser.

Det ekonomiska utfallet för år 1997 visar ett

överskott om ca 500 000 kronor trots att verk-

samhetsvolymen under året varit något liten i

förhållande till institutets fasta kostnader

Prioriteringar

Inför år 1999 är det viktigt att SGI:s myndighets-

roll inom ras- och skredområdet stärks och vida-

reutvecklas inom nuvarande huvudområden samt

att en särskild delegation för ökad myndighets-

samverkan i ras-och skredfrågor inrättas. Det är

vidare viktigt att den eftersläpning inom områ-

dena kvalitetsvärdering och riskvärdering som

skett under år 1997 hämtas igen.

5.2 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets (RRV:s) revisionsberät-

telse för år 1997 avseende granskningen av årsre-

dovisningen, underliggande redovisning och led-

ningens förvaltning innehåller inte några an-

märkningar.

Den ekonomiadministrativa värdering som

utförts av RRV avseende räkenskapsåret 1997

har resulterat i värderingen AA, vilket innebär att

omdömet Fullt tillfredsställande har avgivits.

5.3 Anslag

B1 Geoteknik

Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

21 067

Anslags-

sparande

2 422

1998

Anslag

22 555

Utgifts-

prognos

24 000

1999

Förslag

23 012

2000

Beräknat

23 418

2001

Beräknat

23 788

En jämförelse mellan budget och utfall för bud-

getåret 1997 visar att anslagsförbrukningen un-

derstiger tillgängliga medel med ca 2,4 miljoner

kronor. Anslagssparandet förklaras huvudsakli-

gen av att den särskilda satsning som planerades

inom FoU-området år 1997 inte kunde fullföljas

p.g.a. att inträffade ras och skred under året för-

brukade stora delar av de personella resurserna.

SGI planerar att under de kommande två åren ta

igen den eftersläpning som detta förorsakat. För

år 1998 pekar SGI:s prognos på ett underskri-

dande av tillgängliga medel med ca 1 miljon kro-

nor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SGI:s verksamhet består av myndighetsuppgifter

samt uppdragsverksamhet. Myndighetsuppgif-

terna finansieras via anslag och utgörs av verk-

samhetsgrenarna Säkerhet och kvalitet och Till-

lämpad forskning och kunskapsuppbyggnad.

Uppdragsverksamheten indelas i verksamhets-

grenarna Teknikutveckling och kunskapsför-

medling samt Rådgivning.

SGI redovisar i årsredovisningen för år 1997

en omsättning på 58,3 miljoner kronor, varav

intäkter av uppdrag uppgår till ca 37,2 miljoner

kronor (64%). Verksamhetens totala resultat vi-

sar ett mindre överskott. När det gäller de kon-

sumtionsbesparingar som av riksdagen ålades

myndigheterna fr.o.m. budgetåret 1995/96 t.o.m.

budgetåret 1997 så har SGI för regeringen redo-

visat att nya upphandlingsavtal avseende lokal-

hyra, lokalvård och hyra av kopieringsmaskiner

genomförts under 1996 och 1997. Dessa har re-

sulterat i besparingar på ca 25, 20 respektive 15

procent. I syfte att öka kostnadsmedvetandet

och erhålla ett effektivare lokalutnyttjande samt

bättre prioriteringar av investeringar har man

även infört interndebiteringar av hyror, avskriv-

ningar och kalkylmässiga räntor på avdelnings-

nivå.

Inom myndighetsverksamheten har arbetet

under året till stor del inriktats på att biträda

räddningstjänsten vid skredet i Vagnhärad, ras

och översvämning i Sysslebäck, skred i Björke-

torp i Marks kommun samt vid befarade skred i

Munkedal och vid avloppsreningsverket i Vagn-

härad. I sin skredförebyggande verksamhet har

SGI koncentrerat arbetet till Göta älvdalen, där

instituet bl.a. utfört rörelsemätningar, gjort en

skredriskanalys samt medverkat i länsstyrelser-

nas behandling av plan och byggärenden. På

grund av de betydande personella insatser som

under året krävts i samband med utryckningar

vid ras och skred har den satsning inom FoU-

området på riskvärdering och kvalitetsvärdering

som beslutades inför år 1997 haft betydligt

mindre omfattning än planerat. Den utökade

myndighetsverksamheten har medfört att medel

fått lov att överföras från verksamhetsområdet

Tillämpad forskning och kunskapsuppbyggnad

till området Säkerhet och kvalitet.

Inom SGI:s uppdragsverksamhet har forsk-

ning och teknikutveckling bedrivits i enlighet

med uppdrag från statliga myndigheter och bran-

schen i övrigt. Bl.a. kan nämnas ett projekt som

genomförs i samverkan med Vägverket och vars

syfte är att ta fram en modell för användning av

GIS (geografiska informationssystem) i vägpla-

nering. SGI har under året även bedrivit ett

ökande antal projekt inom ramen för EU:s

forskningsprogram. FoU-resultaten kommer till

användning framför allt hos myndigheter, be-

ställare och utförare av olika mark- och grund-

läggningsarbeten. Lägre markbyggnadskostnader

erhålls genom att jordmaterial kan utnyttjas ef-

fektivare, lös jord göras bärkraftig genom för-

stärkning samtidigt som onödigt höga säker-

hetsmarginaler kan undvikas. Ökad säkerhet

uppnås genom mer tillförlitliga undersöknings-

och dimensioneringsmetoder. Förbättrad miljö

erhålls genom metoder för skydd av mark och

grundvatten samt metoder för hantering av avfall

och förorenad mark. När det gäller institutets

roll som rådgivare har denna verksamhet haft en

nära koppling till forskningen och i flera projekt

har institutet tillsammans med olika aktörer de-

monstrerat ny teknik eller nya metoder.

I en skrivelse till regeringen i slutet av år 1996

föreslog den s.k. Skredkommissionen att en de-

legation skulle inrättas för fortsatt samverkan

och arbete i ras- och skredfrågor efter det att

kommissionen avslutat sin verksamhet detta år.

Denna fråga belyses i ett regeringsuppdrag avse-

ende SGI:s framtida myndighetsroll som insti-

tutet redovisade i slutet av år 1997. Uppdraget

omfattade att ta fram ett fördjupat underlag om

behovet och konsekvenserna av en utökad myn-

dighetsroll för SGI inom området ras och skred.

SGI:s nuvarande myndighetsuppgifter omfattar i

huvudsak övervakning av stabiliteten i Göta älv-

dalen, remissbehandling av planärenden i tidigare

Göteborgs och Bohus samt Älvsborgs län, be-

dömningar av ansökningar om statsbidrag till fö-

rebyggande åtgärder för ras och skred samt bi-

stånd till räddningstjänsten i akuta ras- och

skredsituationer. Det är regeringens uppfattning

att SGI:s myndighetsroll även fortsättningsvis

skall begränsas till dessa huvudområden. När det

gäller remissbehandling av planärenden bör dock

denna utökas till att omfatta hela det nya Västra

Götalands län. Det konstateras vidare att de psy-

kiska och materiella skador som t.ex. skreden i

Vagnhärad och Sysslebäck åstadkommit tydligt

påminner om betydelsen av att samhället arbetar

för att vidta de åtgärder som är möjliga för att fö-

rebygga liknande framtida händelser. Regeringen

anser därför att det är angeläget att SGI:s roll

som sakkunnigorgan i ras- och skredfrågor

stärks och vidareutvecklas för att samhällets be-

hov inom området skall kunna tillgodoses. Rege-

ringen föreslår i anslutning till detta att en sär-

skild delegation för ökad myndighetssamverkan i

ras- och skredfrågor skall inrättas och knytas till

SGI. Delegationen bör i första hand vara ett

kontakt- och samverkansorgan för de myndig-

heter som på olika sätt är involverade i ras- och

skredfrågor. Huvuduppgiften bör vara att sam-

ordna myndigheternas agerande i dessa frågor.

Deltagare i delegationen och delegationens upp-

gifter bör närmare klargöras i samråd med be-

rörda myndigheter. Deltagandet förutsätts rym-

mas i de medverkande organisationernas ordina-

rie verksamhet och anslag.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.2

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kost-

nad)

Utfall 1997

37 247

37 172

75

(varav tjänsteexport)

Prognos 1998

37 000

35 500

1 500

(varav tjänsteexport)

Budget 1999

40 000

40 000

0

(varav tjänsteexport)

Slutsatser

Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att

SGI helt eller till största del uppnått de verksam-

hetsmål som åsatts för år 1997. Måluppfyllelsen

är generellt sett större inom uppdragsverksam-

heten än inom myndighetsverksamheten. Detta

beror till stor del på att omföring av resurser har

fått lov att göras inom och mellan myndighets-

grenarna Säkerhet och kvalitet och Tillämpad

forskning och kunskapsuppbyggnad. Inom verk-

samhetsgrenen Säkerhet och kvalitet har omfatt-

ningen av förebyggande åtgärder ökat kraftigt

genom stora insatser för Räddningsverket och

ökad medverkan i räddningstjänstärenden vid

inträffade ras och skred. Detta har medfört att

medel fått lov att överföras från verksamhetsom-

rådet Tillämpad forskning och kunskapsupp-

byggnad med en lägre insatsnivå inom detta om-

råde till följd. Inför år 1999 är det viktigt att

SGI:s myndighetsroll inom ras- och skredområ-

det stärks och vidareutvecklas samt att en sär-

skild delegation för ökad myndighetssamverkan i

ras- och skredfrågor inrättas. Det är vidare vik-

tigt att den eftersläpning inom områdena kvali-

tetsvärdering och riskvärdering som skett under

år 1997 hämtas igen.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

22 555

Pris- och löneområkning

457

Justering av premier

0

Förslag 1999

23 012

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se bilaga 1, avsnitt 4).

6 Länsstyrelserna m.m.

6.1 Omfattning

Verksamhetsområdet Länsstyrelserna m.m. om-

fattar anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. och an-

slaget C2 Regionala självstyrelseorgan.

Länsstyrelsernas övergripande mål är att länen

skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella

målen får genomslag, samtidigt som hänsyn tas

till olika regionala förhållanden och förutsätt-

ningar.

Länsstyrelserna har en bred verksamhet som

omfattar flertalet politikområden. Verksamheten

återfinns inom följande verksamhetsgrenar:

1. Regionalekonomi och näringslivsutveckling

(Regionalekonomi; utgiftsområde 19, Kon-

kurrensfrämjande; utgiftsområde 24, Ut-

bildningsfrågor; utgiftsområde 16)

2. Kommunikationer (utgiftsområde 22)

3. Lantbruk (utgiftsområde 23)

4. Rennäring (utgiftsområde 23)

5. Fiske (utgiftsområde 23)

6. Livsmedelskontroll, djurskydd och all-

männa veterinära frågor (utgiftsområde 23)

7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde

20)

8. Planväsende och hushållning med naturre-

surser (utgiftsområde 18)

9. Kulturmiljö (utgiftsområde 17)

10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9)

11. Civilt försvar och räddningstjänst (utgifts-

område 6)

12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18)

13. Jämställdhet (utgiftsområde 14)

14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18)

Till verksamhetsgrenen allmän förvaltning hör

ärenden som inte kan föras till någon annan

verksamhetsgren, såsom registrering av stiftelser,

lönegarantiärenden, jakt- och viltvårdsärenden,

lotteriärenden etc.

En försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning inleddes den 1 juli 1997 i Kal-

mar, Gotlands och Skåne län. Den 1 januari 1999

inleds en liknande försöksverksamhet i Västra

Götalands län, vilket bildades den 1 januari 1998.

Försöksverksamheten avslutas vid utgången av år

2002 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.

1996/97:77). Syftet är att utveckla former för en

fördjupad demokratisk förankring av det regio-

nala utvecklingsarbetet.

I Skåne län och Kalmar län är regionförbun-

den självstyrelseorgan. I Skåne län övertar det

nybildande landstinget ansvaret för försöksverk-

samheten den 1 januari 1999. På Gotland har

kommunen tagit över ansvaret och i Västra Gö-

talands län kommer det nya landstinget, vilket

bildas den 1 januari 1999, att utgöra självstyrelse-

organ.

Försöket innebär att det regionala självstyrel-

seorganet i vart och ett av nämnda län från och

med den 1 juli 1997 i Västra Götalands län från

och med den 1 januari 1999 från länsstyrelserna

tagit över det regionala utvecklingsansvaret, an-

svaret för frågor om länsplaner för regional

transportinfrastruktur samt beslutanderätten

över användningen av regionalpolitiska medel

och andra utvecklingsmedel.

I Kalmar, Gotlands och Skåne län har självsty-

relseorganen även fr.o.m. den 1 juli 1998 från

Statens Kulturråd övertagit befogenheten att be-

sluta om fördelningen av statsbidrag till regionala

kulturinstitutioner.

6.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

1 778,2

1 659,2

1 722,7

1 778,4

1 789,4

1 807,6

1 Inklusive beslut till följd av tilläggsbudget till statsbudgeten för

budgetåret 1998 i samband

med den ekonomiska vårpropositionen.

6.3 Anslag

C1 Länsstyrelserna m.m.

Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

1 778 248

Anslags-

sparande

122 497

1998

Anslag

1 646 481

1

Utgifts-

prognos

1 710 000

1999

Förslag

1 757 893

2000

Beräknat

1 768 915

2

2001

Beräknat

1 787 148

3

1 Varav 450 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen

1998.

2 Motsvarar 1 737 220 tkr i 1999 års prisnivå

3 Motsvarar 1 729 720 tkr i 1999 års prisnivå

Regeringens överväganden

Resultatinformation

En analys av anslags- och nettoutgiftsutveck-

lingen på ramanslaget visar att länsstyrelsernas

anslagsförbrukning åren 1996 och 1997 översteg

tilldelat anslag för verksamheten. Länsstyrelserna

har klarat sina uppgifter genom att de kunnat ta i

anspråk ett anslagssparande. Några länsstyrelser

har dock varit tvungna att utnyttja an-

slagskrediten under år 1997. Totalt hade länssty-

relserna vid utgången av år 1997 ett ackumulerat

anslagssparande om cirka 122 miljoner kronor,

vilket motsvarar cirka 7 procent av tilldelat an-

slag. Trenden är dock vikande för andra året i

rad. Prognosen för år 1998 pekar mot att det ac-

kumulerade anslagssparandet kommer att

minska ytterligare till omkring 59 miljoner

kronor, vilket motsvarar drygt 3 procent av

tilldelat anslag. Den vikande trenden beräknas

fortsätta även under år 1999.

Personalkostnadernas andel av respektive läns-

styrelses rampost varierar mellan 58 och 74 pro-

cent. Vid ingången av år 1998 var knappt 4 000

personer anställda vid länsstyrelserna, varav en

tredjedel hade en storstadslänsstyrelse som ar-

betsgivare. Andelen projektanställda var cirka

500.

Könsfördelningen bland personalen var rela-

tivt jämn. Cirka 53 procent av de anställda har

någon form av eftergymnasial utbildning. De se-

naste årens krav på besparingar har medfört att

åldersstrukturen förändrats. En analys visar att i

genomsnitt 12 procent av länsstyrelsernas perso-

nal är under 35 år. En fjärdedel av personalen

torde komma att avgå med pension inom en tio-

årsperiod

Diagram 6.1 Ramanslagets fördelning på verksamhetsgrenar 1995/96 1997 (totalt

samtliga länsstyrelser)

10=regek, 12=kommunikationer, 14=lantbruk, 15=rennäring, 16=fiske,

17=livsmedel/djurskydd/veterinär, 18=naturvård/miljö, 19=planväsende/

hushållning med naturresurser, 20=kultur, 21=social omvårdnad, 22=civilt

försvar/räddn, 23=bostadsfinans, 30=jämställdhet, 24=allmän förvaltning

Besparingskraven på länsstyrelserna har under

år 1997 lett till vissa omprioriteringar i verk-

samheten. Dessa varierar mellan länsstyrelserna

beroende på olika förhållanden och förutsätt-

ningar i länen. En samlad bedömning visar att

resurserna inom verksamhetsgrenarna

Lantbruk samt Regionalekonomi och

näringslivsutveckling har prioriterats, särskilt

vad gäller handläggningen av olika EU-stöd.

Besparingskraven har medfört att resurserna för

tillsyn, uppföljning och utvärdering inom bl.a.

miljöområdet, social omvårdnad, civilt försvar

och räddningstjänst har minskat ytterligare. Ett

minskat administrativt stöd till handläggare har

bl.a. resulterat i längre handläggningstider.

Regeringen ser allvarligt på att länsstyrelsernas

viktiga uppgift med tillsyn, uppföljning och

utvärdering har nedprioriterats. Regeringen

redovisar nedan åtgärder för att förstärka

sådana uppgifter.

Utöver de mål som i regleringsbrev för år

1997 formulerats inom respektive verksamhets-

gren gällde vissa generella mål för länsstyrelser-

nas verksamhet. Regeringen bedömer att resul-

tatet i förhållande till dessa mål i stort sett är

tillfredsställande. Länsstyrelserna har således i

enlighet med regleringsbrevet i hög grad prio-

riterat insatser för ökad tillväxt och sysselsätt-

ning. Utvecklingen av det sektorsövergripande

arbetet fortsätter, liksom när det gäller utveck-

ling av formerna för samarbete mellan länssty-

relserna. I huvudsak uppvisar länsstyrelserna ett

tillfredsställande resultat också när det gäller

jämställdhetsåtgärder. Vad gäller formerna för

uppföljning och utvärdering kan konstateras att

utvecklingsbehovet fortfarande är stort.

Länsstyrelserna redovisar för varje verksam-

hetsgren en bedömning av tillståndet i länet vid

början av året. Vidare redovisas prioriteringar,

viktigare insatser och en bedömning av resulta-

tet av insatserna. Redovisningarna har i hög

grad utvecklats sedan föregående år.

Regeringens samlade bedömning är att läns-

styrelserna gjort viktiga insatser för att

förbättra tillståndet inom så gott som samtliga

verksamhetsgrenar.

Den närmare bedömningen av länsstyrelser-

nas resultat inom de olika verksamhetsgrenarna

redovisas i budgetpropositionen under respek-

tive utgiftsområde.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.2 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentligrättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

dispo-

neras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

271 942

132

130

2

Prognos 1998

197 000

130

130

0

Budget 1999

225 000

130

130

0

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Revisionsinvändning

Länsstyrelsen i Västernorrlands län har av Riks-

revisionsverket, RRV, erhållit revisionsberät-

telse med invändning. RRV invänder mot led-

ningens förvaltning, då länsstyrelsen i flera fall

inte följt gällande förordningar och reglerings-

brev i samband med stödgivning inom regional-

ekonomisk verksamhet. Länsstyrelsen har i

skrivelse till regeringen redovisat de åtgärder

som myndigheten vidtagit med anledning av

kritik som RRV tidigare framfört. Bland annat

har en omorganisation genomförts och en ny

arbetsordning införts. Den nu aktuella invänd-

ningen avser enligt länsstyrelsen sådana beslut

som hänför sig till tiden innan länsstyrelsen

vidtog sina åtgärder. Regeringen har inhämtat

att länsstyrelsen nu även inrättar en controller-

funktion knuten till länsledningen.

Regeringen bedömer att länsstyrelsen har

vidtagit åtgärder för att påpekade brister skall

kunna undanröjas. Regeringen anser dock att

det finns anledning för länsstyrelsen att följa

upp de vidtagna åtgärderna för att försäkra sig

om att de får genomslag och effekt i myndig-

heten. Regeringen kommer att följa upp läns-

styrelsens åtgärder inom ramen för den regul-

jära dialogen med myndigheten.

RRVs årliga rapport

Enligt förordningen (1995:686) om intern revi-

sion vid statliga myndigheter m.fl. skall intern-

revision finnas vid länsstyrelserna i Stockholms,

Skåne, Västra Götalands och Norrbottens län.

RRV föreslår i den årliga rapporten till rege-

ringen att internrevision inrättas vid ytterligare

två länsstyrelser, Länsstyrelsen i Västernorr-

lands län och Länsstyrelsen i Gotlands län.

Länsstyrelsen i Gotlands län omfattas av en för-

söksverksamhet med vidgad samordnad läns-

förvaltning som pågår t.o.m. år 2002. Innan er-

farenheter redovisas från de myndigheter som

nu har internrevision samt från försöksverk-

samheten på Gotland, avser regeringen inte fö-

reslå någon ytterligare utvidgning.

Länsstyrelserna skall enligt stiftelselagen

(1994:1220) registrera och utöva tillsyn över

stiftelser. RRV föreslår åtgärder för snabbare

registrering av stiftelser. Regeringen kan, efter

att ha inhämtat uppgifter från länsstyrelserna,

konstatera att handläggningstider och ärende-

balanser varierar mellan olika länsstyrelser. Re-

geringen följer noga den fortsatta utvecklingen.

Utvecklingsfrågor

Vid Inrikesdepartementet drivs ett utvecklings-

arbete som syftar till att förbättra regeringens

styrning och uppföljning av länsstyrelsernas

verksamhet samt till att öka kompetensen vid

länsstyrelserna. Bland insatserna för att för-

bättra styrning och uppföljning kan nämnas en

kartläggning av den samlade styrningen av läns-

styrelserna, främst från de centrala myndighe-

terna inom de olika verksamhetsgrenarna. Vi-

dare är utveckling av resultatinformationen från

länsstyrelserna en prioriterad uppgift. Principer

för en enhetlig redovisning av verksamhet och

ekonomi har tagits fram. Formerna för och in-

nehållet i myndighetsdialogen har vidareut-

vecklats. Som stöd för utvecklingsarbetet har

ett särskilt utvecklingsråd bildats.

Samverkan och samordning inom Rege-

ringskansliet när det gäller styrning och upp-

följning av länsstyrelsernas verksamhet har ut-

vecklats ytterligare, vilket bl.a. har lett till en ut-

veckling av regleringsbrevet samt till en förbätt-

rad resultatanalys och resultatbedömning.

Ett uppdrag har getts till Statskontoret om

länsstyrelsernas deponeringsverksamhet. Upp-

draget har redovisats i promemorian

Länsstyrelsernas framtida

deponeringsverksamhet (1998-07-29).

Statskontoret gör bedömningen att

verksamheten i stort bedrivs effektivt. Genom

inrättande av vissa gemensamma stödfunktio-

ner kan enligt Statskontoret effektiviserings-

möjligheter tillvaratas. Statskontorets förslag

bereds för närvarande inom Regeringskansliet.

Slutsatser

Med anledning av riksdagens beslut (prop.

1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr.

1996/97:228) om ändrad regional ansvarsfördel-

ning i Västra Götalands län fr.o.m. den 1 januari

1999 föreslår regeringen att 7,4 miljoner kronor

överförs från anslaget C1 Länsstyrelserna m.m.

till anslaget C2 Regionala självstyrelseorgan.

Resursöverföringen motsvarar länsstyrelsens

kostnader för de uppgifter som det nybildade

landstinget i Västra Götalands län skall ta över

från länsstyrelsen. Försöksverksamheten om-

fattar det regionala utvecklingsansvaret, beslut

om fördelning av regionalpolitiska medel och

andra utvecklingsmedel samt ansvaret för

frågor om länsplaner för regional transportin-

frastruktur.

Till följd av sammanläggningen av Länssty-

relserna i Göteborgs och Bohus, Skaraborgs

samt Älvsborgs län till Länsstyrelsen i Västra

Götalands län beräknas anslaget minska med 10

miljoner kronor.

Sedan den 1 januari 1998 genomförs en för-

söksverksamhet med vidgad samordnad länsför-

valtning i Gotlands län, som bland annat om-

fattar länsarbetsnämndens verksamhetsansvar.

Förvaltningsmedel till Länsstyrelsen i Gotlands

län för denna verksamhet fördelas av Arbets-

marknadsstyrelsen under utgiftsområde 14, an-

slaget A1 Arbetsmarknadsverkets förvaltnings-

kostnader.

Riksdagen har efter förslag i regeringens

proposition Miljöbalk (prop. 1997/98:45, bet.

1997/98:JoU20, rskr. 1998:278) beslutat om

införande av en miljöbalk. Balken, som träder i

kraft den 1 januari 1999, innebär nya och ut-

ökade uppgifter för länsstyrelserna. För dessa

uppgifter beräknas länsstyrelserna tillföras 25

miljoner kronor. Prövning av tillstånd för mil-

jöfarlig verksamhet kommer att ske vid sär-

skilda miljöprövningsdelegationer vid länssty-

relserna. För särskilda kostnader i samband

med införande av miljöprövningsdelegationerna

beräknas länsstyrelserna tillföras 7 miljoner

kronor för år 1999.

Regeringen har i den ekonomiska vårpropo-

sitionen (prop. 1997/98:150 utg.omr. 18, bet.

1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:319) presenterat

en förstärkning av länsstyrelsernas miljötillsyn.

För år 1999 beräknas 10 miljoner kronor tillfö-

ras länsstyrelseanslaget och från och med år

2000 beräknas ytterligare 5 miljoner kronor

tillföras länsstyrelserna för detta ändamål.

Riksdagen har beslutat (prop. 1997/98:113,

bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) för-

stärka tillsynen över vården av äldre och funk-

tionshindrade. För länsstyrelsernas uppgifter

härmed beräknas länsstyrelseanslaget tillföras

14,2 miljoner kronor.

Regeringen har i den ekonomiska vårpropo-

sitionen (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:

FiU20, rskr. 1997/98:319) presenterat en sats-

ning med särskilda medel för att stimulera en

ökad användning av geografiska data och infor-

mationssystem (GIS) inom den offentliga sek-

torn, se avsnitt Inledning till utgiftsområde 18.

Programmet omfattar bl.a. en utbildningssats-

ning för länsstyrelser och kommuner. För år

1999 beräknas 7 miljoner kronor, för år 2000

beräknas 6 miljoner och för år 2001 8,5 miljo-

ner kronor. Regeringen avser att senare besluta

om utbildningens närmare inriktning och den

fortsatta hanteringen. I övrigt beskrivs pro-

grammet under verksamhetsområde Lantmä-

teri- och fastighetsdataverksamhet m.m.

I den nya körkortslagen (1998:488), som i hu-

vudsak trädde i kraft den 1 oktober 1998,

berörs länsstyrelserna arbets- och resursmässigt

främst av de nya reglerna om

- krav på godkänd handledare vid privat öv-

ningskörning,

- att körkortsbehörigheten för tung lastbil

och buss begränsas att gälla så att

körkortsinnehavaren vart tionde år från 45

års ålder måste visa att han eller hon

uppfyller de medicinska kraven,

- ändringar i forumreglerna, som innebär att

körkortsärenden beslutas i det län man är

folkbokförd.

Till följd av dessa förändringar beräknas läns-

styrelserna för 1999 tilldelas 9 miljoner kronor

avseende perioden 1 oktober 1998 till 31 de-

cember 1999. Regeringen avser att följa verk-

samheten för att kunna fastställa länsstyrelser-

nas resursbehov efterföljande år.

Den 1 juni 1998 bildades det nya Integra-

tionsverket med uppgift att se till att de av riks-

dagen beslutade målen för integrationspolitiken

uppnås (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6,

rskr. 1997/98:68). För att bidra till att integra-

tionspolitiken förs ut och förankras i stor-

stadslänen föreslår regeringen att länsstyrel-

serna i Stockholms, Skåne och Västra Göta-

lands län ges en kompletterande roll och

uppgift. Regeringen beräknar att totalt 5 miljo-

ner kronor skall föras från utgiftsområde 8, an-

slaget B1 Integrationsmyndigheten till utgifts-

område 18, anslaget C1 Länsstyrelserna m.m.

Integrationsverket kan också finansiera olika

projekt i andra län. Regeringen gav i oktober

1997 landshövdingarna i uppdrag att ge förslag

till hur länsstyrelserna skall kunna bidra till att

de integrationspolitiska målen uppnås. I sina

redovisningar har flera länsstyrelser, bl.a. Läns-

styrelsen i Östergötlands län, presenterat in-

tressanta projektidéer.

Riksdagen har fattat beslut om ny lag om

allmän kameraövervakning (prop. 1997/98:64,

bet. 1997/98:JuU14, rskr. 1997/98:170), vilken

innebär nya uppgifter för länsstyrelserna. Läns-

styrelseanslaget beräknas för detta ändamål

tillföras 3 miljoner kronor.

Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste-

ring gjorts av anslaget med 22,4 miljoner kro-

nor. Justeringen har genomförts med anledning

av att en korrigering har gjorts av den justering

som genomfördes för år 1998 med anledning av

att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det

statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt

4).

Mot denna bakgrund beräknas anslaget till

1 757 893 000 kronor.

Länsstyrelseanslaget för år 1999 har beräknats

enligt följande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

1 646 481

varav engångsvis på tilläggsbudget för 1998

450

Tekniska justeringar:

Lokaljustering

 4 150

Pris- och löneomräkning

31 903

Justering av premier

22 454

Överföringar till länsstyrelseanslaget:

Förstärkt tillsyn över vården av äldre och funktions-

hindrade

14 200

Förstärkt miljötillsyn

10 000

Miljöbalk

25 000

Miljöprövningsdelegationer

7 000

GIS

7 000

Ny körkortslag

9 000

Integrationspolitiken

5 000

Kameraövervakning

3 000

Överföringar från länsstyrelseanslaget

Neddragning Länsstyrelsen i Västra Götalands län

 10 000

Överföring till självstyrelseorganet i Västra Göta-

lands län

 7 400

Del av pris-och löneomräkning till C2

 386

Överföring av medel till Riksarkivet för vissa läns-

styrelsers arkiv

 760

Förslag 1999

1 757 893

För riksdagens kännedom redovisas den för-

delning som regeringen senare avser att besluta,

om riksdagen godkänner medelsberäkningen

för anslaget C1 Länsstyrelserna m.m.

Tabell 6.3 Ramanslagets fördelning på ramposter 1999

Tusental kronor

Länsstyrelse

rampost

Stockholms län

185 730

Uppsala län

58 430

Södermanlands län

58 180

Östergötlands län

75 380

Jönköpings län

65 740

Kronobergs län

54 220

Kalmar län

57 390

Gotlands län

37 580

Blekinge län

48 510

Skåne län

166 500

Hallands län

57 810

Västra Götalands län

248 820

Värmlands län

69 130

Örebro län

63 900

Västmanlands län

59 840

Dalarnas län

71 740

Gävleborgs län

66 860

Västernorrlands län

74 890

Jämtlands län

60 520

Västerbottens län

76 110

Norrbottens län

93 650

Utvecklingsinsatser m.m.

6 963

Summa

1 757 893

C2 Regionala självstyrelseorgan

Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Anslag

12 680

Utgifts-

prognos

12 680

1999

Förslag

20 466

2000

Beräknat

20 466

2001

Beräknat

20 466

Den försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning mellan stat och kommun

som inleddes den 1 juli 1997 i Kalmar, Gotlands

och Skåne län vidgas den 1 januari 1999 till att

även omfatta Västra Götalands län, med un-

dantag för uppgiften att besluta om fördel-

ningen av statsbidrag för regionala kulturinsti-

tutioner. Försöksverksamheten avslutas vid ut-

gången av år 2002 (prop. 1996/97:36, bet.

1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). I Kalmar och

Skåne län har regionförbund bildats som regio-

nala självstyrelseorgan och på Gotland utgör

kommunen sådant organ. I Skåne län övertar

det nybildade landstinget ansvaret för försöks-

verksamheten den 1 januari 1999. I Västra Gö-

talands län kommer det nya landstinget, som

bildas den 1 januari 1999, att utgöra självstyrel-

seorgan.

Regeringen beräknar att 7,4 miljoner kronor

förs från Länsstyrelsen i Västra Götalands län

till det nybildade landstinget för uppgifter som

skall tas över.

Regeringen har tillkallat en parlamentarisk

kommitté, PARK, med uppgift att dels följa

upp och utvärdera försöksverksamheten, dels

utforma vissa förslag om den framtida regionala

organisationen (dir. 1997:80). Kommittén skall

redovisa sina överväganden och förslag senast

den 1 oktober 2000. I den del av uppdraget som

avser generella överväganden om den statliga

länsförvaltningens struktur och uppgifter skall

en delredovisning ske den 31 december 1998.

Slutsatser

Regeringen föreslår att medel motsvarande 7,8

miljoner kronor, varav 386 000 kronor utgör

del av pris- och löneomräkning, förs från ansla-

get C1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget C2

Regionala självstyrelseorgan.

Mot denna bakgrund beräknas anslaget till

20 466 000 kronor.

7 Lantmäteriverksamhet m.m.

7.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar det statliga lant-

mäteriet och Statens va-nämnd.

Den 31 december 1997 var cirka 2 700 perso-

ner anställda inom det statliga lantmäteriet och

7 personer vid Va-nämnden.

7.2 Utgiftsutvecklingen

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

530,9

421,5

408,8

433,3

440,3

444,4

Statens utgifter inom verksamhetsområdet avser

huvudsakligen fasta kostnader (personal och lo-

kaler) samt kostnader för utrustning. Föreslagen

ramdisposition innebär i huvudsak realt oföränd-

rade anslag.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Omställningsarbetet inom den statliga lantmäte-

riverksamheten har fortsatt under år 1997 och

1998 genom rationaliseringar och organisatoriska

förändringar. Vid utgången av år 1998 är om-

ställningsarbetet i allt väsentligt genomfört.

Den avgiftsfinansierade verksamheten inom

det statliga lantmäteriet visar ett negativt resultat

för år 1997. Även den verksamhet som finansie-

ras med anslag redovisar underskott. Det sam-

manlagda underskottet uppgår till 126 miljoner

kronor. Under år 1998 förväntas verksamheten

kunna redovisa ett positivt resultat.

Förändringar

En ny arbetsprocess med modernt IT-stöd införs

successivt i fastighetsbildningsverksamheten.

Den nya processen skall vid utgången av år 1998

tillämpas av alla statliga lantmäterimyndigheter.

Prioriteringar

En huvuduppgift för Lantmäteriverket under år

1999 är att säkerställa ekonomisk, verksamhets-

mässig och organisatorisk balans inom myndig-

heten. En annan viktig uppgift är att fortsätta ar-

betet med att rationalisera fastighetsbildnings-

verksamheten i syfte att nå uppställda mål om

kortare handläggningstider och minskade kost-

nader.

7.3 Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

Den omstrukturering av den statliga lantmäteri-

verksamheten som inleddes i mitten av 1990-ta-

let har fortsatt under år 1997. En ny arbetsmeto-

dik för rationalisering av fastighetsbildningspro-

cessen införs successivt och skall vid utgången av

år 1998 omfatta hela landet. Utvecklingen av IT-

stödet har dock försenats med cirka ett år bero-

ende på framför allt tekniska svårigheter. Kost-

naderna för att genomföra den nya arbetsproces-

sen har därigenom blivit avsevärt högre än be-

räknat. Förändringarna syftar till att skapa en

mera kostnadseffektiv fastighetsbildning med

kortare handläggningstider till gagn för såväl en-

skilda sakägare som för samhället i stort. Arbetet

med att utveckla försörjningen med landskaps-

och fastighetsinformation har fortsatt.

Tillströmningen av mål till Statens va-nämnd

är i stort sett oförändrad.

Effekter av de statliga insatserna

Insatserna inom informationsförsörjningsområ-

det har skapat ett bättre och mera tillgängligt be-

slutsunderlag inom såväl offentlig som privat

sektor. Informationen används bl.a. för sam-

hällsplaneringsändamål, räddningstjänstinsatser,

miljöövervakning, transportplanering, kredit-

marknads-, fastighets- och försäkringssektorn

samt för försvaret. Till följd av att informationen

tillhandahålls i digital form har förutsättningar

skapats för en mer rationell ärendehantering

inom olika samhällssektorer. Informationen kan

vidare kombineras med digital information från

andra källor och är grundläggande för analyser i

s.k. geografiska informationssystem (GIS).

Tillgången till inte minst digital landskapsin-

formation har ökat. Under året har bl.a. länssty-

relserna fått tillgång till den ekonomiska kartan i

digital form. Informationen används också i

ökande utsträckning inom den privata sektorn,

bl.a. inom kraftindustrin, skogsnäringen, jord-

bruket och åkerinäringen.

Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att utvecklingen på områ-

det landskaps- och fastighetsinformation varit

tillfredsställande och att statens insatser har haft

en positiv effekt. Inom fastighetsbildningen ska-

pas förutsättningar för ökad effektivitet och to-

talt sett lägre kostnader. Regeringen konstaterar

samtidigt att det ekonomiska resultatet under år

1997 varit otillfredsställande. Utvecklingen av

kostnaderna för IT-stödet inom fastighetsbild-

ningen liksom kostnaderna för den pågående

omställningen av verksamheten kräver fortsatt

uppmärksamhet.

7.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte gjort några invänd-

ningar i revisionsberättelsen avseende Lantmäte-

riverkets årsredovisning för år 1997. Riksrevi-

sionsverket har dock i en särskild revisionspro-

memoria ställd till Lantmäteriverket bl.a. påtalat

behovet av en utförligare analys av orsakerna till

det ekonomiska resultatet år 1997. Regeringen

har därefter gett Ekonomistyrningsverket i upp-

drag att i samråd med Lantmäteriverket göra en

sådan analys. Uppdraget redovisades den 15

september 1998. Regeringen kommer inom ra-

men för den reguljära dialogen med Lantmäteri-

verket att följa upp verkets åtgärder med anled-

ning av den ekonomiska situationen och Eko-

nomistyrningsverkets rapport.

Riksrevisionsverket har inte heller gjort några

invändningar i revisionsberättelsen avseende Va-

nämndens årsredovisning för år 1997.

7.5 Anslag

D1 Lantmäteriverket

Tabell 7.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

525 882

Anslags-

sparande

- 36 936

1998

Anslag

416 174

Utgifts-

prognos

403 500

1999

Förslag

427 890

2000

Beräknat

434 775

1

2001

Beräknat

438 774

2

1 Motsvarar 427 022 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 424 522 tkr i 1999 års prisnivå.

Lantmäteriverket är central förvaltningsmyndig-

het för frågor om fastighetsindelning och

grundläggande landskaps- och fastighetsinfor-

mation. Lantmäteriverket är chefsmyndighet för

lantmäterimyndigheterna i länen.

Den statliga lantmäteriorganisationen omfat-

tar tre huvudverksamheter: Fastighetsbildning,

Informationsförsörjning och Uppdragsverksam-

het. Lantmäteriverkets uppdragsverksamhet,

som skall hållas organisatoriskt och ekonomiskt

åtskild från myndigheten i övrigt, bedrivs under

namnet Metria. Tjänsteexport inom verksam-

hetsområdet bedrivs av det av staten helägda bo-

laget Swedesurvey AB, som i stor utsträckning

anlitar personal från det statliga lantmäteriet.

Lantmäteriverkets omsättning uppgick år

1997 till 1 490 miljoner kronor.

För år 1997 redovisar Lantmäteriverket en

överförbrukning av anslaget med 52 miljoner

kronor, vilket innebär att såväl tidigare anslags-

sparande som den beviljade förhöjda anslagskre-

diten tagits i anspråk. Bakgrunden är främst de

höga kostnaderna för det pågående omställnings-

arbetet. Förändringsarbetet kommenteras när-

mare i det följande. Prognosen för år 1998 visar

att största delen av omställningskostnaderna nu

avvecklats och att en amortering av ianspråkta-

gen kredit kan påbörjas under innevarande bud-

getår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

De övergripande målen för det statliga lantmäte-

riet är att verka för en ändamålsenlig fastig-

hetsindelning och en effektiv försörjning med

grundläggande landskaps- och fastighetsinfor-

mation. Landskaps- och fastighetsinformationen

skall tillhandahållas i den form, standard och

aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbe-

hov.

Lantmäteriverkets verksamhet har i huvudsak

bedrivits i enlighet med de fastlagda riktlinjerna.

Inom fastighetsbildningsområdet har verkets ar-

bete med att integrera fastighetsregistreringen i

fastighetsbildningen samt med att sänka kostna-

derna och minska handläggningstiderna intensi-

fierats, bl.a. genom introduktionen av en ny ar-

betsprocess för fastighetsbildningen och utveck-

ling av ett modernt IT-stöd. Introduktionen av

IT-stödet har dock försenats och några mer på-

tagliga resultat vad avser förkortade handlägg-

ningstider och lägre kostnader har - med hänsyn

till den korta tid den nya arbetsprocessen kunnat

prövas - ännu inte kunnat påvisas. Inom infor-

mationsförsörjningen har utvecklingsinsatser

gjorts för att i olika former integrera landskaps-

och fastighetsinformationen. Vidare har åtgärder

vidtagits i syfte att effektivisera verksamheten,

bl.a. genom att handla upp vissa delar av produk-

tionen av landskapsinformationen i konkurrens.

I övrigt fortskrider verksamheten på informa-

tionsförsörjningsområdet planenligt och i hu-

vudsak i enlighet med uppställda mål.

Samtidigt kan konstateras att Lantmäteriver-

ket som helhet har haft stora strukturella pro-

blem och det ekonomiska resultatet för år 1997

är otillfredsställande (-126 mkr). Huvuddelen av

underskottet härrör från de avgiftsfinansierade

verksamheterna, dvs. förrättningsverksamheten

(-67 mkr) och den uppdragsverksamhet som be-

drivs under namnet Metria (-31,5 mkr). Även de

anslagsfinansierade resultatområdena fastighets-

registrering och tillsyn/stöd inom verksamhets-

området fastighetsbildning uppvisar underskott

(-13,5 mkr respektive -19,0 mkr). Inom infor-

mationsförsörjningsområdet visar resultatområ-

dena fastighetsregister och grundläggande geo-

grafisk information, GGI, underskott (-4,0 mkr

respektive -13,1 mkr). Den avgiftsfinansierade

verksamheten inom informationsförsörjningen

visar däremot överskott.

Orsakerna till det negativa utfallet är bl.a. för-

seningar och fördyringar i samband med infö-

rande av den nya arbetsprocessen i fastighets-

bildningen samt minskad efterfrågan på Lant-

mäteriverkets tjänster, framför allt inom den av

verket bedrivna uppdragsverksamheten. Sam-

mantaget har detta lett till ekonomisk obalans

och en betydande övertalighet. Av underskottet

år 1997 svarar omställningskostnaderna, i huvud-

sak uppsägningslöner, för 96 miljoner kronor el-

ler 75%.

De uppgifter som redovisas i Lantmäteriver-

kets budgetunderlag visar dock att de ekono-

miska obalanserna kan elimineras under år 1999.

I den delårsrapport som Lantmäteriverket re-

dovisade den 1 augusti 1998 redovisar verket för

första gången sedan den nya organisationen

trädde i kraft den 1 januari 1996 ett positivt halv-

årsresultat. Kostnaderna har minskat med

90 miljoner kronor jämfört med motsvarande

tidpunkt förra året. Trots det positiva resultatet

framgår av rapporten att det återstår ett omfat-

tande arbete under andra halvåret 1998 och

under år 1999 för att ett tillfredsställande resultat

skall uppnås. Omsättningen har minskat jämfört

med första halvåret 1997 beroende på dels

minskade anslag, dels minskad omsättning i den

avgiftsfinansierade verksamheten. Framför allt

visar förrättningsverksamheten ett fortsatt svagt

resultat. Efterfrågan på fastighetsinformation är

också mindre än förväntat.

Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom om-

rådena fastighetsbildning, landskaps- och fastig-

hetsinformation samt uppdragsverksamhet

(Metria).

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 7.2 Avgiftsbelagd verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-rätts-

lig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1997

246 239

559 523

600 659

- 41 136

Prognos 1998

245 000

590 000

603 000

- 13 000

Budget 1999

250 000

604 000

572 000

32 000

Tabell 7.3 Uppdragsverksamhet (Metria)

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -kost-

nad)

Utfall 1997

292 119

325 170

- 33 051

(varav tjänsteexport)

36 411

38 945

- 2 534

Prognos 1998

280 000

274 000

6 000

(varav tjänsteexport)

40 000

40 000

0

Budget 1999

300 000

282 000

18 000

(varav tjänsteexport)

50 000

47 000

3 000

Den samlade avgiftsbelagda verksamhetens andel

av den totala budgetomslutningen beräknas för

år 1998 uppgå till knappt 70 procent. Under-

skottet i den avgiftsbelagda verksamheten var

drygt 74 miljoner kronor under år 1997. Enligt

prognosen för år 1998 förbättras nu resultatet,

dock med ett fortsatt underskott på cirka

7 miljoner kronor. Orsaken är det fortsatta om-

ställningsarbetet och kostnader för den nya ar-

betsprocessen i fastighetsbildningen, som också i

viss utsträckning kommer att belasta resultatet

under år 1999. Åtgärder vidtas nu så att finansiell

balans kan uppnås vid utgången av år 1999.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de mål som lagts fast för

verksamheten i huvudsak har uppnåtts, trots de

rationaliseringar och organisatoriska föränd-

ringar som genomförts. Den ekonomiska situa-

tionen inom det statliga lantmäteriet kräver

emellertid fortsatt uppmärksamhet. De åtgärder

som har vidtagits kommenteras närmare i det

följande.

Det är enligt regeringens mening angeläget att

arbetet med styrning, uppföljning och redovis-

ning fullföljs och intensifieras. I sammanhanget

bör också nämnas den i samband med beslutet

om den nya lantmäteriorganisationen fastlagda

principen om ökad avgiftsfinansiering. Rege-

ringen har gett Ekonomistyrningsverket i

uppdrag att redovisa förslag till avgiftssystem

och finansieringslösning för den statliga lantmä-

teriverksamheten i framtiden. Uppdraget skall

redovisas den 15 oktober 1998.

Verksamhetens inriktning föreslås i huvudsak

oförändrad för år 1999. Huvuduppgiften under

år 1999 är att uppnå ekonomisk balans inom hela

det statliga lantmäteriet.

Regeringen har i den ekonomiska vårproposi-

tionen (prop. 1997/98:150 utg.omr. 18) presen-

terat en särskild satsning för att stimulera en

ökad användning av geografiska data och infor-

mationssystem (GIS) inom den offentliga sek-

torn. En utbildningssatsning riktas till länsstyrel-

ser och kommuner. Vidare görs en satsning på

standardisering av geografiska data och på Sveri-

ges nationalatlas. Regeringen anser att Sveriges

nationalatlas är en betydande tillgång för kun-

skapsspridning om Sverige och att den digitala

versionen av atlasen nu bör vidareutvecklas med

sikte på att förmedla information via Internet.

För detta ändamål tillförs anslaget 2,5 miljoner

kronor för år 1999 och motsvarande belopp be-

räknas för år 2000. För standardiseringsarbetet

tillförs anslaget 500 000 kronor per år i tre år.

Från anslaget förs 450 000 kronor över till ut-

giftsområde 19 Regional utveckling och utjäm-

ning för att finansiera vissa kostnader för

Nordregio (Nordiskt center för regional utveck-

ling och planläggning).

Mot denna bakgrund beräknas anslaget för

Lantmäteriverket till 427 890 000 kronor.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

416 174

Pris- och löneomräkning

8 152

Justering av premier

1 882

Reform

3 000

Teknisk justering

- 868

Överföring till UO 19

- 450

Förslag 1999

427 890

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se bilaga 1, avsnitt 4).

Det kapital som Lantmäteriverket disponerar

för finansiering av omsättningstillgångar i den

avgiftsfinansierade verksamheten avvecklas den

1 januari 1999.

Övrig information

Lantmäteriverket har haft i uppdrag att den

1 mars och den 1 augusti 1998 redovisa läget i

omställningsarbetet och vilka åtgärder som

vidtas för att uppnå finansiell balans.

Av Lantmäteriverkets redovisning framgår

bl.a. följande. Det omfattande omstrukturerings-

arbetet inom det statliga lantmäteriet har nu på-

gått i drygt två och ett halvt år och inneburit

stora rationaliseringar och successivt minskade

kostnader. Före omorganisationen, dvs. sam-

manslagningen av Centralnämnden för fastig-

hetsdata och Statens lantmäteriverk den 1 januari

1996, hade de båda myndigheterna tillsammans

drygt 3 000 anställda. I samband med omorgani-

sationen reducerades personalstyrkan med cirka

150 personer. Därefter har antalet anställda redu-

cerats etappvis. Antalet anställda uppgår för när-

varande till 2 485, varav cirka 400 är under upp-

sägning. Den dimensionering som verket bedö-

mer som optimal omfattar cirka 1900 årsarbets-

krafter. I slutet av år 1999 kommer enligt verket

personalstyrkan att ligga på den nivån.

Förändringsarbetet omfattar också organisa-

tion och arbetssätt. Centralmyndigheten i Gävle

och verkets uppdragsverksamhet (Metria) har

varit föremål för översyn. Även lokalbehovet har

setts över och hyreskostnaderna har reducerats

väsentligt. Detta har medfört att organisationen

genomgått mycket genomgripande förändringar

i förhållande till den myndighetsorganisation

som trädde i kraft den 1 januari 1996. Arbetet

med den nya arbetsprocessen inom fastighets-

bildningen, bl.a. omfattande modernt IT-stöd,

har forcerats och skall vid utgången av år 1998

tillämpas vid alla statliga lantmäterimyndigheter i

landet.

Som framgår av den tidigare redovisningen har

Lantmäteriverket redovisat ett betydande under-

skott år 1997. Även för år 1996 redovisades ett

negativt utfall. Underskotten hänför sig i allt vä-

sentligt till kostnader för uppsägningslöner i

samband med omstruktureringen och fördy-

ringar i samband med införande av den nya ar-

betsprocessen i fastighetsbildningen. Ett

underliggande problem är en vikande efterfrågan

på vissa av Lantmäteriverkets avgiftsfinansierade

tjänster. Antalet slutförda förrättningar har också

minskat, vilket lett till ytterligare minskade in-

täkter. I syfte att underlätta omställningen har

Lantmäteriverket under år 1997 och 1998 haft

tillgång till en förhöjd anslagskredit. Verket har

också under den tiden befriats från att skriva upp

det av verket disponerade avkastningspliktiga ka-

pitalet för finansiering av omsättningstillgångar i

den avgiftsfinansierade verksamheten, s.k. stats-

kapital. Avgifterna för fastighetsinformation har

höjts.

Lantmäteriverket anser att rationaliserings-,

utvecklings- och omstruktureringsarbetet leder

till att finansiell balans i verksamheten kan upp-

nås vid utgången av år 1999. Med finansiell ba-

lans avses att de ackumulerade underskotten

inom den avgiftsfinansierade verksamheten eli-

mineras samt att beviljad anslagskredit i huvud-

sak är amorterad. Regeringen bedömer att vid-

tagna åtgärder skapar goda förutsättningar för att

finansiell balans skall uppnås under år 1999. Som

redan framgått följer regeringen noga utveck-

lingen vad gäller omstruktureringsarbetet och

kostnaderna för detta.

D2 Statens va-nämnd

Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

4 971

Anslags-

sparande

2 203

1998

Anslag

5 349

Utgifts-

prognos

5 300

1999

Förslag

5 447

2000

Beräknat

5 546

1

2001

Beräknat

5 628

2

1 Motsvarar 5 447 tkr i 1999 års prisnivå.

2 Motsvarar 5 447 tkr i 1999 års prisnivå.

Statens va-nämnd handlägger mål enligt lagen

(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsan-

läggningar samt enligt lagen (1981:1354) om

allmänna värmesystem.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Det mål som gäller för Statens va-nämnd är att

handläggningstiden under budgetåret 1997 skall

minskas så att 75% av målen avgörs inom 12 må-

nader och resterande del inom 18 månader.

Detta skall ske genom fortsatt rationalisering

och regelförenkling.

Regeringen bedömer att Va-nämnden i allt vä-

sentligt uppfyllt målen för verksamheten och

även i övrigt bedrivit verksamheten på ett till-

fredsställande sätt. Verksamhetens inriktning

och omfattning föreslås oförändrad för år 1999.

Slutsatser

Mot denna bakgrund beräknar regeringen ansla-

get för Statens va-nämnd till 5 447 000 kronor.

Anslaget för år 1999 har beräknats enligt föl-

jande:

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998

5 349

Pris- och löneomräkning

105

Justering av premier

- 7

Förslag 1999

5 447

Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering

gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts

med anledning av att en korrigering har gjorts av

den justering som genomfördes av anslagen för

år 1998 med anledning av att sättet att finansiera

avtalsförsäkringar på det statliga området föränd-

rades (se bilaga 1, avsnitt 4).

8 Stöd till ekologisk omställning och

utveckling

8.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar stöd enligt för-

ordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala

investeringsprogram som ökar den ekologiska

hållbarheten i samhället, inklusive administra-

tion, uppföljning och kunskapsspridning i an-

slutning till programmet. Detta statsbidragssys-

tem har till syfte att öka takten i den ekologiska

omställningen av samhället och inleddes år 1998.

Från och med budgetåret 1999 tillkommer ett

kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet som

planeras starta den 1 januari 1999.

8.2 Utgiftsutveckling

Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

800

640

1 500

2 500

1 970

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 1998

i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

8.3 Resultatbedömning

Sveriges kommuner, ofta i samarbete med lokala

företag och organisationer, har visat stort in-

tresse för stödet till lokala investeringsprogram.

Nästan alla kommuner har utarbetat egna inves-

teringsprogram för ekologisk hållbarhet, vilket i

sig är en stor framgång och ett viktigt steg på vä-

gen mot en ekologisk omställning och utveckling

av Sverige.

Under våren 1998 har totalt 2 316 miljoner

kronor beviljats i statsbidrag till 42 kommuners

lokala investeringsprogram. 770 miljoner kronor

avser investeringar under år 1998. Nästan 40 pro-

cent av bidragen har gått till investeringar i bo-

ende och byggande och en fjärdedel till energi-

projekt. För övrigt stöds många åtgärder som

gäller marksanering, vatten- och naturvård och

mer miljövänliga transporter.

De lokala investeringsprogram som beviljats

stöd för åren 1998 2000 bedöms komma att ge

påtagliga effekter på miljön, i form av bl.a. mins-

kad belastning på miljön och effektivare re-

sursanvändning. Investeringarna kommer dess-

utom att leda till nya arbetstillfällen, framför allt i

bygg- och anläggningssektorn. Totalt beräknas

de åtgärder som beviljats stöd leda till en ökning

av sysselsättningen med cirka 8 000 årsarbeten.

Regeringen avser att årligen rapportera till

riksdagen med början i budgetpropositionen för

år 2000. Rapportering kommer bl.a. att ske med

utgångspunkt från de årliga verksamhetsrappor-

ter som inlämnas av de kommuner som beviljats

bidrag.

Riksrevisionsverket har fått i uppdrag att un-

der 1999 göra en första uppföljning av stödets

effekter. Regeringen drar dock redan nu slutsat-

sen att stödet bör vidgas till att också kunna

omfatta sådana allergisanerande åtgärder i bebyg-

gelsen som genomförs i samband med de om-

byggnadsåtgärder som regelverket för

närvarande ger möjlighet att stödja.

Allergiframkallande inomhusmiljöer står inte i

överensstämmelse med en hållbar utveckling och

det är därför angeläget att ekonomiska

möjligheter till allergisanering införs. Planerade

förändringar i förordningen skall notifieras hos

Europeiska kommissionen.

Sanering av mark och vatten kan ges stöd

inom ramen för de lokala investeringsprogram-

men. Regeringen föreslår därutöver ett nytt

anslag (utgiftsområde 20, anslag A4) för ge-

nomförande av särskilt angelägna åtgärder för

sanering av mark eller vatten, framför allt i

kommuner som inte beviljas stöd till sina lokala

investeringsprogram.

Det krävs resurser för att administrera stödet

till lokala investeringsprogram och för att sprida

information och kunskaper till kommunerna och

på andra sätt stödja dem i deras arbete med att

utveckla, utforma och genomföra lokala investe-

ringsprogram. Regeringen har därför givit Miljö-

vårdsberedningen i uppdrag att förbereda bildan-

det av ett kunskapscentrum för ekologisk håll-

barhet. Erfarenheter från pågående projekt skall

tas tillvara och förmedlas till kommuner och

andra aktörer. Det nya kunskapscentret har till

syfte att sammanställa och sprida denna kunskap.

Därutöver finns ett behov av insatser från Rege-

ringskansliet när det gäller uppföljning, administ-

ration, informations- och erfarenhetsspridning.

Länsstyrelserna ersätts för sina kostnader för

administration, samråd och utvärdering i sam-

band med lokala investeringsprogram. Sek-

torsmyndigheterna ersätts för uppdraget att vid

behov bistå med yttranden över åtgärder inom

respektive myndighets verksamhetsområde.

Därtill ställer efterbehandlingsprojekten krav på

insatser från Naturvårdsverket. Det samlade be-

hovet av medel för administration o.dyl. minskar

jämfört med år 1998, bl.a. som en följd av att

medel till kunskapscentrum läggs i särskilt an-

slag. Under år 1999 får högst 20 miljoner kronor

av anslaget E1 användas för administration, in-

formation, erfarenhetsspridning, uppföljning re-

laterat till de lokala investeringsprogrammen. Bi-

drag till lokalt utvecklingsarbete bör i begränsad

omfattning kunna lämnas från detta anslag, som

ett led i arbetet med att vidareutveckla lokala in-

vesteringsprogram. För år 1999 bör 3,5 miljoner

kronor avsättas för detta ändamål.

8.4 Anslag

E1 Stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet

Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

Anslags-

sparande

1998

Anslag

800 000

Utgifts-

prognos

640 000

1999

Förslag

1 495 000

2000

Beräknat

2 495 000

2001

Beräknat

1 965 000

Stödet till lokala investeringsprogram beslutades

av riksdagen i enlighet med budgetpropositionen

för 1998. Regeringen erhöll därmed ett bemyn-

digande av riksdagen att fatta beslut som tar i an-

språk 1 000 miljoner kronor per år av de beräk-

nade anslagen för år 1999 respektive år 2000. Re-

geringen har under våren 1998 beslutat om bi-

drag motsvarande 2 314 miljoner kronor för in-

vesteringsprogram för tidsperioden 1998 2000.

Vidare har 3,5 miljoner kronor beviljats som stöd

till lokalt utvecklingsarbete. Budgetpropositio-

nen för år 1998 tog upp beräknade anslagsnivåer

för åren 1999 och 2000 med 1 800 respektive

2 800 miljoner kronor. I den ekonomiska vår-

propositionen för år 1998 aviserades stödet ut-

ökas med 2 000 miljoner kronor för år 2000. Re-

geringen gör nu en omprövning av vissa medel

till andra områden inom utgiftsområde 20 All-

män miljö- och naturvård. Dessutom reduceras

anslaget med anledning av att ett nytt kunskaps-

centrum skapas.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Av det bemyndigande som riksdagen gett rege-

ringen i budgeten för 1998 har regeringen ut-

nyttjat 863 av 1 000 miljoner kronor för 1999

och 687 av 1 000 miljoner kronor för 2000.

Riksdagen bör ge regeringen i bemyndigande

att under 1999 fatta beslut som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst 3 miljarder

kronor under perioden år 2000 2002.

Tabell 8.2 Bemyndiganden

Tusental kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

2000

beräknat

2001

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

1 706 000

Nya förpliktelser

2 316 000

2 436 000

Infriade förpliktelser*

610 000

1 196 000

1 190 000

1 756 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 706 000

2 946 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

2 000 000

3 000 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

E2 Kunskapscentrum för ekologisk

hållbarhet

Tabell 8.3 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1997

Utfall

Anslags-

sparande

1998

Anslag

0

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

5 000

2000

Beräknat

5 089

2001

Beräknat

5 172

Ett kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet

skall enligt 1998 års budget bildas inom ramen

för de medel som beräknats för stöd till ekolo-

gisk omställning och utveckling.

Centret skall fungera som en samlings- och

spridningspunkt för kunskaper, forskningsrön,

idéer och erfarenheter kring ekologisk hållbar-

het, såväl nationellt som internationellt. Det skall

stimulera kontakterna mellan kommuner, orga-

nisationer, företag, investerare, forskare,

högskolor/universitet, myndigheter och andra

aktörer som söker eller som kan bidra med kun-

skap och erfarenheter inom området.

Centrets viktigaste uppgift skall vara att på ett

aktivt sätt stödja kommunerna i arbetet med att

ta fram och genomföra lokala investeringsprog-

ram för ekologisk hållbarhet samt att sprida erfa-

renheter från dessa program.

Centret skall ha formen av en egen myndighet

och lokaliseras till Umeå.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

särskilt ramanslag i 1999 års budget för detta

centrum. Finansieringen under perioden 1999

2001, uppgående till ca 5 miljoner kronor per år,

bör ske genom att anslaget E1 Stöd till lokala in-

vesteringsprogram för ekologisk hållbarhet

minskas med motsvarande belopp.

Regional utjämning

och utveckling

19

Förslag till statsbudget för 1999

Regional utjämning och utveckling

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 63

2 Regional utjämning och utveckling 65

2.1 Omfattning 65

2.2 Utgiftsutvecklingen 65

2.3 Resultatbedömning 70

2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 70

2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 71

2.3.3 Effekter av statliga insatser 71

2.3.4 Regeringens slutsatser 73

2.4 Resultatinformation 73

2.4.1 Resultatinformation för år 1997 uppdelad på beslutsfattare 75

2.4.2 Resultatinformation för år 1997 uppdelad på åtgärder 79

2.4.3 Resultatinformation för vissa övriga åtgärder under 1998 91

2.4.4 Resultatinformation för åtgärder utanför utgiftsområdet under 1997

92

2.4.5 Revisionens iakttagelser 94

2.5 Anslag 94

A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 94

A2 Landsbygdslån 98

A3 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom

regionalpolitiken 99

A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 99

A5 Transportbidrag 100

A6 Glesbygdsverket 100

A7 Statens institut för regionalforskning 101

A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden 102

A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen Norrlandsfonden 103

A10 Flygplatsbolag i Ljungbyhed 104

A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. 104

9 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att under år 1999,

ifråga om ramanslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, åta staten

ekonomiska förpliktelser som inklusive

tidigare åtaganden innebär utgifter på högst

1 688 miljoner kronor under åren 2000

2005 (anslag A1, avsnitt 2.5),

2. bemyndigar regeringen att under år 1999,

ifråga om ramanslaget A8 Europeiska regio-

nala utvecklingsfonden, åta staten

ekonomiska förpliktelser som inklusive

tidigare åtaganden innebär utgifter på högst

1 150 miljoner kronor under åren 2000

2001 (anslag A8, avsnitt 2.5),

3. för budgetåret 1999 anvisar anslagen under

utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder

ramanslag

950 000

A2

Landsbygdslån

ramanslag

30 000

A3

Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom

regionalpolitiken

ramanslag

11 000

A4

Ersättning för nedsättning av socialavgifter

ramanslag

320 000

A5

Transportbidrag

ramanslag

345 000

A6

Glesbygdsverket

ramanslag

23 857

A7

Statens institut för regionalforskning

ramanslag

8 040

A8

Europeiska regionala utvecklingsfonden

ramanslag

782 000

A9

Kapitaltillskott till Stiftelsen Norrlandsfonden

obetecknat anslag

200 000

A10

Flygplatsbolag i Ljungbyhed

reservationsanslag

3 000

A11

Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.

reservationsanslag

70 000

Summa

2 742 897

10 Regional utjämning och utveckling

10.1 Omfattnin

Utgiftsområdet omfattar medel till bl.a. olika

former av regionalpolitiska företagsstöd. Vidare

ingår medel som länsstyrelserna och i vissa län

regionala självstyrelseorgan samt Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) förfogar

över för projektverksamhet samt medel till en del

av medfinansieringen av EG:s

strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar

även utbetalningar från EG:s regionalfond som

delfinansierar EG:s bidrag till

strukturfondsprogrammen. Därutöver ingår

Glesbygdsverket (GBV) och Statens institut för

regionalforskning (SIR).

Det sammanlagda återflödet av medel från

EG:s strukturfonder för regionalpolitiskt

inriktade åtgärder beräknas för programperioden

1995 1999 komma att uppgå till ca 5,8 miljarder

kronor.

Utgiftsområdet brukar benämnas den lilla

regionalpolitiken. Med den stora

regionalpolitiken avses åtgärder med

regionalpolitisk betydelse inom andra

utgiftsområden. Åtgärderna inom dessa andra

utgiftsområden är sammantagna mer

betydelsefulla för den regionala utvecklingen än

den lilla regionalpolitiken.

10.2 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1997

Anslag

1998 1

Utgifts-

prognos

1998

Förslag

anslag

1999

Beräknat

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

2 940

3 605

3 528

2 743

2 675

3 337

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Sammanlagda reservationer och anslagssparande

uppgick till ca 3 798 miljoner kronor vid

utgången av budgetåret 1997.

Utgiftsprognosen för budgetåret 1998

inkluderar 946 miljoner kronor för tionde

huvudtiteln för budgetåret 1995/96 upptagna

äldreanslag C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2

Regionala utvecklingsinsatser m.m. samt det

under samma huvudtitel för budgetåret 1994/95

upptagna reservationsanslaget C6 Särskilda

regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.

Regeringen bedömde i den ekonomiska

vårpropositionen att verksamheten inom

utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom

en medelsram av 3 501 miljoner kronor för år

1999.

De viktigaste föreslagna förändringarna i

förhållande till den föreslagna ramen i den

ekonomiska vårpropositionen anges i följande

tabell.

Miljoner kronor

Anslag Förändring Belopp

A1 Allmänna regionalpolitiska Nedräkning av - 738

åtgärder beräknad anslagsnivå

 Överföring till UO 24 - 15

 Överföring från UO 16 och 1,57

 UO 18

A2 Landsbygdslån Minskat resursbehov - 80

A10 Flygplatsbolag i Nytt anslag 3

Ljungbyhed

A11 Regionalpolitiska infra- Nytt anslag 70

strukturprojekt m.m.

Regeringen förslår att det till det nya anslaget A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder kopplas ett

bemyndigande. Anslaget bör därför under en

övergångsperiod uppgå till ett lägre belopp

jämfört med de preliminära anslagsnivåer som

angavs i budgetpropositionen för 1998 (för en

närmare beskrivning se avsnitt 2.5, anslaget A1).

Regeringen föreslår en neddragning av

anslaget A2 Landsbygdslån med 80 miljoner

kronor (för en närmare beskrivning se avsnitt

2.5, anslaget A9).

Regeringen föreslår att det görs en överföring

från UO 6 Totalförsvar på 3 miljoner kronor till

det nya anslaget A10 Flygplatsbolag i

Ljungbyhed .

Regeringen föreslår även att ett nytt anslag

A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.

tas upp för att framförallt finansiera redan

beslutade projekt i de regionalpolitiskt

prioriterade områdena som tidigare finansierades

av det under tionde huvudtiteln för budgetåret

1994/95 upptagna anslaget C6 Särskilda

regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.

Anslag C6 disponeras från och med år 1999 inte

av regeringen.

Ramen för utgiftsområdet föreslås för år 1999

till 2 743 miljoner kronor, och beräknas för år

2000 till 2 675 miljoner kronor och för år 2001

till 3 337 miljoner kronor. Differensen mellan

den föreslagna ramen i den ekonomiska

vårpropositionen och det nya förslaget beskrivs

närmare under respektive anslag i avsnitt 2.5.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Olika former av regionalpolitiska företagsstöd i

samband med investeringar, inkl. tillfälligt

småföretagsstöd, beräknas enligt Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) bidra till

drygt 9 400 nya arbetstillfällen inom främst de

regionalpolitiskt prioriterade regionerna under

budgetåret 1997. Genomsnittlig subvention per

arbetstillfälle uppgår till ca 115 000 kr.

Investeringar i storleksordningen 5 miljarder

kronor har delfinansierats med dessa stöd.

Härutöver har sysselsättningsbidrag beviljats på

uppskattningsvis 275 miljoner kronor som enligt

NUTEK beräknas ha medverkat till ca 2 200 nya

arbetstillfällen år 1996. Driftstöd i form av

nedsatta socialavgifter och transportbidrag har

enligt regeringens bedömning bidragit till att

upprätthålla sysselsättningen i de

regionalpolitiskt prioriterade regionerna.

Förändringar

Riksdagens har beslutat om en

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning (prop. 1996/97:36, bet.

1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77) fr.o.m.

budgetåret 1998. Regionala självstyrelseorgan i

Kalmar, Gotlands och Skåne län har bl.a.

övertagit ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och huvuddelen av de

regionalpolitiska åtgärdsmedel som länsstyrelser

disponerar i övriga län. I Västra Götalands län

inleds motsvarande försöksverksamhet den 1

januari 1999.

Två nya ändamål finansieras fr.o.m. budgetåret

1998 med medel från anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder. Det är

sysselsättningsbidrag och småföretagsstöd.

Riksdagen har beslutat om ett antal

förändringar i företagsstöden i samband med

propositionen Regional tillväxt för arbete och

välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11,

rskr. 1997/98:204). Enligt riksdagsbeslutet kan

även s.k. såddfinansiering finansieras med medel

från anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder.

Dessa beskrivs närmare efter rutan.

Mål

Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa

förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt,

rättvisa och valfrihet så att likvärdiga

levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela

riket1. För att nå de målen måste åtgärder vidtas

inom många olika utgiftsområden. Målet för

utgiftsområde 19 är att verksamheten främst

skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt

prioriterade områden att utvecklas så att det

bidrar till att uppfylla målen för

regionalpolitiken2.

Prioriteringar

Det är av särskild betydelse att öka

samordningen av och effektiviteten i åtgärderna

för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt

utsatta regionerna. Det är även nödvändigt att

förstärka de regionalpolitiska åtgärderna inom

den stora regionalpolitiken, bl.a. genom en

ökad helhetssyn mellan olika sektorer.

Under 1999 prioriteras arbetet med översyn

av de nationella regionalpolitiska stödområdena

och med en parlamentarisk kommitté som skall

lämna förslag om den framtida inriktningen och

utformningen av den svenska regionalpolitiken.

Dessutom prioriteras arbetet med inriktningen

av EG:s strukturfondspolitik inför nästa

programperiod åren 2000 2006 samt med

uppdraget till de centrala fondförvaltande

myndigheterna att för innevarande period göra

en översyn för att utveckla arbetsformer och

administrativa rutiner för

strukturfondsprogrammen.

Arbetet med det särskilda programmet på 500

miljoner kronor för regional näringspolitik och

särskilda regionalpolitiska åtgärder skall fullföljas

under år 1999.

Den regionala näringspolitiken skall utvecklas.

Regionala tillväxtavtal som tar sin utgångspunkt i

varje regions specifika förutsättningar, skall bidra

till att näringslivsfrämjande åtgärder inom olika

politikområden samordnas. Därmed kan den

ekonomiska tillväxten och sysselsättningen öka.

Medel inom utgiftsområde 19 utgör en del av de

resurser som kan samordnas via avtalen. Att

medverka till att regionerna utarbetar

tillväxtavtal är ett prioriterat område under år

1999.

1) Beslutades av riksdagen våren 1995.

2) Beslutades av riksdagen hösten 1997.

Förändringar

Förändringar av företagsstöden

Riksdagen har beslutat om bl.a. följande

förändringar i företagsstöden i samband med

propositionen Regional tillväxt för arbete och

välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11,

rskr. 1997/98:204).

Regionala utvecklingslån skall upphöra den 31

december 1998. Motsvarande lånebehov skall

istället tillgodoses av bl.a. ALMI Företagspartner

AB och Stiftelsen Norrlandsfonden. För att inte

minska möjligheterna att erhålla lånefinansiering

av regionalpolitiskt angelägna projekt i

norrlandslänen kommer Norrlandsfondens

kapital att förstärkas genom ett kapitaltillskott på

200 miljoner kronor.

Branscherna jordbruk, skogsbruk,

trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan

personlig service skall fr.o.m. den 1 januari 1999

inte ingå i systemet med nedsättning av

socialavgifter.

Transportbidraget utvidgas till att även

omfatta transportkostnader med fartyg till annan

hamn på betydande avstånd från

ursprungshamnen. Bidrag för landtransporter till

hamnar skall även kunna lämnas för transporter

till hamnar i grannländer. För transport av

oförädlade trävaror skall stöd lämnas upp till en

viss volym per helår i transportbidragszonerna 2

och 4. Däremot lämnas bidrag för förädlade

trävaror utan begränsning. För att reducera

statens utgifter skall zon 1 upphöra och kravet på

lägsta transportavstånd höjas från 251 till 401

km. Förändringarna planeras träda i kraft den 1

januari 1999 under förutsättning att Europeiska

kommissionen godkänner dem.

Regional näringspolitik och regionala tillväxtavtal

Regionala tillväxtavtal är det bärande

instrumentet för att genomföra en regional

näringspolitik. Syftet är att bättre ta tillvara

lokala och regionala förutsättningar för

näringslivsutveckling och att bättre samordna

skilda politikområden som verkar för att öka

möjligheterna för ekonomisk tillväxt och

sysselsättning.

Målet för den regionala näringspolitiken är att

utifrån de förutsättningar som finns i varje

region stimulera en hållbar ekonomisk

utveckling som kan bidra till fler och växande

företag och därmed ökad sysselsättning för både

kvinnor och män (målet beslutades av riksdagen

våren 1998).

Samtliga länsstyrelser och självstyrelseorgan

har accepterat regeringens erbjudande i maj 1998

att utarbeta regionala tillväxtavtal. Genom

avtalen skall statliga och andra aktörers

tillväxtfrämjande resurser samordnas. Ett

omfattande arbete pågår för närvarande runt om

i landet med att ta fram de uppföljningsbara

handlingsprogram som skall ligga till grund för

avtalen. I sammanhanget har regeringen erbjudit

regionerna att lämna förslag till förändringar i de

regelverk som styr användningen av statliga

medel. Syftet är att åstadkomma större

flexibilitet och behovsanpassning av de

utvecklingsresurser som ställs till regionernas

förfogande. Näringslivets medverkan i

utformningen av tillväxtavtalen är väsentlig.

Samspelet mellan det utbud som samhället

erbjuder och företagens efterfrågan på

kompetensförsörjning, rådgivning, m.m. är av

stor betydelse för att skapa goda förutsättningar

för näringslivet. De första tillväxtavtalen avses

träda ikraft år 2000.

Prioriteringar

Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild

utredare för de geografiskt avgränsade

strukturfondsprogrammen under nästa

programperiod åren 2000 2006. Utredaren skall

redovisa förslag till dels former för hur de nya

programmen skall tas fram, dels organisation för

att genomföra programmen. Regeringen har

även utsett en särskild utredare som skall lämna

förslag till inriktningen av nya mål 3 m.m. för

kommande programperiod. Regeringen har

vidare lämnat ett uppdrag till de centrala

fondförvaltande myndigheterna att för

innevarande period göra en översyn för att

utveckla arbetsformer och administrativa rutiner.

Med utgångspunkt i det samlade reformpaket

som Europeiska kommissionen överlämnade till

ministerrådet i mars 1998 pågår nu

rådsförhandlingar om utformandet av

strukturfondspolitiken efter år 1999 när

nuvarande programperiod löpt ut. Sverige stöder

inriktningen i förslagen som bl.a. utmärks av

geografisk koncentration, ökad betoning av

kraven på möjlighet till insyn, förenkling,

effektivitet, uppföljning och finansiell kontroll,

ökad tydlighet i ansvar och roller samt

medverkan till en hållbar utveckling. Bl.a.

föreslås ansvaret för genomförandet av

strukturfondsprogrammen mer renodlat bli ett

ansvar för respektive medlemsstat med

gemenskapsorganen som ansvariga för regler och

övergripande riktlinjer samt för uppföljning och

utvärdering.

Sverige fäster i de pågående förhandlingarna

stort avseende vid strävan att åstadkomma ett

rättvist utfall. Regeringen anser det inte

motiverat att Sverige nu skall tillhöra de främsta

nettobetalarna inom unionen och vill därför,

inom ramen för en i förhållande till

kommissionens förslag påtagligt minskad

strukturfondsbudget, åstadkomma ett relativt

sett större återflöde av medel än för närvarande.

Ett av uttrycken för detta är att regeringen vill

hävda den befolkningsmässiga täckningen i de

geografiskt avgränsade målen (idag 24 % av

landets befolkning) och endast acceptera mycket

begränsade bortfall av strukturfondsområden.

För hela unionen föreslås

strukturfondstäckningen minskas från dagens

51 % ned till ett intervall om 35 40 % av

befolkningen (strukturfondsområden definieras i

proposition Regional tillväxt för arbete och

välfärd (prop. 1997/98:62)).

En annan viktig fråga för regeringen är att få

ett gleshetskriterium inskrivet i den generella

strukturfondsförordningen. Ett sådant kriterium

skulle på ett bättre sätt säkerställa Sveriges

framtida delaktighet i det nya mål 1.

Information om nationella stödområden och

regionalt utvecklingsstöd i strukturomvandlings-

området

Nationella stödområden

När regeringen bedömer vilka områden som bör

inplaceras i de långsiktiga stödområdena 1 och 2

studeras en rad olika kvantitativa och kvalitativa

problemkriterier (stödområden definieras i

propositionen 1997/98:62 Regional tillväxt för

arbete och välfärd). Bland de kvantitativa

kriterierna återfinns långsiktig

befolkningsutveckling, befolkningstäthet, andel

äldre invånare, långsiktig total

sysselsättningsutveckling, den lokala

arbetsmarknadsregionens storlek, andel egna

företagare, andel sysselsatta inom offentlig

sektor, sysselsättningsgrad bland kvinnor

respektive män, andel lågutbildade,

bruttoregionprodukt per capita, skattekraft samt

totala statliga utgifter per capita. Bland mer

kvalitativa kriterier märks bl.a. avstånd till

marknader, klimat och geografiskt läge i

förhållande till gällande stödområden. Dessa

kriterier analyseras på kommunnivå och inom

108 lokala arbetsmarknadsregioner.

En analys enligt ovannämnda kriterier som

nyligen gjorts av regeringen visar att det inte

föreligger tillräckliga motiv att föreslå riksdagen

förändring av den nu gällande

stödområdesindelningen. I samband med nästa

års budgetproposition avses dock hela den

gällande stödområdesavgränsningen, både

nationella stödområden och EG:s

strukturomvandlingsområden, att bli föremål för

en översyn eftersom Europeiska kommissionens

godkännande av Sveriges nuvarande

stödområden endast gäller t.o.m. år 1999.

Regionalt utvecklingsstöd i

strukturomvandlingsområdet

De svenska nationella stödområdena har

godkänts av den Europeiska kommissionen i

form av ett gleshetsområde och ett

strukturomvandlingsområde.

Under 1997 förhandlade regeringen med

Europeiska kommissionen om utformningen av

strukturomvandlingsområdet för perioden 1998

 1999. Resultatet blev att området utökades

med Arboga kommun. Det nu gällande

strukturomvandlingsområdet består av delar av

stödområde 2 samt delar av det tillfälliga

stödområdet. Följande kommuner och delar av

kommuner ingår:

Tabell 2.1

Stödområde 2

Gävleborgs län[REDACTED_EFTERNAMN] kommun

Dalarnas län Avesta, Ludvika och Smedjebackens

 kommuner

Västmanlands län Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs

 kommuner

Örebro län Hällefors och Ljusnarsbergs kommuner

Värmlands län Filipstads, Hagfors och Munkfors kommuner

Tillfälliga stödområdet

Västmanlands län Arboga och Hallstahammars kommuner

Örebro län Degerfors och Karlskoga kommuner samt

 Guldsmedshyttans och Ramsbergs för-

 samlingar i Lindesbergs kommun

Värmlands län Storfors och Kristinehamns kommuner

Västra Götalands län Karlsborgs kommun

Blekinge län Olofströms och Ronneby kommuner

Kalmar län Högsby, Hultfreds, Vimmerby och Västerviks

 kommuner

Östergötlands län Valdemarsviks kommun

Kommissionen inledde också en granskning av

villkoren för regionalt utvecklingsstöd i samma

område eftersom EG:s riktlinjer för bl.a.

regionalpolitisk stödgivning har förändrats sedan

Efta:s övervakningsmyndighet (ESA) godkände

stödformen. I avvaktan på kommissionens

prövning utfärdade regeringen förordning

(1998:95) om begränsning av stödgivning inom

EG:s strukturomvandlingsområde.

Enligt förordningen är beslut om regionalt

utvecklingsstöd i strukturomvandlingsområdet

gällande endast om och i den omfattning

kommissionen godkänner den förordning som

gäller för stödet. Kommissionens prövning

avslutades i juni 1998 och medförde vissa

ändringar i stödgivningen. Sverige har anpassat

stödformen till kommissionens beslut genom att

utfärda förordning (1998:995) om

regionalpolitiskt företagsstöd inom EG:s

strukturomvandlingsområde. Förordningen

trädde i kraft den 15 augusti 1998. Samtidigt

upphävdes förordningen om begränsning av

stödgivning inom samma område.

I korthet innebär förändringarna av

stödgivningen följande. Stöd får inte lämnas till

marknadsföring eftersom det enligt

kommissionen är en driftskostnad som företagen

själva skall bära. Däremot får stöd lämnas till

informationskampanjer och kunskapsspridning

till små och medelstora företag. Stöd får inte

heller lämnas till produktutveckling. Däremot får

stöd lämnas till forskning och utveckling för

verksamhet som avser utveckling före det

konkurrensutsatta stadiet. Med detta avses

överföring av industriella forskningsresultat till

en plan för nya, ändrade eller förbättrade varor,

processer eller tjänster.

Stöd kan även fortsättningsvis lämnas till

utbildning, men endast i den utsträckning den

omfattas av kommissionens detaljerade

definition av allmän respektive särskild

utbildning. Definitionen framgår av ovan

nämnda förordning.

10.3 Resultatbedömning

Avsnittet inleds med en övergripande

beskrivning av bl.a. regeringens bedömning av

hur målet för utgiftsområdet har uppfyllts.

Avsnittet därefter (avsnitt 2.4) inleds med en

resultatinformation av den verksamhet som

bedrivs av länsstyrelserna, Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK),

Glesbygdsverket och Statens institut för

regionalforskning. Därefter ges en mer ingående

resultatinformation för år 1997 uppdelad på olika

åtgärder. Detta följs av en resultatinformation

för vissa åtgärder under år 1998. Avsnittet

avslutas med en resultatredovisning för åtgärder

utanför utgiftsområdet under år 1997.

10.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Det tidiga 1990 talets svaga ekonomiska

utveckling i Sverige, kombinerad med de senaste

årens nödvändiga budgetsanering, har verkat i

centraliserande riktning. Tillsammans med bl.a.

utvecklingen inom den alltmer

internationaliserade ekonomin, som leder till

ökad strukturomvandlingstakt, utsätter detta

näringslivet i många små och medelstora orter

för ökade påfrestningar.

Analyser av såväl befolknings- som

sysselsättningsutvecklingen under 1990 talet

visar att den varit ogynnsam i stora delar av

landet. Minskad nettoinvandring och sjunkande

födelsetal har för landet som helhet inneburit en

allt mindre befolkningsökning. Samtidigt har en

omflyttning skett mellan regioner. Särskilt

framträdande är den kraftiga utflyttningen av

yngre personer från skogslänen till

storstadsregionerna. Kvinnor i yngre

åldersgrupper flyttar från skogslänen i något

större omfattning än män.

De senaste årens kraftiga

befolkningsminskning inom regionalpolitiskt

prioriterade områden dvs. de nationella

stödområdena 1 och 2 samt tillfälliga

stödområden och EG:s strukturfondsområden är

enligt regeringen av sådan omfattning att den är

ett allvarligt hot mot en balanserad regional

utveckling och möjligheten att uppnå

regeringens regionalpolitiska mål.

Mot bakgrund av bl.a. dessa

utvecklingstendenser och andra mer långsiktiga

faktorer i många av de regionalpolitiskt

prioriterade områdena såsom befolkningstäthet,

storlek på lokal arbetsmarknad, geografiskt läge

m.m. bedömer regeringen att den mer

långsiktiga regionalpolitiska problembilden är

förhållandevis oförändrad. Detta innebär att det

är samma områden som under lång tid haft den

mest ogynnsamma utvecklingen. Därför är det

fortfarande betydelsefullt att särskilda

regionalpolitiska insatser riktas till de

regionalpolitiskt prioriterade områdena (för ett

utförligt resonemang se propositionen Regional

tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62)).

10.3.2 De viktigaste statliga insatserna

inom området

De regionalpolitiska företagsstöden har främst

fördelats till små och medelstora företag som är

under tillväxt, både omsättnings- och

sysselsättningsmässigt. En stor del av den

regionala projektverksamheten och

strukturfondsprogrammen har varit inriktade på

åtgärder för att förbättra företagsklimatet, den

ekonomiska tillväxten och nyföretagandet.

Den Europeiska Gemenskapens

strukturfonder har sedan Sverige blev medlem i

den Europeiska Unionen kommit att tillföra

stora områden i landet viktiga regionalpolitiska

resurser. EG:s strukturfonder förstärktes inför

innevarande programperiod (1994 1999) bl.a.

för att motverka de regionala obalanser inom

unionen som bl.a. skapandet av den inre

marknaden bedöms kunna medföra.

Som regeringen och riksdagen på senare tid

betonat är det inte i första hand åtgärder inom

ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning

och utveckling, som är avgörande för den

regionala utvecklingen. Detta utgiftsområde är

ett av de mindre i statsbudgeten och

regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra

utgiftsområden är sammantaget mer

betydelsefulla för den regionala utvecklingen.

Därför måste det i första hand inom ramen för

den stora regionalpolitiken utarbetas lösningar

som kännetecknas av ett regionalpolitiskt

helhetsperspektiv. Detta kan t.ex. gälla insatser

inom närings- och arbetsmarknadspolitiken,

utbildnings- och forskningssatsningar samt

investeringar i infrastruktur. Riksdagen har

konstaterat att en felaktig grundsyn på regionala

frågor inom viktiga samhällssektorer inte kan

justeras med regionalpolitiska stöd.

Exempel på områden som på ett avgörande

sätt har bidragit positivt till den regionala

utvecklingen är kommunikationssektorn och

utbildningsväsendet. Verksamheterna inom

dessa sektorer har varit av väsentlig betydelse för

såväl den regionala balansen som den

ekonomiska tillväxten i hela landet under

perioden. Ett annat exempel på viktiga åtgärder

inom den stora regionalpolitiken är det statliga

bidrags- och utjämningssystemet i

kommunsektorn. Samtidigt har regeringen bl.a. i

propositionen Regional tillväxt för arbete och

välfärd (prop. 1997/98:62) påpekat bristen på

helhetssyn när nya organisationsstrukturer

utformas i den statliga sektorn vilket dels har

inverkat negativt på den geografiska

fördelningen av sysselsättningen, dels försvårat

möjligheterna till en väl fungerande regional

samordning.

10.3.3 Effekter av statliga insatser

Olika former av regionalpolitiska företagsstöd i

samband med investeringar, inkl. tillfälligt

småföretagsstöd, beräknas enligt Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) bidra till ca

9 400 nya arbetstillfällen inom främst de

regionalpolitiskt prioriterade regionerna under

budgetåret 1997. Genomsnittlig subvention per

arbetstillfälle uppgår till ca 115 000 kr.

Investeringar i storleksordningen 5 miljarder

kronor har delfinansierats med dessa stöd.

Härutöver har sysselsättningsbidrag beviljats på

uppskattningsvis 275 miljoner kronor som enligt

NUTEK beräknas ha medverkat till ca 2 200 nya

arbetstillfällen år 1996. Driftstöd i form av

nedsatta socialavgifter och transportbidrag har

enligt regeringens bedömning bidragit till att

upprätthålla sysselsättningen i de

regionalpolitiskt prioriterade regionerna.

Vid de utvärderingar av

strukturfondsprogrammen som redovisades

hösten 1997 för halva programperioden har i

stort sett samtliga utvärderare för målen 2, 5 och

6 bedömt att programmen i stor utsträckning

motsvarar den problembild som respektive

region uppvisar. Vidare bedömer utvärderarna att

programmens huvudinriktning bör hållas intakt.

Beträffande strukturfondsprogrammens

effekter anger utvärderarna att det är för tidigt

att dra några långtgående slutsatser. En mer

sammanfattande bedömning av programmens

effekter avses lämnas i en slutlig

programutvärdering som kommer att redovisas

efter programperiodens slut. I det fortsatta

utvärderingsarbetet kommer vissa tematiska

studier att göras.

Regeringens utvecklingsarbete

Det finns svårigheter med den typ av kvantitativa

resultatmått som nu främst används vid analyser

av verksamhetens måluppfyllnad för

företagsstöden. Sysselsättningsökningen i

stödföretag är således inte synonymt med den

sysselsättningstillväxt ett visst stöd beräknas ha

bidragit till. Det finns en rad olika

omgivningsfaktorer som kan ha påverkat

företagen och därmed inverkat på deras

benägenhet att anställa ytterligare personal.

Regeringen har således konstaterat att det

råder bristande kunskap om de regionalpolitiska

stödens effekter, både på företagsnivå och på en

samhällelig nivå. Regeringen har därför tillsatt

flera utredningar och gett uppdrag till olika

aktörer för att i framtiden få ett bättre

beslutsunderlag.

De uppföljningsmått som för närvarande

används för företagsstöden är framförallt antalet

nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) som de

beräknas bidra till, den genomsnittliga

subventionen per nytt arbetstillfälle samt antalet

nya arbetstillfällen till kvinnor respektive män.

Målen för företagsstöden är, förutom att skapa

sysselsättning, att bidra till ökad ekonomisk

tillväxt i stödföretagen. Regeringen har inget

uppföljningsmått för detta, men det pågår ett

utvecklingsarbete av den uppföljning som görs

av vissa företagsstöd. Avsikten är att undersöka

om stödens tillväxtgenererande aspekter kan vara

ett kompletterande sätt att mäta deras effekter.

Regeringen har givit NUTEK i uppdrag att göra

en uppföljning av måttet bidrag per ny

årsarbetskraft och lämna förslag på

alternativa/kompletterande mått som på ett bra

sätt illustrerar hur stöden främjar tillväxt i

stödföretagen. NUTEK har redovisat sitt arbete

i rapporten Analys av resultatmått .

Enligt riksdagens beslut skall minst 40 procent

av förväntade nya arbetstillfällen till följd av

beviljade regionala utvecklingsbidrag och

sysselsättningsbidrag tillfalla vartdera könet.

Detta mål har under en följd av år inte uppnåtts.

Regeringen har därför givit NUTEK i uppdrag

att närmare analysera möjligheterna att uppnå

detta könskvoteringsvillkor. NUTEK skall

vidare analysera hur antalet kvinnor inom

traditionellt mansdominerade branscher men

också antalet män i kvinnodominerade branscher

kan öka inom det regionalpolitiska stödområdet.

Regeringen har vidare beslutat att låta

utvärdera vilka tillväxt- och

sysselsättningseffekter stödformen nedsättning

av socialavgifter har på näringslivet i berörda

regioner. Utvärderingen skall vidare belysa

stödformens effektivitet jämfört med övriga

regionalpolitiska stödformer riktade till

näringslivet i dessa områden.

Regeringen har tidigare konstaterat att det

även råder bristande kunskaper om

transportmarknaden i stödområden och dess

villkor. Därför avser regeringen att utvärdera

transportbidraget och initiera fortsatta studier av

transportmarknaden i stödområden.

NUTEK skall göra en utvärdering av innehåll

och utfall av länsstyrelsernas regionala

projektverksamhet under budgetåren 1990/91

1997.

En parlamentariskt sammansatt kommitté

avses tillkallas inom kort med uppgift att lämna

förslag om den framtida inriktningen och

utformningen av den svenska regionalpolitiken.

Kommittén skall bl.a. analysera

regionalpolitikens hittillsvarande effekter och

lämna förslag till mål för den framtida

regionalpolitiken.

10.3.4 Regeringens slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten inom

utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling under 1997 har bidragit till en positiv

utveckling av näringslivet, särskilt i de

regionalpolitiskt prioriterade områdena. Denna

bedömning grundar sig bl.a. på den uppföljning

som NUTEK för närvarande gör av

företagsstöden dvs. det antal nya arbetstillfällen

(årsarbetskrafter) som företagsstöden beräknas

bidra till och den genomsnittliga subventionen

per nytt arbetstillfälle.

Regeringen bedömer att ett fortsatt

utvecklingsarbete, bl.a. inom ramen för de

uppdrag som regeringen har givit till olika

aktörer kommer att underlätta den framtida

resultatbedömningen av de regionalpolitiska

insatserna. Länsstyrelsernas,

självstyrelseorganens och Närings- och

teknikutvecklingsverkets utvecklingsarbete

kommer också att bidra positivt till detta. Den

parlamentariska kommitténs arbete, förslag och

slutsatser kommer vidare att vara ett viktigt

beslutsunderlag vid utformningen av den

framtida regionalpolitiken.

10.4 Resultatinformation

I sammanställningen nedan återfinns en

förteckning över de åtgärder som redovisas i

denna resultatinformation och som bedrevs

under år 1997 och 1998 inom utgiftsområdet

samt i vissa fall utanför utgiftsområdet. Av

sammanställningen framgår även med vilka

anslag åtgärden finansieras, beslutande

myndighet och vilket geografiskt område

åtgärden avser.

Tabell 2.2 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 samt vissa

andra utgiftsområden under år 1997

Åtgärd Finansieras av anslag Beslutsfattare Geografisk omfattning

Central projektverksamhet C6, C2 och A11, 2 NUTEK och regeringen

Regionalpolitiskt prioriterade

 områden

Regional projektverksamhet C2 och A1 Länsstyrelserna Hela landet med

tyngdpunkt

 på regionalpolitiskt prioriterade

 områden

EG:s strukturfonder A9 Beslutsgrupper m.fl. Målområde 2, 5b och 6

samt

 vissa gemenskapsinitiativ

Regionalt utvecklingsbidrag C1, C2 och A13 Länsstyrelserna, NUTEK

Stödområde 1 och 2 samt till-

 och regeringen fälliga stödområden

Regionalt utvecklingslån C2 och A2 Länsstyrelserna och NUTEK

Stödområde 1 och 2 samt

 tillfälliga stödområden

Landsbygdsstöd C2 och A1 Länsstyrelserna Gles- och landsbygd enligt

 länsstyrelsernas avgränsning

Stöd till kommersiell service C2 och A1 Länsstyrelserna Gles- och

landsbygd enligt

 länsstyrelsernas avgränsning

Täckande av förluster på grund av A3 Glesbygdsverket Gles- och

landsbygd

kreditgarantier inom regional-

politiken

Nedsatta socialavgifter A4 Riksförsäkringsverket Stödområde 1 och del av

stöd-

 område 2

Sysselsättningsbidrag A5 NUTEK och länsstyrelserna Stödområde 1 och

 2

Transportbidrag A6 NUTEK Transportbidragszonerna

Glesbygdsverket A7 Glesbygdsverket

Statens institut för regionalforskning A8 Statens institut för regional-

 forskning

Särskilda regionala åtgärder för A2 och A16 4, 5 Länsstyrelserna

Hela landet

regional utveckling och tillväxt

Stiftelsen Norrlandsfonden Självfinansierade Stiftelsen

Norrlandsfonden Norrbottens, Västerbottens,

 Jämtlands, Västernorrlands och

 Gävleborgs län

1 Tionde huvudtitelns anslag C6 Särskilda regionalpolitiska

infrastrukturåtgärder m.m., budgetåret 1994/95.

2 Tionde huvudtitelns anslag C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m., budgetåret

1995/96.

3 Tionde huvudtitelns anslag C1 Lokaliseringsbidrag, m.m., budgetåret 1995/96.

4 Tionde huvudtitelns anslag A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Särskilda

regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt, anslagsposten 4,

budgetåret 1995/96.

5 Tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse

och tillväxt, budgetåret 1995/96.

Tabell 2.3 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 under år

1998

Åtgärd Finansieras av anslag Beslutsfattare Geografi

Utgifter för lokalisering av statliga A9 Regeringen Söderhamns

kommun

arbetstillfällen till Söderhamn

Program för regional närings- A1 Regeringen Hela landet med

tyngdpunkt på

politik och särskilda regional- regionalpolitiskt prioriterade

om-

politiska projekt råden

Principerna bakom och inplaceringen av

kommuner eller delar av kommuner i

stödområdena 1 och 2 och tillfälliga

stödområden finns beskrivna i propositionen

Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62). I samma proposition framgår även

vilka delar av landet som ingår i

transportbidragszoner, nationella stödområden

och EG:s strukturfondsområden.

Fr.o.m. år 1998 finansieras

sysselsättningsbidraget via anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder vilket får till följd att

anslaget för transportbidraget byter beteckning

från A6 Transportbidrag till A5 Transportbidrag.

Därmed byter anslaget A7 Glesbygdsverket

beteckning till A6 Glesbygdsverket, anslaget A8

Statens institut för regionalforskning till A7

Statens institut för regionalforskning och

anslaget A9 Europeiska regionala

utvecklingsfonden till A8 Europeiska regionala

utvecklingsfonden. Ett nytt anslag A9 Utgifter

för lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn inrättades år 1998.

10.4.1 Resultatinformation för år 1997

uppdelad på beslutsfattare

Länsstyrelserna

Länsstyrelsernas arbete grundar sig på en

långsiktig sektorsövergripande

utvecklingsstrategi för länen som inriktas mot

utvecklingen av det lokala näringslivet, uthållig

tillväxt, ökad sysselsättning och inomregional

balans. Arbetet med dessa länsstrategier har

genomförts på ett ambitiöst sätt med bred

uppslutning i länen. Betoningen har legat på ett

processinriktat arbetssätt och samverkan mellan

länens aktörer.

Innehållsmässigt är länsstrategierna relativt

likartade och är en spegelbild av dagens

dominerande föreställningar om vad som är

viktigt för ekonomisk tillväxt, flexibilitet,

kompetensutveckling, internationalisering,

miljöhänsyn och samverkan. Strategiarbetet har

givit de regionala aktörerna ett forum som

uppmuntrar till en diskussion och en hantering

av långsiktiga frågor. En svaghet är att de flesta

länen inte har tagit fram någon särskild analys

som grund för strategiarbetet. Analys och

underlagsmaterial har ofta istället handlat om att

de regionala aktörerna har diskuterat sig fram till

en beskrivning av länet utifrån de kunskaper som

redan finns. De analyser som tagits fram är ofta

problemorienterade istället för mer

möjlighetsorienterade.

Länsstyrelserna beslutade under budgetåret

1997 om framförallt stöd för sammanlagt drygt

1 450 miljoner kronor med medel från anslagen

C2 och A1 samt med stöd av bemyndiganden.

Fördelningen mellan huvudändamålen var

följande (inom parentes anges fördelning för

budgetåret 1995/96 beräknat på en 12

månadersperiod).

Tabell 2.4 Länsstyrelsens fördelning mellan huvudändamål

1997

Miljoner kronor

Ändamål Belopp Procentuell

 fördelning

Regionala utvecklingsbidrag 318 21

 (308) (22)

Landsbygdsstöd och stöd till 426 29

kommersiell service (449) (32)

Regionalpolitisk projektverksamhet 300 20

 (243) (17)

Medfinansiering av strukturfonds- 408 28

program (376) (27)

Uppföljning och utvärdering 13 1

 (16) (1)

Vissa utgifter för beslutsgrupper 12 1

knutna till strukturfondsprogram (ej aktuellt) (-)

Tabell 2.5 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och landsbygdsstöd under 1997

Stöd Antal arbets- Beviljade Invest. Andel ny- Beräknad

 syssel- Andel Genomnittlig

 ställen medel kostn. startade sättningsökning kvinnor

subvention/

 (mkr) (mkr) företag arb.tillfälle

 (tkr)

Regionalt utvecklingsstöd1 232 358

 1 243 9 % 1 623 32 % 178

Landsbygdsstöd2 2 991 402 1 574

 34 % 4 743 27 % 68

1 Dvs. regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån.

2 Dvs. landsbygdsbidrag och regionalt utvecklingslån.

Källa: NUTEK.

Det regionala utvecklingsstödet beräknas enligt

NUTEK bidra till ca 1 600 nya arbetstillfällen.

Genomsnittliga subventionen per arbetstillfälle (i

stödområde 1, 2 och i tillfälliga stödområden) var

178 000 kr vilket är ett lägre belopp än

budgetåret 1995/96, 194 000 kr. Därmed har

länsstyrelserna i stort sätt nått upp till

regeringens mål som var 160 000 kr.

Landsbygdsstödet beräknas enligt NUTEK

bidra till ca 4 700 nya arbetstillfällen. Det

genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle (i glesbygdsområde, stödområde 1,

2 och i tillfälliga stödområden) var 68 000 kr

vilket är en minskning jämfört med budgetåret

1995/96, 108 000 kr. Därmed har länsstyrelserna

uppnått regeringens mål som var 180 000 kr.

Länsstyrelserna har med hjälp av bl.a. stöd till

kommersiell service bidragit till att upprätthålla

en god servicenivå i gles- och landsbygd.

Länsstyrelserna har genom sin regionala

projektverksamhet givit stöd till ett brett

spektrum av näringslivsfrämjande aktiviteter.

Länsstyrelserna har under budgetåret 1997 varit

en viktig aktör för att medfinansiera och

genomföra olika strukturfondsprojekt. Eftersom

de olika strukturfondsprojekten utvärderas av

externa utvärderare sker ingen särredovisning av

länsstyrelsernas bidrag i de olika

strukturfondsprojekten.

Länsstyrelserna har dessutom under

budgetåret 1997 medverkat till bl.a. viktiga

regionala investeringar genom småföretagsstödet

som finansierats med medel från framförallt

anslaget A16 Program för

småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt.

Eftersom detta är medel som inte har anvisats

inom utgiftsområdet sker en separat

resultatredovisning i avsnitt 2.4.4.

Slutsatser

Länsstyrelsernas arbete med länsstrategierna har

på ett positivt sätt bidragit till att samla de

regionala aktörerna i länen för att förankra

strategierna i länen. Detta arbete förväntas leda

till att länen får en mer samordnad strategi för

utvecklingsarbetet och därmed bör de regionala

aktörerna bl.a. utnyttja sina resurser mer

effektivt. En svaghet är att de flesta län inte har

tagit fram någon särskild analys till grund för

strategiarbetet. Strategierna behandlar sällan

möjligheterna de olika länen har i ett

framtidsperspektiv. Även kopplingen mellan

analys och strategier behöver utvecklas. Bättre

underlag behövs t.ex. för bedömningar av miljö-

och hushållningsfrågornas betydelse för den

regionala utvecklingen.

Den genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle för regionalt utvecklingsstöd och

lokaliseringsstöd är lägre än regeringens mål.

Länsstyrelserna har därmed på ett

tillfredsställande sätt uppnått regeringens mål.

Enligt regeringens bedömning är

länsstyrelsernas prioriteringar mellan de olika

ändamålen väl avvägda och de har bidragit till att

uppnå målen för verksamheten.

Närings- och teknikutvecklingsverket

Närings- och teknikutvecklingsverkets

(NUTEK) huvudsakliga medel för den regionala

utvecklingsverksamheten var under budgetåret

1997, förutom medel för förvaltningskostnader:

 150 miljoner kronor för regionala

utvecklingsbidrag,

 50 miljoner kronor för regionala

utvecklingslån,

 235 miljoner kronor för

sysselsättningsbidrag (disponerades

tillsammans med berörda länsstyrelser),

 384 miljoner kronor för transportbidrag,

samt

 30 miljoner kronor för regionalpolitisk

projektverksamhet.

NUTEK:s verksamhet redovisas i tre resultat-

områden: Regional och lokal

näringslivsutveckling, EG:s strukturfonder och

Regionalt företagsstöd (NUTEK:s övriga

verksamheter redovisas under UO 24

Näringsliv).

Regional och lokal näringslivsutveckling

Verksamheten skall främja utvecklingen av den

regionala näringspolitiken och framtagande av

metoder för regionalt strategi- och

programarbete. Verket skall även genom

utbildning m.m. stödja länsstyrelserna i deras

program- och projektarbete, samordna insamling

och spridning av erfarenheter av länsstyrelsernas

stödgivning, strategi- och programarbete och

projektverksamhet.

NUTEK har under budgetåret 1997 bl.a.

arbetat med:

 Kunskapsuppbyggnad och spridning,

uppföljning och annan projektverksamhet.

Utvecklingen av det nya analys- och

prognossystemet har fortsatt enligt

planerna. NUTEK:s analys av

förutsättningarna för regional utveckling,

det s.k. STRUT uppdraget, har redovisats

till regeringen i flera rapporter. Verket har

även sammanställt och kommenterat länens

s.k. landshövdingerapporter samt aktivt

deltagit som stödresurs vid framställning av

fördjupade program i sju försökslän som ett

av underlagen till regeringens proposition

Regional tillväxt för arbete och välfärd

(prop. 1997/98:62). Ett nytt datasystem för

att följa upp länsstyrelsernas

projektverksamhet har utvecklats.

 Lokal näringspolitik. NUTEK har bedrivit

vissa förberedande aktiviteter. I Dorotea

kommun har på regeringens uppdrag en

systemanalys genomförts, som ligger till

grund för ett lokalt utvecklingsarbete.

 Kompetensutveckling och teknikspridning.

NUTEK har bl.a. startat ett tvåårigt projekt

med syfte att öka kunskapen om

utnyttjandet av modern

informationsteknologi för regional

utveckling och småföretag.

 Regionala utvecklingskonsortier. NUTEK

genomför på regeringens uppdrag ett

utvecklingsprogram med 22

företagskonsortier. Syftet är att

konsortierna skall dra nytta av högskolors

och industriforskningsinstituts tjänster och

med hjälp av dessa stärka utvecklingen av

140 små och medelstora företag i

stödområdena.

 ResursCentra för kvinnor. Under året har

NUTEK fortsatt uppbyggnaden av det

nationella resurscentrumet för kvinnor

(NRC). Antalet lokala och regionala resurs-

centra i landet har ökat från 59 till 120.

EG:s strukturfonder

NUTEK har fondansvar för den europeiska

regionala utvecklingsfonden, vilket bl.a. innebär

att utbetala medel. Verket är även sekretariat åt

övervakningskommittéerna för målen 2 och 6

samt vissa gemenskapsinitiativ. NUTEK svarar

även för den samordnade avrapporteringen av

genomförandet av samtliga strukturfonder till

regeringen.

NUTEK har under 1998 fortsatt arbetet med

att samordna och förenkla de administrativa

rutinerna för utbetalning m.m. Utifrån förslag i

en rapport från Riksrevisionsverket har NUTEK

arbetat med att samordna och förenkla olika

rutiner bl.a. beslutsunderlag i databasen STINS

och samordning av olika rutiner för samtliga

fonder. Arbetet kommer att rapporteras till

regeringen under hösten 1998.

NUTEK och EG kommissionen kommer

under hösten 1998 att anordna en konferens i

syfte att öka kunskapen om hur ett

strukturfondsprogram avslutas.

Regionalpolitiskt företagsstöd

De regionalpolitiska företagsstöden i

stödområdena skall främst medverka till att

åstadkomma nya varaktiga arbetstillfällen genom

att stimulera nyetableringar av företag samt

nyanställningar inom befintliga företag.

NUTEK har under budgetåret 1997 handlagt

ansökningar om regionalt utvecklingsstöd,

transportbidrag och sysselsättningsbidrag.

NUTEK har även utbildat och hållit seminarier

för stödhandläggare vid länsstyrelserna. För att

förbättra kontrollen av beviljade företagsstöd har

en kontrollantinstruktion för ekonomiska

kontroller fastställts.

Tabell 2.6 Beviljat regionalt utvecklingsstöd under 1997

Stöd Antal arbets- Beviljade Invest. Beräknad Varav

Genomsnittl.

 ställen medel kostnad sysselsättn. andel subvention/

 (mkr) (mkr) ökning kvinnor arb.tillfälle

(tkr)

Regionalt utvecklingsstöd 61 233 1 382

 1 216 37 % 192

Källa: NUTEK.

NUTEK och regeringen beviljade regionalt

utvecklingsstöd med ca 230 miljoner kronor

under budgetåret 1997, vilket är en ökning

jämfört med budgetåret 1995/96, då

motsvarande belopp var 140 miljoner kronor

(beräknat på en 12 månadersperiod). Med hjälp

av regionalt utvecklingsstöd beräknas

investeringar på ca 1,4 miljarder kronor ha

genomförts under budgetåret.

Sysselsättningsökningen i stödföretagen

beräknas till ca 1 200 personer.

Beviljat transportbidrag uppgick enligt

NUTEK till ca 350 miljoner kronor budgetåret

1997 och beviljat sysselsättningsbidrag, inkl.

beslut av länsstyrelserna, uppgick till 275

miljoner kronor.

Slutsatser

Närings- och teknikutvecklingsverket har

utgjort en viktig resurs vid utvecklingen av den

regionala näringspolitiken. NUTEK har arbetat

med att sprida kunskaper och bygga upp

kompetensen hos olika aktörer som arbetar med

regionala utvecklingsfrågor. Olika former av

stöd till företag i de regionalpolitisk prioriterade

områdena har enligt regeringen bidragit till att

skapa många nya arbetstillfällen. Därmed har

verket på ett tillfredsställande sätt uppfyllt

regeringens mål för verksamheten. Regeringen

anser vidare att datasystemet STINS och den

nationella databasen måste utvecklas och

förbättras. Detta utvecklingsbehov har även

identifierats av NUTEK.

Glesbygdsverket

Glesbygdsverket (GBV) svarar för

myndighetsfrågor rörande gles- och

landsbygdsutveckling och skall medverka till att

förbättra levnadsförhållandena och

utvecklingsmöjligheterna för gles- och

landsbygdsbefolkningen. Tyngdpunkten i detta

arbete skall ligga i skogslänens inre delar samt i

skärgårdarna. Verket skall utveckla sin roll som

central sektorssamordnare genom att bl.a. aktivt

följa och bevaka genomförandet av olika åtgärder

i glesbygden. GBV skall vidare svara för

sekretariatsuppgifter åt övervakningskommittéer

för EG kommissionens strukturfondsprogram

för mål 5b och för kommissionens

gemenskapsinitiativ LEADER II.

Glesbygdsverket har under år 1997 bl.a. haft

en kontinuerlig samverkan och dialog med

statliga verk, myndigheter och organisationer

som på olika sätt arbetar med regional utveckling

eller vars verksamhet har stor betydelse för den

regionala och lokala utvecklingen.

GBV har också utarbetat ett program för

småskalig landsbygdsturism, ett nationellt

strategiskt handlingsprogram för skärgården

samt ett antal publikationer och böcker. På

regeringens uppdrag har verket vidare under

budgetåret tagit fram underlag för propositionen

Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62). I samverkan med

Forskningsrådsnämnden, Statens institut för

regionalforskning samt Skogs- och jordbrukets

forskningsfond har verket utvecklat ett

forskningsprogram rörande landsbygd och

landsbygdsutveckling.

I egenskap av central myndighet har

Glesbygdsverket medverkat i en lång rad

samverkansgrupper, projektarbeten m.m. i syfte

att utveckla och underlätta genomförandet av de

svenska strukturfondsprogrammen. Verkets

insatser i det svenska LEADER II programmet

har under verksamhetsåret i stort koncentrerats

på att understödja genomförandet och

tillsammans med Folkrörelserådet Hela Sverige

skall leva har verket haft i uppdrag att svara för

det svenska s.k. LEADER nätverket.

Glesbygdsverket skall bl.a. medverka till att de

särskilda behov som kvinnor boende i lands- och

glesbygd beaktas och detta har bl.a. skett genom

att det aktivt deltagit i ledningen av Nationellt

resurscentrum för kvinnor och dess

uppbyggnadsarbete.

Slutsatser

Med utgångspunkt från ovan redovisade insatser

och resultat bedöms verket på ett

tillfredsställande sätt ha uppnått riksdagens och

regeringens mål för verksamheten. Med

utgångspunkt i Glesbygdsverkets redovisning

och förslag i den fördjupade prövningen som

verket lämnat avser regeringen att föra en dialog

med verket om en ytterligare precisering av

verkets uppgifter.

Statens institut för regionalforskning

Statens institut för regionalforskning (SIR) hade

under budgetåret 1997 bl.a. till uppgift att

genomföra en tredjedel av ett forskningsprogram

om konsekvenserna av EU medlemsskapet ur

ett regionalt perspektiv samt att genomföra en

tredjedel av ett program som avser de regionala

utvecklingsprocesserna ur ett könsperspektiv.

Arbetet med forskningsprogrammen är något

försenat men regeringen bedömer att detta

kommer att kunna kompenseras under år 1998.

SIR hade även till uppgift att, tillsammans med

Forskningsrådsnämnden och Glesbygdsverket,

ta fram ett forskningsprogram om

landsbygdsutveckling. Detta uppdrag är slutfört.

SIR hade även till uppgift att sprida resultat

och kunskaper om den forskning som SIR

initierar och genomför.

Slutsatser

Genom den forskning som SIR har bedrivit och

den spridning av forskningsresultat som skett

under budgetåret har enligt regeringen olika

aktörers kunskaper om regionalpolitiska frågor

ökat. SIR bedöms därmed på ett tillfredsställande

sätt ha uppnått riksdagens och regeringens mål

med verksamheten.

10.4.2 Resultatinformation för år 1997

uppdelad på åtgärder

Central projektverksamhet

För central projektverksamhet har på senare år

bl.a. använts medel från anslagen C6 Särskilda

regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. och

C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. Bland de

större pågående projekten finns ett forsknings-

och utvecklingsprogram som löper under

perioden 1995 1999. Regeringen har avsatt 170

miljoner kronor till NUTEK för att stödja

regionala utvecklingskonsortier som består av

små och medelstora företag inom

regionalpolitiskt prioriterade områden. Målet

med projektet är att företagen i samarbete skall

öka sin kompetens och teknologiska kapacitet

samt att skapa nya länkar mellan små och stora

företag, forskningsinstitut och högskolor. Detta

skall i förlängningen leda till ökad ekonomisk

tillväxt och sysselsättning.

NUTEK inbjöd företag och organisationer att

utforma idéer till projekt. Regeringen antog

NUTEK:s förslag om ett program som

innefattade 22 företagsgrupper med sammanlagt

240 företag.

Grupperna har etablerat nätverk i vilka

högskolor och industriforskningsinstitut ingår.

Dessutom har ett antal större företag, till vilka

småföretagen ofta är underleverantörer,

engagerats. De större företagen tillhandahåller

specifik teknik eller kompetens som är viktig för

att genomföra projekten.

I en första utvärdering 1997 av

projektresultaten konstateras bl.a. att

försöksverksamheten är ett nytt sätt att främja

mindre företags utvecklingskraft. Den generella

slutsatsen är att resultaten hittills pekar på att

stöd via konsortier i många avseenden ger större

effektivitet är konventionellt utvecklingsstöd till

företag. Enligt många av de deltagande

företagarna från konsortierna har samarbetet

med högskolorna inneburit en ny dimension i

verksamheten. En slutlig utvärdering kommer att

ske efter programperiodens slut.

Härutöver har regeringen och NUTEK

bedrivit central projektverksamhet med medel

från anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder.

Bland större regionalpolitiska projekt som

regeringen beslutat om kan nämnas medel till

ALMI Företagspartner AB, Delegationen för

utländska investeringar i Sverige (ISA), Sveriges

Exportråd och Folkrörelserådet Hela Sverige

skall leva.

En viktig insats för kvinnor inom

regionalpolitiken har varit NUTEK:s arbete med

nationellt resurscentra för kvinnor (NRC) samt

lokala och regionala resurscentra för kvinnor.

NRC samordnar och stödjer uppbyggnaden av

lokala och regionala resurscentra i landet. Det

sker genom bl.a. rådgivning, utbildning samt

stöd till forskning och utveckling. NRC har

enligt NUTEK bidragit till att satsningarna på

lokala resurscentra ökat och att bl.a. antalet

kvinnor som startar egna företag har ökat. NRC

har också stimulerat till samverkan med

kvinnliga affärsrådgivare och andra aktörer med

uppgift att stimulera till bl.a. ökat företagande.

Slutsatser

Genom den centrala projektverksamhet som

NUTEK och regeringen har bedrivit har viktiga

regionalpolitiska projekt genomförts som bl.a.

har stimulerat näringslivet i regionalpolitiskt

prioriterade regioner. Regeringen anser vidare att

forsknings- och utvecklingsprogrammet hittills

har varit framgångsrikt men avser att återkomma

med en slutlig bedömning efter

programperiodens slut.

Regional projektverksamhet

Länsstyrelserna har från de medel de disponerar

för regionalpolitiska åtgärder möjlighet att,

förutom till företagsstöd, bevilja medel till andra

projekt som skall gynna den regionala

utvecklingen. Budgetåret 1997 fattade

länsstyrelserna således beslut om totalt ca 300

miljoner kronor till regional projektverksamhet.

Länsstyrelserna lämnar med sina medel för

projektverksamhet stöd till vitt skilda aktiviteter

i form av bl.a. utredningar (t.ex. om lokala

förutsättningar och hinder för utveckling),

försöksverksamhet (t.ex. i nätverk, vid

teknikcentra och högskolor) och

informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och

mässor).

Länsstyrelserna har med projektverksamheten

i samverkan med andra aktörer byggt upp

resurser för att åstadkomma en regional

näringslivsutveckling. Projektverksamheten skall

grundas på en långsiktig strategi och inriktas mot

ekonomisk tillväxt och inomregional balans.

Även om projektverksamheten inte innefattar

direkt stöd till enskilda företag inriktas en stor

del av verksamheten på att skapa en god miljö för

näringslivet. Medlen används även till att

stimulera nyföretagande och företagsförnyelse.

Utmärkande för verksamheten är också det stora

antalet deltagande aktörer, vilket är ett av syftena

med verksamheten.

Tabell 2.7 Beviljade medel för regional projektverksamhet

under budgetåren 1994/95, 1995/96 och 1997

Miljoner kronor

Län 1994/95 1995/96 1995/96 1997

 (18 mån) (12 mån)1

Stockholm 6,1 11,3 7,5 3,8

Uppsala 15,0 2,9 1,9 1,8

Södermanland 13,3 14,8 9,8 12,0

Östergötland 8,5 6,2 4,1 3,2

Jönköping 9,6 8,7 5,7 8,8

Kronoberg 10,4 3,0 2,0 1,8

Kalmar 15,5 13,7 9,0 6,5

Gotland 15,5 3,0 2,0 2,2

Blekinge 9,3 11,5 7,6 6,9

Skåne 21,2 17,8 11,8 9,9

Halland 6,1 7,0 4,6 4,4

Göteborgs och Bohus 15,1 8,5 5,6 7,3

Älvsborg 10,6 12,8 8,4 18,9

Skaraborg 9,6 10,6 7,0 8,2

Värmland 28,9 26,6 17,6 19,0

Örebro 16,8 22,9 15,1 17,0

Västmanland 19,4 6,1 4,0 8,6

Dalarna 39,6 17,6 11,6 16,2

Gävleborg 26,8 23,0 15,2 11,5

Västernorrland 47,5 34,8 23,0 22,6

Jämtland 45,3 34,2 22,6 17,9

Västerbotten 39,0 43,9 29,0 57,1

Norrbotten 73,5 24,3 16,0 35,9

Summa 502,6 365,2 241,1 301,3

1 Beräknat på en 12 månadersperiod.

Källa: NUTEK.

Projektverksamheten ökade i omfattning under

budgetåret 1997 i jämförelse med budgetåret

1995/96 (beräknat på en 12 månadersperiod)

från 241 till 301 miljoner kronor.

De nordliga länen Västernorrland, Jämtland,

Västerbotten och Norrbotten svarade under

budgetåret 1997 för 44 % av den totala

projektverksamheten jämfört med 38 % under

budgetåret 1995/96. Projektverksamheten var

under budgetåret 1997 av störst omfattning i

Västerbottens län, ca 57 miljoner kronor och

minst i Uppsala och Kronobergs län, ca 2

miljoner kronor vardera.

Tabell 2.8 Länsstyrelsernas regionala projektverksamhet

fördelad på sakområden/ändamål under budgetåren

1994/95, 1995/96 och 1997

Miljoner kronor

Sakområden/ 1994/95 1995/96 1995/96 1997

programområden (18 mån) (12 mån)1

Industrin 74,6 71,9 47,5 11,8

Privata tjänster 22,4 15,3 10,1 2,5

Jord- och skogsbruk 23,2 7,7 5,1 9,3

Energi 6,7 7,7 5,1 4,9

Kommunikationer 29,4 14,6 9,6 36,7

Handel 8,7 4,6 3,0 1,1

Turism 57,2 30,3 20,0 22,1

Utbildning 76,7 43,7 28,8 39,2

Forskning och utveckling 57,6 41,3 27,3 24,1

Teknikspridning 17,3 19,8 13,1 2,8

Jämställdhet 28,5 24,7 16,3 23,0

Sektorssamordning 44,0 35,7 23,6 17,8

Övrig offentlig 19,0 25,4 16,8 10,1

förvaltning

Kultur 37,0 22,5 14,8 20,8

Nya områden och

ändamål

Näringslivsutveckling 47,6

Information/Marknadsföring 7,6

Miljö 3,8

Samverkansprojekt 5,1

Internationella projekt 6,6

Ospecificerat/Övrigt 4,2

Summa 502,3 365,2 241,1 301,3

1 Beräknat på en 12 månadersperiod.

Källa: NUTEK.

Under budgetåret 1997 har medlen främst

används till projekt inom sakområdena

näringslivsutveckling, ca 48 miljoner kronor,

utbildning, ca 39 miljoner kronor samt

kommunikationer, ca 37 miljoner kronor.

På grund av bl.a. projektverksamhetens vitt

skilda karaktär och deras ofta indirekta effekter

på den regionala utvecklingen är det svårt att

utvärdera verksamheten. Metoder för att följa

upp och utvärdera verksamheten behöver

utvecklas. Bl.a. genom ett nytt administrativt

systemet hos NUTEK skall det ges bättre

möjlighet att i framtiden följa upp enskilda

projekt och utvärdera projektverksamheten.

I syfte att dels redovisa effekterna av

verksamheten, dels möjliggöra en förbättring av

verksamheten har regeringen givit NUTEK i

uppdrag att göra en utvärdering av innehåll och

utfall av verksamheten under budgetåren

1990/91 1997.

Slutsatser

Genom den vidare- eller nyutveckling som

planeras för datasystemet och det uppdrag som

regeringen har givit till NUTEK kommer

regeringen i framtiden lättare kunna redovisa

effekterna av verksamheten.

EG:s strukturfonder

Sverige omfattas sedan år 1995 av EG:s

gemensamma regional- och strukturpolitik. Det

innebär att Sverige för perioden 1995 1999

tillförs sammanlagt 1,42 miljarder ECU eller ca

12 miljarder kronor från EG:s strukturfonder.

Medlen indexuppräknas varje år. Dessa medel

skall användas för åtgärder i vissa regioner inom

målen 2, 5b och 6, för arbetsmarknadspolitiska

åtgärder inom målen 3 och 4 och för vissa

åtgärder i jordbruks- och fiskerisektorerna inom

mål 5a samt för de s.k. gemenskapsinitiativ och

för pilotprojekt.

Tabell 2.9 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel

intecknade genom beslut och utbetalade medel per

målområde och gemenskapsinitiativ

Målområde och Medel från struktur- Beslutade medel Utbet. medel

Gemenskapsinitiativ fonderna april 1998 juni 1998

 1995-1999 mkr % av ram % av ram

Mål 2 1 406 64 17

Mål 5b 1 275 54 16

Mål 6 2 581 53 23

Mål 3 3 096 81 49

Mål 4 1 568 56 25

Mål 5a jordbruk 963 60 52

Mål 5a fiske 356 58 38

Interreg II A 343 43 8

Övriga gemenskaps- 700 61 16

initiativ

Totalt 12 288 63 31

Källa: Bearbetat material från NUTEK. Omräkningskurs från ecu 8,50 kr.

Beslutsläget

för mål 3 avser juli 1998.

Av tabellen framgår att fram till april 1998 hade

63 % (53 % oktober 1997) av

strukturfondsmedlen intecknats genom beslut

om stöd till olika projekt. Under år 1998 har

programmen i målen 5b och 6 tilldelats

ytterligare resurser genom omfördelning av

medel från 5a.

Den nationella offentliga medfinansieringen

för beslutade projekt uppgår till ca 11 miljarder

kronor för perioden 1995 april 1998. EG

finansieringen uppgår till ca 7,7 miljarder kr.

Besluten beräknas medföra privat finansiering

med ca 7,6 miljarder kronor. Totalt beräknas

besluten således medföra åtgärder för ca 26

miljarder kronor.

Nivån på utbetalningarna är lägre eftersom

medel till projekt endast kan utbetalas efter

redovisning av upparbetade kostnader.

I juni 1998 hade 3,7 miljarder kronor betalats

ut från strukturfonderna till de enskilda

projekten, vilket motsvarar 31 % (20 %

december 1997) av medlen för hela

programperioden. Störst andel, 42 %, har

betalats ut till projekt inom de horisontella

målen, dvs. målen 3, 4 och 5a. En redogörelse för

respektive fond lämnas också under dels

Närings- och handelsdepartementets anslag A8

Europeiska regionala utvecklingsfonden inom

utgiftsområde 19, dels under

Arbetsmarknadsdepartementets anslag A4

Europeiska socialfonden inom utgiftsområde 14,

dels under Jordbruksdepartementets anslag

avseende jordbruks- och fiskefonderna inom

utgiftsområde 23.

För de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och

6 inriktas åtgärderna främst på att förbättra

företagsklimatet, tillväxten och nyföretagandet.

Med denna inriktning av programmen är bl.a.

tillkomsten av nya arbetstillfällen en viktig

indikator. De geografiskt avgränsade målen skall

enligt målsättningarna i respektive program bidra

till att skapa nya eller bevara sammanlagt ca

40 000 arbetstillfällen. De projekt som hittills

beslutats om förväntas, enligt uppgifter som

redovisats i ansökningarna om stöd, bidra till att

skapa nya eller bevara 39 000 arbetstillfällen. De

projekt som har slutredovisats bedöms ha

bidragit till att skapa eller bevara ca 9 000

arbetstillfällen.

Strukturfondsprogrammen utvärderas dels vid

halvtid, dels vid programmets slut. Vid de

utvärderingar som redovisades vid halvtid hösten

1997 ansåg utvärderarna att det är för tidigt att

dra några långtgående slutsatser om

programmets effekter. En mer sammanfattande

bedömning av programmens effekter kommer

att lämnas i den slutliga programutvärderingen

som avses upphandlas av respektive

övervakningskommitté och redovisas efter

programperiodens slut. För målen 3 och 4 samt

gemenskapsinitiativen Adapt och Employment

kommer utvärderingar att redovisas under 1999.

Regionalt utvecklingsstöd

Regionalt utvecklingsstöd skall främja

ekonomisk tillväxt och en samhällsekonomiskt

och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet.

Stödet lämnas till företag som bedöms få en

tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda

varaktig sysselsättning.

Regionalt utvecklingsstöd (regionalt

utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån)

beviljas i samband med hårda (t.ex. byggnader

och maskiner) och mjuka investeringar (t.ex.

patent och licenser) i stödområde 1 med högst

70 % av godkänt stödunderlag och i övriga

områden (tillfälligt stödområde och stödområde

2) med högst 50 % av godkänt stödunderlag.

Följande redovisning avser stöd beviljade av

både länsstyrelserna, NUTEK och regeringen.

Under budgetåret 1997 beviljades 291

arbetsställen stöd. 94 % av dessa var små och

medelstora företag, dvs. hade mellan 0 199

anställda. Det sammanlagda stödbeloppet

uppgick till 618 miljoner kronor, varav 519

miljoner kronor i regionalt utvecklingsbidrag,

drygt 99 miljoner kronor i regionalt

utvecklingslån och 8,5 miljoner kronor i

villkorslån. Den totala investeringskostnaden för

stödprojekten var ca 2,6 miljarder kronor.

Investeringarna beräknas sammanlagt bidra till ca

2 800 nya arbetstillfällen varav 34 % för kvinnor.

Riktlinjer för stödet var att minst 40 % av antalet

nya arbetstillfällen skulle avse vartdera könet

(SFS 1990:642).

Könskvoteringsvillkoret har under de flesta år

inte uppfyllts. NUTEK har således redovisat att

andelen nya arbetstillfällen som tillfallit kvinnor i

de företag som beviljats regionalt

utvecklingsstöd under flertal år har uppgått till

en lägre nivå än det fastställda målet. Regeringen

har därför gett NUTEK i uppdrag att närmare

analysera möjligheterna att uppnå

könskvoteringsvillkoret samt hur antalet kvinnor

i traditionellt mansdominerade branscher kan

öka inom det regionalpolitiska stödområdet.

NUTEK skall även lämna förslag till åtgärder för

att uppnå dessa mål.

Den genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle år 1997 beräknas till 186 000 kr.

Detta framgår av följande tabell, i vilken utfallet

under budgetåren 1991/92 1997 redovisas.

Tabell 2.10 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av

länsstyrelserna, NUTEK och regeringen under

budgetåren 1991/92-1997

 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1995/96 1997

 (18 mån) (12 mån)1

Antal arbetsställen 589 538 769 665 537 358 291

Beviljat stöd (mkr)

Regionalt utvecklingsbidrag 2 252,5 259,5 439,8 500,0 610,2 407

519,0 3

Regionalt utvecklingslån 3 - 43,1 124,7 103,3 141,0 94

99,4

Utvecklingsbidrag 392,6 170,7 227,7 202,3 122,0 81 -

Summa 645,1 473,3 792,2 805,6 873,2 558 618,44

Beräknad sysselsättningsökning 3 386 2 473 3 865 3 883 3 763 2 508

2 835

(antal)

varav andel kvinnor 38 % 30 % 32 % 35 % 33 % 33 % 34 %

Subvention per nytt arbets-

tillfälle (tkr) 178 174 170 181 189 189 186

1 Beräknat på en 12 månadersperiod.

2 Före 1997 lokaliseringsbidrag.

3 Före 1997 lokaliseringslån

4 8,5 miljoner kronor i villkorslån, totalt ca 627 miljoner kronor.

Källa: NUTEK

Tabell 2.11 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av

länsstyrelserna, NUTEK och regeringen under

budgetåret 1997, fördelat på län

Län Antal arbets- Inv.kostnad Regionalt Regionalt

Villkorslån Beräknad Varav Genomsnittl.

 ställen (mkr) utv.bidrag utv.lån (mkr) syssels.ökn.

andel subvention/

 (mkr) (mkr) totalt kvinnor %

arb.tillf. (tkr)

Östergötland 1 1,6 0,3 0,5 3 33

100,0

Kalmar 13 159,1 23,4 1,9 139 30 168,3

Blekinge 10 101,9 15,0 5 111 35

135,1

Älvsborg 4 29,2 4,5 30 43

150,0

Skaraborg 7 10,6 1,6 0,2 16 19

100,0

Värmland 38 508,7 70,0 1,2 336 32

208,3

Örebro 23 306,6 50,3 4,5 371 28 135,6

Västmanland 3 76,1 13,3 72 46

184,7

Dalarna 17 201 43,3 1,8 107 32 404,7

Gävleborg 22 163,9 30,2 1,6 148 28

204,1

Västernorrland 31 218,4 49,9 29,3 3 276 39

191,7

Jämtland 46 366,4 96,2 13,2 599 37

160,6

Västerbotten 27 146,3 30,3 20,7 252 32

120,2

Norrbotten 49 334,9 90,7 19,5 5,5 374 35

257,2

Summa 291 2 625 519,01 99,4 8,5 2 835 34 186,1

Källa: NUTEK.

Under budgetåret 1997 ingick 14 län helt eller

delvis i stödområde. Delar av Sverige är indelat i

stödområde 1 och 2, samt tillfälligt stödområde.

Huvuddelen av stödområdena ligger i landets

norra delar. Företag i de fyra nordligaste länen,

Norrbotten, Västerbotten, Jämtland och

Västernorrland, erhöll drygt 52 % av

utvecklingsbidragen och nästan 83 % av de

regionala utvecklingslånen. Tillsammans med de

övriga tre skogslänen (Värmland, Dalarna och

Gävleborg) har företag i dessa sju län

tillsammans erhållit 79 % av bidragen och 88 %

av lånen.

Tabell 2.12 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny

årsarbetskraft för utvecklingsbidraget 1997

Tusental kronor

 Regeringens mål Utfall1

I stödområde 1 samt i de 200 225

delar av stödområde 2 och

i de tillfälliga stödområden

där högre bidrag än normalt

kan lämnas

I övriga delar av stödområde 2 150 165

I övriga delar av tillfälliga

stödområden 125 110

1 Källa: NUTEK

Av ovanstående tabell framgår att regeringens

mål endast uppnåtts i ett område; i övriga delar

av tillfälliga stödområden. I övriga områden

ligger utfallet för 1997 nära de av regeringen

fastställda målen.

Slutsatser

Regionalt utvecklingsstöd har bidragit till att ett

stort antal nya arbetstillfällen beräknas

tillkomma i regionalpolitiska stödområden.

Regeringens mål har i princip uppnåtts genom

att utfallet, vad avser genomsnittlig subvention

per förväntad ny årsarbetskraft, ligger i linje med

de mål som fastställts.

Landsbygdsstöd

Landsbygdsstödet skall delfinansiera

investeringar i små och medelstora företag, för

att främja sysselsättning och ekonomisk tillväxt.

Landsbygdsstödet består av dels

landsbygdsbidrag, dels landsbygdslån.

Den 1 juli 1994 infördes landsbygdsstöd som

bl.a. ersatte det tidigare glesbygdsstödet samt

mindre lokaliserings- och utvecklingsbidrag.

Samtidigt infördes utöver glesbygdsområden

även landsbygdsområden som stödberättigade

områden med lägre maximal stödnivå än i

glesbygdsområden. I glesbygdsområden är

stödnivån högst 50 % och i landsbygdsområden

är stödnivån högst 20 % av godkänt

stödunderlag. I de regionalpolitiska

stödområdena innebar det nya landsbygdsstödet

att fler verksamheter i centralorterna blev

stödberättigade, t.ex. lokal service.

Tabell 2.13 Beviljat landsbygdsstöd under budgetåret 1997, fördelat på län

Län Antal Inv.kostnad Lands- Lands- Mikro- Konsult-

Regionalt Beräknad Varav Genomsnittl.

 arbets- totalt bygdsstöd1 bygds- stöd check utv.lån

syssels.ökn. andel subvention/

 ställen (mkr) (mkr) bidrag (mkr) (mkr) (mkr) totalt

kvinnor % arb.tillf. (tkr)

 (mkr)

Stockholm 26 23,9 2,8 2,7 0,1 0,0 30

 50 94

Uppsala 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1

100 10

Södermanland 12 2,1 0,5 0,4 0,0 0,0 19

 53 24

Östergötland 89 56,5 9,9 9,1 0,1 0,8 162

 40 61

Jönköping 33 10,4 1,9 1,8 0,1 0,0 42

 29 46

Kronoberg 131 69,8 9,3 8,4 0,8 0,1 155

 25 60

Kalmar 176 123,2 23,1 21,2 0,4 0,6 1,0 330

29 67

Gotland 27 14,0 3,1 3,1 0,0 0,0 23

39 135

Blekinge 102 76,1 17,8 15,2 0,1 2,6 228

 28 78

Halland 19 2,7 0,7 0,6 0,1 0,0 20

60 34

Göteborg o Bohus 83 50,7 8,4 8,3 0,0 0,1

127 34 66

Älvsborg 67 59,8 9,2 8,8 0,1 0,4 192

 17 48

Skaraborg 25 4,0 0,7 0,6 0,1 0,0 0,1 22

 68 29

Värmland 102 51,5 13,6 13,3 0,0 0,3 193

 24 70

Örebro 174 97,1 23,2 19,2 1,5 2,5 586

16 40

Västmanland 107 53,7 10,7 9,1 1,1 0,5 117

 29 92

Dalarna 338 231,0 44,8 41,0 1,7 1,7 0,4 394

32 11

Gävleborg 335 147,7 35,9 32,2 0,7 3,1 552

 39 65

Västernorrland 269 116,2 34,9 27,6 2,2 0,0 5,1 293

 37 102

Jämtland 284 108,1 42,4 40,6 1,3 0,4 0,1 281

 39 150

Västerbotten 349 173,8 57,6 55,3 0,7 2,1 9,7 603

 16 95

Norrbotten 242 102,0 41,0 40,1 0,8 0,1 371

 32 110

Summa2 2 991 1 574,3 391,5 358,4 11,9 15,3 16,3 4 741

27 68

1 Dvs. landsbygdsbidrag, mikrostöd, konsultcheck och regionalt utvecklingslån.

Stöd till kommersiell service ingår inte.

2 En eftersläpning har skett i registreringen av beviljade stöd. Vid utgivandet

av NUTEK:s rapport uppgick totalt landsbygdsstöd exkl. kommersiell service till

402,6 mkr (jmfr 401,9).

Berörda län är bl.a. Kronoberg, Södermanland och Västernorrland. För Skåne län

hade ingen registrering skett vid rapportens publicering.

Länsstyrelserna har totalt beviljat landsbygdsstöd

till knappt 3 000 arbetsställen. Ca 34 % var

nystartade företag. Av det totala antalet företag

var ca 30 % kvinnliga företagare.

Landsbygdsstödet kommer enligt

länsstyrelsernas beräkningar att bidra till ca 4 700

nya arbetstillfällen. I genomsnitt beräknas 27 %

av de nya arbetstillfällena gå till kvinnor.

Utfallet för 1997 visar att den genomsnittliga

subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för

landsbygdsbidraget uppgick till 68 000 kr.

Regeringens mål var att den genomsnittliga

subventionen per förväntad ny årsarbetskraft

skulle uppgå till högst 180 000 kr.

Tabell 2.14 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny

årsarbetskraft för landsbygdsbidraget 1997

Tusental kronor

 Regeringens mål Utfall1

I glesbygdsområde 250 98

I övriga delar av stödområde 1 200 94

samt i de delar av stödområde 2

och i de tillfälliga stödområdena

där högre bidrag än normalt lämnas

I övriga delar av stödområde 2 150 59

samt i landsbygdsområde

I övriga delar av tillfälligt stöd- 125 56

område samt i övriga delar av

1 Källa: NUTEK

I ovanstående tabell framgår det att utfallet för år

1997 ligger väsentligt lägre än de värden

regeringen angivit.

Slutsatser

Enligt regeringens bedömning har

landsbygdsstödet bidragit till att många nya

arbetstillfällen tillkommit i glesbygds- och

landsbygdsområden.

Regeringens mål har uppnåtts genom att

subventionen per nytt arbetstillfälle 1997 är lägre

än det av regeringen fastställda genomsnittliga

bidraget per förväntad ny årsarbetskraft.

Stöd till kommersiell service

Stöd till kommersiell service lämnas för att

upprätthålla en tillfredsställande försörjning med

dagligvaror och drivmedel i glesbygder.

Stöd till kommersiell service kan lämnas för

investeringar, som servicebidrag för att

upprätthålla en viss servicenivå i glesbygd samt

hemsändningsbidrag. Hemsändningsbidraget

skall underlätta hemsändningen av varor i

glesbygd där avståndet är betydande mellan

butik och boende. Om det är av särskild

betydelse för konsumenterna kan stöd beviljas

även till fackhandelsservice och varubussar.

Tabell 2.15 Beviljat stöd till kommersiell service under budgetåren 1992/93 1997

Miljoner kronor

Budgetår 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1995/96 1997

 (18 mån) (12 mån)1

Antal ärenden 342 393 706 699 466 505

(investeringsbidrag samt

servicebidrag)

Investeringsbidrag 21,5 28,1 54,8 43,5 29 31,4

Servicebidrag 11,1 10,5 19,5 21,5 14,3 12,7

Hemsändningsbidrag 5,5 5,7 5,9 9,5 6,3 4,3

Summa 38,1 44,3 80,2 74,5 49,7 48,4

1 Beräknat på en 12 månadersperiod.

Källa: NUTEK.

Under den första hälften av 1990 talet låg det

statliga stödet till kommersiell service på nivån

40 45 miljoner kronor per år. Budgetåret

1994/95 ökade stödvolymen till drygt 80

miljoner kronor som en följd av möjligheten att

lämna upp till 85 % i avskrivningslån till

investeringar som genomförs för att uppfylla

krav som har ålagts verksamheten genom

föreskrifter i lag eller i förordning. Denna form

av stöd har använts för att underlätta för butiker

och bensinstationer att ersätta miljöfarliga

köldmedia i kyl- och frysanläggningar samt för

att förse bensinanläggningar med utrustning för

bensingasåtervinning. Till sådana investeringar

beviljades under budgetåren 1994/95, 1995/96

och 1997 ca 28, 13 och 16 miljoner kronor.

Under 1997 beviljades totalt 369 stycken

ansökningar om investeringsbidrag vilket

innebär en ökning med 56 stycken jämfört med

föregående tolvmånadersperiod. Antalet

beviljade ärenden som helt eller delvis avsåg

investeringar för freonavveckling och/eller

bensingasåtervinning ökade från 165 till 226

stycken beräknat på årsbasis.

Jämfört med föregående tolvmånadersperiod

har antalet ärenden och stödvolymen vad avser

servicebidrag minskat med 10 procent. Som

jämförelse kan noteras att de dagligvarubutiker

som beviljades servicebidrag hade en avsevärt

lägre omsättning än de butiker som beviljats

investeringsbidrag 3,9 respektive 6,3 miljoner

kronor per år.

Det statliga hemsändningsbidraget uppgick

det senaste budgetåret till ca 4,3 miljoner kronor

vilket motsvarade 37 % av kommunernas

subventioner av varuhemsändning till hushåll i

glesbygd.

Stöd till kommersiell service har, enligt

Konsumentverket, bidragit till att bevara butiker

som är särskilt viktiga för hushållens

dagligvaruförsörjning på landsbygden och i

glesbygd. Sedan 1993, då det statliga stödet till

kommersiell service introducerades fram till idag,

har stöd till dagligvaruförsörjningen beviljats till

företag på totalt 1 400 orter. Dessa beslut har

grundat sig på att kommuner och länsstyrelser

bedömt att de berörda butikernas finansiella

ställning varit sådan att det varit nödvändigt med

statligt stöd för att försäkra en rimlig

varuförsörjning för konsumenterna. Av de

berörda orterna hade vid utgången av 1997 totalt

1 031 stycken (74 %) fortfarande kvar en

fungerande dagligvaruförsörjning.

Nya stödmöjligheter har tillkommit inom

stöd till kommersiell service fr.o.m. 1 januari

1998. Avskrivningslånet har namnändrats till

investeringsbidrag. Investeringsbidraget kan nu

lämnas med högst 85 % av utgifterna för vissa

investeringar i dagligvarubutiker och

drivmedelsanläggningar som har ett väl utbyggt

utbud av grundläggande servicefunktioner.

Servicebidrag kan även lämnas med högst

200 000 kr till nämnda verksamheter.

Investeringsbidraget kan även lämnas med högst

50 % av utgifterna för vissa utbildningsåtgärder

för butiksägare och anställda.

Det tidigare investeringlånet har upphört och

ersatts med landsbygdslån.

Hemsändningsbidraget har förbättrats bl.a.

genom att det fortsättningsvis skall kunna

lämnas med högst 30 kr per hushåll och

inköpstillfälle förutsatt att respektive kommun

bidrar med ett minst lika stort belopp. I särskilda

fall kan bidraget nu uppgå till högst 45 kr.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att länsstyrelserna

med hjälp av bl.a. stöd till kommersiell service

bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles-

och landsbygd.

Nedsatta socialavgifter

Nedsatta socialavgifter medges i vissa

näringsgrenar i stödområde 1 och i de nordliga

delarna av stödområde 2. Syftet med stödet är att

delvis kompensera företagen för permanent

bestående merkostnader på grund av det

geografiska läget, såsom långa avstånd, gleshet,

små närmarknader och ogynnsamt klimat. För

närvarande är nedsättningen åtta procentenheter.

Fr.o.m. 1 januari 1999 är näringsgrenarna jord-

och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt, fiske samt

annan personlig service inte längre

nedsättningsberättigade.

Effekterna av bidragsformen nedsatta

socialavgifter är för närvarande svåra att mäta

eftersom bl.a. rapporteringen är bristfällig.

Regeringen har gett Riksskatteverket (RSV) i

uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för

att man med hjälp av skattemyndigheterna

regelbundet skall kunna följa upp nedsättningen

av socialavgifter med avseende på ekonomisk,

geografisk och branschvis fördelning. I en

delrapportering av uppdraget angav RSV bl.a. att

en sådan uppföljning torde kunna genomföras

fr.o.m. år 1999.

Diskussioner om bidragsformen pågår

fortfarande med Europeiska kommissionen som

ännu inte har godkänt den. Regeringen har

därför beslutat att låta utvärdera vilka

avståndsberoende merkostnader tjänsteföretagen

har i dessa regioner. Utvärderingen skall vidare

belysa de tillväxt- och sysselsättningseffekter

stödformen nedsatta socialavgifter har på

näringslivet samt stödformens effektivitet

jämfört med övriga regionalpolitiska stödformer

riktade till näringslivet i dessa regioner.

Slutsatser

Genom det utvecklingsarbete som

Riksskatteverket bedriver samt genom den av

regeringen initierade utvärderingen kommer

regeringen att få en bättre uppfattning om

stödets effekter.

Sysselsättningsbidrag

Sysselsättningsbidraget skall täcka en del av de

merkostnader som uppkommer när ett företag

etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidrag

kan för närvarande lämnas med maximalt

200 000 kr per nytt helårsarbetstillfälle i

stödområde 1 och med maximalt 120 000 kr i

stödområde 2 och utbetalas i efterskott per

kalenderår under en femårsperiod med

maximibelopp som redovisas i tabellen nedan.

Tabell 2.16 Bidragets fördelning över en femårsperiod

 Stödområde 1 Stödområde 2

 (kr)1 (kr)1

Förstaårsbidrag 60 000 40 000

Fortsatt bidrag för

 andra året 50 000 30 000

 tredje året 40 000 25 000

 fjärde året 30 000 15 000

 femte året 20 000 10 000

Summa 200 000 120 000

1 Summorna är maximibelopp.

För att få den sammanlagda stödsumman måste

företagen behålla det ökade antalet

årsarbetskrafter under hela perioden.

Vid varje beslut om sysselsättningsbidrag skall

det prövas om stödet är nödvändigt för att

åstadkomma den avsedda

sysselsättningsökningen samt, i förekommande

fall, om stödets storlek.

Av tabellen nedan framgår beviljat

sysselsättningsbidrag för åren 1993 1997

fördelat på arbetsställen, årsarbetskrafter samt

beviljat belopp. Sysselsättningsbidrag har under

år 1997 beviljats för kvalifikationsåret 1996 med

uppskattningsvis 275 miljoner kronor som,

enligt NUTEK, beräknas ha bidragit till ca 8 100

nya arbetstillfällen.

Tabell 2.17 Beviljat sysselsättningsbidrag 1993 1997

Kvalifikationsår 1993 1994 1995 1996 1997 1

Antal arbetsställen 1 225 1 319 1 434 1 347

1 010

Antal årsarbetskrafter 5 099 6 235 8 432 8 122 5 726

 varav förstaårsbidrag 910 2 099 2 742 2 185

1 128

Totalt beviljat belopp 153,6 204,3 273,8 275,4 182,0

1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende

kvalifikationsåret 1997 är ännu inte avslutad, varför siffrorna för år 1997

kommer att

öka.

Källa: NUTEK.

Den länsvisa fördelningen av beviljat belopp och

andelar arbetstillfällen för kvinnor åren 1996 och

1997 framgår av tabellen nedan. Som villkor för

att sysselsättningsbidrag skall beviljas gäller att

minst 40 % av de nya arbetstillfällena fördelas till

vartdera könet. Detta mål har hittills inte nåtts.

Regeringen har gett NUTEK i uppdrag att

närmare analysera frågan.

Tabell 2.18 Länsvis fördelning av sysselsättningsbidraget

1996 och 1997

Län 1996 Andel 19971 Andel

 kvinnor kvinnor

 % %

Älvsborg 16,1 21,1 5,3 28,5

Värmland 28,7 23,4 19,5 26,5

Örebro 6,3 18,0 7,0 23,3

Västmanland 7,0 32,3 4,2 21,1

Dalarna 28,8 27,6 13,4 16,0

Gävleborg 13,9 13,5 10,4 23,9

Västernorrland 20,8 31,2 11,1 31,3

Jämtland 52,2 35,5 40,8 32,3

Västerbotten 49,3 29,3 34,4 26,5

Norrbotten 52,2 34,8 35,9 32,1

Summa 275,4 26,8 182,0 26,1

1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende

kvalifikationsåret 1997 är ännu inte avslutad, varför siffrorna avseende

beviljade

belopp för år 1997 kommer att öka. Procentsiffrorna avseende andel kvinnor år

1997 är

inte heller definitiva.

Källa: NUTEK.

NUTEK:s utvärdering hösten 1993 (R 1993:43

och 44) och fortlöpande resultatuppföljningar

visar bl.a. att sysselsättningsbidraget bidrar till en

positiv utveckling av sysselsättningen inom

näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade

områdena. Särskilt stor betydelse har bidraget vid

etablering eller expansion av personalintensiva

företag med jämförelsevis låga

investeringskostnader.

Slutsatser

Regeringen bedömer att sysselsättningsbidraget

bidrar till en positiv utveckling av näringslivet i

de regionalpolitiskt prioriterade områdena.

Transportbidrag

Transportbidraget skall främja en

samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig

lokalisering av näringslivet. Transportbidrag

lämnas till gods som har genomgått eller

kommer att genomgå betydande bearbetning.

Bidragets storlek bestäms av transportavstånd

samt transportbidragszon. Endast transporter i

yrkesmässig trafik på väg eller järnväg är

bidragsberättigade.

Under 1997 beviljades ca 350 miljoner kronor

i transportbidrag i hela landet, vilket är en

minskning i jämförelse med 1996. Minskningen

mellan åren beror huvudsakligen på att Volvo

Lastvagnar AB:s ansökan ännu inte är behandlad

av NUTEK. Innestående bidrag kommer att

betalas ut under innevarande budgetår då

Europeiska kommissionen godkände detta i mars

1998.

Tabell 2.19 Beviljat transportbidrag för åren 1994-1997

fördelat på län

Miljoner kronor

Län 1994 1995 1996 1997

Dalarna 9,5 6,3 2,4 6,9

Värmland 9,4 9,6 7,8 2,1

Gävleborg 12,1 13,5 12,3 10,4

Västernorrland 38,6 45,5 46,6 42,6

Jämtland 38,9 47,6 47,2 47,9

Norrbotten 91,4 102,1 106,9 129,8

Västerbotten 141,4 159,2 151,7 111,8

Summa 341,3 383,8 374,9 351,6

Källa: NUTEK.

Den i särklass största delen av transportbidraget

lämnas till företag inom

trävarutillverkningsindustrin. Övriga

näringsgrenar som mottar betydande delar är

metallvaruindustrin, kemisk industri, övrig

verkstadsindustri och transport-medelsindustrin.

Eftersom branschindelningen har förändrats,

vilket försvårar jämförelser med tidigare år,

redovisas endast utfallet för 1996 och 1997.

Tabell 2.20 Beviljat transportbidrag för år 1996 och 1997

fördelat på näringsgrenar

Miljoner kronor

Näringsgren 1996 1997

Jord, skog och fiske 3,7 4,2

Utvinning av mineral 0,0 0,0

Livsmedel 29,1 28,2

Textil/beklädnad 1,5 1,5

Trävarutillverkning 147,0 147,1

Pappersvaruindustri 4,2 4,2

Kemisk industri 43,6 39,5

Jord- och stenvaruindustri 9,6 9,0

Metallvaruindustri 53,5 52,9

Övrig verkstadsindustri 36,5 36,4

Transportmedelsindustri 36,6 20,9

Övrig tillverkning 6,0 7,7

Övriga branscher 3,6 0,0

Summa 374,9 351,6

Källa: NUTEK.

Regeringens mål är att handläggningstiden för

majoriteten av transportbidragsärendena skall

vara kortare än två månader. Målet är i stort sett

uppfyllt då handläggningstiden för 48 % av

ärendena har varit kortare än två månader.

Slutsatser

Syftet med transportbidraget är formulerat på ett

sådant sätt att det är mycket svårt att utvärdera

effekterna av bidraget. I propositionen Regional

tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62) föreslog regeringen att syftet skall

preciseras till att kompensera för

kostnadsnackdelar till följd av bl.a.

transportavstånd, låg befolkningstäthet och

bristande infrastruktur samt att stimulera till

höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets

näringsliv . Regeringen avser också att utvärdera

transportbidraget och initiera fortsatta studier av

transportmarknaden i transportbidragszonerna.

Stiftelsen Norrlandsfonden

Stiftelsen Norrlandsfonden har till ändamål att

genom finansiering främja främst små och

medelstora företags utveckling i Västernorrlands,

Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län

samt från och med mitten av år 1995 även i

Gävleborgs län. Särskild uppmärksamhet skall

ägnas företag i Norrbottens län och i

inlandskommunerna.

Norrlandsfonden skall finansiera etablering,

utveckling och expansion av näringslivet inom

sitt verksamhetsområde. Fonden kan också ta

initiativ till och, i begränsad omfattning,

finansiera utredningar, infrastrukturella

investeringar och forskning av betydelse för

näringslivet inom sitt verksamhetsområde.

Eventuella ändringar i stiftelsens stadgar fastställs

av regeringen efter förslag av fondens styrelse.

Norrlandsfonden kan erbjuda företagen i

huvudsak tre former av finansiering: lån,

villkorslån (lån med villkorlig

återbetalningsskyldighet) och garantier.

Sifferuppgifter inom parentes avser år 1996.

Under 1997 beviljade fonden krediter till 66 (75)

företag med totalt 109,2 (154,2) miljoner kronor.

Av låntagarna var 40 företag nya kunder för

fonden.

Företag kan få lån för att investera i

anläggningar, att utveckla produkter samt för

marknadsinsatser. Dessutom kan lån lämnas för

att trygga företagets behov av rörelsekapital.

Under 1997 beviljade fonden 52 (62) lån till ett

totalt belopp av 93,2 (122,3) miljoner kronor.

Villkorslån lämnas bl.a. till företag som

investerar i nya produkter eller nya marknader.

Gemensamt för dessa lån är att investeringen är

särskilt angelägen för företagets expansion och är

förenad med hög risk. Syftet med ett villkorslån

är att reducera en del av företagens risktagande.

Under 1997 har 9 (11) företag fått villkorslån till

ett belopp av totalt 8,1 (14,0) miljoner kronor.

Norrlandsfondens garantier avser normalt

enskilda affärsuppgörelser. I praktiken betyder

det att fonden garanterar förskott och åtaganden

som kundföretag tagit på sig. Under 1997 har

fonden beviljat 8 (12) sådana garantier på totalt

7,9 (17,9) miljoner kronor.

Norrlandsfondens utlåning under år 1997

beräknas leda till investeringar på ca 500 miljoner

kronor hos kundföretagen. Norrlandsfondens

egna kapital uppgick den 31 december 1997 till

ca 649 miljoner kronor och vinsten för

verksamhetsåret 1997 var ca 30 miljoner kronor.

Slutsatser

Norrlandsfondens verksamhet är enligt

regeringen av betydelse för näringslivet i de län

där verksamheten bedrivs. Nya investeringar har

med hjälp av Norrlandsfonden blivit möjliga att

genomföra.

10.4.3 Resultatinformation för vissa övriga

åtgärder under 1998

Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till Söderhamn

Riksdagen har beslutat att verksamheten vid

Hälsinge flygflottilj, F15, i Söderhamn skall

läggas ned senast den 1 januari 1999 (prop.

1996/97:4, bet. 1996/97:FöU04, rskr.

1996/97:109-112). Med hänsyn till de negativa

konsekvenser nedläggningen innebär för

sysselsättningen i kommunen har regeringen

bl.a. beslutat att lokalisera 350 statliga

arbetstillfällen till Söderhamn. För att klara de

extra kostnaderna för dessa etableringar har

regeringen under 1997 använt 25 miljoner

kronor av arbetsmarknadspolitiska medel. För

budgetåret 1998 finns för detta ändamål anslaget

A9 Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till Söderhamn inom

utgiftsområde 19 på 75 miljoner kronor.

Regeringen tillkallade i oktober 1996 en

särskild utredare som bl.a. hade till uppgift att

utarbeta förslag till vilka statliga verksamheter

som kunde lokaliseras till Söderhamn och att

medverka vid genomförandet av beslutade

lokaliseringar. Kommittén har slutredovisat sitt

uppdrag i juni 1998. Etableringar av statliga

verksamheter som har genomförts eller planeras

framgår av följande tabell.

Tabell 2.21

Myndighet Verksamhet Antal anställda

Patent- och registreringsverket Varumärkesavd. 74

Skogsvårdsstyrelsen 19

för Gävleborg/Dalarna

Arbetsmarknadsstyrelsen Kund- och marknads- 15

 undersökningar

 Teleinformation 20

 Ekonomiredovisning 5

 avseende API

Länsarbetsnämnderna Arkiv 15

Riksförsäkringsverket Yrkesskadeenheten 27

 IT-verksamhet inför 30

 milleniumomställningen

Svenska EU-Programkontoret Vägledningscentral för 6

 EU:s mål 4-stöd

Jordbruksverket Registrering av nötboskap 12

Riksskatteverket Telefonväxel 19

 Servicenhet för uppgifts- 11

 lämnande

Statens pensionsverk Uppdatering av pensionsdata 45

 i personakter

Rådet för arbetslivsforskning Projektverksamhet lokaliserad 10

Arbetslivsinstitutet till Söderhamn

Premiepensionsmyndigheten Kundservice 50

I rapporten redovisas vidare de övriga insatser

som gjorts inom ramen för kommitténs arbete.

I oktober 1996 beslutade regeringen att höja

bidragsnivån för regionalt utvecklingsstöd från

20 % till 35 % till företag i Söderhamns

kommun. Detta har bidragit till att antalet

företag som beviljats stöd har ökat kraftigt.

Enligt länsstyrelsens bedömning har detta

bidragit till att skapa ca 200 nya arbetstillfällen.

Kommittén har också tagit initiativ till en

diskussion om kommunens framtida arbete med

näringslivsfrågor. Kommunen genomför nu en

omorganisation av näringslivsarbetet och arbetar

vidare med ett strategiskt handlingsprogram för

den framtida näringslivsutvecklingen.

Slutsatser

Etableringar av olika verksamheter kommer att

ge ett väsentligt tillskott av arbetstillfällen i

Söderhamn. Tillsammans med övriga insatser

som gjorts har en grund lagts för Söderhamns

framtida näringslivsutveckling.

Program för regional näringspolitik och

särskilda regionalpolitiska åtgärder

Riksdagen beslöt under hösten 1997 att

bemyndiga regeringen att disponera högst 500

miljoner kronor inom ramen för anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett

program för regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder (prop. 1997/98:1,

avsnitt 5, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/97:46).

Som en övergripande riktlinje för programmet

har gällt att den sammantagna geografiska

fördelningen av medlen inom programmet i stort

bör avspegla fördelningen av de medel som

omfördelats från olika län för detta ändamål.

Vidare har särskilt beaktats möjligheterna att

använda medlen som medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram samt åtgärdernas positiva

inverkan på den ekonomiska tillväxten.

Ambitionen har härutöver bl.a. varit att

programmet skall medverka till att realisera

åtgärder som på grund av begränsade medel

annars inte kommit till stånd och att det skall

innehålla insatser som lämpligen initieras på

central nivå.

Områden som har varit särskilt prioriterade

har bland annat varit insatser för att öka små

företags export, för att öka utländska företags

investeringar i Sverige och för att öka

näringslivets kompetens, t.ex. genom

användning av modern informationsteknik.

Beslut har fattats för i stort sett hela det

disponerade beloppet och programmet

genomförs för närvarande över hela landet, men

med tyngdpunkten i regionalpolitiskt

prioriterade områden.

I propositionen Regional tillväxt för arbete

och välfärd, (prop. 1997/98:62) angavs bl.a. att

regeringen avser att använda 50 miljoner kronor

för utveckling av distansutbildning baserad på

modern informationsteknik samt 30 miljoner

kronor för projekt som stärker kulturell

utveckling och infrastruktur, främst i de

regionalpolitiska stödområdena.

Bland andra stora projekt som beslutats kan

nämnas: 36 miljoner kronor till exportutveckling

för småföretag genom förstärkning av s.k.

Exportcentra i regionalpolitiskt prioriterade

områden. 30 miljoner kronor till Delegationen

för utländska investeringar i Sverige, ISA, för att

intensifiera sina ansträngningar i branscher som

är särskilt intressanta från regionalpolitisk

synpunkt samt för att förstärka regionala och

lokala organs mottagningskapacitet för utländska

investeringar. Vidare har Sveriges

Verkstadsindustrier Service AB beviljats närmare

30 miljoner kronor för att genom modern

informationsteknik utveckla ett system som

hjälper företag att hitta lösningar på tekniska

problem i den dagliga verksamheten samt 20

miljoner kronor till tolv s.k. LAG grupper vilka

inom ramen för EG:s strukturfondsprogram

bedriver gles- och landsbygdsutveckling i olika

delar av landet.

Sammanlagt har ett femtiotal projekt initierats

med hjälp av dessa medel. Förutom nyss nämnda

åtgärder har insatserna bl.a. inriktats mot att

stärka turistnäringen i främst norra Sverige,

genomföra ett mindre antal strategiska

infrastrukturprojekt i samma område, åtgärder

för glesbygd och skärgård, kompetensutveckling

med modern informationsteknik samt åtgärder

för kvinnor och invandrare. Medlen har vidare i

stor utsträckning använts som svensk offentlig

medfinansiering av strukturfondsprojekt.

De närmare effekterna av programmet

kommer att successivt utvärderas så att

erfarenheter av denna typ av program kan tas till

vara.

10.4.4 Resultatinformation för åtgärder

utanför utgiftsområdet under 1997

Stora regionalpolitiken

Som regeringen och riksdagen på senare tid

ytterligare betonat är det inte i första hand

åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19

( lilla regionalpolitiken) som är avgörande för

den regionala utvecklingen. Regionalpolitiska

hänsynstaganden inom andra utgiftsområden är

sammanlagt mer betydelsefulla för den regionala

utvecklingen.

En mycket viktig uppgift för statsmakterna är

att se till att de regionalpolitiska aspekterna

beaktas inom olika utgiftsområden. Exempel på

områden som på ett avgörande sätt bidrar

positivt till den regionala utvecklingen är

kommunikationssektorn och

utbildningsväsendet. Verksamheterna inom

dessa sektorer har varit av väsentlig betydelse för

såväl den regionala balansen som den

ekonomiska tillväxten i hela landet. Ett annat

exempel på viktiga åtgärder inom den stora

regionalpolitiken är det statliga bidrags- och

utjämningssystemet i kommunsektorn.

Regeringens bedömning är dock att det är

nödvändigt att förstärka de regionalpolitiska

insatserna inom den stora regionalpolitiken.

Utvecklingen inom de utsatta regionerna kan

kräva en ökad helhetssyn inom ytterligare

sektorer. Brister i helhetssynen vid t.ex.

utformningen av nya organisationsstrukturer

inom statliga verksamheter medför att

besparingseffekten inom en enskild sektor kan

motverkas av ökade utgifter inom andra

sektorer. Regeringen har vid flera tillfällen, bl.a. i

propositionen Regional tillväxt för arbete och

välfärd (prop. 1997/98:62), pekat på den statliga

verksamhetens betydelse för den regionala

utvecklingen. Samtidigt har regeringen påpekat

bristen på helhetssyn när nya

organisationsstrukturer utformas i den statliga

sektorn vilket, dels har inverkat negativt på den

geografiska fördelningen av sysselsättningen,

dels försvårat möjligheterna till en väl

fungerande regional samordning. Regeringen

avser därför bl.a. att se över förordningen om

regionalt utvecklingsarbete och fortlöpande se

till att det finns tillgång till uppdaterad

information om förändringar i den statliga

förvaltningen. De myndigheter som är

organiserade regionalt och/eller lokalt bör därför

i en högre grad än idag kontinuerligt rapportera

planerade och genomförda organisatoriska

förändringar.

Särskilda regionala åtgärder för regional

utveckling och tillväxt

Våren 1994 beslutade riksdagen att 800 miljoner

kronor av medel för arbetsmarknadspolitiska

åtgärder (anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder: Särskilda regionala åtgärder för regional

utveckling och tillväxt) skulle överföras till

länsstyrelserna för mer långsiktiga åtgärder.

Medlen skulle fördelas med utgångspunkt från

såväl arbetslöshetssituationen som den regional-

politiska problembilden. De olika åtgärderna

avsågs bidra till förbättrad inomregional balans

och sysselsättningsökning i hela landet. Medlen

fick användas till tillfälligt småföretagsstöd (ett

15-procentigt investeringsstöd), konsultcheckar

(som kan täcka upp till 50 % av företagets

utgifter för en mindre extern konsultinsats) och

andra företagsinriktade åtgärder.

Riksdagen beslutade under våren 1995 om ett

nytt program med samma huvudinriktning

omfattande 40 miljoner kronor (från ovan

nämnda anslag) för budgetåret 1995/96.

Regeringen har senare beslutat att icke

ianspråktagna medel får användas för nya

åtgärder efter budgetårens utgång intill den 31

december 1996 respektive den 31 december

1997.

Riksdagen beslutade vidare sommaren 1996,

med anledning av proposition 1995/96:222 Vissa

åtgärder för att halvera arbetslösheten till år

2000, finansiering m.m. (bet. 1995/96:FiU15,

rskr. 1995/96:307) att anvisa medel från anslaget

A16 Program för småföretagsutveckling,

förnyelse och tillväxt. Målet för detta program är

att öka sysselsättningen genom att stödja

småföretag. I skilda beslut har regeringen av

dessa medel tilldelat länsstyrelserna resurser för

bl.a. verksamhet med tillfälligt småföretagsstöd

under åren 1996 1998.

NUTEK redovisar att under perioden den 1

juli 1994 den 30 juni 1995 beviljades totalt ca

620 miljoner kronor i tillfälligt småföretagsstöd,

konsultcheckar och projekt till företag i samtliga

län. Sysselsättningsökningen per den 30 juni

1995 uppges till ca 5 700 arbetstillfällen, varav ca

22 % för kvinnor.

För perioden den 1 juli 1995 den 31

december 1996 har enligt NUTEK:s redovisning

ca 520 miljoner kronor beviljats för motsvarande

ändamål i samtliga län. Den beräknade

sysselsättningsökningen i dessa företag uppgår

till drygt 8 000 arbetstillfällen, varav ca 32 % för

kvinnor.

För perioden den 1 januari 1997 den 31

december 1997 har enligt NUTEK:s redovisning

ca 170 miljoner kronor beviljats för motsvarande

ändamål i samtliga län. I detta belopp ingår då

också medel från anslaget A16. Den beräknade

sysselsättningsökningen i dessa företag uppgår

till ca 1 900, varav ca 32 % för kvinnor. Den

genomsnittliga subventionen per nytt

arbetstillfälle beräknas uppgå till ca 90 000 kr,

vilket är bättre än regeringens mål som var

150 000 kr. Småföretagsstöd (dvs. endast

investeringsstöd) har under 1997 beviljats till

drygt 500 företag.

Tabell 2.22 Beviljat småföretagsstöd, konsultcheckar och

bidrag till projektverksamhet under budgetåren 1994/95,

1995/96 och 1997

Miljoner kronor

Budgetår Småföre- Konsult- Projekt- Totalt

 tagsstöd checkar bidrag

1994/95 311,3 130,5 178,4 620,2

1995/96 (18 mån) 261,2 132,9 122,4 516,5

1995/96 (12 mån)1 174,1 88,6 81,6 344,3

1997 108,9 57,0 5,5 171,4

Summa 681,4 320,4 306,3 1 308,1

1 Beräknat på en 12 månadersperiod.

Av tabellen framgår att ca hälften av totalt

beviljade medel för budgetåren 1994/95, 1995/96

och 1997 använts till småföretagsstöd, knappt en

fjärdedel till konsultcheckar och knappt en

fjärdedel till projekt.

För att genomföra en utvärdering har

NUTEK engagerat ett fristående

forskningsorgan, Nordlandsforskning i Bodö.

NUTEK konstaterar utifrån genomförda

utvärderingar (bl.a. Nordlandsforsknings

rapporter Sysselsättnings-vekst gjennom

småföretaksutvikling , NUTEK 1995:47,

1997:50 och 1997:82) att verksamheten med

tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och

andra företagsinriktade projekt har haft

betydande positiva effekter. Företag som fått

stöd från programmet har haft en hög

bruttosysselsättningstillväxt. Enligt

Nordlandsforskning är det svårt att uppskatta

nettosysselsättningstillväxten i företagen (dvs.

när man försökt exkludera effekterna av andra

sysselsättningsstimulerande faktorer i företagets

omvärld, t.ex. generellt förbättrade

exportmöjligheter). Baserat på de analyser de har

gjort uppskattas emellertid

nettosysselsättningstillväxten till att ligga

omkring 20 % av bruttosysselsättningstillväxten.

Nordlandsforskning understryker också

utvecklingsinriktningen i detta program och att

tillväxt i sysselsättning bara är en av flera effekter

som stödet har haft. Företagen har också

investerat, utvecklat nya marknader och

produkter samt fått ny kompetens. Länsstyrelsen

har också fått prova nya sätt att arbeta med

näringslivsutveckling. Konsultcheckarna har

inneburit ett mycket bra stöd till de mindre

företagen som har haft stor nytta av den

expertkompetens som anlitade konsulter har

bidragit med. Projektverksamheten har varit

inriktad mot främst marknads- och

kompetensutveckling hos småföretag.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten med

framförallt småföretagsstöd och konsultcheckar

har haft positiva effekter i hela landet.

10.4.5 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat några

invändningar i revisionsberättelserna eller

framfört andra principiellt viktiga frågor som rör

utgiftsområdet.

10.5 Anslag

A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder

Tabell 2.23

Tusental kronor

1999

Förslag

950 000

1

2000

Beräknat

1 300 000

2001

Beräknat

1 610 000

1 Nytt anslag.

Från och med budgetåret 1997 har anslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. slagits samman till ett

nytt anslag A1 Regionalpolitiska åtgärder.

Anslagen disponerades av länsstyrelserna,

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) och regeringen.

Ett nytt anslag A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder inrättas från och med år 1999. Till det

nya anslaget kopplas ett bemyndigande (se vidare

avsnittet Bemyndiganden om ekonomiska

förpliktelser). Innevarande års anslag A1

Regionalpolitiska åtgärder blir därmed ett

äldreanslag fr.o.m. år 1999.

Miljoner kronor

Anslag Utfall Anslagssparande/ Anslag Utgifts-

 1997 reservationer 1998 prognos

 1997 1998

A1 Regional- 271 1 060 1 598 1 015

politiska åtgärder

C1 Lokaliserings- 160 599 0

145

bidrag m.m.

C2 Regionala ut- 971 1 076 0

770

vecklingsinsatser

m.m.

Summa 1 402 2 735 1 598 1 930

Det totala utfallet för 1997 uppgick till 1 402

miljoner kronor, vilket inkluderar anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder samt reservationer på

äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och

C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m.

Anslagssparandet för 1997 uppgick totalt till

2 735 miljoner kronor, vilket inkluderar anslaget

A1 Regionalpolitiska åtgärder samt äldreanslagen

C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m.

Anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder

uppgick till 1 598 miljoner kronor budgetåret

1998.

Utgiftsprognosen för 1998 uppgår totalt till

1 930 miljoner kronor, vilket inkluderar anslaget

A1 Regionalpolitiska åtgärder samt äldreanslagen

C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. En anledning till att

utgiftsprognosen inte är högre är att de

åtaganden som staten gjort gentemot

stödmottagare i många fall sträcker sig över ett

flertal år. Utbetalning av medel till ett projekt

sker i många fall flera år senare efter att beslutet

fattats.

Riksdagen godkände i oktober 1997 att

regeringen får använda högst 500 miljoner

kronor av anslaget för att genomföra ett program

för regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder.

Från och med budgetåret 1998 ingår ett nytt

ändamål under detta anslag:

sysselsättningsbidrag. Det ger vissa länsstyrelser

möjlighet att fatta beslut om

sysselsättningsbidrag enligt nya bestämmelser.

Med stöd av bemyndiganden får länsstyrelserna,

NUTEK och regeringen besluta om bidrag

enligt nya bestämmelser inom en ram av 250

miljoner kronor år 1998. För budgetåret 1998

har reserverats 342 miljoner kronor för

utbetalningar av beslut om sysselsättningsbidrag

enligt äldre bestämmelser.

Inget nytt lån till privata regionala

investmentbolag har beviljats eller utbetalats

under budgetåret 1997. Utestående sådana lån

uppgick till 20 miljoner kronor per den 31

december 1997.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Riksdagen har bemyndigat regeringen att under

1997 låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med regionalpolitiska

åtgärder som innebär utgifter om högst 500

miljoner kronor under åren 1998, 1999 och 2000

(bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:46). Detta

bemyndigande förde regeringen vidare till

länsstyrelserna under hösten 1997.

Riksdagen har även bemyndigat regeringen att

under 1998 låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med regionalpolitiska

åtgärder som innebär utgifter om högst 1 000

miljoner kronor under åren 1999, 2000 och 2001

(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr.

1997/98:317).

Av detta bemyndigande har regeringen dels

avsatt sammanlagt 250 miljoner kronor för

beslut om sysselsättningsbidrag, dels fördelat 225

miljoner kronor till länsstyrelserna,

Regionförbundet i Kalmar län och

Regionförbundet i Skåne län, dels fördelat

ytterligare 400 miljoner kronor i form av

bemyndiganden till länsstyrelserna,

Regionförbundet i Kalmar län, Gotlands

kommun och Regionförbundet i Skåne län.

Regeringen föreslår att ett

bemyndigandesystem införs på anslaget A1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder från och

med år 1999. Syftet med bemyndigandet är bl.a.

att förbättra förutsättningarna för att långsiktigt

kunna planera användningen av regionalpolitiska

medel, att kunna utnyttja anslaget på ett

effektivare sätt, att undvika stora

anslagssparanden på anslaget samt att förbättra

uppföljningen och prognoserna inom området.

För att underlätta övergången till ett

bemyndigandesystem föreslår regeringen att ett

nytt anslag A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder inrättas. Innevarande års anslag A1

Regionalpolitiska åtgärder blir därmed ett

äldreanslag fr.o.m. år 1999. Till det nya anslaget

kopplas ett bemyndigande på 1 688 miljoner

kronor under åren 2000 2005. Åtaganden som

är gjorda med stöd av bemyndiganden åren 1997

 1998 ianspråktar utrymme under

bemyndiganderamen för år 2000 2005.

Åtaganden gjorda före år 1999 med stöd av

anslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder, C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. skall täckas av

anslagssparanden och reservationer på dessa

äldreanslag. Anslaget bör då under en

övergångsperiod uppgå till ett lägre belopp

jämfört med de preliminära belopp för 1999

2000 som angavs i budgetpropositionen för 1998.

Tabell 2.25

Miljoner kronor

1997

utfall

1998

prognos

1999

beräknat

20002

beräknat

2001 3

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

384

903

1 688

1 688

Nya förpliktelser

384

715

1 735

1 300

1 532

Infriade förpliktelser1

0

226

950

1 300

1 610

Utestående förpliktelser vid årets slut

384

903

1 688

1 688

1 610

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

500

1000

1 688

1 688

1 610

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

2 Bemyndiganderam för åren 2001-2006.

3 bemyndiganderam för åren 2002-2007.

Anslagets ändamål

Enligt regeringens bedömning i propositionen

Regional tillväxt för arbete och välfärd finns

det behov av ökade resurser för riskfylld

finansiering av unga teknikföretag, sk.

såddfinansiering (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Riksdagen

har i behandlingen av regeringens förslag beslutat

att såddfinansiering skall vara ett nytt ändamål

inom anslaget. Övriga ändamål kvarstår sedan

föregående år.

Regeringen föreslår att medel från detta anslag

fortsättningsvis anvisas till följande ändamål:

 regionala utvecklingsbidrag,

 lån till privata regionala investmentbolag,

 landsbygdsbidrag,

 stöd till kommersiell service,

 småföretagsstöd,

 sysselsättningsbidrag,

 såddfinansiering,

 regional och central projektverksamhet,

 medfinansiering av strukturfondsprogram,

 vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till

strukturfondsprogram m.m.,

 uppföljning och utvärdering, samt

 viss central utvecklingsverksamhet m.m.

Åtgärderna kan bl.a. rikta sig till privata,

kooperativa och statliga företag samt i vissa fall

affärsverk, uppdragsmyndigheter, ideella

organisationer och kommuner.

Intensifieringen av arbetet med EG:s

strukturfonder innebär att svensk

medfinansiering av dessa projekt kan väntas ta i

anspråk en allt större del av anslaget.

Huvuddelen av anslaget beräknas komma att

användas av länsstyrelserna, eller i vissa fall

självstyrelseorganen, för dels olika former av

företagsstöd, dels medfinansiering av

strukturfondsprogram.

Försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning

Med anledning av riksdagens beslut om

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning har Regionförbundet i Kalmar

län, Gotlands kommun och Regionförbundet i

Skåne län fr.o.m. budgetåret 1998 bl.a. övertagit

ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och hanteringen av

huvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel

som berörda länsstyrelser disponerar i nuvarande

system (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4,

rskr. 1996/97:77). Denna försöksverksamhet

skall pågå t.o.m. den 31 december år 2002.

Självstyrelseorganet i Västra Götalands län

skall fr.o.m. den 1 januari 1999 bl.a. ta över

ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och huvuddelen av de

regionalpolitiska åtgärdsmedel som länsstyrelsen

i Västra Götalands län disponerar i nuvarande

system.

Fr.o.m. den 1 januari 1999 utgör de nybildade

Skåne läns landsting och Västra Götalands läns

landsting självstyrelseorganen i respektive län

(prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr.

1996/97:228).

Avsikten är att självstyrelseorganen i berörda

län skall få disponera medlen enligt samma

riktlinjer som gäller för länsstyrelserna.

Huvuddelen av de medel regeringen fördelar

till respektive län skall enligt riksdagens beslut i

tillämpliga delar tillföras självstyrelseorganet för

följande av de ändamål som angivits ovan:

 regionala utvecklingsbidrag,

 landsbygdsbidrag,

 stöd till kommersiell service,

 småföretagsstöd,

 såddfinansiering,

 regional projektverksamhet,

 medfinansiering av strukturfondsprogram,

 vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till

strukturfondsprogram m.m., samt

 uppföljning och utvärdering.

För ändamålet regional projektverksamhet bör

även länsstyrelserna i berörda län tilldelas vissa

medel för att kunna bedriva projekt för t.ex.

statlig samordning för ekonomisk tillväxt

regional näringspolitik samt för

servicelösningar i glesbygd och vissa

jämställdhetsprojekt.

Berörda länsstyrelser får, inom ramen för

angivna ändamål, även använda medlen till att

medfinansiera projekt inom EG:s

strukturfondsprogram.

För ändamålet uppföljning och utvärdering

bör bl.a. självstyrelseorganen disponera vissa

medel för uppföljning av enskilda projekt.

Således bör även länsstyrelserna i berörda län

disponera vissa medel från anslaget.

Regeringen och Närings- och teknikutvecklings-

verkets disposition av medlen, m.m.

En viss del av anslaget föreslås liksom för

närvarande disponeras av NUTEK och

regeringen för bl.a. viss central

utvecklingsverksamhet m.m. Regeringen förslås

även disponera vissa medel för att täcka en del av

utgifterna för de lokaler som det samnordiska

forskningsorganet inom regionalpolitiken,

Nordregio disponerar.

Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift

för regeringen att fördela anslaget mellan länen

och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid

fördelningen av medel mellan länen bör som

hittills de regionala problemens svårighetsgrad

utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln

med särskilt beaktande av

medfinansieringsbehovet av åtgärder inom

strukturfondsprogrammen samt beräknat behov

av medel för ändamålet sysselsättningsbidrag.

Beräkning av anslaget för år 1999

Beräkning av anslaget för år 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 1 597 517

Omfördelning från anslaget A4 81 000

Överföring från UO16 1 150

Överföring från UO18 450

Överföring till anslaget E2 UO 24 - 8000

Överföring till anslaget E4 UO 24 - 7 000

Reducering av anslagsnivå i samband med - 738 117

ett bemyndigandesystem

Övrigt 23 000

Förslag 1999 950 000

Regeringen föreslår att det fr.o.m. år 1999 görs

en omfördelning av medel från anslaget A4

Ersättning för nedsättning av socialavgifter på 90

miljoner kronor. Av medlen föreslås 9 miljoner

kronor tillföras anslaget A5 Transportbidrag och

81 miljoner kronor anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder. Motivet till

omfördelningen är att riksdagen antog

regeringens förslag att systemet med nedsättning

av socialavgifter som stöd till näringslivet behålls

med den förändringen att vissa branscher skall

upphöra att vara nedsättningsberättigade fr.o.m.

den 1 januari 1999 (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Detta

kommer enligt regeringens beräkningar att leda

till en besparing på anslaget med 90 miljoner

kronor. Enligt regeringens utgiftsprognos för

anslaget A5 Transportbidrag behövs det ett

tillskott på 9 miljoner kronor.

Anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder föreslås således dels tillföras 81 miljoner

kronor enligt ovan, dels 1 150 000 kr från UO 16

Utbildning och universitetsforskning, dels

450 000 kr från UO 18 Samhällsplanering från

dessa utgiftsområden som en del av Nordregios

hyreskostnader.

Regeringen föreslår att det görs en överföring

på 15 miljoner kronor från A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, till UO 24 Näringsliv,

närmare bestämt 8 miljoner kronor till anslaget

E2 Exportfrämjande verksamhet och 7 miljoner

kronor till anslaget E4 Investeringsfrämjande.

Anledningen till detta är att dessa belopp på

senare år anslagits till Sveriges Exportråd

respektive Delegationen för utländska

investeringar i Sverige för särskilda

regionalpolitiska insatser. Dessa myndigheter har

även fortsättningsvis viktiga regionalpolitiska

uppgifter men regeringen bedömer att det blir

lättare att planera verksamheten vid dessa

myndigheter om medel överförs till dessa anslag

permanent för sådana uppgifter.

Regeringen föreslår även att det görs en

reducering av anslagsnivån på 738 117 000

kronor i samband med att ett

bemyndigandesystem införs.

Slutsatser

Anslaget föreslås för budgetåret 1999 uppgå till

950 miljoner kronor.

A2 Landsbygdslån

Tabell 2.26

Tusental kronor

1997

Utfall

80 513

Anslags-

sparande

309 487

1998

Anslag

390 000

Utgifts-

prognos

70 000

1999

Förslag

30 000

2000

Beräknat

30 000

2001

Beräknat

110 000

Anslaget disponeras för landsbygdslån som

beviljas av länsstyrelserna och

självstyrelseorganen. Räntor, avbetalningar och

andra återbetalningar på lånen tillförs

inkomsttitlarna 2324 Ränteinkomster av

lokaliseringslån och 4139 Återbetalning av

lokaliseringslån. Anslaget disponeras också för

regionala utvecklingslån som beviljas av berörda

länsstyrelser och självstyrelseorgan, NUTEK

och regeringen vad gäller ansökningar som

inkommit senast den 31 december 1998 samt för

utbetalningar av tidigare beviljade regionala

utvecklingslån.

Under sistnämnda budgetår utbetalades 80,5

miljoner kronor i lokaliseringslån.

I räntor och amorteringar inbetalades 22,5

respektive 47,8 miljoner kronor.

Utestående fordringar på regionala

utvecklingslån och lokaliseringslån inkl. räntor

uppgick den 31 december 1997 till 551,8

miljoner kronor.

Riksdagen har vid behandlingen av

regeringens förslag i propositionen Regional

tillväxt för arbete och välfärd (prop.

1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr.

1997/98:204) beslutat att stödformen regionalt

utvecklingslån skall upphöra fr.o.m. den 1 januari

1999. Istället skall kreditbehovet tillgodoses

främst genom lån från Stiftelsen

Norrlandsfonden och ALMI Företagspartner

AB. För att detta skall bli möjligt krävs enligt

regeringens bedömning att Norrlandsfondens

kapital förstärks genom ett kapitaltillskott på 280

miljoner kronor. 80 miljoner kronor avräknas

och avser Stiftelsen Norrlandsfondens

inbetalning till staten 1996 och 1997. Därmed

uppgår anslaget A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen

Norrlandsfonden till 200 miljoner kronor. Mot

ersättning till staten skall utestående

lånefordringar avseende lokaliseringslån och

regionala utvecklingslån överföras till

Norrlandsfonden.

Kapitaltillskottet till Norrlandsfonden

finansieras genom en permanent minskning av

anslaget A2 Landsbygdslån med 280 miljoner

kronor. Därtill kommer anslaget att ytterligare

reduceras med 80 miljoner kronor, dels med

anledning av den låga efterfrågan på den

regionala låneverksamheten, dels med anledning

av det stora anslagssparandet. Medelsbehovet

kommer att tillgodoses genom att utnyttja

anslagssparandet.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att anslaget för år 1999

skall reduceras med 280 miljoner kronor som en

följd av att Norrlandsfonden genom

kapitaltillskott ges förutsättning att möta en

ökad efterfrågan på dess lån för att kompensera

avskaffandet av regionalt utvecklingslån.

Därutöver kommer anslaget att ytterligare

reduceras med 80 miljoner kronor.

Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till

30 miljoner kronor för budgetåret 1999.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 390 000

Minskat resursbehov -360 000 1

Förslag 1999 30 000

1 200 miljoner kronor överförs till anslaget A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen

Norrlandsfonden. Därutöver avräknas 80 miljoner kronor som avser Stiftelsen

Norrlandsfondens inbetalning till staten 1996 och 1997. Därtill reduceras

anslaget med

ytterligare 80 miljoner kronor.

A3 Täckande av förluster på grund

av kreditgarantier inom regional-

politiken

Tabell 2.27

Tusental kronor

1997

Utfall

10 474

Anslags-

sparande

2 526

1998

Anslag

12 000

Utgifts-

prognos

12 000

1999

Förslag

11 000

2000

Beräknat

10 000

2001

Beräknat

9 000

Anslaget disponeras av Riksgäldskontoret.

Systemet med kreditgarantier inom

regionalpolitiken upphörde 1 januari 1997, och

ersattes med landsbygdslån.

Riksgäldskontoret förvaltar sedan den 1

januari 1998 samtliga kreditgarantier.

Från anslaget betalas utgifter för att infria

statliga garantier enligt ett antal äldre

förordningar och enligt den nu gällande

förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och

stöd till kommersiell service.

Under de senaste budgetåren har utgifterna på

anslaget utvecklats enligt följande

sammanställning:

Tabell 2.28

Budgetår Utgift (mkr)

1991/92 15,6

1992/93 15,3

1993/94 12,8

1994/95 10,0

1995/96 (18 mån) 18,4

1995/96 (12 mån) 1 12,1

1997 10,5

1 Beräknat på en 12 månadersperiod.

Den utestående volymen kreditgarantier

minskade under år 1997 med 25 miljoner kronor

från 91 miljoner till 66 miljoner kronor. Av

minskningen berodde 14 miljoner kronor på

infrianden och resterande 11 miljoner kronor på

att lånen lösts på förfallodagen eller i förtid utan

att staten behövt infria dem.

Infrianden på 14 miljoner kronor fördelar sig

enligt följande; under 1997 infriades s.k.

kreditgarantier av länsstyrelserna och

Glesbygdsverket för ca 10,5 miljoner kronor.

Dessutom har Riksgäldskontoret betalat knappt

3,7 miljoner kronor för sådana infrianden som

länsstyrelserna förskotterat under 1997, men där

länsstyrelserna inte före årsskiftet 1997/98

hunnit fakturera Glesbygdsverket, som haft

tillgång till anslaget. I stället har

Riksgäldskontoret under 1998 fått ersätta

länsstyrelserna för deras förskott genom att

belasta anslaget A3 med dessa 3,7 miljoner

kronor. Totalt infriades således kreditgarantier

för 14,2 miljoner kronor under 1997.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till

11 miljoner kronor för budgetåret 1999.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 12 000

Minskat resursbehov - 1 000

Förslag 1999 11 000

A4 Ersättning för nedsättning av

socialavgifter

Tabell 2.29

Tusental kronor

1997

Utfall

401 925

Anslags-

sparande

18 075

1998

Anslag

415 000

Utgifts-

prognos

420 000

1999

Förslag

320 000

2000

Beräknat

340 000

2001

Beräknat

400 000

Anslaget disponeras av Riksförsäkringsverket

(RFV) för att täcka bortfall av avgiftsinkomster

till följd av tillämpningen av lagen (1990:912) om

nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag

skall den procentsats, efter vilken

arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt

beräknas, sättas ned t.o.m. utgiftsåret 2000 för

verksamheter inom vissa näringsgrenar inom

stödområde 1 och nordliga delarna av

stödområde 2. Nedsättningen är åtta

procentenheter.

Diskussioner om bidragsformen pågår

fortfarande med Europeiska kommissionen som

ännu inte har godkänt den. Regeringen har

därför beslutat att låta utvärdera vilka

avståndsberoende merkostnader tjänsteföretagen

har i dessa regioner. Utvärderingen skall vidare

belysa de tillväxt- och sysselsättningseffekter

stödformen nedsatta socialavgifter har på

näringslivet samt stödformens effektivitet

jämfört med övriga regionalpolitiska stödformer

riktade till näringslivet i dessa regioner.

Riksdagen har i behandlingen av regeringens

förslag i propositionen Regional tillväxt för

arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) beslutat att

vissa näringsgrenar inte skall vara stödberättigade

fr.o.m. den 1 januari 1999.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till

320 miljoner kronor för 1999. Beloppet

sammanfaller med RFV:s beräkning av

medelsbehovet för 1999.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 415 000

Minskat resursbehov 1 - 90 000

Nedgång enligt konsekvensberäkning - 5 000

Förslag 1999 320 000

1 Överföring av dels 81 000 tkr till anslaget A1, dels 9 000 tkr till anslaget

A5.

A5 Transportbidrag

Tabell 2.30

Tusental kronor

1997

Utfall

351 537

Anslags-

sparande

32 463

1998

Anslag

336 000

Utgifts-

prognos

359 000

1999

Förslag

345 000

2000

Beräknat

345 000

2001

Beräknat

336 000

Anslaget disponeras av Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK), för

transportbidrag enligt förordningen (1980:803)

om regionalpolitiskt transportbidrag.

Europeiska kommissionen har i början av

detta år beslutat att Volvo Lastvagnar AB:s

innehållna bidrag får betalas ut. Det medför att

utgiftsprognosen för 1998 är högre än vad som

tidigare prognostiserats.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår, med hänsyn till den

fortsatta utvecklingen inom transportsektorn

och NUTEK:s bedömning av konjunkturen, att

anslaget skall uppgå till 345 miljoner kronor.

Från anslaget A4 Ersättning för nedsättning av

sociala avgifter föreslås 9 miljoner kronor

omfördelas.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 336 000

Omfördelning från anslaget A4 9 000

Förslag 1999 345 000

A6 Glesbygdsverket

Tabell 2.31

Tusental kronor

1997

Utfall

24 573

Anslags-

sparande

4 193

1998

Anslag

23 393

Utgifts-

prognos

25 000

1999

Förslag

23 857

2000

Beräknat

24 278

1

2001

Beräknat

24 697

2

1 Motsvarar 23 857 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 23 857 tkr i 1999 års prisnivå

Anslaget disponeras av Glesbygdsverket.

Anslagssparandet beror bl.a. på att vissa

projekt har kommit igång senare än beräknat.

Det övergripande målet för Glesbygdsverket

är att främst genom påverkan på olika

samhällssektorer verka för goda

levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter

för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen med

tyngdpunkten i skogs-länens inre delar samt i

skärgårdsområdena.

Verket har en viktig roll som samordnare av

gles- och landsbygdsinsatser. Glesbygdsverket

skall vidare svara för sekretariatsuppgifter åt

övervakningskommittéer för EG kommissio-

nens strukturfondsprogram för mål 5b och

gemenskapsinitiativ Leader II. För en

resultatredovisning se avsnitt 2.4.1.

Regeringens överväganden

För år 1999 föreslås ett ramanslag för

Glesbygdsverket på 23 857 000 kr. De

övergripande målen skall kvarstå, men inom

ramen för föreslagna resurser avser regeringen

att i dialog med Glesbygdsverket ytterligare

precisera verkets uppgifter och verksamhetsmål.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 23 393

Pris- och löneomräkning 424

Justering av premier 40

Förslag 1999 23 857

A7 Statens institut för regional-

forskning

Tabell 2.32

Tusental kronor

1997

Utfall

6 368

Anslags-

sparande

2 200

1998

Anslag

7 943

Utgifts-

prognos

6 738

1999

Förslag

8 040

2000

Beräknat

8 177

1

2001

Beräknat

8 336

2

1 Motsvarar 8 040 tkr i 1999 års prisnivå

2 Motsvarar 8 040 tkr i 1999 års prisnivå

Anslaget disponeras av Statens institut för

regionalforskning (SIR).

SIR:s övergripande mål är att dels verka för att

stimulera och utveckla forskning om regional

utveckling, dels se till att forskningsresultaten,

kunskaperna och erfarenheterna därav sprids och

blir tillgängliga för olika intressenter.

 Institutet inledde under budgetåret 1997 ett

nytt forskningsprogram. Programmet har

kommit igång senare än beräknat vilket har

medverkat till ett relativt högt anslagssparande.

För en resultatredovisning se avsnitt 2.4.1.

Regeringens överväganden

För år 1999 föreslås ett ramanslag för Statens

institut för regionalforskning på 8 040 000 kr. De

övergripande målen med verksamheten skall

kvarstå.

Beräkning av anslaget för 1999

Tusental kronor

Anslag 1998 7 943

Pris- och löneomräkning 107

Justering av premier - 10

Förslag 1999 8 040

A8 Europeiska regionala utveck-

lingsfonden

Tabell 2.33

Tusental kronor

1997

Utfall

352 113

Anslags-

sparande

562 887

1998

Anslag

748 000

Utgifts-

prognos

610 000

1999

Förslag

782 000

2000

Beräknat

612 000

2001

Beräknat

839 000

Anslaget disponeras av NUTEK och vissa

länsstyrelser för utbetalningar från EG:s

regionalfond. Regionalfonden är en av EG:s fyra

fonder som delfinansierar 23

strukturfondsprogram inom målen 2, 5b och 6

samt vissa av de s.k. gemenskapsinitiativen.

Utbetalningar kan ske efter att en beslutsgrupp

fattat beslut och att upparbetade kostnader i de

enskilda projekten redovisats.

Avvikelsen mellan budget och utfall år 1997

beror bl.a. på att EG kommissionen beslutade

om de olika strukturfondsprogrammen vid olika

tidpunkter, från slutet av år 1995 och fram till

hösten 1996. Detta medförde att arbetet med att

genomföra programmen kom igång senare än

beräknat. Tillsammans med initiala problem i en

ny genomförandeorganisation har det inneburit

att beloppet för beslutade medel inte har nått

tidigare beräknad nivå och därmed har

utbetalningarna från anslaget skjutits framåt i

tiden. Innevarande programperiod löper för

Sveriges del från år 1995 t.o.m. år 1999.

Anslaget motsvaras av inkomsttitel 6311 på

statsbudgetens inkomstsida. Inbetalningarna från

EG kommissionen sker genom att förskott

lämnas förutom de sista 20 procenten som

lämnas i efterskott vid slutredovisning av de

olika programmen. De sista inbetalningarna från

EG kommissionen beräknas ske under åren

2002 och 2003. De sista utbetalningarna från

anslaget beräknas ske under år 2001. Genom att

EG kommissionen gör sina utbetalningar i ecu

kan en valutakursdifferens uppstå.

Utbetalningarna från EG:s övriga

strukturfonder redovisas dels under ett anslag för

socialfonden inom utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv, dels under ett

anslag avseende jordbruks- och fiskefonderna

inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,

fiske med anslutande näringar. En total

sammanställning har redovisats under avsnittet

2.4.2.

I samband med halvtidsavstämningar under

hösten 1997 har berörda

övervakningskommittéer beslutat föreslå EG

kommissionen vissa ändringar i

strukturfondsprogrammen för att bl.a. underlätta

medfinansieringen och genomförandet av

programmen. EG kommissionen har under

sommaren godkänt förslagen till förändringar i

målen 2, 5b och 6. Dessa förändringar innebär att

takten i genomförandet kan komma att öka.

På förslag av regeringen har EG

kommissionen vidare omfördelat ca 477 miljoner

kronor. Dessa har inte tagits i anspråk inom mål

5a (jordbruks- och fiskefonderna) och fördelats

på de olika fonderna inom programmen för

målen 5b och 6. För vissa strukturfondsprogram,

som haft en s.k. halvtidsavstämning, har en

indexuppräkning av EG medlen skett. Totalt har

därmed den beräknade ramen för anslaget

avseende perioden 1995 1999 ökat med ca 433

miljoner kronor till ca 3 564 miljoner kronor.

Även under år 1999 kommer en

indexuppräkning att ske.

Fram till maj månad 1998 har

beslutsgrupperna för målen 2, 5b och 6 samt för

berörda gemenskapsinitiativ intecknat ca 57 % av

den uppjusterade ramen för anslaget. Beslut om

stöd till de enskilda projekten kan fattas t.o.m.

den 31 december 1999. Enligt de prognoser över

kommande beslut som gjorts av respektive

beslutsgrupp kommer anslaget att bli intecknat

under 1999.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringen föreslår att det från och med år 1999

införs ett bemyndigande för anslaget A8

Europeiska regionala utvecklingsfonden. Det

innebär att utbetalande myndigheter får göra

åtaganden som medför framtida utgifter inom

den totala ram för den innevarande

programperioden 1995 1999 som beräknas för

EG-medlen. Syftet är att anpassa anslaget till ett

långsiktigt planerande för de beslutande

myndigheterna enligt de intentioner som ligger

till grund för EG:s fleråriga

strukturfondsprogram. För närvarande kan den

totala ramen för den regionala fonden beräknas

till ca 3 564 miljoner kronor.

Regeringen föreslår därför att riksdagen

bemyndigar regeringen att under år 1999 besluta

om åtaganden som innebär utgifter om högst vad

som beräknas falla ut år 2000 2001. Åtagandet

beräknas till 1 150 miljoner kronor. Inga

bemyndiganden har tidigare givits på området.

Tabell 2.34

Tusental kronor

1999

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

Nya förpliktelser

1 150 000

Infriade förpliktelser

0

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 150 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 150 000

Slutsatser

Regeringen bedömer att genomförandet av de

geografiskt avgränsade

strukturfondsprogrammen målen 2, 5b och 6

samt vissa gemenskapsinitiativ har utvecklats

väl. De gjorda utvärderingarna i halvtid av

programperioden för målen 2, 5b och 6 visar på

att programmens inriktning motsvarar den

problembild som respektive region uppvisar och

att programmens huvudinriktning bör hållas

intakt. Mot bakgrund av de förändringar av

programmen som gjorts i halvtid och med

fortsatta andra förändringar bedömer regeringen

att medlen kommer att intecknas till fullo.

Regeringen föreslår att riksdagen anvisar ett

ramanslag om 782 miljoner kronor för

budgetåret 1999.

För budgetåren 2000 och 2001 beräknas

utgifterna under anslaget till 612 miljoner kronor

respektive 839 miljoner kronor. I beräkningen

har hänsyn också tagits till den nya

programperioden för strukturfonderna.

A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen

Norrlandsfonden

Tabell 2.35

Tusental kronor

1999

Förslag

200 000

1

2000

Beräknat

0

2001

Beräknat

0

1 Nytt anslag

Anslaget disponeras av regeringen för ett

kapitaltillskott till Stiftelsen

Norrlandsfonden.Regeringens överväganden

Riksdagen har beslutat att stödformen regionalt

utvecklingslån, som för närvarande beviljas av

berörda länsstyrelser och självstyrelseorgan,

NUTEK och regeringen enligt bestämmelserna i

förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt

företagsstöd, skall upphöra (prop. 1997/98:62,

bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Efter

den 31 december 1998 upphör möjligheten att

ansöka om regionalt utvecklingslån och

motsvarande lånebehov får istället tillgodoses av

bl.a. ALMI Företagspartner AB vad gäller

samtliga berörda län och därutöver Stiftelsen

Norrlandsfonden vad gäller de fem

norrlandslänen. För att detta skall bli möjligt

behöver Stiftelsen Norrlandsfondens kapital

förstärkas. Behovet av kapitalförstärkning i

nuläget har beräknats till 280 miljoner kronor.

Kapitaltillskottet föreslås finansieras genom en

minskning av anslaget A2 Landsbygdslån med

motsvarande belopp.

Riksdagen har vidare beslutat att de

inbetalningar till staten av Norrlandsfondens

kapital, 40 miljoner kronor avseende vardera åren

1996 och 1997, som Norrlandsfonden ännu inte

fullgjort, ska anses fullgjorda genom att beloppen

avräknas från det ovan berörda kapitaltillskottet

på 280 miljoner kronor. Därmed blir det

kapitaltillskott som föreslås tillföras

Norrlandsfonden netto 200 miljoner kronor.

Slutsatser

Genom ett kapitaltillskott på 200 miljoner

kronor till stiftelsen Norrlandsfonden ges

Norrlandsfonden förutsättningar att möta en

ökad efterfrågan på fondens lån, som kan uppstå

eftersom stödformen regionalt utvecklingslån

skall upphöra

A10 Flygplatsbolag i Ljungbyhed

Tabell 2.36

Tusental kronor

1999

Förslag

3 000

1

2000

Beräknat

6 000

2001

Beräknat

0

1 Nytt anslag

Anslaget avses disponeras av regeringen för

finansiering av delar av driften av ett

flygplatsbolag i Ljungbyhed. Något anslag för

detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten

för innevarande år.

Regeringens överväganden

Klippans kommun har i skrivelser till regeringen

hemställt om statlig medverkan under fem år för

fortsatt drift av ett flygplatsbolag på F5 i

Ljungbyhed.

Regeringen bedömer behovet av statliga

insatser till 6 miljoner kronor per år under åren

1998, 1999 och år 2000. Regeringen har i beslut

hösten 1998 beviljat Klippans kommun

sammanlagt 6 miljoner kronor för

delfinansiering av flygplatsbolaget i Ljungbyhed

för 1998, samt därutöver 3 miljoner kronor för

utbetalning 1999.

För år 1999 föreslås ett reservationsanslag för

nämnda ändamål på 3 miljoner kronor som

finansieras genom att 3 miljoner kronor överförs

från UO 6 Totalförsvar. För år 2000 beräknas

behovet av statliga insatser till 6 miljoner kronor

som finansieras genom 3 miljoner kronor från

UO 6 och UO 19 vardera. Regeringen avser att

återkomma i budgetpropositionen för år 2000

om fortsatt statlig medverkan.

A11 Regionalpolitiska infrastruktur-

projekt m.m.

Tabell 2.37

Tusental kronor

1999

Förslag

70 000

1

2000

Beräknat

0

2001

Beräknat

0

1 Nytt anslag.

Anslaget skall disponeras av Närings- och

teknikutvecklingsverket och regeringen.

Anslaget skall användas till att dels fullfölja

utvecklingsprogram för näringslivet i

regionalpolitiskt prioriterade områden samt vissa

enskilda utvecklingsprogram, dels delfinansiera

en förlängning av landningsbanan vid

Luleå/Kallax flygplats.

Åtgärderna finansierades tidigare från bl.a.

tionde huvudtitelns anslag 1994/95 C6 Särskilda

regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.

Utfallet för 1997 uppgick till 65 miljoner kronor

och reservationerna uppgick till 141 miljoner

kronor. Utgiftsprognosen för 1998 uppgår till

30,8 miljoner kronor. Detta anslag disponeras

från och med år 1999 inte av regeringen.

Anslaget A11 skall endast användas till att

finansiera åtaganden som har gjorts fram till den

31 december 1998.

Av de pågående projekten inom

utvecklingsprogrammet för näringslivet i

regionalpolitiskt prioriterade områden kan bl.a.

nämnas ett forsknings- och utvecklingsprogram

som löper under perioden 1995 1999.

Programmet skall stödja regionala

utvecklingskonsortier bestående av små och

medelstora företag inom regionalpolitiskt

prioriterade områden (för en resultatredovisning

se avsnitt 2.4.2, Central projektverksamhet).

Regeringens överväganden

För år 1999 föreslås ett reservationsanslag för

nämnda ändamål på 70 000 000 kr.

 Senaste lydelse 1997:571.

 Senaste lydelse 1996:441.

 Förvaltningskostnader och förluster minskat med räntenetto

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

2

7

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

8

59

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

59

9

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

12

13

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

32

33

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

38

37

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

40

41

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

48

49

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

56

55

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

60

59

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

62

63

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

96

95

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

PROP. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 18

104

103