Skr.

1994/95:138 Regeringens skrivelse

1994/95:138

Redovisning för fördelningen av medel från

Allmänna arvsfonden under budgetåret 1993/94

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 26 januari 1995

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och

en redogörelse för regeringens praxis vid fördelning av medel. Vidare redovisas

hur regeringen och bl.a. Barn- och ungdomsdelegationen fördelat medlen ur

Allmänna arvsfonden under budgetåret 1993/94.

Innehållsförteckning

1 Inledning....................................3

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m.........3

3 Arvsfondsmedlens fördelning budgetåret

 1993/94......................................6

 3.1Vård och fostran av barn samt vård av

 ungdom (Socialdepartementet)..............7

 3.1.1Kommittén för FN:s familjeår.........8

 3.2Fostran av ungdom (Civildepartementet)....9

 3.2.1Barn- och ungdomsdelegationen.......10

 3.2.2Statens ungdomsråd..................12

 3.2.3Plus-gruppen........................13

 3.3Omsorg om personer med funktionshinder

 (Socialdepartementet)....................13

4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna

 arvsfonden..................................15

Bilaga 1 Kammarkollegiets bokslut..............21

Bilaga 2 Socialdepartementets redovisning per

 ändamål...............................26

Bilaga 3 Fördelning av ur Allmänna arvsfonden

 utdelat stöd..........................47

Bilaga 4 Socialdepartementets redovisning av

 utdelat stöd för projekt inom barnom-

 sorgen i det mångkulturella samhället.48

Bilaga 5 Kommitténs för FN:s familjeår redo-

 visning av utdelat stöd...............50

Bilaga 6 Socialdepartementets redovisning per

 mottagare.............................52

Bilaga 7 Civildepartementets redovisning av

 utdelat stöd..........................60

Bilaga 8 Barn- och ungdomsdelegationens redo-

 visning av utdelat stöd...............61

Bilaga 9 Civildepartementets redovisning av

 utdelat stöd till Plus-projektet......88

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 26 januari 1995............................91

1 Inledning

Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av 1928 års riksdag i samband med

att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvdabalken uteslöts

från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte

skrivit testamente, skulle istället tillfalla Allmänna arvsfonden. Närmare

bestämmelser om Allmänna arvsfonden gavs i lagen (1928:281) om Allmänna

arvsfonden.

 I denna skrivelse lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna

arvsfonden och en redogörelse för regeringens hittillsvarande fördelningspraxis.

Vidare redovisas hur regeringen och Barn- och ungdomsdelegationen fördelat

medlen ur Allmänna arvsfonden under budgetåret 1993/94.

 Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör prioriteras

vid fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden under kommande budgetår.

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m.

Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet

betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fondförvaltning sker i

syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om

värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden under ett år

läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens

bokförda värde uppgick den 30 juni 1994 till ca 610 miljoner kronor och

marknadsvärdet till ca 1 080 miljoner kronor. Fondens tillgångar är placerade i

andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under budgetåret 1993/94

har avkastningen varit 20 % i aktiekonsortiet och 4,5 % i räntekonsortiet.

 För budgetåret 1994/95 finns det ca 223 miljoner kronor att dela ut. Bokslut

för budgetåret 1993/94 för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1.

Ny lag om Allmänna arvsfonden

Den 1 juli 1994 trädde en ny lag om Allmänna arvsfonden i kraft (prop.

1993/94:124, bet. 1993/94:SoU23, rskr. 1993/94:250, SFS 1994:243). Den nya lagen

innehåller, i förhållande till den tidigare ordningen, vissa ändringar och

förtydliganden huvudsakligen i fråga om arvsfondens ändamål och

användningsområde, beslutanderätten, handläggningen av arvsfondsärenden,

godmanskap samt avstående från arv. Tidigare praxis beträffande utdelande av

stöd ur fonden lagfästs i princip. Stöd skall kunna ges för att främja

verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med

funktionshinder.

 Stöd ur fonden skall i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande

och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget,

lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning (6 § arvsfondslagen).

 Stöd kan utgå till organisationer som bedriver ideell verksamhet. Om det finns

särskilda skäl får stöd även lämnas till offentlig huvudman. Stöd får inte

lämnas till enskilda personer (7 § arvsfondslagen).

 Beslut om stöd fattas för ett år i taget. Ett projekt kan enligt

hittills-varande praxis få stöd under högst tre år. Den övergripande beslutan-

derätten beträffande stöd ur fonden ligger kvar hos regeringen men en ny

myndighet, Arvsfondsdelegationen, har inrättats. Delegationen, eller i vissa

fall annan myndighet, skall besluta om stöd ur fonden inom de ramar och efter de

riktlinjer som regeringen bestämmer. Allmänna arvsfonden förvaltas som hittills

av Kammarkollegiet.

 I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs-

fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden,

följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens

ändamål och medlens användningsområde. Delegationen skall överlämna till

regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars av

större vikt eller när delegationen anser att stöd bör lämnas med mer än 300 000

kronor om inte regeringen i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål

bestämt något annat. Arvsfondsdelegationen består av sju personer som utses av

regeringen. Ordförande är Socialdepartementets statssekreterare och vice

ordförande är Civildepartementets statssekreterare. Övriga ledamöter är

tjänstemän inom Social- och Civildepartementen. För beredningen av ärenden har

tjänstemän inom de berörda departementen förordnats att biträda delegationen.

När arvsfonden får egendom

Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner

får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan

och detta testamente godkänns av Kammar-kollegiet för fondens räkning. Om den

avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det

därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne

maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av

testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till.

Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente.

 När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall

inträffar och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall en god man

med uppgift att företräda fonden vid boutredningen förordnas. Enligt 1928 års

arvsfondslag skulle den gode mannen förordnas av tingsrätten. Enligt den nya

arvsfondslagen är det i stället Kammarkollegiet som förordnar god man. Den gode

mannen står under kollegiets tillsyn och sköter det praktiska arbetet med boet.

När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar-

kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden.

 Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet

avvecklas på ett riktigt sätt. Det kommer in mellan 1 800 och 2 000

arvsfondsärenden per år till kollegiet. Antalet ärenden har varit ganska

konstant under de senaste åren. I drygt hälften av ärendena begärs det att

kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden.

De flesta testamentena godkänns av kollegiet. I ca 700 - 800 fall per år har

dödsboets egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under budgetåret 1993/94 kom

det in ca 206 miljoner kronor netto till arvsfonden.

 En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att

likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål.

När arvsfonden avstår från egendom

I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske

om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda

omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får

också avstås till arvlåtarens släkting eller annan person som har stått

arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt.

 Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från

kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås

till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen

på lämpligt sätt. I den nya lagen har införts en möjlighet att, om det finns

särskilda skäl, samtidigt avstå till den som tar emot egendomen ett belopp av

det arv, som tillfallit fonden, för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga

för att bevara egendomen.

 Under de senaste åren har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om

avstående varje år. En sådan ansökan skulle tidigare ges in till länsstyrelsen i

det län där den avlidne bodde. Kammarkollegiet har beslutat om avstående när

värdet av den egendom som ansökan avser inte överstigit 500 000 kronor enligt

bouppteckningen. I övriga fall har regeringen och i vissa fall riksdagen

beslutat om avstående. Fr.o.m. den 1 juli 1994 är beloppsgränsen för kollegiet 2

miljoner kronor. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Enligt den nya lagen

skall ansökan om avstående ges in till Kammarkollegiet. Den tid inom vilken

ansökan får göras har begränsats till tre år. Under budgetåret 1993/94 har

beslut fattats om avstående från arv till ett värde av ca 7 miljoner kronor.

Kostnader för fonden

Kammarkollegiets kostnader för medelsförvaltningen av fonden och avvecklingen av

dödsbon m.m. betalas ur fonden. Kostnaderna för detta uppgick under budgetåret

1993/94 till drygt 1,7 miljoner kronor resp. drygt 5,1 miljoner kronor. Vidare

har arvoden till de gode männen under budgetåret 1993/94 uppgått till ca 5

miljoner kronor.

 I regeringskansliet (inkl. Barn- och ungdomsdelegationen) var 8 års-

arbetskrafter sysselsatta med uppgifter som rör Allmänna arvsfonden. Dessa

bekostades av medel ur statsbudgeten. Enligt den nya lagen skall kostnader för

fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden betalas ur fonden enligt de grunder

som regeringen bestämmer.

3 Arvsfondsmedlens fördelning budgetåret 1993/94

Fördelningspraxis

Stöd ur Allmänna arvsfonden kunde enligt de regler som tillämpades under

redovisningsperioden utgå till juridiska personer, t.ex. föreningar, stiftelser

och andra ideella organisationer. Medlen skulle i första hand användas för stöd

till frivilliga och ideella insatser. Enskilda personer beviljas enligt praxis

inte stöd ur fonden.

 Stöd lämnades till utvecklande eller nyskapande projekt, som inte ingått i

reguljär föreningsverksamhet, och för vissa informationsinsatser. Stöd har inte

lämnats för verksamhet som det åligger stat eller kommun att bekosta.

 Beslut om stöd har fattats för ett år i taget. Ett projekt har kunnat få stöd

under högst tre år. Bidrag har också lämnats för en del av kostnaderna vid om-,

till- och nybyggnad av lokaler för ungdomsverksamhet och handikapp-

organisationernas rekreationsanläggningar.

Redovisning och utvärdering av beviljat stöd

Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall inom en bestämd tid komma

in med en redogörelse för eller utvärdering av den verksamhet som angetts i

ansökan samt en ekonomisk redovisning av hur det beviljade beloppet har använts.

I fråga om flerårsprojekt skall i samband med ansökan för det följande året ges

in en lägesrapport och en ekonomisk redovisning. Mottagare av större projektstöd

skall göra mera ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd. Särskilda

satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar.

Regeringens övergripande fördelning

Regeringen beslutade att 176 miljoner kronor skulle fördelas under budgetåret

1993/94. Av detta belopp avsattes 44 miljoner kronor (25 procent) till projekt

som rör fostran av ungdom mellan 7 och 25 år. Resterande belopp, 132 miljoner

kronor användes till att främja vård och fostran av barn under 7 år, vård av

ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. Härutöver har de redan

utbetalade eller beslutade medel, som under budgetåret återförts eller

återbetalats till fonden, totalt 5,8 miljoner kronor, använts för att ge stöd

till nya projekt.

Socialdepartementets handläggning

Under budgetåret 1993/94 har det kommit in 1 846 ansökningar och skriftliga

förfrågningar om stöd ur arvsfonden.

 Regeringen har under budgetåret bifallit 268 ansökningar inom

Socialdepartementets ansvarsområde. Vidare har 120 ansökningar överlämnats till

Barn- och ungdomsdelegationen, 6 ansökningar har överlämnats till

Kammarkollegiet, en ansökan har överlämnats till Statens ungdomsråd och 4

ansökningar har överlämnats till Kommittén för FN:s familjeår.

 Av de ansökningar som kommit in till Socialdepartementet har 1 283 ansökningar

avslagits. Av dessa kom 702 från enskilda personer. De övriga 581 ansökningar

som avslagits har bl.a. rört stöd till kommuner och landsting för verksamhet

inom deras eget ansvarsområde, driftsstöd till föreningar, gruppresor inom och

utom landet samt lokal utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär

verksamhet på andra orter.

 En del av besluten som fattades under budgetåret 1993/94 gäller ärenden som

inkom under föregående budgetår. På motsvarande sätt kommer under innevarande

budgetår beslut att fattas i vissa av de ärenden som inkom under 1993/94.

 I den följande texten redovisas hur arvsfondens medel fördelats på de olika

områdena vård och fostran av barn, vård av ungdom, fostran av ungdom samt omsorg

om personer med funktionshinder. En mer detaljerad redovisning lämnas i

förteckningar som bifogas som bilagorna 2 - 5. En förteckning över mottagare av

stöd (exkl. de särskilda medel som avsatts för projekt om barnomsorgen i det

mångkulturella samhället resp. FN:s familjeår) redovisas i bilaga 6.

3.1 Vård och fostran av barn samt vård av ungdom

(Socialdepartementet)

Sammanlagt ca 27 miljoner kronor har delats ut till projekt för utveckling av

vård och fostran av barn samt vård av ungdom. Dessutom har ca 24 miljoner kronor

beviljats till projekt som rör barn och ungdomar med funktionshinder. Några av

dessa projekt beskrivs i avsnittet om stöd till personer med funktionshinder,

medan en förteckning redovisas i bilaga 2.

Utsatta barn och ungdomar

Det kan finnas många olika anledningar till att barn och ungdomar far illa och

behöver stöd. Det kan bero på föräldrar som missbrukar alkohol eller narkotika

eller brister i sitt ansvar på andra sätt. Barn och ungdomar med flykting-

bakgrund kan ofta ha svåra upplevelser bakom sig. Andra har själva hamnat i

missbruk eller har blivit sjuka.

 Med medel ur Allmänna arvsfonden kan organisationer som bedriver ideell

verksamhet stödja och hjälpa. Inom detta område har 13 olika projekt fått stöd

ur arvsfonden med sammanlagt ca 9,5 miljoner kronor. Exempelvis har Afrosvens-

karnas Riksförbund fått stöd för att anordna en seminarieserie för barnomsorgs-

personal som har eller kommer att komma i kontakt med kvinnlig könsstympning.

En handbok med fakta och rekommendationer om problemet tas också fram. Brotts-

offerjourernas Riksförbund BOJ har fått stöd för projektet Barn som kriminali-

tetens offer, för hjälp- och stödinsatser för barn som blivit indirekta offer

vid kriminella övergrepp. Rädda barnen har lämnats stöd till Barn som anhöriga -

barn som efterlevande, ett projekt med inriktning på kris- och katastrofpsyko-

logi.

Kultur

Stöd till utveckling av kulturverksamhet för barn har lämnats till tre olika

projekt med sammanlagt ca 700 000 kronor. Syftet med dessa projekt är att genom

samarbete mellan olika föreningar och förvaltningar stimulera intresset för

kultur, främst bland förskolebarn.

Barnomsorgen i det mångkulturella samhället

Regeringen beslutade i december 1991 att under en treårsperiod ställa sammanlagt

15 miljoner kronor till förfogande för insatser inom det mångkulturella

samhället. Syftet är att med hjälp av ideella organisationer ge barnomsorgs-

personal som arbetar med invandrar- och flyktingbarn stöd och ökade kunskaper.

Under budgetåret 1993/94 har 6 miljoner kronor fördelats till 12 projekt, varav

en del var fortsättningsprojekt från förra budgetåret. Projekten redovisas i

bilaga 4.

3.1.1 Kommittén för FN:s familjeår

Regeringen beslutade den 2 december 1993 att ställa sammanlagt 10 miljoner

kronor ur Allmänna arvsfonden till förfogande för utvecklingsverksamhet i

anslutning till FN:s familjeår 1994 (varav tre miljoner kronor kom från de medel

som är avsedda för "fostran" av ungdom). Medlen disponeras av Kommittén för FN:s

familjeår. Kommittén har bl.a. i uppdrag att stimulera till kunskapsutveckling

och debatt om familjevillkor och livsformer i dagens svenska samhälle samt att

uppmuntra till inititativ och utvecklingsarbete, särskilt insatser som syftar

till att förebygga social utslagning.

 Kommittén har inbjudit organisationer och myndigheter att inkomma med förslag

till utvecklingsverksamheter, bl.a. sådana som syftar till att utveckla

nätverken kring det enskilda familjehushållet, att stärka banden mellan barn och

föräldrar samt att fostra barn och unga till jämställdhet och demokrati.

 En interdepartemental beredningsgrupp har inrättats för granskning av inkomna

ansökningar. Vid ett första utdelningstillfälle, i april 1994, har 23 projekt

tilldelats ett sammanlagt belopp om drygt 4,3 miljoner kronor. Projekten

redovisas i bilaga 5.

 Under 1995 kommer Kommittén för FN:s familjeår att avge en rapport om

verksamheten under familjeåret. De slutsatser som kan komma att dras från den

utvecklingsverksamhet som bedrivits kommer att beaktas i Arvsfondsdelegationens

kommande verksamhet.

3.2. Fostran av ungdom (Civildepartementet)

Under budgetåret 1993/94 har regeringen beslutat om stöd ur Allmänna arvsfonden

för att främja fostran av ungdom med sammanlagt ca 45 miljoner kronor. Drygt 37

miljoner kronor har delegerats till olika myndigheter att fördela enligt givna

ramar och riktlinjer och drygt 8 miljoner kronor har regeringen fördelat direkt

till olika projekt. Fördelningen framgår av den sammanställning som bifogas som

bilaga 7.

 Ansökan om stöd ur fonden som avser att främja fostran av ungdom har fram till

den 30 juni 1994 främst prövats av Barn- och ungdomsdelegationen. Enligt

förordningen (1992:105)för Barn- och ungdomsdelegationen skulle delegationen

lämna över ärenden till regeringen för beslut om de är av principiell betydelse

eller när stöd bör lämnas med mer än 200 000 kronor.

Stöd till projekt

I syfte att stimulera nya initiativ och lyfta fram bra metoder för ungdomsarbete

har sammanlagt 1 850 000 kronor fördelats till tre kraftcentra för ungdomar;

föreningen Urkraft i Skellefteå, föreningen Reningsborg i Göteborg samt

Stiftelsen Fryshuset i Stockholm. Gemensamt för dessa är att de arbetar utifrån

nya synsätt och metoder där ungdomars engagemang och möjlighet att ta personligt

ansvar ingår som naturliga delar i verksamheterna. Organisationerna skall sprida

kunskap, inspiration och idéer om ungdomsarbete vidare till andra.

 Utifrån bl.a. erfarenheterna från dessa projekt har Stiftelsen Fryshuset fått

stöd med 950 000 kronor för att bygga upp ett nationellt nätverk för eldsjälar.

Nätverket skall bland annat bygga upp en databank över olika ungdomsprojekt.

 Projektet Farsor och Morsor i Sverige har beviljats 300 000 kronor för att

inspirera framväxten av lokala föräldra- och vuxenverksamheter i syfte att öka

de vuxnas närvaro i ungdomsmiljöer.

 För att öka ungdomars kunskap och engagemang i miljöfrågor har 1 620 000

kronor fördelats till Studieförbundet Vuxenskolan för projektet Ungdomarna inför

2000-talet, till stiftelsen Det Naturliga Steget för projektet Ungdomens

miljöriksdag samt organisationen Fältbiologerna för skolinformationsprojekt.

 Eskilstuna Stadsbibliotek och föreningen Sikeå sportklubb har tillsammans

beviljats 1 781 000 kronor för att i samarbete med Stiftelsen för

Internationellt Ungdomsutbyte bygga upp ett databaserat informationssystem med

information om internationellt ungdomsutbyte m.m. Stödet avser det sista året i

en treårig satsning.

 Svenska fotbollsförbundet och Djurgårdens IF har tillsammans fått stöd med

415 000 kronor för att var för sig motverka våld, skadegörelse och rasism.

 För att stimulera till insatser av generationsövergripande karaktär har totalt

4 miljoner kronor avsatts att fördelas inom ramen för Europeiska äldreåret och

FN:s familjeår.

 För att högtidlighålla firandet av FN:s 50-årsjubileum, som sammanfaller med

att det gått 10 år sedan FN:s världsungdomsår genomfördes, har 1,1 miljoner

kronor fördelats till Landsrådet för Sveriges ungdomsorganisationer (LSU) som

fått stöd för speciella insatser inför och under jubileumsåret. Samtidigt har

regeringen avsatt 1 miljon kronor till Barn- och ungdomsdelegationen att fördela

under budgetåret 1994/95.

3.2.1 Barn- och ungdomsdelegationen

Budgetåret 1993/94 har Barn- och ungdomsdelegationen behandlat 1 034 ansökningar

avseende stöd ur fonden. Av dessa har 238 bifallits, 576 har avslagits och 220

blivit föremål för andra åtgärder, t.ex. överlämnats till annan myndighet eller

besvarats med brev. Av de ansökningar som avslagits märks mest ansökningar

rörande stöd till enskilda personer, resor utomlands, enstaka konferenser eller

evenemang, reguljär föreningsverksamhet eller inköp av kapitalvaror.

 Under budgetåret har delegationen fördelat 20 252 000 kronor. Fördelningen av

beviljade medel framgår av den sammanställning som bifogas som bilaga 8.

Stöd till lokaler för ungdomsverksamhet

Stödet till lokaler för ungdomsverksamhet fördelades före budgetåret 1993/94

dels genom Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund (SST) till olika

trossamfunds ungdomslokaler dels genom Sveriges Riksidrottsförbund till

samlingslokaler för ungdom hos mindre idrottsföreningar. Även Barn- och

ungdomsdelegationen fördelade visst stöd till scoutorganisationer och liknande.

Fr.o.m. budgetåret 1993/94 har Barn- och ungdomsdelegationen haft regeringens

uppdrag att fördela hela stödet till olika lokaler för ungdomsverksamhet.

 Drygt 6,4 miljoner kronor har fördelats till lokaler för ungdomsverksamhet

under budgetåret.

Insatser mot främlingsfientlighet

För att motverka tendenser till ökad främlingsfientlighet har delegationen även

detta budgetår fördelat stöd till projekt som har till uppgift att i nya former

sprida kunskap och engagemang som motverkar främlingsfientlighet. Främst har man

riktat sig till lokala sammanslutningar eller föreningar inom barn- och

ungdomsorganisationerna.

 Under budgetåret har drygt 1,8 miljoner kronor fördelats med denna speciella

inriktning. Barn- och ungdomsdelegationen har även inom ramen för det övriga

stödet fördelat medel till liknande verksamhet.

Ung konsument

Under en treårsperiod har delegationen i samarbete med Konsumentverket bedrivit

en satsning för att öka ungdomars kunskaper, engagemang och medvetenhet i rollen

som konsumenter. Lokala projekt som bl.a. informerar ungdomar om hushållseko-

nomi, konsumenträtt och om reklamens påverkan har genom satsningen kunnat stöd-

jas. Projekt där ungdom hjälper ungdom har särskilt prioriterats. Totalt har 6

miljoner kronor fördelats under projektperioden som avslutades den 30 juni 1994.

En dokumentation och utvärdering av specialsatsningen kommer att lämnas under

våren 1995.

Utbyte mellan storstad och glesbygd

Som ett led i arbetet för att öka kontakterna mellan ungdomar i glesbygd och

ungdomar i storstäder har sammanlagt 350 000 kronor fördelats till ett antal

lokala projekt. Satsningen på denna målgrupp syftar till att skapa ett nätverk

över landet för att motverka fördomar och öka kontakterna mellan glesbygd och

storstäder. Verksamheten har utvecklats till en ny folkrörelse som nu leds av en

ideell förening.

Skolans uterum

För att utveckla lokala exempel på hur skolgårdsmiljöer kan förbättras har

totalt 1,7 miljoner kronor fördelats till projektet Skolans uterum. Projektet

syftar till att ta tillvara elevers, föräldrars och lärares engagemang samt se

till att utemiljöerna används i undervisningen. Sammanlagt har tolv skolor

ingått i pilotprojektet. De som på detta sätt fått stöd har utformat skolgårdar

där det t.ex. finns kretsloppshus, väderobservatorier, fornborg, fårskötsel och

klassträdgårdar. Projektet avslutades den 30 juni 1994 och en utvärdering håller

på att sammanställas.

Övrigt stöd

Övriga projekt som erhållit stöd från Barn- och ungdomsdelegationen är bl.a.

projekt för att motverka brott och/eller användandet av droger, kultur-, musik-

och teaterprojekt, sommarsatsningar för ungdomar och vissa miljöprojekt.

3.2.2 Statens ungdomsråd

Utvecklingsstöd

Sedan 1990 har Statens ungdomsråd (fr.o.m. den 1 juli 1994 ombildat till

Ungdomsstyrelsen) handlagt och fördelat stöd för utveckling av barn- och

ungdomsorganisationernas verksamhet, det s.k. utvecklingsstödet. Avsikten med

stödet har varit att medverka till en förnyelse av föreningslivet. Framförallt

har det gällt på det lokala planet.

 Under budgetåret 1993/94 har ungdomsrådet fördelat ca 6,2 miljoner kronor till

146 olika föreningar.

 I och med budgetårets slut upphörde denna form av fördelning via Ungdoms-

styrelsen. Motsvarande fördelning sker numera genom Arvsfondsdelegationen.

Demokratiprojekt

Statens ungdomsråd har på regeringens uppdrag fördelat stöd till projekt i

kommuner som är beredda att utveckla metoder för ungdomars medverkan i

demokratiska beslutsprocesser. I tretton pilotkommuner har projekt bedrivits.

Dessa har omfattat såväl övergripande kommunal planering som enskilda lokala

försök på skolor, i bostadsområden och inom fritids- och föreningsverksamheten.

Olika former av självstyre har prövats. Specialsatsningen upphörde den 30 juni

1994 och erfarenheterna används nu bl.a. i Ungdomsstyrelsens fortsatta

verksamhet i kontakter med kommunerna.

 Totalt har drygt 5,5 miljoner kronor fördelats under budgetåret för detta

ändamål.

Träffpunktstöd

Även under detta budgetår har Statens ungdomsråd fördelat stöd till projekt som

skall stimulera en utveckling av nya träffpunkter för ungdom. Totalt har ca 4

miljoner kronor fördelats till 26 lokala projekt med sådan verksamhet.

Satsningen har gjorts för att uppmuntra till att alternativa former av

träffpunkter skall växa fram. Det har gällt projekt som ungdomens hus,

musikcaféer etc. En viktig utgångspunkt för projekten har varit att flera parter

samverkar kring de nya lösningarna, så att ungdomars behov och intressen kan

mötas på ett varierat sätt. Det kan vara samverkan mellan en ungdomsgrupp och

kommunen eller mellan en lokal förening och kommunen. Många av de projekt som

fått stöd är nya föreningar som bildats just i syfte att bygga upp träffpunkter

efter ungdomars egna idéer och behov.

Insatser mot ungdomsarbetslöshet

Regeringen har givit Statens ungdomsråd i uppdrag att genomföra en

specialsatsning för att motverka negativa konsekvenser av arbetslöshet bland

ungdom. Under budgetåret har 10 miljoner kronor ställts till ungdomsrådets

förfogande för stöd till utveckling av projekt inom detta område. 2 miljoner

kronor har belastat budgetåret 1993/94 och resterande 8 miljoner skall belasta

budgetåret 1994/95. Under budgetåret har drygt 5,9 miljoner kronor fördelats

till 47 olika projekt.

 Syftet med denna projektsatsning skall vara att ge ungdomar möjlighet till

kompetensutveckling utanför de reguljära arbetsmarknads- och ut-

bildningspolitiska åtgärderna. I första hand skall stödet användas för att i

samverkan med arbetslösa ungdomar ställa i ordning lokaler och/eller utveckla en

lokal verksamhet. Projekt där kommunen går in och tar ett aktivt ansvar för

projektets fortlevnad skall prioriteras.

3.2.3 Plus-gruppen

Plus-gruppen, som är en arbetsgrupp knuten till Civildepartementet, har fördelat

stöd inom ramen för Projektet för Lokal Utveckling och Samverkan. I gruppen

sitter bl.a. representanter för Civildepartementet, Socialdepartementet,

Skolverket, Socialstyrelsen, Rikspolisstyrelsen, Statens ungdomsråd (numera

Ungdomsstyrelsen) och Svenska Kommunförbundet.

 Plus-projektet är en treårig satsning på allmänt förebyggande och in-

dividinriktade insatser för ungdomar i tolv bostadsområden i storstäderna

Stockholm, Göteborg, Malmö, Norrköping och Sundsvall. Flera av de medverkande

bostadsområdena är eftersatta och har svåra sociala problem - inte minst bland

ungdomar. Totalt har under treårsperioden 30 miljoner kronor ur Allmänna

arvsfonden ställts till Plus-gruppens förfogande. Syftet med insatserna har dels

varit att stimulera till nya ideér för att förebygga problem, dels att stödja

enskilda ungdomar som är på väg att hamna snett i samhället. Projekten har

förutsatt ett omfattande lokalt samarbete över förvaltningsgränserna samt mellan

förvaltningar och fristående föreningar. Som grund för varje lokalt Plus-projekt

har legat en gemensam handlingsplan som dessa intressenter samlats kring.

 Plus-projekten har dokumenterats och utvärderats genom utvärderare som

engagerats från projektstarten. I juni 1994 överlämnades en lägesrapport till

regeringen. I april 1995 kommer en central utvärdering att presenteras.

 Under budgetåret 1993/94 har sammanlagt 4 985 000 kronor fördelats till

verksamhet inom 35 olika föreningar. Fördelningen framgår av en sammanställning

som bifogas som bilaga 9.

3.3 Omsorg om personer med funktionshinder

(Socialdepartementet)

Under budgetåret 1993/94 har regeringen prioriterat projekt som inriktats på

verksamhet som ökar självbestämmande och oberoende för personer med

funktionshinder. Stöd har bl.a. lämnats till utveckling av datatekniska

hjälpmedel och andra former av försöksverksamhet samt verksamhet som ökar

möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i fritids- och

rekreationsaktiviteter. Även försöks- och utvecklingsarbete som förbättrar

kvinnors situation har prioriterats. Regeringen beslutade den 22 oktober 1992

att avsätta 5 miljoner kronor årligen under tre år för en särskild satsning på

insatser inom området handikappidrott.

 227 projekt som rör personer med funktionshinder har fått stöd med sammanlagt

ca 110,6 miljoner kronor under budgetåret.

 Nedan beskrivs ett antal huvudområden och några exempel på projekt som

beviljats stöd. En komplett förteckning över projekten återfinns i bilaga 2.

Ökat självbestämmande och oberoende för personer med

funktionshinder

Stöd har lämnats med ca 11,9 miljoner kronor till 18 projekt för att öka

självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder. Föreningen JAG

(Jämlikhet, Assistans, Gemenskap) har fått stöd till utveckling av personlig

assistans för personer med flera mycket svåra funktionshinder.

Handikappförbundens samarbetsorgan har beviljats stöd till projektet Inflytande

på våra villkor medan SRF Göteborg, Synskadades förening har fått stöd till

projektet Bibliotek för alla. Stiftelsen SÄRBO har beviljats medel till en

försöksverksamhet för att bedriva och utveckla en bra verksamhet och bättre

livsvillkor för utvecklingsstörda.

Datateknik och handikapp

Regeringen beslutade under 1991 att under en treårsperiod avsätta ca 20 miljoner

kronor per år för att bl.a. utveckla och tillämpa datateknik för personer med

funktionshinder. Budgetåret 1993/94 är det sista året av denna treåriga satsning

där Handikappinstitutet haft en samordnande funktion.

Fritid, kultur och handikapp

Nästan 6 miljoner kronor har lämnats som stöd till försöks- och ut-

vecklingsverksamhet som syftar till att personer med funktionshinder skall kunna

delta i fritids- och kulturaktiviter. Av de tolv olika projekt som beviljats

stöd återfinns bl.a. Stiftelsen Tom Tits permanenta utställning Bara Vara som

riktar sig till gravt uvecklingsstörda barn och vuxna, Svenska Very Special Arts

som gör en kartläggning och sammanställning av handikappade konstnärers

möjligheter till utbildning och arbete med uttryckande konst. Folkuniversitetet,

Kursverksamheten vid Stockholms Universitet har lämnats stöd för projektet En

väg till delaktighet, en konstskola för utvecklingsstörda.

Handikappidrott

Den 22 oktober 1992 beslutade regeringen att avsätta 5 miljoner kronor årligen

under tre år för en särskild satsning inom området handikappidrott. Stöd har

lämnats till 26 olika projekt som skall öka möjligheterna för personer med

funktionshinder att utöva idrottsaktiviteter.

Information och utbildning

Stöd till projekt som syftar till att genom informations- och utbildnings-

satsningar ge kunskap om orsakerna till handikapp och visa på konsekvenserna av

olika handikapp har under budgetåret 1993/94 lämnats till 62 projekt med sam-

manlagt ca 23 miljoner kronor.

 Föreningen Sveriges dövblinda (FSDB) lämnades stöd till ett projekt för att

sprida information om tolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade.

Riksförbundet för utvecklingsstörda barn (FUB) har beviljats stöd med

250 000 kronor för information om EG inför folkomröstningen 1994. Neurologiskt

handikappades riksförbund (NHR) har lämnats stöd för uppbyggnad av utställning

med kommunikationshjälpmedel, Riksför-bundet mot reumatism (RMR) för

försöksverksamhet m.m. för medlemmar med fibromyalgi/mjukdelsreumatism eller

andra smärtsyndrom, Riksförbundet för mag- och tarmsjuka (RMT) för ett informa-

tionsprojekt och Sveriges dövas riksförbund (SDR) för en internationell

konferens om tvåspråkighet för döva.

Rekreations- och fritidsanläggningar

Under budgetåret 1993/94 beviljades 12 handikappföreningar stöd med sammanlagt

ca 4,6 miljoner kronor som bidrag till nybyggnad samt olika om- och

tillbyggnader av organisationernas rekreationsanläggningar.

Utrustning till handikapporganisationer

Stöd har lämnats med sammanlagt 3,4 miljoner kronor till 13 handikapporganisa-

tioner för modern och anpassad administrativ utrustning för att underlätta för

funktionshindrade personer att arbeta vid organisationernas centrala kanslier.

4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna

arvsfonden

Genom stöd ur Allmänna arvsfonden har föreningar och andra organisationer under

årens lopp kunnat förverkliga nya idéer och visioner avseende verksamhet som

förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det

har gällt verksamheter som föreningar och organisationer själva ansvarat för och

som kompletterat de samhälleliga verksamhetsformerna men också verksamhetsformer

som samhället svarar för men som brukarorganisationerna fått ett ökat inflytande

över.

 Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt medverka till att stärka

den sociala välfärden för fondens målgrupper.

 För att allmänheten skall få kunskap om Allmänna arvsfonden är det angeläget

att informera om fondens struktur och ändamål; inom vilka verksamhetsområden som

arvsfondsmedlen används och vilka effekter användningen fått. Det är också

viktigt att de som kan komma ifråga för stöd, även små organisationer, får

information om arvsfondens verksamhet, utdelningspraxis samt

ansökningsförfarande.

 I det följande redovisar regeringen sin syn på inriktningen av stödet för den

närmaste framtiden.

 Utöver nedan angivna områden bör medel också kunna utgå till utvecklings-

projekt inom områden som idag inte kan förutses.

Verksamhet till förmån för barn

Samhällets särskilda ansvar för att barn och ungdomar växer upp under trygga och

goda förhållanden kommer till uttryck bl.a. i socialtjänstlagen. Där åläggs

socialnämnderna att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig

personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och

ungdom. Socialnämnden har också till uppgift att sörja för att barn och ungdomar

som utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. Det behövs en

mängd olika insatser för att förhindra att barn och ungdomar far illa. Det är

viktigt att utveckla ett varierat utbud av insatser som har som syfte att stödja

barn och föräldrar. Det arbete som utförs genom ideella organisationer och andra

frivilliga sammanslutningar behövs som komplement till vad samhället erbjuder,

inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till

myndigheter.

 Genom FN:s konvention om barns rättigheter har inte bara barnets behov, utan

också frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. En bevakning av

samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv behöver vidareutvecklas liksom bevak-

ningen av barns och ungdomars delaktighet i kultur- och samhällslivet. Ett

barnperspektiv behöver också utvecklas för att tillgodose barns behov i den

fysiska och sociala planeringen av samhället.

 Den satsning på information om FN:s barnkonvention, som har genomförts av

frivilligorganisationerna med stöd ur fonden, avses följas upp genom projekt som

syftar till att utveckla tillämpningen av barnkonventionen i dess olika delar.

 Kulturinsatser, inte minst sedda i ett mångkulturellt perspektiv, bör ges

fortsatt stöd.

 Sverige har under senare år tagit emot ett stort antal barnfamiljer med

krigsupplevelser. Personal inom barnhälsovård, barnomsorg och skola har ansvar

för att möta dessa flyktingfamiljer på bästa sätt. Föräldrar och barn behöver få

stöd och hjälp för att kunna bearbeta sina upplevelser och växa in i det svenska

samhället. Inom en del frivilligorganisationer finns en särskild kompetens på

detta område som bör kunna komma såväl personal, som kommer i kontakt med dessa

flyktingfamiljer, som familjerna själva till godo.

 Flera undersökningar visar att barn i missbrukarfamiljer riskerar att fara

illa på olika sätt. Man räknar med att ca 150 000 - 200 000 barn i Sverige växer

upp i familjer där minst en förälder har missbruksproblem. Det finns dock

relativt få verksamheter i landet som vänder sig till dessa barn. Missbruk är

ofta ett dolt problem vilket bidrar till att få av barnen får det stöd och den

hjälp de behöver. Det finns därför ett stort behov av uppsökande- och andra

verksamheter i samhället som på olika sätt stödjer barnen och förebygger bland

annat eget missbruk senare i livet.

 Många barn bor numera helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder.

Det har i undersökningar visat sig att dessa barns uppväxt-villkor i flera

avseenden är annorlunda än villkoren för barn som bor med två föräldrar. Bland

barn som far illa på olika sätt är barn med dålig eller ingen kontakt med sina

fäder överrepresenterade. Det är därför angeläget att uppmärksamma projekt inom

detta område.

 Barn med funktionshinder har samma behov som andra barn och samtliga de

prioriterade områden som beskrivits här gäller även dem. Därutöver finns behov

att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt för barn med

funktionshinder att utvecklas på bästa sätt, att få delta i gemenskap med andra

barn i barnomsorg, skola och fritid och att få tillgång till det stöd som behövs

för att funktionshindret skall utgöra minsta möjliga handikapp.

Verksamhet till förmån för ungdomar

Utgångspunkten för regeringens ungdomspolitik är att se ungdomar som fullvärdiga

medborgare som har både rättigheter och skyldigheter. En förutsättning för att

ungdomar skall ta det ansvar detta innebär är att de också ges möjligheter att

bli delaktiga av samhället och att de får inflytande över sin egen situation.

Frågor om demokrati, inflytande och delaktighet är därför centrala såväl för

ungdomspolitiken i sin helhet som för de särskilda satsningar som regeringen har

möjlighet att göra med hjälp av medel ur Allmänna arvsfonden.

 De insatser som görs för att stärka ungdomars delaktighet får inte innebära

att ungdomar bara får ett formellt inflytande på vuxnas villkor. Vuxna måste

vara beredda att ge ifrån sig av sin makt. Det handlar för vuxna ofta om att

förändra sin attityd; att stödja, inte styra.

 Detta synsätt bör också prägla fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden.

Projekt som stärker ungomars reella delaktighet och inflytande skall särskilt

prioriteras. Det innebär bl.a. att medel företrädesvis kommer att ges till

projekt där ungdomar finns med i hela utvecklingsprocessen och inte bara som

mottagare av vad vuxna gjort för dem.

 Utifrån denna bakgrund anges några områden som regeringen ser som viktiga att

lyfta fram och också fördela stöd till under kommande år.

 Stöd ur Allmänna arvsfonden bör även fortsättningsvis ges till projekt som

bygger på samverkan mellan föreningsdriven och offentlig verksamhet i speciellt

utsatta bostadsområden enligt den modell som utvecklats i bl.a. Plus-projekten.

Verksamheter som syftar till att bryta en negativ utveckling och stärka den

sociala välfärden för ungdomar som riskerar att hamna utanför samhället bör

särskilt uppmärksammas. Särskilt viktigt är det att finna länkar mellan ungdomar

bland andra generationens invandrare och det svenska samhället.

 Den höga arbetslösheten drabbar många ungdomar. Riktade insatser för att

motverka att ungdomar som hamnar i lång arbetslöshet successivt ställs utanför

det övriga samhället bör även fortsättningsvis ges stöd. Projekt som tar till

vara och utvecklar ungdomars kreativitet bör särskilt uppmärksammas. Insatser

som minskar passivt socialbidragsberoende bland ungdomar bör prioriteras.

 Insatser för att motverka mobbning, våld och missbruk, i alla dess former,

bland barn och ungdomar ser regeringen som särskilt angelägna. Nya lokala

initiativ som kan vara av allmänt intresse och därför spridas över landet bör

ges stöd ur Allmänna arvsfonden.

 Särskilda medel ur Allmänna arvsfonden har under de senaste åren avsatts för

stöd till lokala utvecklingsprojekt som sprider kunskap som motverkar

främlingsfientlighet och rasism samt ökar förståelsen och toleransen mellan

människor med olika kulturell bakgrund. Dessa satsningar skall fortsätta även

framöver. Under 1995 kommer medel att fördelas till lokala projekt inom ramen

för den ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism som initierats av

Europarådet.

 Vidare bör ungdomars engagemang i globala frågor stimuleras. Under 1995 kommer

detta bl.a. att ske inom ramen för firandet av Förenta nationernas

50-årsjubileum, på temat toleransens år, som sammanfaller med att det gått 10 år

sedan FN:s Världsungdomsår. Inom ramen för det svenska firandet görs särskilda

insatser för att föra ut kunskap om FN:s arbete och skapa debatt om globala

frågor bland ungdomar. I begränsad omfattning bör även internationella

samverkansprojekt ges stöd.

 Satsningen på att stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhällets

utveckling bör fortsätta. På detta område har Ungdomsstyrelsen bra erfarenheter

och kunskaper genom de specialsatsningar de genomfört med medel ur Allmänna

arvsfonden.

 Särskild uppmärksamhet bör ägnas konsumentprojekt för ungdomar. Syftet med

dessa projekt skall vara att stimulera unga människor att hjälpa andra ungdomar

till en bättre kunskap och medvetenhet inom konsumentområdet. En dokumentation

från de tre projektåren kring Ung konsument kommer att presenteras av

Konsumentverket under våren 1995. Därefter kommer regeringen att bedöma hur man

på bästa sätt kan stödja nya projekt inom detta område.

 Bland ungdomar har kultur- och mediaverksamhet blivit allt mer betydelsefull.

Många använder en stor del av sin tid till att utveckla nya former av kultur-

och kommunikationsformer, men alla har inte samma möjligheter. Stöd ur Allmänna

arvsfonden bör ges till projekt som ger fler ungdomar möjligheter att delta i

olika kultur- och mediaverksamheter liksom till projekt som motverkar skadliga

effekter av våld i media.

 Ett av de övergripande målen för statens bidrag till ungdomsorganisationerna

är att främja såväl jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper som jämställdhet

mellan könen. Denna grundsyn skall också genomsyra fördelningen av medel ur

Allmänna arvsfonden. Inte minst viktigt är det att stimulera utvecklingen av

jämställdhet mellan flickor och pojkar inom idrotten.

Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder

Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det blir

tillgängligt för alla medborgare. Det innebär att personer med funktionshinder

skall beredas samma möjligheter som andra att vara med i samhällslivet och delta

i olika aktiviteter. Målet är att uppnå full delaktighet och jämlikhet.

Trots reformer och andra förbättringar som genomförts finns det fortfarande

hinder för detta.

 Genom stöd ur Allmänna arvsfonden kan handikapporganisationer och andra

organisationer som bedriver ideell verksamhet ges möjlighet att utveckla olika

former av verksamheter och stödinsatser som kan utgöra viktiga komplement till

de insatser samhället kan erbjuda och som utformats utifrån brukarnas egna

behov.

 Av de projekt som beviljats stöd ur fonden har många haft inriktningen att

öka medvetenheten hos olika personalgrupper och beslutsfattare genom att

informera om olika former av funktionshinder. Många projekt har också haft som

syfte att öka kunskaperna om olika stödsystem inom handikappområdet. Denna typ

av projekt men även andra som syftar till ökat självbestämmande och oberoende

för personer med funktionshinder bör även fortsättningsvis prioriteras. Olika

utredningar har uppmärksammat uppenbara brister när det gäller möjligheterna för

personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter.

Mot bakgrund av detta bör stöd som gör det möjligt för personer med

funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter fortfarande vara

ett prioriterat område.

 I mars 1994 beslutade regeringen att under en tvåårsperiod avsätta sammanlagt

6 miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden för praktisk utvecklingsverksamhet,

bl.a. för att finna metoder som underlättar möjligheterna för kvinnor med

funktionshinder att aktivt delta i politiskt, fackligt och annat samhällsarbete.

Försöks- och utvecklingsarbete som kan förbättra situationen för kvinnor med

funktionshinder bör även fortsättningsvis uppmärksammas.

 För funktionshindrade personer med invandrarbakgrund är det ofta svårt att få

tillgång till stöd och service och bli delaktiga i samhället. Regeringen

beslutade därför i januari 1994 att under en tvåårsperiod avsätta sammanlagt 10

miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden för utvecklingsinsatser inom området.

Medlen skall i första hand användas för att handikapp- och

invandrarorganisationerna skall ges möjlighet att utveckla samverkansmodeller

och pröva verksamhet för att öka möjligheterna för funktionshindrade invandrare

att bli delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap och därmed förbättra sin

livssituation.

 Tillgänglighet i miljö, byggnader och bostäder är en viktig förutsättning för

att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och

oberoende liv och kunna delta i samhällslivet. Mot bakgrund av bl.a. de

förändringar som skett och kommer att ske inom plan- och byggområdet bör

handikapporganisationerna med stöd av fonden ges möjligheter att öka

informationen till sina medlemmar men också till kommunerna, byggbranschen,

arkitekter och andra som arbetar med plan- och byggfrågor om hur brister i

tillgängligheten kan åtgärdas.

BILAGA 2

Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelade

stöd under budgetåret 1993/94

Fördelning enligt ändamål

Vård och fostran av barn samt vård av ungdom

Försöks- och utvecklingsarbete, utsatta barn och ungdomar

Mottagare Ändamål

Afrosvenskarnas Projektet Den svenska 120 000

Riksförbund barnomsorgspersonalens

 möte med kvinnlig köns-

 stympning

Brottsofferjourernas Projektet Barn som 265 000

Riksförbund BOJ kriminalitetens offer

Föreningen Jourtele- 26:an - ett barnens hus 50 000

fonen för barn och i Uppsala

ungdom

Nämndemännens Konferensen Att förstå 50 000

riksförbund asocialitet och utveck-

 ling hos barn och ung-

 dom

Riksförbundet BRIS Projektet Barns rätt till 1 900 000

 hjälp - våga berätta

RFB, Riksförbundet för Projektet Missbrukarnas 350 000

behandlingshem barn - de glömda barnen

RFHL, Riksförbundet Utveckling av en nät- 510 000

för Hjälp åt Läke- verksmodell för rehabi-

medelsmissbrukare litering av unga

 narkotikamissbrukare

Rädda barnen Barn som anhöriga - 240 000

 barn som efterlevande,

 ett projekt med inriktning

 på kris- och katastrof-

 psykologi

Rädda barnen Projektet Psykosocialt 600 000

 och psykoterapeutiskt

 behandlingsarbete med

 flyktingbarn och deras

 familjer

Svenska Unicef- Materialframställning 50 000

kommittén till ett seminarium om

 asylsökande barns situa-

 tion

Filosofiska institu- Projektet Social inte- 220 000

tionen, Stockholms grering av cancerdrabbade

universitet barn

Skellefteå kommun Förebyggande insatser för 100 000

och föreningen ungdomar vid Rosengården

Trivselhuset i Skellefteå

Socialdepartementet Projekt för samordning 5 000 000

 av insatser för utsatta

 ungdomar _________

 9 455 000

Övrigt försöks- och utvecklingsarbete

Familjehemmens Riks- Nätverksprojektet Barn 600 000

förbund och ungdomar från

 familjevården (BUFF)

Föreningen Urkraft Nationellt utvecklings- 250 000

 projekt

Föräldraföreningen Uppbyggnad av informa- 50 000

Plötslig Spädbarnsdöd tionsnät i landet

Rädda barnen Anonyma föräldrar - 600 000

 ett Rädda barnen projekt

 om föräldrautveckling

Stiftelsen En rökfri Projektet Pedagogiskt 1 100 000

generation Utvecklingsarbete Klass-

 besök

Arbetarnas Bildnings- Projektet Alla föräldrar 175 00

förbund har rätt till föräldra-

 utbildning

Landstinget Blekinge, Behandlingsenhet för 100 000

Barn- och ungdoms- tidiga störningar

kliniken tillsammans

med Rädda barnen

Rinkeby stadsdelsför- Fritidsverksamhet för 195 000

valtning i samarbete zigenska barn i Rinkeby

med Kooperativt Idé-

centrum

Barnombudsmannen Projektet Förebyggande av 270 000

 barnolycksfall i för-

 skoleåldern _________

 3 340 000

Kultur

Malmö kommun Projektet Kulturcentrum 295 000

 för barnomsorgen i

 Malmö

Konstepidemin, Projektet Barnakademin 120 000

Göteborg

Skarpnäcks stadsdels- Projektet Barnkultur- 270 000

förvaltning centrum i Skarpnäck _________

 685 000

Information

Hushållningssällskapet Informationsmaterial och 165 000

i Norra Älvsborg kurser om hur man lagar

 mat för små barn

Rädda barnen Upptryckning av Mina 375 000

 Rättigheter

Svenska Barnläkar- Omtryck av informations- 168 000

föreningen material om förskolebarn

 och våldsskildringar på

 TV och video _______

 708 000

Diverse

Socialdepartementet Utvecklingsverksamhet 7 000 000

Kommittén för FN:s i anslutning till FN:s

Familjeår internationella familje-

 år

Socialdepartementet Insatser inom barn- 6 000 000

 omsorgen i det mång-

 kulturella samhället __________

 13 000 000

Omsorg om personer med funktionshinder

Försöks- och utvecklingsarbete

Ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder

DHR, De Handikappades Projektet "Brukarkoopera- 660 000

Riksförbund tiv med garantiperson"

FUB, Riksförbundet för "Projekt personlig 3 600 000

Utvecklingsstörda assistans"

Barn, Ungdomar och

Vuxna m.fl.

Föreningen Furuboda Projektet Personlig 1 200 000

Kursgård och Rehabili- assistans i skola,

teringscentrum boende och fritid,Ut-

 bildning,Närhet,Omsorg

 (UNO)

Föreningen JAG Utveckling av personlig 530 000

Jämnlikhet, Assistans, assistans för personer

Gemenskap) med flera mycket svåra

 funktionshinder

GIL ekonomisk före- GIL-projektet 450 000

ning, Göteborgskoo-

perativet för

Independent Living

Handikappförbundens Projektet Inflytande 150 000

Samarbetsorgan på våra villkor

Hjärt- och Lungsjukas Förbättra inflytandet för 110 000

Riksförbund medlemmarna inom olika

 samhällsområden, främst

 inom hälso- och sjukvården

Arbetskooperativet Utveckling av arbete/ 250 000

Samverkarna sysselsättningsprojekt

Humana, intresseföre- Projektet Arbets- 280 000

ningen vid Farsta- kooperativ för menings-

Vantörs psykiatriska full sysselsättning för

sektorsområde ungdomsgruppen

RIKS-IFS, RiksförbundetStartande av kooperativ 445 000

av Intresseföreningar för personer som drabbats

för Schizofreni av schizofreni eller

 annan psykotisk sjukdom

RIKS-IFS, RiksförbundetSysselsättningsprojekt 70 000

av Intresseföreningar

för Schizofreni

IFSAP, Intresseföre- Arbetskooperativet 750 000

ningen för schizofreni Moroten

och andra psykotiska

tillstånd, Vadstena

RSMH, Riksförbundet Boende- och syssel- 880 000

för Social och Mental sättningsprojekt för

hälsa människor med psykiska

 störningar

SRF Göteborg, Projektet "Bibliotek 1 465 000

Synskadades Förening för alla"

Stiftelsen Arbete och Projekt Arbetsbyrån 300 000

Vänskap

Stiftelsen Skutan Utveckling av kooperativ 175 000

 för rehabilitering,

 sysselsättning och ge-

 menskap

Stiftelsen SÄRBO Försöksverksamhet för att 320 000

 bedriva och utveckla en

 bra verksamhet och bättre

 livsvillkor för handi-

 kappade (utvecklingsstörda)

Siftelsen Fontänhuset Projektet Kunskapskällan - 260 000

Örebro en skola för livet __________

 11 895 000

Datateknik och handikapp

Afasiförbundet i Datatek för språkstörda 440 000

Sverige barn

Afasiförbundet i Projektet "Prova-på-rum" 400 000

Sverige

FMLS, Förbundet mot Utveckling av arbetet 300 000

Läs- och Skrivsvårig- kring dyslexi och datorer

heter

FSDB, Föreningen Upprustning och ut- 1 850 000

Sveriges Dövblinda byggnad av databasnätet

 Fruktträdet

Handikappinstitutet Försöksverksamhet med 3 670 000

 uppbyggnad av datatek-

 verksamhet

Handikappinstitutet Utvecklingsarbete och 4 000 000

 försöksverksamhet inom

 området ny teknik för

 personer med funktions-

 hinder

Handikappinstitutet Projektet Datorstöd i 400 000

 hemmet för rörelsehindrade

Handikappinstitutet Samverkan, erfarenhets- 800 000

 utbyte och utveckling

 för regionala center

 för datorbaserade hjälp-

 medel för handikappade

Handikappinstitutet Projektet Ny teknik som 3 500 000

 begåvningsstöd för

 vuxna förståndshandi-

 kappade

Handikappinstitutet Projektet Användning av 1 100 000

 ny teknik för kommuni-

 kation samt vid träning,

 behandling och utveckling

 av kommunikativ och

 kognitiv förmåga

SRF, Synskadades Projektet "Datorstöd för 415 000

Riksförbund synskadade i hemmet"

SRF, Synskadades Projektet "Integrerad 1 215 000

Riksförbund datakommunikation

 seende - synskadade"

CERTEC, Centrum för Teknikutveckling för 785 000

Rehabiliteringsteknik ökad självständighet hos

 utvecklingsstörda och

 hjärnskadade

Föreningen Furuboda Skriv och Kommunika- 290 000

Kursgård och Rehabili- tionscentrum

teringscentrum __________

 19 165 000

Fritid/kultur och handikapp

NHR, Neurologiskt Fritidsprojekt för 1 100 000

handikappades Riks- utveckling och ut-

förbund provning av fritids-

 hjälpmedel

FUB, Riksförbundet för Projektet "Ombud för 738 000

Utvecklingsstörda förmedling av nyhets-

Barn, Ungdomar och information och litteratur

Vuxna för utvecklingsstörda

Stockholms Dövas Projektet "Kulturutbud 254 000

Ungdomsklubb för döva barn och ung-

 domar"

SRF,Synskadades Projektet "Utveckling av 220 000

Riksförbund synskadades möjligheter

 till enskilt turistande"

Stiftelsen Tom Tits Permanent utställning 640 000

Experiment Bara Vara

Stiftelsen Valjeviken "FRITT VAL", projekt 1 500 000

 om fritid på Valjeviken

Studiefrämjandet Försöks- och utvecklings- 80 000

 verksamhet inom naturom-

 rådet för gravt utvecklings-

 störda

Föreningen Svenska Kartläggning och samman- 350 000

Very Special Arts ställning av handikappade

 konstnärers möjligheter

 till utbildning och arbete

 med uttryckande konst

Folkuniversitetet Projektet "Det blåser 230 000

 en sol"

Folkuniversitetet, Projektet "En väg till 100 000

kursverksamheten vid delaktighet"

Stockholms universitet

Högskolan i Jönköping Projektet Handikappade 400 000

 barns och ungdomars

 kulturella delaktighet

Eskilstuna kommun Projektet "Kultur för 175 000

m.fl. svårt funktionshindra-

 de barn i Eskilstuna __________

 5 787 000

Idrott

Allmänna Tennisklubben Försöksverksamhet 30 000
[REDACTED_EFTERNAMN] - tennis för utveck-

 lingsstörda ungdomar

 och vuxna

Centrum för Idrotts- Projektet Idrott och 224 000

vetenskap (CIV) Habilitering i samverkan

 med handikappidrotts-

 och friskidrottsföreningar

Dalarnas Handikapp- Projektet "Rekryterings- 350 000

idrottsförbund gruppen Synskadade (RG-Syn)

Föreningen Rekryte- Försöksverksamhet med 175 000

ringsgruppen för aktiv Quad Rugby

rahabilitering

Höghammarskolans Projektet Tjejer till 250 000

Friidrottsgymnasium Handikappidrotten

Norrbottens Handikapp- Försöksverksamhet med 70 000

idrottsförbund rekrytering av ungdomar

 till handikappidrotten

RSMH, Riksförbundet Försöksversamhet rörande 320 000

för Social och Mental handikappidrott med in-

Hälsa riktning psykiskt störda

 kvinnor

Skånes Handikapp- Samarbetsprojekt Simning 240 000

idrottsförbund för unga handikappade

Stockholms Handikapp Projektet Stimulans för 100 000

Idrottsförbund fortsatt idrottande

Stockholms Handikapp Projektet Idrott för 100 000

Idrottsförbund utvecklingsstörda

Stockholms Wing Tao Försöksverksamhet med 210 000

Klubb med självförsvarskurser

 för kvinnor och män med

 funktionshinder

Svenska golfförbundet Projekt med syfte att 275 000

 integrera handikappade

 golfspelare i verksamheten

Svenska Handikapp- Projekt Handikappade i 400 000

idrottsförbundet framtidens idrott

Svenska Handikapp- Projektet Internationell 500 000

idrottsförbundet Integrering Handikapp-

 idrott

Svenska Handikapp- Framställning av instruk- 195 000

idrottsförbundet törsmaterial anpassat för

 arbete med utvecklings-

 störda idrottare

Svenska Handikapp- Vissa insatser inom området 30 000

idrottsförbundet handikappidrottsförbundet

 för integreringssamverkan

 med Svenska Bågskytte-

 förbundet

Svenska Handikapp- Projektet Utveckling 150 000

idrottsförbundet handikappjudo

Svenska Handikapp- Projektet Förbättring 225 000

idrottsförbundet av träningsmöjligheter i

 simning för funktionshindrade

 under elitnivå

SLAO, Svenska Liftan- Projektet Skidskola 1 300 000

läggningars organisa- för rörelsehindrade

tion

Svenska Orienterings- Projektet Kartkunskap- 500 000

förbundet Orientering och Handikapp-

 orientering

Svenska Ridsportför- Försöksverksamhet rörande 320 000

bundet handikappidrott

Svenska Seglarför- Projektet Segling för 115 000

bundet blinda och synskadade

Sveriges Dövas Rekryterings- och ut- 25 000

Idrottsförbund vecklingsläger

Västernorrlands Handi- Basketprojektet 105 000

kapp idrottsförbund Time out

Östergötlands Handi- Utveckling av fritids- 45 000

kappidrottsförbund verksamhet för ungdomar

 med funktionshinder _________

 6 254 000

Övrigt försöks- och utvecklingsarbete

Demensförbundet, Riks- Projektet Långvarigt 350 000

förbundet för dementas sjukas och anhörigas

rättigheter rätt till stöd

DHB, Riksförbundet för Projektet "Hörselskadade 1 130 000

döva, hörselskadade och döva barn i för-

och språkstörda barn skolan"

DHB, Riksförbundet för Projektet Kommunsam- 165 000

döva, hörselskadade arbetet

och språkstörda barn

DHR, De Handikappades Projekt Målinriktat och 2 600 000

Riksförbund förstärkt stöd till

 DHR:s lokala arbete

FBIS, Förbundet Projektet "FBIS - inför 300 000

blödarsjuka i Sverige år 2000"

FBIS, Förbundet Stödverksamhet för blödar- 550 000

blödarsjuka i Sverige sjuka med särskilda behov

FSDB, Föreningen Projektet Samspelet 410 000

Sveriges Dövblinda mellan dövblinda och

 deras vårdare

FSDB, Föreningen Projekt för att stödja 275 000

Sveriges Dövblinda dövblinda i ett alltmer

 decentraliserat samhälle

FUB, Riksförbundet för Utveckling av metoder 600 000

Utvecklingsstörda för kvalitetssäkring

Barn, Ungdomar och

Vuxna och särskolan

Länsförbundet FUB, Projektet Aktivitets- 320 000

föreningen för Ut- centret Upplevelsen

vecklingsstörda Barn,

Ungdomar och Vuxna,

i Örebro

FUB,föreningen för Hur var det förr - hur 200 000

Utvecklingsstörda är det idag?

Barn, Ungdomar och

Vuxna, i[REDACTED_EFTERNAMN]

FUB:s länsförbund, Ombuds- och utökad föräldra- 750 000

föreningen för Utveck- rådgivarfunktion i syfte

lingstörda Barn, att förbättra samhällets

Ungdomar och Vuxna, i insatser för de allra

Stockholms län svårast flerhandikappade

Handikappförbundens Projektet "Referens- 2 800 000

Samarbetsorgan arbetsplatser i handi-

 kapprörelsen

Handikappförbundens Rättsstödsprojektet 300 000

Samarbetsorgan

HCK, Handikappföre- Projektet Handikappade 570 000

ningarnas Centralkom- en resurs i glesbygden

mitté, i Jämtlands län

HCK, Handikapporgani- Projekt om hur social- 350 000

sationernas Central- tjänstlagen tolkas och

kommitté, i Älvsborgs fungerar i kommunerna

län kontra de handikappade

Handikapporganisatio- Projektet Samverkan i 400 000

nerna i södra Sverige en centraliserad sjuk-

 vård

HRF, Hörselskadades Projektet Cochlea implan- 245 000

Riksförbund tat på barn och ungdomar

HRF, Hörselskadades Organisations- och 1 000 000

Riksförbund påverkansarbete i ett

 decentraliserat samhälle

HRF, Hörselskadades Arbetsplatsprojekt för 375 000

Riksförbund kompetensutveckling i

 syfte att skapa bättre

 kommunikationsmöjligheter

 på HRFs kansli

HRF, Hörselskadades Projektet Hörselskadade i 200 000

Riksförbund yrkesverksam ålder i ett

 glesbygdslän

NHR, Neurologiskt Projekt om utveckling 220 000

Handikappades Riks- av sexhjälpmedel

förbund

NHR, Neurologiskt Utveckling av ungdoms- 530 000

Handikappades Riks- verksamhet

förbund

NHR, Neurologiskt MS-skola i Väster- 280 000

Handikappades Riks- bottens län

förbund

NHR, Neurologiskt LSS-projekt 45 000

Handikappades Riks-

förbund, Örebro Läns-

förening

RBU, Riksförbundet för Försöksverksamhet 100 000

Rörelsehindrade Barn med juridiskt stöd till

och Ungdomar föreningar och medlemmar

 m.fl.

RBU, Riksförbundet för Utredning för att för- 290 000

Rörelsehindrade Barn bättra stödet till barn

och Ungdomar med MBD/DAMP och deras

 familjer

RBU, Riksförbundet för Försöksverksamhet med 800 000

Rörelsehindrade Barn Regional Ombudsman

och Ungdomar

Riksföreningen Autism Försöksverksamhet med 1 270 000

 stödteam för personer

 med autism

RmA, Riksförbundet mot Projektet Allergikern 800 000

Astma-Allergi i morgondagens samhälle

RMR, Riksförbundet Mot ÄDEL-projekt 250 000

Reumatism

Riksförbundet av Juridiskt rådgivnings- 490 000

Intresseföreningar för projekt

Schizofreni,RIKS-IFS

SRF, Synskadades Kvinnoprojekt 520 000

Riksförbund

SRF, Synskadades Projektet Utvecklat 200 000

Riksförbund lokalt stöd

RSMH-Livet, Riksför- Utvecklingsverksamhet 160 000

bundet för Social och

Mental Hälsa, i

Göteborg

Sveriges Dövas Riks- Projektet Kommunernas 450 000

förbund äldreomsorg för döva

 och gravt hörselskadade

 teckenspråkiga äldre-

 och förtidspensionärer

Svenska Epilepsiför- Projektet En mindre 300 000

bundet farlig bostad för

 personer med epilepsi

Bodens Vi Unga-krets Utvecklingsarbete 93 000

 bland handikappade

DHB Hällsboskolan VI-pedagogisk träning 125 000

De Handikappades Projektet Kyrkornas 160 000

Missionsförening Handikapparbete

Föreningen Anorexia/ Utvecklingsverksamhet 275 000

Bulimia

Föreningen Autism i Projektet Samverkan 160 000

Östergötland kring barn och ungdomar

 med autism

Föreningen Rekryte- Projektet Uppsökarnät 600 000

ringsgruppen för Aktiv

rehabilitering

Föreningen Rekryte- Projekt dagverksamhet 900 000

ringsgruppen för Aktiv på Bosön

rehabilitering

Nordiska Rehabilite- Projektet Frösunda- 550 000

ringsfonden skolan

Nordiska Rehabilite- Projektet Service- 350 000

ringsfonden och signalhunden

Nordiska Rehabilite- Projektet Sky High för 160 000

ringsfonden respiratorberoende

 barn, ungdomar och

 vuxna

Nordisk förening för Projekt för sjuka och 320 000

sjuka barns behov handikappade barn och

 ungdomar på sjukhus

Rädda barnen Samtalsgrupper för 135 000

 ungdomar med handi-

 kapp

Stiftelsen Fontänhus Projekt med riktade 300 000
[REDACTED_EFTERNAMN] insatser för högut-

 bildade människor med

 psykiska sjukdomar

Stor-Stockholms Dia- Försöksverksamhet med 215 000

betesförening psykologisk stödresurs

Sverigefinska Riksför- Projektet Bättre livs- 250 000

bundet villkor för finsktalande

 handikappade

Ågrenska Hälsocentret Familjeverksamhet 900 000

för Barn

Ågrenska Hälsocentret Utveckling av familje- 2 180 000

för Barn verksamhet m.m.

Barnneuropsykiatriskt Projekt om Neuropsykiat- 2 850 000

Centrum, Göteborgs riska problem i barn-

universitet domen

Folkuniversitetet/ Projektet Special- 200 000

Kursverksamheten vid anpassade kläder för

Göteborgs universitet rörelsehindrade

Folkuniversitetet, Försöksverksamhet med 355 000

Kursverksamheten vid allaktivitetshus för

Stockholms universitet socialt isolerade per-

 soner i Angered

NBV NykterhetsrörelsensNyskadadeprojekt 345 000

Bildningsverksamhet

Centrum för utvärde- Projektet "Utvecklad 450 000

ring av medicinsk handikappteknologi för

teknologi, Universitet rörelsehindrade. Effekter

i Linköping på resurskrav och livs-

 kvalitet

Forsa folkhögskola Projektet Hudikaccess 70 000

TRC Tomtebodaskolans Projekt Miljöanpassning 205 000

Resurscenter och utvecklingsstimuler-

 ande åtgärder för gravt

 synskadade - blinda barn

 med tilläggshandikapp

Universitetet i Lin- Försöksverksamhet inom 500 000

köping, Institutionen handikappområdet läs-

för pedagogik och och skrivsvårigheter

psykologi

Institutionen för Utveckling av hjälp- 435 000

Lingvistik, Stockholms medel för träning och

Universitet diagnos av barn med

 hörsel- och talsvårigheter

Kristianstads kommun, Projektet Orkidén 350 000

Omsorgsförvaltningen

m.fl.

Omsorgsnämnden, Syd- Projekt för stöd till 80 000

västra omsorgsområdet, invandrarfamiljer med

Stockholms läns handikappade barn

landsting

Pedagogiska hörsel- Föräldrastödjande 230 000

vården, Malmö allmänna verksamhet för döva

sjukhus och hörselskadade

Handikappinstitutet Utveckling av hjälp- 130 000

 medel och metoder för

 förståndshandikappade

Handikappinstitutet Projektet Utveckling 200 000

 av hjälpmedel för

 liggande drickande

Handikappinstitutet Utveckling och för- 500 000

 bättring av den orto-

 pedtekniska vården _________

 35 168 000

Information, utbildning

Afasiförbundet i Framställning av 150 000

Sverige en informationsfilm

Demensförbundet, Riks- Framställning av infor- 400 000

förbundet för dementas mationsmaterial och

rättigheter informationsinsatser

DHB, Riksförbundet för Informationsfolder 80 000

döva, hörselskadade om flerhandikappade

och språkstörda barn barn

FSDB, Föreningen Projekt för att sprida 475 000

Sveriges Dövblinda information om tolkning

 för döva, dövblinda,

 vuxendöva och hörsel-

 skadade

FUB, Riksförbundet för Projekt Marknads- och 280 000

Utvecklingsstörda Barn,Aktivitetsplan för

Ungdomar och Vuxna Riksförbundet FUB

FUB, Riksförbundet för Information om EG 250 000

Utvecklingsstörda Barn,inför folkomröstningen

Unngdomar och Vuxna

FUB, Riksförbundet för Information om lagen 115 000

Utvecklingsstörda Barn,om stöd och service

Ungdomar och Vuxna till funktionshindrade

Handikappförbundens Projektet Utbildningsin- 1 000 000

samarbetsorgan satser i anledning av

 LSS

HCK, Handikappföre- Projektet Aktiv kunskaps- 270 000

ningarnas Centralkom- spridning

mitté, i Stockholms län

HCK, Handikappföre- Projektet Om brukaren 350 000

ningarna Centralkom- som kunskapsbärare och

mitté, i Blekinge idégivare i samhällets

 rehabiliteringsarbete

Piteå HCK, Handikapp- Projektet Trots 700 000

förbundens Central-

kommitté

HJÄRNKRAFT, Riksföre- Informations- och 100 000

ningen för rehabilite- utbildningsinsatser

ring av skallskadade

Hjärtebarnsföreningen Medlemskonferenser 265 000

Hjärtebarnsföreningen Projektet Informations- 1 000 000

 rehabilitering

Hjärtebarnsföreningen Projektet Utbildning, 155 000

 förändring

Hjärt- och Lungsjukas Framställning av Informa- 440 000

Riksförbund tionsvideo och folder

ILCO, Svenskt förbund Produktion av informa- 295 000

för stomiopererade tionsfilm i samband med

 internationella stomi-

 dagen

ILCO, Svenskt förbund förUtarbetande av infor- 245 000

stomiopererade mationsmaterial och

 utbildning av informa-

 törer genom kurser och

 konferenser

NHR, Neurologiskt Uppbyggnad av utställning 566 000

Handikappades Riks- med kommunikationshjälp-

förbund medel

NHR, Neurologiskt Projektet "Fördjupad 135 000

Handikappades Riks- information om svåra

förbund ryggproblem"

NHR, Neurologiskt Projekt för personer 325 000

Handikappades Riks- med Gilles de la

förbund Tourettes syndrom

NHR, Neurologiskt Filmprojektet 350 000

Handikappades Riks- Regissören

förbund

NHR, Neurologiskt Utveckling av arbetet 200 000

Handikappades Riks- med små och mindre

förbund kända handikappgrupper

NHR, Örebro Läns- Fibromyalgiprojekt 190 000

förbund

PSO, Svenska Psoriasis-Informations- och 535 000

förbundet utbildningsprojekt

RBU, Riksförbundet för Historik i samband 560 000

Rörelsehindrade Barn med 40-års jubileum

och Ungdomar

RBU, Riksförbundet för Konferens om handi- 150 000

Rörelsehindrade Barn kappombudsmannainsti-

och Ungdomar tutets betydelse för

 familjer med barn med

 handikapp

RfCF, Riksförbundet Genomförande av en 340 000

Cystisk Fibros utbildningsdag

RmA, Riksförbundet mot Projektet "Hudåret 1993" 340 000

Astma-Allergi

RMR, Riksförbundet mot Försöksverksamhet för 500 000

reumatism medlemmar med fibromy-

 algi/mjukdelsreumatism

 eller andra smärtsyndrom

RMT, Riksförbundet för Informationsprojekt 1 650 000

Mag- och Tarmsjuka

RNj, Riksförbundet för Informationsprojekt 600 000

Njursjuka om organdonation

RSMH, Riksförbundet Kommunikations- och 525 000

för Social och Mental informationsprojekt

Hälsa

RSMH, Riksförbundet Utbildning av stöd- 1 100 000

för Social och Mental personer

Hälsa

SEF, Svenska Epilepsi- Information och särskilda 265 000

förbundet insatser för barn och

 ungdomar med epilepsi

SDR, Sveriges Dövas Omtryckning av material 75 000

Riksförbund

SDR, Sveriges Dövas Internationell konfe- 500 000

Riksförbund rens om tvåspråkighet

 för döva

SRF, Synskadades Riks- Projektet "Föräldrain- 234 000

förbund formation om synutveck-

 ling och synrubbningar

 hos barn 0-6 år"

SSR,Sveriges Stam- Projektet Kursutveck- 124 000

ningsföreningars Riks- ling och Stamnings-

förbund litteratur

Unga Hörselskadade Barn- och ungdomstid- 510 000

 ning för hörselskadade

Dvtf, dövblind- och Seminarium 145 000

vuxendövtolkföreningen

Förbundet Mot Läs- och Framställande av film 200 000

Skrivsvårigheter om läs- och skriv-

 svårigheter

Föreningen för handi- Projektet Utveckling 500 000

kappforskning och prövning av olika

 modeller för informa-

 tion om handikappforskning

Föreningen Rekryte- Framställning av film 300 000

ringsgruppen för aktiv

rehabilitering

Hörselpedagogiska Kurs/konferensdagar 30 000

föreningen

IKTYOS FÖRENINGEN Informationsprojekt 150 000

Riksförbundet för Framställning av 30 000

Blodsjuka informationsbroschyr

RFSU, Riksförbundet Konferensen Sexualitet, 40 000

för Sexuell Upplysning fertilitet och gravidi-

 tet bland män och kvinnor

 med fysiska handikapp - ett

 europeiskt kunskapsutbyte

Riksföreningen för Informationsinsatser m.m. 210 000

familjer med Hepatit-B

smittobärande barn

(RFHB)

Stiftelsen Vänskap och Kursverksamhet om 150 000

arbete Fountain Housemodellen

STIL Stockholmskoopera-Projekt med metod- och 800 000

tivet för Independent organisationsutveckling

Living samt utökade utbildnings-

 insatser för befintliga

 och blivande personlig

 asisstansbrukarkooperativ

Stockholms Dövas Dokumentation av döv- 250 000

Förening rörelsen

Svenska Audiologiska Förberedelser och 135 000

Sällskapet genomförande av en

 Nordisk Barnaudologisk

 Kongress

Svenska föreningen för Konferensen Sorg 250 000

psykisk hälsovård och förlust

Svenska MigränförbundetInformationsprojekt 770 000

 om migrän

STTF, Sveriges tecken- Seminarium 145 000

språkstolkars förening

Handikappinstitutet Kartläggning av resurs- 180 000

 personer samt behov och

 känd kunskap i ämnet

 sexologi-funktionshinder

Handikappinstitutet Utredning av partiellt 392 000

 fotamputerades problem

 och utveckling i syfte

 att förbättra deras skor

Röda korsets sjukhus Förstudie rörande 1 215 000

 Kunskapscenter för

 människor med multipla

 extremitetsskador

Norrköpings kommun, Projektet "Handikapp- 430 000

Centrum för verksam- studie i Norrköping

hets och kompetensut-

veckling

Solbergaprojektet Bearbetning av 90 000

 undersökningsmaterial

 avseende ryggmärgsskada-

 des levnadsförhållanden

Socialstyrelsen Bildspel om omsorgsverk- 315 000

 samhetens historia __________

 23 071 000

Rekreation, fritidsanläggningar

DHR , De Handikappades Upprustning av rekrea- 350 000

Riksförbund, Kramfors tionsanläggningen

lokalavdelning Valasjögården

FUB i Borås, FöreningenRenovering vid FUB:s 98 000

för Utvecklingsstörda sommargård i Kärradal

Barn, Ungdomar och

Vuxna

FUB, Kristianstad, Uppförande av lokal 800 000

Föreningen för Utveck- för fritidsverksamhet

lingsstörda Barn,

Ungdomar och Vuxna

FUB, Strömstad, Före- Ombyggnad av fritids- 215 000

ningen för Utveck- lokal

lingsstörda Barn,

Ungdomar och Vuxna

RBU, Riksförbundet för Tillbyggnad av RBU- 200 000

Rörelsehindrade Barn torpet Hanarp 3:14 i

och Ungdomar i Falkenberg

Hallands län

Göteborgs Dövas Om- och tillbyggnad av fri- 300 000

Förening tidsanläggningen Solhem

Röda korset, Stock- Upprustning- och 340 000

holmsdistriktet handikappanpassning av

 ungdoms- och läger-

 gården Elvskogen, Haninge

 kommun

Stiftelsen Sommar- Upprustning av koloni- 105 000

gården anläggning samt

 inventarier

Vätterbygdens Dövas Om- och tillbyggnad 500 000

Förening av föreningens Fri-

 tidsgård Västersol

Västkustens Distrikt Om- och tillbyggnad 500 000

av De Handikappades av fastigheten Stenung-

Missionsförening sund Törreby 6:1

Föreningen Furuboda "Björkebo", nybyggna- 1 200 000

Kursgård och Rehabili- tion på Furuboda för ut-

teringscentrum veckling av folkbildnings-

 arbete för hjärnskadade _________

 4 608 000

Utrustning till handikapporganisationer

DHR, De Handikappades Kansliutrustning 300 000

Riksförbund, Värmlands

distrikt

Föreningen Sveriges Punktskriftsut- 160 000

Dövblinda rustning

HCK, Handikappförbun- Kostnader i projektet 600 000

dens Centralkommitté Referensarbetsplatser

i Kristianstads län

HCK, Handikappförbun- Kostnader i projektet 400 000

dens Centralkommitté Referensarbetsplatser

i Västerbottens län

HCK, Handikappförbun- Kansliutrustning 600 000

dens Centralkommitté

i Älvsborgs län

HCK, Handikappförbun- Inköp av kopieringsapparat 230 000

dens Centralkommitté,

Östergötland

Hjärt- och Lung- Kansliutrustning 490 000

sjukas Riksförbund

Riksförbundet Cystisk Kansliutrustning 200 000

Riskförbundet För Mag- Kansliutrustning 58 000

och Tarmsjuka

Svenska LaryngförbundetViss kansliutrustning 120 000

Föräldraföreningen Kostnader för datorer 200 000

för Ordblinda Barn med talsyntes

m.m.

Riksföreningen mot Kansliutrustning 16 000

Fibromyalgi

Utöver dessa projekt har regeringen beviljat 50 000 kr till en organisation som

senare återkallat sin ansökan. Dessa medel återgår till fonden.

 _________

 3 424 000

Diverse

Hjärt- och Lungsjukas Kartläggning av 500 000

Riksförbund hjärt- och lungsjukas

 levnadsförhållanden

Riksförbundet Cystisk Kartläggning av 300 000

Fibros(RfCF) vården i Sverige för

 barn, ungdomar och

 vuxna med cystisk fibros

Sveriges Stamnings- Planering av världs- 147 000

föreningars Riksför- kongress

bund (SSR)

Stiftelsen Humlegården Utredning av rekreations- 340 000

 möjligheter för rörelse-

 hindrade, utvärdering av

 utlandsvård och samarbete

 med sjukvårdshuvudmännen __________

 1 287 000

Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelat stöd

under budgetåret 1993/94

Det för utdelning tillgängliga beloppet var 176 miljoner kronor. Dessutom har

under året 5,8 miljoner kronor utbetalats av till fonden återförda och

återbetalade medel.

Vård och fostran av barn samt vård av ungdom

Försöks- och utvecklingsarbete,

utsatta barn och ungdomar 9 455 000

Övrigt försöks- och utvecklingsarbete 3 340 000

Kultur 685 000

Information 708 000

Utvecklingsverksamhet i anslutning

till FN:s internationella familjeår 7 000 000

Insatser inom barnomsorgen i det mång-

kulturella samhället 6 000 000

 27 188 000

Omsorg om personer med funktionshinder

Försöks- och utvecklingsarbete för

ökat självbestämmande och oberoende

för personer med funktionshinder 11 895 000

Datateknik och handikapp 19 165 000

Fritid/kultur och handikapp 5 787 000

Idrott 6 254 000

Övrigt försöks- och utvecklingsarbete 35 168 000

Information, utbildning 23 071 000

Rekreation, fritidsanläggningar 4 608 000

Utrustning till handikapporganisationer 3 424 000

Diverse 1 287 000

 110 659 000

Barn- och ungdomsdelegationen 44 000 000

Totalt 181 847 000

Socialdepartementets redovisning av utdelat stöd för projekt

om barnomsorgen i det mångkulturella samhället

Röda korset - 235 000 kronor för det andra året av två projekt som genomförs i

Hallands- och Västerbottendistrikten. I Hallandsdistriktet planeras två

studiedagar för utbildning av två resurspersoner inom varje barnomsorgsenhet.

Västerbottendistriktet planerar bl.a. att i dramatiserad form ge barn kunskap om

andra kulturmönster. Barnomsorgspersonalen skall genom föreläsningar och

konferenser ges kunskap om invandrarfamiljers upplevelser av förtryck och krig

och hur dessa påverkar deras dagliga situation.

 ENSAC Sweden (European Network for School-Age Childcare) - 295 000 kronor för

det andra året av ett 2-årigt projekt som avser insamlandet av information om

barns uppväxtvillkor i fem länder - f.d. Jugoslavien, f.d. Sovjetunionen, Polen,

Turkiet och Chile. Materialet skall översättas och bearbetas i en statistisk

del, en kvalitativ del samt en del med konkreta exempel, för att därefter föras

ut i en konferensserie som vänder sig till personal inom skolbarnomsorgen.

Konferensserien har som ett mål att bilda fem närverk. Syftet med

nätverksarbetet är att stödja och dokumentera det arbete som på går i den egna

barngruppen och utveckla arbetsmetoder för en mångkulturell skolbarnomsorg.

 Centrum för kulturkommunikation - 580 000 kronor för den tredje etappen och

468 000 kronor för den fjärde etappen av ett treårigt projekt vars målsättning

är att framställa studie- och handledningsmaterial om interkulturell

kommunikation avsedd för barnomsorgspersonal samt att utbilda förskolechefer

till resurspersoner i invandrar- och flyktingfrågor. I projektet ingår

framställning av en studiehandbok om bl.a. interkulturell kommunikation, en

videofilm och en seminarieserie. Ett 75-tal förskolecefer från samtliga

socialdistrikt i Stockholm är under utbildning inom projektet.

 Rädda Barnen - 1 miljon kronor för det tredje året av ett treårigt projekt som

omfattar tre delprojekt med inriktning på praktisk metodik, pedagogiskt drama

och psykosocial konsultation. Den geografiska spridningen är Malmö-, Göteborgs-

och Härnösandsområdet. Projektet riktar sig till personal inom barnomsorgen som

arbetar i flykting- och invandrartäta områden. Det riktar sig också till

mottagningsdaghem för flyktingbarn, och till små kommuner och orter med liten

eller ingen erfarenhet av arbete med flyktingbarn. Samtliga projekt kommer att

dokumenteras i bokform.

 Svenska OMEP-kommittén - 520 000 kronor till tredje året av Pocketteaterns

föreställning "Vem där? - Ett spel om våra insikter och åsikter om invandrare

och flyktingar" som visas i anslutning till studiedagar för barnomsorgspersonal

och förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna, personal vid kommunala

flyktingmottagningar på 15 orter i landet. Pjäsen är speciellt skriven för

målgruppen.

 Institutet för tvärkulturella relationer - ITR - 335 000 kronor för att

genomföra ett antal seminarier och studiedagar vid institutionerna för

förskollärarutbildning vid olika högskolor vårterminen 1994 under vetenskaplig

ledning av docent Anders[REDACTED_EFTERNAMN]. I första hand kommer forskare som är aktiva inom

området internationell migration och etniska relationer att engageras för

uppgiften. Som delprojekt 2 kommer kontakt att etableras med barnomsorgspersonal

på fältet som är intresserade av att delta i projektet för diskussion och

bearbetning av frågor som rör etniska relationer. Denna del av projektet

genomförs under hela år 1994.

 Föreningen psykologer mot kärnvapen, för fred och ekologisk balans - PMK - 350

000 kronor för projektet Empati genom lek och språk. Syftet är att öka

barnomsorgspersonalens medvetenhet om sitt eget förhållningssätt och de egna

attitydernas betydelse samt öka kompetensen att möta barnen inom deras eget

kulturområde - leken - på ett sätt som stimulerar barnens språkutveckling och

empatiska förmåga. Projektets bas blir en barnstuga i norra Botkyrka med ca 100

förskolebarn från olika kulturer. Projektet skall resultera i en metodbok.

 INVA - Språkpedagogiska institutet - 150 000 kr för den första delen och 150

000 kronor för den andra delen av genomförandet av kurser för

barnomsorgspersonal "Barn i kris". Kurserna som genomförs i samarbete med Rädda

Barnen syftar till att förmedla en del av de kunskaper och erfarenheter som

finns om arbetet med utsatta barn med flyktingbakgrund.

 Studieförbundet Vuxenskolan - 100 000 kronor för ett projekt vid två förskolor

i Uppsala med en stor andel invandrarbarn med olika språk. Avsikten är att

stärka det svenska språket bland språksvaga 5-6-åringar inom förskolan.

Projektet kommer att genomföras i samarbete mellan förskollärare, logopeder och

barnbibliotekarier.

 Riksförbundet BRIS - 500 000 kronor för ett projekt i samarbete med

teatergrupper El Grillo. Vid 50 temadagar under våren 1994 kommer en

teaterföreställning - Tusen tranor, att visas för barn och barnomsorgspersonal.

Pjäsens tema är krigets offer och solidaritet mellan alla jordens barn. Dessutom

kommer temadagarna att innehålla fakta om flykting- och invandrarbarn i Sverige,

barn med krigsupplevelser, var kan barnomsorgspersonal söka hjälp för barn i

krissituationer m.m.

 Marionetteatern - 535 000 kronor för produktion och framförande av den

nyskrivna pjäsen Barnen i Sarajevo av Michael Meschke. Pjäsen vänder sig i

första hand till vuxna som möter flyktingbarn i sitt arbete. Man vill genom

pjäsen ge tillfälle till upplevelse, inlevelse och identifikation med

flyktingbarnen.

 Stödföreningen för NIMECO i Uruguay - 240 000 kronor för projektet Barn,

människosyn och medier i det mångkulturella samhället, som skall genomföras vid

barnstugor och fritidshem i fyra kommuner. Barngrupper med svenska barn och barn

med invandrarbakgrund skall tillsammans få arbeta med olika typer av medier och

skapa bilder, texter och filmer om sig själva och frågor som berör dem. Barnen

kommer också att få jämföra sin egen verklighet med den bild av verkligheten som

speglas i serietidningar, video- och TV-program.

Kommitténs för FN:s familjeår redovisning av

utdelat stöd

Riksförbundet FUB - 300 000 kronor till aktiviteter med inriktning på barn och

föräldrar i familjer med utvecklingsstörda

 Sambandet - 100 000 kronor till den andra lokal-TV & video- olympiaden 1994

 Föreningen Söndagsföräldrar och Familjerättsbyrån i Malmö kommun - 375 000

kronor till ett mångkulturellt projekt för att stödja umgängesrättsföräldrar

 Familjerådgivningen i Kristianstad - 65 000 kronor till insatser för att möta

barns behov när föräldrar befinner sig i en samlevnadskris

 Internationella Kvinnoförbundet - 239 000 kronor till insatser för att

underlätta bosniska flyktingfamiljers integrering i det svenska samhället

 Husmodersförbundet Hem och samhälle - 12 000 kronor för att utveckla

frivilliga insatser som ställföreträdande mor- och farmödrar

 Mansjouren i Stockholm - 15 000 kronor för utvärdering av samtalsgrupper

 RFSL - 40 000 kronor till en konferens om den homosexuella familjen

 Föreningen Fjärde Världen - 200 000 kronor till konferensen Indigenous Forum

-94

 Riksförbundet Hem och Skola - 240 000 kronor för att pröva nya arbetssätt i

samverkan mellan hem och skola

 Barnhälsovården, Göteborg - 20 000 kronor till en kartläggning av nyblivna

pappors attityder till föräldrautbildning och föräldraledighet

 Göteborgs sjukvård - 150 000 kronor till utvecklingsarbete för att stödja

ensamstående gravida kvinnor

 Jämtland-Härjedalens familjeterapiförening - 26 000 kronor för att sprida

kunskap om svårigheter och möjligheter i separerade familjer/styvfamiljer

 Sverigefinska Riksförbundet - 70 000 kronor för förebyggande insatser bland

sverigefinska familjer

 Adoptionscentrum - 290 000 kronor till en utställning om att leva i en familj

med ursprung i flera kulturer

 Studieförbundet Vuxenskolan - 428 000 kronor till insatser för att stödja

anhöriga till barn med utvecklingsstörning

 Norrköpings kommun - 194 000 kronor för tidig behandling av spädbarnsfamiljer

med betoning på pappans roll

 Radio Q - 350 000 till en serie radioprogram om familjer i Sverige 1994

 TBV Göteborg - 115 000 kronor till ett studiematerial om samlevnadsfrågor

 Kvinnojouren Vändpunkten - 317 000 kronor till ett projekt om samverkan mot

familjevåld i mindre kommuner

 Stiftelsen Kvinnoforum - 230 000 kronor till ett projekt för att utveckla

samarbetet mellan föräldrar och ungdomar och öka mammors resp. pappors

delaktighet i tonårsbarnens tillvaro

 Stiftelsen Kvinnoforum - 334 800 kronor till ett projekt för att skapa broar

mellan invandrarkvinnor via föräldragrupper

 Föreningen Söndagsförälder Skaraborg - 250 000 kronor till insatser för barns

rätt till två föräldrar

Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelat stöd

under budgetåret 1993/94

(redovisar enbart Socialdepartementets beslut och omfattar ej särskilt avsatta

medel till Utvecklingsverksamhet i anslutning till FN:s internationella

familjeår och Insatser inom barnomsorgen i det mångkulturella samhället)

Fördelat på mottagare av stöd

 Antal beslut/ Summa

Handikapporganisationer

Handikapporganisationernas 15 8 720 000

samarbetsorgan, fd HCK,

Handikappföreningarnas

Centralkommitté, centralt

och lokalt

Afasiförbundet i Sverige 3 990 000

Demensförbundet, Riksför- 2 750 000

bundet för dementas rättigheter

DHB, Riksförbundet för döva, 3 1 375 000

hörselskadade och språkstörda barn

FBIS, Förbundet blödarsjuka 3 850 000

i Sverige

FMLS, Förbundet mot Läs- 2 500 000

och Skrivsvårigheter

FSDB, Föreningen Sveriges 5 3 170 000

Dövblinda

FUB, Riksförbundet för Utveck- 12 7 601 000

lingsstörda Barn, Ungdomar och

Vuxna, centralt och lokalt

Hjärnkraft, Riksföreningen för 1 100 000

rehabilitering av skallskadade

Hjärt- och Lungsjukas Riks- 4 1 540 000

förbund

Hjärtebarnsföreningen 3 1 420 000

HRF, Hörselskadades Riksförbund 5 1 820 000

ILCO, Svenskt förbund för 2 540 000

stomiopererade

NHR, Neurologiskt Handikappades 10 2 841 000

Riksförbund, centralt och lokalt

PSO, Svenska Psoriasisförbundet 1 535 000

RBU, Riksförbundet för 8 2 465 000

Rörelsehindrade Barn och

Ungdomar, centralt och lokalt

RFA, Riksföreningen Autism 1 1 270 000

RfCF, Riksförbundet Cystisk 3 840 000

Fibros

RmA, Riksförbundet mot 2 1 140 000

Astma-Allergi

RMR, Riksförbundet Mot Reumatism 2 750 000

RMT, Riksförbundet för Mag- 2 1 708 000

och Tarmsjuka

RNj, Riksförbundet för Njursjuka 1 600 000

RSMH, Riksförbundet för Social 7 2 985 000

och Mental Hälsa, centralt och

lokalt

SDR, Sveriges Dövas Riksförbund, 3 1 025 000

centralt och lokalt

SEF, Svenska Epilepsiförbundet 2 565 000

Svenska Laryngförbundet 1 120 000

SSR, Sveriges Stamnings- 2 271 000

föreningars Riksförbund

DHR, De Handikappades 5 5 010 000

Riksförbund, centralt och lokalt

Föreningen JAG (Jämlikhet, 1 530 000

Assistans, Gemenskap)

RIKS-IFS, Riksförbundet av 3 935 000

Intresseföreningar för Schizofreni

IFSAP, Intresseföreningen 2 820 000

för schizofreni och andra

psykotiska tillstånd

SRF, Synskadades Riksförbund, 7 4 269 000

centralt och lokalt

Unga Hörselskadade 1 510 000

 __________

 58 565 000

Föreningar, stiftelser

Afrosvenskarnas Riksförbund 1 120 000

Allmänna Tennisklubben[REDACTED_EFTERNAMN] 1 30 000

Arbetskooperativet Samverkarna 1 250 000

Bodens Vi Unga-krets 1 93 000

Brottsofferjourernas Riksförbund 1 265 000

BOJ

DHB Hällsboskolan 1 125 000

Dalarnas Handikappidrottsförbund 1 350 000

De Handikappades Missionsförening 1 160 000

dvtf, dövblind- och vuxendövtolk- 1 145 000

föreningen

Familjehemmens Riksförbund 1 600 000

Föreningen Furuboda Kursgård och 3 2 690 000

Rehabiliteringscentrum

Föreningen Anorexia/Bulimia 1 275 000

Kontakt i Östergötland

Föreningen Autism i 1 160 000

Östergötland

Föreningen för handikapp- 1 500 000

forskning

Föreningen Jourtelefonen 1 50 000

Föreningen Rekryteringsgruppen 4 1 975 000

för aktiv rehabilitering

Föreningen Urkraft 1 250 000

Föräldraföreningen för Ordblinda 1 200 000

Barn

Föräldraföreningen Plötslig 1 50 000

Spädbarnsdöd

GIL ekonomisk förening, 1 450 000

Göteborgskooperativet för

Independent Living

Göteborgs Dövas Förening 1 300 000

Humana, intresseföreningen 1 280 000

vid Farsta-Vantörs psykiat-

riska sektorsområde

Hushållningssällskapet 1 165 000

i Norra Älvsborg

Hörselpedagogiska föreningen 1 30 000

IKTYOS FÖRENINGEN 1 150 000

Konstepidemin 1 120 000

Nordiska Rehabiliteringsfonden 3 1 060 000

Nordisk förening för sjuka 1 320 000

barns behov

Norrbottens Handikapp- 1 70 000

idrottsförbund

Nämndemännens riksförbund 1 50 000

Riksförbundet för Blodsjuka - RFB 1 30 000

Riksförbundet för behandlingshem 2 350 000

(RFB)

Riksföreningen för familjer med 1 210 000

Hepatit-B-smittobärande barn

(RFHB)

RFHL, Riksförbundet för Hjälp 1 510 000

åt Läkemedelsmissbrukare

RFSU, Riksförbundet För 1 40 000

Sexuell Upplysning

Riksförbundet BRIS, Barnens 1 1 900 000

Rätt i Samhället

Riksföreningen mot Fibromyalgi 1 16 000

Rädda barnen 5 1 950 000

Röda korset, Stockholmsdistriktet 1 340 000

Röda korsets sjukhus 1 1 215 000

Skånes Handikappidrottsförbund 1 240 000

Stiftelsen Arbete och Vänskap 1 300 000

Stiftelsen En Rökfri Generation 2 1 100 000

Stiftelsen Fontänhus[REDACTED_EFTERNAMN] 1 300 000

Stockholm

Stiftelsen Fontänhuset Örebro 1 260 000

Stiftelsen Humlegården 1 340 000

Stiftelsen Skutan 1 175 000

Stiftelsen Sommargården 1 105 000

Stiftelsen SÄRBO 1 320 000

Stiftelsen Tom Tits Experiment 1 640 000

Stiftelsen Valjeviken 1 1 500 000

Stiftelsen Vänskap och arbete 1 150 000

STIL, Stockholmskooperativet 1 800 000

för Independent Living

Stockholms Dövas Förening 1 250 000

Stockholms Dövas Ungdomsklubb 1 254 000

Stockholms Handikapp Idrotts- 2 200 000

förbund

Stockholms Wing Tao klubb 1 210 000

Stor-Stockholms Diabetesförening 1 215 000

Svenska Audiologiska Sällskapet 1 135 00

Svenska Barnläkarföreningen 1 168 000

Svenska föreningen för psykisk 1 250 000

hälsovård

Svenska golfförbundet 1 275 000

Svenska Handikappidrottsförbundet 6 1 500 000

SLAO Svenska Liftanläggningars 1 1 300 000

Organisation

Svenska Migränförbundet 1 770 000

Svenska Orienteringsförbundet 1 500 000

Svenska Ridsportförbundet 1 320 000

Svenska seglarförbundet 1 115 000

Svenska Unicefkommittén 1 50 000

Svenska Very Special Arts 1 350 000

Sverigefinska Riksförbundet 1 250 000

Sveriges Dövas Idrottsförbund 1 25 000

Sveriges Teckenspråkstolkars 1 145 000

förening

Västernorrlands Handikapp- 1 105 000

idrottsförbund

Västkustens Distrikt av 1 500 000

De Handikappades Missions-

förening

Vätterbygdens Dövas Förening 1 500 000

Ågrenska Hälsocentret för Barn 2 3 080 000

Östergötlands Handikappidrotts- 1 45 000

förbund __________

 35 636 000

Studieförbund

ABF, Arbetarnas Bildnings- 1 175 000

förbund

Folkuniversitetet 1 230 000

Folkuniversitetet/Kursverksam- 2 555 000

heten vid Göteborgs universitet

Folkuniversitetet, Kursverksam- 1 100 000

heten vid Stockholms universitet

NBV, Nykterhetsrörelsens 1 345 000

Bildningsverksamhet

Studiefrämjandet 1 80 000

 _________

 1 485 000

Högskolor m.fl.

Barnneuropsykiatriskt 1 2 850 000

Centrum, Göteborgs

universitet

Centrum för utvärdering 1 450 000

av medicinsk teknologi,

Linköping

CERTEC, Centrum för Rehabi- 1 785 000

literingsteknik vid Tekniska

högskolan i[REDACTED_EFTERNAMN]

Centrum för Idrottsvetenskap (CIV)1 224 000

Filosofiska institutionen 1 220 000

Stockholms universitet

Forsa Folkhögskola 1 70 000

Höghammarskolans Fri- 1 250 000

idrottsgymnasium

Högskolan i Jönköping 1 400 000

Stockholms Universitet, 1 435 000

Institutionen för lingvistik

TRC Tomtebodaskolornas 1 205 000

Resurscenter

Universitetet i Linköping, 1 500 000

Institutionen för pedagogik

och psykologi _________

 6 389 000

Kommuner och landsting m.fl.

Eskilstuna kommun, 1 175 000

Barnkultuscentrum

Kristianstads kommun, 1 350 000

Omsorgsförvaltningen

Landstinget Blekinge, 1 100 000

Barn- och ungdomskliniken,

Centrallasarettet

Malmö kommun, Nordöstra 1 295 000

Socialförvaltningen

Norrköpings kommun, 1 430 000

Centrum för verksamhets- och

kompetensutveckling

Omsorgsnämnden, Sydvästra 1 80 000

omsorgsområdet, Stockholms läns

landsting

Pedagogiska hörselvården 1 230 000

Rinkeby stadsdelsförvaltning 1 195 000

Skarpnäcks stadsdelsförvaltning 1 270 000

Skellefteå kommun 1 100 000

Solbergaprojektet 1 90 000

 _________

 2 315 000

Myndigheter m.m.

Barnombudsmannen 1 270 000

Handikappinstitutet 12 14 872 000

Socialdepartementet 4 18 000 000

Socialstyrelsen 1 315 000

 __________

 33 457 000

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 januari 1995

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:138 Redovisning för fördelningen av medel

från Allmänna arvsfonden under budgetåret 1993/94