5

Inkomster

5 Inkomster

Statsbudgetens inkomster består dels av skatter

och avgifter, dels av övriga inkomster. Skatter

och avgifter utgörs av inkomstskatter,

socialavgifter, egendomsskatter samt skatt på

varor och tjänster. De övriga inkomsterna utgörs

främst av inkomster av statlig verksamhet,

försäljningar av statlig egendom samt bidrag från

EU. I tabell 5.1 redovisas hur statsbudgetens

inkomster utvecklas under perioden 1997-2001.

Tabell 5.1 Statsbudgetens inkomster

Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Skatter m.m.

575,3

617,7

630,6

650,8

676,9

varav

skatt på

inkomst

109,8

111,2

118,1

107,0

115,0

varav

socialavgifter

och allmän

pensionsavgift

193,4

209,3

227,2

239,8

249,9

varav

skatt på varor

och tjänster

228,2

239,9

242,1

251,1

260,6

Övriga

inkomster

73,6

79,6

65,8

63,4

51,3

varav

statens

verksamhet

38,9

39,2

32,1

36,8

33,9

varav

försåld

egenom

15,8

22,4

15,0

9,0

0,0

Totala

inkomster

648,9

697,3

696,4

714,2

728,2

Skatter m.m.

89%

89%

91%

91%

93%

Övriga

inkomster

11%

11%

9%

9%

7%

De totala inkomsterna förväntas 1999 vara i stort

sett oförändrade jämfört med 1998, för att

därefter öka med cirka två procent per år. Den

kraftiga ökningen av skatte- och

avgiftsinkomsterna 1998 förklaras framför allt av

stora fyllnadsinbetalningar avseende fysiska och

juridiska personers inkomstskatt. Den höga

nivån på inkomsterna från skatter och avgifter

1998 medför att ökningstakten avtar mellan 1998

och 1999. Utvecklingen de följande åren beror

främst på hur inkomsterna av socialavgifter och

mervärdesskatt förändras. Andelen övriga

inkomster är förhållandevis hög för budgetåren

1997-2000 beroende på dels inkomster av statens

verksamhet (inkomster av statens aktier), dels

stora försäljningar.

Statsbudgetens inkomster redovisas

kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter

och avgifter som under budgetåret betalas in till

staten som redovisas. På ett flertal inkomsttitlar

redovisas skatteinkomster som kan avse flera år.

Inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt

redovisar till exempel budgetåret 1998 ett netto

av inbetalda preliminärskatter avseende

inkomståret 1998, kvarstående skatter avseende

inkomståret 1996 och överskjutande skatter

avseende inkomståret 1997. Prognosen för

statsbudgetens inkomster måste därför utgå från

respektive inkomstårs skatter (periodiserade

skatter). Därefter tas hänsyn till de

betalningsförskjutningar som sker mellan åren i

form av fyllnadsinbetalningar, kvarstående och

överskjutande skatter samt utbetalningar till

kommunsektorn och ålderspensionssystemet I

det följande redovisas först den offentliga

sektorns skatteintäkter (periodiserade skatter)

och därefter inkomsterna på statsbudgeten

(kassamässiga skatter).

5.1 Offentliga sektorns skatter

 periodiserad redovisning

Utvecklingen av skatterna är beroende av

tillväxten i skattebaserna. Den viktigaste

skattebasen vid uttag av skatt är ersättning för

arbete, dvs. löner och inkomst av

näringsverksamhet. Ersättning för arbete utgör

skattebas för statlig och kommunal

inkomstskatt, allmän pensionsavgift samt

arbetsgivaravgifter. I skattebasen för

inkomstskatt ingår även skattepliktiga

transfereringar, såsom pensioner samt ersättning

vid arbetslöshet och sjukdom.

Beräkningen av intäkternas utveckling baseras

på den ekonomiska makrobild som finns

redovisad i Bilaga 2, Svensk ekonomi. I

beräkningarna har hänsyn tagits till de

regelförändringar som beslutats efter

vårpropositionen samt till de förslag som

regeringen lägger fram i denna proposition (se

kapitel 8). I tabell 5.2 redovisas de antaganden

som har störst inverkan på skatteintäkterna samt

förändringen i förhållande till vårpropositionen

1998. I tabell 5.7 finns en samlad redovisning av

offentliga sektorns skatteintäkter för åren 1996-

2001. I beräkningarna har även hänsyn tagits till

det preliminära taxeringsutfallet 1998, avseende

1997 års inkomster och skatter.

Tabell 5.2 Antaganden och förändringar jämfört med

vårpropositionen

Utbetald lön och privat konsumtion: procent.

Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor.

1998

1999

2000

2001

Utbetald lön

Skillnad mot vår-

proposition

4,5

0,6

4,1

-0,3

4,7

-0,2

4,1

0,1

Privat konsumtion

löpande priser

Skillnad mot vår-

proposition

3,5

-0,1

3,6

0,1

4,3

0

4,0

0

Prisbasbelopp

Skillnad mot vår-

proposition

36 400

0

36 400

-200

36 700

-300

37 300

-400

Skiktgräns

Effekt av pensions-

reformen

Skillnad mot vår-

proposition

213 100

0

0

219 300

1 800

-1 000

225 200

1 900

-1 700

233 700

2 000

-1 800

Statlig inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

25,9

29,2

31,4

27,3

30,3

31,1

Jämfört med 1996 beräknas inkomstskatten 1997

ha ökat med 3,3 miljarder kronor. År 1998

beräknas skatteintäkterna öka med 2,2 miljarder

kronor för att därefter minska med 4,1 miljarder

kronor 1999. De lägre intäkterna 1999 är bl.a. en

följd av att inkomstgränsen för uttag av 25

procent statlig inkomstskatt flyttas från 245 000

kronor till 389 500 kronor. Som kompensation

för bl.a. retroaktiva pensionsutbetalningar,

föreslår regeringen att det fasta beloppet om 200

kronor i statlig inkomstskatt skall utgöra en

kommunal inkomstskatt under inkomståret 1999

(se kapitel 8.4). Överföringen innebär att den

statliga inkomstskatten minskar med 1,3

miljarder kronor under 1999, medan den

kommunala inkomstskatten ökar med

motsvarande belopp.

Jämfört med beräkningen till

vårpropositionen beräknas inkomstskatten nu bli

mellan 0,9 och 1,2 miljarder kronor högre för

åren 1997 2001. Det gäller dock inte för år 1999

då skatteintäkten är 0,7 miljarder kronor lägre.

Minskningen beror på den ovan nämnda

överföringen från staten till kommunsektorn.

Statlig skatt på kapitalinkomster

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

4,2

11,1

6,8

7,5

8,0

9,2

Den statliga nettoskatten på kapitalinkomster

utgörs av summan av skatt på intäktsräntor,

realisationsvinster m.m. och skattereduktion för

utgiftsräntor. Nettoskatten beräknas ha ökat

med 6,9 miljarder kronor mellan 1996 och 1997.

Ökningen förklaras dels av högre

realisationsvinster, vilka ökar skatteintäkterna

med drygt 4 miljarder kronor, dels av lägre

utgiftsräntor, vilka minskar skattereduktionen

med knappt 3 miljarder kronor. De lägre

intäkterna 1998 förklaras i huvudsak av att

realisationsvinsterna antas bli lägre 1998 än 1997.

Eftersom inkomster från realisationsvinster i

regel varierar mycket kraftigt mellan olika år

tillämpas i prognossammanhang en

försiktighetsregel, vilken förklarar den lägre

prognosen för 1998. De följande prognosåren

antas skattereduktionerna minska något medan

skatten på kapitalinkomster ökar svagt.

I jämförelse med beräkningen till

vårpropositionen har nettoskatten år 1997

reviderats upp med 8 miljarder kronor.

Ökningen beror på en tidigare felaktig

bedömning dels av realisationsvinsternas

utveckling, dels av hur de nya lättnadsreglerna

avseende skatt på utdelningar m.m. från

onoterade aktiebolag utnyttjas.

Realisationsvinsterna beräknas nu uppgå till 57

miljarder kronor avseende inkomståret 1997,

medan de till vårpropositionen beräknades uppgå

till 48 miljarder kronor. Skillnaden i skatt är

knappt 3 miljarder kronor. Riksdagen har

tidigare beslutat om lättnader i skatten på

utdelning från onoterade bolag. Denna lättnad

kostnadsberäknades till 3,2 miljarder kronor

avseende inkomståret 1997. Reglerna ger dock

även möjlighet att skjuta lättnadsbeloppet

framåt, vilket innebär att utrymme som inte

utnyttjas ett år kan sparas till kommande år. Det

preliminära taxeringsutfallet pekar på att så har

skett i relativt betydande omfattning. År 1998

beräknas nettoskatten på kapital öka med knappt

6 miljarder kronor. Även denna ökning beror på

utnyttjandet av lättnadsreglerna och på hur

realisationsvinsterna har utvecklats, men också

på lägre skattereduktioner.

Kommunal inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

284,1

292,4

302,7

314,3

325,0

337,7

Mellan 1996 och 1997 beräknas den kommunala

inkomstskatten ha ökat med drygt 8 miljarder

kronor. De ökade skatteintäkterna förklaras

främst av att utbetalda löner har ökat. Även

pensionerna har ökat något, medan sjuk- och

arbetslöshetsersättningarna tillsammans är

oförändrade. År 1998 beräknas skatteintäkterna

öka med drygt 10 miljarder kronor. Även denna

förändring förklaras av ökade utbetalningar av

löner och något större pensionsutbetalningar. De

följande prognosåren förväntas skatteintäkterna

öka med mellan 10 och 13 miljarder kronor per

år. År 1999 påverkas dock av att kommunerna

tillgodoräknas det fasta beloppet om 200 kr i den

statliga inkomstskatten. Den kommunala

medelutdebiteringen, inklusive

kyrkoutdebiteringen, antas uppgå till 31,65

procent under hela prognosperioden.

Det preliminära taxeringsutfallet avseende

inkomståret 1997 indikerar att kommuner och

landsting under 1997 har erhållit för stora

förskott, vilket kommer att medföra en negativ

slutreglering om drygt 3 miljarder kronor år

1999. Med hänsyn tagen till den

återbetalningsgaranti som regeringen utlovat i

form av ett högre statsbidrag kommer effekten

av den negativa slutregleringen att begränsas till

cirka 0,5 miljarder kronor. År 2000 beräknas

slutregleringen till 0,1 miljarder kronor.

Till vårpropositionen beräknades

kommunalskatterna till 291 miljarder kronor

avseende 1997, vilket är 1,5 miljarder kronor

lägre än i nuvarande beräkning. De högre

skatteintäkterna beror i huvudsak på högre

löneutbetalningar, pensioner och inkomster av

näringsverksamhet. De kommunala

skatteintäkterna beräknas bli högre även åren

1998 och 1999. Liksom tidigare finns orsaken i

högre löneutbetalningar.

Skattereduktioner m.m.

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

-0,5

-1,2

-1,9

-4,6

-1,2

-1,2

Den stora ökningen av skattereduktioner år

1999 förklaras av den föreslagna

skattereduktionen för låg- och

medelinkomsttagare (se kapitel 8.3). Kostnaden

för skattereduktionen beräknas till 3,3 miljarder

kronor. Under skattereduktioner redovisas även

restitutioner m.m.

Statlig inkomstskatt på företagsvinster

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

36,4

46,0

47,4

51,8

54,0

54,0

Prognosen för inkomstskatten 1997 baseras på

det preliminära taxeringsutfallet 1998. Mellan

1996 och 1997 beräknas inkomstskatten ha ökat

med 9,6 miljarder kronor. Den kraftiga ökningen

beror huvudsakligen på att den allmänna

konjunkturuppgången i ekonomin antas leda till

ökade vinster för företagen. Dessutom har

företagens rätt att göra avsättningar till

periodiseringsfonder begränsats från 25 till 20

procent av vinsten från och med inkomståret

1997. Begränsningen beräknas ha ökat

skatteintäkterna med cirka 1,6 miljarder kronor.

Inkomstskatten beräknas öka med 1,4

miljarder kronor mellan 1997 och 1998.

Ekonomiska variabler som återspeglar

konjunkturläget och företagens vinster. Dessa

variabler industriproduktionen,

Konjunkturinstitutets konjunkturbarometer,

räntan och kronkursen har sammantaget

utvecklats positivt under första halvåret 1998.

Även information från delårsrapporter för de

största bankerna och försäkringsbolagen visar en

mindre vinstökning under första halvåret 1998.

Inkomstskatten beräknas öka med ytterligare

4,4 miljarder kronor mellan 1998 och 1999.

Ökningen beror främst på att tidigare

avsättningar till periodiseringsfonder börjar

återföras till beskattning från och med 1999. De

underliggande företagsvinsterna antas dock ligga

kvar på samma nivå som under 1998. Detta något

försiktiga antagande ska ses mot bakgrund av de

kraftiga vinstökningar som beräknas ske under

åren 1997 1998. En mindre ökning av

inkomstskatten beräknas ske under åren 2000

2001.

Jämfört med beräkningen till

vårpropositionen beräknas inkomstskatten nu bli

1,7 miljarder kronor högre för inkomståret 1997,

medan den beräknas bli 3,1 respektive 1,5

miljarder kronor högre för inkomståren 1998

och 1999.

Avkastningsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

13,6

12,6

11,9

10,1

10,3

11,3

Avkastningsskatten på pensionsmedel minskar

successivt under perioden 1996 1999.

Skatteunderlaget utgörs av en schablonberäknad

avkastning på ett kapitalunderlag som är

beräknat utifrån avsatta pensionsmedel.

Avkastningen utgörs av kapitalunderlaget vid

inkomstårets ingång multiplicerat med den

genomsnittliga statslåneräntan för det kalenderår

som närmast föregått inkomståret. Den

genomsnittliga statslåneräntan har fallit

successivt från 10,2 procent 1995 till beräknade

5,1 procent 1998. Detta i kombination med en

relativt låg uppskrivning av kapitalunderlaget

förklarar nedgången av skatteintäkterna. Under

åren 2000 2001 förväntas avkastningsskatten öka

något.

Jämfört med beräkningen till

vårpropositionen är avkastningsskatten

oförändrad åren 1997 och 1998, medan den 1999

är 0,9 miljarder kronor lägre.

Socialavgifter exkl. allmän pensionsavgift

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

248,0

255,8

269,1

279,7

293,0

305,2

Socialavgifter tas ut som arbetsgivaravgifter,

egenavgifter och särskild löneskatt.

Arbetsgivaravgifter erläggs av arbetsgivaren och

utgår på lön och förmåner som avser ersättning

för arbete. Enskilda näringsidkare erlägger

egenavgift på inkomst av aktiv

näringsverksamhet. För arbetstagare och

enskilda näringsidkare över 65 år samt på

inkomst från passiv näringsverksamhet erläggs

särskild löneskatt. År 1998 utgår

arbetsgivaravgifterna med 33,03 procent,

egenavgifterna med 31,25 procent och särskild

löneskatt med 24,26 procent. Hur

arbetsgivaravgifterna fördelas på de olika

ingående avgifterna redovisas i avsnitt 5.2.5.

Avgiftsuttaget för arbetsgivaravgifter år 1999

ökar med 0,03 procentenheter till 33,06 procent.

Arbetsgivar- och egenavgifterna kan under vissa

förutsättningar sättas ned. Sedan 1997 ges en

generell nedsättning som uppgår till fem procent

av avgiftsunderlaget, dock högst 42 600 kronor

per år. I vissa delar av landet, främst Norrlands

inland, är avgiften i vissa branscher nedsatt med

åtta procentenheter.

Arbetsgivaravgifterna beräknas 1998 uppgå till

249 miljarder kronor och därefter öka med

mellan 10 och 12 miljarder kronor per år.

Ökningen följer i stort utvecklingen av utbetalda

löner. Egenavgifterna beräknas 1998 uppgå till

5,5 miljarder kronor och förväntas därefter öka

med cirka 0,3 miljarder kronor per år. Den

särskilda löneskatten beräknas 1998 uppgå till

drygt 14 miljarder kronor, för att därefter öka

med cirka 0,5 miljarder kronor per år. Olika

typer av nedsättningar av avgiftsuttaget beräknas

årligen minska intäkterna med drygt 3 miljarder

kronor.

Jämfört med beräkningen till

vårpropositionen är de totala intäkterna 2,9

miljarder kronor högre för 1998. De högre

intäkterna förklaras av att lönesumman nu antas

bli högre för 1997. Även 1999 beräknas

intäkterna bli högre än vad som beräknades till

vårpropositionen.

Allmän pensionsavgift

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

37,5

46,5

56,2

58,7

60,6

62,5

Allmän pensionsavgift utgår med 6,95 procent på

lön och skattepliktiga transfereringar (ej

pensioner) och betalas av fysiska personer upp

till 66 års ålder. Denna begränsning upphör vid

årsskiftet för de personer som är födda 1938 eller

senare. Avgiften tas inte ut på de delar av

inkomsten som överstiger 7,5 gånger det

förhöjda prisbasbeloppet (=278 250 kronor år

1998). Från och med 1999 höjs avgiftstaket till

8,06 av prisbasbeloppet, vilket motsvarar 299 832

kronor. Den högsta avgiften blir således 20 800

kronor. Avgiften är avdragsgill vid både den

statliga och den kommunala taxeringen. Av

ökningen mellan 1998 och 1999 beror cirka 1

miljard kronor på att avgiftstaket höjs från 7,5 till

8,06 av det förhöjda prisbasbeloppet. Under

resterande prognosår ökar avgifterna med mellan

1,5 och 2 miljarder kronor per år och beräknas

2001 uppgå till drygt 62 miljarder kronor.

Jämfört med vårpropositionen är intäkterna

från avgiften 0,5 miljarder kronor högre år 1998.

Ökningen förklaras av att utbetalda löner nu

antas bli högre än i beräkningen till

vårpropositionen. En viss ökning har skett även

för år 1999. I beräkningen till vårpropositionen

beaktades inte effekten av takhöjningen.

Fastighetsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

24,0

27,8

25,4

23,8

25,2

28,6

Under våren 1998 beslutade riksdagen om en

sänkning av skatten på småhus och hyreshus

(bostadsdelen). Skattesatsen sänktes från 1,7 till

1,5 procent av taxeringsvärdet och sänkningen

gäller retroaktivt från den 1 januari 1998.

Bruttokostnaden för sänkningen uppgår till 2,6

miljarder kronor. Skatteintäkterna minskar

mellan 1998 och 1999, vilket beror dels på den

beslutade skattesänkningen på

elproduktionsanläggningars markvärde med 1,71

procentenheter från och med 1999, dels på den

av regeringen föreslagna tillfälliga sänkningen av

skattesatsen på hyrehus från 1,5 procent till 1,3

procent under 1999 (se kapitel 8.4).

Bruttokostnaden för den tillfälliga sänkningen

beräknas till 0,9 miljarder kronor.

Fastighetsskatten beror utöver skattesatserna

för de olika fastighetskategorierna på

prisutvecklingen på fastigheter. Prognosen för

fastighetsskatten baseras på ett antagande om

fastighetsprisernas utveckling mellan de allmänna

fastighetstaxeringarna vart sjätte år. Sedan

beräkningen till vårpropositionen har

prisutvecklingen på småhus varit fortsatt stark.

Tabell 5.3 visar antagandena om prisutvecklingen

i nuvarande beräkning jämfört med de

antaganden som användes i beräkningarna till

vårpropositionen och budgetpropositionen för

1998.

Tabell 5.3 Prisutveckling på småhus

Procent

1996-97

1997-98

1998-99

1996-99

Aktuell beräkning

6,8

8,2

1,5

17,3

Vårproposition 98

6,8

2,0

2,0

11,1

Budget-

proposition för 98

4,0

2,0

2,0

8,2

Jämfört med beräkningen till vårpropositionen

minskar fastighetsskatten 1998 och 1999 med 2,5

respektive 3,4 miljarder kronor. Den lägre

skatteintäkten förklaras av de sänkta

skattesatserna för bostäder. År 2000 beräknas

fastighetsskatten minska med 4,9 miljarder

kronor jämfört med vårpropositionen. Utöver de

sänkta skattesatserna förklaras den minskade

skatteintäkten detta år av att regeringen föreslår

en förlängning av frysningen av den rullande

fastighetstaxeringen till att avse även år 2000.

Bruttokostnaden för denna frysning uppgår till

2,8 miljarder kronor.

Förmögenhetsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

5,1

5,7

5,8

6,1

6,1

6,9

Förmögenhetsskatten beräknas uppgå till 5,7

miljarder kronor 1997. Med tanke på de kraftiga

svängningar som börskurserna uppvisar

prognoseras förmögenhetsskatten försiktigt.

Skatten ökar därför endast marginellt under åren

1998-2000. År 2001 beräknas däremot en

kraftigare ökning till 6,9 miljarder kronor

beroende på att frysningen av taxeringsvärdena

på fastigheter då upphör.

För 1997 är prognosen 1 miljard kronor högre

än vid beräkningen till vårpropositionen.

Nivåökningen påverkar intäkterna även de

kommande prognosåren.

Mervärdesskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

145,6

152,5

155,2

162,4

170,1

178,5

Mervärdesskatten beräknas under perioden

1999 2001 öka med 7 8 miljarder per år.

Mervärdesskatten påverkas främst av privat

konsumtion, men även av investeringar och

förbrukning i de företag som har undantag från

skatteplikt. Undantaget innebär att den som

omsätter en vara eller tjänst varken ska redovisa

utgående skatt eller har avdrags- eller

återbetalningsrätt för ingående skatt i

verksamheten. Undantag från skatteplikt

förekommer främst inom fastighetsområdet men

tillämpas även i vissa fall för utbildning, sjukvård,

banker och försäkringsbolag. Även

kommunsektorns förbrukning och investeringar

har inverkan på intäkterna.

Under perioden 1998 2001 förväntas en

genomsnittlig ökning av privat konsumtion i

löpande priser med knappt fyra procent per år.

Fördelningen av konsumtionen på olika varor

och tjänster inom privat konsumtion är av

central betydelse i beräkningen. Det finns ett

nära samband mellan privat konsumtion och

mervärdesskatt, men högre privat konsumtion

kan ge minskade intäkter om konsumtionen till

en allt större del omfattar lågbeskattade varor

eller om turistnettot ökar. Sedan 1995 har

andelen varor som beskattas med den högsta

skattesatsen 25 procent ökat, vilket ger högre

intäkter. Samtidigt har turistnettots andel av

privat konsumtion ökat, vilket ger lägre intäkter.

Nettot av dessa två faktorer innebär dock en

ökning av intäkterna.

År 1998 förväntas investeringarna öka med 4,8

procent. Åren 1999 2001 förväntas en årlig

ökning av investeringarna med cirka 13 procent.

Såväl kommunsektorns förbrukning och

investeringar som förbrukning i företag med

undantag från skatteplikt visar under hela

perioden en svag ökning.

Av tabell 5.4 framgår att uppskattningsvis 70

procent av mervärdesskatten härrör från privat

konsumtion, medan investeringarna antas bidra

med 11 procent. Under perioden sker endast en

marginell förändring av andelarna. Andelen

mervärdesskatt i investeringar ökar något, medan

bidraget från kommunsektorn minskar i

motsvarande mån.

Tabell 5.4 Mervärdesskattens fördelning på olika sektorer

Procent

1997

1998

1999

2000

2001

Privat konsumtion

70

70

70

69

69

Investeringar

11

11

12

13

14

Förbrukning

3

3

3

3

3

Kommunsektorn

16

15

15

15

14

Källa: Statistiska Centralbyrån och Finansdepartementet. På grund av avrundning

summerar

inte alltid delsummorna till hundra procent.

Mervärdesskatten beräknas för år 1998 bli 0,3

miljarder kronor lägre än beräknat till

vårpropositionen. För perioden 1999 2001

beräknas intäkterna bli mellan 0,4 och 0,9

miljarder kronor lägre än beräknat, vilket

huvudsakligen förklaras av en lägre förbrukning i

kommunsektorn.

Energiskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

45,8

47,1

49,6

50,3

50,8

52,1

Den enskilt största inkomsttiteln av skatter på

varor och tjänster exklusive mervärdesskatt är

skatt på energi, som 1998 svarar för 62 procent.

Under inkomsttiteln energiskatt redovisas inte

enbart energiskatt, utan även koldioxidskatt och

svavelskatt. Under perioden 1999 2001 beräknas

intäkterna från skatt på energi öka med 1,8

miljarder kronor. Ökningen fram till och med år

2001 avspeglar en viss ökad användning av oljor

och kolbränslen samt att skattesatserna är

indexerade. Fördelningen av intäkterna på olika

skatte- och energislag framgår av tabell 5.5. Till

övriga bränslen i tabell 5.5 hänförs bl.a. oljor och

kolbränslen.

Tabell 5.5 Intäkter från energiskatter

Miljarder kronor

1997

1998

1999

2000

2001

Energiskatt

34,5

36,9

37,2

37,5

38,4

 varav

 elektrisk kraft

8,8

11,0

10,9

10,9

11,1

 bensin

19,5

19,3

19,6

19,8

20,1

 övrigt

6,2

6,6

6,7

6,8

7,2

Koldioxidskatt

12,5

12,5

13,0

13,1

13,6

 varav

 bensin

4,8

4,6

4,7

4,8

4,8

 övrigt

7,7

7,9

8,3

8,4

8,8

Svavelskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Källa: Ekonomistyrningsverket och Finansdepartementet. På grund av avrundning

summerar

inte alltid delsummorna till totalsummorna.

Energiskatten utgör nästan 75 procent av de

totala skatterna på energi medan resterande del i

huvudsak är koldioxidskatt. Av intäkterna från

skatterna på energi utgör skatt på bensin knappt

50 procent, skatt på elektrisk kraft drygt 20

procent och skatt på övriga energislag cirka 30

procent.

Jämfört med beräkningen till

vårpropositionen är skatteintäkterna lägre för

samtliga år. Prognosen för skatt på energi 1998

har reviderats ned under året och är nu drygt 1,1

miljarder kronor lägre än vad som beräknades till

vårpropositionen. Den största delen av

minskningen förklaras av minskade intäkter från

energi- och koldioxidskatt på bensin, eftersom

bensinförbrukningen under innevarande år har

fortsatt att minska. Under första halvåret 1998

minskade förbrukningen med drygt fyra procent

jämfört med motsvarande period föregående år.

Den lägre volymen påverkar i synnerhet

inkomsterna 1998, men även övriga år. Även

intäkterna från skatt på oljeprodukter beräknas

bli lägre under 1998 än vad som beräknades till

vårpropositionen, vilket delvis förklaras av en

minskad förbrukning p.g.a. en varm vinter. Ett

lägre antagande om inflationstakten medför att

indexeringen av skattesatserna ger något lägre

intäkter. Avdragen beräknas dock vara något

lägre än i föregående prognos, vilket har en viss

motverkande effekt. Prognosen för skatt på

elektrisk kraft är i stort sett oförändrad jämfört

med tidigare prognos.

Skattekvoten

Skattekvoten visar förhållandet mellan skatter

och avgifter, som under ett visst år kommer in

till det allmänna, och BNP. Skattekvoten

beräknas enligt nationalräkenskapernas

definition. En skattekvot beräknad på de

periodiserade skatterna visar istället hur stor del

av årets inkomster det allmänna tar i anspråk för

skatter. Denna kvot förändras inte av när i tiden

den skattskyldige väljer att betala sin skatt, vilket

är fallet med den skattekvot som beräknas i

enlighet med nationalräkenskapernas definition.

Den periodiserade skattekvoten visar tydligare

hur skatteuttaget förändras över tiden eftersom

den inte påverkas av förändringar i

betalningstidpunkter. Ett alternativt sätt att

beräkna skattekvoten, framför allt när det gäller

internationella jämförelser, är att exkludera

skatter på offentliga transfereringar. Andelen

skattepliktiga transfereringar varierar mycket

mellan länderna inom OECD. Sverige tillhör

den grupp länder som har en stor andel. Om

skatten på offentliga transfereringar exkluderas

kommer den uppmätta skattekvoten för Sveriges

del att minska med i storleksordningen 4 5

procentenheter.

Vid beräkning av skattekvoten skall även vissa

avgifter, som inte redovisas på statsbudgeten,

läggas till. Till dessa hör bland annat

bankgarantiavgifter och avgifter till

kärnbränslefonden. I tabell 5.6 redovisas

skattekvoten för perioden 1996 2001 dels enligt

nationalräkenskapernas definition, dels beräknat

utifrån de periodiserade skatterna. Dessutom

redovisas den periodiserade skattekvoten

exklusive skatt på offentliga transfereringar och

den frivilliga delen av kyrkoskatten. I samtliga

nedan redovisade skattekvoter ingår de ovan

nämnda avgifterna.

Tabell 5.6 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR)

och periodiserad skattekvot

Procent

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Skattekvot enl. NR

54,1

54,2

54,8

53,8

53,2

53,0

Periodiserad

skattekvot

52,6

54,1

53,9

54,3

54,0

53,8

Periodiserad

skattekvot exkl.

skatt på trans-

fereringar m.m.

47,5

49,0

48,9

49,4

49,2

49,1

Tabell 5.7 Offentliga sektorns skatteintäkter 1996-2001

Miljarder kronor

Inkomstår

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Inkomstskatter

368,8

393,7

402,2

412,2

431,4

447,3

 Personer

313,7

331,5

339,1

344,4

362,1

376,8

 Statlig skatt

25,9

29,2

31,4

27,3

30,3

31,1

 Skatt på kapital

4,2

11,1

6,8

7,5

8,0

9,2

 Kommunal skatt

284,1

292,4

302,7

314,3

325,0

337,7

 Skattereduktioner m.m.

-0,5

-1,2

-1,9

-4,6

-1,2

-1,2

 Bolag

49,5

57,6

58,5

61,8

64,6

65,5

 Skatt på vinster

36,4

46,0

47,4

51,8

54,0

54,0

 Avkastningsskatt

13,6

12,6

11,9

10,1

10,3

11,3

 Skattereduktioner m.m.

-0,5

-1,0

-0,9

-0,1

0,2

0,2

 Övriga inkomstskatter

5,0

3,8

4,0

4,1

4,2

4,3

Socialavgifter

285,5

302,3

325,3

338,4

353,6

367,7

 Arbetsgivaravgifter

230,6

237,5

249,3

259,2

271,4

282,6

 Egenföretagaravgifter

5,8

5,7

5,5

5,8

6,2

6,6

 Allmänna egenavgifter

37,5

46,5

56,2

58,7

60,6

62,5

 Särskild löneskatt

11,6

12,6

14,2

14,7

15,4

16,0

Skatt på egendom

33,2

38

37,0

35,7

37,4

41,6

 Fastighetsskatt

24,0

27,8

25,4

23,8

25,2

28,6

 Förmögenhetsskatt

5,1

5,7

5,8

6,1

6,1

6,9

 Arvs- och gåvoskatt

1,4

1,8

1,8

1,7

1,7

1,8

 Stämpelskatt

2,7

2,6

3,9

4,2

4,3

4,4

Skatt på varor och tjänster

223,2

230,1

235,1

242,3

251,2

260,9

 Mervärdesskatt

145,6

152,5

155,2

162,4

170,1

178,5

 Tobaksskatt

7,3

7,5

7,2

6,5

6,4

6,4

 Skatt på etylalkohol

5,0

4,7

4,6

4,5

4,4

4,4

 Skatt på vin m.m.

3,3

3,1

3,2

3,3

3,3

3,3

 Skatt på öl

3,3

2,0

2,1

2,1

2,1

2,1

 Skatt på energi

45,8

47,1

49,6

50,3

50,8

52,1

 Skatt på annonser och reklam

1,1

1,2

1,2

1,1

1,1

1,1

 Fordonsskatt

5,5

6,2

6,1

6,1

6,2

6,3

 Tullmedel

3,2

3,5

3,3

3,0

3,0

2,9

 Övrigt

3,2

2,3

2,6

3,1

3,7

3,7

Offentliga sektorns skatteintäkter

910,1

963,3

998,9

1 026,7

1 073,0

1 116,9

 varav

 Kommunalskatt

284,1

292,4

302,7

314,3

325,0

337,7

 Avgifter till pensionssystemet m.m.

103,0

106,2

110,5

126,1

130,1

134,4

 Statens periodiserade skatteintäkter

523,0

564,6

585,7

586,4

617,8

644,8

5.2 Statsbudgetens inkomster

- kassamässig redovisning

Regeringens förslag: Beräkningen av

statsbudgetens inkomster för budgetåret 1999

enligt bilaga 1 godkänns.

5.2.1 Nytt uppbördssystem och ändrad

redovisning

Från och med 1998 har systemen för uppbörd

och redovisning ändrats. I det nya

uppbördssystemet deklareras både innehållen

källskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt

på en gemensam skattedeklaration. De

deklarerade skatterna debiteras ett

avräkningskonto (skattekonto) tillsammans med

företagens och de enskilda näringsidkarnas

fördebiterade preliminärskatter, medan de

skattskyldigas inbetalningar krediteras kontot.

Om kontot redovisar ett överskott gottskrivs

den skattskyldige en intäktsränta medan en

kostnadsränta debiteras vid underskott på

kontot. Skattemyndigheten stämmer av kontot

vid varje månadsskifte då även

betalningspåminnelser skickas ut i

förekommande fall.

På statsbudgeten redovisas både de debiterade

skatterna och de betalningsdifferenser som

uppstår när den skattskyldige har betalat in för

lite eller för mycket jämfört med de skatter som

har debiterats. Betalningsdifferenserna redovisas

på en ny inkomsthuvudgrupp, 1600

Betalningsdifferenser.

Den ändrade redovisningen innebär att de

enskilda inkomsttitlarna ej blir strikt

kassamässiga. Om en skattskyldig vid den årliga

inkomsttaxeringen erhåller en kvarstående skatt

redovisas denna på inkomsttiteln. I det gamla

systemet gjordes redovisningen i stället mot

inkomstiteln först i samband med inbetalningen

av kvarskatten. För t.ex. juridiska personers

inkomstskatt innebär detta att titeln gottskrivs

kvarskatten i samband med debiteringen istället

för som tidigare i samband med inbetalningen.

Skillnaden mellan den inbetalda och den

debiterade kvarskatten redovisas på

Betalningsdifferenser. Tabell 5.8 visar hur

redovisningen i det nu gällande systemet skiljer

sig från redovisningen i det tidigare systemet. I

exemplet antas att juridiska personer debiteras en

kvarstående skatt om 800 vid 1999 års taxering.

Kvarskatten antas betalas under våren år 2000.

Tabell 5.8 Tidigare och gällande redovisning på

inkomsttitlar

Tidigare redovisning

Gällande redovining

1999

2000

1999

2000

1121

Juridiska

personers

inkomstskatt

800

800

1600

Betalnings-

differenser

-800

800

Statsbudgeten totalt

0

800

0

800

Som framgår av tabellen är fördelningen mellan

olika år av de totala inkomsterna på

statsbudgeten oförändrad, medan redovisningen

på enskilda titlar påverkas. Eftersom inkomsten

bokförs på titeln i samband med debiteringen i

den nya redovisningen, innebär det att

inkomsterna på titeln är högre än i det gamla

systemet. Detta får till följd att det blir svårt att

jämföra enskilda titlar mot beräkningen till

statsbudgeten för 1998, eftersom statsbudgeten

då fastställdes enligt det gamla systemet.

Det nya uppbördssystemet med räntor istället

för avgifter kan även medföra ett ändrat

betalningsbeteende hos de skattskyldiga. I det

gamla systemet fanns inga skäl att göra en

inbetalning av debiterade men ej inbetalda

skatter mellan de tidpunkter då avgifterna

höjdes. I det nya systemet räknas räntan per dag,

vilket innebär att ju tidigare en inbetalning sker

desto lägre blir kostnaden för den skattskyldige.

5.2.2 Skatteinkomster

I tabell 5.9 redovisas skillnaden mellan statens

skatteintäkter (periodiserade skatter) och statens

skatteinkomster (kassamässiga skatter) för åren

1996-2001. I tabell 5.10 finns en mer detaljerad

redovisning av de olika titlarnas inkomster för

åren 1997 2001.

Tabell 5.9 Statens skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster 1996 2001

Miljarder kronor

Utfall

Utfall/Prognos

Prognos

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Statens periodiserade skatteintäkter

523,0

564,6

585,7

586,4

617,8

644,8

Tillkommande och avkortade skatter

0,1

0,5

0,1

0,5

0,5

0,5

Betalningsförskjutningar

5,0

-10,5

10,7

22,4

11,2

10,3

Kommunal utjämningsavgift

21,0

20,7

21,3

21,3

21,3

21,3

Skatter m.m. på statsbudgeten

549,1

575,3

617,7

630,6

650,8

676,9

Tabell 5.10 Statsbudgetens inkomster 1997-2001

Miljarder kronor

Budgetår

Utfall

Prognos

1997

1998

1999

2000

2001

1000 Skatter m.m.

575,3

617,7

630,6

650,8

676,9

1100 Skatt på inkomst

109,8

111,2

118,1

107,0

115,0

varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt

41,8

37,8

39,9

38,3

40,4

 1121 Juridiska personers inkomstskatt

63,3

67,8

72,9

63,5

69,4

 Övriga inkomstskatter

4,7

5,6

5,2

5,2

5,2

1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter

193,4

209,3

227,2

239,8

249,9

varav Inkomster

299,5

320,1

353,8

370,0

384,4

 Utgifter (överföringar till AP-fonden)

106,1

110,8

126,6

130,2

134,5

1300 Skatt på egendom

23,3

34,9

39,5

37,3

36,0

varav 1310 Skatt på fast egendom

15,3

24,0

27,8

25,4

23,8

 1320 Förmögenhetsskatt

3,6

5,1

5,7

5,8

6,1

 1341 Stämpelskatt

2,6

3,9

4,2

4,3

4,4

 Övriga egendomsskatter

1,8

1,8

1,7

1,7

1,8

1400 Skatt på varor och tjänster

228,2

239,9

242,1

251,1

260,6

varav 1411 Mervärdesskatt

150,3

160,3

162,6

170,2

178,4

 1424 Tobaksskatt

7,7

7,2

6,5

6,4

6,4

 1425 Alkoholskatt

9,9

9,8

9,8

9,8

9,8

 1428 Energiskatt

46,9

49,4

50,2

50,8

52,0

 1452 Annons- och reklamskatt

1,2

1,2

1,1

1,1

1,1

 1460 Skatt på vägtrafik

6,2

6,1

6,1

6,2

6,3

 1471 Tullmedel

3,5

3,3

3,0

3,0

2,9

 Övriga skatter på varor och tjänster

2,5

2,6

2,8

3,7

3,7

1500 Utjämningsavgift

20,7

21,3

21,3

21,3

21,3

1600 Betalningsdifferenser

0

1,1

-17,5

-5,7

-5,9

2000 Inkomster av statens verksamhet

38,9

39,2

32,1

36,8

33,9

varav 2411 Inkomster av statens aktier

13,1

11,8

6,6

6,5

6,2

3000 Inkomster av försåld egendom

15,8

22,4

15,0

9,0

0,0

varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom

15,7

22,3

15,0

9,0

0,0

4000 Återbetalning av lån

3,2

2,9

3,1

2,7

2,8

5000 Kalkylmässiga inkomster

6,8

5,2

5,3

5,3

5,3

6000 Bidrag m.m. från EU

8,2

9,7

10,2

9,6

9,3

7000 Extraordinära medel från EU

0,7

0,3

0,0

0,0

0,0

Statsbudgetens totala inkomster

648,9

697,3

696,4

714,2

728,2

Fysiska personers inkomstskatt

Av tabell 5.10 framgår att de kassamässiga

skatteinkomsterna från fysiska personer varierar

relativt kraftigt mellan åren. En stor del av

förklaringen ligger i de nya redovisningsprinciper

som skattekontot medför. Enligt den nya

redovisningen ökar inkomsterna med 2,1

miljarder kronor mellan 1998 och 1999. De

underliggande kassamässiga inkomsterna

minskar dock 1999 med 8,7 miljarder kronor.

Detta förklaras av den ändrade skiktgränsen för

statlig inkomstskatt, förslagen om

skattereduktion och överförd statlig

inkomstskatt samt att större delen av den sänkta

fastighetsskatten påverkar titeln först 1999. År

2000 ökar de underliggande inkomsterna med

5,6 miljarder kronor. De ökade inkomsterna

beror dels på att de tillfälliga skattesänkningarna

år 1999 upphör, dels på att den sänkta

fastighetsskatten enbart påverkar med enkel

effekt detta år medan den 1998 påverkar med

dubbel effekt, dvs. sänkningarna avseende både

1998 och 1999.

Juridiska personers inkomstskatt

Även juridiska personers kassamässiga inkomster

påverkas i betydande grad av den nya

redovisningen. Den i tabell 5.10 redovisade

förändringen ger således en felaktig bild av den

kassamässiga utvecklingen mellan åren. Om

dessa effekter exkluderas minskar inkomsterna

med 0,7 miljarder kronor mellan 1998 och 1999.

Förklaringen är att företagen har gjort stora

fyllnadsinbetalningar under våren 1998 avseende

inkomståret 1997. Den tillfälliga sänkningen av

fastighetsskatten på hyreshus under 1999 antas

påverka inkomsterna först år 2000.

Övriga inkomstskatter

Övriga inkomstskatter utgörs av lotteriskatt,

kupongskatt, ofördelbara inkomstskatter samt

beskattning av tjänstegruppliv. Inkomsterna

beräknas sammanlagt till 5,6 miljarder kronor

1998. Inkomsterna minskar till 5,2 miljarder

kronor 1999, vilket förklaras av att ofördelbara

inkomstskatter minskar till följd av övergången

till skattekonto. Övriga skatteinkomster är i

stort sett oförändrade under prognosperioden.

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

Inkomsterna 1998 beräknas till drygt 320

miljarder kronor och utgifterna till 111 miljarder

kronor. Utgifterna avser omföring av medel till

ålderspensionssystmet och t.o.m. år 1998

delpensionsfonden. Nettoinkomsterna inom

denna inkomsthuvudgrupp uppgår således till

209 miljarder kronor. Budgetåret 1999 beräknas

nettoinkomsterna öka med cirka 18 miljarder

kronor. Av ökningen förklaras 7,5 miljarder

kronor av att delpensions- och

arbetsskadeavgiften bruttoredovisas. Resterande

ökning förklaras av lönesummans utveckling. De

följande åren beräknas inkomsterna öka med 10

12 miljarder kronor per år.

Mervärdesskatt

Även denna inkomsttitel påverkas av de nya

redovisningsprinciper som skattekontot medför.

Inkomsterna från mervärdesskatten beräknas för

år 1998 uppgå till 160,3 miljarder kronor, varav

bidraget från kommunsektorn beräknas till 24,1

miljarder kronor. En tidigareläggning av

omföringar av mervärdesskatt från fysiska och

juridiska personers inkomstskatt har höjt

inkomsterna för 1998 med 4,8 miljarder kronor.

Omföringarna, som hittills har gjorts i juni

månad, kommer från och med i år att göras

redan i december. Det innebär att omföringar

avseende två år kommer att ske under 1998. År

1999 antas inkomsten från mervärdesskatt öka

med en procent och under perioden 2000 2001

med knappt fem procent årligen.

Skatt på tobak

I enlighet med det förslag som presenterades i

vårpropositionen sänktes skatten på cigaretter

den 1 augusti 1998. Styckeskatten sänktes från 85

öre till 20 öre medan den del av skatten som är

relaterad till detaljhandelspriset höjdes från 17,8

procent till 39,2 procent. Skattesänkningen har

inneburit lägre priser på cigaretter, vilket har

förbättrat förutsättningarna för en minskad

konsumtion av obeskattade cigaretter.

Inkomster från tobaksskatt beräknas uppgå till

7,2 miljarder kronor 1998, vilket innebär att

prognosen är oförändrad jämfört med vårens

prognos. För år 1999 antas inkomsterna minska

till 6,5 miljarder kronor, för att därefter avta

svagt i enlighet med en långsiktig trendmässig

minskning av den totala tobakskonsumtionen.

Skatt på alkohol

Även prognosen för skatt på alkohol är

oförändrad jämfört med föregående

prognostillfälle. För 1998 beräknas de

sammanlagda inkomsterna från alkoholskatterna

uppgå till cirka 9,8 miljarder kronor.

Spritkonsumtionen antas minska under

prognosperioden. Konsumtionen av vin och öl

antas däremot öka något vilket innebär att de

sammanlagda inkomsterna från skatt på alkohol

kommer att vara oförändrade under

prognosperioden.

Energiskatt

Inkomsterna från de olika energi- och

koldioxidskatterna beräknas år 1998 uppgå till

49,4 miljarder kronor. Under perioden 1999

2001 beräknas inkomsterna från skatt på energi

öka från 50,2 miljarder kronor till 52,0 miljarder

kronor. Den under 1998 minskande

bensinförbrukningen påverkar inte enbart

inkomsterna innevarande år, utan även övriga

prognosår. Detta motverkas bl.a. av en ökad

förväntad användning av oljor som ökar

inkomsterna under perioden. Indexeringen av

skattesatserna ökar inkomsterna år 2000 och år

2001.

Reklamskatt

Inkomsterna från reklamskatten beräknas för år

1998 uppgå till 1,2 miljarder kronor. År 1999

beräknas inkomsterna till 1,1 miljarder kronor,

vilket är 0,2 miljarder kronor lägre än i

beräkningen till vårpropositionen. Förändringen

förklaras av att riksdagen har beslutat att slopa

reklamskatten för reklamtrycksaker fr.o.m. 1999,

vilket varaktigt beräknas minska inkomsterna

med 0,2 miljarder kronor.

Tullmedel

Tullmedlen beräknas för 1998 uppgå till 3,3

miljarder kronor, vilket är 0,4 miljarder kronor

lägre än beräknat till vårpropositionen.

Minskningen beror bl.a. på internationella

överenskommelser inom tullområdet.

Tullinkomsterna kommer av denna anledning

även fortsättningsvis att minska under perioden

1999 2001.

Övriga skatteinkomster

Bland övriga titlar kan nämnas att inkomsterna

från försäljningsskatt på motorfordon nu

beräknas uppgå till 0,1 miljarder kronor för åren

1999 2001. Detta är en minskning med 0,1

miljarder kronor sedan vårpropositionen och

förklaras av den per den 1 oktober 1998

avskaffade försäljningsskatten på tunga fordon.

Utjämningsavgift

Den kommunala utjämningsavgiften beräknas

samtliga år uppgå till 21,3 miljarder kronor.

Avgiften påverkar inte statsbudgetens saldo

eftersom motsvarande belopp betalas från

utgiftssidan.

Betalningsdifferenser

Det belopp som redovisas under

inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser

utgörs av restförda skatter,

betalningsförskjutningar samt överbetalningar,

se tabell 5.11. Inkomsterna beräknas till 1,1

miljarder kronor 1998 och utgörs av egna

inbetalningar av preliminär skatt, avseende

inkomståret 1998, som görs av fysiska personer.

Budgetåret 1999 beräknas inkomsterna uppgå till

netto minus 17,5 miljarder kronor. Av dessa

utgörs 2,5 miljarder kronor av skatter som har

restförts till kronofogdemyndigheten, medan

resterande del är skatter som har debiterats, men

ännu ej har betalats av de skattskyldiga. Av

betalningsdifferensen avser 8,6 miljarder kronor

fysiska personers inkomstskatt och 6,2 miljarder

kronor juridiska personers inkomstskatt. Det

stora differensen 1999 är av engångskaraktär och

uppstår vid övergången från det gamla till det

nya redovisningssystemet. År 2000 minskar

beloppet till minus 5,7 miljarder kronor.

Eftersom det nya uppbördssystemet innebär nya

definitioner av kvarstående och överskjutande

skatt kan prognosen för dessa avvika relativt

mycket från utfallen i samband med 1999 års

taxering. Även om så sker kommer dock inte

statsbudgetens totala inkomster att förändras,

eftersom den nya redovisningen endast medför

omfördelningar mellan olika inkomsttitlar på

statsbudgetens inkomstsida.

Tabell 5.11 Betalningsdifferenser

Miljarder kronor

1998

1999

2000

2001

Totalt

1,1

-17,5

-5,7

-5,9

varav restförda skatter

-1,4

-2,5

-5,3

-5,1

varav betalnings-

förskjutningar

2,5

-15,0

-0,4

-0,8

5.2.3 Övriga inkomster

Övriga inkomster består av inkomster av statens

verksamhet, inkomster av försåld egendom,

återbetalning av lån, kalkylmässiga inkomster,

bidrag från EU samt extraordinära medel från

EU. Inkomsterna, som framgår av tabell 5.10,

varierar relativt mycket under prognosåren

beroende på olika stora försäljningar av statlig

egendom. Den klart dominerande

inkomsthuvudgruppen är inkomster av statens

verksamhet.

Inkomster av statens verksamhet

Till inkomsttitlar med de största inkomsterna

hör Riksbankens inlevererade överskott,

överskott från spelverksamhet, aktieutdelningar,

finansieringsavgift från arbetslöshetskassor,

försäljningsinkomster och böter.

Inkomsterna beräknas uppgå till 39,2 miljarder

kronor 1998, vilket är i nivå med utfallet för

1997.

Budgetåret 1999 minskar inkomsterna till 32,1

miljarder kronor vilket har flera orsaker.

Riksbankens inlevererade överskott beräknas

minska med 2 miljarder kronor till 7,3 miljarder

kronor. Inkomster från statens aktier beräknas

minska med 5,2 miljarder kronor till 6,6

miljarder kronor och inkomster från Banverket

beräknas minska med 0,9 miljarder kronor.

Skattetillägg och förseningsavgifter beräknas till

0,9 miljarder kronor. Dessa inkomster

redovisades tidigare som en del av fysiska

personers inkomstskatt.

År 2000 ökar inkomsterna med 4,7 miljarder

kronor till 36,8 miljarder kronor. Riksbankens

inlevererade överskott beräknas öka med 3,6

miljarder kronor jämfört med år 1999. Räntor på

skattekontot ökar med 1 miljard kronor och

ersätter i princip den tidigare kvarskatteavgiften

samt räntan på överskjutande skatt för fysiska

och juridiska personer.

År 2001 minskar inkomsterna med 2,9

miljarder kronor. Den största minskningen, 2,1

miljarder kronor, avser inleveranser från

Riksbanken.

Inkomster av försåld egendom

Inkomster av försåld egendom utgörs av

försäljningar av statens aktier och beräknas

uppgå till 22,4 miljarder kronor 1998. Riksdagen

har tidigare fattat beslut om att

delpensionsfonden skall avskaffas.

Fondkapitalet, som uppgår till 7,3 miljarder

kronor, skall enligt beslut föras till statsbudgeten

och redovisas år 1998 på inkomsttiteln 3312,

Övriga inkomster av försåld egendom. Åren 1999

2000 beräknas försäljningar ge inkomster på 15

respektive 9 miljarder kronor. Från och med

budgetåret 2001 beräknas inga försäljningar ske.

Återbetalning av lån

Återbetalningar av lån utgörs till största delen av

återbetalningar av studiemedel. De totala

återbetalningarna beräknas uppgå till 2,9

miljarder kronor 1998 och till 3,1 miljarder

kronor 1999. Budgetåren 2000 2001 beräknas

betalningarna uppgå till 2,7 respektive 2,8

miljarder kronor.

Kalkylmässiga inkomster

Kalkylmässiga inkomster beräknas 1998 uppgå

till 5,2 miljarder kronor och avser till största

delen statliga pensionsavgifter. Andra stora

inkomsttitlar är avskrivningar på fastigheter och

komplementkostnader hos

uppdragsmyndigheter. Inkomsterna är tämligen

konstanta under hela prognosperioden.

Bidrag från EU

Bidrag från EU beräknas uppgå till 10,0 miljarder

kronor 1998, varav 0,3 miljarder kronor avser

infasningsrabatten. Budgetåret 1999 beräknas

inkomsterna uppgå till 10,2 miljarder kronor.

Åren 2000 och 2001 beräknas inkomsterna

uppgå till 9,6 respektive 9,3 miljarder kronor.

5.2.4 Jämförelse med vårpropositionen

I samtliga jämförelser med vårpropositionen i

nedanstående avsnitt exkluderas effekten av den

ändrade redovisningen (se avsnitt 5.2.1). I

vårpropositionen beräknades skatteinkomsterna

år 1998 uppgå till 607 miljarder kronor medan

övriga inkomster beräknades uppgå till 79

miljarder kronor. Skatteinkomsterna beräknas

nu uppgå till 618 miljarder kronor. Ökningen

förklaras till största delen av högre inkomster

från fysiska personers inkomstskatt och

mervärdesskatt (se diagram 5.1). De ökade

inkomsterna från mervärdesskatten förklaras

dock av omföringar från fysiska och juridiska

personers inkomstskatt. Även inkomster från

juridiska personers inkomstskatt och från

socialavgifter ökar, medan egendomsskatter och

övriga skatter minskar.

Diagram 5.1 Jämförelse med vårpropositionen

Miljarder kronor

År 1999 beräknas skatteinkomsterna uppgå till

631 miljarder kronor, vilket är oförändrat

jämfört med beräkningen till vårpropositionen.

Inkomster från juridiska personers inkomstskatt

samt inkomster från socialavgifter och

egendomsskatter ökar samtliga mellan åren 1998

och 1999. Inkomster från mervärdesskatt och

övriga skatter minskar under motsvarande

period. Det senare förklaras främst av lägre

inkomster från skatt på energi.

År 2000 beräknas skatteinkomsterna till 651

miljarder kronor, vilket är 2,7 miljarder kronor

lägre än i beräkningen till vårpropositionen.

Inkomster från fysiska personers inkomstskatt

samt inkomster från socialavgifter ökar jämfört

med 1999. Inkomster från juridiska personers

inkomstskatt samt inkomster från

egendomsskatter och mervärdesskatt minskar.

Minskningen i inkomster från egendomsskatter

avser den år 1998 sänkta fastighetsskatten, från

1,7 till 1,5 procent av taxeringsvärdet, för småhus

och bostadsdelen i flerfamiljsfastigheter.

Inkomster från övriga skatter minskar under år

2000. Orsaken är även här lägre förväntade

inkomster från skatt på energi.

5.2.5 Socialavgifter - ändrad

titelredovisning

I samband med övergången till det nya

pensionssystemet sker relativt omfattande

förskjutningar i avgiftsuttaget mellan de olika

arbetsgivaravgifterna. I tabell 5.12 redovisas

avgifterna med respektive avgiftssats för 1998

och 1999. Motsvarande ändringar sker även för

egenavgifterna.

Som en följd av ändringarna görs ett antal titel-

ändringar på statsbudgetens inkomstsida. De nya

avgifterna redovisas på inkomsttitlarna 1212

Efterlevandepensionsavgift, 1222

Föräldraförsäkringsavgift och 1251

Ålderspensionsavgift, netto (namnändring från

Tilläggspensionsavgift, netto). Dessutom ändras

namnet på inkomsthuvudgruppen 1200 från

Socialavgifter och allmänna egenavgifter till

Socialavgifter och allmän pensionsavgift.

Utöver dessa förändringar upphör

inkomsttitlarna 1231 Barnomsorgsavgift, 1241

Utbildningsavgift samt 1451 Reseskatt. Eftersom

lagen om särskild avgift för svavelhaltigt bränsle

upphör vid utgången av 1998 (SFS 1998:946) så

slopas även inkomsttiteln 1429 Särskild avgift på

svavelhaltigt bränsle.

Tabell 5.12 Socialavgifter 1998 och 1999

Procent

1998

1999

Arbetsgivaravgifter

Folkpensionsavgift

6,83

Efterlevandepensionsavgift

1,70

Sjukförsäkringsavgift

7,90

7,50

Föräldraförsäkringsavgift

2,20

Tilläggspensionsavgift

6,40

Ålderspensionsavgift

6,40

Allmän löneavgift

4,48

8,04

Delpensionsavgift

0,20

Lönegarantiavgift

0,25

Arbetarskydssavgift

0,17

Arbetsskadeavgift

1,38

1,38

Arbetsmarknadsavgift

5,42

5,84

Totalt

33,03

33,06

Egenavgifter

Folkpensionsavgift

6,83

Efterlevandepensionsavgift

1,70

Sjukförsäkringsavgift

8,66

8,23

Föräldraförsäkringsavgift

2,20

Tilläggspensionsavgift

6,40

Ålderspensionsavgift

6,40

Allmän löneavgift

4,48

8,04

Delpensionsavgift

0,20

Arbetsskadeavgift

1,38

1,38

Arbetsmarknadsavgift

3,30

3,30

Totalt

31,25

31,25

6

Utgifter åren 1999 2001

6 Utgifter åren 1999 2001

6.1 Takbegränsade utgifter

6.1.1 Ramar för utgiftsområden

Regeringen presenterade i 1998 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1997/98:150) en

preliminär fördelning av utgifterna på

utgiftsområden för åren 1999 2001. Riksdagen

godkände förslaget (bet. 1997/98:FiU20, rskr.

1997/98:318).

I detta kapitel presenterar regeringen en

reviderad fördelning av utgifterna på

utgiftsområden för åren 1999 2001. I bilaga 1

presenteras regeringens budgetförslag för

budgetåret 1999 fördelat på utgiftsområden och

anslag.

Regeringens förslag: Utgifterna för 1999 fördelas

på utgiftsområden enligt tabell 6.1.

Förändringar av anslagsbehållningar under

1999 beräknas enligt tabell 6.1.

Den preliminära fördelningen av utgifterna på

utgiftsområden för budgetåren 2000 och 2001

godkänns som riktlinje för regeringens budget-

arbete.

Utgifternas fördelning på utgiftsområden

påverkas av en ändrad bedömning av den

allmänna ekonomiska utvecklingen och av de nya

förslag och politiska prioriteringar som redovisas

i denna proposition (förslagen har sammanfattats

i avsnitt 4.3). Beräkningarna tar också hänsyn till

de förändringar av utgiftsramarna som föranleds

av ålderspensionsreformen.

Beräkningarna av fördelningen på

utgiftsområden för åren 2000 och 2001 är

baserade på nu kända förutsättningar vad avser

den ekonomiska utvecklingen, volymutveckling

och gällande regelsystem och skall betraktas som

preliminära.

Tekniska justeringar

För åren 2000 och 2001 görs en preliminär

beräkning av löne- och prisökningen på anslagen

för förvaltningsändamål. Den preliminära

beräkningen har, till skillnad från den definitiva,

tidigare gjorts med hjälp av ett

lönekostnadsindex som inte beaktat

produktivitetsutvecklingen. Detta har nu

korrigerats så att även den preliminära

beräkningen tar hänsyn till

produktivitetsutvecklingen. Som ett resultat av

denna förändring har utgiftsområdesramarna

justerats ned med sammantaget ca 700 miljoner

kronor år 2000 och ca 1 800 miljoner kronor år

2001 jämfört med beräkningen i den ekonomiska

vårpropositionen. De områden som främst

berörs av korrigeringen är utgiftsområde 4

Rättsväsendet, utgiftsområde 6 Totalförsvar samt

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning. Nedjusteringarna innebär

inte att berörda utgiftsområden tillförs mindre

medel utan endast att den preliminära

beräkningen av utgiftsområdesramarna nu bättre

speglar den definitiva beräkningen.

I budgetpropositionen för 1998 anmälde

regeringen att en teknisk justering hade

genomförts av de utgiftsområdesramar som

omfattar anslag för förvaltningsändamål.

Justeringen var föranledd av en av riksdagen

tidigare beslutad förändring av finansieringen av

avtalsförsäkringar på det statliga området (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97:FiU:1, rskr.

1996/97:53). I efterhand har regeringen

konstaterat att ett fel i underlaget förelåg varför

en korrigering nu har genomförts av berörda

utgiftsområdesramar för år 1999. Korrigeringen

innebär att berörda anslag ökas med sammanlagt

218 miljoner kronor. De ökade utgifterna täcks

av motsvarande inkomster på inkomsttitel 5211

Statliga pensionsavgifter. Nya beräkningar tyder

på att ytterligare justeringar kan bli nödvändiga.

Slutlig avstämning kan dock göras först under år

1999. En slutlig justering av anslagen för

förvaltningsändamål kan därför göras först inför

år 2000. Justeringen av anslagen har ingen effekt

på statsbudgetens saldo eftersom inkomsterna

ökar i motsvarande grad. Däremot kommer

utgiftstaken att behöva höjas. Höjningen orsakas

enbart av transaktioner inom staten och är att

betrakta som en teknisk justering.

Ålderspensionsreformen påverkar utgifterna

inom följande 11 utgiftsområden: 6 Totalförsvar,

9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg,

10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid

ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer

och barn, 13 Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv,

15 Studiestöd, 16 Utbildning och

universitetsforskning, 17 Kultur samt 23 Jord-

och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.

Ålderspensionsreformens effekter på dessa

utgiftsområden redovisas utförligt i bilaga 3.

Övriga förändringar

Vid sidan av de ovan nämnda tekniska

justeringarna av ramarna för vissa

utgiftsområden förklaras nedan övriga större

förändringar av utgiftsområdesramarna åren

1999 2001 i förhållande till beräkningarna i den

ekonomiska vårpropositionen.

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökar år 1999

med 200 miljoner kronor, vilket förklaras av att

medel engångsvis tillförs polisväsendet. Inom

utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social

omsorg redovisas nu lägre utgifter åren 1999

2001. Detta beror på att anslaget Bidrag till

läkemedelsförmånen lagts på en nominellt

oförändrad nivå över tiden i avvaktan på de

förhandlingar om läkemedelsförmånen som för

närvarande pågår med Landstingsförbundet.

Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp beräknas nu högre

utgifter år 1999. Sjukskrivningarna har ökat

under år 1998 vilket kan få effekter på utgifterna

även år 1999. Osäkerheten kring

sjukskrivningarna är emellertid mycket stor,

varför regeringen noga kommer att följa

utvecklingen. Inom utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom beräknas nu

högre utgifter åren 1999 2001. De högre

utgifterna beror dels på regelförändringar inom

bostadstillägget för pensionärer, vilket påverkar

utgifterna samtliga år, dels på att pensionerna

räknas upp med 100 procent av prisbasbeloppet

från år 1999 i stället för, som tidigare, från år

2000. Utgifterna inom utgiftsområde 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn är nu

betydligt högre än beräknat i den ekonomiska

vårpropositionen. Detta beror dels på ökade

utgifter för underhållsstöd år 1999, dels på den

aviserade höjningen av de allmänna barnbidragen

med 100 kronor år 2000 och ytterligare 100

kronor år 2001. Inom utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas nu lägre

utgifter än i den ekonomiska vårpropositionen

vilket beror på att antalet deltagare i åtgärder nu

beräknas vara mindre. Utgiftsökningen inom

utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande förklaras av att

Bostadskreditnämndens kostnader för att infria

sina garantiåtaganden nu beräknas bli högre än i

vårpropositionen. Inom utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling beräknas nu

anslagen till en lägre nivå än i den ekonomiska

vårpropositionen, främst till följd av en övergång

till ett bemyndigandesystem avseende

regionalpolitiska åtgärder. Inom utgiftsområde

22 Kommunikationer beräknas lägre utgifter för

bl.a. väginvesteringar och ersättningar till Statens

järnvägar. Inom utgiftsområde 23 Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande näringar

beräknas nu en lägre anslagsnivå än i den

ekonomiska vårpropositionen, särskilt för år

1999. Utgifterna beräknas emellertid inte minska

i samma omfattning utan i stället bedöms en

större andel av befintligt anslagssparande

förbrukas. Utgifterna inom utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner ökar år 2001 till

följd av den extra satsning som aviseras i denna

proposition.

Bedömningen av utgifterna under posten

minskning av anslagsbehållningar har höjts med

2 miljarder kronor respektive år i förhållande till

den ekonomiska vårpropositionen. Detta

bedöms kunna rymma den högre förbrukning av

sparade medel som kan förväntas inom

exempelvis utgiftsområde 23.

Tabell 6.1 Utgiftstak och takbegränsade utgifter 1999-2001

Tusental kronor 1999, miljoner kronor 2000 - 2001 samt differenser mot den

ekonomiska vårpropositionen

Differens mot vårpropositionen

1999

2000

2001

1999

2000

2001

UO 1

Rikets styrelse

4 179 704

4 263

4 554

17

47

6

UO 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1 705 333

1 484

1 581

-354

-524

-429

UO 3

Skatteförvaltning och uppbörd

5 810 859

5 838

5 925

25

-26

-98

UO 4

Rättsväsendet

21 919 269

22 175

22 567

308

-34

-320

UO 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan

2 871 318

2 895

2 931

-78

-52

-72

UO 6

Totalförsvar1

44 107 565

45 441

45 227

-160

-241

-487

UO 7

Internationellt bistånd

11 899 604

12 889

13 869

-103

-131

3

UO 8

Invandrare och flyktingar

4 324 184

4 234

4 454

-65

6

-13

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg1

24 012 459

24 471

24 765

-314

-1 440

-1 633

UO 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp1

80 503 205

81 096

83 300

36 754

36 319

37 875

UO 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom1

34 315 009

33 753

33 477

-28 393

-29 486

-30 359

UO 12

Ekonomisk trygghet för familj och barn1

39 896 045

42 581

45 622

5 116

7 078

9 335

UO 13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet1

33 789 000

26 484

24 063

2 640

1 953

2 367

UO 14

Arbetsmarknad och arbetsliv1

48 274 400

48 881

47 407

-249

-38

99

UO 15

Studiestöd1

22 447 075

23 741

25 354

584

790

934

UO 16

Utbildning och universitetsforskning1

29 030 747

30 405

31 869

-214

-52

-331

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid1

7 452 147

7 597

7 722

-47

-43

-59

UO 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

20 463 080

17 300

13 702

962

657

107

UO 19

Regional utjämning och utveckling

2 742 897

2 675

3 337

-758

-479

-14

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

1 548 899

1 464

1 592

263

175

282

UO 21

Energi

1 681 490

1 440

1 715

-150

-152

147

UO 22

Kommunikationer

25 501 314

26 599

25 589

-543

-53

-1

UO 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar1

11 973 865

13 154

13 168

-1 109

-11

-23

UO 24

Näringsliv

2 897 947

2 837

2 966

28

-15

71

UO 25

Allmänna bidrag till kommunerna

103 564 700

105 087

107 267

-553

-127

1 873

UO 26

Statsskuldsräntor m.m.1

84 560 000

77 000

72 180

-10 429

-4 567

-987

UO 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

21 908 000

21 356

22 101

258

-655

-765

Minskning av anslagsbehållningar

5 000 000

4 000

3 000

2 000

2 000

2 000

Summa

698 380 115

691 141

691 302

5 435

10 900

19 507

Summa exkl. statsskuldsräntor

613 820 115

614 141

619 122

15 864

15 467

20 494

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten

135 849 000

140 414

146 433

4 879

2 823

2 533

Takbegränsade utgifter

749 669 115

754 555

765 555

20 743

18 290

23 027

Budgeteringsmarginal2

3 330 885

6 445

20 445

-1 743

710

-4 027

Utgiftstak2

753 000 000

761 000

786 000

19 000

19 000

19 000

1 Utgiftsområdets ram påverkas av ålderspensionsreformen.

2 Differenser gentemot riksdagens beslut, dvs. hänsyn har tagits till riksdagens

 sänkning av utgiftstaket.

6.1.2 Budgeteringsmarginalen

Budgeteringsmarginalen år 1999 beräknas nu

vara lägre än vad som beräknades i den

ekonomiska vårpropositionen, där marginalen

beräknades till 6,1 miljarder kronor. I

riksdagsbehandlingen av vårpropositionen

sänktes utgiftstaket med 1 miljard kronor vilket

innebar att budgeteringsmarginalen minskade till

5,1 miljarder kronor. Förslaget i denna

proposition innebär att budgeteringsmarginalen

år 1999 nu beräknas bli 3,3 miljarder kronor, dvs.

ca 1,7 miljarder kronor lägre.

Enligt 42 § lagen (1996:1059) om

statsbudgeten skall regeringen vidta sådana

åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå

riksdagen nödvändiga åtgärder om det finns risk

för att ett beslutat tak för statens utgifter

kommer att överskridas. Regeringen kommer att

noga följa utgifternas utveckling under 1999 och,

om det bedöms som nödvändigt, vidta de

åtgärder som krävs för att förhindra ett

överskridande av utgiftstaket.

6.2 Beskrivning av utgiftsområden m.m.

I följande avsnitt redovisas regeringens

sammanfattande bedömning av utgiftsområdena.

I tabellform redovisas utfallet för år 1997,

anvisade medel för år 1998 (inklusive beslut på

tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen), beräknat utfall för år 1998,

förslag till ram för år 1999 samt beräkningar för

åren 2000 och 2001.

Utfallsprognoserna för budgetåret 1998

avviker i vissa fall från anvisade medel på

statsbudget. Detta beror bland annat på att

anslagssparanden och reservationer tas i anspråk

samt på förändrade antaganden om den

ekonomiska utvecklingen. Väsentliga avvikelser

kommenteras i avsnitt 7.2.2.

För varje utgiftsområde redovisas de viktigaste

målen liksom prioriterade verksamheter och

eventuella omprioriteringar av medel. Vidare

redovisas pensionsreformens effekter på

förslagen till ramar under berörda

utgiftsområden.

Utgiftsområde 1

Rikets styrelse

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

3 910

3 977

4 380

4 180

4 263

4 554

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna

statschefen, riksdagen och dess myndigheter,

regeringen m.m., centrala myndigheter samt

mediefrågor. För år 1998 uppgår anvisade medel

enligt statsbudget till 4 miljarder kronor, varav

2,2 miljarder kronor till regeringen m.m., 1

miljard kronor till riksdagen och dess

myndigheter samt 0,7 miljarder kronor till

mediefrågor.

Några övergripande mål för utgiftsområdet

har inte beslutats på grund av att verksamheterna

är så olikartade. Ett viktigt mål inom

verksamhetsområdet mediefrågor är att staten

skall stödja mångfald och reella

yttrandemöjligheter, garantera massmediernas

oberoende samt säkerställa tillgängligheten till

massmedierna.

I syfte att stärka regeringens ledning och

styrning av statsförvaltningen, öka kvaliteten i

Regeringskansliets beredning av

regeringsärenden samt för att förbereda och

genomföra det svenska ordförandeskapet i EU år

2001 m.m. tillfördes utgiftsområdet efter förslag

i 1998 års ekonomiska vårproposition 222

miljoner kronor för år 1999, 322 miljoner kronor

för år 2000 och 547 miljoner kronor för år 2001.

Övriga ökningar av ramen för utgiftsområdet

åren 1999 2001 hänförs huvudsakligen till en

teknisk justering av finansieringen av

avtalsförsäkringar på det statliga området (ca 20

miljoner kronor) samt en ökning av riksdagens

anslag (ca 1 miljon kronor).

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 4 180 miljoner kronor.

Utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

2 504

2 041

2 069

1 705

1 484

1 581

Utgiftsområdet omfattar ett antal myndigheter,

bl.a. Riksrevisionsverket,

Ekonomistyrningsverket, Statskontoret,

Statistiska cenralbyrån, Konjunkturinstitutet,

Riksgäldskontoret, Kammarkollegiet, Statens

fastighetsverk, Finansinspektionen och

Premiepensionsmyndigheten. Vidare ingår

kostnader för statsskuldens upplåning och

låneförvaltning, vissa särskilda finansierings- och

garantiåtaganden samt Riksdagens revisorer. För

år 1998 uppgår anvisade medel enligt statsbudget

till 2,0 miljarder kronor, varav 1,9 miljarder

kronor till centrala myndigheter och nämnder,

170 miljoner kronor till tidsbegränsade åtgärder

samt 17 miljoner kronor till Riksdagens

revisorer.

Viktiga mål för utgiftsområdet är att

statsförvaltningen skall bedrivas effektivt och i

det allmännas intresse. Statsfinanserna och

statens egendom skall förvaltas och hanteras på

ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt.

Officiell statistik och annan statlig statistik skall

vara av god kvalitet. Myndigheterna skall

erbjudas stöd av hög kvalitet. Det finansiella

systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl

samhällets krav på stabilitet som

konsumenternas intresse av ett gott skydd.

Statens skuld, med undantag från den skuld som

förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att

kostnaden för skulden långsiktigt minimeras

samtidigt som riskerna i förvaltningen beaktas.

Minskningen av ramen för utgiftsområdet

åren 1999-2001 hänförs huvudsakligen till att

regeringen i denna proposition föreslår ett

minskat anslag för Riksgäldskontorets kostnader

för upplåning och låneförvaltning, ett minskat

anslag för åtgärder för att stärka det finansiella

systemet samt ett minskat anslag för avgiften för

Stads-hypotekskassans grundfond.

Utgiftsområdet har tillförts resurser för ett nytt

anslag för kapitalökning i Nordiska

investeringsbanken. Som en följd av det nya

pensionssystemet har

Premiepensionsmyndigheten inrättats under

1998.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 1 705 miljoner kronor.

Utgiftsområde 3

Skatteförvaltningen och Tullverket

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

5 735

5 672

5 979

5 811

5 838

5 925

Utgiftsområdet omfattar Riksskatteverket och

skattemyndigheterna (skatteförvaltningen) samt

Tullverket. För år 1998 uppgår anvisade medel

enligt statsbudget till 5,7 miljarder kronor varav

4,6 miljarder till skatteförvaltningen.

Ett gemensamt mål för myndigheterna inom

utgiftsområdet är att eftersträvade skatte-, tull-

och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett

rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt.

Tullverket har vidare till uppgift att bl.a.

kontrollera trafiken till och från utlandet så att

bestämmelserna om in- och utförsel av varor

efterlevs. Skatteförvaltningen ansvarar också för

folkbokföring och fastighetstaxering.

En prioriterad uppgift för skatteförvaltningen

skall vara att effektivisera verksamheten genom

bl.a. förbättring av IT-stödet, ändrat arbetssätt

och kompetensutveckling. Träffsäkerheten i

urvalet och kvaliteten i kontrollen skall

utvecklas. Helhetssynen på kontroll och service

genom hela beskattningsförfarandet, inklusive

indrivningsarbetet, skall stärkas. Arbetet med att

inrätta skattebrottsenheter skall slutföras så att

de är i drift vid utgången av år 1999.

Vad gäller Tullverket skall

narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet.

Vidare skall kontrollinsatserna mot illegal

införsel av sprit och tobak ges hög prioritet.

Regeringen lägger i övrigt stor vikt vid det

omfattande omstruktureringsarbetet vilket bl.a.

innefattar en ny organisationsstruktur samt

övrigt förändringsarbete för att få en bättre

kvalitet i arbetet och en effektivare verksamhet.

Likaså är arbetet med förenklingar av regler och

procedurer angeläget.

Regeringen föreslår att Tullverket tillförs 34

miljoner kronor för punktskattekontroll från år

1999.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 5 811 miljoner kronor.

Utgiftsområde 4

Rättsväsendet

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

21 160

21 030

21 493

21 919

22 175

22 567

Utgiftsområdet omfattar polisen,

åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen,

de allmänna advokatbyråerna, kriminalvården,

exekutionsväsendet, Brottsförebyggande rådet,

Brottsoffermyndigheten, Rättsmedicinalverket

och Gentekniknämnden. För år 1998 uppgår

anvisade medel enligt statsbudget till 21 miljarder

kronor, varav polisväsendet svarar för 11,5

miljarder kronor och kriminalvården för 3,4

miljarder kronor.

Målet för rättsväsendet är att tillförsäkra den

enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet

för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten

och öka människors trygghet.

Moderniseringen av rättsväsendet skall

fortsätta och brottsoffrens ställning skall stärkas.

Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och

ekonomisk brottslighet skall prioriteras. Särskild

uppmärksamhet skall ägnas den grova

gränsöverskridande brottsligheten, den s.k. mc-

relaterade brottsligheten, brott med rasistiska

inslag, våld mot kvinnor och övergrepp mot

barn. Det brottsförebyggande arbetet skall

fortsatt utvecklas. Vardagsbrottsligheten skall

förebyggas och bekämpas, främst genom en

utbyggd närpolisverksamhet. Storstädernas

problem skall mötas med särskilda insatser.

Regeringen föreslår att utgiftsområdet tillförs

200 miljoner kronor fr.o.m. år 1999, 250

miljoner kronor år 2000 samt 300 miljoner

kronor år 2001. Därutöver föreslås att

polisorganisationen tillförs ett engångsbelopp på

200 miljoner kronor för år 1999 för att möta

särskilda behov i storstäderna.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 21 919 miljoner kronor.

Utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell

samverkan

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

2 476

2 811

2 767

2 871

2 895

2 931

Utgiftsområdet omfattar förvaltningskostnader

för Utrikesdepartementet och de 102

utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa

internationella organisationer, information om

Sverige i utlandet, nedrustnings- och

säkerhetspolitiska frågor samt övriga

utrikespolitiska frågor som bland annat omfattar

strategisk exportkontroll och

europainformation. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 2,8 miljarder kronor,

varav ca 1,8 miljarder kronor till

utrikesförvaltningen, 0,7 miljarder kronor till

bidrag till internationella organisationer och 0,3

miljarder kronor till övrig verksamhet.

Målet för utgiftsområdet är att säkerställa

Sveriges intressen i förbindelse med andra länder.

Bland de prioriterade verksamheterna för år 1999

finns ett utvidgat regionalt samarbete kring

Östersjön, EU-samarbete och FN.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 2 871 miljoner kronor.

Utgiftsområde 6

Totalförsvar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

40 978

41 344

43 019

44 108

45 441

45 227

Utgiftsområdet omfattar

totalförsvarsverksamhet, militärt försvar och

civilt försvar. I utgiftsområdet ingår även den

verksamhet som bedrivs av Kustbevakningen

och av Statens räddningsverk. För år 1998

uppgår anvisade medel till 41,3 miljarder kronor,

varav 37,4 miljarder kronor till det militära

försvaret, 2,5 miljarder kronor till det civila

försvaret och 1,4 miljarder kronor till övrig

verksamhet.

Till grund för den verksamhet som skall

bedrivas inom totalförsvaret under perioden

1997-2001 ligger 1996 års totalförsvarsbeslut

(prop 1996/97:FöU4, bet. 1996/97:FöU1, rskr.

1996/97:36). För militärt försvar gäller även de

åtgärder som riksdagen beslutat för att bringa

Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet i

balans (prop. 1997/98:84, bet. 1997/98:FöU11,

rskr. 1997/98:268). Den fortsatta inriktningen av

verksamheten inom utgiftsområdet påverkas av

riksdagens ställningstaganden i samband med

den säkerhetspolitiska kontrollstationen år 1999.

Regeringen har vid beräkningen av ramen för

utgiftsområdet för åren 1999 2001 utgått från att

vissa ytterligare förändringar görs inom området,

bl.a. att anslaget Ersättning för kroppsskador

från och med år 1999 överförs till utgiftsområde

10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

3,2 miljoner kronor år 1999, 3,3 miljoner kronor

år 2000 och 3,4 miljoner kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 44 108 miljoner kronor.

Utgiftsområde 7

Internationellt bistånd

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

12 139

11 434

11 521

11 900

12 889

13 869

Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete

med u-länder och samarbete med länder i

Central- och Östeuropa. För år 1998 uppgår

anvisade medel enligt statsbudget till 11,4

miljarder kronor, varav 10,6 miljarder kronor till

utvecklingssamarbete med u-länder och 0,8

miljarder kronor till samarbete med länder i

Central- och Östeuropa.

Det överordnade målet för Sveriges

internationella utvecklingssamarbete är att höja

de fattiga folkens levnadsnivå. Riksdagen har lagt

fast sex biståndspolitiska mål: resurstillväxt,

ekonomisk och politisk självständighet,

ekonomisk och social utjämning, demokratisk

samhällsutveckling, en framsynt hushållning med

naturresurser och omsorg om miljön samt

jämställdhet mellan kvinnor och män.

Samarbetet med central- och Östeuropa

Målen för samarbetet med Central- och

Östeuropa är att främja en säkerhetsgemenskap,

fördjupa demokratins kultur, stödja en socialt

hållbar ekonomisk omvandling samt att stödja en

miljömässigt hållbar utveckling. Härtill har

regeringen beslutat att allt samarbete skall

genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. För

samarbetet med Central- och Östeuropa har

riksdagen beslutat om ett nytt treårigt

samarbetsprogram för perioden 1999-2001

omfattande 800 miljoner kronor per år.

Regeringen föreslår nu en något ändrad tidsprofil

för anslagstilldelningen för programmet varför

utgiftsområdet minskar med 50 miljoner kronor

år 1999 och 2000 för att öka med 100 miljoner

kronor år 2001 jämfört med regeringens

ekonomiska vårproposition. Förändringen

möjliggörs av att det inom

samarbetsprogrammet finns stora reservationer.

Utvecklingssamarbete med u-länder

Regeringen föreslår också en ökning av

biståndsramen med 100 miljoner kronor för år

1999 vilket innebär att biståndsramen motsvarar

0,705 procent av bruttonationalinkomsten

(BNI). I enlighet med regeringens

vårproposition ökas biståndsramen år 2000 till

0,72 procent av BNI och år 2001 ökas den

ytterligare till att motsvara 0,73 procent av BNI.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 11 900 miljoner kronor.

Utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

3 583

3 864

4 315

4 324

4 234

4 454

Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med

frågor om flyktingpolitik, invandringen till

Sverige, mottagande av asylsökande samt

utlänningars rätt att vistas i Sverige.

Utgiftsområdet omfattar även integrationspolitik

med frågor om invandrares introduktion i

Sverige, insatser i utsatta bostadsområden,

åtgärder mot etnisk diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism samt ersättning

till kommunerna för flyktingmottagande. För år

1998 uppgår anvisade medel enligt statsbudget

till 3,9 miljarder kronor, varav 1,8 miljarder till

migrationspolitiken och 2,1 miljarder till

integrationspolitiken.

Migrationspolitikens mål är att i en värld

präglad av ökad öppenhet, samverkan och utbyte

på alla områden verka för att migration till och

från vårt land kan ske i ordnade former, att värna

asylrätten och att upprätthålla den reglerade

invandringen. Detta skall ske på ett sätt som

svarar mot kraven på öppenhet och utbyte samt

präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt

för individens mänskliga rättigheter.

Integrationspolitikens mål är lika rättigheter

och möjligheter för alla oavsett etnisk och

kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med

samhällets mångfald som grund samt en

samhällsutveckling som kännetecknas av

ömsesidig respekt och tolerans och som alla

oavsett bakgrund skall kunna vara delaktiga i och

medansvariga för. Ytterligare mål är att bryta den

sociala och etniska segregationen i

storstadsregionerna och att verka för jämlika

levnadsvillkor för storstädernas invånare.

Inom migrationspolitiken prioriteras

ansträngningar att förkorta vistelsetiderna för

asylsökande, åtgärder för att främja frivillig

återvandring och satsningar för att förbättra

situationen för de utlänningar som tvingas lämna

landet efter ett avvisnings- eller utvisningsbeslut.

Inom integrationspolitiken prioriteras satsningar

för att bryta den etniska segregationen och

motverka etnisk diskriminering på

arbetsmarknaden. Prognoser och uppföljningar

skall förbättras inom utgiftsområdet.

De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser

mottagande av asylsökande och statlig ersättning

till kommunerna för flyktingar och vissa andra

invandrare. Under år 1998 har en ökning av

antalet asylsökande främst från f.d. Jugoslavien

och Irak kunnat noteras. Samtidigt har

Förbundsrepubliken Jugoslavien vägrat låta sina

egna medborgare återvända hem. Fler flyktingar

och anhöriga än förväntat har fått

uppehållstillstånd och tagits emot i

kommunerna. Kostnaderna för

flyktingmottagandet har därmed blivit större än

beräknat. Denna utveckling väntas fortgå och

kulminera under år 1998.

I årets ekonomiska vårpropositionen föreslogs

en treårig framtidssatsning för att skapa ett

Sverige för alla. I propositionen Utveckling och

rättvisa - en politik för storstaden på 2000-talet

(prop. 1997/98:165) har regeringen föreslagit att

huvuddelen av det resurstillskott som tillförs

framtidsområdet Ett Sverige för alla bör

användas för insatser i utsatta bostadsområden i

storstadsregionerna. Stat och kommun bör

teckna lokala utvecklingsavtal för de mest utsatta

bostadsområdena i storstadsregionerna. En

särskild storstadsdelegation skall tillsättas och få

till uppgift att utveckla och samordna den

nationella storstadspolitiken. De lokala

utvecklingsavtalen skall tas fram i dialog med de

berörda invånarna och andra aktörer i de aktuella

bostadsområdena. En sådan demokratisk process

tar tid och någon verksamhet kan inte påbörjas

första halvåret 1999. Därför föreslår regeringen

att framtidssatsningen förskjuts med ett halvår

och att den i stället utsträcks till år 2002.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 4 324 miljoner kronor.

Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

24 218

22 754

23 087

24 012

24 471

24 765

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälso-

och sjukvård, social omsorg samt stöd till

sektorsforskning. Statens utgifter utgör en

mindre del av de samlade offentliga utgifterna för

hälso- och sjukvård och social omsorg. De

största utgiftsposterna inom utgiftsområdet

utgörs av bidrag för läkemedelsförmånen,

kostnader för statlig assistansersättning samt

tandvårdsstödet. Vidare ingår utgifter för

flertalet myndigheter under Socialdepartementet,

bidrag till organisationer samt olika slag av

stimulans- och utvecklingsbidrag inom det

sociala området. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 22,8 miljarder

kronor, varav ca 16,4 miljarder kronor avser

hälso- och sjukvård och 5,9 miljarder kronor

avser social omsorg.

Målen för utgiftsområdet är att trygga en god

hälsa och goda levnadsvillkor, att se till att hälso-

och sjukvården och den sociala omsorgen

bedrivs med god kvalitet och effektiv

resursanvändning och tillgodoser den enskilde

individens behov av vård, omsorg, stöd och

service.

Regeringen föreslår att utgiftsområdet tillförs

500 miljoner kronor fr.o.m. år 1999 i enlighet

med riksdagens beslut om ett reformerat

tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112, bet.

1997/98:SoU25, rskr. 1997/98:289). Vidare

föreslås att 300 miljoner kronor tillförs under

perioden 1999 2001 för åtgärder inom

äldrepolitikområdet. Efter förslag på

tilläggsbudget 1 i 1998 års ekonomiska

vårproposition införs ett tillfälligt bidrag för

äldrebostäder m.m. uppgående till totalt 400

miljoner kronor, varav 250 miljoner kronor avser

år 1998.

För år 1999 föreslås en tillfällig förstärkning av

anslaget Bilstöd till handikappade med 100

miljoner kronor.

De hemlösas situation uppmärksammas. Ett

treårigt projekt om 30 miljoner kronor föreslås

för att underlätta för hemlösa att skaffa sig

bostad.

Anslaget Bidrag för läkemedelsförmånen

föreslås budgeteras med nominellt oförändrat

belopp för perioden 1999-2001 i avvaktan på en

överenskommelse mellan staten och landstingen.

Förslaget till ram innefattar därutöver ett antal

mindre förändringar med anledning av

propositionen Strategi för att förverkliga FN:s

konvention om barnens rättigheter i Sverige

(prop. 1997/98:182) samt propositionerna Vissa

reformer av påföljdsystemet (prop. 1997/98:96,

bet. 1997/98: JuU21, rskr. 1997/98:275) och

Kvinnofrid (prop. 1997/98:55, bet.

1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250). Förslagen

innebär en nettoökning av utgiftområdesramen

med 14 miljoner kronor och påverkar även

ramarna för utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

samt 25 Allmänna bidrag till kommuner.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

0,5 miljoner kronor år 1999, 0,5 miljoner kronor

år 2000 och 0,5 miljoner kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 24 012 miljoner kronor.

Utgiftsområde 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

35 591

37 192

38 686

80 503

81 096

83 300

Utgiftsområdet omfattar

socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa

samt kostnader för

socialförsäkringsadministrationen, dvs.

Riksförsäkringsverket och de allmänna

försäkringskassorna. Förmåner som lämnas vid

ohälsa ges i form av dagersättningar såsom

sjukpenning, rehabiliteringsersättning,

närståendepenning samt vissa

yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i

utgiftsområdet folkpension och pensionstillskott

i form förtidspension samt handikappersättning.

Från och med år 1999 ingår utgifterna för ATP i

form av förtidspension, arbetsskadeersättningar,

kostnader för sysselsättning av vissa

förtidspensionärer samt ersättning för

kroppsskador. Vidare redovisas fr.o.m. år 1999

under särskilda anslag kostnaden för

ålderspensionsavgifter beräknade på

pensionsgrundade belopp avseende

förtidspension och arbetsskadeersättningar m.m.

För år 1998 uppgår anvisade medel enligt

statsbudget till 37,2 miljarder kronor varav 4,9

miljarder kronor avser socialförsäkringens

administration. Utgifterna för Allmän

tilläggspension (ATP) i form av förtidspension

samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen

redovisas vid sidan av statsbudgeten år 1998.

Anslaget Ersättning vid kroppskador redovisas år

1998 under utgiftsområde 6 Totalförsvar.

Målen för utgiftsområdet är att ge ekonomisk

trygghet för sjuka och funktionshindrade samt

att socialförsäkringens administration garanterar

effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid

ärendehandläggning.

I regeringens förslag till ram ingår förslaget

om uppräkning av det reducerade basbeloppet

till 100 procent vilket påverkar utgifterna för

förtidspensioner år 1999 och framåt. Genom

omföring av medel från anslaget Sjukpenning

och rehabilitering m.m. finansieras fr.o.m. år

1999 de i 1998 års ekonomiska vårproposition

aviserade särskilda sysselsättningsinsatser för

vissa förtidspensionärer under utgiftsområdet.

Socialförsäkringens administration föreslås

förstärkas år 1999 genom att 225 miljoner

kronor under anslaget Sjukpenning och

rehabilitering m.m. tillfälligt får disponeras för

administrationskostnader. För att underlätta

genomförandet av det reformerade

ålderspensionssystemet förstärks

socialförsäkringens administration avseende

kompetensutveckling och informationsinsatser

genom att medel tillförs främst från AP-fonden.

För att utveckla forskningen inom

socialförsäkringen omförs medel inom

utgiftsområdet till Riksförsäkringsverket.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

35 618 miljoner kronor 1999, 35 354 miljoner

kronor år 2000 och 37 849 miljoner kronor år

2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 80 503 miljoner kronor.

Utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

63 134

62 701

62 658

34 315

33 753

33 477

Utgiftsområdet omfattar år 1998 folkpension i

form av ålderspension och efterlevandepension

till vuxna samt pensionstillskott till sådana

pensioner samt därutöver bostadstillägg till

pensionärer. För år 1998 uppgår anvisade medel

enligt statsbudget till 62,7 miljarder kronor,

varav ca 52,5 miljarder kronor till

ålderspensioner, 0,6 miljarder kronor till

efterlevandepension till vuxna och 9,6 miljarder

kronor till bostadstillägg till pensionärer.

Från och med år 1999 omfattar

utgiftsområdet, bl.a. som en effekt av riksdagens

beslut om det reformerade pensionssystemet,

folkpension till ålderspensionärer som inte har

rätt till tilläggspension, folkpension och

tilläggspension i form av efterlevnadspension till

vuxna, pensionstillskott till såväl ålderspension

som efterlevandepension, bostadstillägg till

pensionärer samt delpension.

Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk

trygghet till äldre och efterlevande. Regeringen

anser att det är av stor vikt att ge de äldre en

ekonomisk trygghet som tillgodoser ett

grundläggande konsumtionsbehov och tillgång

till bostad med tillfredsställande standard. Flera

utredningar pågår som berör utgiftsområdet bl.a.

Efterlevandepensionsutredningen, utredningen

av systemet för inkomstprövning av

bostadstillägg till pensionärer samt utredningen

av den övergångsvisa garantipensionen.

Regeringen föreslår i denna proposition att

pensionerna för år 1999 skall beräknas utifrån

prisbasbeloppet utan reduktion. Det innebär att

återgången till att beräkna pensionerna utan

reduktion tidigareläggs från år 2000 till år 1999.

Regeringen föreslår vidare att den del av

bostadskostnaden i intervallet 100 4 000 kronor

per månad, som kan ersättas med bostadstillägg

till pensionärer, höjs från 85 procent till 90

procent från och med 1 januari 1999. Regeringen

föreslår också att kommunerna även under åren

1999 2000 får möjlighet att betala ut kommunalt

kompletteringsbelopp till det statliga

bostadstillägget.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet minskas

med 29 420 miljoner kronor år 1999, 29 833

miljoner kronor år 2000 och 30 593 miljoner

kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 34 315 miljoner kronor.

Utgiftsområde 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

32 602

35 814

35 888

39 896

42 581

45 622

Utgiftsområdet omfattar ekonomiskt stöd till

barnfamiljer (förutom studiehjälp för gymnasie-

studerande som återfinns under utgiftsområde

15 och bostadsbidragen som återfinns under

utgiftsområde 18). Stöden utgörs av allmänna

barnbidrag inkl. flerbarnstillägg och förlängt

barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive

havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till

kostnader för internationella adoptioner,

folkpension i form av barnpension och

vårdbidrag till funktionshindrade barn. För år

1998 uppgår anvisade medel enligt statsbudget

till 35,8 miljarder kronor, varav 17,0 miljarder

kronor till allmänna barnbidrag, 14,8 miljarder

kronor till föräldraförsäkringen, 2,1 miljarder

kronor till underhållsstöd, 0,02 miljarder kronor

till kostnader för internationella adoptioner, 0,3

miljarder kronor till folkpension i form av

barnpension och 1,6 miljarder kronor till

vårdbidrag till funktionshindrade barn.

Målen för utgiftsområdet är att utjämna

levnadsvillkoren mellan familjer med och utan

barn, att stödja föräldrarnas möjligheter att

kombinera förvärvsarbete med föräldraskap samt

att lämna särskilt ekonomiskt stöd till familjer i

utsatta

situationer.

Regeringen avser att föreslå riksdagen en

höjning av barnbidraget med 100 kronor per

barn och månad från den 1 januari 2000 och

ytterligare 100 kronor per barn och månad från

den 1 januari 2001, till totalt 950 kronor per barn

och månad. Flerbarnstilläggen räknas upp i

motsvarande mån. Detta kommer att föreslås

under förutsättning att de offentliga finanserna

ger utrymme för en sådan åtgärd.

En särskild arbetsgrupp inom

Regeringskansliet har, i enlighet med vad som

angavs i 1998 års ekonomiska vårproposition,

analyserat regler och ekonomiskt utfall för

underhållsstödet. Regeringen avser att fortsätta

detta analysarbete och noga följa

underhållsstödets kostnadsutveckling. I avvaktan

på den slutliga utvärderingen av systemet föreslår

regeringen att anslaget för underhållsstöd tillförs

427 miljoner kronor för år 1999.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

4 754 miljoner kronor år 1999, 4 752 miljoner

kronor år 2000 och 4 821 miljoner kronor år

2001. Vidare föreslås att det fr.o.m. år 1999 tas

upp ett nytt anslag för finansiering av statlig

ålderspensionsavgifter avseende pensionsrätt för

barnår.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 39 896 miljoner kronor.

Utgiftsområde 13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

40 920

38 485

37 842

33 789

26 484

24 063

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna bidrag

till arbetslöshetsersättning samt bidrag till

lönegarantiersättning. Från anslaget Bidrag till

arbetslöshetsersättning täcks utgifterna även för

åtgärderna tillfällig avgångsersättning, offentligt

tillfälligt arbete (OTA), resursarbete (t.o.m. juni

1998), den s.k. aktivare användningen av

arbetslöshetsersättningen samt

generationsväxling. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 38,5 miljarder

kronor, varav 36,4 miljarder kronor till

arbetslöshetsersättning och drygt 2 miljarder

kronor till lönegarantiersättning.

Målet för utgiftsområdet är att underlätta och

stimulera omställning och därigenom öka

flexibiliteten på arbetsmarknaden. Mot denna

bakgrund infördes en ny lag om

arbetslöshetsförsäkring den 1 januari 1998.

Prioriterade frågor under år 1999 är aktivitet

och omställning under arbetslöshet. En

arbetsgrupp har tillsatts inom Regeringskansliet

för att tillse att kontrollfunktionen inom

arbetslöshetsförsäkringen effektiviseras. Vidare

föreslås ett system för utfasning av den tillfälliga

åtgärden offentligt tillfälligt arbete (OTA). Från

och med år 1999 täcks utgifterna för åtgärden

under utgiftsområde 14. Pågående projekt vid

årets slut inom den s.k. aktivare användningen av

arbetslöshetsersättningen föreslås få fortsätta till

som längst t.o.m. den 30 september 1999.

Utgiftsnivån påverkas primärt av den öppna

arbetslösheten vad gäller utgifterna för

arbetslöshetsersättningen och av antalet

konkurser vad gäller utgifterna för

lönegarantiersättningen. Den minskande

arbetslösheten har medfört att utgifterna under

utgiftsområdet sjunkit under det senaste året.

Prognoserna för den öppna arbetslösheten har

successivt reviderats ned. Till följd av detta jämte

en ny beräkning av effekterna av höjda

ersättningsnivåer i försäkringen och en reviderad

anslagskonstruktion för lönegarantin har de

beräknade utgifterna för utgiftsområdet

reviderats ned i förhållande till beräkningen i

budgetpropositionen för år 1998 med 1 683

miljoner kronor för år 1999, 303 miljoner kronor

för år 2000 och med 1 548 miljoner kronor för år

2001.

Från anslaget Bidrag till lönegarantiersättning

betalas t.o.m. utgången av år 1998 räntor och

amorteringar på den skuld som kvarstår i

Riksgäldskontoret från lönegarantifonden.

Regeringen kommer under innevarande år att

besluta att skulden efter lönegarantifonden, som

uppgick till drygt 900 miljoner kronor vid

halvårsskiftet 1998, skall avskrivas vid årets

utgång. I och med detta belastas anslaget fr.o.m.

år 1999 endast av utgifter för

lönegarantiersättning.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

1 931 miljoner kronor 1999, 1 507 miljoner

kronor år 2000 och 1 362 miljoner kronor år

2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 33 789 miljoner kronor.

Utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

50 005

48 248

47 826

48 274

48 881

47 407

Utgiftsområdet omfattar

arbetsmarknadspolitiska åtgärder,

Arbetsmarknadsverket, Arbetarskyddsstyrelsen

och ytterligare ett antal myndigheters förvaltning

samt forskning och utveckling på

arbetsmarknads- och arbetslivsområdet.

Området omfattar även merkostnadsersättning

till Samhall AB:s verksamhet, vissa utgifter för

jämställdhetspolitiska frågor samt statliga

arbetsgivarfrågor. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 48,2 miljarder

kronor, varav ca 34,5 miljarder kronor till

arbetsmarknad, 5,6 miljarder kronor till

arbetslivsfrågor, 0,03 miljarder kronor till

jämställdhetsfrågor och 8,1 miljarder kronor till

statliga arbetsgivarfrågor.

Uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att

öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, bryta de

obalanser som finns på olika delarbetsmarknader,

hjälpa personer med särskilda behov och

förebygga permanent utslagning från arbetslivet.

Målet för arbetslivspolitiken är att minska risker

för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att

förbättra arbetsmiljön sedd ur ett

helhetsperspektiv.

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

dels åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens

funktionssätt och på så sätt bidra till en ökad

sysselsättning, dels åtgärder för att förbättra

effektiviteten och träffsäkerheten i stödformer

som riktas till arbetshandikappade.

Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med

uppgift att se över styrning, uppföljning och

utvärdering av arbetsmarknadspolitiken.

Arbetsgruppen skall bl.a. se över de nuvarande

verksamhetsmålen för Arbetsmarknadsverket

(AMV). Att säkerställa en effektiv uppföljning

av målen som medger utvärdering av de insatser

som görs och ger underlag för omprövning är en

angelägen uppgift.

Det är också viktigt att se över vilka

samverkansformer som bör finnas inom

arbetsmarknadspolitiken framöver i syfte att

säkerställa hög kvalitet i utförandet av de

uppgifter som finns.

Regeringen avser att se över volymkravet för

de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och

återkomma med förslag i den ekonomiska

vårpropositionen våren 1999.

Budgetförslaget för utgiftsområdet bygger på

de förslag regeringen aviserade i årets

ekonomiska vårproposition. I syfte att motverka

flaskhalsar på arbetsmarknaden och förstärka

arbetsförmedlingarnas arbete med

företagskontakter disponerar

Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) 850 miljoner

kronor för tillfälliga personalförstärkningarna vid

arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut

under innevarande budgetår. Regeringen föreslår

att motsvarande medel avsätts även under år

1999. I takt med den förbättrade situationen på

arbetsmarknaden bör dessa medel kunna

reduceras i ett första steg år 2000 med 250

miljoner kronor. Vidare föreslår regeringen, som

ett led i sin strävan att förenkla reglerna för de

arbetsmarknadspolitiska åtgärdena, ett införande

av ett förstärkt försäkringsskydd för deltagarna i

dessa åtgärder. I detta sammanhang föreslås även

att arbetsplatsintroduktion och

arbetslivsutveckling ersätts med ett enhetligt

regelverk. Regeringen föreslår dessutom som led

i en satsning på insatser för arbetshandikappade

åtgärder för att förbättra deras situation på

arbetsmarknaden.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

761 miljoner kronor år 1999, 837 miljoner

kronor år 2000 och 767 miljoner kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 48 274 miljoner kronor.

Utgiftsområde 15

Studiestöd

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

15 983

21 274

21 610

22 447

23 741

25 354

Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp

till gymnasiestuderande i form av studiebidrag,

inackorderingstillägg m.m och studiemedel samt

olika former av vuxenstudiestöd. För år 1998

uppgår anvisade medel enligt statsbudget till 21,3

miljarder kronor, varav studiemedel 10 miljarder

kronor, särskilt utbildningsbidrag 6 miljarder

kronor och särskilt vuxenstudiestöd (svux och

svuxa) 2,3 miljarder kronor.

Målen för utgiftsområdet är att studiestödet

skall verka rekryterande och därmed bidra till ett

högt deltagande i utbildningen. Det skall

dessutom ha en utjämnande verkan som främjar

ökad social rättvisa.

Prioriterat under budgetperioden 1999 2001

är en höjning av studiehjälpen med 100 kronor

per månad från år 2000 och ytterligare 100

kronor från år 2001. Höjningen av studiehjälpen

är en följd av att regeringen avser föreslå

riksdagen en höjning av barnbidraget under

förutsättning att de offentliga finanserna ger

utrymme för en sådan åtgärd.

Budgetförslaget för år 1999 utgår vidare från

utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen

och den utbyggnad av högskolan som regeringen

presenterade i budgetpropositionen för år 1998.

Detta innebär bl.a. att volymen successivt ökar

vad gäller studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa och särskilt utbildningsbidrag.

Med anledning av pensionsreformen har

utgifterna under utgiftsområdet ökats med 600

miljoner kronor år 1999, 642 miljoner kronor år

2000 och 660 miljoner kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 22 447 miljoner kronor.

Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

25 122

27 111

27 669

29 031

30 405

31 869

Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg,

vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,

högskoleutbildning och forskning samt centrala

myndigheter inom Utbildningsdepartementets

ansvarsområde. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 27,1 miljarder

kronor, varav ca 5,1 miljarder kronor till

barnomsorg, skola och vuxenutbildning, 19,2

miljarder kronor till universitet och högskolor

m.m., 0,5 miljarder kronor till

högskolemyndigheter samt 2,2 miljarder kronor

till nationella och internationella

forskningsresurser.

Inom barnomsorgen är de viktigaste målen att

ge barn stöd och stimulans för sin utveckling

samt att underlätta för föräldrar att förena

förvärvsarbete eller studier med vård och ansvar

för barn. Skolans mål är att alla barn och

ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist

samt sociala och ekonomiska förhållanden skall

ha tillgång till en likvärdig utbildning. Målet för

vuxenutbildningen är att överbrygga

utbildningsklyftorna, medverka till arbetslivets

förändring, bidra till full sysselsättning och

tillgodose de vuxnas individuella önskemål om

vidgade utbildningsmöjligheter. Universitet och

högskolor har som sina viktigaste mål att erbjuda

utbildning av hög och likvärdig kvalitet i alla

delar av landet, bedriva forskning samt

därigenom bidra till en regionalt balanserad

utveckling.

Regeringen fortsätter prioriteringen av arbetet

med att stärka utbildningens kvalitet och att

säkra likvärdigheten i skolan. Ett

tiopunktsprogram med detta syfte föreslås

genomföras. Ett program för IT i skolan

genomförs till en kostnad av ca 1,5 miljarder

kronor under perioden 1999 till 2001. Vidare

avsätts medel för förstärkning av utbildningen

för barn och ungdomar samt vuxna i

storstadsregionerna. Den särskilda

utbildningssatsningen Kunskapslyftet fortsätter

med ytterligare 10 000 platser. En ytterligare

satsning görs också på försöksverksamheten med

kvalificerad yrkesutbildning som utökas från

8 800 platser under år 1998 till 12 000 platser från

år 1999. Dessutom förlängs

försöksverksamheten till och med år 2001.

Högskolan skall fortsatt byggas ut.

Utbyggnaden sker i hela landet. År 1999 tillförs

15 000 nya platser. Tyngdpunkten skall ligga

inom de tekniska och naturvetenskapliga

utbildningarna. En nationell IT-satsning pågår

inom högskoleområdet och biblioteksväsendet.

Universitetsdatanätet Sunet föreslås förstärkas.

Satsningen på forskning och utveckling

fortsätter för att bidra till en hög kunskaps- och

kompetensnivå i samhället.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

28,2 miljoner kronor år 1999, 30,6 miljoner

kronor år 2000 och 33,1 miljoner kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 29 031 miljoner kronor.

Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

7 179

7 335

7 451

7 452

7 597

7 722

Utgiftsområdet omfattar kultur och medier, stöd

till folkbildning, ungdomsfrågor samt

folkrörelse- och idrottsfrågor. För år 1998

uppgår anvisade medel enligt statsbudget till 7,3

miljarder kronor, varav 4,2 miljarder kronor

hänför sig till kultur och medier.

De viktigaste målen på området är att värna

yttrandefrihet, delaktighet i kulturlivet, främja

kulturell mångfald och konstnärlig förnyelse,

bevara och bruka kulturarvet, främja bildnings-

strävanden och internationellt kulturutbyte,

främja ungdomars delaktighet i

samhällsutvecklingen samt främja idrottslig

verksamhet.

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

bl.a. fortsatta insatser för att litteraturen och

läsandet skall stärkas, att konstnärers villkor skall

förbättras samt för kulturarvets demokratiska

funktion. Vidare görs en satsning på ett Sverige

för alla samt på arkitektur, formgivning och

design. Kulturen som utvecklingsfaktor samt

film- och mediefrågorna lyfts fram.

Besparingsåtgärder genomförs under år 1999

inom området för de centrala museerna eftersom

de undantogs från detta under år 1998.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med

4,9 miljoner kronor per år under perioden 1999

2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 7 452 miljoner kronor.

Utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

30 891

22 902

22 637

20 463

17 300

13 702

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna plan-,

bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor,

länsstyrelserna och regionala självsstyrelseorgan,

lantmäteriverksamhet samt stöd till ekologisk

omställning och utveckling. För år 1998 uppgår

de anvisade medlen enligt statsbudget till 22,9

miljarder kronor, varav 20,0 miljarder till plan-,

bygg- och bostadsväsendet, 1,7 miljarder kronor

till länsstyrelserna m.m. och 0,8 miljarder kronor

till stöd till ekologisk omställning och

utveckling.

Målen för utgiftsområdet är att skapa

förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till

rimliga kostnader och trygg miljö inom

ekologiskt hållbara ramar samt att bidra till

jämlika och värdiga levnadsförhållanden och

särskilt främja en god uppväxt för barn och

ungdomar. Vidare skall en ekologisk hållbarhet

vara grund vid planering och byggande. Stöd till

kommunerna för investeringsprogram skall öka

takten i omställningen till ett hållbart samhälle.

Samhällsplaneringen skall vara

sektorsövergripande. I propositionen

Bostadspolitik för en hållbar utveckling lade

regeringen under våren förslag till en långsiktig

bostadspolitik (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:

BoU10, rskr. 1997/98:306).

Prioriteringarna inom området är att

Lantmäteriverket skall säkerställa ekonomisk,

verksamhetsmässig och organisatorisk balans och

en rationell fastighetsbildning. Vidare skall ett

kunskapscentrum för ekologisk hållbarhet bildas

och lokaliseras till Umeå. En uppföljning av

utvecklingen på det bostadssociala området skall

ske.

Utgifterna för räntebidrag fortsätter att

minska främst beroende på att räntenivån varit

lägre än tidigare antaganden. Utgifterna för

kreditgarantier har däremot ökat dramatiskt

under år 1998. Denna utveckling förväntas även

under perioden 1999 2001 och beror bl.a. på att

de ekonomiska problemen har underskattats i de

bostadsrättsföreningar som inte ingått i Statens

bostadskreditnämnds tidigare prognosunderlag.

Ramen är justerad med anledning av detta. En

omprioritering av resurser görs som innebär att

vissa medel överförs från de lokala investerings-

programmen till utgiftsområde 20 Allmän miljö-

och naturvård.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 20 463 miljoner kronor.

Utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

2 940

3 605

3 528

2 743

2 675

3 337

Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av

regionalpolitiska företagsstöd och medel som

länsstyrelserna, självstyrelseorganen och

Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) förfogar över för regional

projektverksamhet samt en del av

medfinansieringen av EG:s struktur-

fondsprogram. Vidare ingår även medel för

utbetalningar från EG:s regionalfond samt medel

för Glesbygdsverket (GBV) och Statens institut

för regionalforskning (SIR). För år 1998 uppgår

anvisade medel enligt statsbudgeten till 3,6

miljarder kronor, varav ca 1,6 miljarder kronor

på anslaget för regionalpolitiska åtgärder och 0,7

miljarder kronor för utbetalning från EG:s

regionalfond.

Målet för regionalpolitiken är att den skall

skapa förutsättningar för uthållig ekonomisk

tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga

levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela

riket. Målet för utgiftsområdet är att

verksamheten främst skall underlätta för

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden att utvecklas så att det bidrar till att

uppfylla målet för regionalpolitiken.

Utgiftsområdet benämns ofta den "lilla"

regionalpolitiken.

Den "stora" regionalpolitiken omfattar

åtgärder med regionalpolitisk betydelse inom

andra politikområden. Denna politik är av

grundläggande betydelse för den regionala

utvecklingen.

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

arbetet med att öka samordningen av och

effektiviteten i åtgärderna för utjämning och

tillväxt i de regionalpolitiskt utsatta regionerna

samt att förstärka de regionalpolitiska insatserna

inom den stora regionalpolitiken. Vidare

prioriteras arbetet med en översyn av de

nationella regionalpolitiska stödområdena, en

parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag

om den framtida inriktningen och utformningen

av den svenska regionalpolitiken samt

inriktningen av EG:s strukturfondspolitik inför

den nya programperioden år 2000 2006.

Inom den regionala näringspolitiken

prioriteras under år 1999 arbetet med de

regionala tillväxtavtalen. Regeringens program på

500 miljoner kronor för regional näringspolitik

och särskilda regionalpolitiska åtgärder skall

fullföljas.

Regeringen föreslår att nya anslag förs upp på

statsbudgeten för år 1999 för att täcka dels ett

kapitaltillskott till Norrlandsfonden på 200

miljoner kronor, dels en del av driften av ett

kommunalt flygplatsbolag i Ljungbyhed på 3

miljoner kronor och slutligen åtaganden som

ingåtts före år 1999 för vissa regionalpolitiska

infrastrukturprojekt m.m. på 70 miljoner kronor.

Regeringen föreslår även att ett nytt anslag för

regionalpolitiska åtgärder på 950 miljoner kronor

förs upp på statsbudgeten och att ett

bemyndigandesystem införs för det nya anslaget.

Det nuvarande anslaget för regionalpolitiska

åtgärder blir därmed ett s.k. äldre anslag. Vidare

föreslår regeringen att anslaget för landsbygdslån

reduceras med sammanlagt 360 miljoner kronor

bl.a. för att finansiera kapitaltillskottet till

Norrlandsfonden.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 2 743 miljoner kronor.

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

1 609

1 215

1 546

1 549

1 464

1 592

Utgiftsområdet omfattar frågor rörande

biologisk mångfald och naturvård, vatten- och

luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor,

miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning,

kemikaliekontroll, strålskydd och

säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt

internationellt miljösamarbete. För år 1998

uppgår anvisade medel enligt statsbudget till 1,2

miljarder kronor, varav 1 miljard kronor till

miljövård och 0,2 miljarder till strålskydd och

kärnsäkerhet.

De övergripande målen inom utgiftsområdet

är att skydda människors hälsa, bevara den

biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god

hushållning med naturresurser samt att skydda

natur- och kulturlandskap.

Till grund för det fortsatta miljöarbetet ligger

de femton miljökvalitetsmål som redovisats i

propositionen Svenska miljömål - Miljöpolitik

för ett hållbart Sverige (prop. 1997/98:145). En

uppföljning av arbetet med att föra Sverige mot

en ekologisk hållbarhet redovisas för riksdagen i

en separat skrivelse (skr. 1998/99:5).

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

införandet av miljöbalken, insatserna för att

upprätthålla och vidareutveckla kompetensen för

övervakning av organiska miljögifter i naturen,

bevarandet av biologisk mångfald genom kraftigt

ökat skydd av värdefulla naturområden, främst

skogsområden samt sanering och återställning av

förorenade områden.

Regeringen föreslår en kraftig förstärkning av

resurserna för skydd av naturområden, främst

skogsområden, för att bevara den biologiska

mångfalden. Resurserna föreslås öka med

sammanlagt 660 miljoner kronor under perioden

1999 2001. Vidare föreslår regeringen ett nytt

anslag för sanering och återställning av

förorenade områden omfattande totalt 170

miljoner kronor för perioden 1999 2001. I

enlighet med den ekonomiska vårpropositionen

föreslås att en förstärkning för utgiftsområdet

görs avseende dels miljöövervakning, dels den

med näringslivet och staten samfinansierade

forskningen som bedrivs via Stiftelsen Institutet

för vatten- och luftvårdsforskning för år 1999.

Vidare föreslås engångsvis för år 1999 två nya

anslag: Åtgärder för att rena Dalälven och

Miljöinsatser i Östersjöregionen.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 1 549 miljoner kronor.

Utgiftsområde 21

Energi

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

593

2 011

1 232

1 681

1 440

1 715

Utgiftsområdet omfattar insatser för omställning

och utveckling av energisystemet samt insatser

för att främja utvecklingen av effektiva

energimarknader och en god

försörjningsberedskap. För år 1998 uppgår

anvisade medel enligt statsbudget till 2 miljarder

kronor, varav ca 0,2 miljarder kronor till

energisystemfrågor och 1,8 miljarder kronor till

omställning och utveckling av energisystemet.

De viktigaste målen inom utgiftsområdet är

att på kort och lång sikt trygga tillgången till el

och annan energi på med omvärlden

konkurrenskraftiga villkor för att främja en god

ekonomisk och social utveckling i Sverige, att

skapa villkor för en effektiv energianvändning

och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning

med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och

klimat samt att underlätta omställningen till ett

ekologiskt uthålligt samhälle.

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

uppföljningen av det energipolitiska program

som beslutats av riksdagen (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272).

Satsningen uppgår till totalt drygt 9 miljarder

kronor och löper fram t.o.m. år 2004. Merparten

av åtgärderna avser insatser för att genom

forskning, utveckling och demonstration kraftigt

sänka kostnaderna för ny och effektivare teknik.

Målet är att under de närmaste tio till femton

åren öka el- och värmeproduktionen från

förnybara energikällor och utveckla

kommersiellt lönsam teknik för

energieffektivisering.

Riksdagens energipolitiska beslut innebär att

de två kärnkraftsreaktorerna i Barsebäcksverket

skall ställas av. Bortfallet av el skall kompenseras

genom effektivare energianvändning,

elhushållning, konvertering från el samt tillförsel

av el från andra energikällor. Under en

femårsperiod lämnas investeringsbidrag till

utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till

effektivisering och minskad användning av el i

bostadssektorn. Energipolitiska insatser på

klimatområdet genomförs.

Beloppen som föreslås för år 1999 och som

beräknas för år 2000 innebär en minskning med

150 miljoner kronor för vart och ett av åren i

förhållande till de beräknade beloppen i

budgetpropositionen för 1998. Orsaken till

denna förändring är att för vissa anslag beräknas

utbetalningarna koncentreras till den senare

delen av den femåriga programperioden 1998

2002. Anslagen beräknas höjas med motsvarande

belopp för vart och ett av åren 2001 och 2002.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 1 681 miljoner kronor.

Utgiftsområde 22

Kommunikationer

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

24 467

24 096

25 705

25 501

26 599

25 589

Utgiftsområdet omfattar väghållning och

banhållning, vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart,

luftfart, postbefordran, telekommunikationer

och övergripande informationsteknikfrågor. I

utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och

miljöfrågor. För år 1998 uppgår anvisade medel

enligt statsbudget till 24,1 miljarder kronor,

varav 21,5 miljarder kronor till väg och järnväg.

Under 1998 antogs som ett nytt mål för

transportpolitiken att säkerställa en

samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt

hållbar transportförsörjning för medborgarna

och näringslivet i hela landet. Det övergripande

målet består av delmålen: ett tillgängligt

transportsystem, en hög transportkvalitet, en

säker trafik, en god miljö och en positiv regional

utveckling.

Ett av de viktigaste målen för utgiftsområdet,

förutom det transportpolitiska är, att bredda och

stimulera användningen av informationsteknik

på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och

sysselsättning samt att betona vikten av att såväl

kvinnors som mäns kompetens skall tas tillvara.

Därutöver är målet att enskilda och myndigheter

i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva

telekommunikationer samt att det skall finnas en

posttjänst av god kvalitet i hela landet så att alla

kan ta emot brev och paket.

Inom utgiftsområdet prioriteras under 1999

åtgärder som skall bidra till ett ekologiskt

hållbart transportsystem och bidra till att

nollvisionen för trafiksäkerhet på sikt uppnås.

Även åtgärder som bidrar till att trafiksystemet

kan anpassas till funktionhindrades behov,

tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet

samt hög transportkvalitet ges stor vikt.

Åtgärder för att skapa en god tillgänglighet till en

stabil och säker IT-infrastruktur, en säker

omställning inför millennieskiftet och det

fortsatta arbetet med en kraftfull och långsiktig

IT-strategi prioriteras. Infrastrukturåtgärder

genomförs enligt riktlinjerna i riksdagens beslut

om infrastrukturpolitiken (prop. 1996/97:53,

bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174).

Regeringen avser att höja bidraget till sjöfarten

om sjöarbetsmarknadens parter kommer överens

om åtgärder som påtagligt förbättrar den svenska

handelssjöfartens konkurrenskraft.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 25 501 miljoner kronor.

Utgiftsområde 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

10 866

13 726

12 702

11 974

13 154

13 168

Utgiftsområdet omfattar jordbruk och

trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och

djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning

och forskning samt skogsnäring. För år 1998

uppgår anvisade medel enligt statsbudget till 13,7

miljarder kronor, varav 11,4 miljarder kronor till

jordbruk och 1,2 miljarder kronor till forskning

och utbildning.

Huvuddelen av anvisade medel finansieras

från EG-budgeten. Merparten av EG-stödet

avser obligatoriska åtgärder såsom

arealersättning, djurbidrag, intervention och

exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade

frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter

nationell medfinansiering. Till dessa hör

miljöersättningar, stöd till mindre gynnade

områden och strukturstöd.

De viktigaste målen för utgiftsområdet är att

verka för en reformerad gemensam jordbruks-

och fiskepolitik, att verka för en produktion av

säkra livsmedel med hög kvalitet och att stärka

konsumentperspektivet, att upprätthålla ett gott

hälsotillstånd bland husdjuren, att värna natur-

och kulturmiljön samt att utveckla en ekologiskt

hållbar livsmedelsproduktion för ökad

sysselsättning, regional balans och uthållig

tillväxt.

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

bl.a. en ny myndighet för ekonomiska analyser

av jordbrukspolitiken samt exportfrämjande

åtgärder. Vidare införs kompletterande

utbildning för utländska veterinärer, inrättas en

ny djurskyddsprofessur och genomförs en

resursförstärkning för Sveriges

lantbruksuniversitet. Därutöver prioriteras även

ersättning för viltskador, arbetet med att

förhindra antibiotikaresistens och EHEC-smitta,

produktions- och miljörådgivning till

skogsägarna, samt biotopskyddet inom

skogsbruket.

Minskningen av ramen jämfört med år 1998

föranleds av de stora anslagsbehållningar som

finns inom utgiftsområdet och återspeglar

således inte några besparingsåtgärder.

Ramen för utgiftsområdet föreslås för år 1999

uppgå till 11 974 miljoner kronor.

Utgiftsområde 24

Näringsliv

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

3 068

2 718

2 921

2 898

2 837

2 966

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna

näringspolitik, teknologisk infrastruktur,

konkurrensfrågor, teknisk forskning och

utveckling, utrikeshandel, export- och

investeringsfrämjande konsumentfrågor samt

övriga åtaganden. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 2,7 miljarder kronor,

varav ca 0,8 miljarder kronor till näringspolitik,

ca 0,2 miljarder kronor till teknologisk

infrastruktur, ca 0,1 miljarder kronor till

konkurrensfrågor, ca 1,2 miljarder kronor till

teknisk forskning och utveckling, ca 0,3

miljarder kronor till export och

investeringsfrämjande och ca 0,1 miljarder

kronor till konsumentfrågor.

Några av de viktigaste målen inom

utgiftsområdet är att förbättra förutsättningarna

för företagande och entreprenörskap och att

stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och

sysselsättning, att bidra till ökad kunskap och

kompetens i näringslivet för att stimulera tillväxt

och förnyelse, att konsumenterna skall ha en

stark ställning på marknaden och att deras

intresse tillgodoses, samt att bidra till en hållbar

utveckling genom att utveckla sådana

konsumtions- och produktionsmönster som

minskar påfrestningarna på miljön.

Inom utgiftsområdet prioriteras under år 1999

bl.a. utökade instatser för att stimulera entrepre-

nörskap och företagande, främst för ökad

tillgång på s.k. såddkapital (50 miljoner kronor)

och nya insatser för att stimulera den

elektroniska handelns utveckling i Norden och

för insatser för att underlätta för små och

medelstora företag att nyttja IT-tekniken i sina

exportverksamheter (10 miljoner kronor).

Dessutom görs nya näringslivsinriktade

satsningar i Östersjöregionen (150 miljoner

kronor) och nya insatser för att öka de små och

medelstora företagens handel med Europa (27

miljoner kronor).

Regeringens satsningar för de kommande tre

åren kommer även att prioritera arbetet med att

skapa förutsättningar för nyetablering av företag

och möjligheter för främst små och medelstora

företag att växa samt att främja handeln i

Östersjöregionen.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 2 898 miljoner kronor.

Utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

87 330

97 319

96 829

103 565

105 087

107 267

Utgiftsområdet omfattar merparten av statens

bidrag till kommuner och landsting. För år 1998

uppgår de anvisade medlen enligt statsbudgeten

till 97,3 miljarder kronor, varav 74,9 miljarder

kronor till generellt statsbidrag, 21,3 miljarder

kronor till statligt utjämningsbidrag och 1,1

miljarder kronor till särskilda insatser i vissa

kommuner och landsting.

Målet för utgiftsområdet är att bidra till att

skapa goda och likvärdiga ekonomiska

förutsättningar för kommunerna och landstingen

att uppnå de nationella målen inom olika

verksamheter. De ökade statsbidragen syftar till

att ge kommunerna och landstingen förbättrade

förutsättningar att satsa på en utvecklad och

förbättrad skola, att minska väntetiderna i hälso-

och sjukvården, att vidta betydande förbättringar

inom äldreomsorgen och att samtidigt uppnå

ekonomisk balans år 2000.

Riksdagen har beslutat om tillskott till

kommuner och landsting under åren 1997 och

1998 om sammanlagt 12 miljarder kronor. I

budgetpropositionen för år 1998 aviserade

regeringen en ytterligare höjning med 4 miljarder

kronor för vardera åren 1999 och 2000.

I denna proposition aviserar regeringen ett

ytterligare tillskott med 2 miljarder kronor för år

2001. Beslutade och aviserade tillskott innebär i

förhållande till 1996 års nivå således en höjning

av statsbidragen med 22 miljarder kronor år

2001. Ett flertal kommunalekonomiska frågor är

aktuella under kommande år, t.ex.

utjämningssystemet för kommuner och

landsting, generella statsbidrag och en sänkning

av avgifter i barnomsorgen, till vilken denna

resursökning kan utgöra en delfinansiering.

Förutom det aviserade tillskottet påverkas

ramen för utgiftsområdet för år 1999 av vissa

regleringar av statliga åtgärder som har

kommunalekonomiska effekter. Ramen påverkas

också av en engångsvis ersättning till kommuner

och landsting som uppgår till 2,6 miljarder

kronor med anledning av den slutliga regleringen

av 1997 års skatteinkomster.

Kommuner och landsting har under senare tid

fått kostnader som kan leda till att utrymmet för

skola, vård och omsorg minskar. Ett exempel på

sådana kostnader är de retroaktiva

pensionsutbetalningarna som kommuner och

landsting måste göra med anledning av

Arbetsdomstolens dom om det kommunala

pensionsavtalet. Regeringen föreslår därför att

kommuner och landsting tillfälligt skall tillföras

ytterligare skattemedel. Enligt gällande

skatteregler betalar alla skattskyldiga med

förvärvsinkomster ett fast belopp om 200 kronor

i statlig inkomstskatt utöver den skatt som beror

på inkomstens storlek. Regeringen föreslår att

denna statliga inkomstskatt inkomståret 1999

överförs till kommuner och landsting. För de

ökade kostnaderna och för övriga krav som

ställts för år 1999 tillförs kommuner och

landsting totalt 1,3 miljarder kronor i ytterligare

skatteinkomster.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 103 565 miljoner kronor.

Utgiftsområde 26

Statsskuldsräntor m.m.

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

98 367

109 125

107 847

84 560

77 000

72 180

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på

statsskulden, oförutsedda utgifter samt

Riksgäldskontorets provisionskostnader i

samband med upplåning och skuldförvaltning.

Utgiftsområdet statsskuldsräntor m.m. ingår inte

under utgiftstaket. För år 1998 uppgår anvisade

medel enligt statsbudget till 109,1 miljarder

kronor, varav 108,4 miljarder kronor till

statsskuldsräntor, 10,0 miljoner kronor till

oförutsedda utgifter och 0,7 miljarder kronor till

Riksgäldskontorets provisionskostnader i

samband med upplåning och skuldförvaltning.

Från och med år 1999 är målet för

statsskuldsförvaltningen att skulden skall

förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt

minimeras samtidigt som risken i förvaltningen

beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för

de krav som penningpolitiken ställer.

Ränteutgifternas storlek är beroende av ett

flertal olika faktorer. Grundläggande är

statsskuldens storlek, aktuella upplåningsbehov

samt ränte- och valutakursutvecklingen. Dessa

faktorer är avgörande för ränteutgifterna sett

över en längre tidsperiod.

Med anledning av ålderspensionsreformen

föreslås att ramen för utgiftsområdet minskar

3 010 miljoner kronor år 1999 och 1 680 miljoner

kronor år 2000 och att ramen höjs med 1 050

miljoner kronor år 2001.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 84 560 miljoner kronor.

Utgiftsområde 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Förslag

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

20 181

19 645

21 155

21 908

21 356

22 101

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till EU-

budgeten. För år 1998 uppgår anvisade medel

enligt statsbudget till 19 645 miljoner kronor.

Utgifterna för år 1999 beräknas enligt

kommissionens budgetförslag. Avgiften kan

under året förändras till följd av faktisk uppbörd

av tullar och importavgifter, utfallet av EU-

budgeten tidigare år, tilläggsbudgetar på

gemenskapsnivå, valutakursutvecklingen samt

andra korrigeringar av avgiften.

Sveriges mål är att verka för en effektiv och

återhållsam budgetpolitik inom EU, att bidra till

att närhetsprincipen tillämpas på budgetområdet

samt att prioritera frågor såsom exempelvis

uppföljning och kontroll.

Förhandlingar om ett nytt finansiellt

perspektiv sker inom ramen för Agenda 2000.

Beslut om det nya finansiella perspektivet, som

skall gälla åren 2000-2006, förväntas fattas senast

i mars år 1999.

Avgiften har reviderats i förhållande till de

beräkningar som presenterades i den

ekonomiska vårpropositionen för år 1998.

Förändringarna föranleds av justering av

antagandena för utvecklingen av tullar och

importavgifter, men även av justering av

antagandena för utveckling av

mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst

samt med hänsyn till Europeiska kommissionens

budgetförslag för år 1999.

Ramen för utgiftsområdet föreslås år 1999

uppgå till 21 908 miljoner kronor.

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten

Miljoner kronor

Utfall

Beräknat

Prognos

Beräknat

Beräknat

1997

1998

1998

1999

2000

2001

129 704

132 744

132 425

135 849

140 414

146 433

Vid sidan av statsbudgeten har fram till och med

år 1998 redovisats den allmänna

tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt

arbetsskadeförsäkringen. För år 1998 beräknas

utgifterna uppgå till 132,7 miljarder kronor,

varav 126,1 miljarder kronor hänförs till ATP,

0,6 miljarder kronor till delpension samt 6,0

miljarder kronor till arbetsskadeförsäkringen.

Den allmänna tilläggspensionen (ATP),

delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen

redovisas fram till och med år 1998 som utgifter

vid sidan av statsbudgeten. Från och med år 1999

redovisas utgifterna för delpension som anslag

under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid

ålderdom och utgifterna för

arbetsskadeförsäkringen som anslag under

utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp. Förtids-, efterlevande-

och barnpension i form av ATP redovisas fr.o.m.

år 1999 under respektive folkpensionsanslag. Vid

sidan av statsbudgeten kommer fr.o.m. år 1999

endast att redovisas utgifter för ålderspension i

form av ATP samt ålderspension i form av

folkpension till pensioner som uppbär ATP.

Med anledning därav byter området namn till

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten.

Regeringen föreslår i denna proposition att

pensionerna för år 1999 skall beräknas utifrån

prisbasbeloppet utan reduktion. Det innebär att

återgången till att beräkna pensionerna utan

reduktion tidigareläggs från år 2000 till år 1999.

Utgifterna på området har med anledning av

ålderspensionsreformen ökat med 4 554 miljoner

kronor år 1999, 4 443 miljoner kronor år 2000

och 4 137 miljoner kronor år 2001.

Ramen för ålderspensionssystemet vid sidan

av statsbudgeten beräknas för år 1999 till 135 849

miljoner kronor.

6.3 Avgiftsbelagd verksamhet

Den avgiftsbelagda verksamhetens omfattning

har beskrivits i regeringens skrivelse 1997/98:187

Uppföljning av budgetåret 1997 (kapitel 4). Som

utlovats i budgetpropositionen för år 1998

redovisas nedan en budget för vissa

avgiftsintäkter.

Budgeten avser beräknade avgiftsintäkter som

myndigheterna får disponera och omfattar

därmed inte avgiftsintäkter från offentligrättslig

verksamhet som betalas in på inkomsttitel.

Budgeten omfattar inte heller de avgifter som

myndigheterna får ta ut enligt 4 §

avgiftsförordningen (1992:191), dvs. avgifter för

tidskrifter, kursmaterial, uthyrning av lokaler etc.

Tabell 6.2 Avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera

1996 - 1999

Miljarder kronor (löpande priser)

1996

1997

1998

1999

36,8

40,3

41,1

37,4

Beloppen för 1998 och 1999 är ännu osäkra, men

avgiftsintäkterna kan bedömas ligga på ungefär

samma nivå under perioden. I följande tabell

redovisas budgeterade avgiftsintäkter för 1999

per utgiftsområde.

Tabell 6.3 Budget för vissa avgiftsintäkter år 1999

Miljoner kronor

Intäkter från avgiftsbelagd

verksamhet som disponeras

av myndigheterna

UO2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

755

UO3

Skatteförvaltning och uppbörd

266

UO4

Rättsväsendet

161

UO5

Utrikesförvaltning och internationell

samverkan

1

UO6

Totalförsvar

26 692

UO7

Internationellt bistånd

10

UO8

Invandrare och flyktingar

4

UO9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

908

UO10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

148

UO14

Arbetsmarknad och arbetsliv

171

UO16

Utbildning och universitetsforskning

243

UO17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

195

UO18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande

890

UO20

Allmän miljö- och naturvård

6

UO21

Energi

2 065

UO22

Kommunikationer

3 215

UO23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

1 057

UO24

Näringsliv

616

SUMMA

37 403

Större delen av avgiftsintäkterna inom

utgiftsområde 6 avser Försvarets materialverks

intäkter från uppdragsverksamhet (ca 22,2

miljarder kronor).

Om avgifter som betalas mellan myndigheter

elimineras minskar summan från 37,4 miljarder

kronor till uppskattningsvis 10 miljarder kronor.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet redovisas

också under berörda anslagsavsnitt. Där

redovisas även avgifter som betalas in på

inkomsttitel samt budgeterade kostnader för den

avgiftsbelagda verksamheten. Vidare görs under

anslagsavsnitten en uppdelning av inkomster

som myndigheterna disponerar på dels intäkter

från offentligrättslig verksamhet, dels intäkter

från uppdragsverksamhet.

6.4 Finansiering av investeringar och

rörelsekapital

Regeringens förslag: Regeringen får för budgetåret

1999 besluta om lån i Riksgäldskontoret för

investeringar i anläggningstillgångar som

används i statens verksamhet på högst 16,7

miljarder kronor.

Vidare får regeringen för budgetåret 1999

besluta om krediter för myndigheters

räntekonton i Riksgäldskontoret på högst 14,5

miljarder kronor.

För sjunde AP-fondstyrelsens verksamhet får

regeringen för budgetåret 1999 dels besluta om

lån i Riksgäldskontoret för investeringar i

anläggningstillgångar som används i

verksamheten på högst 19 miljoner kronor, dels

besluta om kredit på räntekonto i

Riksgäldskontoret på högst 24,5 miljoner

kronor.

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall

riksdagen årligen fastställa en total låneram i

Riksgäldskontoret för investeringar i

anläggningstillgångar som används i statens

verksamhet (20 §). Vidare skall riksdagen årligen

fastställa en total kreditram i Riksgäldskontoret

för att täcka behovet av rörelsekapital (21 §).

Lånebehov för 1999

I följande tabell redovisas för varje utgiftsområde

upptagna lån per den 30 juni 1998, låneramar

som regeringen tilldelat myndigheterna för

innevarande budgetår och beräknat sammanlagt

behov av låneramar för budgetåret 1999. Behovet

avser den totala skuld som regeringen via

myndigheterna högst får ha i Riksgäldskontoret

under 1999.

Tabell 6.4 Låneram för budgetåret 1999

Miljoner kronor

Lån 1998

(30/6)

Låneram

1998

Låneram

1999

UO1

Rikets styrelse

164

282

348

UO2

Samhällsekonomi

och finans

förvaltning

77

120

294

UO3

Skatteförvaltning

och uppbörd

696

865

865

UO4

Rättsväsendet

1 673

2 692

2 599

UO5

Utrikesförvaltning

och intern.

samverkan

132

270

186

UO6

Totalförsvar

1 787

2 691

2 950

UO7

Internationellt

bistånd

55

62

62

UO8

Invandrare och

flyktingar

22

35

45

UO9

Hälsovård,

sjukvård och social

omsorg

109

205

120

UO10

Ekon. trygghet vid

sjukdom och

handikapp

425

1 170

1 437

UO14

Arbetsmarknad och

arbetsliv

379

706

707

UO16

Utbildning och

universitets-

forskning

3 016

4 404

5 250

UO17

Kultur, medier,

trossamfund och

fritid

203

372

358

UO18

Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

265

337

372

UO19

Regional utjämning

och utveckling

1

2

1

UO20

Allmän miljö- och

naturvård

30

55

47

UO21

Energi

0

41

20

UO22

Kommunikationer

87

160

162

UO23

Jord- och

skogsbruk, fiske

487

647

620

UO24

Näringsliv

108

221

149

För oförutsedda behov

-

363

108

Summa

9 716

15 337

16 700

Regeringen beräknar således att det behövs en

låneram på 16,7 miljarder kronor för budgetåret

1999. För att kunna möta oförutsedda behov

kommer preliminärt 108 miljoner kronor inte att

fördelas till myndigheterna.

Myndigheternas totala skuld var ca 1,1

miljarder kronor större vid halvårsskiftet 1998 än

vid samma tidpunkt ett år tidigare. Skillnaden

mellan låneramar och upptagna lån minskade

under samma period med ca 0,6 miljarder

kronor.

Regeringens förslag till bemyndigande för

1999 bygger på en, jämfört med tidigare år,

noggrannare prövning av myndigheternas

låneramar. Bakgrunden till detta är att

omotiverat stora låneramar möjliggör

investeringar som kan visa sig betungande att

betala tillbaka.

Inom utgiftsområde 1 har Regeringskansliet,

genom Socialdepartementet, under år 1998

tillfälligt tagit upp ett lån för att finansiera köp av

aktier i Apoteket AB (utgiftsområde 9 avsnitt 4.7

Övrig statlig verksamhet). Detta lån, som uppgår

till 1,1 miljarder kronor, redovisas inte i tabell

6.4. Genom att beslutade låneramar inte kommer

att utnyttjas fullt ut, ryms detta tillfälliga lån

inom riksdagens bemyndigande.

Ökningen inom utgiftsområde 2 beror till

större delen på den nyinrättade

Premiepensionsmyndigheten.

Ökningen inom utgiftsområde 16 beror

främst på att den permanenta utbyggnad som

sker av högskolans grundutbildning och

forskning kommer att innebära en ökad

investeringsvolym. Flera byggnadsprojekt

avslutas under budgetåret 1999 vilket kommer

att kräva investeringar i inredning och utrustning

utöver tidigare investeringsnivå. Dessutom

tillkommer investeringsbehov bl.a. med

anledning av vårdhögskolornas integrering i de

statliga högskolorna.

Av diagrammet nedan framgår att upptagna

lån ökade kraftigt mellan 1993, då systemet

infördes, och 1996. Ökningen har fortsatt mellan

1996 och 1998 om än i en betydligt långsammare

takt.

Diagram 6.1 Myndigheternas lån juni 1993 juni 1998

Miljoner kronor

Räntekontokreditbehov för 1999

Myndigheterna placerar överskottslikviditet och

finansierar tillfälliga likviditetsunderskott i

Riksgäldskontoret. Myndigheterna har för detta

ändamål ett räntekonto med kredit.

Myndigheternas räntekontokredit varierar men

ligger normalt i intervallet 5-10 procent av

myndighetens omslutning. Regeringens förslag

till bemyndigande för 1999 bygger på en, jämfört

med tidigare år, noggrannare prövning av

myndigheternas kreditbehov.

I följande tabell redovisas beräknat behov av

kreditramar för 1999 per utgiftsområde.

Tabell 6.5 Kreditram för budgetåret 1999

Miljoner kronor

Kreditram

1998

Kreditram

1999

UO1

Rikets styrelse

321

252

UO2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

315

880

UO3

Skatteförvaltning och

uppbörd

695

651

UO4

Rättsväsendet

1 783

1 885

UO5

Utrikesförvaltning och

intern. samverkan

217

62

UO6

Totalförsvar

4 307

4 590

UO7

Internationellt bistånd

1

1

UO8

Invandrare och

flyktingar

59

51

UO9

Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

278

243

UO10

Ekon. trygghet vid

sjukdom och handikapp

559

400

UO14

Arbetsmarknad och

arbetsliv

484

477

UO16

Utbildning och

universitetsforskning

1 142

1 900

UO17

Kultur, medier,

trossamfund och fritid

155

144

UO18

Samhällsplanering,

bostadsförsörjning

273

462

UO19

Regional utjämning och

utveckling

7

3

UO20

Allmän miljö- och

naturvård

56

41

UO21

Energi

7

6

UO22

Kommunikationer

2 065

2 030

UO23

Jord- och skogsbruk,

fiske

312

309

UO24

Näringsliv

179

113

Ej fördelat

156

0

SUMMA

13 400

14 500

Regeringen beräknar således att det behövs en

räntekontokreditram på 14,5 miljarder kronor

under budgetåret 1999.

Eftersom flertalet myndigheter ligger med

inlåning på räntekontot var den sammanlagda

ställningen vid halvårsskiftet i år positivt (ca 22,5

miljarder kronor). De elva myndigheter som vid

halvårsskiftet hade ett negativt saldo på

räntekontot hade tillsammans en skuld på 5,6

miljarder kronor. Försvarets materialverk

(FMV) stod för nästan hela skulden (5,4

miljarder kronor).

Ökningen inom utgiftsområde 2 beror på den

nyinrättade Premiepensionsmyndigheten.

Ökningen inom utgiftsområde 18 beror på att

Lantmäteriverkets statskapital avvecklas fr.o.m.

den 1 januari 1999. Verkets behov av

rörelsekapital skall istället tillgodoses med en

kredit på räntekontot.

Sjunde AP-fondstyrelsen

I det reformerade systemet för inkomstgrundad

ålderspension finns en nyinrättad sjunde fond-

styrelse inom Allmänna pensionsfonden. Denna

skall förvalta en särskild fond,

Premiesparfonden. I fonden skall ingå

premiepensionsmedel för de försäkrade inom

premiepensionssystemet som inte gör ett aktivt

val av fondförvaltare. Kostnaderna för

förvaltningen av Premiesparfonden skall tas ur

de förvaltade medlen. Sjunde AP-fondstyrelsen

kommer att få medel till verksamheten tidigast

under senare delen av år 1999, när den första

överföringen sker av medel till förvaltare inom

premiepensionssystemet. För att täcka

kostnaderna fram till denna tidpunkt bör sjunde

fondstyrelsen, i likhet med vad som gällt under

år 1998, ges möjlighet att erhålla lån och kredit i

Riksgäldskontoret (jfr bet. 1997/98:SfU13).

Övrig utlåning från Riksgäldskontoret

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan

riksdagen för en viss myndighet eller för viss

anskaffning besluta att finansieringen sker på

annat sätt än genom ovan beskrivna låneram eller

kreditram. Nedan presenteras en översikt av

övriga låneramar i Riksgäldskontoret som

föreslås i denna budgetproposition.

Tabell 6.6 Övriga låneramar i Riksgäldskontoret

Miljoner kronor

Ställning

1998 (30/6)

Låneram 1999

Banverket

7 385

8 545

Fortifikationsverket

2 015

3 460

Luftfartsverket

1 501

5 5001

Sjöfartsverket

0

1101

Statens fastighetsverk

5 000

7 000

Statens järnvägar

0

9 200

Svenska kraftnät

500

2 000

Vägverket

1 632

2 969

Statliga bolag

4 270

17 195

Centrala studiestödsnämnden

65 406

83 200

FMV

18 915

30 000

Överstyrelsen för civilberedskap

0

535

Statens räddningsverk

0

1 177

Exportkreditnämnden

0

obegränsad

RGK garantiverksamhet

0

obegränsad

BKN garantiverksamhet

0

obegränsad

Socialstyrelsen

0

556

RSV

643

obegränsad

Jordbruksverket

202

5 500

1 Luftfartverkets, Sjöfartsverkets SJ:s och Svenska kraftnäts låneramar för 1999

 anger verkens

ramar både för upplåning (inkl. leasing) i och utanför Riksgäldskontoret.

Förslagen till beslut om ramar återfinns inom

respektive utgiftsområde.

Ställningen per den 30 juni 1998 kan i vissa fall

vara missvisande då variationen under året kan

vara stor. Ett exempel är det särskilda räntekonto

som Jordbruksverket har för förskottering av

EU-medel. Utbetalningarna i slutet av året

uppgår till flera miljarder kronor att jämföra med

ställningen per den 30 juni på 202 miljoner

kronor.

Någon summering av de låneramar som

föreslås för 1999 är ej meningsfull då vissa av

krediterna är obegränsade.

6.5 Garantier

Ett nytt sätt att hantera garantier i staten

infördes 1997. Det nya förfarandet innebär att

risken i varje garantiengagemang eller grupp av

engagemang beräknas och utifrån detta bestäms

en årlig avgift för garantin. Till den del avgifter

inte erhålls från garantitagaren är det frågan om

en statlig subvention. En sådan subvention skall

belasta ett anslag. Förfarandet innebär att

avgiftsintäkter, och i förekommande fall

anslagsmedel, reserveras på ett konto -en

garantireserv- i Riksgäldskontoret. Eventuella

återvinningar tillförs garantireserven som

finansierar infrianden, administration och andra

utgifter. En obegränsad kredit kopplas till

kontot.

Detta sätt att hantera garantier infördes för

nya garantier under 1997. Ett arbete med att

införa förfarandet även för tidigare utställda

garantier har påbörjats. Under 1998 har

Riksgäldskontoret inlett ett arbete med att

beräkna subventionsvärden för de äldre

garantierna. Under 1999 kommer detta arbete att

fortsätta. När beräkningen av

subventionsvärden och den förlustrisk som finns

i den gamla stocken av garantier har slutförts,

bör detta värde sedan föras upp på anslag inom

respektive utgiftsområde om inte avgiften för

garantin kan höjas i motsvarande grad. Eftersom

subventionsvärden och förlustrisker ännu inte

har slutligt beräknats bör de anslag som finns

uppförda på statsbudgeten för år 1998 för

finansiering av infrianden av garantier finnas kvar

även under år 1999.

I regeringen skrivelse, Uppföljning av

budgetåret 1997, kapitel 5 (skr. 1997/98:187),

finns en redovisning av garantiverksamhetens

omfattning under 1997. Regeringen bedömer att

redovisningen av garantiverksamheten successivt

kommer att förbättras när subventionsvärdena

för de äldre garantierna har beräknats och de

ansvariga myndigheternas erfarenheter av det

nya sättet att hantera garantier har ökat.

Riksgäldskontoret utreder också hanteringen

av statens lån till näringslivet för att möjliggöra

en ordning där lånen behandlas på samma sätt

som garantier, dvs. risken värderas och prissätts.

6.6 Beställningsbemyndiganden

Ett beställningsbemyndigande innebär att

riksdagen bemyndigar regeringen att intill ett

visst belopp och för ett visst ändamål beställa

varor eller tjänster samt besluta om bidrag,

ersättning, lån eller liknande som medför utgifter

även under senare budgetår än det år

statsbudgeten avser. Medel anvisas endast för det

närmast förestående budgetåret, men riksdagen

åtar sig genom bemyndigandet att under senare

budgetår anvisa de medel som behövs.

Vid de anslag och verksamheter där

beställningsbemyndiganden begärs finns i årets

budgetproposition tabeller med information om

bland annat nya och infriade förpliktelser under

år 1999. I nedanstående tabell görs en

sammanfattning per utgiftsområde av de

åtaganden och utfästelser som kräver

beställningsbemyndiganden.

I kolumnen Ingående förpliktelser 1999

redovisas de åtaganden staten beräknas ha i form

av beställningar av varor och tjänster m.m. vid

ingången av år 1999. I nästa kolumn anges de nya

förpliktelser av denna typ som staten förväntas

ikläda sig under år 1999. Kolumnen Infriade

förpliktelser 1999 visar de gjorda förpliktelser

som förväntas innebära utgifter under år 1999.

Kolumnen Utestående förpliktelser 1999 utgör

summan av ingående och nya förpliktelser minus

infriade förpliktelser. I den sista kolumnen,

Begärda bemyndiganden 1999, redovisas

omfattningen av de beställningsbemyndiganden

som regeringen begär i denna budgetproposition.

Bemyndigandena innebär att riksdagen medger

att regeringen får åta staten förpliktelser som

innebär utgifter efter år 1999. Förpliktelserna

innebär utgifter både år 2000 och åren därefter.

Av sammanställningen framgår att regeringen

begär bemyndiganden om totalt 151 miljarder

kronor. I normalfallet överensstämmer de

begärda bemyndigandena med omfattningen av

de vid årets utgång beräknade utestående

förpliktelserna. I några fall begär regeringen dock

bemyndiganden på belopp som går utöver den

förväntade summan av förpliktelserna. Detta

gäller t.ex. det internationella

utvecklingssamarbetet under utgiftsområde 7

Internationellt bistånd, där bland annat ett

bemyndigande om högst fem gånger landramen

för programländer begärs schablonmässigt.

Detta innebär att bemyndiganden om totalt 38

miljarder kronor begärs medan de faktiska

förpliktelserna vid 1999 års utgång förväntas

uppgå till 22 miljarder kronor.

Utgiftsområde 6 Totalförsvar svarar för 60

procent av de totalt begärda bemyndigandena.

De förpliktelser som avses ingås inom

utgiftsområdet under år 1999 förväntas medföra

utgifter till och med omkring år 2010. Den helt

dominerande posten utgörs av beställningar av

försvarsmateriel och annan utrustning till

Försvarsmakten.

Bemyndiganden knutna till flera

forskningsrådsanslag utgör åtagandet inom

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning. För vissa myndigheter

inom utgiftsområde 16 är det för närvarande

svårt att göra en mer precis beräkning av

utestående förpliktelser vid 1999 års slut.

Tabell 6.7 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende år

1999

Miljoner kronor

Utgiftsområde

Ingående för-

pliktelser 1999

Nya för-

pliktelser 1999

Infriade för-

pliktelser 1999

Utestående

förpliktelser 1999

Begärda

bemyndiganden

1999

UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

0

50

0

50

50

UO6 Totalförsvar

97 902

13 479

20 305

91 076

91 076

UO7 Internationellt bistånd

17 773

15 012

10 301

22 484

37 998

UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

241

220

99

362

370

UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

 handikapp

0

9

0

9

9

UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv

580

375

285

670

670

UO15 Studiestöd

1

23

22

2

2

UO16 Utbildning och universitetsforskning

1 153

1 492

1 093

1 552

3 075

UO17 Kultur, medier och trossamfund

20

328

292

56

60

UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

 och byggande

1 706

2 436

1 196

2 946

3 000

UO19 Regional utjämning och utveckling

903

2 885

950

2 838

2 838

UO20 Allmän miljö- och naturvård

80

120

80

120

120

UO21 Energi

633

4 048

1 329

3 352

3 352

UO22 Kommunikationer

484

282

318

448

500

UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med

 anslutande näringar

6 636

1 657

2 844

5 449

5 449

UO24 Näringsliv

2 112

1 254

1 350

2 016

2 100

Summa

130 224

43 670

40 464

133 430

150 669

Det pågår en dialog med berörda myndigheter i

syfte att uppnå en ökad överensstämmelse

mellan beräknade utestående förpliktelser och

begärda bemyndiganden. För stöd till lokala

investeringsprogram för ekologisk hållbarhet

begärs ett bemyndigande under utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande. Under utgiftsområde 23 Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande näringar görs

utfästelser med anledning av olika stöd från

Europeiska unionen.

Under utgiftsområde 27 Avgiften till

Europeiska gemenskapen begär regeringen ett

bemyndigande avseende åtaganden som följer av

EU-budgeten. Åtagandebemyndiganden till

följd av EU-budgeten svarar inte direkt mot egna

medel, dvs. medlemsländernas avgifter ett visst

år. Fördelningsnyckeln för finansieringen av

budgeten kan dock användas som grov

fördelning av åtagandet på medlemsländerna.

Sveriges andel av det samlade bemyndigandet

uppgår enligt en sådan fördelning till cirka 21,6

miljarder kronor.

6.7 Bemyndigande för ramanslag

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att

under budgetåret 1999 besluta att ett ramanslag

som inte avser förvaltningsändamål får

överskridas om

1. ett riksdagsbeslut om anslag på

tilläggsbudget inte hinner inväntas, samt

2. överskridandet ryms inom det fastställda

utgiftstaket för staten.

Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om

statsbudgeten får regeringen med riksdagens

bemyndigande besluta att ett ramanslag får

överskridas, om detta är nödvändigt för att i en

verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var

kända då anslaget anvisades eller för att ett av

riksdagen beslutat ändamål med anslaget skall

kunna uppfyllas.

För de flesta ramanslag kan oundvikliga

utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel

rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten

på 10 procent som föreskrivs i 6 § första stycket

budgetlagen. I allmänhet sätter regeringen

krediten för anslag för förvaltningsändamål till 3

procent och för de flesta övriga ramanslag till 5

procent. I fråga om ramanslag för

förvaltningsändamål är det nästan aldrig aktuellt

att överskrida anslaget mer än vad som ryms

inom den tillåtna högsta anslagskrediten. Något

särskilt bemyndigande som ger regeringen

befogenhet att besluta om överskridande av

ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål

behöver därför inte inhämtas. Vid behov

kommer ytterligare medel att begäras på

tilläggsbudget. I avvaktan på riksdagsbeslut om

ytterligare medel kan likviditetsbehovet

undantagsvis behöva klaras genom att regeringen

tillfälligt utökar myndighetens kredit på

räntekonto inom ramen för den av riksdagen

beslutade samlade kreditramen.

När det däremot gäller ramanslag som anvisats

för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-

relaterade utgifter, infriande av garantier samt

oförutsedda utgifter kan så stora förändringar

inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta

tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i

sådana fall att i första hand återkomma till

riksdagen med förslag om anslag på

tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa

snabbt och betalningarna kan behöva göras utan

dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte

hinner anvisas bör regeringen bemyndigas att

besluta om överskridande när de förutsättningar

som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är

uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en

verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var

kända då anslaget anvisades eller för att ett av

riksdagen beslutat ändamål med anslaget skall

kunna uppfyllas. Regeringens avsikt är att om det

är möjligt på närmaste tilläggsbudget efter det att

ett överskridande medgivits föreslå förändringar

av det berörda anslaget. Detta innebär att

förändringen på tilläggsbudget ersätter det

medgivna överskridandet. Överskridandet får

inte vara större än att det ryms inom det

fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet

begärs för ett budgetår i sänder.

I tabell 6.8 redovisas för vilka anslag som

regeringen har medgivit överskridanden under år

1997.

Tabell 6.8 Av regeringen medgivna överskridanden år 1997

Tusental kronor

Anslag

Budgeterat i

statsbudget

en 1997

Medgivet

överskridande

UO 4 Rättsväsendet

F7 Diverse kostnader för

 rättsväsendet

24 2221

2 083

UO 8 Invandrare och flykt-

 ingar

A2 Mottagande av asyl-

 sökande

922 000

10 600

UO 27 Avgiften till Europeiska

 gemenskapen

A3 Mervärdesskattebaserad

 avgift

8 215 000

2 083 474

Totalt medgivna överskridanden

2 096 157

1 Inklusive 14 miljoner kronor på tilläggsbudget 2 (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:FiU11, rskr.

1997/98:36-47).

Som framgår av tabellen medgav regeringen

överskridanden på 3 anslag under budgetåret

1997.

Det helt dominerande överskridandet utgörs

av den mervärdesskattebaserade avgiften till EU.

Övriga tre anslag inom utgiftsområde 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

underskreds emellertid med nära 2 miljarder

kronor jämfört med totalt anvisade medel (dvs.

efter den neddragning med nära 500 miljoner

kronor som gjordes av anslaget för den BNI-

relaterade avgiften i tilläggsbudget 1 (prop.

1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.

1996/97:284)). Som framgår av regeringens

skrivelse 1997/98:187 Uppföljning av budgetåret

1997 överskreds ramen för utgiftsområde 27

med 128 miljoner kronor. Överskridandet

kommenteras närmare under utgiftsområde 27

Avgiften till Europeiska gemenskapen i denna

proposition.

Överskridandet på det under utgiftsområde 4

Rättsväsendet anvisade anslaget Diverse

kostnader för rättsväsendet reglerades på tilläggs-

budget hösten 1997 (prop. 1997/98:1, bet.

1997/98:FiU11, rskr. 36-47). På tilläggsbudget

höjdes anslaget med totalt 14 miljoner kronor

vilket finansierades genom en lika stor

nedskärning av anslaget Rättshjälpskostnader

inom samma utgiftsområde.

Anledningen till överskridandet på det under

utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

anvisade anslaget Mottagande av asylsökande

med 10,6 miljoner kronor är främst den

komplicerade situationen i Förbundsrepubliken

Jugoslavien. Ett stort antal jugoslaviska

medborgare vägrades inresa i sitt hemland efter

det att de fått avslag på sina ansökningar om

uppehållstillstånd. De kom därför att stanna kvar

i mottagandesystemet under betydligt längre tid

än vad som beräknats i budgetpropositionen för

1997. Överskridandet finansierades genom en

indragning på motsvarande belopp år 1998 från

anslaget Statens invandrarverk under samma

utgiftsområde.

Under innevarande budgetår har regeringen

medgivit ett överskridande på 322 miljoner

kronor på det under utgiftsområde 22

Kommunikationer anvisade anslaget

Transportstöd till Gotland. Regeringen avser att

återkomma med en redovisning av

finansieringen. Vidare har regeringen medgivit

ett överskridande på 1 015 miljoner kronor på

det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande anvisade

anslaget Statens bostadskreditnämnd:

Garantiverksamhet. Finansieringen av

överskridandet på detta anslag redovisas i

avsnittet om tilläggsbudget till statsbudgeten.

Regeringen gör bedömningen att det även

framdeles endast undantagsvis kommer att bli

nödvändigt att utnyttja det begärda

bemyndigandet. En redovisning av hur

bemyndigandet har utnyttjats under år 1998

samt hur detta har finansierats kommer att

lämnas till riksdagen.

I anslutning till utgiftsområde 21 Energi samt

utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

återkommer regeringen med förslag om

bemyndiganden rörande överskridanden av vissa

anslag.

PROP. 1998/99:1

PROP. 1998/99:1

66

67

PROP. 1998/99:1

PROP. 1998/99:1

108

109

PROP. 1998/99:1

PROP. 1998/99:1

92

91