Prop.

1993/94:5Regeringens proposition

1993/94:5

om kommunala bostadstillägg till folkpension

år 1994

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i

bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 9 september 1993.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa förändringar i reglerna för kommunalt

bostadstillägg till folkpension (KBT). Förändringarna utgör ett steg i riktning

mot ett helt statligt system för bostadsstöd till pensionärer som avses att

genomföras fr.o.m. den 1 januari 1995. Vidare föreslås i propositionen att det

särskilda kommunala bostadstillägget (SKBT) förlängs till att gälla även under

år 1994.

 I propositionen aviseras ändrade regler för statsbidrag för KBT. En kommun

måste från och med den 1 januari 1994 lämna KBT för bostadskostnad mellan 150

och 3 500 kronor med minst 85 %. Kommunen får statsbidrag med 70 % av sina

kostnader inom detta intervall. Statsbidrag lämnas inte för sådana kostnader som

täcker mer än 90 % av bostadskostnad inom intervallet.

 1

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1991:162) om

särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension, dels

ändring i samma lag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:162) om särskilt kommunalt

bostadstillägg till folkpension1, som gäller till utgången av år 1993,

 dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av år 1994,

 dels att 2 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2

 Det särskilda kommunala bostadstillägget utges om den pensionsberättigades

inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger kommunens

socialbidragsnorm eller det högre belopp som följer av Socialstyrelsens allmänna

råd om vägledande socialbidragsnorm, allt räknat per månad. Tillägget utgör i

sådant fall skillnadsbeloppet.

 Vid tillämpning av Vid tillämpning av

första stycket beaktas första stycket beaktas

följande inkomster, näm- följande inkomster, näm-

ligen ligen

 a) folkpension enligt a) folkpension enligt

lagen (1962:381) om lagen (1962:381) om

allmän försäkring, dock allmän försäkring, dock

inte han- inte handikappersättning,

dikappersättning, b) pensionstillskott

 b) pensionstillskott enligt lagen (1969:205)

enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och

om pensionstillskott, tilläggspension enligt

dock minskat med 25 lagen om allmän försäkring

procent av basbeloppet till den del pensionen

när fråga är om pen- föranleder minskning av

sionstillskott till för- pensionstillskott, det

tidspension, sammanlagda beloppet

 c) tilläggspension dock minskat med 25

enligt lagen om allmän procent av basbeloppet

försäkring till den del när det är fråga om

pensionen föranleder förtidspension,

minskning av pen- c) särskilt pensions-

sionstillskott, tillägg enligt lagen

 d) särskilt pensions- (1990:773) om särskilt

tillägg enligt lagen pensionstillägg till

(1990:773) om särskilt folkpension för långvarig

pensionstillägg till vård av sjukt eller han-

folkpension för långvarigdikappat barn,

vård av sjukt eller han- d) kommunalt bostads-

dikappat barn, tillägg enligt lagen

 e) kommunalt bostads- (1962:392) om hust-

tillägg enligt lagen rutillägg och kommunalt

(1962:392) om hust- bostadstillägg till

rutillägg och kommunalt folkpension,

bostadstillägg till e) hälften av den

folkpension, inkomst som medräknas vid

 f) hälften av den bestämmande av årsinkomst

inkomst som medräknas enligt 5 sistnämnda lag.

vid bestämmande av

årsinkomst enligt 5

sistnämnda lag.

1 Lagen senast förlängd 1992:1742.

 2

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Inkomsterna enligt Inkomsterna enligt

andra stycket a)-c) andra stycket a) och b)

skall sammanlagda skall sammanlagda alltid

alltid anses utgöra lägstanses utgöra lägst 1,515

1,5 gånger basbeloppet gånger basbeloppet

för den som är ogift och minskat med två procent

lägst 1,325 gånger basbe-för den som är ogift och

loppet för den som är lägst 1,34 gånger

gift. basbeloppet minskat med

 två procent för den som är

 gift.

 Bostadskostnaden skall anses skälig om den inte överstiger den högsta

godtagbara kostnad som följer av den norm Socialstyrelsen och Riks-

försäkringsverket rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av

underhållsbidrag eller det högre belopp som följer av kommunens social-

bidragsnorm.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994. Äldre föreskrifter gäller

fortfarande i fråga om bostadsstöd som avser tid före ikraftträdandet.

 3

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 september 1993

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],

Proposition om kommunala bostadstillägg till

folkpension år 1994

1 Inledning

Kommunalt bostadstillägg (KBT) är en inkomstprövad förmån som kan lämnas till

den som uppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension,

omställningspension eller särskild efterlevandepension och som är folkbokförd i

kommunen eller till där folkbokförd hustru som har hustrutillägg.

 Det kommunala bostadstillägget betalas ut enligt grunder som kommunen

bestämmer. Tilläggen varierar därför storleksmässigt kommunerna emellan.

Inkomstprövningen sker dock enligt regler som är fastställda i lag och är lika

över hela landet. Vidare krävs att KBT lämnas med lägst det belopp som uppfyller

kriterierna för statsbidrag.

 I förordningen (1979:830) om statsbidrag till KBT föreskrivs fr.o.m. den 1

mars 1993 att statsbidrag lämnas under förutsättning att KBT, före inkomstpröv-

ning och oberoende av bostadens storlek, täcker minst 85 % av den del av den

månatliga bostadskostnaden som ligger mellan 150 och 3 000 kronor per månad.

Kommunen får statsbidrag med 70 % av sina kostnader för KBT inom de nämnda

kostnadsgränserna. Statsbidrag lämnas dock endast för KBT som täcker högst 95 %

av bostadskostnaden. Kommunerna har möjlighet att betala KBT även för

bostadskostnader som ligger utanför statsbidragsförordningens gränser och för

kostnader som inte är knutna till bostadskostnaden. Merkostnaderna för detta

måste dock i sin helhet bekostas av kommunen. Statsbidrag kan också lämnas för

KBT till personer som bor på t.ex. ålderdomshem eller sjukhem under

förutsättning att bostadstillägget inte täcker bostadskostnader som utgör en del

av en avgift för vars bestämmande endast pensionärens inkomst får läggas till

grund.

 Reglerna för inkomstprövning innebär att förmånen minskas med en viss andel av

den försäkrades årsinkomster vid sidan av folkpension och pensionstillskott.

Även förmögenhet beaktas vid inkomstprövningen. Om den årliga sidoinkomsten

överstiger 1 000 kronor för en ensamstående pensionär resp. 1 500 kronor för ett

pensionärspar minskas bostadstillägget med 35 % av den del av sidoinkomsten upp

till 1,5 basbelopp som överstiger nämnda fribelopp. För sidoinkomst som

överstiger 1,5 basbelopp minskas bostadstillägget med 40 % av sidoinkomsten.

 Med årsinkomst avses den inkomst för år räknat som en pensionär kan antas

komma att få under den närmaste tiden. Som inkomst räknas dock inte allmänt

barnbidrag, folkpension eller ATP till den del pensionen föranlett minskning av

pensionstillskottet. För en pensionär som har folkpension i form av

ålderspension beaktas vid inkomstprövningen inte heller inkomster av anställning

eller intäkt av aktiv näringsverksamhet.

 Värdet av förmögenhet och avkastning därav beräknas enligt föreskrifter som

utfärdas av Riksförsäkringsverket (se RFFS 1979:5). Enligt dessa föreskrifter

beaktas vid beräkning av avkastning av förmögenhet tillgångar som aktier,

obligationer, banktillgodohavanden, kontanter utöver sådana avsedda för hushåll

och löpande utgifter, fordringar, andelar i ekonomiska föreningar och

näringsfastigheter. Avkastningen på förmögenheten beräknas till 5 % av det

beräknade värdet. Till förmögenhetens avkastning skall läggas 10 % av det belopp

varmed förmögenheten överstiger för den som är gift 60 000 kronor och för den

som är ogift 75 000 kronor. Vid inkomstprövningen tas inte hänsyn till för-

mögenhet eller avkastning av förmögenhet i form av privatbostadsfastighet eller

privatbostad.

 För sammanlevande makar beräknas vardera makens inkomst utgöra hälften av

makarnas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet hälften av deras

sammanlagda förmögenhet.

 I augusti 1993 utbetalades KBT till 578 599 pensionärer med i genomsnitt 1 442

kronor per månad.

 Den 1 januari 1991 infördes särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) som

komplement till KBT. SKBT kompenserar de pensionärer som har låg eller ingen ATP

för höga boendekostnader upp till i vart fall Socialstyrelsens norm för skälig

högsta boendekostnad. SKBT fyller ut skillnaden mellan å ena sidan den

pensionsberättigades allmänna pension och övriga inkomster enligt reglerna för

beräkning av årsinkomst vid prövning av KBT och å andra sidan

socialbidragsnormen i den pensionsberättigades kommun eller det högre belopp som

följer av Socialstyrelsens allmänna råd om vägledande socialbidragsnorm. SKBT

utges av kommunen med statsbidrag för 100 % av kostnaderna.

 I augusti 1993 utbetalades SKBT till 18 320 pensionärer med i genomsnitt 312

kronor per månad.

2 Utvecklingen av systemet med bostadsstöd till

pensionärer

Ett ofta ifrågasatt förhållande vad gäller KBT är de stora skillnader i

ersättningsnivåer som finns mellan olika kommuner. I KBT-utredningens betänkande

Bostadsstöd till pensionärer (SOU 1992:21) som lades fram våren 1992 föreslogs

grundläggande förändringar av regelsystemet. Det centrala i utredningens förslag

var att bostadsstödet skulle förstatligas, vilket skulle åstadkomma ett

enhetligt bostadstillägg för pensionärer över hela landet.

 Som anfördes i proposition 1992/93:134 om förändringar i de kommunala bo-

stadstilläggen för år 1993 m.m. är avsikten att ett förstatligande av bo-

stadsstödet till pensionärer skall ske den 1 januari 1995. I nämnda proposition

föreslogs, som en förberedelse för ett förstatligande vissa förändringar i syfte

att reducera skillnaderna mellan kommunernas ersättningsnivåer. Dessa

förändringar har genomförts den 1 mars 1993. Jag kommer nu att redovisa

förändringar som jag anser bör genomföras fr.o.m. den 1 januari 1994.

Förändringarna innebär ett ytterligare steg mot mer enhetliga ersättningsregler

och mot ett bostadstillägg som i större utsträckning fungerar som högkostnads-

skydd.

 Jag avser senare att föreslå regeringen att återkomma till riksdagen med ett

samlat förslag till ett nytt system för bostadstillägg till pensionärer som

skall träda i kraft den 1 januari 1995.

 Regelsystemet för KBT innehåller speciella regler för förtidspensionärer.

Inkomstberäkningen för KBT för en förtidspensionär skiljer sig från den

inkomstberäkning som görs för övriga pensionärer. Enligt nuvarande inkomstregler

för KBT betraktas inte folkpension, pensionstillskott och den del av ATP som

reducerat pensionstillskott som inkomst. Eftersom förtidspensionärer har rätt

till högre pensionstillskott än övriga pensionärer kan dessa således ha högre

inkomst innan bostadstillägget reduceras. Med dagens regler och basbelopp kan en

förtidspensionär ha 16 856 kronor mer i inkomst än en ålderspensionär innan

bostadstillägget reduceras och kan därmed erhålla 5 900 kronor mer per år i KBT

än en ålderspensionär med samma inkomst.

 Som jag nyss nämnde bör regeringen återkomma med förslag till nya regler för

KBT som skall gälla från den 1 januari 1995. I det sammanhanget bör även

inkomstberäkningen för förtidspensionärer övervägas. I 1993 års

budgetproposition aviserades mot bakgrund av de ökande försäkringsutgifterna för

förtidspension en översyn av de ekonomiska villkoren för förtidspensionärer och

att det därvid borde prövas olika åtgärder för att begränsa försäkringens

utgifter för förtidspension. Frågan om inkomstberäkningen för förtidspensionärer

övervägs inom ramen för denna översyn.

 Behovet av det särskilda kommunala bostadstillägget (SKBT) har minskat

betydligt i och med förändringarna av ersättningsreglerna den 1 mars 1993.

Antalet pensionärer som behöver SKBT har minskat från 42 000 i februari 1993

till ca 18 000 i augusti 1993. Med de nya regler som jag anser bör gälla från

den 1 januari 1994 beräknas antalet SKBT-tagare minska ytterligare. Fortfarande

skulle dock ett antal pensionärer hamna under socialbidragsnormen om SKBT inte

betalas ut, varför lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till

folkpension bör förlängas till att gälla även under år 1994.

 Riksdagen beslutade i december 1992 om avgifter inom äldre- och han-

dikappomsorgen (prop. 1992/93:129, bet. 1992/93:SoU12, rskr. 1992/93:132, SFS

1993:47). Beslutet innebär bl.a. att särregleringen enligt 35 socialtjänst-

lagen av avgifter som avser helinackordering i särskilda boendeformer för

service och omvårdnad upphör. Sjukhemmen ingår i begreppet särskild boendeform

för service och omvårdnad enligt 20 socialtjänstlagen och är därmed likställda

med övriga kommunala boendeformer som ålderdomshem, servicehus och

gruppbostäder. Kommunerna får genom riksdagsbeslutet bestämma skäliga avgifter

för boende enligt grunder som kommunerna själva bestämmer. Om kommunen väljer

att fastställa en boendekostnad på t.ex. sjukhem eller ålderdomshem, som inte är

inkomstrelaterad eller utgör en del av avgiften för t.ex. service och vård, är

denna boendekostnad KBT-grundande. KBT-kostnaderna för denna nya grupp

pensionärer kommer att bli beroende av vilken nivå för boendekostnader som kom-

munerna fastställer.

 Antalet pensionärer som får KBT för boende i särskilda boendeformer har

successivt ökat sedan den 1 mars 1993. I augusti 1993 betalades KBT ut till

närmare 18 000 pensionärer på ålderdomshem och sjukhem med i genomsnitt 1 227

kronor per månad.

 Det nya systemet innebär att den bostadskostnad som ligger till grund för

bostadstillägget och därmed statsbidraget, bestäms av samma instans som uppbär

statsbidraget. Konstruktionen innehåller i sig inga kostnadsdämpande moment

varför erfarenheter av detta system får ägnas uppmärksamhet. Regeringen har

uppdragit åt Socialstyrelsen att noga följa utveckling och utformning av

kommunernas avgiftssystem inom äldre- och handikappomsorgen. I uppdraget ingår

bl.a. att redovisa hur bostadskostnader i särskilda boendeformer fastställs och

nivån på dem i förhållande till bostadsstorlek och standard. En lägesrapport har

lämnats den 1 juni 1993 och slutrapport skall lämnas till regeringen den

1 december 1993. Om Socialstyrelsens rapport skulle utvisa att nuvarande form

för fastställande av dessa bostadskostnader fungerar kostnadsdrivande kan det

bli nödvändigt att införa särskilda regler med syfte att begränsa statens

KBT-kostnader för de särskilda boendeformerna.

3 Statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till

folkpension för år 1994

 Min bedömning: En kommun bör få statsbidrag med 70 % av sina kostnader för KBT

 mellan en nedre bostadskostnadsgräns på 150 kronor och en övre gräns på 3 500

 kronor per månad. Som förutsättning gäller att minst 85 % av bostadskostnaden

 ersätts med KBT. Statsbidrag lämnas dock inte för kostnader som täcker mer än

 90 % av bostadskostnaden.

 Skälen för min bedömning: Storleken av de kommunala bostadstilläggen bestäms

av respektive kommun. För kommunens kostnader för KBT ges under vissa villkor

statsbidrag med 70 %. Enligt förordningen (1979:830) om statsbidrag till

kommunalt bostadstillägg till folkpension måste sedan den 1 mars 1993

bostadskostnad mellan 150 kronor och 3 000 kronor per månad ersättas med minst

85 % för att statsbidrag skall betalas ut. Statsbidrag betalas dock inte för KBT

som ersätter mer än 95 % av bostadskostnaden.

 Som tidigare anförts är avsikten att fr.o.m. den 1 januari 1995 förstatliga

bostadsstödet till pensionärer och därvid åstadkomma ett bostadsstöd som är lika

över hela landet. Då skillnaderna mellan kommunernas regler tidigare varit

betydande bör en utjämning ske stegvis. Ett första steg mot enhetliga regler

togs den 1 mars 1993 då villkoren för statsbidrag ändrades enligt vad jag nyss

redovisat. De nya reglerna innebar bl.a. att de övre bostadskostnadsgränserna

för KBT höjdes väsentligt.

 Till följd av de nya reglerna är kommunernas regler nu avsevärt mer enhetliga

samtidigt som mer KBT totalt betalas ut. Antalet pensionärer som uppbär KBT har

ökat med ca 34 000 sedan i mars 1993. Samtidigt har behovet av det särskilda

bostadstillägget minskat.

 För att kunna genomföra ett förstatligande med helt enhetliga regler utan

kraftiga omställningar den 1 januari 1995 bör nu ett ytterligare steg mot större

enhetlighet tas. Med anledning av detta anser jag att villkoren för statsbidrag

bör ändras den 1 januari 1994 så att KBT under 1994 måste utges med minst 85 %

av bostadskostnad mellan 150 kronor och 3 500 kronor per månad för att

statsbidrag skall betalas ut. Statsbidrag bör samtidigt inte betalas ut för

bostadskostnad utanför detta intervall och inte heller för KBT som täcker mer än

90 % av bostadskostnaden.

 För att pensionärer inte skall få minskat KBT till följd av att ersättnings-

graden sänks till en lägre ersättningsgrad än 90 % bör det i likhet med

nuvarande statsbidragsförordning finnas en bestämmelse som begränsar kommunernas

möjligheter att sänka ersättningsgraden. En kommun som i dag ersätter mer än 90

% av bostadskostnaden inom nuvarande intervall får sänka kompensationsgraden

till lägst 90 %. En kommun som i dag ersätter mindre än 90 % av bostadskostnaden

får däremot inte sänka ersättningsgraden alls.

 Endast ett mindre antal kommuner ersätter för närvarande högre bostadskostnad

än 3 500 kronor. Samtidigt har ca 70 % av kommunerna en ersättningsgrad inom det

intervall som f.n. berättigar till statsbidrag (85 - 95 %). Med utgångspunkt i

detta torde de flesta pensionärer under 1994 komma att omfattas av regler som

ger KBT med 85 - 90 % av bostadskostnad mellan 150 och 3 500 kronor per månad.

Detta ger goda förutsättningar för att genomföra helt enhetliga regler den 1

januari 1995.

 Det totala anslaget för de kommunala bostadstilläggen beräknas med anledning

av de nya statsbidragsreglerna bli oförändrat. Höjningen av den övre gränsen

bekostas av den sänkta procentsatsen. Förändringen innebär samtidigt en

omfördelning mellan KBT-tagarna. Pensionärer med höga bostadskostnader får högre

KBT medan pensionärer med en bostadskostnad upp till ca 3 000 kronor får minskat

KBT. Minskningarna blir som mest 143 kronor per månad. Störst minskning får en

pensionär som har en bostadskostnad på 3 000 kronor per månad. Pensionärer med

en bostadskostnad på 3 500 kronor per månad eller mer får med förslaget en

ökning med 307 kronor per månad.

 Därmed kommer bostadstillägget att ges en ökad karaktär av högkostnadsskydd så

att medlen för KBT i större utsträckning fördelas till pensionärer med höga

bostadskostnader, som i dag får betala en relativt stor andel av

bostadskostnaden själva. Samtidigt får pensionärer med låg eller medelhög

bostadskostnad betala en något större andel av bostadskostnaden själva.

Omfördelningen innebär således en mer jämnt fördelad egenavgift.

 Sänkningen av ersättningsgraden till 90 % medför en ökad egenavgift inom varje

del av bostadskostnadsintervallet - egenavgiften stiger med ökande

bostadskostnad. Därmed får systemet med bostadstillägg en mer kostnadsdämpande

konstruktion.

 Högkostnadsinriktningen leder således till att pensionärer med hög bo-

stadskostnad får höjt KBT. Därmed ökar det belopp som dessa pensionärer får över

när hyran är betald och även marginalen gentemot socialbidragsnormen. Detta

innebär samtidigt att nästan alla pensionärer med särskilt kommunalt

bostadstillägg (SKBT) får höjt KBT, vilket kommer att minska antalet

SKBT-tagare.

4 Särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT)

 Mitt förslag: Lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till

 folkpension förlängs till att gälla även under år 1994. Den lägsta inkomst som

 påförs en pensionär anpassas till nuvarande pensionsnivåer och till att

 pensionen beräknas efter 98 % av basbeloppet.

 Skälen för mitt förslag: Lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg

till folkpension tidsbegränsades till en början i avvaktan på förslag från

KBT-utredningen. Efter förslag från denna gavs lagen förlängd giltighetstid till

den 31 december 1992. Den förlängdes senare till den 31 december 1993.

 Behovet av SKBT minskade betydligt i och med förändringarna den 1 mars 1993

och kommer att minska ytterligare år 1994 med det förslag som jag tidigare

redovisat. Även under år 1994 kommer emellertid en grupp pensionärer att vara

beroende av SKBT för att inte befinna sig under socialbidragsnormen även om de

utbetalade beloppen som regel kommer att vara låga.

 Jag föreslår därför att SKBT förlängs till att gälla även under 1994 och

beräknar kostnaderna för detta till 35 miljoner kronor, varav den del som

belöper på första halvåret 1994 bedöms rymmas inom ramen för anslaget till KBT

för budgetåret 1993/94. Behovet av ett särskilt bostadstillägg efter ett

förstatligande av det kommunala bostadstillägget får övervägas i samband med

kommande förslag till nytt bostadstillägg för pensionärer.

 I samband med att lagen förlängs bör 2 lagen (1991:162) om särskilt

kommunalt bostadstillägg till folkpension justeras. Av tredje stycket i andra

paragrafen framgår att det sammanlagda beloppet av folkpension,

pensionstillskott samt tilläggspension till den del tilläggspensionen föranlett

minskning av pensionstillskottet minst skall vara 1,5 basbelopp för ogift och

1,325 basbelopp för den som är gift. Dessa minimibelopp motsvarade vid lagens

tillkomst ett folkpensionsbelopp (0,96 resp. 0,785 basbelopp) och ett

pensionstillskott (0,54 basbelopp).

 Den 1 januari 1993 har pensionstillskottet höjts till 0,555 basbelopp.

Samtidigt beräknas pensionen utifrån 98 % av basbeloppet. Sammantaget medför

detta att en pensionär får något lägre pension än de 1,5 resp. 1,325 av ett

oreducerat basbelopp som förutsätts i lagen om SKBT.

 Visserligen är SKBT-beräkningen till viss del schabloniserad men jag föreslår

ändå att beräkningssättet för den minsta inkomst som skall användas vid beräk-

ning av SKBT justeras och att minimiinkomsten under år 1994 beräknas till 1,515

basbelopp minskat med 2 % för den som är ogift och 1,34 basbelopp minskat med 2

% för den som är gift. I och med ändringen blir den fastställda SKBT-inkomsten

något lägre än tidigare för flertalet SKBT-tagare, vilket medför att SKBT höjs i

motsvarande grad.

 I paragrafens andra stycke bör vidare en redaktionell ändring göras på så sätt

att punkterna b) och c) slås samman.

5 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom Socialdepartementet upprättats

förslag till

 lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1991:162) om särskilt kommunalt

bostadstillägg till folkpension, dels ändring i samma lag.

6 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta lagförslaget.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig föredragandens överväganden och beslutar att genom

proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt

fram.

 4

Innehållsförteckning

Proposition 1

Propositionens huvudsakliga innehåll............1

Propositionens lagförslag.......................2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 september 19934

1 Inledning...................................4

2 Utveckling av systemet med bostadsstöd till pensionärer5

3 Statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension

 för år 1994.................................7

4 Särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT)....9

5 Upprättade lagförslag......................10

6 Hemställan.................................10

7 Beslut.....................................10

 5