Studiestöd

 15

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Studiestöd

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2. Lagtext 7

3. Inledning 15

3.1 Omfattning/ändamål 15

3.2 Utgiftsutvecklingen 15

3.3 Resultatbedömning m.m. 16

4 Anslag 17

A.1. Studiehjälp m.m. 17

A 2. Studiemedel 18

A 3. Vuxenstudiestöd m.m. 21

A 4. Bidrag till kostnader vid viss gymnasie-

 utbildning

 och vid viss föräldrautbildning i tecken-

 språk. 24

A 5. Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25

A 6. Särskilt vuxenstudiestöd för studerande vid

 vissa lärarutbildningar 25

A 7. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid

 vissa naturvetenskapliga och tekniska

 utbildningar 25

Rättsdatablad 27

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar förslag till lag om ändring i studiestödslagen

(1973:349),

2. antar förslag till lag om ändring i lagen (1983:1030)

om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

3. antar förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring,

4. godkänner vad regeringen föreslår angående

timersättning,

5. godkänner att lån tas upp i Riksgäldskontoret för det

samlade behovet för studielån om 71 miljarder

kronor t.o.m. budgetåret 1998,

6. bemyndigar regeringen att för Talboks- och

punktskriftsbiblioteket beställa sådan produktion av

studentlitteratur, för högst 6 miljoner kronor, som

medför utgifter efter år 1998,

7. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande

uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Studiehjälp m.m.

ramanslag

2 139 056

A 2. Studiemedel m.m.

ramanslag

9 904 570

A 3. Vuxenstudiestöd m.m.

ramanslag

8 624 280

A 4.Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och

vid viss föräld rautbildning i teckenspråk

ramanslag

63 773

A 5. Bidrag till vissa studiesociala ändamål

ramanslag

23 073

A 6. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar

ramanslag

61 632

A 7. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

ramanslag

517 371

Summa

21 333 755

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i studiestödslagen

(1973:349)

Härigenom föreskrivs i fråga studiestödslagen (1973:349)1 att 3 kap. 6 §,

4 kap. 3 och 8 §§, 5 kap. 6 § , 7 kap. 1, 7 och 20 §§ samt 9 kap. 2 § skall

ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

3 kap.

6§2

Studiebidrag lämnas med 640 kr

i månaden.

Studiebidrag lämnas med 750 kr

i månaden.

4 kap.

3 §3

Studiemedel får inte beviljas för den tid för vilken studiehjälp enligt

3 kap. eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. redan har beviljats.

Om en studerande beviljas

studiehjälp eller särskilt

vuxenstudiestöd för en tid för

vilken den studerande redan har

beviljats studiemedel, får den

studerande inte uppbära

studiemedlen för denna tid.

Studiemedel får inte heller

beviljas eller uppbäras för den tid

för vilken utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning eller

utbildningsbidrag för doktorander

lämnas, om inte något annat följer

av bestämmelser som regeringen

meddelar.

Om en studerande beviljas

studiehjälp eller särskilt vuxenstudie-

stöd för en tid för vilken den

studerande redan har beviljats

studiemedel, får den studerande inte

ta emot studiemedlen för denna tid.

Studiemedel får inte heller

beviljas eller tas emot för den tid för

vilken utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning,

utbildningsbidrag för doktorander

eller särskilt utbildningsbidrag

lämnas, om inte något annat följer av

bestämmelser som regeringen

meddelar.

Studiemedel lämnas inte för den tid under vilken den studerande tjänstgör

enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till

reserv- eller yrkesofficer.

8 §4

Har en studerande för sådana

studier som avses i 1 § erhållit

studiemedel eller särskilt

vuxenstudiestöd enligt 7 kap. under

sammanlagt minst sex år, utgår

studiemedel för ytterligare sådana

studier endast om det finns

särskilda skäl.

Har en studerande för sådana

studier som avses i 2 § erhållit

studiemedel eller särskilt

vuxenstudiestöd enligt 7 kap. under

sammanlagt minst tre år, utgår

studiemedel för ytterligare sådana

studier endast om det finns

särskilda skäl.

Har en studerande för sådana

studier som avses i 1 § fått studie-

medel eller särskilt vuxenstudiestöd

enligt 7 kap. under sammanlagt

minst sex år, lämnas studiemedel för

ytterligare sådana studier bara om

det finns särskilda skäl och det inte

är fråga om forskarutbildning. Om

den studerande är eller har varit

anställd som doktorand eller om den

studerande har eller har haft

utbildningsbidrag för doktorander,

får studiemedel inte lämnas för

forskarutbildning.

Har en studerande för sådana

studier som avses i 2 § fått studie-

medel, särskilt vuxenstudiestöd enligt

7 kap. eller särskilt utbildningsbidrag

under sammanlagt minst tre år,

lämnas studiemedel för ytterligare

sådana studier bara om det finns

särskilda skäl.

5 kap.

6 §5

Korttidsstudiestöd för

deltagande i utbildning som avses i

1 § utgår ej till studerande som

uppbär studiehjälp, studiemedel,

särskilt vuxenstudiestöd eller

utbildningsbidrag för den

tidsperiod som utbildningen pågår.

Korttidsstudiestöd för deltagande i

utbildning som avses i 1 § lämnas

inte till studerande som har

studiehjälp, studiemedel, särskilt

vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag

eller särskilt utbildningsbidrag för

den tidsperiod som utbildningen

pågår.

7 kap.

1 §6

Särskilt vuxenstudiestöd kan lämnas till studerande vid de läroanstalter

och utbildningar som bestäms av regeringen eller den myndighet som

regeringen utser. Regeringen får meddela föreskrifter om rätt till särskilt

vuxenstudiestöd för studerande vid sådana lärarutbildningar till vilka det

finns ett behov av att förbättra rekryteringen. I sådana föreskrifter får göras

undantag från bestämmelserna i 3 5 a, 7, 8, 8 a och 14 §§. Regeringen får

vidare meddela föreskrifter om rätt till särskilt vuxenstudiestöd för vissa

studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. I sådana

föreskrifter får göras avvikelser från bestämmelserna i 3, 5, 7, 8 och 14 §§

samt, såvitt avser studiemedel för behörighetsgivande förutbildning, i 4 kap.

9 §. I föreskrifterna får också ges rätt till avskrivning av studielån enligt 4

kap. i andra fall än som anges i 8 kap. 9 12 §§.

I 20 § finns bestämmelser om

verkan av att en studerande har

uppburit studiemedel för den tid

för vilken särskilt vuxenstudiestöd

lämnas.

Särskilt vuxenstudiestöd får inte

beviljas eller uppbäras för den tid

för vilken utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning eller

utbildningsbidrag för doktorander

lämnas, om inte något annat följer

av bestämmelser som regeringen

meddelar.

I 20 § finns bestämmelser om

verkan av att en studerande har fått

studiemedel för den tid för vilken

särskilt vuxenstudiestöd lämnas.

Särskilt vuxenstudiestöd får inte

beviljas eller tas emot för den tid för

vilken utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning,

utbildningsbidrag för doktorander

eller särskilt utbildningsbidrag

lämnas, om inte något annat följer av

bestämmelser som regeringen

meddelar.

7 §7

Till en studerande som uppfyller villkoren för ersättning från en

arbetslöshetskassa eller som under den längsta tid som ersättning kan betalas

ut har fått ersättning från någon arbetslöshetskassa lämnas vuxenstudiestöd

enligt 7 a, 7 b och 8 b §§.

Till en annan studerande lämnas

särskilt vuxenstudiestöd enligt

bestämmelserna i 8, 8 a och

8 b §§.

Till en annan studerande lämnas

särskilt vuxenstudiestöd enligt

bestämmelserna i 8, 8 a och 8 b §§.

Vid beräkningen av stödet används

det lägsta utbildningsbidrag enligt

bestämmelserna om dagpenning som

kan betalas till en person som har

rätt till ersättning enligt lagen

(1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring och som

uppfyller villkoren för ersättning vid

arbetslöshet eller har fått ersättning

under den längsta tid som ersättning

kan betalas ut. Av 6 a § framgår att

beräkningen alltid skall ske med

ledning av utbildningsbidraget för

heltidsarbete.

När studerande i kommunal och statlig vuxenutbildning bedriver studier

på mer än halvtid men mindre än heltid får storleken av det vuxenstudiestöd

som annars skulle lämnas enligt föreskrifterna i första och andra stycket,

bestämmas i förhållande till studiernas omfattning.

Föreskrifter om tillämpningen av tredje stycket meddelas av regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer.

20 §8

Om en studerande beviljas

särskilt vuxenstudiestöd för en tid

för vilken den studerande redan har

uppburit studiemedel enligt 4 kap.

gäller bestämmelserna i andra

fjärde styckena.

Det belopp som den studerande

uppburit i studiemedel avräknas från

de belopp som den studerande

beviljas för nämnda tid.

Avräkningen sker från de belopp

som beviljats i vuxenstudiebidrag

och studielån i nu nämnd ordning.

Om en studerande beviljas

särskilt vuxenstudiestöd för en tid

för vilken den studerande redan har

fått studiemedel enligt 4 kap. gäller

bestämmelserna i andra fjärde

styckena.

Det belopp som den studerande

fått i studiemedel avräknas från de

belopp som den studerande beviljas

för nämnda tid. Avräkningen sker

från de belopp som beviljats i

vuxenstudiebidrag och studielån i nu

nämnd ordning.

Det avräknade beloppet skall jämställas med vuxenstudiebidrag och

studielån i den omfattning som avräkningen avser motsvarande studie-

stödsform.

Ett belopp som inte kan avräknas

skall återkrävas. Därvid tillämpas 9

kap. 2 § fjärde stycket.

Ett belopp som inte kan avräknas

skall återkrävas. Därvid tillämpas 9

kap. 2 § sjätte stycket.

9 kap.

2 §9

Har någon uppburit studiestöd

obehörigen eller med för högt

belopp och har han insett eller bort

inse detta, kan vad för mycket

utgått genast återkrävas.

Avbryter någon sina studier

skall första stycket tillämpas

beträffande uppburet studiestöd

som avser tiden efter avbrottet.

Beror avbrottet på sjukdom skall

studiestöd som den studerande

uppburit enligt 3 kap. 15 och

16 §§, 4 kap. 28 35 §§ eller enligt

7 kap. 17 § och de bestämmelser

som anges där ej återkrävas.

Detsamma gäller vid sådan

ledighet som avses i 3 kap. 31 §,

4 kap. 44 § och 7 kap. 17 a §.

Avser återkrav enligt första

eller andra stycket studiehjälp

enligt 3 kap. till sådan studerande,

som vid utbetalningstillfället var

omyndig, åvilar

betalningsskyldigheten den som då

var den omyndiges förmyndare.

På studiemedel enligt 4 kap.

och på särskilt vuxenstudiestöd

enligt 7 kap. som återkrävs enligt

första eller andra stycket utgår

ränta från den dag när medlen

uppburits efter en räntesats som

vid varje tidpunkt med två

procentenheter överstiger statens

utlåningsränta. På andra former av

studiestöd som återkrävs enligt

denna paragraf utgår ränta enligt

samma räntesats från den dag som

infaller en månad efter det beslut

om återkrav fattats. Om det finns

särskilda skäl kan den

återbetalningsskyldige befrias helt

eller delvis från sin skyldighet att

betala räntan.

Om någon har fått studiemedel

felaktigt eller med för högt belopp på

grund av att den studerandes

sammanräknade inkomst av tjänst,

näringsverksamhet eller kapital vid

taxeringen överstigit den inkomst som

lagts till grund för beräkningen av

studiemedel, skall det som betalats ut

för mycket krävas tillbaka. Belopp

som understiger en viss av

regeringen fastställd gräns, skall

dock inte krävas tillbaka.

Om någon i annat fall än som

avses i första stycket genom oriktiga

uppgifter eller genom att inte fullgöra

sin uppgifts- och

anmälningsskyldighet eller på något

annat sätt har orsakat att studiestöd

lämnats felaktigt eller med för högt

belopp, skall det som betalats ut för

mycket krävas tillbaka. Detsamma

gäller om någon på annat sätt fått

studiestöd felaktigt eller med för högt

belopp och insett eller bort inse

detta.

Om det finns synnerliga skäl, får

ett krav på återbetalning enligt första

eller andra stycket helt eller delvis

efterges.

Avbryter någon sina studier skall

andra och tredje styckena tillämpas

beträffande studiestöd som har

betalats ut för tiden efter avbrottet.

Beror avbrottet på sjukdom skall

studiestöd som den studerande fått

enligt 3 kap. 15 och 16 §§, 4 kap.

28 35 §§ eller enligt 7 kap. 17 § och

de bestämmelser som anges där inte

krävas tillbaka. Detsamma gäller vid

sådan ledighet som avses i 3 kap. 31

§, 4 kap. 44 § och 7 kap. 17 a §.

Avser återkrav studiehjälp enligt 3

kap. till sådan studerande, som vid

utbetalningstillfället var omyndig,

åvilar betalningsskyldigheten den

som då var den omyndiges

förmyndare.

På studiemedel enligt 4 kap. och

på särskilt vuxenstudiestöd enligt

7 kap. som krävs tillbaka tas ränta ut

från den dag när medlen tagits emot

efter en räntesats som vid varje

tidpunkt med två procentenheter

överstiger statens utlåningsränta. På

andra former av studiestöd som krävs

tillbaka enligt denna paragraf tas

ränta ut enligt samma räntesats från

den dag som infaller en månad efter

det beslut om återkrav fattats. Om

det finns särskilda skäl, kan den

återbetalningsskyldige befrias helt

eller delvis från sin skyldighet att

betala räntan.

I samband med återkrav får också tas ut avgifter för administrativa

kostnader enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

2. Till den som fått studiemedel för forskarutbildning som påbörjats före

ikraftträdandet av denna lag lämnas studiemedel enligt äldre föreskrifter för

forskarutbildning som bedrivs före utgången av år 2001.

3. Äldre föreskrifter om återkrav gäller fortfarande i fråga om studiestöd

som avser tid före ikraftträdandet.

2.2 Förslag till lag om

ändring i lagen (1983:1030)

om särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa

dels att 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

2 §1

Särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa lämnas enligt

bestämmelserna i 7 kap. 7 a och

7 b §§ studiestödslagen (1973:349)

vare sig den studerande är medlem

i en arbetslöshetskassa eller inte. I

övrigt skall bestämmelserna i 1

kap. 5 och 8 §§, 7 kap. 1, 2, 4 5 a

§§, 6 a §, 7 § tredje och fjärde

stycket, 8 b, 9 och 17 20 §§ samt

9 kap. 1 3 och 7 §§

studiestödslagen tillämpas på

särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa.

Särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa lämnas enligt

bestämmelserna i 7 kap. 7 a och 7 b

§§ studiestödslagen (1973:349) vare

sig den studerande är medlem i en

arbetslöshetskassa eller inte. I övrigt

skall bestämmelserna i 1 kap. 5 och

8 §§, 7 kap. 1, 2, 4 5 a §§, 7 §

tredje och fjärde stycket, 8 b, 9 och

17 20 §§ samt 9 kap. 1 3 och 7 §§

studiestödslagen tillämpas på särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa.

Vid beräkningen av stödet

används det lägsta utbildningsbidrag

enligt bestämmelserna om

dagpenning som kan betalas till en

person som har rätt till ersättning

enligt lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring och som

uppfyller villkoren för ersättning vid

arbetslöshet eller har fått ersättning

under den längsta tid som ersättning

kan betalas ut.

När stödet beräknas med ledning

av utbildningsbidraget enligt

bestämmelserna om dagpenning,

används alltid det utbildningsbidrag

som den studerande skulle ha fått för

heltidsarbete.

3 §2

Särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa beviljas efter ansökan.

Ansökan ges in inom den tid och i

den ordning som regeringen

bestämmer.

Särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa beviljas efter ansökan.

Ansökan ges in inom den tid och i

den ordning som bestäms av

regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer.

Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa får beviljas för högst två

kalenderhalvår i sänder.

3 a §

Sökande som tidigare har haft

särskilt utbildningsbidrag för en viss

utbildning och som fortsätter denna

utbildning har förtur till särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa.

Regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer får meddela

de ytterligare föreskrifter om förtur

som behövs.

Denna lag träder i kraft, i fråga om 2 § den 1 januari 1998, och i övrigt

den 1 juli 1998.

2.3 Förslag till lag om

ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § och 8 kap. 12 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring1 skall ha följande lydelse.

NUVARANDE LYDELSE

FÖRESLAGEN LYDELSE

3 kap.

5 §2

Den allmänna försäkringskassan skall i samband med inskrivning av en

försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till

sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § första

stycket skall kassan samtidigt fastställa den försäkrades

sjukpenninggrundande inkomst. Sådan fastställelse skall också ske för

försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans

inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån

den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till

annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas

a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhål-landen

eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till

sjukpenning eller för sjukpenningens storlek,

b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag

beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med

hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild

efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom

arbete,

c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan

utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades

arbets- eller inkomstförhållanden, samt

d) när tjänstepension beviljas den försäkrade.

Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag då

anledningen till ändringen uppkommit. Den sjukpenninggrundande inkomst

som ändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för ersättning

tidigast från och med första dagen i den ersättningsperiod som inträffar i

anslutning till att försäkringskassan fått kännedom om inkomständringen.

Under tid som anges under 1 6 får, om inte första stycket b, c eller d är

tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till

vad den skulle ha varit närmast dessförinnan om försäkringskassan då känt

till samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade

1. bedriver studier, för vilka hon eller han uppbär studiehjälp, studie-

medel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349),

studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa, bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för

doktorander eller särskilt utbildningsbidrag,

2. genomgår vuxenutbildning för

utvecklingsstörda (särvux) eller

svenskundervisning för in-vandrare

(sfi) och uppbär timer-sättning för

studierna,

2. genomgår vuxenutbildning för

utvecklingsstörda (särvux) och

uppbär timersättning för studierna,

3. är inskriven vid arbetsmarknadsinstitut eller genomgår arbets-

marknadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet,

4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast sex

månader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför,

5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den

försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 §

föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt ett år.

Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt tio år eller vid

mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än ett år har

förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård,

6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.

För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller 3 skall försäkrings-

kassan, vid sjukdom under utbildningstiden, beräkna sjukpenningen på en

sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den

inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna tid. Om

därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra

till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal

arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande

förvärvsarbete under utbildningstiden.

För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses

i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som under denna tid får livränta enligt lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en

annan författning skall försäkringskassan, vid sjukdom under den tid då

livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande

inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete

som den försäkrade kan antas få under denna tid.

För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock

under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte

uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjukpenningen

beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första tredje

styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den

sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket.

Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6

när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än 60 dagar.

8 kap.

12 §3

Om någon för samma tid och för samma nedsättning av

förvärvsmöjligheten har rätt till såväl särskild efterlevandepension som

någon av nedan uppräknade förmåner, minskas den särskilda

efterlevandepensionen med den andra förmånens belopp. Minskning skall

göras med

a) förtidspension enligt denna lag,

b) delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,

c) dagpenning från arbetslöshetskassa,

e) vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och särskilt

utbildningsbidrag, samt

f) timersättning vid vuxenut-

bildning för utvecklingsstörda

(särvux) och vid svenskundervis-

ning för invandrare (sfi).

f) timersättning vid vuxenut-

bildning för utvecklingsstörda

(särvux).

Om särskild efterlevandepension till följd av bestämmelserna i 5 kap.

utges med viss andel av oavkortad sådan pension, skall minskning enligt

första stycket göras endast med hänsyn till motsvarande andel av förmån

som där avses.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller även i fråga om

motsvarande förmåner som utges till den efterlevande på grundval av

utländsk lagstiftning.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. Äldre bestämmelser gäller

för ersättning som avser tid före ikraftträdandet.

3 Inledning

3.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika former av

ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnader

för förvaltningen av studiestöden, som sköts av Centrala

studiestödsnämnden (CSN), redovisas under

utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

Inom utgiftsområdet anslås medel för dels studiehjälp

i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m., dels

studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner och

avskrivning av studielån. Vidare ingår olika former av

vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål.

Verksamhetsområdet består av beviljning och

utbetalning av stöd samt återbetalning av studielån.

Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att

anslagsbelastningen är beroende av bl.a. antalet

utbildningsplatser samt av de studerandes

studieinriktning och val av studiestöd. Bestämmelserna

som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av

studielån finns bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i

studiestödsförordningen (1973:418) samt i CSN:s

tillämpningsföreskrifter.

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

läsåret 1996/97

Omkring 314 000 studerande under 20 år i

gymnasieskolan och andra gymnasiala utbildningar har

fått studiehjälp. Cirka 326 000 studerande har fått

studiemedel, varav 82 000 för studier på gymnasial

nivå. Vuxenstudiestöd har beviljats till omkring 78 000

studerande. Möjligheten till studielån i de olika

systemen har utnyttjats av omkring 290 000 studerande.

Mellan läsåren 1995/96 och 1996/97 har det totala

antalet studiestödstagare ökat med 6 %.

Större förändringar

I syfte att stimulera rekryteringen till utbildningar inom

kunskapslyftet infördes i juli 1997 ett nytt studiestöd,

särskilt utbildningsbidrag, som motsvarar

arbetslöshetsersättningen vid arbetslöshet.

Mål för utgiftsområdet

Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och

skall bidra till att de övergripande målen för

utbildningspolitiken nås. Studiestödet skall verka

rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i

utbildningen och ha en utjämnande verkan mellan

individer och grupper inom befolkningen och därmed

bidra till ökad social rättvisa.

Prioriteringar för 1998

Resurser avsätts för ett ökat antal studiestöd som svarar

mot utbyggnaden av antalet utbildningsplatser inom

högskolan och vuxenutbildningen. Resurser avsätts

också för en höjning av studiebidraget i studiehjälpen.

3. 2 Resultatbedömning m.m.

Antal studerande och utbetalade belopp läsåret 1996/97.

ANSLAGSNAMN

ANTAL

STUDERAN

DE

UTBETALDA

BELOPP

(MKR)

BIDRAG

UTBETALD

A BELOPP

(MKR)

LÅN

Studiehjälp

314 000

1 878

0

Studiemedel

325 750

4 630

9 575

- gymnasial nivå

81 720

1 020

2 029

- högskolenivå

223 720

3 345

6 601

- utlandsstudier

20 320

265

945

Korttidsstudiestöd

och internatbidrag

15 830

51

Svux1

20 400

944

227

Svuxa2

36 900

1 250

270

Timersättning m.m.

3 700

113

Svux till studerande

vid vissa

lärarutbildningar

1 010

44

5

NT-svux

4 010

263

 69

Källa Centrala studiestödsnämnden (CSN)

1. Särskilt vuxenstudiestöd

2. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

Kostnaderna för studiehjälp har under perioden 1 juli

1995 till 31 december 1996 hållits nere genom

sänkningen av studiebidraget från 750 till 640 kronor i

månaden. Vidare har studiebidrag och extra tillägg

betalats ut för högst nio månader jämfört med tio

månader enligt tidigare regler. Antalet studerande som

fått studiehjälp under läsåret 1996/97 är i stort sett

oförändrat jämfört med läsåret 1995/96. Antalet

studerande som beviljades det behovsprövade extra

tillägget ökade dock.

De senaste årens utbildningssatsningar har inneburit

att antalet studerande och antalet studiestödstagare har

ökat successivt. Det totala antalet studerande som fick

studiemedel ökade med drygt 11 % mellan läsåret

1995/96 och läsåret 1996/97. Den största ökningen har

skett för studerande på grund- och gymnasieskolenivå,

där ökningen motsvarar 22 %. Antalet studerande som

beviljats svux och svuxa var i stort sett oförändrat

mellan läsåren 1995/96 och 1996/97. Utnyttjandet av

resurserna för svuxa har varit lägre än beräknat.

I juli 1995 infördes möjligheten till vuxenstudiestöd,

s.k. NT-svux, för studier vid vissa tekniska och

naturvetenskapliga utbildningar. Efter den tredje

antagningen hösten 1997 har enligt preliminära

uppgifter nära 8 000 studenter utnyttjat möjligheten att

läsa vid dessa utbildningar.

Kunskapslyftet pågår under fem år. Det särskilda

utbildningsbidraget ingår som en del av denna

utbildningssatsning. Arbetslösa mellan 25 och 55 år ges

en möjlighet att under ett år studera med detta stöd på

motsvarande grundskole- eller gymnasieskolenivå.

Även anställda kan under vissa förutsättningar få stödet.

Beloppet motsvarar vad en person skulle få i

arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. Omkring

77 000 studerande beräknas få särskilt utbildningsbidrag

under vårterminen 1998 och omkring 63 000 under

höstterminen 1998. En stor del av de studerande

kommer att få annat vuxenstudiestöd eller studiemedel.

Efterfrågan på utbildningsplatser och studiestöd är

mycket stor.

Den kraftiga förstärkningen av antalet

utbildningsplatser som sker fr.o.m. innevarande

budgetår och de närmast kommande åren både inom

högskolan och kunskapslyftet samt införandet av det

särskilda utbildningsbidraget kommer att medföra att

antalet studerande som söker och beviljas studiestöd

ökar dramatiskt.

Drygt 1,2 miljoner personer har för närvarande

studielån. Lånen har ett sammanlagt värde av cirka 96

miljarder kronor, varav för lån beviljade fr.o.m. 1989

59 miljarder kronor. Betalningsfrekvensen är

fortfarande hög men visar tendenser att minska. Antalet

anståndsärenden har ökat de senaste åren. Under år

1997 beräknas knappt 290 000 låntagare få anstånd med

betalningen. Av de anstånd som beviljats för lån tagna

efter 1989 är drygt 60 % på grund av studier.

En parlamentariskt sammansatt kommitté har under

år 1996 lämnat betänkandet Sammanhållet studiestöd

(SOU 1996:90). Betänkandet har remitterats och

remissinstansernas svar har inkommit. Regeringen avser

att återkomma avseende ett nytt återbetalningssystem

för studielånen grundat på utredningens förslag

kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek

för genomförande år 2000.

3.3 Utgiftsutveckling

Utgiftsutvecklingen inom området präglas av de stora

utbildningssatsningar som genomförs inom både

vuxenutbildningen och högskolan. Intresset för det nya

särskilda utbildningsbidraget är stort. Prognosen för

anslaget visar för närvarande att ett underskridande på

anslaget kommer att uppstå med cirka 500 miljoner

kronor. Prognosen för utnyttjande av särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är dock osäker på

grund av den kraftiga utbyggnaden av

vuxenutbildningen inom kunskapslyftet. Regeringen

utgår från att hela anslaget kan komma att utnyttjas

1997.

Totalbeloppen, som framgår av följande uppställning

(miljoner kronor), avviker från de belopp som angavs i

den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) på

grund av att medel har beräknats för ytterligare 10 000

platser inom högskolan under vårterminen 1998 samt att

utgifterna för räntor på studielånen väntas öka mer än

beräknat.

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

Totalt för utgiftsområde 15

17 469

12 529

17 324

16 823

21 334

22 619

23 815

4 Anslag

A 1. Studiehjälp m.m.

1995/96

Utgift

2 799

900

Därav

1996

Utgift

1 881

650

1997

Anslag

1 921

405

Utgifts

-

progno

s

1 942

200

1998

Förslag

2 139

056

1999

Beräkna

t

2 104

730

2000

Beräkna

t

2 199

341

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag,

inackorderingstillägg och extra tillägg enligt 3 kap.

studiestödslagen (1973:349). Vidare bekostas från

anslaget - enligt särskild förordning (CSNFS 1983:17) -

ersättning till svenska elever utomlands för dagliga

resor. Under anslaget redovisas också medel för

stipendier till studerande som genomgått

basårsutbildning inom komvux. Utgifterna på området

är främst beroende av antalet 16-19-åringar som

studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer.

En jämförelse mellan anvisade medel för budgetåret

1995/96 och utfall visar att ett överskridande gjorts med

cirka 3,8 miljoner kronor. Under budgetåret 1997 kan

anslaget komma att överskridas med omkring 20

miljoner kronor främst till följd av att den

genomsnittliga studietiden per studerande och år närmar

sig maximala nio månader. Regeringen avser att

återkomma under 1998 om det visar sig att ett

finansieringsbehov föreligger.

Regeringens överväganden

Studiebidrag

Studiehjälp lämnas för den del av läsår under vilken den

studerande bedriver studier. Studiebidrag betalas i

allmänhet ut för nio månader under ett år. Bidraget,

som beloppsmässigt följer det allmänna barnbidraget, är

för närvarande 640 kronor per månad.

Regeringens förslag:

Studiebidraget i studiehjälpen höjs från 640 kronor

till 750 kronor i månad.

Skälen till regeringens förslag: Under

utgiftsområde 12 föreslår regeringen en höjning av

det allmänna barnbidraget från 640 kronor till 750

kronor per månad från och med den 1 januari 1998.

Med anledning av detta föreslås även en höjning av

studiebidraget i studiehjälpen med motsvarande

belopp. Förslaget kräver en ändring av 3 kap. 6 §

studiestödslagen (1973:349).

Under läsåret 1996/97 betalades studiebidrag ut till

cirka 314 000 studerande. Prognosen för

elevutvecklingen är något osäker och regeringen

räknar för närvarande med ett oförändrat antal

studerande jämfört med budgetåret 1997. Kostnaden

för höjningen uppgår till 285 miljoner kronor. Totalt

beräknas kostnaden för studiebidrag till 1 942,5

miljoner kronor.

Extra tillägg

Extra tillägg beviljas med 855 kronor, 570 kronor eller

285 kronor i månaden beroende på familjens

ekonomiska situation. Extra tillägg lämnas liksom

studiebidrag normalt för nio månader under ett år.

Under läsåret 1996/97 betalades extra tillägg ut till 25

000 studerande. Under budgetåret 1998 beräknas

tillägget betalas ut till ungefär samma antal studerande.

Medelsbehovet uppgår till 153,1 miljoner kronor.

Inackorderingstillägg

Inackorderingstillägg beviljas i huvudsak till studerande

utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor,

fristående skolor, riksinternatskolor m.fl.) med lägst 1

190 kronor och högst 2 350 kronor per månad beroende

på avståndet mellan hemmet och skolan. Under läsåret

1996/97 fick nära 3 000 studerande

inackorderingstillägg. Ungefär samma antal elever

beräknas få tillägget under budgetåret 1998.

Medelsbehovet uppgår till 43,1 miljoner kronor.

Dagliga resor för studerande utomlands m.m.

Kostnaderna för dagliga resor till och från skolan för

studerande utomlands beräknas till 390 000 kronor

under budgetåret 1998.

Studerande som är under 20 år och genomgår

naturvetenskaplig och teknisk basårsutbildning inom

komvux under läsåret 1997/98 föreslås få ett stipendium

på 10 000 kronor efter slutförd utbildning. Medel för

detta ändamål beräknas under anslaget A 3.

A 2. Studiemedel m.m.

1995/96

Utgift

11 093

800

Därav

1996

Utgift

7 563

657

1997

Anslag

9 506

030

Utgifts

-

progno

s

9 634

000

1998

Förslag

9 904

570

1999

Beräkna

t

9 866

130

2000

Beräkna

t

10 482

670

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är dels studiemedel i

form av studiebidrag, dels räntesubventioner och

avskrivning av studielån som ingår som en del i

studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Dessutom

belastas anslaget av avskrivningar av studielån som

ingått som en del i studiehjälpen enligt äldre

bestämmelser samt av kostnader för avskrivning och

inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i

enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av

lån för studier (ändrad 1994:715) eller på grund av att

låntagaren avlidit eller varit varaktigt

betalningsoförmögen.

Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och

belastningen är beroende bl.a. av antalet studerande och

lånebenägenheten. Även faktorer som konjunkturläget,

ränteutvecklingen och basbeloppet styr utgifterna på

området. Ränteutgifterna styrs också av den ingående

fordran som staten har på låntagarna. Antalet

studiemedelstagare har under de senaste åren ökat

kraftigt.

En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för

budgetåret 1995/96 visar ett överskott på nästan 350

miljoner kronor. Prognosen för innevarande år visar att

utgifterna för studiemedlen kommer att bli 128 miljoner

kronor högre än vad som tidigare beräknats främst på

grund av högre räntekostnader. CSN:s totala upplåning

från Riksgäldskontoret beräknas bli cirka 60 miljarder

kronor vid utgången av 1997 för studielån tagna efter

1989. För 1998 beräknas ytterligare 11,7 miljarder

kronor lånas upp för studielån. Regeringen avser att

återkomma om det visar sig att ett finansieringsbehov

uppstår för 1997 års utgifter.

Regeringens överväganden

Under läsåret 1996/97 fick nära 326 000 studerande

studiemedel. Detta är en ökning med drygt 11 % i

förhållande till läsåret 1995/96. Det maximala beloppet

i studiemedel är för närvarande 7 078 kronor per

månad, varav 1 967 kronor är bidrag.

Under åren 1997 - 2000 kommer antalet permanenta

platser vid universitet och högskolor att utökas med 60

000. Ytterligare 10 000 platser tillkommer under våren

1998. Samtidigt sker en kraftig utökning av

vuxenutbildningen inom Kunskapslyftet på grund- och

gymnasieskolenivå. Regeringen bedömer att

sammanlagt omkring 68 000 personer kommer att få

studiemedel på grund- och gymnasieskolenivå under

vårterminen 1998 och omkring 69 000 under

höstterminen 1998. Regeringen bedömer vidare att

omkring 233 000 studerande på eftergymnasial nivå

kommer att få studiemedel under vårterminen 1998 och

omkring 242 000 under höstterminen 1998. Kostnaden

för studiebidrag uppgår till 5 205,6 miljoner kronor

under 1998. En stor del av anslagsbelastningen utgörs

av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken

ökar varje år och återbetalningarna ännu är relativt små.

Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas uppgå

till 4 758,9 miljoner kronor.

Regeringen har i vårpropositionen (prop.

1996/97:150) aviserat besparingar på 60 miljoner

kronor inom studiemedelsområdet för 1998. I det

följande redovisas hur besparingarna skall uppnås.

Studiemedel för studier utomlands

Studiemedel för studier utomlands kan beviljas till

svenska medborgare samt till medborgare från andra

EES/EU-länder som på grund av verksamhet i Sverige

kan jämställas med svenska medborgare.

För studier i ett annat nordiskt land lämnas stu-

diemedel på i huvudsak samma villkor som vid studier i

Sverige. Vidare kan studiemedel beviljas för i princip

all eftergymnasial utbildning utanför Norden som

bedöms ha en godtagbar standard. Dessa liberala regler

för studier utanför Norden infördes i samband med

omläggningen av studiemedelssystemet år 1989.

Bedömningen av om en utbildning kan anses ha en

godtagbar standard görs av Högskoleverket när det

gäller eftergymnasial utbildning och CSN när det gäller

gymnasial utbildning.

Studiehjälp och studiemedel för gymnasiala studier

utanför Norden ges bara om motsvarande utbildning

inte finns i Sverige. Dock kan barn till svenska

medborgare som vistas utomlands, t.ex. i svensk

utrikestjänst, som regel få studiehjälp för

gymnasiestudier i vistelselandet. Vuxenstudiestöd kan

inte beviljas för studier utomlands.

Antalet studerande som beviljats studiemedel för

utlandsstudier har ökat kraftigt varje år sedan 1989.

Under läsåret 1996/97 beviljades stöd till omkring

20 000 studerande. Ungefär 6 % studerar i de andra

nordiska länderna, 55 % i europeiska länder utanför

Norden, 31 % i USA och Kanada och 6 % i övriga

världsdelar.

Studier utomlands är som regel förenade med högre

kostnader än studier i Sverige. Det gäller särskilt om

den studerande måste betala undervisningsavgifter. Den

studerande kan få extra studielån med upp till 6 000

kronor per studiemånad för avgifter. Extra lån lämnas

också för reskostnader och försäkringar. Beviljningen

av extra lån medför att skuldsättningen för

utlandsstudier kan bli mycket hög.

Regeringens bedömning:

Möjligheterna att få studiemedel för studier utanför

Norden bör begränsas till i huvudsak utbildningar på

högskolenivå. Beviljningen av extra lån för

undervisningsavgifter bör vara mer restriktiv.

Skälen för regeringens bedömning: Den utvidgning av

möjligheterna till utlandsstudier som infördes år 1989

medförde att ett stort antal studerande har kunnat

genomgå längre eller kortare utbildning utomlands med

förmånliga ekonomiska villkor. Samhället har därmed

tillförts vidgad kompetens och internationella

erfarenheter. En undersökning bland utlandsstuderande

(CSN-rapport 1994:1) visar på i huvudsak positiva

effekter av reglerna.

Det är av stor vikt att slå vakt om

internationaliseringsprocessen inom utbildningsområdet

och studerandeutbytet länder emellan. Av den

anledningen är det också angeläget att vidmakthålla den

huvudinriktning som låg till grund för de nuvarande

reglerna om rätt till studiemedel vid utlandsstudier. Men

det finns naturligtvis också anledning att överväga om

reglerna behöver justeras i något avseende så att

resurserna används så effektivt som möjligt. Antalet

studerande har som nämnts ökat kraftigt. Nyttan av

utlandsstudierna kan i en del fall ifrågasättas i

förhållande till de kostnader som de är förknippade

med. De möjligheter till studiestöd vid utlandsstudier

som Sverige och de övriga nordiska länderna erbjuder

är bland de mest generösa i världen, både till innehåll

och räckvidd. I nuvarande statsfinansiella läge är

emellertid vissa besparingar nödvändiga.

Studiestödsutredningen förordar i sitt betänkande

Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) att de

studerande som betalar undervisningsavgifter skall få ett

visst bidrag för att delvis täcka avgifterna. Särskilda

medel föreslås avsättas inom ramen för antalet

högskoleplatser. Även CSN har i flera sammanhang

fört fram förslag om införande av ett bidrag till

avgifterna. Regeringen är emellertid inte beredd att

godta de ökade kostnader som ett extra bidrag skulle

medföra.

I sitt yttrande över Studiestödsutredningens

betänkande har CSN utförligt redogjort för sin syn på

de nuvarande reglerna. CSN har också lämnat förslag

till ändringar för den händelse begränsningar måste ske

i utlandsprogrammet. Bland annat förordar CSN att den

generella tidsgränsen för rätt till studiemedel, sex år,

skall bestämmas till tre år för utlandsstudier.

Förlängning skall som vid studier i Sverige kunna ske

om det finns särskilda skäl. Den som t.ex. antas till en

fyraårig utbildning skall inom ramen för särskilda skäl

kunna erhålla studiemedel under hela studietiden.

Däremot bör inte, enligt CSN, studiemedel beviljas för

det inledande året (s.k. freshman year) av en fyraårig

BA (Bachelor of Arts) i USA. Detta inledande år kan

nämligen i princip anses utgöra studier på gymnasial

nivå. Även studier vid Junior College som inte enligt

avtal mellan skolan och ett universitet kommer att

tillgodoräknas i en BA bör undantas från rätt till stöd.

För förberedande språkstudier som anordnas av

universitet och högskolor utomlands bör krav normalt

kunna ställas att grundkunskaperna inhämtats i Sverige.

Därmed kan också studietiden för sådana förberedande

kurser kortas ned. Annan utbildning på gymnasial nivå

eller utbildning på eftergymnasial nivå som inte är

högskolemässig bör ge rätt till stöd endast undantagsvis

när särskilda skäl finns, anser CSN. När det gäller det

konstnärliga området menar CSN att stöd bör ges enbart

för utbildningar som utgör en värdefull påbyggnad till

en tidigare grundutbildning.

Regeringen avser att ge Högskoleverket i uppdrag att

bedöma och efter samråd med CSN lämna förslag om

vilka utbildningar utomlands som lämpligen bör ge rätt

till statligt studiestöd. Det är emellertid nödvändigt att

redan nu begränsa utflödet av bidrag och lån.

Regeringen anser att CSN:s förslag tills vidare utgör

lämpligt avvägda prioriteringar mot bakgrund av syftet

med utlandsprogrammet och behovet att hålla

kostnaderna nere. Åtgärder i den angivna riktningen bör

vidtas. Även med de restriktioner som görs kommer

studiemedel normalt att kunna lämnas för i princip all

grundutbildning vid universitet och högskolor

utomlands. Som hittills kommer stöd också att kunna

ges för värdefulla utbildningar som saknas i Sverige.

Det är viktigt att den studerande får den utländska

utbildningen tillgodoräknad i Sverige. Här har

högskolan ett stort ansvar.

För närvarande beviljas som nämnts extra studielån

(s.k. extra studiemedel) för avgifter med upp till 6 000

kronor per studiemånad. För den som utnyttjar denna

möjlighet och studerar flera år utomlands blir

skuldsättningen orimligt stor, ofta dubbelt så stor som

vid motsvarande studier i Sverige. Man måste räkna

med att flertalet sådana lån inte kommer att betalas

tillbaka i sin helhet. Regeringen anser det därför

nödvändigt att möjligheterna till extra lån för avgifter

begränsas, exempelvis till en halvering av nuvarande

lånebelopp. Detsamma bör för övrigt gälla även i de fall

avgifter förekommer vid svenska studie-

stödsberättigande utbildningar.

De som före år 1998 har påbörjat en utbildning bör

få studiestöd enligt nuvarande regler under en

övergångstid. Sammantaget kommer antalet

utlandsstuderande att reduceras successivt. Regeringen

räknar med en dryg halvering om tre år. En stor del av

den grupp som med de nya reglerna inte får studiemedel

för studier utomlands kommer emellertid att söka sig till

studier i Sverige i stället. Med beaktande av detta

beräknas belastningen på anslaget minska med 26

miljoner kronor år 1998, varav 3 miljoner kronor i

räntor, och med ytterligare 23 miljoner kronor i bidrag

under vardera året 1999 och 2000. År 2000 beräknas

utbetalningen av lån ha minskat med 274 miljoner

kronor jämfört med nuläget.

Enligt 4 kap. 36 § studiestödslagen ankommer det på

regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer

att utforma de närmare bestämmelser som behövs för

beviljning av studiemedel för studier utanför Norden.

Återkrav - efterkontroll av inkomst

Efter det att studiestöd beviljats kan förhållanden

inträffa som är av betydelse för rätten till stöd eller för

stödets storlek. Det kan röra sig om byte av utbildning,

studieavbrott, ändrade inkomster etc. I studie-

stödsförordningen regleras att den studerande är skyldig

att till CSN anmäla sådana ändrade förhållanden som är

av betydelse för rätten till studiestöd eller för stödets

storlek. Har studiestöd uppburits obehörigen eller med

för högt belopp och den studerande insett eller bort inse

detta kan enligt bestämmelserna i 9 kap. 2 §

studiestödslagen (1973:349) vad som utbetalats för

mycket genast återkrävas. På det återkrävda beloppet

tas ränta ut med en räntesats som är två procentenheter

över statens utlåningsränta. CSN kan om det finns

särskilda skäl sätta ned räntan. Studiestödsutredningen,

som i sitt betänkande tar upp kontrollfrågorna, anser att

nuvarande regler behöver ändras i vissa avseenden.

Regeringen återkommer senare med ställningstagande

till utredningsförslagen i dess helhet. En ändring i

reglerna om återkrav bör emellertid göras redan nu.

Regeringens förslag:

Om någon har fått studiemedel felaktigt eller med för

högt belopp på grund av att inkomsten varit högre än

den som lagts till grund för beräkningen av

studiemedlen, får det som betalats ut för mycket krävas

tillbaka. Belopp understigande en av regeringen

fastställd miniminivå skall dock inte krävas tillbaka.

Om någon genom oriktiga uppgifter eller genom att

inte fullgöra sin uppgifts- och anmälningsskyldighet

eller på annat sätt har orsakat att studiestöd lämnats

felaktigt eller med för högt belopp får det för mycket

utbetalda beloppet krävas tillbaka.

Om någon på annat sätt fått studiestöd felaktigt eller

med för högt belopp och insett eller skäligen borde ha

insett detta, får det belopp som utbetalats för mycket

återkrävas.

Återbetalningsskyldigheten skall i vissa fall kunna

efterges helt eller delvis om det finns synnerliga skäl.

Skälen för regeringens förslag: Studiemedlen

reduceras när den beräknade inkomsten under det

kalenderhalvår då studier bedrivs överstiger ett visst

belopp, det s.k. fribeloppet. Uppgifter om inkomst

lämnas av den studerande i studiemedelsansökan.

Ändras därefter inkomstförhållandena skall anmälan

göras till CSN. Enligt nuvarande rutiner sker en

efterkontroll genom samkörning av de uppgifter som

lämnats till CSN mot inkomstuppgifterna i

Riksskatteverkets register. Visar det sig att för mycket

stöd betalats ut kan CSN besluta om återkrav förutsatt

att den studerande har insett eller bort inse att för

mycket studiestöd har betalats ut. De aktuella ärendena

kräver särskilda utredningsinsatser. Risk finns också att

bedömningen varierar mellan CSN-kontoren.

Studiestödsutredningen anser att

studiemedelsbeloppet alltid skall kunna korrigeras i

efterhand med hänsyn till den studerandes faktiska

inkomst under året/kalenderhalvåret. Har inkomsten

varit högre än vad som tidigare uppgetts och som lagts

till grund för beräkningen för studiemedlen skall det för

mycket utbetalda beloppet kunna krävas tillbaka utan att

någon prövning görs om den studerande varit i god tro

eller ej. Regeringen delar denna uppfattning.

Studiemedelsbeloppet skall alltså kunna justeras i

förhållande till den sammanräknade inkomsten av tjänst,

näringsverksamhet och kapital vid taxeringen. Kravet på

myndigheten att avgöra huruvida den studerande har

insett eller bort inse att för mycket stöd har betalats ut

bör tas bort. Inte heller behöver myndigheten i dessa

fall avgöra om den studerande har förorsakat

felutbetalningen. Därmed kommer alla studerande att

behandlas lika i likartade situationer. Den administrativa

hanteringen underlättas. Belopp som understiger en viss

miniminivå, exempelvis 300 konor, bör dock inte

återkrävas.

Liksom nu skall den studerande vara skyldig att

anmäla inkomstökningar till CSN. Sker anmälan i tid

kan ändring av studiemedelsbeloppet i vissa fall ske

under löpande termin. Är i stället återkrav aktuellt

minskar ränteutgifterna för den studerande vid egen

anmälan jämfört med om inkomstökningen

framkommer i samband med den nämnda kontrollen

hos Riksskatteverket.

Återkrav av studiestöd på grund av ökade inkomster

som här beskrivits har betydelse enbart för studerande

som har studiemedel. Återkrav på grund av andra

ändrade förhållanden kan däremot avse alla former av

studiestöd. När det rör sig om förändringar i

studiesituationen som exempelvis avbrott i studier,

ändrad studieomfattning eller byte av utbildning skall i

princip alltid rätten till studiestöd omprövas. Den

studerande skall anmäla sådana ändrade förhållanden.

Sker inte detta eller om den studerande på annat sätt

orsakar en felaktig utbetalning bör han eller hon bli

återbetalningsskyldig. Denna återbetalningsskyldighet

föreligger även om den studerande inte har insett eller

bort inse konsekvenserna av sitt handlande. Har

studiestöd betalats ut felaktigt eller med för högt belopp

på grund av andra orsaker än som här nämnts bör ett

beslut om återkrav liksom hittills alltid föregås av en

godtrosprövning. En möjlighet till eftergift av återkrav

bör också finnas om synnerliga skäl föreligger. Mycket

starka skäl bör då föreligga, som t.ex. en felaktig

beräkning från myndighetens sida.

Bestämmelserna i studiestödsförordningen behöver

förenklas och förtydligas. Det ankommer på regeringen

att göra sådana ändringar. Det är vidare av stor vikt att

informationen till de studerande om

anmälningsskyldighet och återkravsregler blir så

fullständig som möjligt.

De förändringar som nu föreslås beräknas medföra

att ytterligare cirka 27 miljoner kronor återkrävs.

Tillsammans med ränteinkomster beräknas besparingen

uppgå till 36 miljoner kronor.

Förslaget medför ändringar i 9 kap. 2 §

studiestödslagen.

Studiemedel för forskarutbildning

Regeringens förslag:

Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om

den studerande redan har fått studiemedel under sex år.

Den studerande får inte vara eller ha varit anställd som

doktorand eller ha eller ha haft utbildningsbidrag för

doktorander.

Skälen för regeringens förslag: Skälen för regeringens

förslag finns redovisade under utgiftsområde 16 (avsnitt

5.5.7). Förslaget medför ändring i 4 kap. 8 §

studiestödslagen.

A 3. Vuxenstudiestöd m.m.

1995/96

Utgift

9 986

000

Reserv

a-tion

1 371

419

Därav

1996

Utgift

2

113701

1997

Anslag

5 084

636

Utgifts

-

progno

s

4 584

636

1998

Förslag

8 624

280

1999

Beräkna

t

9 989

783

2000

Beräkna

t

10 589

558

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd,

internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd (svux) i form

av vuxenstudiebidrag. Från anslaget betalas också

utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

(svuxa) i form av vuxenstudiebidrag samt utgifter för

det särskilda utbildningsbidraget som infördes den 1 juli

1997 inom ramen för kunskapslyftet (SFS 1996:1654).

En jämförelse mellan aviserade medel och utfall för

budgetåret 1995/96 visar anslaget underskridits med 1

102 miljoner. Detta beror på att svuxa inte utnyttjades i

den omfattning som förväntades. I prognosen för 1997

är utnyttjandet av svuxa osäkert på grund av den

kraftiga utbyggnaden av vuxenutbildningen inom

kunskapslyftet. Regeringen utgår från att hela anslaget

kan komma att utnyttjas under år 1997.

Regeringens överväganden

Riksdagen har beslutat (prop. 1996/97:150, FiU:20 rskr

1996/97:284) om medel för ytterligare 10 000 nya

platser inom Kunskapslyftet från och med höstterminen

1997. Dessutom beräknas nu - som aviserats i

vårpropositionen - medel under anslaget A 14. Särskilda

utbildningsinsatser för vuxna för ytterligare 10 000

platser höstterminen 1998, 10 000 platser höstterminen

1999 samt 10 000 platser höstterminen 2000. För dessa

nya platser skall samma studiestöd kunna lämnas som

för satsningen i sin helhet, dvs. särskilt

utbildningsbidrag, svuxa samt studiemedel.

Den 29 september 1997 höjs ersättningsnivån i

arbetslöshetsförsäkringen från 75 % till 80 % av

tidigare inkomst. I januari 1998 höjs den högsta

respektive lägsta dagpenningen för dem som har rätt till

ersättning från arbetslöshetskassa. Även andra

regeländringar genomförs i försäkringen.

Förändringarna påverkar kostnaderna för såväl svux och

svuxa som det särskilda utbildningsbidraget.

Regeringens förslag:

Den som är arbetslös och tidigare fått särskilt

utbildningsbidrag för en viss utbildning och som

fortsätter denna utbildning bör ha förtur till särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) enligt de regler

som gäller för detta stöd. Regeringen bemyndigas att

meddela de ytterligare bestämmelser som kan behövas.

Skälen till regeringens förslag: Det särskilda

utbildningsbidraget kommer som aviserats i

vårpropositionen att bibehållas som en del i

Kunskapslyftet under hela den period satsningen

omfattar. Bidraget lämnas för studier under ett år. Det

är angeläget att underlätta för denna nyrekryterade

grupp med kort tidigare utbildning att fullfölja ett

planerat längre studieprogram. Den som under ett års

studier har fått särskilt utbildningsbidrag och fortsätter

utbildningen bör därför ha förtur till svuxa inom ramen

för tillgängliga resurser och enligt de regler som gäller

för detta stöd. Det innebär bl.a. att anställda som

beviljats särskilt utbildningsbidrag inte kan få svuxa

eftersom detta stöd endast kan erhållas av arbetslösa.

Dessa studerande kan i stället söka studiemedel eller

svux för fortsatta studier. Bestämmelsen om förtur blir

aktuell fr.o.m. den 1 juli 1998. Förslaget medför

ändring av lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa. De ytterligare

bestämmelser om förtur, som kan visa sig behövliga,

bör få meddelas av regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer. Detsamma bör gälla beträffande

ansökningstider. Förslaget har beretts med CSN.

I likhet med vad som gäller för innevarande budgetår

bör det vara möjligt för regeringen att vid behov

omfördela medlen mellan de olika anslagsposterna i

vuxenstudiestödet så att resurserna inom anslaget

används så effektivt som möjligt.

Särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa

Särskilt vuxenstudiestöd (svux) kan beviljas för studier

på grundskole- och gymnasienivå samt för yrkesteknisk

högskoleutbildning (YTH). Svux är i första hand avsett

för dem som har kort tidigare utbildning och tar ledigt

från sitt arbete för att studera. För rätt till särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det

grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis

arbetslös.

Under läsåret 1996/97 fick drygt 20 000 personer

svux vilket är en ökning med cirka 4 000 personer

jämfört med läsåret 1995/96. Antalet som fått svuxa har

minskat mellan de nämnda läsåren med omkring 4 000

(41 000 läsåret 1995/96, 37 000 läsåret 1996/97).

Medlen för svuxa under budgetperioden juli 1995 till

december 1996 utnyttjades endast till knappt 60 %.

Orsakerna till det minskade intresset under perioden var

bl.a. borttagandet av det barntillägg som tidigare fanns

i stödet samt sänkningen av det lägsta beloppet i

arbetslöshetsförsäkringen. Som ett resultat av den

kraftiga utbyggnaden av vuxenutbildningen inom ramen

för kunskapslyftet har regeringen emellertid beräknat ett

ökat medelsbehov av svuxa. För svux beräknas i princip

oförändrade resurser jämfört med föregående budgetår.

Regeringen beräknar att svux och svuxa kan beviljas

till sammanlagt 96 000 personer under 1998 till en

kostnad av 3 725,1 miljoner kronor.

Särskilt utbildningsbidrag

Särskilt utbildningsbidrag beviljas fr.o.m. höstterminen

1997 till arbetslösa mellan 25 och 55 år för studier på

grund- eller gymnasieskolenivå. Bidraget, som kan

lämnas för ett års studier, motsvarar ersättningen i

arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet. Även

anställda kan under vissa förutsättningar få stödet.

Under hösten 1997 beräknas omkring 70 000 personer

få särskilt utbildningsbidrag.

För budgetåret 1998 beräknar regeringen medel för

särskilt utbildningsbidrag med 4 847,6 miljoner kronor

vilket innebär att cirka 77 000 personer kan få stöd

under första kalenderhalvåret och cirka 63 200 under

andra kalenderhalvåret.

Stipendier för basår till ungdomar under 20 år

För närvarande kan ungdomar under 20 år, som har en

treårig gymnasieutbildning, delta i gymnasial

vuxenutbildning för att komplettera sin tidigare

utbildning bl.a. genom att gå ett basår. De kan dock inte

få studiemedel för sådana studier utan kan enbart

beviljas studiebidrag med 640 kronor per månad och

annan studiehjälp avsedd för åldersgruppen 16-19-

åringar. Det har funnits möjlighet att i efterskott få

stipendium med 10 000 kronor för dem som under

läsåret 1995/96 eller läsåret 1996/97 genomfört ett

basår i komvux eller vid statens skolor för vuxna.

Möjligheten till stipendier har gällt studerande både

under och över 20 år och varit knuten till ett begränsat

antal basårsplatser, för vilka staten lämnat ett särskilt

statsbidrag.

Inom ramen för kunskapslyftet, inom den

kommunalt finansierade gymnasiala vuxenutbildningen

och vid statens skolor för vuxna, finns det numera

möjlighet för huvudmännen att anordna basår i den

omfattning de själva bestämmer. Därmed kan staten inte

längre garantera stipendier till alla som genomgår ett

basår. Det är emellertid viktigt att ungdomar, som har

avslutat gymnasieskolan och vill skaffa sig särskild

behörighet för naturvetenskaplig eller teknisk utbildning

genom att gå basår, uppmuntras att göra detta direkt

efter gymnasieskolan. Regeringen anser därför att

stipendier skall kunna lämnas till dem som med godkänt

resultat genomgår ett basår med en sådan inriktning

under läsåret 1997/98. Möjligheten bör dock begränsas

till ungdomar under 20 år. Regeringen beräknar medel

för 1 000 basårsstipendier eller 10 miljoner kronor. Det

bör ankomma på regeringen att meddela närmare

bestämmelser om basårsstipendier.

Korttidsstudiestöd och internatbidrag

Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare som

deltar i studiecirklar, kurser inom komvux och statens

skolor för vuxna samt i vissa s.k. korta kurser vid

folkhögskolor. Stöd lämnas för studier i svenska,

engelska och matematik på grund- och

gymnasieskolenivå, för studier i samhällskunskap som

motsvarar sådana moment som ingår i den kommunala

vuxenutbildningen samt för studier som syftar till att

utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om

handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter förlorad

arbetsförtjänst och uppgår till 75 kronor per timme.

Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta

kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor för

vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget, som kan

beviljas till både arbetstagare och icke arbetstagare, är

327 kronor per dygn. Under läsåret 1996/97 betalades

stöd ut till nära 16 000 personer. För budgetåret 1998

beräknas medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag

med 37,2 miljoner kronor.

Timersättning

I vårpropositionen (1996/97:150) beräknade regeringen

en besparing på cirka 85 miljoner kronor för 1998 vid

ett borttagande av timersättningen till deltagare i

svenskundervisning för invandrare (sfi). Timersättning

lämnas till den som förlorar arbetsinkomst,

arbetslöshetsersättning eller kontant

arbetsmarknadsstöd. Av de drygt 40 000 personer som

läsåret 1996/97 deltog i sfi-undervisning erhöll endast

omkring 3 500 timersättning.

Regeringens förslag:

Timersättning skall inte längre beviljas till deltagare i

svenskundervisning för invandrare (sfi).

Skälen för regeringens förslag: Nyanlända flyktningar

(i huvudsak skyddsbehövande och deras anhöriga) och

andra invandrare deltar normalt i svenskundervisningen

för invandrare (sfi) innan förvärvsarbete blir aktuellt.

För kostnader i samband med flyktingmottagandet får

kommunerna ett särskilt statsbidrag. Bidraget utgör

ersättning för bl.a. försörjningsstöd till flyktingarna

under en indroduktionsperiod. Stödet till den enskilde

lämnas i form av indroduktionsersättning eller

socialbidrag. För dessa nyanlända invandrare skall det

upprättas individuella introduktionsprogram där sfi

utgör en viktig del. Utgångspunkten är att kunskaperna i

svenska efter introduktionsperioden ska vara så pass

goda att invandraren kan klara av en normal tillvaro i

Sverige och därmed också kunna omfattas av samhällets

generella förmånssystem. De invandrare som i dag

deltar i sfi och som inte omfattas av flyktingmottagandet

har i många fall vistats i Sverige under flera år. De bör

i princip erbjudas samma studiestöd som övriga

vuxenstuderande. Enligt gällande regler kan studier i en

annan skolform t.ex. komvux i viss utsträckning

kombineras med deltagande i sfi och då tillgodoräknas i

studieprogrammet.

Mot denna bakgrund kommer medel för

timersättning inte längre att beräknas under anslaget A

4. (tidigare A 5. Timersättning vid vissa

vuxenutbildningar). Medel för timersättning till

deltagare i särvux tas däremot upp här. Förslaget

medför ändringar i 3 kap 5 §, 8 kap. 12 § och 11 kap. 2

§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ändringen i

11 kap. 2 § tas upp under utgiftsområde 13.

Timersättning utbetalas till de studerande i

vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux)

som på grund av studierna förlorar arbetsinkomst eller

ersättning från arbetslöshetskassa. Timersättningen

uppgår till 75 kronor per timme. Under budgetåret 1998

beräknas bidraget betalas ut till omkring 300 personer

med sammanlagt 4,27 miljoner kronor.

Några lagändringar

Regeringens förslag:

Belopp i svux och svuxa skall fr.o.m. januari 1998

beräknas med utgångspunkt i den lägsta dagpenning

som enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd

gäller för den som har rätt till arbetslöshetsersättning.

Skälen för regeringens förslag: I juli 1997

genomfördes en förändring i förordningen (1996:1100)

om aktivitetsstöd som innebär att dagpenningen i

utbildningsbidraget har sänkts från 230 till 103 kronor

för den som inte tillhör en arbetslöshetskassa. Undantag

gäller för den som driver eget företag. Nivåerna för

svux och svuxa är knutna till utbildningsbidragets

storlek. För att förändringen inte skulle få genomslag på

svux och svuxa infördes en övergångsbestämmelse i

aktivitetsstödsförordningen om att tidigare regler skulle

gälla vid beräkning av dessa stöd under andra

kalenderhalvåret 1997. Regeringen föreslår nu att regler

med samma innebörd införs i 7 kap. 7 §

studiestödslagen och i 2 § lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa för tiden fr.o.m. januari

1998. Som lägsta dagpenning vid beräkning av svux och

svuxa skall alltså användas den dagpenning som enligt

aktivitetsförordningen lägst kan lämnas till den som har

rätt till arbetslöshetsersättning. Den s.k.

heltidsuppräkningen skall behållas oförändrad (jfr

senaste SFS 1997:573, 574). I detta hänseende görs en

redaktionell ändring i 2 § lagen om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa genom att reglerna om

heltidsuppräkning tas upp direkt i lagen och inte

framgår bara av en hänvisning till 7 kap. 6a § studie-

stödslagen.

Regeringens förslag:

Följdändringar görs i studiestödslagen på grund av det

särskilda utbildningsbidraget. Studiemedel, svux och

svuxa får inte beviljas eller tas emot för tid under vilken

särskilt utbildningsbidrag redan lämnats. Tid med

särskilt utbildningsbidrag skall räknas in i den längsta

tid som studiestöd kan beviljas för. Den som uppbär

särskilt utbildningsbidrag skall inte kunna få

korttidsstudiestöd.

Skälen till regeringens förslag: Det särskilda

utbildningsbidraget infördes den 1 juli 1997.

Bestämmelser om bidraget finns i förordningen

(1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag. Nu föreslås

följdändringar i 4 kap. 3 och 8 §§, 5 kap. 6 § och 7

kap. 1 § studiestödslagen på grund av det särskilda

utbildningsbidraget.

Särskilt utbildningsbidrag får inte tas emot för

samma tid som studiemedel, svux eller svuxa redan har

beviljats. Nu föreslås en ändring av 4 kap. 3 § och 7

kap. 1 § studiestödslagen som innebär att studiemedel,

svux och svuxa inte får beviljas eller tas emot för

samma tid som särskilt utbildningsbidrag.

Enligt 4 kap. 8 § andra stycket studiestödslagen får

en studerande som har haft studiemedel eller särskilt

vuxenstudiestöd enligt 7 kap. studiestödslagen för

studier på grund- eller gymnasieskolenivå under

sammanlagt tre år beviljas studiemedel för ytterligare

sådana studier endast om det finns särskilda skäl. Denna

treårsregel har gjorts tillämplig även på det särskilda

utbildningsbidraget genom en hänvisning i förordningen

till nämnda lagbestämmelse. Nu föreslås att även studier

med särskilt utbildningsbidrag skall räknas in i

treårsperioden för rätt till ytterligare studiemedel.

Vidare föreslås en ändring i 5 kap. 6 § studiestödslagen

som innebär att den som har särskilt utbildningsbidrag

inte kan få korttidstudiestöd under samma period.

A 4. Bidrag till kostnader vid viss

gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i

teckenspråk 1

1995/96

Utgift2

179 900

Därav

1996

Utgift

115 225

1997

Anslag

149 7463

Utgifts

-

progno

s

138 800

1998

Förslag

63 773

1999

Beräkna

t

65 048

2000

Beräkna

t

66 349

Beloppen anges i tusental kronor

1 Nytt anslag

2 Tidigare anslaget E 6.

3 Tidigare anslaget A 5.

De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på

området är antalet elever.

Under detta anslag beräknar regeringen medel för

1. bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till

vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för

kostnader för resor och boende för döva eller

hörselskadade elever vid riksgymnasierna i Örebro

samt elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i

Göteborg, Kristianstad, Stockholm och Umeå,

2. utgifter för studiesocialt stöd vid vissa kurser i

teckenspråk för föräldrar.

Regeringens överväganden

Bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till

vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan lämnas

för kostnader för kost, logi, vissa resor samt skäliga

merkostnader på grund av funktionshindret. En viss

osäkerhet råder vid bedömningen av medelsbehovet,

eftersom antalet elever i riksgymnasieverksamheterna är

styrande för belastningen. Belastningen kan också

komma att påverkas av ställningstagande till

överväganden om ändring av åldersgränsen för rätt till

förtidspension/sjukbidrag. Den av regeringen tillsatta

Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir.

1995:134) skall även utreda hur ansvaret för utbildning

och omvårdnad i anslutning till utbildning av

funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat,

kommun och landsting samt vem som skall finansiera

verksamheten. De ändamål för vilka stöd ges ur detta

anslag kan därvid komma att påverkas. Mot bakgrund

av ovanstående bedömer regeringen medelsbehovet för

åren 1999 och 2000 oförändrat i förhållande till år

1998.

Regeringen har i proposition om utbildning i

teckenspråk för vissa föräldrar m.m. (1996/97:192)

föreslagit att statligt stöd skall lämnas till utbildning i

teckenspråk för föräldrar till barn som är beroende av

teckenspråk för att kunna kommunicera. Stödet skall

enligt förslaget avse statsbidrag till kostnader för dels

anordnande av utbildning dels deltagandet i utbildning.

Enligt förslaget skall Statens institut för handikappfrågor

i skolan besluta om och utbetala statsbidrag till

utbildningsanordnare och CSN besluta om och utbetala

bidrag till deltagare i utbildningen. Regeringen beräknar

för detta ändamål 10,5 miljoner kronor för vardera åren

1999 och 2000, dvs. en oförändrad nivå i förhållande

till år 1998.

A 5. Bidrag till vissa studiesociala

ändamål

1995/96

Utgift

25 530

Därav

1996

Utgift

16 658

1997

Anslag

22 576

Utgifts

-

progno

s

22 576

1998

Förslag

23 073

1999

Beräkna

t

23 534

2000

Beräkna

t

24 005

Beloppen anges i tusental kronor

Från anslaget betalas utgifter för stöd till produktion av

studielitteratur för högskolestuderande som är

synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget

disponeras av Talboks- och punktskriftsbiblioteket

(TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse

synskadade och andra läshandikappade med litteratur.

En jämförelse mellan budget och utfall 1995/96 visar

att anslaget överskridits med 8,2 miljoner kronor till

följd av det ökande antalet utbildningsplatser. Antalet

läshandikappade högskolestuderande ökade med 21 %

mellan läsåren 1994/95 och 1995/96. Antalet platser

ökar även fortsättningsvis vilket innebär att fler

handikappade studenter kommer att behöva litteratur.

Regeringens överväganden

TPB:s årsredovisning visar att antalet studerande med

behov av anpassad studielitteratur ökat avsevärt under

senare år. Antalet synskadade och funktionshindrade

högskolestuderande förväntas fortsätta att öka.

Kostnader för produktion av studielitteratur för

studerande som är synskadade, rörelsehindrade eller

dyslektiker beräknas till 23 miljoner kronor för

budgetåret 1998. TPB bör få bemyndigande att beställa

sådan produktion av studentlitteratur som förfaller till

betalning under budgetåret 1999 till ett belopp av 6

miljoner kronor.

A 6. Särskilt vuxenstudiestöd för

studerande vid vissa

lärarutbildningar

1995/96

Utgift

70 300

Därav

1996

Utgift

44 395

1997

Anslag

57 409

Utgifts

-

progno

s

52 200

1998

Förslag

61 632

1999

Beräkna

t

62 330

2000

Beräkna

t

63 481

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är utgifter för

vuxenstudiebidrag till studerande vid utbildning som

leder till specialpedagogexamen samt vid

påbyggnadsutbildning till sådan examen. Studerande

som antas till utbildningen har i princip rätt till stödet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar

att utbetalningarna och antalet studerande varit lägre än

beräknat. Prognosen för 1997 visar ett utnyttjande

motsvarande anslaget.

Regeringens överväganden

Under läsåret 1996/97 erhöll omkring 1 000 studerande

särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar.

Anslaget för 1998 är beräknat för samma antal

studerande motsvarande 61,6 miljoner kronor.

A 7. Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar

1995/96

Utgift

221 600

Därav

1996

Utgift

173 638

1997

Anslag

525 571

Utgifts

-

progno

s

391 400

1998

Förslag

517 371

1999

Beräkna

t

507 384

2000

Beräkna

t

389 651

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är kostnader för

vuxenstudiestöd enligt förordningen (1995:819) om

vissa naturvetenskapliga och tekniska

högskoleutbildningar med särskilt vuxenstudiestöd m.m.

Endast studerande som har rätt till särskilt

vuxenstudiestöd kan antas till utbildningarna. Utfallet

för budgetåret 1995/96 visar ett överskott då antalet

platser ej kunnat fyllas. Prognosen för 1997 visar på ett

överskott motsvarande 134 miljoner.

Regeringens överväganden

För att stimulera intresset för naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar godkände riksdagen regeringens

förslag våren 1995 om en särskild utbildningssatsning

inom högskolan om totalt 9 000 platser (s.k. NT-

utbildning). Samtidigt infördes rätten till särskilt

vuxenstudiestöd (svux) som normalt är en förmånligare

stödform än studiemedel. Antagningen till

utbildningarna har skett vid tre ansökningstillfällen,

hösten 1995, hösten 1996 samt hösten 1997. Enligt

preliminära uppgifter kommer inte samtliga platser att

utnyttjas. Regeringen föreslår i årets budgetproposition

att ytterligare en antagning ska göras under år 1998 till

treåriga utbildningar (se utgiftsområde 16, avsnitt

5.2.3). För år 1998 beräknas medelsbehovet till 517,4

miljoner kronor.

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som inför, ändrar,

upphäver eller upprepar ett

normgivningsbemyndigande

Celexnummer för bakomliggande

EG-regler

Lag om ändring i studiestödslagen

(1973:349)

Lag om ändring i lagen (1983:1030)

om särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa

4 kap. 3 §

7 kap. 1, 7 §§

9 kap. 2 §

3 §

3 a §

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 6

 5

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 14

 13

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

 26

 27