Utbildning och

universitetsforskning

 16

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Utbildning och universitetsforskning

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 9

2 Lagtext 13

2.1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)

 13

3 Inledning 15

3.1 Omfattning/ändamål 15

3.2 Resultatbedömning m.m. 16

3.3 Revisionens iakttagelser 17

3.4 Utgiftsutvecklingen 18

4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 21

4.1 Omfattning/ändamål 21

4.2 Utgiftsutvecklingen 21

4.3 Resultatbedömning och slutsatser 22

4.3.1 Inledning 22

4.3.2 Prioritering av kärnverksamheten 24

4.3.3 Staten tillskjuter mer resurser 24

4.3.4 Pågående utredningsarbete inom barnomsorg och skola

 25

4.3.5 Vuxenutbildning i förändring 26

4.3.6 Åtgärder för att säkra kvaliteten 27

4.3.7 Jämställdhet 27

4.3.8 Kompetensutveckling och lärarförsörjning 28

4.3.9 Internationellt samarbete 28

4.3.10 Skoldatanät 29

4.4 Regeringens bedömningar med anledning av

 revisionens iakttagelser 29

4.5 Anslag 30

A 1. Statens skolverk 30

A 2. Utveckling av skolväsende och barnomsorg 31

A 3. Forskning inom skolväsendet 33

A 4. Genomförande av skolreformer 33

A 5. Statens institut för handikappfrågor i skolan 34

A 6. Skolutveckling och produktion av läromedel för

 elever med handikapp 35

A 7. Specialskolor och resurscenter 36

A 8. Särskilda insatser på skolområdet 36

A 9. Sameskolstyrelsen 37

A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande

 grundskola och gymnasieskola 38

A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet 39

A 12. Statens skolor för vuxna 40

A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxen-

 utbildning 41

A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 42

A 15. Svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling 44

5 Universitet och högskolor 45

5.1 Högre utbildning och forskning 45

5.1.1 Den nya högskolan 45

5.1.2 Allmänt om högre utbildning och forskning 49

5.1.2.1 Anslagsutvecklingen inom verksamhets-

 området 49

5.1.2.2 Resultatbedömning och slutsatser 50

5.1.3 Kvalitet och förnyelse 54

5.1.4 Studenter 57

5.2 Grundläggande högskoleutbildning 59

5.2.1 Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen 59

5.2.2 Vårdutbildningar 62

5.2.2.1 Läkar- och tandläkarutbildningar 62

5.2.2.2 Ersättning för klinisk utbildning och

 forskning 63

5.2.2.3 Apotekarutbildning 64

5.2.2.4 Kvalitets- och huvudmannaskapsfrågor inom

 vårdhögskoleutbildningarna 65

5.2.3 Tekniska och naturvetenskapliga utbildningar 66

5.2.4 Lärarutbildningar 72

5.2.5 Konstnärliga utbildningar 74

5.2.6 Kompetensutveckling i arbetslivet 76

5.2.7 IT och högskolan 78

5.3 Nya högskolor 80

5.3.1 Malmö högskola 80

5.3.2 Högskola på Gotland 82

5.4 Resurser för forskning och forskarutbildning 83

5.4.1 Inledning 83

5.4.2 Resurser 85

5.4.3 Rekryteringsmål för ökad jämställdhet 88

5.5 En reformerad forskarutbildning 90

5.5.1 Ärendet och dess beredning 90

5.5.2 Vetenskapligt kompetensbehov inför 2000-talet 90

5.5.3 Behörighet, forskarutbildningens längd,

 licentiatexamen 91

5.5.4 Examensmål 92

5.5.5 Examination och resurser 96

5.5.6 Antagning 96

5.5.7 Studiefinansiering 98

5.5.8 Utbildningens uppläggning, handledning

 m.m. 101

5.5.9 Doktorsavhandlingen m.m. 103

5.5.10 Genomförande 103

5.6 Jämställdhet i högskolan 104

5.7 Miljöfrågor 105

5.7.1 Miljöfrågorna inom den högre utbildningen och

forskningen 105

5.7.2 Miljöarbete vid universitet och högskolor 106

5.8 Internationella perspektiv 107

5.8.1 Inledning 107

5.8.2 EU-samarbete inom högre utbildning 107

5.8.3 Östersjösamarbetet 108

5.8.4 Gästforskare/gästlärare utomlands 109

5.8.5 Övriga frågor 109

5.9 Professorers anställningsskydd 109

5.10 Anslagstekniska frågor m.m. 113

5.10.1 Anslagsberäkningar för universitet och

 högskolor 113

5.10.2 Justering av per capita-ersättningar 114

5.10.3 Anslagssystem 114

5.10.4 Lokalförsörjning och investeringar 115

5.11 Utbildningsuppdragen 116

5.12 Anslag 118

B 1. Uppsala universitet: Grundutbildning 118

B 2. Uppsala universitet: Forskning och forskar-

 utbildning 119

B 3. Lunds universitet: Grundutbildning 119

B 4. Lunds universitet: Forskning och

 forskarutbildning 121

B 5. Göteborgs universitet: Grundutbildning 121

B 6. Göteborgs universitet: Forskning och

 forskarutbildning 122

B 7. Stockholms universitet: Grundutbildning 123

B 8. Stockholms universitet: Forskning och

 forskarutbildning 124

B 9. Umeå universitet: Grundutbildning 125

B 10. Umeå universitet: Forskning och forskar-

 utbildning 126

B 11. Linköpings universitet: Grundutbildning 126

B 12. Linköpings universitet: Forskning och

 forskarutbildning 128

B 13. Karolinska institutet: Grundutbildning 128

B 14. Karolinska institutet: Forskning och

 forskarutbildning 129

B 15. Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning 130

B 16. Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och

 forskarutbildning 131

B 17. Luleå tekniska universitet: Grundutbildning 131

B 18. Luleå tekniska universitet: Forskning och

 forskarutbildning 132

B 19. Danshögskolan: Grundutbildning 133

B 20. Dramatiska institutet: Grundutbildning 134

B 21. Högskolan i Borås: Grundutbildning 134

B 22. Högskolan Dalarna: Grundutbildning 135

B 23. Högskolan i Gävle/Sandviken: Grundut-

 bildning 136

B 24. Högskolan i Halmstad: Grundutbildning 138

B 25. Högskolan i Kalmar: Grundutbildning 139

B 26. Högskolan i Karlskrona/Ronneby: Grund-

 utbildning 140

B 27. Högskolan i Karlstad: Grundutbildning 141

B 28. Högskolan i Kristianstad: Grundutbildning 142

B 29. Högskolan i Skövde: Grundutbildning 143

B 30. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla: Grund-

 utbildning 144

B 31. Högskolan i Växjö: Grundutbildning 144

B 32. Högskolan i Örebro: Grundutbildning 145

B 33. Högskoleutbildning på Gotland: Grund-

 utbildning 146

B 34. Idrottshögskolan i Stockholm: Grundut-

 bildning 147

B 35. Konstfack: Grundutbildning 148

B 36. Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning 148

B 37. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm:

 Grundutbildning 149

B 38. Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning 150

B 39. Mitthögskolan: Grundutbildning 151

B 40. Mälardalens högskola: Grundutbildning 152

B 41. Operahögskolan i Stockholm: Grund-

 utbildning 153

B 42. Södertörns högskola: Grundutbildning 154

B 43. Teaterhögskolan i Stockholm: Grund-

 utbildning 154

B 44. Enskilda och kommunala hög-

 skoleutbildningar m.m. 155

B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

 159

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

 vissa högskolor 160

B 47. Sunet 161

B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och

 forskning 162

6. Högskolemyndigheter 163

C 1. Högskoleverket 163

C 2. Verket för högskoleservice 164

C 3. Centrala studiestödsnämnden 165

7 Nationella och internationella forskningsresurser 167

7.1 Omfattning/ändamål 167

7.2 Resultatinformation 173

7.3 Utgiftsutvecklingen 177

7.4 Bemyndiganden 178

7.5 Anslag 179

D 1. Forskningsrådsnämnden: Forskning och

 forskarinformation 179

D 2. Forskningsrådsnämnden: Förvaltning 179

D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk-

 ningsrådet: Forskning: 179

D 4. Humanistik-samhällsvetenskapliga forsk

 ningsrådet: Förvaltning 180

D 5. Medicinska forskninsrådet: Forskning 181

D 6. Medicinska forskninsrådet: Förvaltning 182

D 7. Naturvetenskapliga forskningsrådet:

 Forskning 182

D 8. Naturvetenskapliga forskningsrådet:

 Förvaltning 183

D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet:

 Forskning 183

D 10. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: För-

 valtning 184

D 11. Rymdforskning 184

D 12. Kungl. biblioteket 184

D 13. Statens Psykologisk-pedagogiska bibliotek 185

D 14. Institutet för rymdfysik 185

D 15. Polarforskningssekretariat 186

D 16. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

 mellan Sverige och EU 186

D 17. Särskilda utgifter för forskningsändamål 187

D 18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 188

8 Gemensamma ändamål 189

8.1 Omfattning/ändamål 189

8.2 Utgiftsutvecklingen 189

E 1. Kostnader för Sveriges medlemsskap

 i Unesco m.m. 189

E 2. Utvecklingsarbete inom Utbildnings-

 departementets område m.m. 190

Bilaga 191

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i

högskolelagen (1992:1434),

2. godkänner att av det för budgetåret 1995/96 under

åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget

Fortbildning m.m. får användas högst 6 800 00 år

1998 och högst 800 000 kr år 1999 för svensk

undervisning i utlandet,

3. godkänner det som regeringen förordar om

omfattningen och principerna för utbyggnaden av

den högre utbildningen under budgetåren 1998-2000

(avsnitt 5.2.1),

4. godkänner vad regeringen förordar om

läkarutbildningen (avsnitt 5.2.2.1),

5. godkänner vad regeringen förordar om tekniska och

naturvetenskapliga utbildningar (avsnitt 5.2.3),

6. godkänner vad regeringen förordar om

lärarutbildningar (avsnitt 5.2.4),

7. godkänner vad regeringen förordar om konstnärliga

utbildningar (avsnitt 5.2.5),

8. godkänner vad regeringen förordar om omfattning

och inriktning av högskoleverksamheten i Malmö

(avsnitt 5.3.1),

9. godkänner vad regeringen förordar om omfattning

och inriktning av högskoleverksamheten på Gotland

(avsnitt 5.3.2),

10. godkänner vad regeringen förordar om satsningar på

forskning och forskarutbildning vid universitet och

högskolor (avsnitten 5.4.1 och 5.4.2),

11. godkänner principerna för uppställande av

examensmål för forskarutbildningen (avsnitt 5.5.4),

12. godkänner vad regeringen förordar om stöd till

gästforskare/gästlärare utomlands (avsnitt 5.8.4),

13. godkänner de belopp för ersättning för

helårsstudenter och helårsprestationer som

regeringen förordar för de olika

utbildningsområdena för budgetåret 1998 (avsnitt

5.10.2),

14. godkänner vad regeringen förordar om generellt

utbildningsuppdrag (avsnitt 5.11),

15. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Uppsala universitet skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 1,

16. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Lunds universitet skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 3,

17. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Göteborgs universitet skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 5,

18. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Umeå universitet skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 9,

19. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Linköpings universitet skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 11,

20. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Luleå tekniska universitet skall vara i enlighet med

vad regeringen förordar i avsnittet B 17,

21. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan Dalarna skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 22,

22. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan i Gävle/Sandviken skall vara i enlighet

med vad regeringen förordar i avsnittet B 23,

23. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan i Halmstad skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 24,

24. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan i Kalmar skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 25,

25. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan i Karlstad skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 27,

26. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan Kristianstad skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 28,

27. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan i Växjö skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 31,

28. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Högskolan i Örebro skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 32,

29. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Lärarhögskolan i Stockholm skall vara i enlighet

med vad regeringen förordar i avsnittet B 38,

30. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för

Mitthögskolan skall vara i enlighet med vad

regeringen förordar i avsnittet B 39,

31. godkänner förslaget att inrätta ett tekniskt

forskningsinstitut i Göteborg (avsnitt 7.1),

32. godkänner vad regeringen förordat om

högpresterande datorsystem (avsnitt 7),

33. bemyndigar regeringen att under år 1998 låta staten

ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med

stöd till forskning som finansieras under

verksamhetsområdet Nationella och internationella

forskningsrssurser som innebär åtaganden i enlighet

med vad regeringen förordar under avsnittet 4,

34. godkänner regeringens förslag angående

användningen av anslagssparande som förordas

under anslaget D 17. Särskilda utgifter för

forskningsändamål,

35. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområdet 16 Utbildning och

universitetsforskning enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Statens skolverk

ramanslag

236 995

A 2. Utveckling av skolväsende och barnomsorg

ramanslag

163 360

A 3. Forskning inom skolväsendet

ramanslag

7 873

A 4. Genomförande av skolreformer

ramanslag

83 971

A 5. Statens institut för handikappfrågor i skolan

ramanslag

116 623

A 6. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever

med handi- kapp

ramanslag

20 936

A 7. Specialskolor och resurscenter

ramanslag

418 943

A 8. Särskilda insatser på skolområdet

ramanslag

258 336

A 9. Sameskolstyrelsen

ramanslag

33 714

A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola

och gymnasie- skola

ramanslag

118 091

A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet

ramanslag

67 108

A 12. Statens skolor för vuxna

ramanslag

38 155

A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning

ramanslag

134 236

A 14. Särkilda utbildningsinsatser för vuxna

ramanslag

3 474 333

A 15. Svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveck- ling

ramanslag

9 066

B 1. Uppsala universitet: Grundutbildning

ramanslag

766 767

B 2. Uppsala universitet; Forskning och forskarutbildning

ramanslag

952 889

B 3. Lunds universitet: Grundutbildning

ramanslag

1 165 260

B 4. Lunds universitet; Forskning och forskarutbildning

ramanslag

977 689

B 5. Göteborgs universitet: Grundutbildning

ramanslag

926 126

B 6. Göteborgs universitet: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

784 320

B 7. Stockholms universitet: Grundutbildning

ramanslag

647 173

B 8. Stockholms universitet: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

776 182

B 9. Umeå universitet: Grundutbildning

ramanslag

677 386

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

B 10. Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

ramanslag

522 150

B 11. Linköpings universitet

ramanslag

638 344

B 12. Linköpings universitet: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

343 420

B 13. Karolinska institutet: Grundutbildning

ramanslag

295 824

B 14: Karolinska institutet: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

603 168

B 15. Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

ramanslag

676 183

B 16. Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

506 043

B 17. Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

ramanslag

351 662

B 18. Luleå tekniska universitet: Forskning och

forskarutbildning

ramanslag

178 285

B 19. Danshögskolan: Grundutbildning

ramanslag

22 248

B 20. Dramatiska institutet: Grundutbildning

ramanslag

53 284

B 21. Högskolan i Borås: Grundutbildning

ramanslag

168 506

B 22. Högskolan Dalarna: Grundutbildning

ramanslag

186 586

B 23. Högskolan i Gävle/Sandviken: Grundutbildning

ramanslag

186 991

B 24. Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

ramanslag

127 659

B 25. Högskolan i Kalmar; Grundutbildning

ramanslag

201 819

B 26. Högskolan i Karlskrona/Ronneby; Grundutbildning

ramanslag

127 406

B 27. Högskolan i Karlstad: Grundutbildning

ramanslag

274 584

B 28. Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

ramanslag

150 031

B 29. Högskolan i Skövde: Grundutbildning

ramanslag

126 990

B 30. Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

ramanslag

94 030

B 31. Högskolan i Växjö: Grundutbildning

ramanslag

225 300

B 32. Högskolan i Örebro, Grundutbildning

ramanslag

273 355

B 33. Högskoleutbildning på Gotland: Grundutbildning

ramanslag

40 725

B 34. Idrottshögskolan i Stockholm; Grundutbildning

ramanslag

33 997

B 35. Konstfack, Grundutbildning

ramanslag

96 727

B 36. Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

ramanslag

45 749

B 37. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm:

Grundutbildning

ramanslag

81 574

B 38. Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

280 765

B 39. Mitthögskolan; Grundutbildning

ramanslag

351 669

B 40. Mälardalens högskola: Grundutbildning

ramanslag

267 925

B 41. Operahögskolan i Stockholm, Grundutbildning

ramanslag

13 352

B 42. Södertörns högskola; Grundutbildning

ramanslag

99 006

B 43. Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

ramanslag

21 924

B 44. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.

ramanslag

1 462 630

B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor

m.m.

ramanslag

350 984

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor

ramanslag

438 686

B 47. Sunet

ramanslag

37 292

B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

ramanslag

1 568 174

C 1. Högskoleverket

ramanslag

127 667

C 2. Verket för högskoleservice

ramanslag

9 892

C 3. Centrala studiestödsnämnden

ramanslag

253 924

D 1. Forskningsrådsnämnden: Forskning och

forskningsinformation

ramanslag

88 858

D 2. Forskningsrådsnämnden: Förvaltning

ramanslag

21 205

D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.

Forskning

ramanslag

205 750

D 4. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Förvaltning

ramanslag

10 239

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

D 5. Medicinska forskningsrådet: Forskning

ramanslag

332 272

D 6. Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

9 806

D 7. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

709 769

D 8. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

19 714

D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

ramanslag

237 692

D 10. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning

ramanslag

8 048

D 11. Rymdforskning

ramanslag

118 925

D 12. Kungl. biblioteket

ramanslag

193 061

D 13. Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

ramanslag

8 183

D 14. Insitutet för rymdfysik

ramanslag

37 296

D 15. Polarforskningssekretariatet

ramanslag

22 237

D 16. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete

mellan Sverige och EU

ramanslag

9 654

D 17. Särskilda utgifter för forskningsändamål

ramanslag

124 095

D 18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

ramanslag

62 799

E 1. Kostnader för Sveriges medlemskap i Unesco m.m.

ramanslag

36 365

E 2. Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementets

område m.m.

ramanslag

22 524

Summa

27 050 554

.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om

ändring i högskolelagen

(1992:1434)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) skall

upphöra att gälla den 1 januari 1999.

Äldre bestämmelser skall dock tillämpas i fråga om den som före den 1

januari 1999 har fått en tjänst som professor utan tidsbegränsning.

3 Inledning

3.1 Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet avser skola och barnomsorg,

vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,

högskoleutbildning och forskning samt centrala

myndigheter inom utbildningsdepartementets område.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

35 326

24

366

25

563

27

051

28

133

29

402

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

Inom barnomsorgen nådde 90-95 % av kommunerna

behovstäckning 1996. Av barnen i åldern 1-6 år var

75% inskrivna i någon form av barnomsorg. Av

skolbarnen i åldern 7-12 år var 38% inskrivna i

skolbarnsomsorg. Av sexåringarna deltog 94 % i

förskolan. Övriga sexåringar var inskrivna i skolan.

Grundskolans och gymnasieskolans resultat är i

väsentliga avseenden goda och internationellt sett ofta

mycket goda. Flera rapporter visar dock att vissa elever

i grundskolan inte får tillräckligt stöd i skolan.

Läsåret 1995/96 avslutade något över 100 000 elever

årskurs 9 i grundskolan. Av dem saknade 5,8% betyg i

något ämne. 98% fortsatte direkt till gymnasieskolan.

Av eleverna på nationella program som började i

gymnasieskolan hösten 1992 slutförde 87% sin

utbildning inom fyra år. Inom gymnasieskolan pågår en

successiv utveckling av den reform som genomförts

under 90-talet.

Tillströmningen av sökande till vuxenutbildningen är

mycket stor till följd av regeringens satsning,

kunskapslyftet, och flertalet kommuner anger att de mer

än väl kommer att nå sina uppsatta volymmål.

Regeringen har i maj 1997 fördelat statsbidrag

motsvarande 104 000 årsstudieplatser inom

kunskapslyftet. Inom den grundläggande

högskoleutbildningen var antalet studenter 286 000

läsåret 1995/96 vilket är en ökning med 6% från

föregående läsår. Inför hösten 1997 har antalet sökande

till högskoleutbildning nått rekordnivåer.

Examensmålen för både generella examina och

yrkesexamina har i stort sett uppnåtts utom för vissa

lärarutbildningar. Både antalet sökande och antagna till

de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna har

fortsatt att öka. Högskolans roll i den regionala

utvecklingen har förstärkts genom att mindre och

medelstora högskolor har prioriterats vid fördelningen

av tillkommande platser.

Verksamheten inom forskningsområdet utvecklas

enligt de mål och riktlinjer som fastställts.

Besparingarna inom forskningsrådens verksamhet under

innevarande budgetår har i huvudsak kunnat

kompenseras genom insatser från forskningsstiftelser.

Större genomförda förändringar

Inom ramen för ökningen av statsbidragen till

kommuner och landsting ges kommunerna möjlighet att

förstärka resurserna för elever med behov av särskilt

stöd och till lärares kompetensutveckling i miljö,

naturvetenskap och teknik.

Inom vuxenutbildningen har beslut fattats om det

femåriga kunskapslyftet, som berör samtliga landets

kommuner.

Kunskapslyftet omfattar hösten 1997 111 500 platser

varav 10 000 platser avser folkbildningen

(utgiftsområde 17). Platsantalet inbegriper även

kvalificerad yrkesutbildning.

Beslut har fattats om utbyggnad av

högskoleutbildningen med 15 000 permanenta platser

hösten 1997 och ytterligare 15 000 permanenta platser

hösten 1999. Nya överskådliga och rättssäkra regler för

tillträde och urval gäller fr.o.m. hösten 1997. De

mindre och medelstora högskolorna har tillförts fasta

forskningsresurser.

Genom ändring av stifelselagen har ett demokratiskt

inflytande över forskningsstiftelserna möjliggjorts.

Mål för utgiftsområdet i sammanfattning

Att ge barn stöd och stimulans för sin utveckling och att

underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller

studier med vård och ansvar för barn.

Att alla barn och ungdomar oberoende av kön,

geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska

förhållanden skall ha lika tillgång till likvärdig

utbildning och ges förutsättningar att nå målen i

skollagen, läroplanerna och kursplanerna.

Att ge vuxna tillfälle att komplettera sin utbildning

med utgångspunkt från dels den enskildes önskemål,

dels behov av att stärka sin ställning på

arbetsmarknaden.

Att erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet

vid universitet och högskolor i alla delar av landet och

genom forskning vid alla landets högskolor bidra till en

regionalt balanserad utveckling.

Att genom forskning främja kritiskt tänkande och

vetenskapliga förhållningssätt och bidra med ny

väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd,

miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och

omställning mot en hållbar utveckling.

Prioriteringar för 1998

Ett gemensamt synsätt på barns och ungdomars

utveckling och lärande från tidig ålder skall utvecklas. I

en särskild proposition föreslås att bestämmelserna om

förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen förs in i

skollagen samt att sexårsverksamheten i förskolan skall

bilda en egen frivillig skolform, förskoleklass. Arbetet

med att utveckla verksamhetens innehåll fortsätter, bl.a.

genom den pågående översynen av läroplanen.

Regeringen prioriterar arbetet med att utveckla

utbildningens kvalitet och likvärdighet i skolan.

Inriktningen på dett arbete presenterade regeringen i

utvecklingsplanen för förskola, skola och

vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (skr.

1996/97:112).

Vuxenutbildningen byggs ut till totalt 124 300 platser

inom kunskapslyftet för 1998 varav 10 000 platser avser

folkbildningen (utgiftsområde 17). Utbyggnaden

innefattar även en utbyggnad av den kvalificerade

yrkesutbildningen till totalt 8 800 platser höstterminen

1998. Med anledning av den stora efterfrågan på den

kvalificerade yrkesutbildningen och utbildningens

betydelse för att tillgodose arbetslivets efterfrågan

föreslår regeringen att utbyggnaden tidigareläggs med

1 000 platser redan under våren 1998.

Högskolan byggs ut med ytterligare 15 000

permanenta platser från 1 januari 1998 huvudsakligen

vid de mindre och medelstora högskolorna. Kvaliteten

inom forskning och forskarutbildning förstärks.

Forskarutbildningen reformeras. Organisationen inom

högskolan förnyas.

En plan presenteras för hur de redan beslutade

besparingarna inom forskningsområdet skall

genomföras genom en kontinuerlig avvägning mellan

nationella och internationella forskningsresurser.

3.2 Resultatbedömning

De mål som i det föregående angivits i sammanfattning

gäller enligt tidigare beslut.

De resultat som uppnås inom utgiftsområdet måste

bedömas utifrån de angivna målen och i perspektivet av

de konkreta utmaningar som utbildningen och

forskningen står inför i dagens samhälle.

Välfärden och tillväxten är ytterst beroende av de

kunskaper och färdigheter som den svenska

befolkningen bär. Det framväxande kunskapssamhället

ställer både individen och samhället inför allt snabbare

förändringar. Individernas förmåga att bidra till och

möta dessa förändringar utgör basen för tillväxt och

utveckling i hela samhället. Kraven från

arbetsmarknaden, liksom från ett samhällsliv där den

enskilde medborgaren tar en allt aktivare roll, innebär

att kraven på en längre formell utbildning stegras.

Den samlade utbildningspolitiken är ett av

regeringens viktigaste reformområden. Insatserna inom

barnomsorgen, skolan, vuxenutbildningen och den

högre utbildningen innebär sammantaget att Sverige nu

genomgår en av de största utbildningssatsningarna

någonsin. För att Sverige framgent skall kunna vara en

av världens bästa kunskapsnationer krävs att

utbildningssystemets alla delar fortsätter att utvecklas.

Samtidigt är satsningar på utbildning och

kompetensutveckling en av de viktigaste åtgärderna när

det gäller att nå regeringens mål om en halverad öppen

arbetslöshet till år 2000. Uppgiften att medverka i

kampen mot arbetslösheten ställer stora krav på hela

utbildningssystemet.

Utbildningen har också en viktigt uppgift att fylla för

utvecklingen av demokratin. Tillgång till utbildning av

hög kvalitet innebär ökade möjligheter att få vara med

och forma framtiden. Medborgarnas krav på, och

möjligheter till, delaktighet och inflytande ökar. En hög

utbildningsnivå hos befolkningen är därför en viktig

drivkraft för en fortsatt demokratisk utveckling.

Samtidigt som delar av befolkningen får allt större

möjlighet att påverka utvecklingen riskerar andra att

hamna i ett utanförskap. Utbildningsväsendet måste

medverka till att dessa risker undanröjs.

I förskolan läggs grunden för det livslånga lärandet.

En integration av förskola, grundskola och

skolbarnsomsorg pågår. Kommunerna ges genom detta

ökade möjligheter till effektivare användning av

resurserna samtidigt som kvaliteten förbättras.

Gymnasieskolan befinner sig sedan ett antal år i ett

intensivt förändrings- och utvecklingsskede.

Satsningarna på kunskapslyftet inom

vuxenutbildningen och på utbyggnaden av högskolan

med ytterligare permanenta platser är de hörnstenar i

utbildningspolitiken som har störst betydelse för

budgetförslagen inom utgiftsområdet. Erfarenheterna

hittills av kunskapslyftet visar att tillströmningen är

mycket god och att förnyelsen och utvecklingen av

vuxenutbildningen har tagit fart. Det krävs nu att

förnyelsen av både pedagogiken, organisationen och

innehållet inom vuxenutbildningen ges prioritet.

Utökningen av kvalificerad yrkesutbildning som

bygger på gymnasieskolans treåriga program utgör en

viktig del av utbildningssatsningen. Regeringen har

nyligen tillsatt en arbetsgrupp inom regeringskansliet för

att förbereda ett regeringsförslag om den kvalificerade

yrkesutbildningens framtid.

För högskolans del är sökandetrycket större än

någonsin. På högskolan ställs kravet att både kunna

tillgodose ungdomars behov av utbildning och att kunna

medverka till det livslånga lärandet genom att erbjuda

fortbildning och vidareutbildning. Utbildningen måste

anpassas till olika gruppers behov. Samverkan med det

övriga samhället krävs i ökad utsträckning.

Resultaten hittills av det omfattande reformarbetet

visar på att det offentliga utbildningsväsendet väl

tillgodoser de krav som det framväxande

kunskapssamhället ställer både på individen och

samhället. Den nya gymnasieskolan, utvecklingen av

vuxenutbildningen och expansionen av högskolan samt

kvarlitetsarbetet på alla nivåer är faktorer som

medverkar i uppfyllandet av kraven. Det är således

regeringens samlade bedömning att de resultat som

uppnås inom verksamheterna inom utgiftsområdet väl

svarar mot uppsatta mål och dagens behov. Detta

motsäger inte att det inom många områden finns behov

av åtgärder för att nå bättre resultat. Mest tydligt är

detta inom grundskolan, där kvalitetsförbättringar

behöver ske och alla elevers rätt till undervisning är väl

avpassad till de individuella behoven, behöver beaktas

bättre. Förutsättningarna för detta har förbättrats genom

riksdagens beslut till följd av 1997 års vårproposition att

öka statsbidragen till kommuner och landsting med 4

miljarder kronor för 1997 och 8 miljarder kronor

fr.o.m. 1998.

Under utgiftsområde 25 tar regeringen upp

ytterligare tillskott till kommuner och landsting om 4

miljarder kronor för år 1999 och ytterligare 4 miljarder

kronor år 2000 i syfter att öka sysselsättningen och

förbättra kvaliteten i vården, omsorgen och skolan.

Regeringen har för avsikt att återkomma i

vårpropositionen 1998 om hur resurstillskottet bör

tillföras kommuner och landsting.

3.3 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) konstaterar att dokumenten i

de avlämnade årsredovisningarna har förbättrats jämfört

med förra året även om det finns brister. Kravet att

avge delårsrapporter, som reviderats av RRV, har

sannolikt bidragit till förbättringen. I alltför många fall

håller dock, enligt RRV, den av styrelsen fastställda

årsredovisningen inte tillfredsställande kvalitet.

RRV uppmärksammar regeringen på att det

fortfarande finns behov av insatser och ökade krav i

syfte att förbättra den administrativa kompetensen och

skapa fungerande rutiner i samband med framtagandet

av årsredovisning och delårsrapporter.

Årsredovisningarna visar att verksamheten i

huvudsak genomförts i enlighet med gällande regler,

regleringsbrev samt regeringens prioriteringar. Samtliga

universitet och högskolor, med undantag för två

lärosäten, har infört och genomfört internrevision.

Regeringen fattar denna dag beslut med anledning av

RRV:s revisionsberättelser och rapporter beträffande

årsredovisningarna. Regeringens huvudsakliga

ställningstaganden därvid framgår av följande

redovisning.

RRV har lämnat invändning i revisionsberättelsen för

Södertörns högskola då det finns väsentliga brister i den

interna kontrollen och i redovisningen av

helårsstudenter och helårsprestationer. Regeringen

förutsätter att Södertörns högskola vidtar åtgärder i syfte

att förbättra sina rutiner i enlighet med RRV:s

rekommendationer.

Verket för högskoleservice (VHS) har i efterhand

gjort betydande ändringar av den av styrelsen fastställda

årsredovisningen. Trots de genomförda ändringarna

uppvisar VHS årsredovisning enligt RRV väsentliga

brister. Regeringen anser det vara viktigt att bristerna i

rutinerna åtgärdas.

Högskolan Dalarna, Högskolan i Örebro,

Danshögskolan samt Statens skola för vuxna i

Norrköping visar betydande underskott i sina resultat

för budgetåret 1995/96. Regeringen anser att det är av

stor vikt att kostnaderna hålls i nivå med de årliga

resurserna och att åtgärder vidtas för att komma till

rätta med situationen.

RRV har lämnat en revisionsrapport beträffande

Svenska EU-programkontorets årsredovisning för

räkenskapssåret 1995/96. De ekonomiadministrativa

rutinerna för styrning och kontroll är i ett flertal

avseenden i behov av förbättring. Regeringen delar

RRV:s bedömning.

RRV har i revisionsrapporter för Humanistisk-

Samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) samt för

Karolinska Institutet (KI) påpekat att dessa

myndigheters resultatredovisningar till stora delar inte

uppfyller regleringsbrevets krav på återrapportering.

Regeringen understryker vikten av att HSFR och KI

förbättrar och utvecklar resultatredovisningen i enlighet

med RRV:s rekommendationer.

RRV har i ett flertal rapporter i övrigt lämnat

synpunkter på olika rutiner inom myndigheterna.

Regeringen konstaterar att myndigheterna i flertalet

fall har påbörjat åtgärder i överensstämmelse med

RRV:s påpekanden. Regeringen vill stryka under att det

ankommer på varje högskola och övriga myndigheter

att tillse att upphandling, finansiering och

återrapportering sker i enlighet med givna föreskrifter.

Det är också viktigt att högskolor och andra

myndigheter arbetar fram rutiner i samband med

bokslut så att formella krav på årsredovisningen

uppfylls, att internrevision genomförs och att

efterhandskompletteringar av årsredovisningarna inte

behöver förekomma. Resultatredovisningen behöver

förbättras. Detsamma gäller för kopplingen mellan

verksamhet och ekonomi och för den ekonomiska

uppföljningen. Berörda myndigheter skall i särskilda

rapporter redovisa sina åtgärder för regeringen.

Rapporternas innehåll skall också verifieras av RRV.

Regeringen avser att beakta innehållet i rapporterna

inför beslut om regleringsbrev för 1998

3.4 Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 16

 ingående verksamhetsområdena

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

Barnomsorg, skola och

vuxenutbildning

3 990

2 811

4 481

4 606

5 182

6 233

6 237

Universitet och högskolor

27 191

18 660

18 2891

18 432

19 199

19 191

20 381

Högskolemyndigheter

518

338

429

492

391

368

378

Nationella och internationella

forsknings-

resurser

3 560

2 495

2 307

2 462

2 220

2 281

2 345

Gemensamma ändamål

66

62

57

51

59

60

61

Totalt för utgiftsområde 16

35 325

24 366

25 5631

26 043

27 051

28 133

29 402

1. Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en höjning om 159,5 miljoner

kronor

 SVERIGES UTBILDNINGSVÄSENDE

(Uppgifter avseende läsåret 1995/96)

 Doktor

4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning

4.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar anslag till

skolmyndigheter, utveckling och forskning inom

skolområdet, de statliga skolorna (sameskolorna,

specialskolorna och statens skolor för vuxna) samt

svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling. Bidrag lämnas till särskilda

insatser för elever med handikapp i skolan, viss

verksamhet inom det kommunala skolväsendet, driften

av fristående skolor (främst kompletterande skolor)

samt till svensk undervisning i utlandet. Vidare ingår i

området den särskilda vuxenutbildningssatsningen (kun-

skapslyftet) och försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning.

Sedan den 1 juli 1996 handläggs frågor om

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inom

Utbildningsdepartementet.

Det är kommunerna, och i vissa fall landstingen,

som har verksamhetsansvaret för barnomsorg,

grundskola, gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning

och svenskundervisning för invandrare. Kommunerna

får ett generellt statsbidrag från staten som till en del

täcker kostnaderna för verksamheten. Resterande

kostnader täcks till övervägande del av

kommunalskattemedel. År 1995 utgjorde kostnaderna

för dessa verksamheter 50 % av de totala

nettokostnaderna i kommunerna, dvs. ca 110 miljarder

kronor. Skolväsendet och barnomsorgen representerar

härmed en betydande del av kommunsektorn både när

det gäller budgetbelastning och sysselsättning.

Statsbidraget redovisas inom utgiftsområde 25.

Allmänna bidrag till kommunerna.

4.2 Utgiftsutvecklingen

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

3 990

2 811

4 606

5 182

6 233

6 237

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiska utfall

Andelen barn i åldern 1-6 år inskrivna i någon form av

barnomsorg utgjorde år 1996 totalt 75 % av samtliga

barn i den åldern. Andelen inskrivna i barnomsorgen i

åldern 1-5 år var 70 % av alla barn. Av samtliga 6-

åringar deltog 94 % i förskolan. Övriga 6-åringar var

inskrivna i skolan. Barnomsorgen har under 1990-talet

varit utsatt för stort förändringstryck då resurserna

minskat samtidigt som antalet barn ökat.

Av de elever som lämnade grundskolan år 1996 gick

98 % vidare till studier i gymnasieskolan. De senaste

åren har 87 % av eleverna i gymnasieskolans nationella

program slutfört sin utbildning inom fyra år.

Antalet elever i kommunal vuxenutbildning

(komvux) läsåret 1995/96 var ca 210 000. Omräknat till

heltidsstuderande innebär det drygt 100 000 elever. De

flesta av dem deltar i gymnasial vuxenutbildning.

Under 1990-talet har kommunerna gjort

neddragningar i sina verksamhetsområden och därmed

även inom skolan. Dessa har främst påverkat

kostnaderna för undervisningen. Kostnaderna för

undervisning per elev minskade i grundskolan med

17 % i fasta priser under perioden 1991-1995.

Större förändringar

Regleringen av barnomsorgen flyttas från

socialtjänstlagen (1980:620) till skollagen (1985:1100).

Från och med den 1 januari 1998 förs ansvaret för

uppföljning, utvärdering och tillsyn av barnomsorgen

över från Socialstyrelsen till Statens skolverk.

Förskolans roll som det första steget i ett livslångt

lärande tydliggörs.

Den 1 juli 1997 startade regeringens

vuxenutbildningssatsning, kunskapslyftet. Redan före

kunskapslyftet omfattar kommunal vuxenutbildning,

som angivits ovan, drygt 100 000 heltidsstuderande.

Satsningen omfattar fullt utbyggd 140 000 årsstudie-

platser år 2000, vilket motsvarar över 3 % av

arbetskraften. Detta innebär en av de största

satsningarna på vuxenutbildning både i Sverige och i en

internationell jämförelse. Kunskapslyftet är också ett led

i en stegvis förnyelse och reformering av

vuxenutbildningen. Som ett led i kunskapslyftet sker en

kraftig utbyggnad av den kvalificerade

yrkesutbildningen i syfte att utveckla nya vägar att

tillgodose de utbildningsbehov som ett snabbt

föränderligt arbetsliv ställer på kvalificerad

yrkesutbildad personal.

Prioriteringar för 1998

Regeringen har i skrivelse till riksdagen Utvecklingsplan

för förskola, skola och vuxenutbildning -kvalitet och

likvärdighet (skr. 1996/97:112) redogjort för sin

grundläggande syn på verksamhetsområdet och angivit

vilka områden som kommer att prioriteras under den

kommande tvåårsperioden. Regeringen anger också

inriktningen av förändringsarbetet inom området.

Regeringen prioriterar arbetet med att stärka

utbildningens kvalitet och att säkra likvärdigheten. Ett

led i detta arbete är integrationen av förskolans s.k.

sexårsverksamhet, skolan och skolbarnsomsorgen.

Syftet med integrationen är att skapa en pedagogisk

helhet som stärker barns och ungdomars utveckling och

lärande från tidig ålder. Ett annat angeläget område är

att öka antalet elever inom det tekniska och

naturvetenskapliga området.

Den mest angelägna satsningen nu är en

kvalitetshöjning i grundskolan, så att alla elever får

möjlighet att nå grundskolans mål. Alla elever måste få

sådana kunskaper att de kan hävda sig väl i samhället

och skaffa sig ytterligare kunskaper genom utbildning i

gymnasieskolan.

Gymnasieskolans uppgift är att kvalificera eleverna i

tre avseenden - för deltagande i ett demokratiskt

samhällsliv, för ett utvecklande arbetsliv och för vidare

studier. För att alla elever i gymnasieskolan skall nå

målen och vara förberedda för ett livslångt lärande

krävs även här, som regeringen redovisat i

utvecklingsplanen, insatser för att höja kvaliteten. I

utvecklingsplanen redovisas inriktningen på det fortsatta

förändringsarbetet avseende gymnasieskolan.

Den kraftiga expansionen av vuxenutbildningen som

nu sker till följd av kunskapslyftssatsningen måste också

omfatta en successiv förnyelse av vuxenutbildningen

såväl organisatoriskt och pedagogiskt som

innehållsmässigt. För år 1998 kommer därför

verksamheten inom vuxenutbildningsområdet att

koncentreras kring att stödja och stimulera detta

utvecklingsarbete.

4.3 Resultatbedömning och

slutsatser

4.3.1 Inledning

Målet för barnomsorgen är att genom pedagogisk

gruppverksamhet stimulera barns utveckling och bidra

till goda uppväxtvillkor. Barn med behov av särskilt

stöd skall ges den omsorg de behöver. Verksamheten

skall utformas i samarbete med föräldrarna och

underlätta för dem att förena förvärvsarbete och

föräldraskap.

Målet för skolan är att alla barn och ungdomar

oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och

ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgång till

likvärdig utbildning. Alla barn och unga skall ges

förutsättningar att nå målen i skollagen, läroplanerna

och kursplanerna.

Målet för vuxenutbildningen är, i enlighet med vad

som anges i skollag och läroplan, att överbrygga

utbildningsklyftorna, medverka till arbetslivets

förändring, bidra till full sysselsättning och tillgodose de

vuxnas individuella önskemål om vidgade studie- och

utbildningsmöjligheter och ge dem tillfälle att

komplettera ungdomsutbildningen.

Hög kvalitet i förskola, skola och vuxenutbildning är

en fråga om likvärdighet och rättvisa och en

förutsättning för såväl individens som samhällets

utveckling.

De yttre betingelserna för skolan har under senare år

lagts fast. Nu måste fokus riktas mot skolans inre arbete

och utbildningens kvalitet. Kraven ökar på att skolan

förmår ge sina elever en utbildning som motsvarar de

nationella målen. Skolans uppdrag vad gäller arbetet

med värdegrundsfrågor, som exempelvis

elevinflytandefrågor, måste betonas mera i

kvalitetsarbetet än vad som hittills skett.

Lärarna är den grupp som har störst betydelse för

skolans utveckling. Regeringen har för avsikt att under

innevarande budgetår genomföra en särskild satsning på

att utveckla och stärka lärarna, bl.a. genom stimulans

av regionala pedagogiska utvecklingscentra.

Grunden för det livslånga lärandet läggs i förskolan.

Genom att integrera förskola, skola och

skolbarnsomsorg skapas nya förutsättningar som stärker

barnens möjligheter till lärande under deras första

viktiga år i förskolan och grundskolan.

Regeringen lämnar i propositionen Förskoleklass och

andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) bl.a. förslag om

hur bestämmelserna om barnomsorg i socialtjänstlagen

(1980:620) kan inarbetas i skollagen (1985:1100).

Vidare föreslås att den sexårsverksamhet som bedrivs

inom ramen för förskolan skall bilda en egen skolform

inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. I

propositionen behandlas även frågor om mobbning,

avgiftsfri skolmat i grundskolan samt ändring i

grundskolans timplan.

Av de resultat som redovisats i regeringens skrivelse

till riksdagen om utvecklingen i den kommunala sektorn

(skr. 1996/97:118) framgår att grundskolans och

gymnasieskolans resultat är i väsentliga avseenden goda

och internationellt sett ofta mycket goda. Internationella

undersökningar visar bl.a. att förmågan att läsa är

mycket god hos eleverna i grundskolan liksom den

skriftliga förmågan. Även kunskapsnivån i engelska är

god. Kunskaperna i matematik och naturvetenskap når

inte upp till samma nivå som läsförmågan utan behöver

bli bättre. Den internationella undersökningen TIMSS

(the Third International Mathematics and Science

Study) om 13-åriga elevers kunskaper i matematik och

naturvetenskap i ett 25-tal länder har dock visat att

svenska elevers kunskaper i dessa ämnen har förbättrats

väsentligt jämfört med tidigare resultat.

Av de elever som lämnade grundskolan våren 1996

har drygt 94 % fullständiga slutbetyg, vilket var

oförändrat jämfört med året innan. De vanligaste

orsakerna till ofullständiga betyg var att eleven har

anpassad studiegång, inte följt ämnet på grund av

hemspråksundervisning (numera benämnd

modersmålsundervisning) och/eller svenska som

andraspråk eller har stor frånvaro. Det nya

målrelaterade betygssystemet för grundskolan samt

avstämning av elevens kunskaper i årskurs 5 innebär att

grundskolans resultat blir synliga på ett helt annat sätt än

tidigare, vilket gör det lättare att vidta åtgärder för att

stödja elever med svårigheter. Även

utvecklingssamtalen är viktiga i detta sammanhang.

En allt större andel av de elever som lämnar

grundskolan går direkt vidare till studier i

gymnasieskolan: 87 % år 1991 och 98 % år 1995.

87 % av de elever som påbörjade nationella program

hösten 1992 fullföljde sin utbildning inom fyra år. Av

nedanstående tabell framgår bl.a. att intresset för det

naturvetenskapliga programmet ökade - andelen elever

ökade med ca 9 % - mellan läsåren 1995/96 och

1996/97. Andelen flickor på naturvetenskapliga

programmet har också ökat kraftigt. Det ökade intresset

för det naturvetenskapliga programmet står väl i linje

med de intentioner att öka intresset för naturvetenskap

och teknik som riksdag och regering uttalat. Det är

angeläget att öka antalet elever som studerar

naturvetenskap och teknik i skolan och går vidare till

fortsatta studier i dessa ämnen. Av tabellen framgår

ytterligare förändringar mellan åren, andelen elever på

specialutformade program ökade medan andelen elever

på individuella program minskade.

ANTALET OCH ANDELEN ELEVER I ÅRSKURS 1 PÅ

GYMNASIESKOLANS PROGRAM LÄSÅREN 1995/96

OCH 1996/97

LÄSÅRET 1995/96

LÄSÅRET 1996/97

PROGRAM

ANTAL

ELEVER,

ÅK 1,

15 OKT

%

ANTAL ELE-

VER, ÅK 1,

15 OKT

%

Samhällsvetenska

p

26 192

21,9

26 419

21,

9

Naturvetenskap

20 231

16,9

22 182

18,

4

Barn- och fritid

7 932

6,6

7 456

6,2

Handels och adm.

6 717

5,6

6 204

5,1

Estetiska

5 407

4,5

5 541

4,6

Hotell och

restaurang

4 890

4,1

5 239

4,3

El

4 855

4,1

4 970

4,1

Omvårdnad

4 751

4,0

4 321

3,6

Fordon

4 464

3,7

4 532

3,8

Medie

3 640

3,0

3 705

3,1

Industri

3 414

2,9

3 224

2,7

Bygg

2 927

2,5

2 691

2,2

Naturbruk

2 508

2,1

2 536

2,1

Hantverk

1 433

1,2

1 502

1,2

Energi

935

0,8

916

0,8

Livsmedel

793

0,7

859

0,7

Specialutformade

3 178

2,7

4 396

3,6

Individuella

15 165

12,7

13 781

11,

4

Samtliga program

119 432

100

120 474

10

0

Källa: Den nya gymnasieskolan - Steg för steg (SOU 1997:1) och

Skolverkets rapport nr 130, Skolan i siffror 1997:Del 2.

I komvux fanns läsåret 1995/96 över en miljon

kursdeltagare registrerade. Över 800 000 deltog i

gymnasial vuxenutbildning och 77 % av dem slutförde

kursen under läsåret. Av dessa fick 42 % betyget

Godkänd och 51 % fick högre betyg.

En utförligare redovisning av hur såväl

barnomsorgen som skolan och vuxenutbildningen

utvecklats i förhållande till de nationella mål som

statsmakterna satt upp för verksamheten lämnades i

våras i regeringens skrivelse till riksdagen om

utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.

1996/97:118).

4.3.2 Prioritering av kärnverksamheten

Sverige har ett gott utgångsläge när det gäller

grundläggande utbildning. Skolan är dock en

verksamhet som har varit föremål för stora besparingar

de senaste åren, vilket riskerar att få konsekvenser för

skolans möjlighet att ge alla elever en likvärdig

utbildning med god kvalitet.

Flera rapporter visar att elever med behov av särskilt

stöd har fått minskat stöd genom de nedskärningar som

gjorts av undervisningen i skolan. Enligt en av

Skolverket genomförd undersökning har andelen elever

i grundskolan som anser att det inte är så lätt att få den

hjälp de behöver ökat på tre år (1992-1995) från 42 %

till 48 %. Under samma period har andelen som tycker

att de nästan alltid får hjälp minskat från 84 % till

75 %. Dessutom uppges att allt fler elever kräver

särskilda insatser.

De tysta eleverna, elever med läs- och

skrivsvårigheter, elever med dolda funktionshinder och

elever med allmänna skolsvårigheter tillhör den grupp

elever som inte får tillräckligt stöd i skolan. Hur skolan

förhåller sig till de elever som har svårast att tillägna sig

undervisning är ett viktigt mått på skolans kvalitet och

likvärdighet. Resurstillskottet till kommunerna bör leda

till att elever med behov av särskilt stöd ges förstärkta

resurser. Regeringen anser att det är viktigt att dessa

elevers behov tillgodoses.

Skolan kommer att få ett ökat elevtryck de närmaste

åren med anledning av att de aktuella åldersgrupperna

ökar (diagram 4.1).

Gymnasieskolan har främst under de senaste åren

befunnit sig i ett intensivt förändrings- och

utvecklingsskede vilket ställt stora krav på kommuner,

lärare och skolledare. I utvecklingsplanen har

regeringen redovisat vilka områden som kommer att

prioriteras under den kommande tvåårsperioden. Det

gäller främst att utveckla kvaliteten på de gymnasiala

programmen med yrkesförberedande kurser.

Ambitionerna för den nya gymnasieskolan skall vara

fortsatt höga. Därför kommer målen för programmen

och kursplanerna i bl.a. kärnämnena att ses över.

Inom Utbildningsdepartementet har en arbetsgrupp

bildats för att fortsätta att bereda den inriktning av

gymnasieskolans utveckling som redovisades i

utvecklingsplanen. Arbetsgruppen kommer att behandla

principiella och övergripande frågor som kan komma att

ställa krav på förändringar i nuvarande lagstiftning samt

förslag som kräver överläggningar med

arbetsmarknadens parter och intresseorganisationer på

central nivå. Skolverket ansvarar för de förändringar i

programmål och kursplaner som erfordras med

anledning av gymnasieskolans vidareutveckling. För

programmen med yrkesämnen bör samråd i detta arbete

ske med berörda branscher.

Regeringen har i utvecklingsplanen även presenterat

bakgrunden och ramarna för en ny och modern

lärlingsutbildning inom gymnasieskolans nationella

program med yrkesämnen. Arbetsgruppen inom

Utbildningsdepartementet bereder för närvarande

förutsättningarna för en lärlingsutbildning enligt dessa

ramar, en beredningsprocess som även inkluderar

överläggningar med arbetsmarknadens parter och

intresseorganisationer.

Som ett led i utvecklingsarbetet med en ny modern

lärlingsutbildning har samtliga kommuner och landsting

inbjudits att medverka i pilotprojekt för att utveckla

erfarenheter som skall ligga till grund för den slutliga

utformningen av lärlingsutbildningen. Ett 80-tal

kommuner har besvarat inbjudan. Utformningen av

pilotprojekten sker i dialog med berörda kommuner.

Regeringen kommer under hösten 1997 att fatta beslut

om start av pilotprojekt.

Regeringen avser att stimulera starten av pilotprojekt

genom att ge ett startbidrag till de deltagande

kommunerna. Medel härför beräknas under ramanslaget

A 4. Genomförande av skolreformer.

För vuxenutbildningen är målet att ge alla vuxna

möjlighet att få ny kunskap och komplettera brister i

tidigare utbildning. Vuxenutbildningen behöver förnyas

för att kunna tillgodose såväl individens som arbetslivets

och samhällets krav på ett livslångt lärande. Ett

utvecklingsarbete har inletts i kommunerna inom

kunskapslyftet och genom försöksverksamheterna med

kvalificerad yrkesutbildning och med distansutbildning,

som sammantaget kommer att innebära en successiv

reformering av vuxenutbildningen de kommande åren.

4.3.3 Staten tillskjuter mer resurser

Det statsfinansiella läget och de ökade problemen i den

kommunala ekonomin har lett till att kommuner tvingas

till besparingar. Detta har också påverkat kostnaderna

för kärnverksamheter som skola, vård och omsorg. Mot

bakgrund av detta föreslog regeringen i 1997 års

ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) en

betydande ökning av statsbidragen för kommuner och

landsting. Bidragen ökar med 4 000 miljoner kronor för

år 1997 och 8 000 miljoner kronor fr.o.m. år 1998.

Regeringens uttryckliga önskemål är att satsningen skall

komma skola, vård och omsorg till del. För skolans del

bör elever med behov av särskilt stöd prioriteras vid

kommunernas fördelning av de extra resurserna, liksom

en särskild satsning på lärares kompetensutveckling i

miljö, naturvetenskap och teknik.

Resurstillskottet ger kommunerna ökade

förutsättningar att ge alla elever en god utbildning. De

ökade bidragen kan också bidra till att ge positiva

sysselsättningseffekter.

Regeringen har begärt en redovisning av varje

kommun och landsting om vilka åtgärder som planeras

med hjälp av det extra bidraget. Kommunerna har

redovisat hur stor andel av bidraget som avses tillföras

grundskola, gymnasieskola, äldreomsorg samt övriga

verksamheter. Uppgifterna har lämnats för åren 1997

och 1998.

Kommunerna har enligt redovisningen för avsikt att

tilldela de prioriterade områdena drygt hälften av det

generella bidraget. En stor del av medlen planeras

komma skolan till del och då framför allt grundskolan.

En sammanfattning av resultaten finns under

utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommuner.

4.3.4 Pågående utredningsarbete inom

barnomsorg och skola

Det inre arbetet i skolan står i fokus. Ett antal

utredningar har i uppdrag att följa utvecklingen i skolan

och lämna förslag till hur det inre arbetet kan stimuleras

och utvecklas.

Arbetet med att säkra och utveckla kvaliteten i

undervisningen är ett led i denna utveckling. Den av

regeringen tillsatta kommittén, Skolkommittén (dir.

1995:19 och 1997:2), som har i uppdrag att belysa det

inre arbetet i det offentliga skolväsendet för barn och

ungdom och föreslå åtgärder för att stimulera den

pedagogiska utvecklingen, skall lämna sina förslag

senast den 1 november 1997.

Regeringen anser att all pedagogisk verksamhet som

syftar till att stödja barn och ungdomar i deras

utveckling bör ses som en helhet. Kvalitet och

likvärdighet i verksamheten skall främjas genom ett

gemensamt måldokument för barn och ungdom i

åldrarna 6-16 år. Barnomsorg och skolakommittén (dir.

1996:61), som haft i uppdrag att utarbeta ett sådant

dokument, har i februari 1997 lämnat sitt betänkande.

Kommittén har i tilläggsdirektiv (dir. 1997:30) också

fått i uppdrag att utarbeta förslag till måldokument för

förskolan samt göra en översyn av skollagen utifrån de

krav integrationen av förskola, skola och

skolbarnsomsorg ställer. Uppdraget skall vara slutfört

den 1 november 1997.

En arbetsgrupp med uppgift dels att inventera det

arbete som sker på myndighetsnivå och rör skolans

värdegrund, dels att föreslå hur det kan samordnas och

anpassas till skolans vardagsarbete har nyligen lämnat

sin rapport En värdegrundad skola - idéer om

samverkan och möjligheter (Ds 1997:57).

Arbetsgruppen har bestått av representanter från olika

departement och myndigheter. En del av rapportens

förslag behandlas i propositionen Förskoleklass och

andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6). I övrigt berör

arbetsgruppens förslag i huvudsak Skolverkets

ansvarsområde.

Den av regeringen tillsatta utredningen om

funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) har

bl.a. till uppgift att kartlägga samhällets nuvarande

insatser för funktionshindrade elever i skolan samt

beskriva hur dessa insatser tillgodoser deras behov av

samhälleligt stöd. Kommittén skall utifrån detta

analysera hur ansvaret skall fördelas mellan stat,

kommun och landsting för utbildning av

funktionshindrade och deras omvårdnad i anslutning till

utbildningen. Kommittén har lämnat delbetänkandet

Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med

funktionshinder (SOU 1996:167). Regeringen avser att

på begäran av kommittén förlänga tiden för kommitténs

arbete till den 15 mars 1998.

Läs- och skrivkommittén (dir. 1996:60) skall

redovisa viktiga utgångspunkter för arbetet med att

stödja elever med läs- och skrivsvårigheter samt föreslå

åtgärder i förebyggande och avhjälpande syfte.

Uppdraget skall slutföras under september månad 1997.

Kommittén (dir. 1994:29 och 1994:128) med

uppdrag att följa den pågående utvecklingen inom

gymnasieskolan kommer inom kort att lämna sitt

slutbetänkande Den nya gymnasieskolan - problem och

möjligheter (SOU 1997:107).

Inom Utbildningsdepartementet har, som tidigare

nämnts, en arbetsgrupp bildats för att bereda och

utarbeta förslag för en fortsatt utveckling av

gymnasieskolan enligt den inriktning som presenterats i

regeringens utvecklingsplan.

Kommittén (dir. 1997:55) för uppföljning av

resursfördelningen till fristående grundskolor skall följa

och utvärdera kommunernas tillämpning av de nya

bidragsreglerna för fristående grundskolor under läsåren

1997/98 och 1998/99. Kommittén skall belysa

effekterna för såväl fristående grundskolor som för

kommuner. En delrapport skall lämnas senast den 1

oktober 1998. Uppdraget skall slutredovisas senast den

1 oktober 1999.

Kultur i skolan, en interdepartemental arbetsgrupp

mellan Utbildnings- och Kulturdepartementen, har

tillsatts för att stärka kulturen i skolan. Arbetsgruppen

skall behandla tre områden: skolan som kulturmiljö,

kulturarbetet i undervisning samt delaktighet och eget

skapande. Arbetet skall vara avslutat den 1 oktober

1998.

Regeringen har givit Statens institut för

handikappfrågor i skolan (SIH) i uppdrag att, i samråd

med Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms

universitet, göra en analys av vilken kompetens lärare

för olika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna

behöver. I uppdraget ingår också att göra en

kartläggning av behovet av utbildning i teckenspråk för

andra yrkeskategorier än lärare. Uppdraget skall

redovisas senast den 1 mars 1998.

4.3.5 Vuxenutbildning i förändring

Vuxenutbildningen befinner sig för närvarande i ett

intensivt expansions- och förnyelseskede som

sammantaget kommer att innebära en omfattande

successiv reformering av vuxenutbildningen de

kommande åren.

Grunden för denna reformering är den femåriga

vuxenutbildningssatsning (kunskapslyftet) som nu har

inletts i landets samtliga kommuner. Kunskapslyftet är

också ett viktigt inslag i regeringens strävan att halvera

arbetslösheten. Fullt utbyggd kommer expansionen av

vuxenutbildningen att motsvara minst 3 % av

arbetskraften. Kunskapslyftet har fått ett starkt gensvar

både från kommunerna som ansvariga för satsningen

och från målgruppen för satsningen, lågutbildade

arbetslösa och anställda. Riksdagen beslutade i samband

med 1997 års ekonomiska vårproposition (prop.

1996/97:150, bet.1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284)

om en utökning med ytterligare 10 000 platser i

kunskapslyftet redan från hösten 1997 och regeringen

fördelade i maj 1997 statsbidrag till kommunerna

motsvarande 104 000 årstudieplatser. Såvitt nu kan

bedömas efter kontakter med kommunerna är

tillströmningen mycket god. Antalet ansökningar om

vuxenstudiestöd pekar i samma riktning.

Riksdagen beslutade också i samband med

vårpropositionen 1997 att av de tillkommande platserna

för hösten 1997 skall även ett begränsat antal kommuner

kunna få bidrag för en utökning av vuxenutbildningen

på grundskolenivå. Bakgrunden var att satsningen på

kunskapslyftet lett till kraftigt ökad efterfrågan också på

grundskoleutbildning för vuxna, som särskilt kommuner

med hög andel invandrare och hög arbetslöshet har

svårt att fullt ut tillgodose med egna kommunala medel.

Regeringen fastställde i juni 1997 kriterierna för

fördelningen av bidraget och att det för hösten 1997

skulle motsvara 5 000 årstudieplatser.

Den delegation regeringen tillsatt för att leda arbetet

med kunskapslyftet kommer att följa utvecklingen i

direkt dialog med kommunerna fram till dess Skolverket

tar över ansvaret den 1 juli 1998. Regeringen har också

givit Skolverket i uppdrag att i samråd med

Arbetsmarknadsstyrelsen, Centrala studiestödsnämnden

och Statistiska centralbyrån ansvara för uppföljning och

insamling av data från kommunerna för kunskapslyftet.

Rapporteringen skall ske halvårsvis och redovisas senast

den 15 december respektive den 15 maj.

Regeringen beräknar i budgeten för 1998, i enlighet

med riksdagens beslut, medel för en fortsatt expansion

av kunskapslyftet under år 1998. Vuxenutbildningen

byggs ut till totalt 124 300 platser, varav 10 000 platser

avser folkbildningen (UO 17). Utbyggnaden innefattar

även en utbyggnad av den kvalificerade

yrkesutbildningen. Samtidigt måste nu ökad tyngdpunkt

läggas på att också utveckla och förnya

vuxenutbildningen både vad gäller pedagogik,

organisation och innehåll.

För att kunskapslyftet skall kunna leda till en

reformering av vuxenutbildningen behöver förnyelsen

av utbildningen bli en allt viktigare del i alla

kommuners arbete. Vid delegationens kontakter med

kommunerna har framkommit att kunskapslyftet redan

inneburit starka incitament till förnyelse på en lång rad

områden. Samtidigt har kommunerna givetvis kommit

olika långt i fråga om utvecklingen av

vuxenutbildningen. Delegationen för kunskapslyftet

kommer tillsammans med Skolverket att under 1997

och 1998 - då delegationens uppgifter övertas av

Skolverket - verka för att stödja utvecklingsarbetet i

kommunerna, bl.a. genom ökat erfarenhetsutbyte

mellan kommunerna och genom insatser för att

stimulera kommunernas fortbildnings- och

utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningsområdet.

Kunskapslyftskommittén har i uppdrag att lägga

förslag om framtida vuxenutbildning (dir.1995:67).

Regeringen har också givit Kunskapslyftskommittén i

uppdrag att särskilt följa utvecklingsarbetet i

kommunerna och till regeringen våren 1998 och våren

1999 lämna delrapporter (dir.1996:71). Hela uppdraget

skall vara slutfört senast den 1 mars år 2000. Avsikten

med delrapporterna är att regeringen successivt skall

kunna vidta åtgärder som bidrar till att påskynda

förnyelsen av vuxenutbildningen.

Som ett led i förnyelsen av vuxenutbildningen och

den högre utbildningen utökas också under 1998

försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning

på eftergymnasial nivå (KY). Försöksverksamheten

kommer under hösten 1998 att totalt omfatta 8 800

platser. Med anledning av den stora efterfrågan på den

kvalificerade yrkesutbildningen och utbildningens

betydelse för att tillgodose arbetslivets efterfrågan

föreslår regeringen att utbyggnaden tidigareläggs med

1 000 platser redan under våren 1998.

Försöksverksamheten utgör en väsentlig del i

regeringens strävan att utveckla nya vägar att tillgodose

de utbildningsbehov som ett snabbt föränderligt arbetsliv

ställer på kvalificerad yrkesutbildad personal.

Kommittén som leder försöksverksamheten (dir.

1996:41) skall slutföra arbetet före utgången av 1999.

Regeringen har nyligen tillsatt en arbetsgrupp inom

regeringskansliet som bl.a. med utgångspunkt från

försöksverksamheten skall förbereda ett regeringsförslag

om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid.

Distansutbildning kommer att få en allt större

betydelse i hela utbildningsväsendet inte minst inom

vuxenutbildning och folkbildning. Inom ramen för

kunskapslyftet utvecklas nu i kommunerna nya metoder

att med informationsteknik kombinera nät- och

mediaburen utbildning med handledning via lokala

lärcentra. Statens skolor för vuxna (SSV) har en

strategisk roll för att utveckla distansundervisningen och

som stöd för att bredda kommunernas användning av

distansutbildning. Regeringen har i detta syfte avdelat

särskilda resurser för ett gemensamt utvecklingsarbete

vid SSV vad gäller läromedel, pedagogik och

metodutveckling. Arbetet kommer att ske i nära

samverkan med den distansutbildningskommitté

(DUKOM) som regeringen gett i uppdrag att senast i

maj 1998 lämna förslag som kan främja en ökad

användning av distansmetoder i utbildningen.

Regeringen avser att efter det att DUKOM presenterat

sitt slutbetänkande och med utgångspunkt i det

utvecklingsarbete som inleds inom ramen för

kunskapslyftet återkomma till riksdagen om SSV:s

framtida utveckling och roll inom utbildningsväsendet.

I 1997 års budgetproposition anmälde regeringen att

det fanns ett behov av att se över vilka kompletterande

skolor som skall få del av offentligt stöd. Regeringen

har tillsatt en särskild utredare (dir.1997:42) med

uppgift att se över det statliga stödet till kompletterande

skolor. Uppdraget skall vara slutfört den 31 december

1997.

Regeringen har för avsikt att inom kort utfärda

tilläggsdirektiv till Kunskapslyftskommittén (U 1995:09)

att se över funktionshindrade elevers situation inom alla

former av vuxenutbildning.

4.3.6 Åtgärder för att säkra kvaliteten

En likvärdig utbildning kräver att arbetet med att

bedöma, värdera och utveckla kvaliteten i skolväsendet

stärks på alla nivåer. För att säkra utbildningens kvalitet

avser regeringen att i samarbete med berörda

myndigheter och organisationer ta fram riktlinjer för

särskilda kvalitetsgranskningar av skolan. Dessa skall ha

till syfte dels att kontrollera och redovisa skolans

resultat och föreslå förändringar, dels att ge stöd till

kvalitetsutvecklingen lokalt.

Kommunernas ansvar för det offentliga skolväsendet

förutsätter att varje kommun uppfyller de krav på

uppföljning och utvärdering samt vidtar de åtgärder som

är nödvändiga för att säkerställa utbildningens kvalitet i

enlighet med de nationella målen. I enlighet med

utvecklingsplanen bör en skyldighet finnas för

huvudmännen och för varje skola att regelbundet

upprätta kvalitetsredovisningar. Dessa blir ett

komplement till de årsredovisningar som enligt

kommunallagen skall göras av kommunerna. Enligt

regeringens bedömning skall huvudansvaret för att

genomföra kvalitetsgranskningarna och den nationella

redovisningen ligga på Skolverket. Det blir komplement

till den tillsyn, uppföljning och utvärdering som

Skolverket kontinuerligt ansvarar för.

Skolverket har fått en tydligare roll i arbetet att följa

upp, utvärdera och säkra utbildningens kvalitet. De

särskilda kvalitetsgranskningar, som kommer att

genomföras av statliga utbildningsinspektörer, är ett led

i detta arbete. Förutom att göra en bedömning av

verksamheten i ett nationellt perspektiv kommer

utbildningsinspektörerna att stödja arbetet med

kvalitetssäkring lokalt i dialog med de ansvariga.

Skolverket skall också i andra former stödja detta.

Regeringen avser inom kort att ändra instruktionen för

Skolverket och förtydliga arbetsuppgifter och ansvar.

4.3.7 Jämställdhet

Kvinnors och mäns, flickors och pojkars lika rättigheter

och möjligheter till utbildning är en väsentlig del av

jämställdhetspolitiken. Skolans värdegrund betonar

jämställdhet mellan kvinnor och män och i skollagens

s.k. portalparagraf (1 kap. 2 §) slås fast att alla barn och

ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt

sociala och ekonomiska förhållanden, skall ha lika

tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för

barn och ungdom. Utbildningen skall vara likvärdig,

varhelst den anordnas i landet. I skollagen sägs också att

alla som verkar inom skolan skall främja jämställdhet

mellan könen.

Jämställdhetsarbetet i skolan är en fråga om kunskap

om flickors och pojkars villkor, intressen, utveckling,

sätt att arbeta m.m. Det blir härigenom även en

pedagogisk fråga för läraren hur undervisningen skall

läggas upp för att på bästa sätt passa både flickor och

pojkar. Ett grundläggande arbete för att säkerställa att

flickor och pojkar, kvinnor och män får utveckla alla

sina möjligheter, får likvärdig utbildning och likvärdiga

chanser i livet måste ske i skolan. Det är viktigt att

jämställdhetsperspektivet genomsyrar skolans arbete.

Lärarna måste ha goda kunskaper om

jämställdhetsfrågorna och dess betydelse för

samhällslivet och hur jämställdhetsarbetet kan bedrivas

på ett bra sätt i skolan, så att både flickor och pojkar får

de bästa förutsättningar att utvecklas kunskapsmässigt

och i sin personliga utveckling.

Vuxenutbildningen och då särskilt regeringens

satsning, kunskapslyftet, kan ha en särskilt betydelsefull

roll för kvinnor och män i yrken och branscher som

drabbas av konjunktur- och strukturförändringar, t.ex.

inom kontor, vård och tillverkningsindustri. De kan

genom vuxenutbildning få möjlighet till en ny

yrkesinriktning. Därvid kommer satsningen på

vuxenutbildning också aktivt att bidra till att bryta den

könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden.

I förslag till instruktionsändring för Skolverket har

verkets ansvar för att inom sitt verksamhetsområde

aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt

och möjligheter lyfts fram.

4.3.8 Kompetensutveckling och

lärarförsörjning

Regeringen har under ett antal år genomfört olika

insatser för att stimulera intresset för naturvetenskap

och teknik. Det femåriga NOT-projektet i

Högskoleverkets och Skolverkets regi, det s.k. basåret

och nationella resurscentra i fysik, kemi och teknik

liksom stöd till lärarfortbildning i samarbete med

teknik- och naturvetenskapscentra (Science centers) i

landet är några exempel på detta. Intresset för det

naturvetenskapliga programmet har ökat kraftigt.

Antalet elever som valde programmet ökade med 9 %

mellan åren 1995 och 1996. Utbildningen inom hela det

naturvetenskapliga och tekniska området och de alltmer

betydelsefulla miljöfrågorna måste även fortsättningsvis

stärkas för att möta framtidens krav. Genom det tidigare

redovisade resurstillskottet till kommunerna har dessa

fått ökade förutsättningar att satsa på

kompetensutveckling av lärare inom dessa områden.

De tre nationella resurscentra i fysik, kemi och

teknik som finns är uppskattade och efterfrågade av

lärare och elever inom skolväsendet. Samtliga centra

bör för sin verksamhet erhålla en ekonomisk

förstärkning. Regeringen återkommer till frågan vad

avser centret i teknik under ramanslaget A 2.

Utveckling av skolväsende och barnomsorg. Resurs-

centra i fysik och kemi behandlas under

verksamhetsområdet B. Universitet och högskolor.

Stor uppmärksamhet måste ägnas åt

lärarförsörjningen, bl.a. med anledning av de kraftigt

ökade barnkullarna. Lärarförsörjningen är en fråga om

både tillgång på och kompetensutveckling av lärare

liksom om skolan som en attraktiv arbetsmiljö.

När det gäller tillgång på lärare bedömer regeringen

att dimensioneringen av lärarutbildningen för

grundskollärare med inriktning mot årskurserna 4-9 och

gymnasielärare bör öka under perioden 2000-2002. En

viss brist riskerar annars att uppstå i vissa regioner.

Under perioden 2003-2005 bör utbildningen av

gymnasielärare fortsätta att öka medan utbildningen av

grundskollärare med inriktning mot årskurserna 4-9 bör

minska. Dimensioneringen av lärarutbildningen måste

också beakta det lärarbehov som blir en följd av

vuxenutbildningssatsningen med kunskapslyftet.

Tillgången på förskollärare och fritidspedagoger för

skola och barnomsorg bör säkras genom i dagsläget

oförändrad examination. Behovet av specialpedagogisk

utbildning behöver uppmärksammas. Skolorna bör

försäkra sig om specialpedagogisk kompetens för att

kunna ge god hjälp och stöd till alla elever och framför

allt elever med behov av särskilt stöd.

Dimensioneringen av lärarutbildningen behandlas under

verksamhetsområdet B. Universitet och högskolor.

Det är viktigt att innehållet i lärarutbildningen både

kunskapsmässigt och i andra avseenden motsvarar de

krav som ställs på lärare i dagens skola. Den nyligen

tillsatta lärarutbildningsutredningen (dir. 1997:54) har i

uppdrag att behandla bl.a. innehåll, dimensionering och

rekrytering avseende olika lärarutbildningar.

Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH)

har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av

lärarbehovet vid specialskolorna. Resultatet av

översynen visar bl.a. att specialskolorna kommer att få

ett stort behov av lärare under de närmaste tio åren

beroende på stora pensionsavgångar. Regeringen avser

att överlämna SIH:s rapport till den nämnda

lärarutbildningsutredningen.

Kompetensutveckling av lärare efter

grundutbildningen är ett ansvar för kommunen som

arbetsgivare. Staten har dock ett ansvar för att det finns

tillgång till likvärdig fortbildning i alla delar av landet.

Regeringen har tidigare redovisat en ökning av

statsbidragen till kommuner och landsting. Satsningen

ger ökade möjligheter till skapandet och

vidmakthållandet av en likvärdig skola för alla.

4.3.9 Internationellt samarbete

Sverige deltar på skolområdet i internationellt

samarbete, t.ex. inom EU, OECD, Europarådet,

Unesco samt i Nordiska ministerrådet.

EU

Sverige deltar 1997/98 för tredje året i EU:s

samarbetsprogram Sokrates, vilket omfattar all

utbildning från förskolan till högskolan. Det främsta

syftet är att bidra till att höja kvaliteten inom all

utbildning och göra den tillgänglig för fler. En viktig del

är att främja kontakter mellan elever och lärare i olika

länder. Under budgetåret 1995/96 deltog svenska skolor

i över 300 projekt inom skolprogrammet Comenius och

språkprogrammet Lingua. Inemot 500 lärare och

skolledare har fått EU-stöd till besök och fortbildning i

andra EU-länder.

Leonardo da Vinci-programmet syftar till att

utveckla yrkesutbildningen inom medlemsländerna

genom satsning på kvalitet och nytänkande. Även i detta

ramprogram finns viktiga delar på skolans område.

Under budgetåret 1995/96 fick över 300 svenska elever

och unga yrkesarbetande möjlighet att praktisera i ett

annat EU-land. Ett fyrtiotal utbildare deltog i utbyten

med andra EU-länder. Svenska utbildningsanordnare

samordnade 10 och deltog i 100 projekt för att förbättra

den grundläggande yrkesutbildningen.

EU-kommissionen har nyligen påbörjat

förberedelserna för nästa generation

utbildningsprogram. Kommissionen kommer att lämna

ett förslag som sedan skall underställas Ministerrådet

och EU-parlamentet för ställningstagande.

OECD

Sverige deltar aktivt inom ramen för OECD:s arbete på

utbildningsområdet. Därigenom ges vidgade möjligheter

till sådana internationella perspektiv som får allt större

betydelse för utvecklingen av den svenska skolan. Av

stort intresse är OECD:s rapporter, t.ex. när det gäller

översikter av nationell utbildningspolitik eller olika

aspekter av utbildningssystemen.

I sammanhanget bör också nämnas OECD:s arbete

med att utveckla utvärderingsindikatorer inom

utbildningsområdet (det s.k. INES-projektet). Arbetet

bedrivs i projektform. Sverige spelar en aktiv roll i detta

arbete. Årligen presenteras en rapport, Education at a

Glance, med de mest aktuella indikatorerna. Sverige

deltar för närvarande i projektet Alternative Approaches

to Financing Lifelong Learning som syftar till att

kartlägga och finna nya vägar att finansiera det livslånga

lärandet. Utbildningsdepartementet arrangerade i

samarbete med OECD upptaktskonferensen till detta

projekt i Stockholm den 6-7 mars 1997.

Europarådet

Sverige har under många år deltagit i Europarådets

projekt inom utbildningsområdet, t.ex. projekt om

språkundervisning, sekundärutbildning m.m.

Europarådets fortbildningsprogram gör det möjligt för

lärare, skolledare, lärarutbildare m.fl. att delta i

gemensamma fortbildningsaktiviteter i Europarådets

medlemsländer

Unesco

Sveriges samarbete på utbildningsområdet inom Unesco

består bl.a. i att delta i och att medverka vid

världsomspännande konferenser på området och i att

anordna möten och konferenser tillsammans med

Unesco. Under det gångna året har Sverige bl.a.

deltagit i internationella utbildningskonferenser om

lärarnas arbetssituation, vuxenutbildning och

miljöundervisning. Sverige ingår fr.o.m. 1997 i

Unescos styrelse för en fyraårsperiod.

Nordiska ministerrådet

Sverige deltar i det nordiska samarbetet under Nordiska

ministerrådet och är aktivt i ett flertal projekt inom olika

områden exempelvis språksamarbete, entreprenörskap

inom skolans område, IT i undervisningen, bl.a. det

nordiska skoldatanätet, utbildning för små

hantverksyrken m.m.

4.3.10 Skoldatanät

En följd av den snabba förändring som teknik och

samhällsliv för närvarande genomgår är att hela

skolområdet utsätts för ett starkt förändringstryck. Den

nya informationstekniken förändrar förutsättningarna för

lärandet, t.ex. när det gäller arbetssätt, arbetsredskap

och arbetsmiljö. Allt fler skolelever söker sig fram i

Internet - bl.a. med det svenska skoldatanätet som

utgångspunkt - och i databaser och skaffar på detta sätt

information och kunskaper. Det svenska skoldatanätet,

som byggts upp inom Skolverket, är ett virtuellt nätverk

och är baserat på Internet och webb. Innehåll och

användande av nätet bygger i allt väsentligt på

brukarnas, dvs. skolornas, intresse och ambitioner.

Expansionen sedan starten har varit framgångsrik.

Innehållet i skoldatanätet behöver ständigt utvecklas och

hållas aktuellt. Det fortsatta utvecklingsarbetet för det

svenska skoldatanätet fokuseras på tre huvudområden:

information till skolor, utveckling av

informationsstrukturer i nätet och olika särskilda

pedagogiska utvecklingsprojekt kring användning av

Internet.

På svenskt initiativ har EU:s samtliga medlemsländer

samt Island, Norge och Schweiz gemensamt påbörjat ett

arbete att skapa ett europeiskt skoldatanät. Det

europeiska skoldatanätet, vars syfte är att underlätta,

fördjupa och öka antalet internationella kontakter för

elever, lärare och skolledare, har mött stort

internationellt intresse. Det svenska initiativet har väckt

stor uppmärksamhet och har fått starkt stöd i EU-

kommissionen. Under hösten 1997 kommer en första

version av det gemensamma nätet att tas i bruk,

finansierad och skapad av Sverige. Med hjälp av medel

från kommissionen kommer därefter en treårig

uppbyggnadsprocess att inledas.

4.4 Regeringens bedömningar med

anledning av revisionens

iakttagelser

Riksrevisionsverket bedömer att årsredovisningarna

inom verksamhetsområdet i allt väsentligt är

rättvisande. Samtliga myndigheter har således fått s.k.

ren revisionsberättelse. Några myndigheter har dock i

revisionsrapporter fått påpekanden om vissa formella

brister.

4.5 Anslag

A 1. Statens skolverk

1995/96

Utgift

328 711

Anslags-

sparande

72

598

Därav

1996

Utgift

224 085

1997

Anslag

242 340

Utgifts-

prognos

255

000

1998

Förslag

236 995

1999

Beräkna

t

252 675

2000

Beräkna

t

250 146

Beloppen anges i tusental kronor

Statens skolverk är statlig sektorsföreträdare på

skolområdet. Effektmålet för Skolverket är att genom

uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete,

särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt nyttjande av

forskningsresultat aktivt verka för att de mål och

riktlinjer förverkligas för skola och vuxenutbildning,

som riksdagen och regeringen har fastställt.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar ett överskott på 72 598 000 kr.

Överskottet beror på att Skolverket successivt byggt upp

sin organisation och under ett antal år haft ett flertal

vakanta tjänster. Omorganisationen av Skolverkets

fältorganisation har också bidragit till överskottet.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår visar ett överskott på 59 938 000 kr.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Skolverkets organisation består av en central del i

Stockholm och en fältorganisation som täcker landet.

Skolverket hade 240 fast anställda den 31 december

1996, varav 101 personer arbetar inom

fältorganisationen. Härtill kommer experter och

konsulttjänster.

Skolverket har i sin årsredovisning redovisat målen

för samtliga verksamhetsgrenar och vilka prestationer

man använt för att nå målen. I årsredovisningen

redovisas utvärderingar och mätningar som skett av

Skolverkets verksamhet. Redovisning av uppnådda

resultat är inte lika utförlig. Bland annat behandlas

kvalitetsaspekter översiktligt. Detta arbete, liksom

arbetet att säkra kvalitet och likvärdighet i

undervisningen, bör utvecklas.

Skolverkets rapporter, referensmaterial, statistik

m.m. är enligt verket lästa och uppskattade men bör nå

ut i skolorganisationen i kommunerna i större

utsträckning. Skolverket söker finna sätt att effektivt och

i konkurrens med det stora flödet av information nå ut

till olika målgrupper med den kunskap som Skolverket

producerar, så att den bidrar till en positiv utveckling av

svensk skola. Regeringen finner det angeläget att

metoder utvecklas så att informationen når skolans

personal och får avsett resultat.

Skolverket stöder kompetensutveckling av lärare

inom strategiska områden, bristområden etc. Det är ett

angeläget och av målgrupperna uppskattat stöd.

Skolverket behöver dock i större utsträckning än i dag

följa upp, utvärdera och till regeringen återrapportera

hur kompetensutvecklingen av skolans personal fullgörs

i kommunerna.

Skolverket har strävat efter att öka sitt tillsynsarbete,

vilket är positivt. Under verksamhetsåret har Skolverket

tagit ett mer samlat grepp inom sex områden som

bedömts vara nationella brist- och/eller nyckelområden.

Ett decentraliserat mål- och resultatstyrt skolsystem

kräver en stark central myndighet som aktivt följer upp

och hävdar utbildningens likvärdighet och kvalitet.

Regeringen har i skrivelse Utvecklingsplan för förskola,

skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet

(skr. 1996/97:112) beskrivit en förändrad roll för

Skolverket. Bland annat bör Skolverkets tillsynsarbete,

genom den nya roll Skolverket föreslås få i

utvecklingsplanen, utvecklas ytterligare och bli tydligare

och bredare. Den tillsyn som Skolverket bedriver

kommer att kompletteras genom särskilda

kvalitetsgranskningar, som avses utföras av statliga

utbildningsinspektörer knutna till Skolverket.

Kvalitetssäkring av undervisningen är ett område som

regeringen ger stor prioritet. Som en följd av

Skolverkets förändrade roll och arbetsuppgifter med

anledning av utvecklingsplanen avser regeringen att

inom kort ändra instruktionen för Skolverket och därvid

förtydliga arbetsuppgifter och ansvar.

Skolverkets fältorganisation har omorganiserats och

koncentrerats till elva regionkontor. I den

instruktionsändring som regeringen avser att besluta

om, föreslås att Skolverket självt får avgöra om verket

önskar ha en regional organisation.

Skolverket och Socialstyrelsen har gemensamt

redovisat sitt uppdrag att överföra ansvaret för

barnomsorgen från Socialstyrelsen till Skolverket.

Överföringen beräknas ske den 1 januari 1998.

Myndigheterna har utarbetat förslag till gränsdragningar

för myndigheterna, ändringar i instruktionerna för

myndigheterna, organisation av tillsyn över

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt belyst

särskilda övergångsfrågor. Myndigheterna har också

inventerat vilka resurser som berörs av överföringen

och gemensamt föreslagit att 1,9 miljoner kronor i

personalkostnader förs till detta anslag och 3,5 miljoner

kronor i utvecklingsmedel förs till ramanslaget A 2.

Utveckling av skolväsende och barnomsorg från

utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social

omsorg, ramanslaget D 1. Socialstyrelsen. Regeringen

har inga invändningar mot myndigheternas bedömning i

ovan nämnda avseenden.

Slutsatser

Skolverket ges en förändrad roll och ett kraftigt utvidgat

ansvarsområde i och med att de nya ansvarsområdena

förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillförs verket.

Regeringen föreslår i propositionen Förskoleklass och

andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) bl.a. att ansvaret

för barnomsorgen överförs från Socialstyrelsen till

Skolverket den 1 januari 1998. I sin nya roll skall

Skolverket aktivt påverka skolans och förskolans

utveckling i kraft av sina kunskaper. Arbetet med att

utvärdera och säkra utbildningens kvalitet blir en

nyckelfråga och avses bl.a. att ske genom ett system

med återkommande kvalitetsredovisningar och statliga

utbildningsinspektörer knutna till Skolverket. Elevens

rätt till en utbildning av god kvalitet är central och

måste kunna få stöd i en aktiv tillsyn.

Uppföljningssystemen behöver utvecklas. Skolverket

har också fått ett omfattande uppdrag angående

uppföljning och rapportering av den femåriga

vuxenutbildningssatsningen, kunskapslyftet. Skolverkets

arbetsuppgifter med anledning av kunskapslyftet

beräknas även i övrigt att öka under budgetåret 1998.

Den delegation för kunskapslyftet, som regeringen

inrättade i augusti 1996 för att leda och följa arbetet

med kunskapslyftet, kommer fr.o.m. den 1 juli 1998 att

avsluta sin verksamhet. Delegationens uppgifter

kommer då att övertas av Skolverket. Övertagandet

kommer dock att ske successivt genom en nära

samverkan mellan Skolverket och delegationens

sekretariat.

Sammantaget innebär regeringens bedömning att de

mål som fastlagts för Skolverket i huvudsak bör gälla

även under 1998, dock med de instruktionsändringar

som blir en följd av förändrad roll och vidgat

ansvarsområde för Skolverket. Verksamheten bör i

ökad utsträckning inriktas på uppföljning, kontroll,

utvärdering och kvalitetssäkring av resultat, liksom på

att utveckla metoder så att informationen når ut till

personalen och får avsett resultat. Den ökade

internationaliseringen ställer också krav på bättre

samordning mellan Skolverket och

Utbildningsdepartementet.

Skolverket redovisar även för år 1997 ett betydande

överskott. Skolverket har begärt resursförstärkning med

anledning av att verket övertar ansvaret för

barnomsorgen. Regeringen anser att Skolverket bör få

använda vissa delar av sitt ekonomiska överskott för

det arbete som verket nu övertar med att integrera

barnomsorg och skola, uppföljning, utvärdering, tillsyn

m.m. Vidare har regeringen räknat med en ytterligare

neddragning av anslaget med 6 miljoner kronor. Det är

regeringens bedömning att Skolverkets ökade arbete

med kvalitetssäkring av undervisningen, bl.a. genom

statliga utbildningsinspektörer, och engagemanget med

anledning av vuxenutbildningssatsningen ryms inom

befintliga medel. Regeringen avser att återkomma i

regleringsbrevet för år 1998 för Skolverket beträffande

de områden inom skolväsendet som

utbildningsinspektörerna i sitt inledningsskede bör

prioritera.

Regeringen föreslår att medel överförs från detta

anslag till ramanslaget A 5. Statens institut för

handikappfrågor i skolan för en halv administratörslön.

Skolverket bör även för budgetåret 1998 få rätten att

disponera medel under sitt ramanslag för att stödja

forskning under ramanslaget A 3. Forskning inom

skolväsendet. En besparing på 3 % föreslås tas ut på

Skolverkets anslag som en del av det treåriga

effektivitetskrav som riksdagen tidigare beslutat om.

Anslaget beräknas för år 1999 uppgå till 252 675 000

kr och för år 2000 till 250 146 000 kr.

A 2. Utveckling av skolväsende och

barnomsorg1

1995/962

Utgift

176 118

Reserva-

tion

104

970

Därav

1996

Utgift

129 200

1997

Anslag

161 228

Utgifts-

prognos

202

000

1998

Förslag

163 360

1999

Beräkna

t

167 115

2000

Beräkna

t

170 971

Beloppen anges i tusental kronor

1. År 1997 ramanslaget A 2. Skolutveckling

2. Avser äldre anslagen från budgetåret 1995/96 A 4. Stöd för utveckling

av

skolväsendet och A 6. Fortbildning m.m.

Syftet med anslaget är att ge stöd och stimulans till

utveckling av skolväsendet mot de nationella målen.

Från anslaget bekostas dels rektorsutbildning och

kompetensutveckling för skolväsendets personal, dels

utvecklingsarbete (kursplaner, betygskriterier), visst

produktionsstöd till läromedel, särskilda

utvecklingsinsatser för finskspråkiga elever och bidrag

till vissa organisationer. Medlen används också till

övergripande projekt inom områden såsom IT,

jämställdhet och miljö.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar att tilldelade medel under

reservationsanslagen A 4. Stöd för utveckling av

skolväsendet (reservation 50 941 000 kr) och A 6.

Fortbildning m.m. (reservation 54 029 000 kr) inte till

fullo utnyttjats. Det beror delvis på att samtliga de

områden inom ramen för projektet Skola i utveckling,

som Skolverket valt att stödja särskilt under en

tvåårsperiod, inte hunnit starta. En stor del av den

uppkomna reservationen beräknas komma att tas i

anspråk under detta budgetår, bl.a. till följd av att de

olika projekten kommer i gång.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

De statliga insatserna för att stödja skolutveckling

inriktas mot att

 utveckla de nationella mål- och styrdokumenten så

att de fortlöpande svarar mot krav på aktualitet och

funktionalitet samt lämna förslag om förändringar i

mål eller regelsystem där så bedöms nödvändigt,

 stödja reformering av skolväsendet med särskild

tonvikt på områden som bedöms som kritiska i

reformeringen eller där svårigheter uppstått,

 främja skolväsendets utveckling mot de nationella

målen inom områden som antingen utifrån analys av

undersökningsresultat är eller kan bli problem-

områden, eller som bör samordnas nationellt eller

som särskilt lyfts fram i läroplanerna.

En utgångspunkt för verksamheten är det nära

samarbetet mellan kompetensutveckling och

skolutveckling. En annan är att såväl form som innehåll

i de kompetensutvecklingsinsatser som Skolverket

stödjer skall formas utifrån kommuners och skolors

behov. Skolverkets insatser skall utgå från

ansvarsfördelningen mellan stat och kommun.

Decentralisering som strategi för skolutveckling

uttrycker en tilltro till skolledares och lärares egen

kompetens att ta ansvar för skolans utveckling i ett

öppet samspel med politiker, föräldrar och elever. Det

innebär samtidigt ett stort behov av att staten genom

Skolverket aktivt stödjer skolutveckling genom

medvetna och stimulerande insatser. Regeringen har

givit Skolverket i uppdrag att kartlägga

kompetensutvecklingsbehovet hos lärarna och hur detta

tillgodoses av kommunerna. Det är väsentligt att

integerera och se lokal skolutveckling och personalens

kompetensutveckling som en helhet.

Skolverket skall stödja utvecklingen av en dialog och

ett samspel mellan högskola och universitet, skolor och

kommuner i frågor om kompetensutveckling och

skolutveckling, bl.a. genom att stödja utvecklingen av

regionala pedagogiska utvecklingscentra.

Ett omfattande reformarbete pågår inom

skolområdet. Reformarbetet omfattar främst

integrationen skola - förskola, gymnasieskolan, ny

lärlingsutbildning samt vuxenutbildningen. Inom ramen

för tilldelade medel bör Skolverket på olika sätt stödja

detta reformarbete.

Verksamheten under anslaget bör oförändrat stödja

skolutveckling och kompetensutveckling av personal och

fr.o.m. år 1998 även omfatta barnomsorgen. Vidare

bör medlen användas för utveckling av

utlandsundervisningen, bl.a. distansundervisningen.

I en särskild skrivelse till riksdagen redovisar

regeringen i dag läget i arbetet för ekologiskt hållbar

utveckling och hur Sverige skall vara en pådrivande

kraft och föregångsland för en ekologiskt hållbar

utveckling. Skrivelsens avsnitt för förskola, grundskola,

gymnasieskola och vuxenutbildning innehåller åtgärder

som avser att stärka miljöfrågorna bl.a. genom ett

uppdrag till Skolverket att utarbeta kriterier för

miljömärkning av skolor. Skolverket bör inom ramen

för anslaget stödja arbetet med att utveckla

miljöundrvisningen.

Från anslaget utgår bidrag till det nationella

resurscentrumet i teknik, Centrum för tekniken i skolan

(CETIS). Regeringen avser öka bidraget till denna

verksamhet med 500 000 kr för budgetåret 1998.

Till anslaget har i beräkningarna förts de 3,5

miljoner kronor i utvecklingsmedel för barnomsorgen,

som bör överföras från Socialstyrelsen till Skolverket i

enlighet med redovisningen under ramanslaget A 1.

Skolverket. Med anledning därav har anslagets

benämning ändrats.

Vidare föreslås att 1,5 miljoner kronor förs över från

detta anslag till ramanslaget A 15. Svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling.

Från anslaget utgår medel till Lärarhögskolan i

Stockholm, som fått i uppdrag att verka som ett

nationellt centrum för svenska som andraspråk och

svenskundervisning för invandrare (sfi).

För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget till

oförändrad nivå i förhållande till år 1998.

A 3. Forskning inom skolväsendet

1995/96

Utgift

34 746

Reserva-

tion

6 8451

Därav

1996

Utgift

21 546

1997

Anslag

7 708

Utgifts-

prognos

9 000

1998

Förslag

7 873

1999

Beräkna

t

8 030

2000

Beräkna

t

8 191

Beloppen anges i tusental kronor

1. Avser äldre anslag från budgetåret 1995/96

Skolverkets forskningsprogram skall på vetenskaplig

grund öka kunskapen om det svenska skolväsendets

förutsättningar och resultat samt nyttiggörandet av

denna kunskap. När det gäller stöd till forskning

beträffande skolsituationen för elever med

funktionshinder skall det ges i samråd med Statens

institut för handikappfrågor i skolan.

Från anslaget fördelas medel till forskning inom

skol- och utbildningsområdet. Skolverket stöder vidare

etablering av nätverk av forskare liksom publicering och

nyttjandet av forskningsresultat. Arbetet att genomföra

forskningsprojekt och fördelning av medel för forskning

har bedrivits i samarbete med den av regeringen tillsatta

forskningsnämnden och Skolverkets forskningsråd.

Eftersom anslaget fr.o.m. år 1997 är ett ramanslag

har reservationen om 6 845 000 kr, som fanns på

anslaget vid utgången av budgetåret 1995/96, förts upp

som ett äldre anslag. En del av den uppkomna

reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Skolverkets anslag för forskning var föremål för en

kraftig besparing i 1997 års budget. Skolverket har efter

regeringens medgivande bedrivit fortsatt

forskningsverksamhet med utnyttjande av andra

tillgängliga medel inom Skolverket. I verkets

årsredovisning redovisas en bred forskningsverksamhet,

där nätverk av forskare etablerats på ett sätt som

upplevs konstruktivt. Internationellt samarbete är på väg

att byggas upp inom vissa områden.

Forskning är en verksamhet som ofta förutsätter

långsiktig planering och genomförande, vars resultat

endast kan bedömas på lång sikt. Skolforskningen är

viktig och har hög aktualitet. Forskningsanknytningen

till skolan har diskuterats mot bakgrund av den

förändrade lärarrollen och förutsättningar för utveckling

av skolans verksamhet, men även forskningens

betydelse för lärarutbildningen och som en del i

utvecklingen av regionala pedagogiska

utvecklingscentra.

Regeringen ser positivt på den forskningsverksamhet

som Skolverket redovisar. Regeringen tillstyrker

Skolverkets förslag att 8,3 miljoner kronor från

ramanslaget A 1. Skolverket får användas för

forskningsändamål samt att i stort sett oförändrat

belopp, ca 7,9 miljoner kronor, anvisas under detta

anslag för år 1998. Beloppet motsvarar kostnader för

pågående verksamhet och redan gjorda åtaganden, som

måste kunna avslutas på ett tillfredsställande sätt, samt

vissa kunskapsöversikter.

För åren 1999 och 2000 beräknas anslaget uppgå till

oförändrad nivå i förhållande till år 1998.

A 4. Genomförande av skolreformer

1995/96

Utgift

114 454

Reserv

a-

tion

67 9371

Därav

1996

Utgift

64 184

1997

Anslag

122 494

Utgifts

-

progno

s

140 000

1998

Förslag

83 971

1999

Beräkna

t

45 565

2000

Beräkna

t

44 757

Beloppen anges i tusental kronor

1. Avser äldre anslag från budgetåret 1995/96

Anslaget skall användas för information och fortbildning

om nya läroplaner och betygssystem för skolväsendet.

Anslaget skall vidare användas för insatser i samband

med genomförandet av den nya gymnasieskolan.

Bidrag lämnas till kommunerna för utbildning av

handledare i den arbetsplatsförlagda delen av den

gymnasiala utbildningen samt för utrustning till skolor

som startar program med yrkesämnen i gymnasieskolan

och gymnasiesärskolan.

Skolverket disponerar medel för anordnande av

kompetensutveckling inom områden där behovet är

särskilt stort, bl.a. inom områdena läs- och

skrivsvårigheter, miljö, naturvetenskap-teknik. Vidare

kan medlen användas för att på olika sätt stimulera IT i

undervisningen.

Medlen kan även användas för informationsinsatser i

samband med integreringen mellan förskola, skola och

skolbarnsomsorg.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att det finns en reservation om

67 937 000 kr på anslaget. Eftersom anslaget fr.o.m. år

1997 är ett ramanslag har reservationen förts upp under

ett äldre anslag. Reservationen beror delvis på att vissa

planerade insatser inte genomförs förrän budgetåret

1997. Prognosen för innevarande budgetår visar att en

del av den uppkomna reservationen kommer att tas i

anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Anslaget infördes budgetåret 1993/94. Avsikten var

att 100 miljoner kronor skulle anvisas årligen under

en femårsperiod för kostnader i samband med

införandet av den nya gymnasieskolan. Ytterligare

medel har under åren tillförts anslaget, bl.a. för

insatser vid införandet av nya läroplaner, kursplaner

och betygssystem.

Den treåriga gymnasieskolan är införd. År 1997 är

det sista året som utbetalning sker av

genomföranderesurs enligt förordningen (SKOLFS

1993:16) om statsbidrag till kommunerna för planering

och information vid införande av de nya programmen i

gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen

föreslår därför att en minskning sker av anslaget.

Vissa insatser behöver dock fortfarande göras, där

analyser och utvärderingar visar på fortsatt behov av

utveckling av verksamheten. Även insatser för

kvalitetssäkring behövs. Vidare behövs medel för

informationsinsatser m.m. i samband med integreringen

förskola, skola och skolbarnsomsorg enligt vad som

föreslås i propositionen Förskoleklass och andra

skollagsfrågor (prop. 1997/98:6).

I regeringens skrivelse till riksdagen Utvecklingsplan

för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och

likvärdíghet (skr. 1996/97:112) redogörs för

regeringens syn på utvecklingen av bl.a.

gymnasieskolan. I samband med den fortsatta

utvecklingen kan medel för informationsinsatser m.m.

behövas.

Regeringen har tidigare under inledningen till detta

verksamhetsavsnitt redovisat hur ett pilotprojekt med

lärlingsutbildning skall genomföras. För genomförande

av dels lärlingsprogrammet, dels praktikprogrammet

har regeringen i 1997 års ekonomiska vårproposition

(prop. 1996/97:150) inom utgiftsområde 16. Utbildning

och universitetsforskning beräknat resurser för

genomförande av nämnda program. Regeringen har för

ändamålet räknat med totalt 27 030 000 kr för år 1998,

40 290 000 kr år 1999 och 38 250 000 kr år 2000.

Regeringen föreslår att 620 000 kr förs över från

detta anslag till ramanslaget A 15. Svenska EU-

programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling.

Regeringen räknar med en fortsatt minskning av

anslaget för år 1999. Anslaget beräknas för år 1999

uppgå till 45 565 000 kr och för år 2000 till 44 757 000

kr.

A 5. Statens institut för

handikappfrågor i skolan

1995/96

Utgift

166 280

Anslags-

sparande

10

864

Därav

1996

Utgift

115 317

1997

Anslag

114 375

Utgifts-

prognos

124

624

1998

Förslag

116 623

1999

Beräkna

t

120 107

2000

Beräkna

t

122 333

Beloppen anges i tusental kronor

Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH) skall

ge specialpedagogisk rådgivning och stöd till

kommunerna och till sådana fristående skolor som står

under statlig tillsyn. SIH skall också utveckla, framställa

och distribuera läromedel för synskadade,

rörelsehindrade, hörselskadade/döva och

utvecklingsstörda elever. Effektmålet för SIH:s

verksamheter är att minimera de svårigheter som kan

uppstå för elever med funktionshinder i en

utbildningssituation.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att myndigheten detta år hade ett

anslagssparande på 10 864 000 kr. Enligt myndighetens

prognos kommer anslagssparandet, som bl.a. beror på

vakanser och senarelagda projekt, i stort sett att tas i

anspråk detta budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SIH framhåller i sin årsredovisning att en ökad

samverkan mellan konsulenterna bl.a. lett till en

minskad fokusering på diagnosgrupper, vilket i sin

tur ökat såväl kompetensen som kvaliteten i

konsulenternas insatser. Antalet barn och elever med

funktionshinder har, enligt myndigheten, varit

relativt konstant över ett antal år. Behovet av

specialpedagogisk rådgivning och stöd från

konsulenterna har emellertid ökat. Konsulenterna har

mött den ökade efterfrågan genom att i ökad

utsträckning ge stöd till personal av olika kategorier

i grupp. Behovstäckningen vad gäller

specialpedagogiska läromedel har ökat i det

avseendet att antalet produkter som SIH

tillhandahåller har ökat. Särskilt markant är

ökningen vad gäller produktionen av programvaror

och videokassetter.

I egenskap av central förvaltningsmyndighet för

specialskolorna har SIH under budgetåret bl.a. haft i

uppdrag att i samarbete med specialskolorna arbeta

fram och föreslå verksamhetsmål och resultatmått för

specialskolorna samt Tomtebodaskolans resurscenter

inför kommande årsredovisningar. Uppdraget, som till

en del redovisats till Utbildningsdepartementet, kommer

att slutföras under september månad 1997.

Slutsatser

Sammantaget innebär bedömningen att de mål som lagts

fast för SIH bör gälla även under år 1998. Regeringen

understryker vikten av att myndigheten vidareutvecklar

produktivitets- och effektivitetsmått. SIH bör under det

kommande budgetåret vidareutveckla den pågående

samordningen av konsulentverksamhetens samlade

kompetens för att höja kvaliteten i insatserna och i så

hög utsträckning som möjligt svara mot behoven av

specialpedagogisk rådgivning och stöd. I övrigt föreslår

regeringen att medel för en halv administratörstjänst

förs över från ramanslaget A 1. Skolverket till detta

anslag.

Regeringen har i propositionen Utbildning i

teckenspråk för vissa föräldrar (prop.1996/97:162)

föreslagit att SIH skall besluta om och utbetala

statsbidrag till utbildningsanordnare av teckenspråks-

utbildning för föräldrar, s.k. TUFF-utbildning. Under

förutsättning att riksdagen beslutar i enlighet med

regeringens förslag, bedömer regeringen att kostnaderna

för att administrera det föreslagna TUFF-bidraget ryms

inom nuvarande kostnadsram.

Utredningen om funktionshindrade elever i skolan

(U1995:14) kan komma att föranleda förslag från

regeringens sida inom det aktuella området. I avvaktan

på resultatet av utredningen beräknas anslaget uppgå till

120 107 000 kr för år 1999 och till 122 333 000 kr för

år 2000.

A 6. Skolutveckling och produktion

av läromedel för elever med

handikapp

1995/96

Utgift

32 561

Reserv

a-

tion

4 1721

Därav

1996

Utgift

24 344

1997

Anslag

20 467

Utgifts

-

progno

s

24 529

1998

Förslag

20 936

1999

Beräkna

t

21 512

2000

Beräkna

t

22 105

Beloppen anges i tusental kronor

1. Avser äldre anslag från budgetåret 1995/96

Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen

(1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa

läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion

av, samt information om läromedel för elever med

funktionshinder. Från anslaget finansieras även

kostnader för arvoden till externa

läromedelsproducenter och annan expertis samt köpta

tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av

anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av

Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH).

Effektmålet är att framställa läromedel och hjälpmedel i

nödvändigt antal och av god kvalitet för att tillgodose

målgruppens behov.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar en reservation om 4 172 000 kr.

Eftersom anslaget fr.o.m. år 1997 är ett ramanslag har

reservationen förts upp under ett äldre anslag.

Inkomster från försäljning av läromedel uppgick under

budgetåret till 16 673 000 kr, vilket omräknat till en

tolvmånadersperiod är en mindre ökning i förhållande

till föregående budgetår. Medlen disponeras av SIH.

Prognosen för innevarande budgetår visar att den

uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta

budgetår.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

SIH redovisar en ökad behovstäckning under

budgetåret. Såvitt gäller de gravt synskadade eleverna

bedömer SIH, utifrån en fördjupad behovsinventering,

att tillgången på läromedel i basämnena är relativt god.

I andra ämnen finns alltjämt brister. De omfattande

satsningar som nu genomförs i många kommuner och

skolor beträffande datorer i undervisningen samt det

faktum att många funktionshindrade elever har en dator

som ett personligt och pedagogiskt hjälpmedel har,

enligt SIH, lett till ett stort intresse för dataprogram.

Det ökade intresset visar sig dessutom i den, i

förhållande till föregående budgetår, ökade

produktionen och försäljningen av program.

Slutsatser

Den redan tidigare nämnda utredningen om

funktionshindrade elever i skolan har bl.a. i uppgift att

kartlägga den statliga läromedelsproduktionen och

föreslå hur denna kan effektiviseras. Efter att

utredningen redovisat sina förslag och dessa

remissbehandlats, kan regeringen komma att föreslå

åtgärder på området. För åren 1999 och 2000 beräknas,

mot denna bakgrund, nivån på anslaget vara oförändrad

i förhållande till år 1998.

A 7. Specialskolor och resurscenter

1995/96

Utgift

563 302

Anslags-

sparande

59

455

Därav

1996

Utgift

385 872

1997

Anslag

414 840

Utgifts-

prognos

448

000

1998

Förslag

418 943

1999

Beräkna

t

431 868

2000

Beräkna

t

444 645

Beloppen anges i tusental kronor

Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn

och ungdomar med synskada, dövhet, hörsel- eller

talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad

utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den

utbildning som ges i grundskolan. Resurscentren skall

genom utredning och träning främja den allsidiga

utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för

barn och ungdom samt informera och fortbilda

föräldrar, lärare och övrig personal.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar ett anslagssparande på 59 455 000 kr.

Enligt specialskolornas prognos beräknas

anslagssparandet detta år att uppgå till 26 295 000 kr.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Specialskolornas och Tomtebodaskolans resurscenters

(TRC) årsredovisningar uppvisar, trots vissa

förbättringar, alltjämt en skiftande utformning, vilket

försvårar en jämförelse mellan skolorna. Flera skolor

redovisar någon form av genomförda utvärderingar.

Antalet elever uppgick under läsåret 1996/97 till 789,

vilket var en ökning jämfört med föregående läsår då

antalet inskrivna elever uppgick till 766. Omräknat till

heltidstjänster tjänstgjorde 290 lärare under läsåret

l996/97. Andelen lärare per 100 elever var under

samma läsår 36,8. Av årsredovisningarna framgår att

nyrekryteringsbehovet av lärare fortfarande är stort.

Flertalet av regionskolorna redovisar en relativt hög

andel elever med invandrarbakgrund, som högst ca 35

% av elevunderlaget. Dessa elevers stora behov av

extra stöd när det gäller den kommunikativa

utvecklingen och de krav som detta ställer på skolorna

framhålls i flera av årsredovisningarna.

Slutsatser

Sammantaget innebär regeringens bedömning att

nuvarande mål för verksamheten bör ligga fast.

Regeringen förväntar sig att det arbete som pågår vad

gäller att vidareutveckla verksamhetsmål och

effektivitetsmått leder till en betydligt högre grad av

jämförbarhet mellan skolorna i och med nästföljande

årsredovisning. Regeringen bedömer att kostnaderna för

den beräknade elevökningen ryms inom nuvarande

kostnadsram. Enligt 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100)

skall hemkommunen betala ersättning till staten för den

som är elev i specialskolan. Ersättningen skall tillföras

inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens

verksamhet. För budgetåret 1998 beräknas dessa

inkomster till 11 000 000 kr. I den tidigare nämnda

utredningen om funktionshindrade elever i skolan, ingår

i uppdraget att undersöka om ansvaret för

specialskolorna helt kan föras över till kommunerna

eller om staten skall vara fortsatt huvudman. Även det

stöd som ges av resurscentren omfattas av

utredningsuppdraget. Resultatet av utredningen kan

komma att föranleda åtgärder från regeringens sida.

För år 1999 beräknas mot denna bakgrund anslaget

uppgå till 431 868 000 kr och för år 2000 till

444 645 000 kr.

A 8. Särskilda insatser på

skolområdet

1995/96

Utgift

352 359

Därav

1996

Utgift

224 244

1997

Anslag

243 856

Utgifts

-

progno

s

243 856

1998

Förslag

258 336

1999

Beräkna

t

269 337

2000

Beräkna

t

279 641

 Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget är kostnader

 enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till

särskilda insatser på skolområdet,

 för ett elevbaserat tilläggsbidrag till Göteborgs,

Kristianstads, Stockholms och Umeå kommuner för

speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt

rörelsehindrade elever (Rh) från hela landet,

 till Örebro kommun enligt avtal mellan staten och

kommunen om viss statlig ersättning avseende

gymnasial utbildning i Örebro för döva och

hörselskadade elever,

 för särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten

och Sörmlands respektive Västmanlands landsting

samt Örebro kommun om bidrag till kostnader för

viss riksrekryterande utbildning för elever med

utvecklingsstörning.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på

området är antalet elever.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar ett överskott om 5 614 000 kr till följd av

att en utbetalning belastat fel budgetår.

Anslagsprognosen för innevarande budgetår däremot

pekar på att utgiften stämmer överens med anvisat

anslag.

Regeringens överväganden

Den av regeringen tillsatta utredningen om

funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) skall

även utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i

anslutning till utbildning av funktionshindrade elever

skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt

vem som skall finansiera verksamheten. De ändamål för

vilka stöd ges ur detta anslag kan därvid komma att

påverkas.

Elevantalet vid riksgymnasierna för döva och

hörselskadade i Örebro har läsåret 1996/97 varit något

högre än året dessförinnan och beräknas omfatta ca 400

läsåret 1997/98. Elevantalet i Rh-anpassad utbildning

har ökat till 165 elever (+9) läsåret 1997/98 och

beräknas ligga på denna nivå även läsåren 1998/99 och

1999/2000.

Regeringen räknar med ett utökat behov av

elevplatserna för Rh-anpassad gymnasieutbildning.

Detta har beaktats vid medelsberäkningen. I avvaktan

på förslag från nämnda utredning beräknar regeringen

ingen förändring av övriga medel under anslaget.

Med hänsyn till det ovan anförda beräknas

medelsbehovet under anslaget för år 1998 till

258 336 000 kr, för år 1999 till 269 337 000 kr och för

år 2000 till 279 641 000 kr.

A 9. Sameskolstyrelsen1

1995/96

Utgift

49 831

Anslags

-

sparand

e

3 779

Därav

1996

Utgift

35 582

1997

Anslag

33 246

Utgifts-

prognos

35 533

1998

Förslag

33 714

1999

Beräkna

t

34 646

2000

Beräkna

t

35 564

Beloppen anges i tusental kronor

1. Tidigare ramanslaget A 9. Sameskolor

Sameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna,

integrerad samisk undervisning och samisk förskole-

och fritidsverksamhet. Utbildningen vid sameskolorna

och den integrerade samiska undervisningen har som

effektmål att bevara och utveckla det samiska språket

och den samiska kulturen genom att ge samers barn en

utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i

övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m.

årskurs 6 i grundskolan och för den integrerade samiska

undervisningen t.o.m. årskurs 9 i grundskolan.

Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift utveckla,

framställa och distribuera läromedel för samisk

undervisning.

Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en

kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskole-

och fritidshemsverksamheten för samiska barn.

Från detta anslag utbetalas även bidrag till Samernas

folkhögskola.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar ett anslagssparande om 3 779 000 kr. Av

årsredovisningen framgår att ersättningen till staten från

hemkommunen för elevs undervisning i sameskolan har

uppgått till 10 429 000 kr. Prognosen för innevarande

budgetår visar på ett anslagssparande om ca 1 492 000

kr.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Sameskolstyrelsens resultatredovisning innehåller en

god kvantitativ redovisning av kostnader, intäkter etc.

Verksamhetsmål och prestationer har delvis

presenterats. En kvalitativ analys där målsättningar sätts

i relation till prestationer och resultat saknas dock.

Regeringen har därför i regleringsbrevet för 1997

fokuserat verksamhetsmålen på kvalitet och likvärdighet

och bl.a. gett Sameskolstyrelsen i uppdrag att i

samarbete med Skolverket utarbeta förslag på

kvalitetsmått.

Det finns sex sameskolor. Integrerad samisk

undervisning bedrivs inom kommunal grundskola i nio

kommuner. I sameskolan gick under läsåret 1996/97

143 elever, jämfört med 133 elever 1995/96. Den

integrerade verksamheten omfattade 141 elever.

Sedan den 1 januari 1996 leds varje sameskola av en

rektor. Vidare har produktionen av samiska läromedel

överlåtits på ett förlag. Sameskolstyrelsen ansvarar dock

för den långsiktiga planeringen och för de pedagogiska

delarna av verksamheten. Under budgetåret har ett

nordiskt samarbete om samiska läromedel och ett

projekt inom ramen för Sokrates för användning av

multimedia i språkundervisningen bedrivits.

Samernas folkhögskola har i sin årsredovisning

redovisat ett överskott för 1995/96.

Slutsatser

Sameskolstyrelsen bör i sina resultatredovisningar till

regeringen mer inrikta sig på kvalitativ analys.

Regeringen anser att en av de viktigaste uppgifterna för

styrelsen under budgetåret 1998 bör vara att fullfölja det

kvalitetssäkringsarbete som påbörjats under innevarande

budgetår.

Det behov av kompetensutveckling för förskollärare

och lärare som föreligger enligt Sameskolstyrelsen

förutsätts kunna finansieras inom ramen för tilldelade

medel.

Regeringen föreslår i propositionen Förskoleklass

och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) att

Sameskolstyrelsen skall få rätt att anordna

förskoleklasser och aviserar i samma proposition att

förändringar kommer att genomföras i same-

skolförordningen (1995:205) som en följd därav.

Sameskolstyrelsen och kommunen bör även i

fortsättningen i avtal avgöra den kommunala

ersättningens storlek per barn i samisk förskoleklass.

För att underlätta integrationen mellan samiska

förskoleklasser och sameskolan bör resurserna kunna

användas mer flexibelt. Regeringen föreslår därför att

Sameskolstyrelsen tillåts utnyttja ramanslaget

tillsammans med den kommunala ersättningen för den

integrerade verksamheten.

Enligt 8 kap. 7 § skollagen skall hemkommunen

betala ersättning till staten för den som är elev i

sameskolan. Ersättningen skall tillföras inkomsttiteln

2811 Övriga inkomster av statens verksamhet. För

budgetåret 1998 beräknas dessa inkomster till 7 395 000

kr.

Regeringen beräknar anslaget för år 1999 till

34 646 000 kr och för år 2000 till 35 564 000 kr.

A 10. Bidrag till viss verksamhet

motsvarande grundskola och

gymnasieskola

1995/96

Utgift1

57 289

Därav

1996

Utgift

37 115

1997

Anslag2

113 812

Utgifts-

prognos

113

812

1998

Förslag

118 091

1999

Beräkna

t

121 633

2000

Beräkna

t

125 282

Beloppen anges i tusental kronor

1. Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala

skolväsendet m.m, anslagsposterna 1-3

2. Nytt anslag

Under detta anslag beräknar regeringen medel för

 särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa

riksrekryterande gymnasiala utbildningar,

 bidrag till kostnader för Sveriges anslutning till

examensorganisationen International Baccalaureate

Organisation (IBO) i Genève, särskilt statsbidrag till

Göteborgs och Stockholms kommuner för IB-

utbildning samt för IB-utbildning vid Sigtunaskolan

Humanistiska Läroverket,

 - ersättning till kommun och landsting för

merkostnader för nordiska elever på gymnasial nivå,

 ersättning för personskada till elev i viss

gymnasieutbildning,

 statsbidrag till riksinternatskolor samt till

internationella grund- och gymnasieskolor (1995/96:

anslaget A 15),

 bidrag enligt förordningen (1996:565) om

statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers

skolgång i Sverige.

Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på

området är antalet elever.

Regeringens överväganden

Medelsberäkningen för riksinternatskolor,

internationella grund- och gymnasieskolor och

internationell utbildning på gymnasienivå (IB-utbildning)

utgår från en ram av årselevplatser som riksdagen

fastställt. Under innevarande budgetår lämnas

statsbidrag till de tre riksinsternatskolorna, sex

internationella grundskolor och två internationella

gymnasieskolor samt till IB-utbildning i Göteborg,

Sigtuna respektive Stockholm. Regeringen beräknar i

huvudsak oförändrad omfattning för budgetåren 1998-

2000.

Från detta anslag utbetalas också bidrag till en

kommun för elever från annat nordiskt land enligt

överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap

på gymnasial nivå. Ett visst ökat intresse har kunnat

noteras de senaste åren. Vid medelsberäkningen har en

uppskattning gjorts av medelsbehovet utifrån tidigare års

belastning.

Mot bakgrund av vad som anförts beräknar

regeringen medelsbehovet för åren 1998, 1999 och

2000 till oförändrad nivå i förhållande till år 1997.

A 11. Bidrag till svensk undervisning i

utlandet

1995/96

Utgift

111 821

Därav

1996

Utgift

72 576

1997

Anslag

81 391

Utgifts

-

progno

s

75 000

1998

Förslag

67 108

1999

Beräkna

t

71 156

2000

Beräkna

t

72 619

Beloppen anges i tusental kronor

Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519)

om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och

ungdomar. Bestämmelserna innebär i korthet att

statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk

utlandsskola, distansundervisning, kompletterande

svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola

(internationell skola).

Från anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som

tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid

Europaskolorna.

Bidrag lämnas även till Riksföreningen

Sverigekontakt.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar ett överskott på 14 095 000 kr. Dessutom

visar prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår ett överskott på 6 391 000 kr.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget är beroende av elevutvecklingen. Antalet

elever i reguljär utbildning uppgick läsåret 1996/97 till

1 150. Antalet elever som deltog i distansundervisning

med handledning var 89 och i kompletterande svensk

undervisning 2 994. Antalet elever i svenska sektioner

vid internationella skolor utgjorde 179.

Inom Europaskolorna finns svenska sektioner i

Bryssel och Luxemburg med nationellt anställda lärare.

Svenska elever finns även i övriga Europaskolor, men

ingår då i någon annan språksektion. Det totala antalet

svenska elever vid Europaskolorna var 179 läsåret

1996/97, varav vid den svenska sektionen i Bryssel 65

och i Luxemburg 46. Antalet nationellt anställda lärare

utgjorde 10.

Slutsatser

I 1997 års ekonomiska vårproposition (prop.

1996/97:150) föreslog regeringen att en besparing skulle

göras på svensk undervisning i utlandet med 20 miljoner

kronor fr.o.m. år 1998. Riksdagen hade inga

invändningar mot förslaget (bet. 1996/97:FiU20, rskr.

1996/97:284). Förslaget var föranlett av det

statsfinansiella läget. Även om de svenska

utlandsskolorna och den kompletterande

svenskundervisningen är viktiga för de svenskar som

vistas utomlands, anser regeringen, att med hänsyn de

kraftiga besparingar som skett inom många områden i

Sverige - inte minst inom skolan - för att sanera landets

ekonomi, kan inte heller detta område undantas från

besparingar.

Svenska utlandsskolors förening (SUF) har dock

påtalat svårigheterna för skolorna att göra hela

besparingen på en gång och dessutom under löpande

läsår. Skolorna fastställer såväl budget som elevavgifter

läsårsvis.

Regeringen har förståelse för de problem skolorna

ställs inför och föreslår därför att ändringar i

statsbidragssystemet genomförs först från den 1 juli

1998 för att skolorna skall få viss tid att anpassa

verksamheten till ett lägre statligt bidrag. För att uppnå

besparingen avser regeringen att genomföra följande

ändringar när det gäller bidragen.

Elevbidraget till grundskolorna sänks per elev

fr.o.m. den 1 juli 1998 med 6-8 % i förhållande till

bidraget för 1997. Bidraget för skolor med högst tio

elever beräknas till 53 000 kr per elev och bidraget för

skolor med över 55 elever till 26 000 kr per elev. En

successiv avtrappning däremellan sker av bidraget med

600 kr per elev.

Lokalkostnadsbidraget sänks från 75 % till 60 % av

årskostnaderna för de lokaler som behövs för

utbildningen från den 1 juli 1998 samt till 50 % från

den 1 juli 1999.

Handledararvodet vid distansutbildning halveras från

den 1 juli 1998. Arvodet varierar i dag mellan 8 190 kr

- 19 450 kr per elev beroende på elevantal. Utöver

handledararvodet betalar staten materialet vid

distansutbildning för de elever som uppfyller kraven för

behörighet enligt 3 § förordningen (1994:519) om

statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och

ungdomar.

Den kompletterande svenskundervisningen har ökat

under senare år. Kostnaden härför beräknas för

närvarande till ca 10 miljoner kronor. Regeringen är

medveten om att den kompletterande

svenskundervisningen utgör ett viktigt komplement för

att många svenska elever i internationella eller

nationella skolor skall kunna upprätthålla sina kunskaper

i det svenska språket och kulturen. Ett stort ansvar för

detta åvilar dock föräldrarna. Regeringen föreslår att

bidraget för kompletterande svensk undervisning sänks

från nuvarande 3 070 kr per elev till 1 500 kr per elev

från den 1 juli 1998.

Vidare föreslås att bidraget till Riksföreningen

Sverigekontakt sänks med 75 000 kr från år 1998 och

med ytterligare 75 000 kr från år 1999.

Besparingarna beräknas till 13 200 000 kr för år

1998, ytterligare 6 000 000 kr för år 1999 och

ytterligare 800 000 kr för år 2000. Neddragningen görs

med 20 miljoner kronor under detta anslag redan

fr.o.m. år 1998. För att finansiera det treåriga utlägget

föreslås att en ej utnyttjad reservation under det för

budgetåret 1995/96 uppförda anslaget Fortbildning

m.m. får disponeras för att täcka de kostnader som inte

ryms inom detta anslag.

I samband med Sveriges medlemsskap i EU anslöt

sig Sverige också till konventionen med stadga för

Europaskolorna. Utifrån antalet sektioner, klasser och

elever bestämmer styrelsen för Europaskolorna hur

många lärare som skall anställas. Medlemslandet

anställer de nationella lärarna och betalar lön till dem.

Regeringen bedömer att antalet elever vid

Europaskolorna kommer att öka och beräknar därför en

ökning av medlen för dessa såväl för år 1998 som för år

1999.

För år 1999 beräknas anslaget uppgå till 71 156 000

kr och för år 2000 till 72 619 000 kr.

A 12. Statens skolor för vuxna

1995/96

Utgift

60 558

Anslags-

sparande

9 443

Därav

1996

Utgift

44 282

1997

Anslag

38 411

Utgifts-

prognos

47 854

1998

Förslag

38 155

1999

Beräkna

t

39 244

2000

Beräkna

t

40 366

Beloppen anges i tusental kronor

Effektmålet för Statens skolor för vuxna (SSV) i

Norrköping och Härnösand är att öka tillgängligheten av

vuxenutbildning genom att erbjuda och utveckla

motsvarande kommunal vuxenutbildning i form av

distansutbildning. Under budgetåret 1995/96

innehållande 18 månader redovisade SSV i Norrköping

en omsättning på 47 miljoner kronor och 10 605

kursdeltagare och SSV i Härnösand redovisade en

omsättning på 45 miljoner kronor och 8 715

kursdeltagare. Anslaget tillförs inkomster för

uppdragsutbildning, avgifter för studiematerial och

andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter och

prövningsavgifter.

En jämförelse mellan anslag och utfall budgetåret

1995/96 visar att verksamheten vid skolorna totalt sett

genererat ett underskott, bl.a. till följd av intäktsbortfall

i verksamheten med uppdragsutbildning i Norrköping.

BUDGET FÖR UPPDRAGSVERKSAMHET I NORRKÖPING (TKR)

UPPDRAGSVERK

-SAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

INTÄKT-KOSTNAD

KOSTNADS-

TÄCKNING

UPPDRAGSGIVAR

E

STATEN %

UPPDRAGSGIVAR

E

ÖVRIGA %

Utfall

1995/96

9 641

14 917

-5 276

 65 %

25

75

Varav 1996

Prognos

1997

5 900

6 400

 500

 92 %

30

70

Budget 1998

8 000

7 500

 500

107%

25

75

Beräknat

1999

10 000

Beräknat

2000

10 000

BUDGET FÖR UPPDRAGSVERKSAMHET I HÄRNÖSAND (TKR)

UPPDRAGSVERK-

SAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

 INTÄKT-

KOSTNAD

KOSTNADS-

TÄCKNING

UPPDRAGSGIVAR

E

STATEN %

UPPDRAGSGIVAR

E

ÖVRIGA %

Utfall

1995/96

11 171

12 752

-1 581

 88 %

50

50

Varav 1996

6 532

7 396

-864

 88%

50

50

Prognos 1997

13 000

12 500

500

104%

60

40

Budget 1998

16 000

15 500

500

103%

65

35

Beräknat1999

17 000

Beräknat

2000

18 000

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Anslaget redovisas oförändrat med indexerad uppräkning och regeringen gör

bedömningen att medlen kommer att

förbrukas. Skolorna har också tillförts medel som en del i regeringens satsning

på ett nationellt kunskapslyft genom

regeringsbeslut. De medel som kommer skolorna till del inom ramen för

kunskapslyftet avser utbildning av egna

elever men även utvecklingsarbete vid skolorna som kommer att ske i samverkan

med Kunskapslyftsdelegationen.

Regeringen gör bedömningen att skolornas utvecklingsarbete avseende läromedel

och pedagogik bör samordnas i

syfte att uppnå största möjliga effekt av verksamheten.

Regeringens bedömning med

anledning av revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket (RRV) har haft invändningar på

det uppkomna underskottet under

budgetåret 1995/96 i uppdragsutbildning vid skolan i Norrköping. RRV har

därvidlag i sin revisionsrapport

uppmärksammat styrelsen på vikten av att prioritera budgetarbetet och

uppföljningen. Regeringens bedömning är att

det uppkomna underskottet i uppdragsverksamheten måste avhjälpas så att

fullständig kostnadstäckning erhålls.

Regeringen kommer inom kort att ge SSVN i uppdrag att inkomma med en redovisning

 av vilka åtgärder skolan

kommer att vidta för att komma till rätta med det uppkomna underskottet.

Regeringen konstaterar att Skolverket vid

sin tillsyn uppmärksammat brister i förhållande till gällande förordning för

verksamheten i de båda skolorna.

Slutsatser

Regeringen har med anledning av genomförd revision och tillsyn påbörjat ett

översynsarbete för att klargöra

skolornas framtida utveckling och roll i utbildningssystemet. Inom ramen för

detta översynsarbete kommer gällande

föreskrifter avseende bl.a. uppdragsutbildning samt verksamhet i utlandet att

ses över. SSV har en strategisk roll för

att utveckla distansundervisningen. Verksamheten måste utvecklas ytterligare så

att SSV kan bli moderna

distansutvecklingscentra med väl fungerande interaktivitet. De extra resurser

som kommer SSV till del genom

kunskapslyftet bör i ett första steg ge utrymme för metod- och

materialutveckling i syfte att sprida

distansutbildningsidéerna till kommunerna, folkbildningen och andra

utbildningsanordnare samt för att skräddarsy

utbildning i enlighet med kraven hos olika aktörer.

För år 1999 beräknas utgifterna uppgå till 39 244 000 kr och för år 2000 till 40

 366 000 kr.

A 13. Bidrag till viss verksamhet

inom vuxenutbildning

1995/961

Utgift

253 955

Därav

1996

Utgift

164 649

19972

Anslag

130 336

Utgifts-

prognos

130

336

1998

Förslag

134 236

1999

Beräkna

t

136 920

2000

Beräkna

t

139 659

Beloppen anges i tusental kronor

1. Anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor

2. Nytt anslag

Från anslaget bekostas statsbidrag till

 kompletterande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående

skolor,

 Katrineholms Tekniska skola enligt förordningen (SKOLFS 1991:52) om

statsbidrag för riksrekryterande teknisk

vuxenutbildning vid Katrineholms Tekniska skola,

 Nordiska scenografiskolan i Skellefteå,

 Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnad

länsvis i samverkan med de regionala

hemslöjdsföreningarna,

 försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet

enligt särskilda regeringsbeslut.

Regeringens överväganden

Enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om fristående skolor kan fristående

skolor vars utbildningar anses särskilt

värdefulla från nationell synpunkt (kompletterande skolor) ställas under statlig

 tillsyn och i vissa fall tilldelas

statsbidrag. Under budgetåret 1997 lämnas bidrag till 36 kompletterande skolor.

I budgetpropositionen för år 1997

anmälde regeringen att det fanns ett behov av att se över vilka kompletterande

skolor som skall få del av offentligt

stöd. Regeringen tillkallade därför i mars 1997 en särskild utredare (U 1997:04)

 med uppdrag att se över det statliga

stödet till kompletterande skolor (dir. 1997:42). Uppdraget skall vara slutfört

den 31 december 1997.

Regeringen föreslår i avvaktan på resultatet av översynen av stödet till de

kompletterande skolorna att ramen för

år 1998 för stöd till dessa skolor hålls oförändrad.

Regeringen anser att verksamheten vid Katrineholms Tekniska skola även

fortsättningsvis skall fungera som

riksrekryterande och beräknar oförändrad medelstilldelning för verksamheten.

Under anslaget har även medel

beräknats för Nordiska scenografiskolan i Skellefteå samt Svenska

hemslöjdsföreningarnas riksomfattande

kursverksamhet. Regeringen beräknar för budgetåret 1998 särskilda medel liksom

för innevarande budgetår, för

försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet. Resurserna

 skall främst användas för att

påskynda den pedagogiska utvecklingen som sker inom ramen för den femåriga

kunskapslyftssatsningen. Vidare

föreslås att 1 miljon kronor förs över från detta anslag till ramanslaget A 15.

Svenska EU-programkontoret för

utbildning och kompetensutveckling.

För år 1999 beräknas utgifterna uppgå till 136 920 000 kr och för år 2000 till

139 659 000 kr.

A 14. Särskilda

utbildningsinsatser för vuxna

1995/961

Utgift

1 684

250

Därav

1996

Utgift

1 264

205

19972

Anslag

2 751

798

Utgifts-

prognos

2 751

798

1998

Förslag

3 474

333

1999

Beräkna

t

4 504

413

2000

Beräkna

t

4 474

563

Beloppen anges i tusental kronor

1. Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet

m.m. anslagsposten 4 och anslaget A 18. Försöksverksamhet med kvalificerad

 yrkesutbildning

2. Nytt anslag

Från anslaget bekostas statsbidrag enligt förordningen (1996:1502) om statligt

stöd till särskilda satsningar på

utbildning av vuxna. Under anslaget beräknas också bidrag till

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning enligt förordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med viss

kvalificerad yrkesutbildning.

Målet för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att, genom utökad

gymnasial vuxenutbildning som anordnas

utöver sådan utbildning som anordnas med kommunala medel, åstadkomma ett

kraftigt kunskapslyft för i första hand

arbetslösa vuxna, som saknar treårig gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222).

Detta görs i syfte att öka

sysselsättning och tillväxt. Satsningen skall bidra till att utveckla nya former

 för att möta vuxnas utbildningsbehov i

framtiden och därmed vara ett aktivt bidrag i reformeringen av vuxenutbildningen

 så att den anpassas till de krav

som individen, arbetslivet och samhället ställer. I regeringens skrivelse till

riksdagen Utvecklingsplan för förskola,

skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112)

beskriver regeringen sin syn på utvecklingen

av vuxenutbildningen.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret 1995/96 visar att

tilldelade medel under anslaget A 9.

Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m., anslagsposten

4. Bidrag för särskilda

utbildningsinsatser i gymnasieskolan och komvux m.m. (2 436 855 000 kr) inte

till fullo har utnyttjats. Det beror på

att den verksamhet som bedrevs av kommunerna inte nådde upp till beräknade

volymer. Inte heller ramanslaget

 A 18. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (51 000 000 kr)

utnyttjades till fullo under budgetåret

1995/96.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa våren 1997

Den särskilda vuxenutbildningssatsningen inleddes den 1 juli i år vilket har

inneburit att vårterminen 1997 har varit

en övergångstermin. Syftet var att kurser som startade höstterminen 1996 skulle

kunna fullföljas under 1997

samtidigt som vissa nya kurser skulle kunna påbörjas. Under första halvåret 1997

 anvisades därför under detta anslag

bidrag för särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa inom kom- vux och i

studieförbund.

Till komvux fördelades totalt 59 500 heltidsplatser till en beräknad kostnad av

högst 841,5 miljoner kronor.

Skolverket har den 1 september 1997 redovisat resultatet i en rapport. Av

rapporten framgår att 56 500 heltidsplatser

har anordnats till en kostnad av 790 miljoner kronor, vilket innebär att 94 % av

 anslaget utnyttjats.

Till studieförbunden anvisades 45 miljoner kronor för studieverksamhet för

arbetslösa. Folkbildningsrådet har den

31 augusti 1997 redovisat resultatet som visar att studieförbunden under första

halvåret 1997 kunnat upprätthålla en

verksamhetsvolym motsvarande andra halvåret 1996.

Kunskapslyftet

Den femåriga satsningen på vuxenutbildning som benämns kunskapslyftet inleddes

den 1 juli 1997 och ersatte de

särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa som bedrivits i komvux t.o.m.

vårterminen 1997. Kunskapslyftet har

mötts av stort intresse och engagemang från kommunerna. Samtliga 288 kommuner

har ansökt om medel för

vuxenutbildningssatsningen. Kommunernas ansökningar visade ett betydligt större

behov av utbildningsplatser än de

planerade. Riksdagen beslutade efter förslag i 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) om ytterligare medel på tilläggsbudget för

budgetåret 1997 motsvarande 10 000

utbildningsplatser. Regeringen har också beräknat utgifter för ytterligare 10

000 utbildningsplatser per år under 1998,

1999 och 2000. Regeringen beslutade den 15 maj 1997 om fördelning till

kommunerna av det statliga stödet till

vuxenutbildningssatsningen. Som grund för fördelningen till kommunerna har

andelen arbetslösa, utbildningsnivån

samt den planerade verksamheten i kommunerna legat. Den verksamhet som planeras

i landets kommuner för hösten

1997 och för 1998 utgörs till ca 10 % av orienteringskurser, ca 30 % kurser i

yrkesämnen och ca 60 % kurser i

allmänna ämnen. Av de tillkommande platserna skall till ett begränsat antal

kommuner även bidrag kunna ges till

vuxenutbildning på grundskolenivå, för att säkerställa att kunskapslyftet kommer

 särskilt utsatta grupper till del.

Regeringen fastställde den 12 juni 1997 belopp per årsstudieplats samt

turordning mellan kommuner för fördelning

av statligt stöd till grundläggande vuxenutbildning inom ramen för

kunskapslyftet.

Kunskapslyftskommittén (dir. 1996:71) skall följa utformningen av den särskilda

vuxenutbildningssatsningen och

har också ansvar för att fristående nationella utvärderingar genomförs samt ett

samordningsansvar för utvärderingen

av kunskapslyftet. Regeringen har uppdragit åt Kunskapslyftskommittén att svara

för nationella utvärderingar av

vuxenutbildningssatsningen och medel har avsatts för detta.

Kunskapslyftskommittén skall göra en årlig

avrapportering till regeringen senast den 1 april åren 1998 och 1999 för att

möjliggöra en successiv reformering av

vuxenutbildningen. Regeringen har även uppdragit åt Skolverket att i samråd med

Arbetsmarknadsstyrelsen,

Centrala studiestödsnämnden och Statistiska centralbyrån ansvara för uppföljning

 och insamling av data från

kommunerna om kunskapslyftet. Denna rapport skall ske halvårsvis senast den 15

december respektive den 15 maj.

Under åren 1998 och 1999 skall Skolverket och Kunskapslyftskommittén samordna

sina respektive rapporteringar till

regeringen.

Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning

Medel anvisas till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning fr.o.m.

den 1 juli 1996.

Försöksverksamheten leds av Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning. Målet

med försöksverksamheten är att

pröva nya eftergymnasiala utbildningar, nya pedagogiska former och nya

anordnare. Utbildningen skall förena

praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. Under en tredjedel av

utbildningstiden genomförs

utbildningen i form av lärande i arbete på en arbetsplats. För läsåret 1996/97

har kommittén fördelat 1 700 platser,

vilka fördelar sig på 65 utbildningar. Till de två intagen hösten 1996 och

hösten 1997 har långt fler ansökningar

inkommit än kommittén haft resurser att fördela. Ansökningarna har innehållit

välmotiverade förslag till utbildning

som svarar mot efterfrågan i arbetslivet. Riksdagen har därför efter förslag

från regeringen i 1997 års ekonomiska

vårproposition beslutat (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.

1996/97:284) om ytterligare medel på

tilläggsbudget för år 1997 motsvarande ytterligare 1 500 platser i

försöksverksamheten med den kvalificerade

yrkesutbildningen fr.o.m. år 1997. Regeringen har också beräknat utgifter för

ytterligare utbildningsplatser för

treårsperioden 1998-2000 som innebär att den kvalificerade yrkesutbildningen kan

 omfatta 8 800 platser höstterminen

1998. Med anledning av den stora efterfrågan på den kvalificerade

yrkesutbildningen och utbildningens betydelse för

att tillgodose arbetslivets efterfrågan, avser regeringen tidigarelägga

utökningen med 1 000 platser av de 8 800 redan

under våren 1998.

Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning skall svara för uppföljning av

verksamheten samt att en från

kommittén oberoende utvärdering kommer till stånd. Kommittén har träffat avtal

om utvärdering av

försöksverksamheten och en slutrapport kommer att avges senast den 1 september

1999.

Regeringen har nyligen tillsatt en arbetsgrupp inom regeringskansliet som bl.a.

med utgångspunkt i

försöksverksamheten skall förbereda ett regeringsförslag om den kvalificerade

yrkesutbildningens framtid.

Slutsatser

Medel under detta anslag beräknas till 3 474 333 000 kr i enlighet med den i

1997 års ekonomiska vårproposition

redovisade fördelningen av platser. Under anslaget ingår också medel för

administration, information och

utvärdering av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning.

För år 1999 beräknas utgifterna uppgå till 4 504 413 000 kr och för år 2000 till

 4 474 563 000 kr.

A 15. Svenska EU-programkontoret för utbildning och

kompetensutveckling

1995/96

Utgift

3 322

Därav

1996

Utgift

3 322

1997

Anslag

4 700

Utgifts

-

progno

s

4 700

1998

Förslag

9 066

1999

Beräkna

t

9 267

2000

Beräkna

t

8 303

Beloppen anges i tusental kronor

Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och

kompetensutveckling m.m. - Svenska

EU-programkontoret - utgör svenskt programkontor för de EU-program inom

utbildning och kompetensutveckling

som regeringen bestämmer.

Effektmålen för Programkontoret är att

 aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser inom utbildning och

kompetensutveckling inom ramen för

Europasamarbetet,

 aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges

bästa möjliga förutsättningar för att

tillvarata de olika möjligheter som Europasamarbetet inom utbildning och

kompetensutveckling erbjuder,

 verka som en sambandsorganisation mellan Sverige och EU inom områdena

utbildning och kompetensutveckling.

För närvarande handhar Programkontoret EU-program dels inom

Utbildningsdepartementets område (Leonardo,

Cedefop och delar av Sokrates), dels inom Arbetsmarknadsdepartementets område

(Adapt, Employment samt

Europeiska socialfondens Mål 4). De delar av Sokratesprogrammet som berör

högskolesektorn ansvarar

Högskoleverket för. Dessutom ansvarar Programkontoret för programmet Ett år i

Frankrike . Högskoleverket

ansvarar tillsammans med Programkontoret för de program som syftar till ökat

samarbetet mellan EU och Kanada

samt EU och USA inom utbildningsområdet. Sedan april 1997 handhar

Programkontoret även Svenska IASTE

(internationellt praktikprogram för teknologer) samt från oktober 1997 de s.k.

Interpraktikstipendierna, som ersätter

de s.k. Europastipendierna, ett praktikprogram för arbetslösa ungdomar.

Programkontoret har fått 9,4 miljoner kronor från anslag under utgiftsområde 14.

 Arbetsmarknad och arbetsliv

för budgetåret 1997. Bidrag har utbetalats under budgetåret 1995/96 med 9,7

miljoner kronor från EU. Överföringen

av EU-medel är beroende av bl.a. undertecknandet av överenskommelser och avtal.

 Regeringens överväganden

Enligt förordningen (1995:963) med instruktion för Delegationen för genomförande

 av vissa EU-program inom

utbildning och kompetensutveckling m.m. skall delegationen utgöra programkontor

längst t.o.m. den 31 december

1999. Programkontoret har det senaste året fått en rad ytterligare uppgifter

från regeringen som delvis ändrat

myndighetens karaktär. Vissa av uppgifterna är inte knutna till EU-program och

dessas nuvarande tidsbegränsning

till utgången av år 1999. Regeringen avser därför att ta bort tidsbegränsningen.

 I detta sammanhang avser regeringen

även att ändra namnet från Delegationen för genomförande av vissa EU-program

inom utbildning och

kompetensutveckling m.m. till det myndigheten dagligdags kallas för, nämligen

Svenska EU-programkontoret för

utbildning och kompetensutveckling. Regeringen kommer att ge Statskontoret i

uppdrag att analysera och utvärdera

effekterna av Programkontorets verksamhet. Därefter kommer regeringen att ta

ställning till hur de kommande EU-

programmen och närliggande verksamhet bör administreras och organiseras för

framtiden.

Östersjösatsningen

Genom resultaten av regeringschefsmötet i Visby i maj 1996 fick Sveriges

statsminister i uppdrag att tills vidare

koordinera Östersjösamarbetet. Ett av de fem prioriterade områdena inom

Östersjösamarbetet är ömsesidigt

kunskapsutbyte. Mot denna bakgrund har regeringen gett ett särskilt uppdrag till

 Programkontoret att genom olika

insatser bistå de stater som, utan att ännu vara medlemmar av EU, under de

närmaste två åren kan beräknas komma

att börja delta i EUs samarbetsprogram på utbildningsområdet, Sokrates och

Leonardo da Vinci. Dessa program

sträcker sig för närvarande t.o.m. år 1999. Lettland bör, inom Östersjöområdet,

ges särskild uppmärksamhet från

svensk sida.

Slutsatser

Under budgetåret 1997 beräknades ramanslaget för Programkontoret till 4,7

miljoner kronor. Dessutom beräknades

sammanlagt 2,245 miljoner kronor från anslaget B 45. Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

anslagsposten 13. Regeringen föreslår att samtliga medel från

Utbildningsdepartementet läggs under detta anslag.

Mot bakgrund av det ökade ansvaret samt ytterligare arbetsuppgifter för

Programkontoret som här redovisats

beräknar regeringen en medelsförstärkning genom omfördelning inom

verksamhetsområdet med 2 miljoner kronor.

För år 1999 beräknas utgifterna uppgå till 9 267 000 kr och för år 2000 till 8

303 000 kr.

5.12 Anslag

B 1. Uppsala universitet:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

1 092 63

2

därav

1996

727 874

1997

Anslag

763 015

1998

Förslag

766 767

1999

Beräkna

t

798 077

2000

Beräkna

t

829 809

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Uppsala universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 155 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

450

560

Gymnasielärarexamen

500

540

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

996

1900

2200

2200

Civilingenjörsexamen

313

550

550

700

Grundskollärarexame

n 4-9

316

530

560

380

Gymnasielärarexamen

319

470

540

580

Apotekarexamen

226

280

350

370

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 6 000. Av dessa skulle minst 350 avse civilingenjörsexamen, minst 310

 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 480 avse

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9, minst 450 avse gymnasielärarexamen och minst 290

 avse läkarexamen.

Utbildningsuppdraget har fullgjorts för samtliga examina med undantag för

grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 1-7 och grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9,

där drygt 80 % respektive 70 % har fullgjorts.

De särskilda åtagandena har fullgjorts med undantag av åtagandet att anordna

s.k. NT-utbildning.

Antalet registrerade studenter under läsåret 1995/96 var 26 000, vilket

motsvarar 19 340 helårsstudenter. Detta är

en ökning av antalet helårsstudenter med 11 % jämfört med läsåret 1993/94.

Uppsala universitet är ett utpräglat

ungdomsuniversitet och nybörjarnas ålder sjunker stadigt. Av studenterna är 54 %

 kvinnor.

Utbildningsutbudet har ändrats under 1990-talet. Områdena teknik och

naturvetenskap samt lärarutbildningarna

har ökat sin andel av utbildningsutbudet, medan områdena samhällsvetenskap och

juridik har minskat sina andelar.

Samhällsvetenskap dominerar dock fortfarande med 25 % av alla helårsstudenter.

För att främja samarbetet över fakultetsgränserna i frågor som gäller miljö,

utveckling och andra

gränsöverskridande framtidsfrågor inrättades år 1996 ett centrum för miljö- och

utvecklingsstudier. Detta centrum

skall utgöra en bas för ämnesöverskridande kurser och seminarier.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

733 182 000 kronor, därav 8 007 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 33 585 000 kronor. Av ersättningen för särskilda

åtaganden avser 27 156 000 kronor

s.k. NT-utbildning.

B 2. Uppsala universitet: Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

1 349 21

9

därav

1996

899 119

1997

Anslag

906 412

1998

Förslag

952 889

1999

Beräkna

t

981 904

2000

Beräkna

t

1 011

306

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att minst 22 % av de

nyrekryterade professorerna vid

universitetet skall vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIE

RING

Humanistisk

115 006

31 194

Teologisk

19 626

4 953

Juridisk

19 308

4 495

Samhällsvetenskaplig

127 658

29 101

Medicinsk

132 805

19 544

Farmaceutisk

39 454

12 812

Teknisk -naturvetenskaplig

290 390

81 051

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

208 642

Summa

952 889

I anslagsposten samhällsvetenskaplig fakultet ingår medel för Kollegiet för

samhällsforskning (SCASSS). För att

täcka kostnader för verksamheten, som tidigare har finansierats av

Humanistisk-samhällsve-tenskapliga

forskningsrådet, tilldelas universitetet 9,2 miljoner kronor. Utöver detta

tillförs anslagsposten 0,4 miljoner kronor för

Torgny Segerstedts gästprofessur, som tidigare har finansierats av Rådet för

forskning om universitet och högskolor.

Anslagsposten ersättning för lokalhyror m.m. har tillförts 0,5 miljoner kronor

för att täcka ökade lokalhyror för

Gustavianum.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller ytterligare 0,5

 miljoner kronor för lokalkostnader för

Gustavianum år 1999.

Resultatinformation

Antalet avlagda doktorsexamina ökar stadigt. Under läsåret 1995/96 examinerades

266 doktorer, vilket var 4 % fler

än läsåret 1994/95 och den högsta examinationen någonsin. Andelen kvinnliga

disputerade läsåret 1995/96 var 32 %.

Antalet forskarstuderande som ägnade mer än 10 % av normal heltid åt

forskarutbildningen var i stort sett detsamma

som läsåret 1994/95 och uppgick till 2 400. Under läsåret 1995/96 uppgick

antalet professorer, omräknat till heltid,

till 279. Av dessa var 6 % kvinnor. Inom ramen för regeringens särskilda

satsningar på professurer och

forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön har fem professurer och tio

forskarassistentjänster placerats vid

Uppsala universitet.

B 3. Lunds universitet:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

1 810 72

9

därav

1996

1 205 62

3

1997

Anslag

1 228 53

5

1998

Förslag

1 165 26

0

1999

Beräkna

t

1 108

679

2000

Beräkna

t

1 149

865

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Lunds universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 40 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Med anledning av överflyttningen av huvudmannaskapet för lärarutbildningarna vid

 universitetet till den blivande

högskolan i Malmö (avsnitt 5.3.1) ändras utbildningsuppdragets inriktning för

Lunds universitet. Den del i

utbildningsuppdraget som rör lärarutbildningar upphör att gälla. I övrigt gäller

 utbildningsuppdraget för

treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr.

1996/97:100).

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden

2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

905

1800

2100

2100

Civilingenjörsexamen

1531

1700

1940

2140

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 8 400. Av dessa skulle minst 1 520 avse civilingenjörsexamen, minst

610 grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 580 grundskollärarexamen

med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9, minst 1 000 gymnasielärarexamen, minst 500 läkarexamen samt

minst 30 tandläkarexamen.

Utbildningsuppdraget för samtliga examina har i stort fullgjorts med undantag

för grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 och gymnasielärarexamen där 70 %

respektive 80 % har fullgjorts.

Utbildningsuppdraget för grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 har fullgjorts till

knappt 50 %.

Grundutbildningen har fortsatt att öka, främst inom de tekniska,

samhällsvetenskapliga och humanistiska

områdena. Antalet registrerade studerande under läsåret 1995/96 var cirka 34

000, motsvarande 27 600

helårsstudenter, vilket innebär en ökning med cirka 1 000 helårsstudenter

jämfört med läsåret 1994/95. Hälften av

studenterna var kvinnor.

Antalet avlagda magisterexamina ökade med 30 % mellan läsåren 1994/95 och

1995/96. Ett sekretariat har

inrättats med uppgift att stimulera och medverka till utveckling av kurser för

fortbildning och vidareutbildning vid

universitetet.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid

universitetet (Högskoleverkets rapportserie

1997:23 R). Lunds universitet var bland de första universiteten i Sverige med

att systematiskt granska kvaliteten med

en egeninitierad utvärdering år 1991. Lunds universitet har, enligt

Högskoleverkets bedömning, en tydlig strategi i

sitt övergripande kvalitetsarbete. Det övergripande kvalitetsarbetet bedrivs på

ett målmedvetet och systematiskt sätt

och ger ett positivt intryck. Universitetets olika områden har nått olika långt

med kvalitetsarbetet, men ett

övergripande intryck är att arbetet bedrivs ambitiöst av målmedvetna ledningar

och engagerade lärare. Det påpekas

bl.a. att det är angeläget att universitetets ledning visar ett tydligt

ledarskap och för ut särskilt angelägna

kvalitetsfrågor i organisationen, att universitetet utvecklar det akademiska

ledarskapet på olika nivåer samt att bristen

på återkoppling av kursutvärderingar från studenterna åtgärdas.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

1 075 108 000 kronor, därav 8 414 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

 har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som har redovisats under avsnitt

 5.2.1 samt de förändringar som

föreslås i samband med den blivande högskolan i Malmö (avsnitt 5.3.1).

Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 90 152 000 kronor. Av ersättningen för särskilda åtaganden avser

34 906 000 kronor s.k. NT-

utbildning och 55 247 000 kronor avser ersättning för tandvårdscentralen,

nationellt resurscentrum i fysik och för

trafikflygarutbildning.

B 4. Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

1 394 25

5

därav

1996

932 100

1997

Anslag

941 950

1998

Förslag

977 689

1999

Beräkna

t

1 009

673

2000

Beräkna

t

1 040

097

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att minst 19 % av de

nyrekryterade professorerna vid

universitetet skall vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIE

RING

Humanistisk

100 946

28 685

Teologisk

18 021

4 630

Juridisk

14 950

3 435

Samhällsvetensk.

96 786

27 018

Medicinsk

153 676

22 115

Odontologisk

25 189

4 319

Matem.-naturvet.

192 387

56 478

Teknisk

171 076

51 789

Konstn. utv.

4 243

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

200 412

Summa

977 689

I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för Skissernas museum med 0,5

miljoner kronor. I

anslagsposten ersättning för lokalhyror, m.m. ingår 4 miljoner kronor för ökade

hyreskostnader för nya och

ombyggda lokaler för Biomedicinskt centrum.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller ytterligare

medel för Skissernas museum med 2,5

miljoner kronor för 1999. Vidare bör gälla att universitetet erhåller medel till

 ökade hyreskostnader för nya och

ombyggda lokaler för Biomedicinskt centrum för 1999 med 9 miljoner kronor.

Resultatinformation

Forskarutbildningen fortsätter att expandera. Läsåret 1995/96 antogs drygt 600

studerande till

forskarutbildningen. Andelen kvinnor bland de nyantagna har ökat till 43 % för

läsåret 1995/96 jämfört med

38 % för föregående läsår. Sammantaget finns drygt 3 100 studenter som ägnar

forskarutbildningen mer än

10 % av normal heltid. Antalet avlagda doktorsexamina var under läsåret 1995/96

detsamma som under

föregående läsår, d.v.s. cirka 280. Av de disputerade var 27 % kvinnor. Antalet

licentiatexamina ökade till

cirka 100, varav 36 % avlades av kvinnor. Antalet professorer, omräknat till

heltid, uppgick läsåret 1995/96

till 344. Av dessa var 9 % kvinnor.

B 5. Göteborgs universitet: Grundutbildning

1995/96

Anslag

1 315 25

5

därav

1996

876 940

1997

Anslag

926 538

1998

Förslag

926 126

1999

Beräkna

t

960 185

2000

Beräkna

t

996 178

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Göteborgs universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade

universitetet helårsprestationer motsvarande 191 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

410

500

Gymnasielärarexamen

650

720

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

937

2000

2400

2400

Grundskollärarexame

n 4-9

410

840

500

330

Gymnasielärarexamen

650

670

720

770

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 6 800. Av dessa skulle minst 730 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7, minst 1 100 grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9, minst 1 000

gymnasielärarexamen, minst 272 läkarexamen samt minst 170 tandläkarexamen.

Utbildningsuppdraget har fullgjorts

med undantag för grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7 där nära 90 % har

fullgjorts, grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna

4-9 där nära 40 % har fullgjorts och

gymnasielärarexamen där nära 70 % har fullgjorts. Den låga genomströmningen inom

 lärarutbildningarna har

analyserats av en arbetsgrupp inom Göteborgs universitet. Arbetsgruppens

åtgärdsförslag prövas och utvecklas för

närvarande av universitetet.

Antalet registrerade studenter under läsåret 1995/96 var 29 500 vilket motsvarar

 22 200 helårsstudenter. Det är en

ökning med 4 % jämfört med föregående läsår. 60 % av studenterna var kvinnor.

Volymökningen är fördelad på

samtliga utbildningsområden med tyngdpunkt på de samhällsvetenskapliga,

humanistiska och naturvetenskapliga

områdena. Rekryteringen sker alltjämt i stor utsträckning från Västsverige.

Antalet nybörjare på program har minskat med närmare 1 000 på tre år, medan de

fristående kursernas andel av

det totala kursutbudet har ökat från 40 % till närmare 50 % sedan läsåret

1992/93. Den andel studenter som läser på

fördjupningskurser fortsätter att öka något och motsvarar för närvarande drygt

15 %. I samverkan med närliggande

högskolor har ett omfattande utvecklingsarbete initierats i syfte att främja och

 öka utbudet av distansutbildning med

hjälp av modern informationsteknologi.

De särskilda åtagandena har i stort fullgjorts med undantag för

aspirantutbildning.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

891 540 000 kronor, därav 8 414 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 34 586 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

B 6. Göteborgs universitet:

Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

1 078 54

1

därav

1996

716 838

1997

Anslag

723 664

1998

Förslag

784 320

1999

Beräkna

t

805 441

2000

Beräkna

t

827 168

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 22 % av nyrekryterade

professorer vid universitetet skall vara

kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIERIN

G

Humanistisk

102 896

27 634

Samhällsvetensk.

131 301

34 503

Medicinsk

153 246

21 272

Odontologisk

19 893

4 234

Matem.-naturvet.

129 218

37 549

Sekretariat för

genusforskning

5 066

Konstn. utv.

6 903

Bot. trädgården

4 854

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

230 943

Summa

784 320

I anslagsposterna humanistisk fakultet och samhällsvetenskaplig fakultet ingår

en resursförstärkning för

tvärvetenskaplig, gränsöverskridande forskning och forskarutbildning. I

anslagsposten matematisk-naturvetenskaplig

fakultet ingår medel med 715 000 kronor för förre rektorn vid Högskolan

Kristianstads forskningsverksamhet. I

anslagsposten ersättning för lokalhyror, m.m. ingår 30,4 miljoner kronor till

ökade hyreskostnader för Centrum för

experimentell biomedicin.

Resultatinformation

Antalet avlagda doktorsexamina har ökat med 20 % sedan läsåret 1994/95 och

uppgick läsåret 1995/96 till 218,

varav cirka 35 % hade avlagts av kvinnor. Antalet studerande som ägnade mer än

10 % av normal heltid åt

forskarutbildningen uppgick under hösten 1996 till drygt 2 000, vilket är samma

nivå som under de senaste åren.

Andelen kvinnliga forskarstuderande har under det senaste året ökat från 40 %

till 42 %. Antalet professorer,

omräknat till heltid, uppgick hösten 1996 till 239. Av dessa var cirka 10 %

kvinnor, vilket motsvarar en mindre

ökning jämfört med hösten 1995.

B 7. Stockholms universitet: Grundutbildning

1995/96

Anslag

903 440

därav

1996

601 620

1997

Anslag

631 848

1998

Förslag

647 173

1999

Beräkna

t

676 104

2000

Beräkna

t

704 185

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Stockholms universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade

universitetet helårsprestationer motsvarande 139 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden

2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÄL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

734

2200

2600

2600

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 5 100. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Antalet registrerade studenter under läsåret 1995/96 var knappt 31 000, vilket

motsvarar knappt 21 000

helårsstudenter, vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Nära 60 % av

studenterna var kvinnor. Ökningen

inom grundutbildningen har under den senaste femårsperioden varit störst

procentuellt sett inom den matematisk-

naturvetenskapliga fakulteten.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts, med undantag för åtagandet

att anordna basår.

Allt fler studenter läser på fördjupningskurser. Den mest påtagliga förändringen

 är ökningen av andelen

helårsstudenter på 80-poängsnivån inom det samhällsvetenskapliga

utbildningsområdet. Antalet helårsstudenter på

fördjupningskurs har ökat med 20 % sedan läsåret 1992/93.

En kontinuerlig förändring och förnyelse av kursutbudet pågår, både genom

revidering av befintliga kurser men

även genom tillskapandet av nya kurser. Mot bakgrund av erfarenheter från

utländska universitet med

samarbetsinriktad och samhällsorienterad utbildning i matematik, har man inom

matematisk-naturvetenskapliga

fakulteten startat en ny utbildningslinje, projektlinjen i matematik, fysik och

matematisk statistik 120-160 poäng.

Målet för denna linje är att försöka uppnå en jämnare könsfördelning genom att

rekrytera fler kvinnor.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

604 129 000 kronor, därav 8 414 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 43 044 000 kronor. Av ersättningen för särskilda

åtaganden avser 20 559 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 22 485 000 kronor avser nationellt resurscentrum för

kemi, kompletteringsutbildning för

socialarbetare med utländsk examen, Tolk- och översättarinstitutet,

teckentolkning samt kostnader för studenter med

funktionshinder.

B 8. Stockholms universitet:

Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

1 096 03

4

därav

1996

728 806

1997

Anslag

743 788

1998

Förslag

776 182

1999

Beräkna

t

797 615

2000

Beräkna

t

820 729

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 21 % av nyrekryterade

professorer vid universitetet skall vara

kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M. (TUSENTAL

KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIE

RING

Humanistisk

120 205

32 104

Juridisk

23 249

3 783

Samhällsvetensk.

135 806

30 459

Matem.-naturvet.

294 822

62 170

Int.meteorolog inst.

1 667

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

200 433

Summa

776 182

I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för forskningsområdet svenska

för döva med 0,9 miljoner kronor,

för forskning och vård av Tage Erlanders arkiv med 250 000 kronor. I

anslagsposten samhällsvetenskaplig fakultet

ingår medel för forskning vid Centrum för Invandrarforskning med 1 miljon

kronor.

Planeringsförutsättning för 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet erhåller ersättning

tillsammans med Kungl. Tekniska

högskolan för ökade hyreskostnader med totalt 16 miljoner kronor vardera i

samband med inflyttning i det med

Kungl. Tekniska högskolan gemensamma Fysikcentrum.

Resultatinformation

Vid universitetet avlades läsåret 1995/96 sammanlagt 212 examina inom

forskarutbildningen, varav 140

doktorsexamina och 72 licentiatexamina. Antalet licentiatexamina har ökat med 33

 % jämfört med läsåret 1994/95.

Andelen kvinnor av dem som disputerade inom humanistiskt forskningsområde

1995/96 var knappt 50 %.

Motsvarande siffra för matematiskt-naturvetenskapligt forskningsområde var cirka

 30 %. Antalet nyantagna till

forskarutbildningen läsåret 1995/96 uppgick till drygt 300. Antalet studerande

som ägnade mer än 10 % av normal

heltid åt forskarutbildning uppgick till cirka 1 900. Antalet doktorandtjänster

uppgick läsåret 1995/96 till 562. Antalet

professorer omräknat till heltid uppgick till 197 hösten 1996. Av dessa var 14 %

 kvinnor.

B 9. Umeå universitet:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

913 782

därav

1996

607 450

1997

Anslag

634 097

1998

Förslag

677 386

1999

Beräkna

t

716 901

2000

Beräkna

t

754 677

 Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Umeå universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade universitetet

helårsprestationer motsvarande 15 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

530

630

Gymnasielärarexamen

370

400

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

562

2000

2300

2300

Civilingenjörsexamen

45

150

180

370

Grundskollärarexame

n 4-9

289

500

630

420

Gymnasielärarexame

n

326

350

400

430

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 3 900. Av dessa skulle minst 75 avse civilingenjörsexamen, minst 410

grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 430 grundskollärarexamen

med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9, minst 500 gymnasielärarexamen, minst 269 läkarexamen samt minst

 130 tandläkarexamen.

Utbildningsuppdraget för samtliga examina har uppfyllts med undantag för

grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärarexamen vilka uppfyllts till

drygt 65 % samt

civilingenjörsexamen som uppfyllts till 60 %.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Grundutbildningen har expanderat kraftigt under treårsperioden. Ökningen

omfattar i stort sett alla områden, men

har varit särskilt stor inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena.

 Antalet registrerade studenter

under läsåret 1995/96 var cirka 18 800, motsvarande drygt 14 200

helårsstudenter, vilket innebär en ökning med

drygt 10 % jämfört med läsåret 1994/95. Knappt hälften av studenterna var

kvinnor.

Umeå universitet har en omfattande distansutbildning och utlokaliserad

utbildning. Totalt var cirka 6 500 personer

registrerade på distanskurser vid Umeå universitet. Drygt 60 % av dessa var

kvinnor. 75 % av de som studerade på

distanskurser var äldre än 25 år. Påfallande är att antalet distansstuderande på

 fördjupningskurser har ökat.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

658 037 000 kronor, därav 17 679 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitten

5.2.1 och 5.2.5 samt med hänsyn

till utökningen av läkarutbildningen under avsnitt 5.2.2.1. Ersättningen för

särskilda åtaganden har beräknats till

19 349 000 kronor. Av ersättningen för särskilda åtaganden avser 17 549 000

kronor s.k. NT-utbildning och

1 798 000 kronor avser lektorat i samiska och Bildmuséet.

B 10. Umeå universitet: Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

742 419

därav

1996

494 364

1997

Anslag

500 155

1998

Förslag

522 150

1999

Beräkna

t

551 698

2000

Beräkna

t

567 724

 Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 22 % av de nyrekryterade

professorerna vid universitetet skall

vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIERI

NG

Humanistisk

54 091

12 154

Samhällsvetenskap

90 571

16 838

Medicinsk

126 61

2

14 269

Odontologisk

24 152

3 404

Matem.-naturvet.

146 45

0

28 808

Konstn. utv.

820

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

79 454

Summa

522 150

Planeringsförutsättning för 1999

Som planeringsförutsättning för 1999 bör gälla att universitetet erhåller

ersättning med 14 miljoner kronor för ökade

lokalkostnader för kemiskt-biologiskt centrum.

Resultatinformation

Antalet avlagda doktorsexamina läsåret 1995/96 var drygt 80, vilket i stort är

oförändrat jämfört med

föregående år. Knappt 30 licentiatexamina avlades läsåret 1995/96. 28 % av

examina inom

forskarutbildningen avlades av kvinnor. Under läsåret 1995/96 antogs cirka 210

studenter till

forskarutbildningen, varav 29 % var kvinnor. Sammanlagt fanns det läsåret

1995/96 drygt 1 000 studerande

som ägnade mer än 10 % av normal heltid åt forskarutbildningen. Under läsåret

1995/96 uppgick antalet

professorer omräknat till heltid till 143, varav 7 % var kvinnor.

B 11. Linköpings universitet:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

793 665

därav

1996

528 419

1997

Anslag

577 673

1998

Förslag

638 344

1999

Beräkna

t

690 767

2000

Beräkna

t

741 622

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Linköpings universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade

universitetet helårsprestationer motsvarande 39 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

330

440

Gymnasielärarexamen

250

270

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

586

900

1100

1100

Civilingenjörsexamen

1414

1500

1700

1900

Grundskollärarexame

n 4-9

204

315

440

290

Gymnasielärarexamen

131

250

270

290

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 3 500. Av dessa skulle minst 1 250 avse civilingenjörsexamen, minst

290 grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 390 grundskollärarexamen

med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9, minst 250 gymnasielärarexamen samt minst 150 läkarexamen.

Utbildningsuppdraget har fullgjorts

med undantag för grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 och

gymnasielärarexamen, där drygt 50 % har fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Antalet registrerade studerande under

läsåret 1995/96 uppgick till drygt

14 000, vilket motsvarar cirka 12 000 helårsstudenter. Det innebär en ökning av

antalet helårsstudenter med 11 %

jämfört med föregående läsår. Hälften av studenterna läsåret 1995/96 var

kvinnor. Universitetet karaktäriseras av att

studenterna till stor del består av ungdomsstuderande. Något fler studenter än

föregående år läser på

fördjupningskurser. Andelen fördjupningskurser utgör 23 % av det totala utbudet.

Antalet kvinnor har ökat på de tekniska utbildningarna. De nya

utbildningsprogrammen Informationsteknologi,

Industriell ekonomi med internationell inriktning och Teknisk biologi har en

stor andel kvinnor, 40 % eller mer.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

I juni 1996 beslutade riksdagen att Linköpings universitet skulle erhålla 2 300

platser, av den beslutade

utbyggnaden om 30 000 platser 1997 och 1999. Merparten av dessa nya platser

skulle förläggas till Norrköping.

Under budgetåret 1995/96 började universitet därför planera den största samlade

utbyggnaden av utbildning och

forskning som universitet genomfört efter sin tillkomst. Fyra

utvecklingskommittéer har till uppgift att utveckla

utbildning och forskning vid Campus Norrköping inom teknik och naturvetenskap,

kultur och medier, sociala och

kulturella förändringsprocesser samt lärande. Grundtankar bakom utvecklingen av

Campus Norrköping är en ökad

rekrytering från grupper med svaga studietraditioner och/eller personer med

invandrarbakgrund samt en breddad och

fördjupad omvärldskontakt.

Från och med den 1 januari 1996 bedriver Linköpings universitet vårdutbildning

på uppdrag av Östergötlands läns

landsting. Inom ramen för detta uppdrag bedrevs vårdutbildning för drygt 900

helårsstudenter under kalenderåret

1996. Dessa helårsstudenter tillkommer utöver de tidigare redovisade

helårsstudenterna.

Linköpings universitet har erhållit rätt att utfärda teologie kandidatexamen om

140 poäng.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

613 750 000 kronor, därav 16 009 000 kronor som engångsersättning. I takbeloppet

 är medel beräknade för 30

helårsstudenter i yrkesteknisk högskoleutbildning inom träteknik. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 24 594 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning med

särskilt vuxenstudiestöd.

B 12. Linköpings universitet:

Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

487 320

därav

1996

324 952

1997

Anslag

323 203

1998

Förslag

343 420

1999

Beräkna

t

362 114

2000

Beräkna

t

371 036

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 17 % av de nyrekryterade

professorerna vid universitetet skall

vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M. (TUSENTAL

KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIE

RING

Filosofisk

13

077

5 190

Medicinsk

74

388

7 518

Teknisk

116

333

36 508

Tema

56

744

10 752

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

82

878

Summa

343

420

I anslagsposten Tema ingår medel för ett nytt tema, tema Etnicitet, med 4

miljoner kronor samt medel för en

generell resursförstärkning med för uppbyggnad av tvärvetenskaplig

forskarutbildning i Norrköping.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som planeringsförutsättning för 1999 bör gälla att universitetet erhåller medel

för kostnader förknippade med

Himmel och hav, som är ett teknik och naturvetenskapscentrum som universitetet

uppför, med 10 miljoner kronor.

Resultatinformation

Under läsåret 1995/96 har 114 doktorsexamina och 83 licentiatexamina utfärdats,

vilket innebär en fördubbling

jämfört med läsåret 1990/91. Sammantaget finns cirka 1 100 studerande som ägnade

 mer än 10 % av normal heltid

åt forskarutbildningen. Under budgetåret 1995/96 antogs 173 studenter till

forskarutbildningen, varav 47 kvinnor.

Andelen kvinnor bland det totala antalet forskarstuderande är 32 %, en liten

ökning jämfört med läsåret 1994/95.

Antalet professorer omräknat till heltid uppgick läsåret 1995/96 till 137. Av

dessa var 9 kvinnor, vilket var lika

många som föregående år. Andelen kvinnliga lektorer är nu 22 %, en ökning

jämfört med läsåret 1994/95. Den

externa forskningsfinansieringen har fortsatt att öka.

B 13. Karolinska institutet:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

475 139

därav

1996

318 002

1997

Anslag

307 388

1998

Förslag

295 824

1999

Beräkna

t

301 316

2000

Beräkna

t

310 542

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för Karolinska institutet.

Karolinska institutet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade institutet

helårsprestationer motsvarande 22 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 1 100. Av dessa skulle minst 740 avse läkarexamen och minst 240

tandläkarexamen. Utbildningsuppdraget

har i stort fullgjorts.

Antalet registrerade studenter i grundläggande högskoleutbildning läsåret

1995/96 uppgick till cirka 4 200, vilket

motsvarar knappt 2 600 helårsstudenter. Det är i stort sett oförändrat antal

helårsstudenter jämfört med föregående

läsår. För de nya utbildningarna, inom biomedicin samt yrkesutbildningarna till

tandtekniker och optiker, finns en

dominans av kvinnliga studenter. Denna är dock inte lika uttalad som för bl.a.

sjukgymnast- och

logopedutbildningarna. Inom läkar- och tandläkarutbildningarna har

könsfördelningen varit jämn sedan många år.

Utbudet av fristående kurser som tidigare var mycket begränsat vid Karolinska

institutet har utökats från 35

helårsplatser läsåret 1991/92 till 350 helårsplatser läsåret 1995/96. När det

gäller fristående kurser har institutets

strävan i första hand varit att tillgodose behovet av påbyggnadsutbildningar

knutna till de yrkesinriktade

grundutbildningarna, exempelvis på nivån för magisterutbildning. I andra hand

har man strävat efter att tillgodose

behov av fortbildning och vidareutbildning för yrkesverksamma inom de yrken

institutets egna grundutbildningar

leder till och att stimulera uppbyggnad av kurser inom institutets

profilområden.

Institutet har i samband med införandet av nya utbildningsplaner i olika

utbildningsprogram initierat ett

pedagogiskt förändringsarbete. Riktade insatser för pedagogisk utbildning som en

 del av lärarnas professionella

kompetensutveckling har genomförts. Medel för att förbättra tillgången på

vetenskapligt meriterade lärare har i

huvudsak styrts till universitetsadjunkterna inom sjukgymnast- och

logopedutbildningarna. Detta har under läsåret

1995/96 resulterat i fyra magisterexamina, två registreringar som doktorander

och en doktorsavhandling. En

väsentlig del av kvalitetsutvecklingsarbetet är de regelmässiga utvärderingar

som genomförs på samtliga kurser och

inom alla utbildningar.

Karolinska institutet har fr.o.m. den 1 januari 1997 beteckningen universitet.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

232 558 000 kronor, därav 2 613 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden uppgår till 63 267 000 kronor, varav 61 524 000 kronor avser

ersättning för tandvårdscentralen.

B 14. Karolinska institutet: Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

759 358

därav

1996

507 732

1997

Anslag

558 025

1998

Förslag

603 168

1999

Beräkna

t

624 171

2000

Beräkna

t

642 736

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 23 % av de nyrekryterade

professorerna vid universitetet skall

vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIE

RING

Medicinsk

337 062

41 535

Odontologisk

32 922

6 540

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

233 184

Summa

603 168

I anslagsposten medicinsk fakultet ingår medel för studiefinansiering i

forskarutbildningen för doktorander som

undervisar och handleder vid Södertörns högskola med 6 miljoner kronor samt

medel för Centrum för

idrottsforskning med 5,4 miljoner kronor. I anslagsposten ersättning för

lokalhyror, m.m. ingår 28,2 miljoner kronor

till ökade hyreskostnader med anledning av upprustningen av Karolinska

institutets lokaler.

Resultatinformation

Vid Karolinska institutet bedrivs såväl grundläggande biomedicinsk forskning som

 mer tillämpad patientrelaterad

medicinsk och odontologisk forskning. Institutet strävar mot att bredda

forskningsprofilen genom att lyfta fram

forskning inom folkhälsovetenskap och vårdvetenskap.

Karolinska institutet, Kungl. Tekniska högskolan och Stockholms universitet har

gemensamt startat en

biomedicinsk forskarskola. Skolan som anordnar ett forskningsförberedande år,

riktar sig främst till studerande med

minst 100 högskolepoäng från en grundutbildning som anknyter till det

biomedicinska området. Läsåret 1995/96

antogs drygt 300 studerande till forskarutbildningen. Höstterminen 1995 fanns

sammantaget 960 studerande, som

ägnade mer än 10 % av normal heltid åt forskarutbildningen, registrerade vid

Karolinska institutet. 183

doktorsexamina och 30 licentiatexamina avlades under läsåret 1995/96. Antalet

professorer omräknat till heltid

uppgick läsåret 1995/96 till 165. Av dessa var knappt 7 % kvinnor.

B 15. Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

1995/96

Anslag

865 903

därav

1996

576 711

1997

Anslag

622 837

1998

Förslag

676 183

1999

Beräkna

t

711 664

2000

Beräkna

t

744 242

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för högskolan.

Kungl. Tekniska högskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat ett outnyttjat takutrymme

motsvarande 15,4 miljoner kronor av takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden

2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Civilingenjörsexamen

2791

3300

3600

3750

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 2 900. Av dessa skulle minst 2 750 avse civilingenjörsexamen.

Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Antalet registrerade studerande i grundutbildning under läsåret 1995/96 var

cirka 12 000, motsvarande drygt

9 400 helårsstudenter. Detta är en ökning med 5 % jämfört med läsåret 1994/95.

Knappt en fjärdedel av studenterna

var kvinnor, vilket är en liten ökning jämfört med läsåret 1994/95.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Kungl. Tekniska högskolan har under budgetåret 1995/96 fått extra medel för att

förbättra tillgången på

vetenskapligt meriterade lärare och för pedagogisk utveckling. Flera pedagogiska

 förnyelseprojekt pågår.

Det kvalitetsråd som bildades 1994 har under läsåret 1995/96 avslutat arbetet

med att ta fram ett kvalitetsprogram

för högskolan och förankring av programmet har skett bl.a. genom seminarier och

diskussioner. Under läsåret

1995/96 har högskolan deltagit i utvärderingar av flera civilingenjörsprogram,

som lett till bl.a. att delfakulteternas

ansvar och befogenheter skall klargöras samt att den

matematiskt-naturvetenskapliga delen anpassas mera till

respektive utbildningsprogram.

Antalet helårsstudenter i anslagsfinansierad fortbildning och vidareutbildning

var 200 kalenderåret 1996 och har

ökat med 79 % jämfört med läsåret 1994/95. Den avgiftsfinansierade utbildningen

har expanderat från 19 miljoner

kronor 1994/95 till 36 miljoner kronor 1996.

Distansutbildningen vid högskolan har utökats och under läsåret 1995/96 har 26

distanskurser genomförts. Flera

forskningsprojekt pågår för att förbättra tekniken i pedagogikens tjänst.

Kungl. Tekniska högskolan har fr.o.m. den 1 januari 1997 beteckningen

universitet.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

627 507 000 kronor, därav 18 290 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 48 676 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

B 16. Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

732 139

därav

1996

487 897

1997

Anslag

487 667

1998

Förslag

506 043

1999

Beräkna

t

529 547

2000

Beräkna

t

542 946

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 6 % av de nyrekryterade

professorerna vid högskolan skall

vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIE

RING

Teknisk

316 688

66 710

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

189 355

Summa

506 043

I anslagsposten teknisk fakultet ingår medel för professor Åke E. Anderssons

forskningsverksamhet inom

infrastrukturens ekonomi med 458 000 kronor (halvår).

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som planeringsförutsättning bör gälla att högskolan tillsammans med Stockholms

universitet erhåller ersättning för

ökade hyreskostnader med totalt 16 miljoner kronor vardera i samband med

inflyttning i det med Stockholms

universitet gemensamma Fysikcentrum. Högskolan bör från 1999 erhålla särskild

ersättning om 10 miljoner kronor

för ökade hyreskostnader för det nya biblioteket.

Resultatinformation

Efter några år med i princip oförändrat antal nyantagna till forskarutbildningen

 har en ökning med drygt 14 % skett

läsåret 1995/96 då 325 personer antogs. Andelen kvinnor bland de nyantagna är

oförändrat 22 %. Sammantaget

ägnade knappt 1 400 studenter mer än 10 % av normal heltid åt forskarutbildning.

 Av dessa var 21 % kvinnor,

vilket är en oförändrad andel jämfört med föregående läsår. Antalet avlagda

doktorsexamina ökade under läsåret

1995/96 till 120. 15 % av de disputerade var kvinnor. Även antalet

licentiatexamina ökade till 120. Av de personer

som avlade licentiatexamen var 20 % kvinnor. Antalet professorer omräknat till

helårsarbetande uppgick läsåret

1995/96 till 154. Av dessa var 2 % kvinnor.

B 17. Luleå tekniska universitet: Grundutbildning

1995/96

Anslag

447 371

därav

1996

297 686

1997

Anslag

322 002

1998

Förslag

351 662

1999

Beräkna

t

373 930

2000

Beräkna

t

393 212

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för universitetet.

Luleå tekniska universitet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat ett outnyttjat takutrymme

motsvarande 3 miljoner kronor av takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

160

190

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för universitetets fortsatta planering redovisas i det följande

antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

47

325

335

335

Civilingenjörsexamen

786

1100

1100

1260

Grundskollärarexame

n 4-9

8

40

190

120

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 1 400. Av dessa skulle minst 800 avse civilingenjörsexamen, minst 300

 grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 60 grundskollärarexamen med

 inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9. Utbildningsuppdraget har i stort sett fullgjorts med undantag

för grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9.

De särskilda åtagandena har i stort fullgjorts, med undantag för åtagandet att

anordna aspirantutbildning.

Grundutbildningen har expanderat kraftigt under treårsperioden. Ökningen

omfattar alla områden, men är störst

inom det samhällsvetenskapliga området. Antalet registrerade studenter under

läsåret 1995/96 var drygt 7 200,

motsvarande cirka 6 000 helårsstudenter, vilket innebär en ökning med cirka 600

helårsstudenter jämfört med läsåret

1994/95. Knappt hälften av studenterna var kvinnor.

Universitetet håller fortfarande en förhållandevis hög nivå när det gäller antal

 kvinnliga studenter på

mansdominerande utbildningar. 25 % av nybörjarna på civilingenjörsutbildningarna

 höstterminen 1996 var kvinnor.

Universitetet har fortsatt att systematiskt arbeta för att skapa en god miljö

när det gäller kvinnor och teknik.

Luleå tekniska universitet har en omfattande distansutbildning och utlokaliserad

 utbildning. Under läsåret 1995/96

anordnades totalt 70 distanskurser varav 33 på annan ort än Skellefteå och

Piteå. På dessa kurser användes

traditionella undervisningsformer till tre fjärdedelar. Användningen av

informationsteknologi har ökat.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

335 650 000 kronor, därav 10 788 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 16 012 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

B 18. Luleå tekniska universitet: Forskning och forskarutbildning

1995/96

Anslag

245 733

därav

1996

163 521

1997

Anslag

166 997

1998

Förslag

178 285

1999

Beräkna

t

183 029

2000

Beräkna

t

187 909

Beloppen anges i tusental kronor

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast.

För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminärt att 8 % av de nyrekryterade

professorerna vid universitetet skall

vara kvinnor (avsnitt 5.4.3).

Resurser

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Av de

fakultetsvis beräknade posterna bör

minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom

forskarutbildningen:

FAKULTET M.M.

(TUSENTAL KRONOR)

1998

ANSLAG

1998

STUDIEFINANSIERIN

G

Filosofisk

8 498

1 867

Teknisk

126 714

16 778

Konstn. utv.

844

Ersättning för lokalhyror,

m.m.

42 229

Summa

178 285

I anslagsposten filosofisk fakultet ingår en resursförstärkning för forskning

och forskarutbildning med 3 miljoner

kronor.

Planeringsförutsättning för 1999

Som planeringsförutsättning för 1999 bör gälla att universitetet erhåller

ytterligare 3 miljoner kronor för uppbyggnad

av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och forskarutbildning inom

ramen för filosofisk fakultet.

Resultatinformation

Forskningen och forskarutbildningen har huvudsakligen varit koncentrerad till

den tekniska fakulteten. Under läsåret

1996/97 fanns det drygt 50 ämnen inom vilka det bedrevs forskning och

forskarutbildning. Under läsåret 1995/96

hade universitetet 50 anställda professorer varav en var kvinna.

Antalet studerande som ägnade mer än 10 % av normal heltid åt

forskarutbildningen var läsåret 1995/96 cirka

320. Under läsåret antogs cirka 70 studenter till forskarutbildningen, varav 33

% var kvinnor. Antalet avlagda

doktorsexamina var 26 läsåret 1995/96 och antalet avlagda licentiatexamina var

36. Cirka 20 % av samtliga examina

avlades av kvinnor.

B 19. Danshögskolan:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

28 772

därav

1996

19 140

1997

Anslag

21 995

1998

Förslag

22 248

1999

Beräkna

t

23 106

2000

Beräkna

t

23 756

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 som skall gälla för

Danshögskolan.

Danshögskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30 juni

1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 1 miljon kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 60. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Antalet sökande till utbildningarna var läsåret 1995/96 liksom tidigare år

stort. Totalt var det 320 sökande till 88

utbildningsplatser. Antalet registrerade studenter under läsåret 1995/96 var

cirka 140, vilket motsvarar cirka 100

helårsstudenter. Det är i stort sett oförändrat antal helårsstudenter jämfört

med föregående läsår. Av

helårsstudenterna var 90 % kvinnor.

Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid

Danshögskolan (Högskoleverkets

rapportserie 1997:21 R). Enligt bedömningen bedriver högskolan i många avseenden

 ett gott kvalitetsarbete. Det

informella umgängessättet inom högskolan bidrar på ett positivt sätt till korta

beslutsvägar och en god lyhördhet för

åsikter och synpunkter. Den bästa indikatorn för kvalitet vid Danshögskolan är

framgången hos tidigare studenter.

Högskoleverket pekar på att en mer systematisk utveckling av en sådan

uppföljning skulle kunna vara en mycket

effektiv informations- och inspirationskälla. Vidare pekas på vikten av att

skriftlig dokumentation inte försummas.

Klara och tydliga måldokument bör tas fram och en systematisk utvärdering med

god dokumentation göras. Det

tycks finnas vissa barriärer och hinder mellan olika utbildningar, inriktningar

och personalgrupper som bör kunna

minskas. Slutligen framhålls vikten av användandet av modern informationsteknik

som utgångspunkt för bl.a. en

berikande omvärldsanalys. Implementering av IT och en policy för denna

utveckling bör vara en viktig angelägenhet

som Danshögskolan borde prioritera. En anslutning till SUNET skulle inte bara

förenkla och effektivisera

kommunikationsprocessen inom högskolan och med andra universitet och högskolor

utan skulle också kunna vara ett

verkningsfullt redskap i internationaliseringsprocessen.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

22 248 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete

har beräknats under anslaget

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och

uppgår till 2 632 000 kronor.

B 20. Dramatiska institutet:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

69 030

därav

1996

45 645

1997

Anslag

52 273

1998

Förslag

53 284

1999

Beräkna

t

55 707

2000

Beräkna

t

57 218

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för Dramatiska institutet.

Dramatiska institutet har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade institutet

helårsprestationer motsvarande drygt 0,5 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Dramatiska institutet ges som ett särskilt åtagande att i samarbete med

Marionetteatern genomföra en dockspelar-

och maskutbildning om 120 poäng. Antagning förutsätts ske vart tredje år och

skall omfatta maximalt tre

helårsstudenter.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 75. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Antalet sökande läsåret 1995/96 till institutets utbildningar var i likhet med

tidigare år stort. Till film/TV-

utbildningarna fanns 1 016 sökande till 24 utbildningsplatser, till

teaterutbildningarna 547 sökande till 23

utbildningsplatser och till radioutbildningen 144 sökande till 4 platser.

Antalet registrerade studenter i grundläggande

högskoleutbildning läsåret 1995/96 uppgick till 326, vilket motsvarar 112

helårsstudenter.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

53 284 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Ersättningen för det särskilda åtagandet

ingår i takbeloppet. Resurser för

konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till 2 228 000 kronor.

B 21. Högskolan i Borås:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

149 867

därav

1996

99 037

1997

Anslag

125 528

1998

Förslag

168 506

1999

Beräkna

t

178 761

2000

Beräkna

t

190 457

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Borås har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 55 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av nya examensmål för treårsperioden

2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

42

200

275

275

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 400. Utbildningsuppdraget för generella examina har fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka.

Under läsåret 1995/96 var cirka 4 000 studenter registrerade vid högskolan. Av

dessa var drygt 60 % kvinnor.

Antalet helårsstudenter var läsåret 1995/96 drygt 2 900 vilket är en ökning med

27 % jämfört med läsåret 1993/94.

Huvuddelen av ökningen har skett under det senaste läsåret. Utbildningsutbudet

domineras av teknik, ekonomi,

informatik samt biblioteks- och informationsvetenskap. De textila utbildningarna

 hör till de mest eftersökta vid

högskolan. Allt fler studenter läser fördjupningskurser. Omvandlingen av

grundutbildningen som inleddes under

1993/94 har resulterat i att ett stort antal studenter examinerats från kurser

på både 60- och 80-poängsnivån.

För att underlätta kontakterna mellan högskolan och det omgivande samhället

inrättades under 1996 ett

Kunskapsforum. Det skall bl.a. ge stöd för studenter som vill starta egna

företag med utgångspunkt från idéer som

har utvecklats inom ramen för examensarbeten.

Omfattningen av forskning och forskarutbildning har ökat från 5,2 miljoner

kronor 1993/94 till 10,9 miljoner

kronor 1995/96 (inkl. externa medel). Högskolan lägger särskild vikt vid att

bereda så många lärare som möjligt

utrymme att bedriva forskarstudier. Antalet disputerade lärare vid högskolan har

 ökat från 10 läsåret 1992/93 till 34

läsåret 1996/97. Detta motsvarar 25 % av lärarkåren.

Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

137 662 000 kronor, därav 13 950 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitten

5.2.1 och 5.2.5. Ersättningen för

särskilda åtaganden har beräknats till 27 028 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Högskolan erhåller en

tillfällig ökning av anslagsbeloppet med 3 816 000 kronor på grund av

extraordinära hyreskostnader för de textila

utbildningarna. Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 9 212 000 kronor.

B 22. Högskolan Dalarna:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

195 708

därav

1996

129 612

1997

Anslag

166 828

1998

Förslag

186 586

1999

Beräknat

207 638

2000

Beräknat

227 349

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan Dalarna har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 8 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

340

440

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

0

60

150

150

Grundskollärarexame

n 4 -9

0

90

440

290

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 400. Av dessa skulle minst 270 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna

1-7. Utbildningsuppdraget för generella examina har fullgjorts. Uppdraget för

grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 1-7 har fullgjorts till drygt 80 %.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Antalet registrerade studerande under

läsåret 1995/96 var cirka 4 600,

vilket motsvarar cirka 3 500 helårsstudenter. Det är en ökning med drygt 20 %

jämfört med föregående år. Andelen

kvinnor bland studenterna var cirka 55 % läsåret 1995/96. Utbildningsutbudet

domineras fortsatt av lärarutbildningar

och högskoleingenjörsutbildningar.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts, med undantag av åtagandet

att anordna s.k. NT-utbildning.

86 lärare har under läsåret deltagit i forskarutbildning jämfört med 67

föregående år. Av de forskarstuderande var

28 % kvinnor under 1995/96. Av högskolans lärare har cirka 11 % doktorsexamen.

Det ekonomiska utfallet av verksamheten vid högskolan har för budgetåret 1995/96

 visat på ett underskott. Detta

får konsekvenser bl.a. för omfattning och inriktning av utbildningsutbudet vid

högskolan. Högskolestyrelsen har

beslutat om ett handlingsprogram för den kommande perioden med en rad åtgärder

för att nå balans i verksamheten.

Högskoleverket har granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid Högskolan Dalarna

(Högskoleverkets rapportserie

1997:6 R). Ett gott kvalitetsarbete pågår inom högskolan där utformning och

genomförande präglas av olika enheters

ämnesanknytning och den kultur som råder vid respektive enhet. Högskolan har

dock problem som kan hänföras till

tidigare år. Omvandlingen från tidigare läroanstalter till en högskola för

akademisk utbildning och forskning har varit

problematisk. Ett hinder för att skapa en nödvändig helhetssyn för högskolan är

att föregångarna till högskolan

bibehållit sin identitet. Det saknas t.ex. ett systematiskt kvalitetsarbete på

en övergripande nivå. Anknytningen

mellan grundutbildningen och de relativt självständiga forskningscentrumen är

påfallande svag vilket påverkar det

önskvärda kvalitetsarbetet. Det påpekas att ett för högskolan samlat

kvalitetsutvecklingsprogram med tydlig

ansvarsfördelning bör tas fram.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

170 958 000 kronor, därav 9 968 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 15 628 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

Resurser för forskning har beräknats

under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 25 168 000

kronor.

B 23. Högskolan i Gävle/Sandviken: Grundutbildning

1995/96

Anslag

184 156

därav

1996

122 403

1997

Anslag

166 145

1998

Förslag

186 991

1999

Beräkna

t

210 077

2000

Beräkna

t

224 656

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Gävle/Sandviken har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av

treårsuppdraget den 30 juni 1996 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 2 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör öka. För treårsperioden

2000-2002 bör följande examensmål

preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

90

120

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

17

120

180

180

Grundskollärarexame

n 4-9

0

15

120

80

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 350 och av dessa skulle minst 300 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Under läsåret 1995/96 var knappt 4 600

studenter registrerade vid

högskolan. Av dessa var 58 % kvinnor liksom föregående år. Antalet

helårsstudenter var läsåret 1995/96 cirka

3 400 vilket är en ökning med 25 % jämfört med läsåret 1993/94. Andelen

registrerade studenter på

distansutbildningar utgör 23 % av samtliga studenter, motsvarande 13 % av totala

 antalet helårsstudenter. Två

tredjedelar av de distansstuderande var kvinnor läsåret 1995/96.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Utbildningsutbudet har under treårsperioden 1993/94-1995/96 förskjutits mot mer

utbildning inom naturvetenskap

och teknik. Närmare 40 % av högskolans helårsstudenter finns inom

utbildningsområdena naturvetenskap och teknik.

Samtidigt har utbildningsutbudet minskat inom förskollärar- och

fritidspedagogutbildningarna. Allt fler studenter

läser på fördjupningskurser och allt fler kurser ges på 60- och 80-poängsnivå.

Ett mål är att bereda så många lärare som möjligt utrymme att bedriva

forskarstudier. Antalet lektorer vid

högskolan omräknat till årsarbetande har ökat från 33 läsåret 1993/94 till 51

läsåret 1995/96 och utgör nu 35 % av

samtliga lärare.

Omfattningen av forskning och forskarutbildning har ökat vid högskolan från 7

miljoner kronor 1993/94 till 20,8

miljoner kronor budgetåret 1995/96.

Högskoleverket har granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:15

R). Verket framhåller högskolans framgångsrika utveckling av

forskningsverksamhet med anknytning till

grundutbildningen, men påpekar behovet av en tydlig plan för forskningens

kvalitetsutveckling. Enligt bedömningen

finns det förutsättningar för att bedriva ett systematiskt övergripande

kvalitetsarbete vid högskolan. Det påpekas dock

att den nuvarande organisationens matrisstruktur bör ses över för att skapa en

tydligare ansvars- och arbetsfördelning

samt att pedagogisk utveckling verkar få för lite centralt stöd och uppmuntran.

Vidare framhålls behovet av ett

systematiskt kvalitetsarbete för internationaliseringen och för arbetet med

jämställdhet.

Sedan höstterminen 1995 bedriver högskolan sin verksamhet samlat i de nya

lokalerna på Kungsbäck. Genom

flytten till de nya lokalerna har lokalytan fördubblats.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

156 569 000 kronor, därav 6 293 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 30 423 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

Resurser för forskning har beräknats

under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 14 877 000

kronor.

B 24. Högskolan i Halmstad: Grundutbildning

1995/96

Anslag

101 473

därav

1996

67 353

1997

Anslag

100 710

1998

Förslag

127 659

1999

Beräkna

t

142 091

2000

Beräkna

t

154 258

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Halmstad har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

 fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 35 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

40

60

Gymnasielärarexamen

40

50

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

72

200

300

300

Grundskollärarexame

n 4-9

0

0

60

40

Gymnasielärarexamen

0

0

50

50

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 150. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Antalet registrerade studerande under

läsåret 1995/96 var cirka 4 200,

vilket motsvarar cirka 2 700 helårsstudenter. Antalet helårsstudenter har ökat

med 16 % jämfört med föregående

läsår. Drygt hälften av studenterna var kvinnor.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

En förändring av programutbudet har skett. Förskollärar- och

fritidspedagogutbildningarna har ersatts av ett

utökat antal platser inom främst teknik och ekonomi.

Sedan den 1 juli 1995 anordnar högskolan vårdutbildningar på uppdrag av

Landstinget Halland. Högskolan har

fått nya examensrättigheter för grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9 och

gymnasielärarexamen.

Omfattningen av forskning och forskarutbildning har ökat vid högskolan från

cirka 14 miljoner kronor 1993/94

till 45,3 miljoner kronor 1995/96. Större delen av forskningen utförs vid

centrumbildningar. Vid utgången av 1996

var tolv centrumbildningar verksamma. Högskolans forskning ingår i såväl

nationella som internationella nätverk.

Drygt 40 av högskolans lärare följer forskarutbildning. Högskoleverket har

beslutat om rätt att inrätta sex

professurer.

I högskolans arbete med den s.k. tredje uppgiften har aktiviteter som

projektsamverkan med arbetslivet,

uppdragsutbildning liksom nybildning av företag fortsatt prioriterats.

Högskoleverket har granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:24

R). Högskoleverket har i sin bedömning av kvalitetsarbetet bl.a. framhållit att

Högskolan i Halmstad präglas av ett

dynamiskt och intensivt arbetssätt som har vunnit erkänsla och beundran. De

resultat som har kommit fram är goda

exempel på vad en högskola kan åstadkomma på olika nivåer. För att högskolan

skall kunna fortsätta denna positiva

utveckling fordras emellertid att högskolan med dess styrelse och ledning i

spetsen prioriterar och genomför ett

långsiktigt kvalitetsarbete med tydlig målsättning som täcker hela högskolan.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

114 017 000 kronor, därav 12 586 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden uppgår till 13 642 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning. Resurser

för forskning har beräknats under

anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

och uppgår till 21 190 000 kronor.

B 25. Högskolan i Kalmar:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

213 480

därav

1996

143 054

1997

Anslag

172 385

1998

Förslag

201 819

1999

Beräkna

t

225 958

2000

Beräkna

t

248 943

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Kalmar har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 7 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

150

190

Gymnasielärarexamen

65

80

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina treårsperioden

1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna 1997-1999

och 2000-2002 samt föreslagna

nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

9

100

150

150

Grundskollärarexame

n 4-9

0

30

190

120

Gymnasielärarexamen

0

10

80

100

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 500. Av dessa skulle minst 300 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna

1-7. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka i omfattning. Antalet registrerade

studenter i grundläggande

högskoleutbildning läsåret 1995/96 uppgick till nära 4 000, vilket motsvarar

knappt 3 000 helårsstudenter. Antalet

helårsstudenter har ökat med 6 % jämfört med föregående läsår. Något mer än

hälften av studenterna var kvinnor.

Högskolan har utökat sitt utbud av icke programanknutna kurser och därmed

möjliggjort för studenterna att framför

allt i sina kandidat- och magisterexamina välja andra ämnen än de som ingår i

programmen. Intresset för

deltidskurser, som vänder sig till yrkesverksamma personer som vill fortbilda

och vidareutbilda sig, har ökat

markant antalet studenter har tredubblats under perioden.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Stora satsningar har gjorts på ny teknik under verksamhetsåret för att öka

tillgängligheten till högre utbildning.

Högskolans kontakter med näringsliv och samhälle har ökat väsentligt under

perioden och resulterat i en snabbt

växande uppdragsverksamhet.

Vid högskolan bedrivs såväl intradisciplinär forskning inom olika ämnesområden

nära kopplade till högskolans

grundutbildningar som tvärvetenskaplig forskning inom vissa s.k. profilerade

forskningsområden. Under

verksamhetsperioden bedrev sammanlagt 38 personer anställda vid högskolan

forskarutbildning. Av dessa innehade

12 doktorandtjänst. Antalet lärare vid högskolan uppgick till 160. Av dessa hade

 49 doktorsexamen eller

motsvarande. Forskningsvolymen var under perioden störst inom det

naturvetenskapliga området. Högskolan har fått

tillstånd att inrätta en professur i teknisk miljövetenskap.

Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid Högskolan i

Kalmar (Högskoleverkets

rapportserie 1997:25 R). Enligt bedömningen råder det utmärkt goda

förutsättningar för att bedriva ett systematiskt

övergripande kvalitetsarbete vid högskolan, vilket inte minst visar sig i den

imponerande och breda insats som lagts

ned i arbetet med självvärderingen. Det förutsätter dock att högskolan snabbt

tar fram övergripande målsättningar

och strategier. Det påpekas att högskolan bör utveckla en mer genomgripande

strategi för rekrytering av personal

och kompetensutveckling än vad som finns idag.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

182 895 000 kronor, därav 9 805 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 18 924 000 kronor. Av ersättningen för särskilda

åtaganden avser 11 785 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 7 140 000 kronor avser fortbildning av journalister.

Resurser för forskning har beräknats

under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 21 189 000

kronor.

B 26. Högskolan i Karlskrona/

Ronneby: Grundutbildning

1995/96

Anslag

91 23

9

därav 1996

60 44

7

1997

Anslag

96 55

4

1998

Förslag

127 4

06

1999

Beräknat

147

177

2000

Beräknat

166

369

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av treårsuppdraget den 30 juni

1996 redovisade högskolan helårsprestationer motsvarande 12 miljoner kronor över

 takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden

2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

9

100

150

150

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94 - 1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 100. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Antalet registrerade studerande under läsåret 1995/96 var 2 200, vilket

motsvarar cirka 1 600 helårsstudenter.

Antalet helårsstudenter har ökat med 13 % jämfört med läsåret 1994/95. Andelen

kvinnliga studenter har ökat något

jämfört med föregående läsår och var cirka 40 %.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

 Nya utbildningsprogram har startats. Som ett försök att öka andelen kvinnor i

de tekniska utbildningarna

påbörjades programmet Datateknisk utbildning för kvinnor under hösten 1996.

Samtliga studeranden på programmet

är kvinnor.

Högskolan har fått examensrättighet på magisternivå i ämnet historia.

Omfattningen av forskning har ökat vid högskolan från 9,3 miljoner kronor

1993/94 till 49,2 miljoner kronor

1995/96. Högskoleverket har beslutat att ge rätt till inrättande av sex

professurer. En forskarskola i teleinformatik

har inrättats i samarbete med Kungl. Tekniska högskolan och Mitthögskolan. Under

 1995/96 har bland högskolans

personal 4 avlagt doktorsexamen och 4 licentiatexamen.

Den s.k. tredje uppgiften är väl representerad i högskolans verksamhet.

Högskolan har ett relativt omfattande

samarbete med omvärlden. Näringslivet har satsat lika mycket som högskolan i de

gemensamma projekten. Genom

bl.a. Kunskapsbron har kontaktverksamheten i regionen utvecklats och ett

femtontal företag har därigenom fått hjälp

med kvalificerad produktutveckling.

Högskoleverket har granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:24

R). Högskoleverket har i sin bedömning av kvalitetsarbetet bl.a. framhållit att

Högskolan i Karlskrona/Ronneby,

trots att den endast har varit verksam under mindre än ett decennium, har blivit

 en dynamisk kraft för den lovande

utvecklingen i Blekinge av tillämpningar av informationsteknik inom

mjukvaruområdet och telekommunikation. Den

effektiva utåtriktade informationsinsatsen om högskolans målsättning och

visioner saknar emellertid en motsvarighet i

en inre process för att sprida information om kvalitetsarbetet och därigenom

åstadkomma en förankring genom allas

delaktighet i kvalitetsarbetet. Det är därför angeläget att finna systematiska

och långsiktiga metoder för

kvalitetsarbetet.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

100 315 000 kronor, därav 9 805 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden uppgår till 25 619 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning. Högskolan

erhåller en tillfällig ökning av

anslagsbeloppet med 1 473 000 kronor på grund av tillfälliga extraordinära

lånekostnader för investeringar i

anläggningstillgångar. Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46.

 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 21 259 000 kronor.

B 27. Högskolan i Karlstad:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

316 277

därav

1996

210 264

1997

Anslag

247 545

1998

Förslag

274 584

1999

Beräknat

299 410

2000

Beräknat

324 050

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Karlstad har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

 fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 34 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

400

500

Gymnasielärarexamen

280

310

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

111

200

260

260

Grundskollärarexame

n 4-9

210

370

500

330

Gymnasielärarexamen

77

250

310

340

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 1 700. Av dessa skulle minst 500 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7, minst 300 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning

i årskurserna 4-9 samt minst 100

gymnasielärarexamen. Utbildningsuppdraget har fullgjorts med undantag för

grundskollärarexamina med inriktning

mot undervisning mot årskurserna 4-9 och för gymnasielärarexamina där 77

respektive 70 % har fullgjorts.

Högskolans särskilda åtaganden har i stort fullföljts med undantag för åtagandet

 att anordna basårsutbildning.

Grundutbildningen har fortsatt att öka i omfattning. Antalet registrerade

studenter i grundläggande

högskoleutbildning läsåret 1995/96 uppgick till 8 100, vilket motsvarar cirka 6

500 helårsstudenter. Antalet

helårsstudenter har ökat med 3 % jämfört med föregående läsår.

Utbildningsutbudet domineras av kurser inom de

humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. Andelen NT-studenter är

konstant vid en jämförelse mellan

läsåren 1994/95 och 1995/96 medan antalet NT-studenter under samma period har

ökat. Allt fler studenter läser på

fördjupningskurser.

Antalet helårsstudenter inom fortbildning och vidareutbildning har minskat under

 de tre senaste åren.

Högskolan har intensifierat kvalitetsarbetet med utgångspunkt i Högskoleverkets

granskning av kvalitetsarbetet vid

högskolan. Varje institution har genomfört en självvärdering som berör olika

delar av både grundutbildning och

forskning. Ett omfattande organisationsförändringsarbete har också påbörjats.

Högskolan har bedrivit forskning inom det humanistiska, samhällsvetenskapliga,

matematisk-naturvetenskapliga

samt det tekniska vetenskapsområdet. Av forskningsvolymen räknat i antal

personår sker 70 % inom ramen för det

humanistiska och samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Under budgetåret

1995/96 fanns 165 aktiva

doktorander, varav andelen kvinnor uppgick till 40 %. Högskolan har fått

tillstånd att inrätta sju professurer.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

252 220 000 kronor, därav 9 479 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen hösten 1998 i enlighet med vad som redovisats under

avsnitt 5.2.1. Ersättningen för det

särskilda åtagandet av genomförande av s.k. NT-utbildning har beräknats till 21

648 000 kronor. Högskolan erhåller

en tillfällig ökning av anslagsbeloppet med 716 000 kronor på grund av

tillfälliga extraordinära lånekostnader för

investeringar i anläggningstillgångar.

Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 42 612 000 kronor.

B 28. Högskolan Kristianstad: Grundutbildning

1995/96

Anslag

146 903

därav

1996

97 641

1997

Anslag

126 461

1998

Förslag

150 031

1999

Beräknat

162 568

2000

Beräknat

172 682

Beloppen anges i tusentals kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan Kristianstad har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 7 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

280

380

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

0

50

100

100

Grundskollärarexame

n 4-9

0

0

380

250

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 560. Av dessa skulle minst 400 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i årskurserna

1-7. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Antalet registrerade studenter under

läsåret 1995/96 var cirka 3 600, vilket

motsvarar cirka 2 600 helårsstudenter. 63 % av studenterna var kvinnor.

Under den gångna treårsperioden har grundutbildningsprogrammen omstrukturerats,

särskilt inom teknikområdet.

Lärarutbildningarna utgör fortfarande den dominerande delen av

utbildningsutbudet följt av tekniska och ekonomiska

utbildningar. Neddragningen på barn- och ungdomspedagogiska programmet har skett

 till fördel för

grundskollärarprogrammet med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9.

Detta har bl.a. inneburit en jämnare

könsfördelning vid högskolan.

Högskolan har fått examensrättigheter för grundskollärarutbildning med

inriktning mot undervisning i årskurserna

4-9.

För budgetåret 1995/96 har högskolan bl.a. beslutat om inrättande av s.k.

temaforskning. Antalet studerande på

forskarutbildningen har ökat från 9 läsåret 1994/95 till 16 läsåret 1995/96. Man

 kan numera notera en jämn

fördelning mellan kvinnor och män när det gäller forskarutbildning.

Högskoleverket har granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

(Högskoleverkets rapportserie 1997:3 R).

Högskoleverket har i sin bedömning av kvalitetsarbetet bl.a. framhållit att

högskolan är mitt uppe i en intensiv

utvecklingsfas som kommer att ha betydelse för högskolans framtid. Kontakterna

med den kringliggande regionen

tycks vara goda, särskilt gäller detta på skolområdet för lärarutbildningen.

Ledarskapet har emellertid haft brister

som har inverkat negativt på kvaliteten i verksamheten. Kvalitetsarbetet kom

vidare i gång sent.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

133 059 000 kronor, därav 12 586 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden uppgår till 16 973 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning. Resurser

för forskning har beräknats under

anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

och uppgår till 13 689 000 kronor.

B 29. Högskolan i Skövde:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

99 470

därav

1996

65 398

1997

Anslag

95 901

1998

Förslag

126 990

1999

Beräknat

143 594

2000

Beräknat

158 106

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Skövde har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 20 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden

2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

19

50

80

80

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 120. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

De särskilda åtagandena har fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Antalet registrerade studenter under

läsåret 1995/96 var 2 700, vilket

motsvarar cirka 2 400 helårsstudenter. Andelen kvinnor bland högskolans

nybörjare har ökat, från drygt 30 %

hösten 1992 till 52 % hösten 1996. Detta är ett resultat av en strävan att öka

rekryteringen av kvinnliga studenter

genom att kombinera teknikvetenskapliga ämnen med humanvetenskapliga.

Omkring 60 % av prestationerna inom grundutbildningen utförs inom de

humanistiska och samhällsvetenskapliga

områdena. Fördelningen mellan de olika utbildningsområdena har inte förändrats

under de senaste två läsåren.

Högskolans forskning har sin tyngdpunkt inom naturvetenskaplig och teknisk

fakultet; särskilt omfattande är

forskningen inom informationsteknik med kärnområdet datavetenskap. Under

budgetåret 1995/96 fanns 35 aktiva

doktorander, varav 7 kvinnor.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

107 679 000 kronor, därav 12 586 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 19 214 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

Högskolan erhåller en tillfällig ökning

av anslagsbeloppet med 97 000 kronor på grund av tillfälliga extraordinära

lånekostnader för investeringar i

anläggningstillgångar. Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46.

 Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 12 997 000 kronor.

B 30. Högskolan i Trollhättan/

Uddevalla: Grundutbildning

1995/96

Anslag

79 887

därav

1996

53 060

1997

Anslag

80 533

1998

Förslag

94 030

1999

Beräknat

119 799

2000

Beräknat

137 217

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget har beräknats all ersättning som är förenad med det

utbildningsuppdrag och det särskilda åtagande

som skall gälla för högskolan.

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni

1996 redovisat så många

helårsprestationer som kan ersättas inom beslutade takbelopp.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattar minst 120 poäng skall uppgå till

minst 100. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka. Antalet registrerade studenter läsåret

1995/96 var 2 300, vilket motsvarar

1 500 helårsstudenter. Det är en ökning med nästan 10 % jämfört med föregående

läsår. Drygt hälften av

studenterna var kvinnor. Efterfrågan på såväl grundutbildning som fortbildning

och vidareutbildning har varit större

än tillgången på utbildningsplatser. En tendens till ökad efterfrågan på teknisk

 och naturvetenskaplig utbildning kan

ses.

Flera utbildningsprogram har utvecklats till treåriga utbildningar och anpassats

 till COOP-metoden dvs. teoretiska

studier varvade med arbetsperioder, där studenterna får lön. Högskolan har i

COOP skapat en profil som på ett

positivt sätt gjort högskolan känd samt bidragit till att utveckla

utbildningarna. Utbildningsformen leder bl.a. till att

ett omfattande kontaktnät skapas mellan högskolan och arbetslivet, vilket ökar

högskolans möjligheter att medverka i

regionens utveckling.

Omfattningen på forskarutbildningen har under det gångna året ökat jämfört med

året innan, men är fortfarande

blygsam. Vid högskolan finns sju doktorander och 15 lärare i forskarutbildning.

Resurser för år 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

81 220 000 kronor, därav 1 798 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 12 809 000 kronor och avser s.k. NT-utbildning.

Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa

högskolor och uppgår till 8 467 000 kronor.

B 31. Högskolan i Växjö:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

239 515

därav

1996

158 871

1997

Anslag

197 693

1998

Förslag

225 300

1999

Beräknat

250 663

2000

Beräknat

274 754

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Växjö har under treårsperioden 1 juli 1993 - 30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 19 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

240

310

Gymnasielärarexamen

175

195

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002. Vidare

 redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

133

300

450

450

Grundskollärarexame

n 4-9

49

290

310

210

Gymnasielärarexamen

59

120

195

190

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 1 300. Av dessa skulle minst 370 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7, minst 160 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning

i årskurserna 4-9 och minst 60

gymnasielärarexamen. Utbildningsuppdraget för generella examina har fullgjorts.

Utbildningsuppdragen för

grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 och

gymnasielärarexamen har i stort

fullgjorts, medan uppdraget avseende grundskollärarutbildning med inriktning mot

 undervisning i årskurserna 4-9 har

fullgjorts till cirka 40 %.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Högskolan hade läsåret 1995/96 cirka 6 900 registrerade studenter vilket

motsvarar drygt 5 200 helårsstudenter.

Det är en ökning med 4 % jämfört med föregående läsår.

Ett fortsatt arbete har bedrivits under året för att öka lärarnas pedagogiska

kompetens.

Antalet disputerade lärare fortsätter att öka. Andelen lärare med doktorsexamen

var läsåret 1995/96 38 %.

På forskningssidan har utvecklingen varit stark. Forskning bedrivs vid bl.a. det

 nyinrättade Centrum för forskning

inom barn- och ungdomskultur.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

206 983 000 kronor, därav 10 694 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitten

5.2.1 och 5.2.5. Ersättningen för

särskilda åtaganden har beräknats till 18 318 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till

52 723 000 kronor.

B 32. Högskolan i Örebro:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

292 925

därav

1996

194 865

1997

Anslag

232 609

1998

Förslag

273 355

1999

Beräkna

t

304 597

2000

Beräkna

t

334 718

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för högskolan.

Högskolan i Örebro har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

fler helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 41 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

160

190

Gymnasielärarexamen

75

85

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina för treårsperioden

1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna 1997-1999

och 2000-2002 samt föreslagna

nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002. Vidare redovisas

regeringens beräkningar av

examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

97

300

540

540

Grundskollärarexame

n 4-9

36

130

190

130

Gymnasielärarexamen

0

50

85

100

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 1 600. Av dessa skulle minst 110 vara grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9. Målet för generella examina har uppnåtts. För

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurs 4-9 har drygt 30 % av målet uppnåtts.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort sett fullföljts.

Intresset för studier vid högskolan är fortsatt högt. Grundutbildningen har

fortsatt att öka. Läsåret 1995/96 var

cirka 8 700 studenter registrerade vid högskolan vilket motsvarar 5 860

helårsstudenter. Detta är 10 % fler än

föregående läsår. Huvuddelen av studenterna läser inom olika program.

Fr.o.m. den 1 juli 1995 bedriver högskolan vårdutbildning på uppdrag av Örebro

läns landsting.

Forskningen vid högskolan bedrivs inom ramen för olika centrumbildningar. Tio

sådana forskningscentrum är

verksamma. Större delen av forskningen sker ännu inom det samhällsvetenskapliga

och humanistiska området.

Högskolan har under det gångna året fått rätt att inrätta egna professurer och

har för närvarande tretton professorer.

Vid högskolan finns ett hundratal doktorander.

Högskoleverket har under 1996 granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid högskolan

 (Högskoleverkets rapportserie

1997:5 R). Enligt bedömningen strävar högskolan aktivt mot att förbättra

kvaliteten på utbildningarna. Högskolans

mål att bli ett universitet i början av 2000-talet genomsyrar hela verksamheten

på ett positivt sätt. Högskolan bör

dock sträva efter att hitta en bättre balans mellan de tre uppgifterna

utbildning, forskning och samverkan med det

omgivande samhället.

Det ekonomiska utfallet för verksamheten vid Högskolan i Örebro har för

verksamhetsåret 1995/96 visat på ett

underskott. En plan för vilka åtgärder som skall vidtas för att uppnå balans i

ekonomin senast till budgetåret 1999 har

redovisats.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

249 066 000 kronor, därav 11 109 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 24 289 000 kronor. Av ersättningen för särskilda

åtaganden avser 21 136 000 kronor

s.k. NT-utbildning och 2 900 000 kronor som särskild ersättning för lokalisering

 av verksamhet till Grythyttan.

Vidare har 253 000 kronor beräknats för nätverksadministration och utveckling av

 skolledarutbildning. Resurser för

forskning har beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och

uppgår till 52 833 000 kronor.

B 33. Högskoleutbildning på Gotland: Grundutbildning

1995/96

Anslag

26 0

42

därav 1996

17 2

94

1997

Anslag

31 9

18

1998

Förslag

40 7

25

1999

Beräknat

56

691

2000

Beräknat

68

747

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för Högskoleutbildning på Gotland.

Organisationskommittén för en ny högskola på Gotland skall driva verksamheten

och fungera som uppdragsgivare

till dess en självständig högskola har inrättats.

Högskoleutbildning på Gotland har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer

än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av

treårsuppdraget den 30 juni 1996 redovisade

Högskoleutbildning på Gotland helårsprestationer motsvarande 0,4 miljoner kronor

 över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

Läsåret 1995/96 anordnades utbildning för cirka 640 helårsstudenter.

Utbildningen har ända sedan starten varit

inriktat mot ämnesområdena teknik, ekonomi/systemvetenskap och kulturvetenskap.

Arkeologi är det största ämnet i

utbudet av kulturvetenskapliga utbildningar. Högskoleingenjörsutbildningarna har

 förlängts till tre år.

Sommaruniversitetet, basårsutbildningarna och de s.k. NT-utbildningarna har

varit populära och har därigenom

starkt bidragit till den expansion som skett.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Resurser för år 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

30 613 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.1. Ersättning för särskilda åtaganden har

beräknats till 10 112 000 kronor. Av

ersättningen avser 8 646 000 kronor s.k. NT-utbildning och 1 466 000 kronor

avser kompensation för merkostnader

med anledning av att verksamheten är inrättad som en beställarorganisation.

Resurser för forskning har beräknats

under B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och

 uppgår till 1 992 000 kronor.

B 34. Idrottshögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1995/96

Anslag

50 534

därav

1996

33 617

1997

Anslag

33 396

1998

Förslag

33 997

1999

Beräknat

35 515

2000

Beräknat

36 497

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 som skall gälla för högskolan.

Idrottshögskolan i Stockholm har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än

vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget

den 30 juni 1996 redovisade

högskolan helårsprestationer motsvarande 6 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 250. Uppdraget har uppfyllts till drygt 80 %.

Antalet registrerade studenter läsåret 1995/96 uppgick till 451, vilket

motsvarar cirka 370 helårsstudenter. Knappt

hälften av studenterna var kvinnor.

Högskolans kvalitetsutvecklingsprogram har under perioden utvärderats och

därefter reviderats. Den

internationella utvärderingen av idrottslärarprogrammet (EURIP), som avslutades

1995, har fått stor betydelse för

lärarnas intresse för kvalitetsfrågor. En omvärldsanalys utfördes hösten 1995.

Flera av de slutsatser som framkom

har påverkat Idrottshögskolans långsiktiga planering av verksamheten och även

till viss del lett fram till den

omorganisation som trädde i kraft den 1 juli 1996.

Det nätverk för forskning och forskarutbildning som etablerats mellan

Idrottshögskolan i Stockholm, Karolinska

institutet, Lärarhögskolan i Stockholm och Stockholms universitet har för

Idrottshögskolan, som saknat fasta

forskningsresurser, haft stor betydelse. Forskningsverksamheten fördelade sig på

 knappt 70 % inom medicinsk

fakultet och drygt 30 % inom samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet.

Huvudinriktningen var idrottsrelaterad

forskning. Idrottshögskolan har fått tillstånd att inrätta en professur i

rörelselära med inriktning mot idrott.

Professuren är under tillsättning.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

33 997 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.1. Resurser för forskning har beräknats under

anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 4 363 000

kronor.

B 35. Konstfack: Grundutbildning

1995/96

Anslag

139 021

därav

1996

92 525

1997

Anslag

95 437

1998

Förslag

96 727

1999

Beräknat

100 571

2000

Beräknat

103 306

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 som skall gälla för högskolan.

Konstfack har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30 juni

1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 10 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 300. Utbildningsuppdraget har fullgjorts till 90 %. Intresset för

Konstfacks utbildningar har fortsatt att öka.

Knappt 9 % av de sökande kan antas. Läsåret 1995/96 uppgick antalet sökande till

 1 948. Antalet registrerade

studenter under läsåret 1995/96 uppgick till drygt 510, vilket motsvarar knappt

500 helårsstudenter. Av dessa var

66 % kvinnor.

Konstfack utbildar studenter inom områdena konst, design och formgivning,

konsthantverk och bildpedagogik.

Utbildningen ges inom elva olika utbildningsprogram varav måleriprogrammet och

programmet för grafisk design

och illustration är populärast, med 36 respektive 17 sökande per

utbildningsplats vid senaste antagningen. Konstfack

har i dag avtal om internationella studentutbyten med 54 skolor i 21 olika

länder, samt flera projekt för

internationella lärarutbyten. Under läsåret 1995/96 har satsningar på

IT-utbildning genomförts för att tillgodose

kommande behov av konstnärlig kompetens inom exempelvis multimedia,

tredimensionell grafik, design och

arkitektur. Ett särskilt åtagande att undersöka förutsättningarna för att införa

 en utbildning i klädformgivning har

fullgjorts och en sådan utbildning har utformats. Flera nya konstnärliga

påbyggnadsutbildningar har genomförts bl.a.

i nära samarbete med andra högskolor och med näringslivet. Vidare har Konstfack

tillsatt ett antal nya lektorat med

ämnesutvecklingsansvar.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

96 727 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete

har beräknats under anslaget

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och

uppgår till 2 641 000 kronor.

B 36. Kungl. Konsthögskolan: Grundutbildning

1995/96

Anslag

67 054

därav 1996

44 605

1997

Anslag

45 377

1998

Förslag

45 749

1999

Beräknat

47 190

2000

Beräknat

48 338

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för Kungl. Konsthögskolan.

Kungl. Konsthögskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996

redovisat fler helårsprestationer än vad

som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den

30 juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 5 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 70. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Det särskilda åtagandet har fullgjorts.

Antalet sökande till utbildningarna är stort. Läsåret 1995/96 var antalet

sökande 33 per utbildningsplats i fri konst.

Till vidareutbildningen i fri konst kan en ökning med 15 % noteras. Antalet

sökande till påbyggnadsutbildningen i

arkitektur har däremot sjunkit något jämfört med föregående läsår. Antalet

registrerade studenter läsåret 1995/96 var

249, vilket motsvarar 220 helårsstudenter. Det är en ökning med närmare 30

helårsstudenter jämfört med tidigare

läsår. Mer än hälften av studenterna var kvinnor.

Kungl. Konsthögskolan har fått magisterexamensrätt i fri konst.

Högskolan har en omfattande vidareutbildning i fri konst. Påbyggnadsutbildningen

 för arkitekter har två

inriktningar: dels arkitektur, dels restaurering. Under 1997 kommer en

påbyggnadsutbildning för arkitekter,

konstnärer och tekniker i vägars, broars och övriga trafikmiljöers konstnärliga

gestaltning att anordnas.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

45 715 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Ersättningen för det särskilda åtagandet

uppgår till 34 000 kronor. Resurser för

konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till 1 253 000 kronor.

B 37. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1995/96

Anslag

116 559

därav

1996

77 564

1997

Anslag

80 450

1998

Förslag

81 574

1999

Beräknat

85 074

2000

Beräknat

87 614

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och de särskilda åtaganden som

skall gälla för högskolan.

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni

1996 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid

utgången av treårsuppdraget den 30 juni

1996 redovisade högskolan helårsprestationer motsvarande 2 miljoner kronor över

takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 325. Utbildningsuppdraget har i stort sett fullgjorts.

De särskilda åtagandena har i stort sett fullgjorts.

Högskolan genomför ett stort antal musiklärar- och musikerutbildningar,

inklusive olika påbyggnadsprogram.

Antalet registrerade studenter läsåret 1995/96 uppgick till 590, vilket

motsvarar 540 helårsstudenter. Det är en

minskning med knappt 5 % jämfört med tidigare läsår. Antalet sökande till

högskolan har under lång tid varit stort.

Hösten 1996 uppgick antalet sökande till nästan 1 900 samtidigt som antalet

nybörjare uppgick till 180, dvs drygt tio

sökande per nybörjare. Antalet sökande har i jämförelse med hösten 1995 ökat med

 drygt 13 %.

Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid Kungl.

Musikhögskolan (Högskoleverkets

rapportserie 1997:22 R). Musikhögskolan har ett gott utgångsläge för att

utveckla ett systematiskt kvalitetsarbete

genom sin medvetenhet om kvalitet och dess betydelse för Musikhögskolans

framgång. Bland de områden för

kvalitetsutveckling som bör ägnas uppmärksamhet för att åstadkomma en

förbättring är jämställdhet,

internationalisering och IT-policy.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

77 975 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Ersättningen för särskilda åtaganden har

beräknats till 2 905 000 kronor och

avser dirigentutbildning, utbildning i elektronmusikkomposition och medel för

utbetalning av bidrag till Svenska

Artisters och Musikers Intresseorganisation.

Parterna på det statliga kollektivavtalsområdet har i ramavtal om löner m.m. för

 perioden 1995-1998 avsatt ett

verksamhetsutrymme att fördelas fr.o.m. januari 1997. Vid fördelning av detta

har 694 000 kronor inkl.

lönekostnadspålägg fördelats till Kungl. Musikhögskolan i Stockholm.

Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 2 697 000 kronor.

B 38. Lärarhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1995/96

Anslag

405 816

därav

1996

268 601

1997

Anslag

275 532

1998

Förslag

280 765

1999

Beräknat

289 579

2000

Beräknat

297 964

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagandet som

skall gälla för Lärarhögskolan i Stockholm.

Lärarhögskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30 juni

1996 redovisade Lärarhögskolan

helårsprestationer motsvarande 39 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

850

1000

Gymnasielärarexamen

865

940

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

10

200

300

300

Grundskollärarexame

n 4-9

488

810

1000

710

Gymnasielärarexamen

722

780

940

1010

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 3 300. Av dessa skulle minst 750 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7, 980 avse grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i

 årskurserna 4-9 och 1 070 avse

gymnasielärarexamen. Uppdraget för grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 1-7 har

fullgjorts. För grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 har 60 % fullgjorts och för

gymnasielärarexamen har 70 % fullgjorts.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort sett fullgjorts.

Under läsåret 1995/96 var 8 200 studenter registrerade vid högskolan, vilket

motsvarar 5 900 helårsstudenter.

Detta är en ökning av antalet helårsstudenter med 9 % jämfört med läsåret

1994/95. Andelen män är fortsatt låg,

cirka 20 % av det totala antalet studerande. Männen söker främst till

grundskollärarutbildningen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärarutbildningen, där närmare 35 %

av nybörjarna är män.

Inom forskarutbildningen finns 110 forskarstuderande, vilket är en ökning med 9

% jämfört med föregående

läsår. Av dessa är en tredjedel män. Under budgetåret har sju studerande avlagt

doktorsexamen och fyra

licentiatexamen vilket innebär en ökning jämfört med föregående år.

Det ekonomiska utfallet för verksamheten vid Lärarhögskolan i Stockholm har för

verksamhetsåret 1995/96 visat

på ett underskott. Ett antal åtgärder har vidtagits av högskolan bl.a.

organisatoriska för att uppnå balans i ekonomin

under budgetåret 1998.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

259 057 000 kronor, därav 2 993 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen

har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Ersättningen för särskilda

åtaganden har beräknats till 9 334 000 kronor. Av ersättningen för särskilda

åtaganden avser 6 981 000 kronor s.k.

NT-utbildning och 1 752 000 kronor för utveckling av lärarutbildning för döva

och hörselskadade m.m. samt

601 000 kronor för rekryteringsinsatser för lärarstudenter med

invandrarbakgrund. Lärarhögskolan erhåller för

innevarande treårsperiod en tillfällig ökning av anslagsbeloppet med 12 374 000

 kronor på grund av att det nya

campusområdet ännu inte är färdigt att tas i anspråk för en samlad lokalisering

av högskolan. Resurser för forskning

har beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete

vid vissa högskolor och uppgår till

13 389 000 kronor.

B 39. Mitthögskolan:

Grundutbildning

1995/96

Anslag

365 090

därav

1996

242 216

1997

Anslag

304 044

1998

Förslag

351 669

1999

Beräknat

414 452

2000

Beräknat

456 783

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagandet som

skall gälla för högskolan.

Mitthögskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat fler

helårsprestationer än vad som kan

ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30 juni

1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 52 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) gäller

med undantag för nedan angivna examensmål som bör höjas. För treårsperioden

2000-2002 bör följande

examensmål preliminärt gälla.

EXAMEN

TIDIGARE

NYTT

Grundskollärarexamen 4-9

100

120

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96, tidigare fastställda examensmål för

treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002

samt föreslagna nya examensmål för lärarexamina för treårsperioden 2000-2002.

Vidare redovisas regeringens

beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

167

600

1100

1100

Grundskollärarexame

n 4-9

0

10

120

80

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 1 500. Av dessa skulle minst 370 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

De särskilda åtagandena har i stort sett fullgjorts.

Grundutbildningen har fortsatt att öka i omfattning. Antalet registrerade

studenter läsåret 1995/96 uppgick till

10 500, vilket motsvarar 7 100 helårsstudenter. Antalet helårsstudenter är i

stort sett oförändrat jämfört med

föregående läsår. Drygt hälften av studenterna var kvinnor. Antalet NT-studenter

 har ökat med cirka 7 % i

jämförelse med läsåret 1994/95. Allt fler studenter läser på fördjupningskurser.

 Mitthögskolan har ökat

distansutbildningen. Under läsåret 1995/96 studerade 5 800 studenter på distans.

 Det motsvarar drygt 2 000

helårsstudenter och drygt 1 600 helårsprestationer. Examinationsgraden på

distanskurserna har ökat med omkring

10 %.

Mitthögskolan har under året varit föremål för Högskoleverkets granskning och

bedömning av kvalitetsarbetet.

Rapporten kommer att publiceras under hösten. Under läsåret 1995/96 hade

högskolan en adjungerad professor med

inriktning mot jämställdhetsfrågor. Detta har resulterat i att

jämställhetsarbetet har intensifierats.

Högskolan bedriver forskning främst inom de samhällsvetenskapliga,

matematisk-naturvetenskapliga och tekniska

vetenskapsområdena. Den totala forskningsvolymen har minskat med 6 personår

läsåret 1995/96 jämfört med

föregående läsår. Minskningen förklaras med minskade regionala medel och med den

 förlängda

verksamhetsperioden i samband med övergången till kalenderår som redovisningsår.

 Under budgetåret 1995/96

fanns 116 forskarstuderande. Av dessa var 36 % kvinnor. Högskolan har haft tre

professorer anställda under läsåret

1995/96. Efter prövning av Högskoleverket har Mitthögskolan fått rätt att

inrätta ytterligare 12 professurer.

Därutöver har högskolan under läsåret 1995/96 haft 6 biträdande professorer

anställda, varav 2 är kvinnor.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

328 228 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.1. Ersättningen för det särskilda åtagandet av

genomförande av s.k. NT-utbildning

har beräknats till 23 441 000 kronor. Resurser för forskning har beräknats under

 anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till 52 329 000

kronor.

B 40. Mälardalens högskola: Grundutbildning

1995/96

Utgift

219 484

därav

1996

146 822

1997

Anslag

203 776

1998

Förslag

267 925

1999

Beräknat

301 264

2000

Beräknat

309 649

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 och det särskilda åtagande som

skall gälla för högskolan.

Mälardalens högskola har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat

 ett outnyttjat takutrymme

motsvarande 6 miljoner kronor av takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Planeringsförutsättning för 1999 och 2000

Som underlag för högskolans fortsatta planering redovisas i det följande antalet

 avlagda examina för treårsperioden

1993/94-1995/96 och tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna

1997-1999 och 2000-2002. Vidare

redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden 2003-2005.

EXAMEN

UTFALL

1993/9

4-

1995/9

6

MÅL

1997-

1999

MÅL

2000-

2002

MÅL

2003-

2005

Magisterexamen

1

150

300

300

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle uppgå

till minst 180. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Läsåret 1995/96 var cirka 7 200 studenter registrerade vid högskolan, vilket

motsvarar cirka 4 000

helårsstudenter. Det är en ökning med 11 % jämfört med föregående år. Den

största ökningen ligger inom NT-

området. Antalet studenter som läser längre utbildningsprogram har ökat kraftigt

 liksom antalet studenter som läser

på 60- eller 80-poängsnivå. Högskolan har utökat sitt utbud av

distansutbildning.

Andelen kvinnliga studenter har ökat från 41 till 52 % under den gångna

treårsperioden 1993/94 - 1995/96. Inom

områdena teknik och naturvetenskap har andelen kvinnor ökat från 21 till 28 %.

Ökningen har främst skett på

ingenjörsutbildningar.

Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts.

Ett program för intern självvärdering har fastställts och vissa externa

utvärderingar har gjorts. 44 % av

högskolans lärare är disputerade eller deltar i forskarutbildning.

Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid Mälardalens

högskola (Högskoleverkets

rapportserie 1997:20 R). I bedömningen konstateras att Mälardalens högskola

fungerar väl på de flesta områden.

Högskolan befinner sig i ett strategiskt viktigt skede då en väl genomtänkt

handlingsplan byggd på allas medverkan

och grundad i en vision för högskolan kan vara nyckeln till fortsatta framgångar

 som inkluderar ett fortsatt gott

kvalitetsarbete.

I bedömningen pekas på åtgärder som bör vidtas för att åstadkomma förbättringar.

 Utvecklingen bör påskyndas

genom en klart uttalad och realiserad policy med syfte att exploatera

informationsteknikens möjligheter att underlätta

för framtidens högre utbildning. Samarbetet med tekniska högskolor och

universitet bör utvidgas för att bidra till den

förstärkning av den akademiska miljön som är påkallad vid högskolan. En översyn

och förstärkning av

ledningsstrukturen bör ske med framför allt ett starkare akademiskt ledarskap

som mål. Den pedagogiska nivån inom

lärarkåren bör höjas genom fortbildning och kompetensutveckling för lärarna.

Studenterna bör i högre utsträckning

användas som den resurs som medarbetare i högskolan de utgör.

Högskolan har under budgetåret 1995/96 haft intäkter på totalt 26 miljoner

kronor för forskning och

forskningsanknuten utveckling. Stora satsningar görs inom området datateknik med

 inriktning mot realtidssystem,

där den första egna professuren nyligen inrättats.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst 244 227

kronor, därav 7 128 000 kronor som engångsersättning. Ersättningen har beräknats

 med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitten

5.2.1 och 5.2.5. Ersättningen för

särskilda åtaganden har beräknats till 23 698 000 kronor och avser s.k.

NT-utbildning. Resurser för forskning har

beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid

vissa högskolor och uppgår till

21 211 000 kronor.

B 41. Operahögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1995/96

Anslag

19 890

därav

1996

13 237

1997

Anslag

13 165

1998

Förslag

13 352

1999

Beräknat

13 930

2000

Beräknat

14 349

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 som skall gälla för högskolan.

Operahögskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat fler

helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 0,4 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 25. Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Intresset för Operahögskolans utbildningar fortsätter att öka. Under läsåret

1995/96 fanns det 156 sökande till den

musikdramatiska utbildningens 9 platser. Under läsåret 1995/96 hade högskolan 86

 registrerade studenter, vilket

motsvarar 39 helårsstudenter. Drygt 60 % av de registrerade studenterna utgörs

av kvinnor. Kärnan i

Operahögskolans grundutbildning består av den musikdramatiska

sångarutbildningen. Härutöver ger högskolan

utbildning för operarepetitörer och operaregissörer.

Högskoleverket har nyligen granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid

Operahögskolan (Högskoleverkets

rapportserie 1997:7 R). Enligt Högskoleverket finns det vid Operahögskolan en

stark medvetenhet om kvaliteten som

fundamental för verksamheten. Där finns en klar uppfattning om vad kvaliteten

innebär och en säkerhet och samsyn

när det gäller att bedöma den. Högskoleverkets bedömargrupp efterlyser dock

bl.a. ett tydligare och mer

systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på vidareutveckling av verksamheten,

 och med fler inslag av analytisk

dokumentation, utvärdering och uppföljning av utbildningens olika moment. Därvid

 skulle regelbundna

utvecklingssamtal med studenterna kunna bli betydelsefulla.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

13 352 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete

har beräknats under anslaget

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, och

uppgår till 2 126 000 kronor.

B 42. Södertörns högskola:

Grundutbildning

1997

Anslag

75 975

1998

Förslag

99 006

1999

Beräknat

148 630

2000

Beräknat

152 767

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 som skall gälla för högskolan.

Södertörns högskola inrättades den 1 januari 1997. Anslaget har således endast

funnits under 1997. Under

perioden 1 juli 1995 till 31 december 1995 fungerade Organisationskommittén om

en ny struktur för högre utbildning

i Stockholm som uppdragsgivare avseende grundutbildning som anordnades av andra

universitet och högskolor.

Under budgetåret 1995/96 avräknades organisationskommitténs medel under anslaget

 C 46. Övriga utgifter inom

grundutbildning, anslagspost 8. Organisationskommittén om en ny struktur för

högre utbildning i Stockholm. Under

budgetåret 1995/96 har organisationskommittén redovisat färre helårsprestationer

 än vad som kan ersättas inom den

beslutade anslagsposten.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

Organisationskommittén har under budgetåret 1995/96 anordnat en arkitekttävling

vilken syftade till att föreslå

blivande högskolebyggnader. Hösten 1996 utsågs det vinnande förslaget. Innan den

 första etappen av högskolans

utbyggnad är färdig bedrivs verksamheten i provisoriska lokaler som renoverades

under våren 1996.

Hösten 1996 antogs de första studenterna. Högskolan övertog dels utbildningar

som sedan tidigare bedrivits på

Södertörn av Stockholms universitet, dels kurser som Stockholms universitet

tidigare bedrivit på campus. Utöver

ovanstående utbildning antogs studenter till fem nyskapade program samt ett

antal fristående kurser. Samtliga kurser

under hösten 1996 har köpts av andra universitet och högskolor.

Omkring 5 500 personer sökte till 1 200 platser höstterminen 1996. Antalet

registrerade studenter under andra

halvåret 1996 var 1154, motsvarande 457 helårsstudenter. Två tredjedelar av de

antagna var kvinnor. Inom de

naturvetenskapliga utbildningarna var andelen kvinnor 82 %.

Södertörns högskola har rätt att utfärda högskoleexamen samt kandidatexamen med

ämnena etnologi, historia,

tyska, företagsekonomi, kulturgeografi, nationalekonomi, statsvetenskap, kemi

och molekylärbiologi som

huvudämnen.

Högskolan har under budgetåret 1995/96 ej erhållit anslagsmedel för forskning.

Högskolan har dock erhållit

medel från Östersjöstiftelsen för uppbyggnad av bl.a. viss forskningsanknuten

infrastruktur motsvarande 6,7 miljoner

kronor. En policy har antagits innebärande att varje lärare skall bedriva

forskning respektive utbildning minst 25 %

av sin heltidstjänstgöring vid högskolan.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

99 006 000 kronor. Ersättningen har beräknats i enlighet med den tidigare

beslutade utbyggnaden av Södertörns

högskola (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:UbU11, rskr. 1994/95:359) samt med

hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad som redovisats under avsnitt

5.2.1. Regeringen avser att i särskild

ordning besluta om 20 000 000 kronor för år 1998 som ersättning för extra

kostnader vid uppbyggnaden av en ny

högskola. Motivet för tillskottet är att marginalkostnaden är högre än de

genomsnittliga kostnaderna för samtliga

utbildningar. Resurser för forskning har beräknats under anslaget B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete

vid vissa högskolor och uppgår till 12 138 000 kronor. Resurser för cirka 20

doktorander som skall handleda och

undervisa vid Södertörns högskola har beräknats under anslaget B 14. Karolinska

institutet: Forskning och

forskarutbildning.

B 43. Teaterhögskolan i Stockholm: Grundutbildning

1995/96

Anslag

32 854

därav

1996

21 863

1997

Anslag

21 743

1998

Förslag

21 924

1999

Beräknat

22 707

2000

Beräknat

23 352

Beloppen anges i tusental kronor

Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag

 som skall gälla för

Teaterhögskolan.

Teaterhögskolan har under treårsperioden 1 juli 1993-30 juni 1996 redovisat fler

 helårsprestationer än vad som

kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av treårsuppdraget den 30

juni 1996 redovisade högskolan

helårsprestationer motsvarande 2 miljoner kronor över takbeloppet.

Regeringens överväganden

Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1997-1999 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) skall

fortsatt gälla.

Resultatinformation

För treårsperioden 1993/94-1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 80 poäng skulle uppgå

till minst 30. Utbildningsuppdraget har fullgjorts. Antalet sökande är fortsatt

högt, 1 100 sökande läsåret 1995/96,

och endast 1 % av de sökande antas. Antalet helårsstudenter för läsåret 1995/96

uppgick till 76. De resurser för

konstnärligt utvecklingsarbete som Teaterhögskolan erhållit under läsåret

1995/96 har, bortsett från kostnaderna för

en professur i scenisk gestaltning, använts för att stödja ett antal mindre

projekt.

Resurser för 1998

Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer

(takbeloppet) kan uppgå till högst

21 924 000 kronor. Ersättningen har beräknats med hänsyn till

dimensioneringsökningen 1998 i enlighet med vad

som redovisats under avsnitt 5.2.5. Resurser för konstnärligt utvecklingsarbete

har beräknats under anslaget

B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och

uppgår till 2 246 000 kronor.

B 44. Enskilda och kommunala

högskoleutbildningar m.m.

1995/96

Anslag

1 986 6

14

därav

1996

1 321 9

65

1997

Anslag

1 379 8

37

1998

Förslag

1 462 6

30

1999

Beräknat

1 517

815

2000

Beräknat

1 568

462

Beloppen anges i tusental kronor

Under detta anslag beräknas medel bl.a. med anledning av avtal som staten ingått

 med enskilda utbildningsanordnare

samt statsbidrag till kommuner och landsting.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp.

ANSLAGSPOST

(TUSENTAL KRONOR)

1.

Chalmers tekniska högskola AB

- grundutbildning

493 827

- forskning och forskarutbildning

344 873

2.

Handelshögskolan i Stockholm

54 398

3.

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

- grundutbildning

183 747

- forskning och forskarutbildning

19 867

4.

Teologiska Högskolan i Stockholm

1 768

5.

Örebromissionen/Örebro

Missionsskola

1 106

6.

Evangeliska Fosterlands Stiftelsen/

Johannelunds Teologiska Institut

885

7.

Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut

4 208

8.

Stiftelsen Stockholms

Musikpedagogiska Institut

7 307

9.

Ericastiftelsen

5 189

10.

Stiftelsen Stora Sköndal för Ersta-

Sköndal Högskola

3 939

11.

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

2 661

12.

Momsmerkostnader för Chalmers

tekniska högskola AB och

76 343

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

13.

Kommunala högskoleutbildningar

- Utbildning för vårdyrken

238 674

- Ingesunds musikhögskola

21 016

14.

Till regeringens disposition

2 824

SUMMA

1 462 630

Anslagsposterna beräknas i de flesta fall som det högsta belopp som kan betalas

ut, motsvarande takbeloppet för

statliga universitet och högskolor. Ersättning utgår för helårsstudenter och

helårsprestationer samt i vissa fall för

forskning och forskarutbildning.

Enskilda utbildningsanordnare

1. Chalmers tekniska högskola AB

Med tillämpning av 6 kap. 4 a § i stiftelselagen har stiftelseförordnandet för

Stiftelsen Chalmers tekniska högskola

ändrats med innebörden att ledamöterna i stiftelsens styrelse skall utses av

regeringen.

Statsbidraget till Chalmers tekniska högskola AB regleras i ett särskilt avtal

med staten från den 1 juli 1994.

De examina som Stiftelsen Chalmers tekniska högskola har rätt att utfärda för

Chalmers tekniska högskola AB

anges i förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

För avtalsperioden 1994/95 - 1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle

uppgå till minst 1 600. Av dessa skulle minst 1 470 avse civilingenjörsexamen.

Utbildningsuppdraget har fullgjorts.

Antalet registrerade studenter uppgick under läsåret 1995/96 till cirka 8 200

vilket motsvarar cirka 6 900

helårsstudenter, en ökning av antalet helårsstudenter med 2,5 % jämfört med

läsåret 1994/95. Av de registrerade

studenterna var cirka 20 % kvinnor.

De särskilda åtagandena har fullgjorts.

Det högsta belopp som bör kunna utgå för budgetåret 1998 beräknas för

 grundutbildning till 493 827 000 kronor, därav 11 758 000 kronor som

engångsersättning.

 forskning och forskarutbildning till 344 873 000 kronor.

Som planeringsförutsättning för 1999 bör gälla att Chalmers tekniska högskola

erhåller ersättning med 37 miljoner

kronor för ökade lokalkostnader för mikroelektroniskt centrum.

2. Handelshögskolan i Stockholm

De examina som Handelshögskolan i Stockholm har rätt att utfärda anges i

förordningen (1993:956) om tillstånd att

utfärda vissa examina.

Det avtal mellan staten och Handelshögskolan i Stockholm som godkändes av

regeringen i juni 1993 och som

gäller fr.o.m. den 1 juli 1994 t.o.m. den 30 juni 2009 innebär att det högsta

belopp som kan utgå är 50 000 000

kronor per år (inkl. bibliotek, studiestöd i forskarutbildningen samt ersättning

 per avlagd doktorsexamen).

Enligt avtalet skall årlig korrigering av bidraget ske med hänsyn till

förändringar i basbeloppet sedan föregående

år.

Regeringen beräknar det maximala bidrag som kan utgå till Handelshögskolan i

Stockholm för budgetåret 1998 till

54 398 000 kronor.

3. Stiftelsen Högskolan i Jönköping

Med tillämpning av 6 kap. 4 a § i stiftelselagen har stiftelseförordnandet för

Stiftelsen Högskolan i Jönköping ändrats

med innebörden att ledamöterna i stiftelsens styrelse skall utses av regeringen.

Statsbidraget till Stiftelsen Högskolan i Jönköping regleras i ett särskilt

avtal med staten från den 1 juli 1994.

De examina som Stiftelsen Högskolan i Jönköping har rätt att utfärda för

Internationella Handelshögskolan i

Jönköping AB, Högskolan för lärarutbildning och kommunikation i Jönköping AB och

 Ingenjörshögskolan i Jön-

köping AB anges i förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa

examina.

För avtalsperioden 1994/95 - 1995/96 gällde att antalet avlagda examina som

omfattade minst 120 poäng skulle

uppgå till minst 370. Av dessa skulle minst 240 avse grundskollärarexamen med

inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7. Utbildningsuppdraget har fullgjorts. Antalet registrerade

studenter uppgick under läsåret 1995/96 till

cirka 4 000 vilket motsvarar cirka 3 400 helårsstudenter, en ökning av antalet

helårsstudenter med 13 % jämfört med

läsåret 1994/95. Av de registrerade studenterna var cirka 55 % kvinnor.

De särskilda åtagandena har fullgjorts.

Det högsta belopp som bör kunna utgå för budgetåret 1998 beräknas för

 grundutbildning till 183 747 000 kronor, därav 8 175 000 kronor som

engångsersättning.

 forskning och forskarutbildning till 19 867 000 kronor.

4. Teologiska högskolan i Stockholm

Teologiska Högskolan i Stockholm har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd

 att utfärda vissa examina rätt att

utfärda högskoleexamen med inriktning på teologisk utbildning och teologie

kandidatexamen 140 poäng.

Det avtal mellan staten och Teologiska Högskolan i Stockholm som godkändes av

regeringen i oktober 1993 och

som gäller fr.o.m. den 1 juli 1993 t.o.m. den 30 juni 1998 innebär att det

högsta belopp som kan utgå per år till

Teologiska Högskolan i Stockholm är 1 720 000 kronor i 1993 års prisnivå.

Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som gäller

 för statliga lärosäten.

Regeringen beslutade den 19 december 1996 att lämna statsbidrag till Teologiska

Högskolan i Stockholm för en

särskild satsning under 1997 i form av kurser om sammanlagt 40 poäng i

demokratifrågor och mänskliga

rättighetsfrågor. Bidraget motsvarar maximalt 25 helårsstudenter.

Det högsta belopp som kan utgå till Teologiska Högskolan i Stockholm budgetåret

1998 beräknas till 1 768 000

kronor.

5. Örebromissionen för Örebro Missionsskola

Örebromissionen har för Örebro Missionsskola enligt förordningen (1993:956) om

tillstånd att utfärda vissa examina

rätt att utfärda högskoleexamen med inriktning på teologisk utbildning.

Det avtal mellan staten och Örebromissionen som godkändes av regeringen i

oktober 1993 och som gäller fr.o.m.

den 1 juli 1993 t.o.m. den 30 juni 1998 innebär att det högsta belopp som kan

utgå till Örebro Missionsskola är

1 075 000 kronor per år i 1993 års prisnivå.

Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som gäller

 för statliga lärosäten.

Det högsta belopp som kan utgå till Örebromissionen för Örebro Missionsskola

1998 beräknas till 1 106 000

kronor.

6. Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för

Johannelunds Teologiska Institut

Evangeliska Fosterlands Stiftelsen har för Johannelunds Teologiska Institut

enligt förordningen (1993:956) om

tillstånd att utfärda vissa examina rätt att utfärda högskoleexamen med

inriktning på teologisk utbildning.

Det avtal mellan staten och Evangeliska Fosterlands Stiftelsen som godkänts av

regeringen i oktober 1993 och

som gäller fr.o.m. den 1 juli 1993 t.o.m. den 30 juni 1998 innebär att det

högsta belopp som kan utgå per år till

Johannelunds Teologiska Institut är 860 000 kronor i 1993 års prisnivå.

Enligt avtalet skall omräkning av bidraget ske enligt samma principer som gäller

 för statliga lärosäten.

Det högsta belopp som kan utgå till Evangeliska Fosterlands Stiftelsen för

Johannelunds Teologiska Institut

beräknas budgetåret 1998 till 885 000 kronor.

7. Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut

Vid stiftelsen ges utbildning på högskolenivå med kammarmusikalisk inriktning.

Stiftelsen har ingen examensrätt och

har heller inte ansökt om sådan.

En särskild utredare (Uppdrag att ge förslag till samverkan mellan Kungl.

Musikhögskolan i Stockholm och

Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut, U 1997:C) har haft Utbildningsdepartementets

uppdrag att ge ett förslag på en

framtida samorganisering och samlokalisering av Stiftelsen Edsbergs

Musikinstitut med Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm. Utredaren inkom med sitt förslag den 30 maj 1997. Förslaget har

överlämnats till utredningen om

samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga

högskolorna i Stockholm (avsnitt

5.2.5).

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut beräknas

budgetåret 1998 till 4 208 000

kronor.

8. Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut

Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut har enligt förordningen

(1993:956) om tillstånd att utfärda vissa ex-

amina rätt att utfärda högskoleexamen, musikpedagogisk utbildning 80 och 120

poäng.

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska

Institut beräknas budgetåret 1998 till

7 307 000 kronor.

9. Ericastiftelsen

Ericastiftelsen har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda

vissa examina rätt att utfärda

psykoterapeutexamen. Stiftelsen bedriver också viss annan utbildning.

Det högsta belopp som kan utgå till Ericastiftelsen beräknas budgetåret 1998

till 5 189 000 kronor.

10. Stiftelsen Stora Sköndal för Ersta-Sköndal Högskola

Stiftelsen Stora Sköndal har enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att

utfärda vissa examina rätt att utfärda

socionomexamen och högskoleexamen, kyrkomusikalisk utbildning. Ersta

Diakonisällskap har enligt samma

förordning för Ersta högskola rätt att utfärda sjuksköterskeexamen.

Stiftelsen Stora Sköndal och Ersta Diakonisällskap sammanför utbildningen vid

Stiftelsen Stora Sköndal och

utbildningen vid Ersta högskola den 1 januari 1998 och den sammanslagna

högskolan avses heta Ersta-Sköndal

Högskola.

Ersta Diakonisällskap erhåller statsbidrag för utbildning till

sjuksköterskeexamen via statsbidraget till Stockholms

läns landsting under anslagsposten 13. Kommunala högskoleutbildningar nedan.

Det högsta belopp som kan utgå till Stiftelsen Stora Sköndal för Ersta-Sköndal

Högskola beräknas budgetåret

1998 till 3 939 000 kronor.

11. Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan har inte rätt att utfärda någon av de examina

 som finns upptagna i

högskoleförordningen.

Regeringen anser att de fristående grund- och gymnasieskolorna utgör ett viktigt

 komplement till det kommunala

skolväsendet. Det finns bl.a. fristående skolor med waldorfpedagogisk

inriktning. Lärare vid alla typer av grund- och

gymnasieskolor bör dock uppfylla de krav som ställs för de lärarexamina som

regleras i högskoleförordningen. Det

är därför viktigt att det finns lärare med lärarexamen enligt

högskoleförordningen som har kvalificerad kunskap om

waldorfpedagogik.

Regeringen har genom ett särskilt beslut i april 1996 tilldelat Stiftelsen

Rudolf Steinerhögskolan statsbidrag för en

påbyggnadsutbildning om 40 poäng i waldorfpedagogik för maximalt 100

helårsstudenter som har fullföljt en

utbildning som leder fram till en lärarexamen enligt högskoleförordningen.

Maximalt 10 av dessa kan alternativt ha

fullföljt en grundläggande eurytmiutbildning vid Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan. Påbyggnadsutbildningen startade

hösten 1996. Riksdagen beslutade med anledning av budgetpropositionen för

budgetåret 1997 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) om statsbidrag för perioden den 1 januari 1997

- den 30 juni 1997. Regeringen

beslutade i ett särskilt beslut den 26 juni 1997 om statsbidrag för perioden den

 1 juli 1997 - den 31 december 1997.

För perioden den 1 januari 1998 - den 30 juni 1998 beräknas det högsta belopp

som kan utgå till Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan till 2 661 000 kronor.

Regeringen avser uppdra åt Högskoleverket att i samarbete med företrädare för

Lärarhögskolan i Stockholm och

Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan utarbeta en utbildningsplan för en

grundskollärarutbildning vars examen uppfyller

villkoren för anställning både i den svenska grundskolan och i fristående skolor

 med Waldorfinriktning. Se avsnitt

5.2.4 Lärarutbildningarna.

12. Momsmerkostnader för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan

i

Jönköping

Under anslaget har beräknats momsmerkostnader för Chalmers tekniska högskola AB

och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping i enlighet med det ramavtal som ingåtts mellan staten och respektive

högskola.

Enligt avtalen skall staten ersätta högskolorna för de momskostnader, dvs. den

mervärdesskattepliktiga delen av

omsättningen, som uppkommer i den grundläggande högskoleutbildningen och

forskningen vid Chalmers tekniska

högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

Regeringen beräknar 76 343 000 kronor för ersättning för momsmerkostnader för

Chalmers tekniska högskola

AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

Regeringen har gett Riksrevisionsverket i uppdrag att lämna förslag till ett

system för hur mervärdesskatt skall

hanteras för myndigheter inom universitets- och högskoleområdet som erhåller

externa medel (Fi97/1730). I

Riksrevisionsverkets uppdrag ingår även att granska huruvida

konkurrensneutralitet råder vad avser Chalmers

tekniska högskola AB samt Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Riksrevisionsverket

skall redovisa uppdraget senast den

1 december 1997.

13. Kommunala högskoleutbildningar

13.1. Utbildning för vårdyrken

Anslagsposten avser statsbidrag för grundläggande vårdhögskoleutbildning för

vilka dels landstingen eller

kommunerna är huvudmän, dels universitet eller högskolor är huvudmän och genom

ram- och överflyttningsavtal

godkända av regeringen ger vårdutbildningar på uppdrag av landsting.

Examensrätten publiceras i Högskoleverkets

författningssamling.

För den kommunala och landstingskommunala högskolan fastställs i det nuvarande

systemet för statsbidrag inte ett

takbelopp per kommun eller landsting. I stället fastställs ett maximalt antal

statsbidragsberättigade årsstudieplatser för

varje kommun eller landsting. Ramen är oförändrad i jämförelse med den ram som

gällde under treårsperioden

1993/94 - 1995/96. Högskoleverket gav i utredningen Högskoleutbildningar inom

vård och omsorg - en utredning

(Högskoleverkets rapportserie 1997:2 R) förslag till ett statsbidragssystem

liknade det gällande för statliga universitet

och högskolor. Då regeringens mål är att samtliga vårdhögskoleutbildningar skall

 kunna ingå på lika villkor i den

nationella universitets- och högskolestrukturen avstår regeringen från att nu

ändra statsbidragssystem (avsnitt 5.2.2.4

Kvalitets- och huvudmannaskapsfrågor inom vårdhögskoleutbildningarna).

För budgetåret 1997 bör fastställas följande högsta antal bidragsberättigade

årsstudieplatser för kommunal

högskoleutbildning:

LANDSTING/KOMMUN

BUDGETÅRET 1998

Stockholms läns

landsting

3 123

Landstinget i Uppsala län

1 011

Landstinget Sörmland

401

Landstinget i

Östergötlands län

966

Landstinget i Jönköpings

län

1 034

Landstinget Kronoberg

453

Landstinget i Kalmar län

348

Landstinget Blekinge

334

Landstinget,

Kristianstads län

509

Malmöhus läns landsting

1 148

Landstinget Halland

305

Bohuslandstinget

226

Landstinget i Älvsborg

698

Landstinget Skaraborg

494

Landstinget i Värmland

432

Örebro läns landsting

935

Landstinget Västmanland

335

Landstinget Dalarna

455

Landstinget Gävleborg

496

Landstinget

Västernorrland

591

Jämtlands läns landsting

284

Västerbottens läns

landsting

1 256

Norrbottens läns

landsting

665

Göteborgs Stad

1 588

Malmö Stad

800

Gotlands kommun

54

Summa

18 923

13.2. Ingesunds musikhögskola

Enligt Högskoleverkets författningssamling, HSVFS 1997:2, har Landstinget i

Värmland för Ingesunds

Musikhögskola rätt att utfärda musiklärarexamen.

Det högsta belopp som kan utgå till Ingesunds Musikhögskola beräknas budgetåret

1998 till 21 016 000 kronor.

B 45. Särskilda utgifter inom

universitet och högskolor m.m.

1995/96

Anslag

645 340

därav

1996

380 997

1997

Anslag

534 155

1

1998

Förslag

350 984

1999

Beräknat

525 734

2000

Beräknat

877 052

Beloppen anges i tusental kronor

1. Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en höjning av anslaget med 159,5

miljoner kronor

Detta anslag avser verksamhet inom högskoleområdet för vilket medel inte har

ställts till förfogande under annat

anslag. Anslaget avser även bidrag till Svenska studenthemmet i Paris samt

bidrag till Sveriges Förenade

Studentkårer.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp.

ANSLAGSPOST

(TUSENTAL KRONOR)

1.

Svenska studenthemmet i Paris

1 233

2.

Finansiering av lånekostnader

m.m1

3.

Bidrag till Sveriges Förenade

Studentkårer

185

4.

Distansutbildning

7 529

5.

Utveckling av lärarutbildning

26 556

6.

Utveckling av naturvetenskap och

teknik

16 137

7.

Jämställdhet

69 823

8.

Gästforskare/gästlärare i utlandet

6 639

9.

Designsatsning

4 086

1

0.

Övrig forskning

10 057

1

1.

Malmö högskola

171 130

1

2.

Till regeringens disposition

37 609

Summa

350 984

1. Anslagssparande från 1997.

Svenska studenthemmet i Paris

Bidraget har pris- och löneomräknats.

Finansiering av lånekostnader m.m.

Riksdagen har tidigare beslutat om investeringar i inredning och utrustning för

universitet och högskolor enligt

regeringens förslag i propositionerna Högre utbildning för ökad kompetens (prop.

 1992/93:169, bet.

1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) och Forskning för kunskap och framsteg (prop.

1992/93:170, bet.

1992/93:UbU22, rskr. 1992/93:390) samt i vissa fall enligt förslag i äldre

propositioner vilka riksdagen beslutat om.

Fr.o.m. budgetåret 1994/95 finansieras sådana investeringar genom att

universitet och högskolor tar upp lån i

Riksgäldskontoret. De tidigare avsatta medlen för investeringar finansierar i

stället lånekostnaderna. Under denna

anslagspost har beräknats medel för sådana tidigare beslutade ändamål som kommer

 att realiseras under kommande

budgetår. Anslagsposten tillförs nu endast anslagssparande från föregående år.

Medlen kommer att fördelas till

universitet och högskolor genom särskilda regeringsbeslut.

Utveckling av lärarutbildning

För kompetensutveckling av lärarutbildare har beräknats en minskning med 5 000

000 kronor och för

forskningsanknytning av lärarutbildningen har beräknats en ökning med 8 000 000

kronor i förhållande till 1997

(avsnitt 5.2.4).

Utveckling av naturvetenskap och teknik

Under anslagsposten har medel beräknats till natur- och teknikvetenskapscentrum

(avsnitt 5.2.3).

Regeringen uppdrog den 23 maj 1996 åt Linköpings universitet att, i samverkan

med andra universitet och

högskolor, genomföra ett treårigt projekt syftande till en förnyelse av

högskoleingenjörs- och civilingenjörs-

utbildningarna. För projektet har för år 1998 beräknats 1 637 000 kronor.

Regeringen uppdrog den 15 juli 1993 åt Statens skolverk och Högskoleverket

(dåvarande Verket för

högskoleservice) att under en period av fem år från och med den 1 juli 1993

initiera åtgärder inom skolan och den

högre utbildningen i syfte att öka ungdomars intresse för naturvetenskap och

teknik (det s.k. NOT-projektet).

Projektet skall avslutas under 1998 varför en minskning med 1 800 000 kronor har

 beräknats.

Jämställdhet

För insatser som följer av propositionen (prop. 1995/96:164, bet. 1995/96:UbU18,

 rskr. 1995/96:405) Jämställdhet

mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet ingår medel i anslagsposten 7 för

 postdoktorala stipendier, för

gästprofessurer, för nya professurer och för doktorandtjänster (avsnitt 5.6).

Gästforskare/gästlärare i utlandet

Regeringen har beräknat 1,5 miljoner kronor för att främja undervisningen i

svenska i utlandet och om svenska

förhållanden (avsnitt 5.8).

Övrig forskning

Medel för forskning inom IT-området har förts till denna anslagspost (avsnitt

5.2.7) liksom vissa medel avsedda för

det tekniska forskningsinstitutet i Göteborg (avsnitt 7.1).

Malmö högskola

Regeringen tillsatte i oktober 1996 Organisationskommittén för Malmö högskola

(dir. 1996:74; U 1996:06).

Kommitténs uppdrag är att planera verksamheten vid en ny högskola i Malmö och

att göra de förberedelser som

krävs samt, under förutsättning av riksdagens beslut, starta verksamheten och

därvid fungera som uppdragsgivare

avseende grundutbildning som anordnas av andra universitet och högskolor.

Regeringen har beräknat medel för

budgetåret till 171 130 000 kronor (avsnitt 5.3.1). Medlen disponeras av

Organisationskommittén för Malmö

högskola (U 1996:06) intill dess en statlig högskola inrättas. Resurser för

forskning har beräknats under B 46.

Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till

 21 225 000 kronor.

B 46. Forskning och konstnärligt

utvecklingsarbete vid vissa högskolor

1995/96

Anslag

251 504

därav

1996

167 670

1997

Anslag

295 196

1998

Förslag

438 686

1999

Beräknat

404 721

2000

Beräknat

416 101

Beloppen anges i tusental kronor

Under detta anslag beräknas all ersättning inklusive ersättning för lokalhyror

 och kostnader för inredning och

utrustning som är förenad med forskning vid vissa högskolor samt konstnärligt

utvecklingsarbete vid konstnärliga

högskolor.

Regeringens överväganden

De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslöt om

med anledning av den

forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3,

rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för

treårsperioden 1997-1999 skall

ligga fast. För treårsperioden 1997-1999 gäller preliminära rekryteringsmål för

 nyanställda vid högskolorna i

Karlstad, Växjö och Mitthögskolan (avsnitt 5.4.3).

Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp.

HÖGSKOLA

ANSLAG

(TUSENTAL KRONOR)

1 Högskolan i Karlstad

42 612

2 Högskolan i Växjö

52 723

3 Högskolan i Örebro

52 833

4 Mitthögskolan

52 329

5 Högskolan i Borås

9 212

6 Högskolan Dalarna

25 168

7 Högskolan i Gävle/Sandviken

14 877

8 Högskolan i Halmstad

21 190

9 Högskolan i Kalmar

21 189

10 Högskolan i Karlskrona/Ronneby

21 259

11 Högskolan Kristianstad

13 689

12 Högskolan i Skövde

12 997

13 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

8 467

14 Mälardalens högskola

21 211

15 Södertörns högskola

12 138

16 Idrottshögskolan i

Stockholm

4 363

17 Lärarhögskolan i

Stockholm

13 389

18 Danshögskolan

2 632

19 Dramatiska institutet

2 228

20 Konstfack

2 641

21 Kungl. Konsthögskolan

1 253

22 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

2 697

23 Operahögskolan i Stockholm

2 126

24 Teaterhögskolan i Stockholm

2 246

25 Malmö

21 225

26 Gotland

1 992

Summa

438 686

Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även under anslagen till Lunds

 universitet, Göteborgs universitet,

Umeå universitet samt Luleå tekniska universitet.

Resultatbedömning

Högskolorna har för budgetåret 1997 anvisats permanenta forskningsresurser.

Utöver dessa har högskolorna lyckats

erhålla betydande externa forskningsresurser. Detta vittnar om en hög kvalitet i

 forskningen, som är i ett skede av

stark utveckling. Det finns även en begynnande profilering av forskningen vid

dessa högskolor. Forskningen bedrivs

i flera fall vid olika typer av centrumbildningar eller forum. Under budgetåret

1995/96 har flera högskolor givits rätt

av Högskoleverket att inrätta professurer. Detta innebär en

kvalitetsförstärkning av forskningen. Högskolorna har en

påtaglig betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet, för

tekniköverföring och forskningsinformation,

men också för den regionala rekryteringen till högre utbildning och tillgången

till kvalificerad arbetskraft i regionen.

Forskningsresurserna har också en avgörande betydelse för kvaliteten inom den

högre utbildningen.

Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket väsentlig del av de

konstnärliga högskolornas verksamhet och

höjer grundutbildningens kvalitet.

Resurser

Resurserna för forskning vid högskolorna uppgår budgetåret 1998 till 422,9

miljoner kronor. Resurserna för

konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna uppgår budgetåret

 1998 till 15,8 miljoner kronor. (För

konstnärligt utvecklingsarbete utgår 12,9 miljoner kronor.)

Det är väsentligt att utbyggnaden av forskningsresurserna vid högskolorna

fortsätter. Regeringen föreslår därför

en fortsatt utbyggnad av de permanenta forskningsresurserna till högskolorna.

Därutöver föreslår regeringen för

1998 vissa engångssatsningar. Några sådana medel är emellertid inte beräknade

för åren 1999 och 2000. Medel

under anslagsposterna för de nya högskolorna i Malmö och på Gotland disponeras

av respektive

organisationskommitté intill dess att en självständig högskola har etablerats.

Regeringen har erfarit att medel från

forskningsstiftelserna kommer att tillskjutas samtliga högskolor för budgetåret

1998. Den totala nivån på resurser för

respektive högskola redovisas i tabellen, avsnitt 5.4.1.

B 47. Sunet

1995/961

Utgift

58

005

Anslagsspara

nde

75

933

därav

1996

45

578

19972

Anslag

100

000

Utgiftsprogno

s

100

000

1998

Förslag

37 29

2

1999

Beräkna

t

34

953

2000

Beräkna

t

35

652

Beloppen anges i tusental kronor

1. Medlen för SUNET anvisades under anslaget C51 Högskoleverket.

2. Nytt anslag.

Högskoleverket svarar för administrationen av universitetsdatornätet Swedish

University Computer Network

(SUNET). Högskoleverket svarar även för in- och utbetalningar som rör SUNET samt

 att anslagsframställning och

årsredovisning för SUNET bifogas Högskoleverkets anslagsframställning och

årsredovisning.

Under innevarande budgetår har 100 miljoner kronor anvisats till SUNET. Av

beloppet avser 38 miljoner kronor

medel för driften av SUNET för universitetens och högskolornas del och för de

statliga museerna. 62 miljoner

kronor, som anvisats engångsvis, skall användas för att stödja en anslutning av

huvudbibliotek, länsbibliotek och

länsmuséer till SUNET under en inledande period av högst två år. Därutöver har

statsmakterna anvisat ett

engångsbelopp om 66 miljoner kronor på tilläggsbudget för budgetåret 1995/96 för

 uppgradering av SUNET.

Medlen är avsedda att förbrukas under minst en treårsperiod.

För närvarande pågår upphandling av både en uppgradering av SUNET och en

utbyggnad av nätet till bibliotek

och museer som statsmakterna beslutade om för innevarande budgetår.

Regeringens överväganden

Under anslaget har under innevarande budgetår anvisats resurser för en

uppgradering av SUNET. Ryggradsnätet

som omfattar universitetsorterna kommer att uppgraderas till 155 Mbit/s.

Högskolor i övrigt kommer att anslutas

med 10-34 Mbit/s. Kungl. biblioteket och statliga museer ansluts med normalt

högst 2 Mbit/s.

Uppgradering av de statliga delarna av SUNET pågår och beräknas vara genomfört

senast under 1998.

Anslutning av huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuséer förutsätts genomföras

 successivt med början hösten

1997.

Högskoleverket/SUNET har i uppdrag att erbjuda högskolestuderande förbindelse

med SUNET lokalt för

studieändamål, bl.a. i samband med distansutbildning. En högskolestuderande

skall oavsett bostadsort kunna

kommunicera inom SUNET och Internet, genom uppringd förbindelse till låg taxa

och utan att behöva bekosta ett

eget internetabonnemang. Målsättningen är att studiemöjligheterna skall göras

mer oberoende av bostadsort.

För driften av SUNET för universitetens och högskolornas del och för de statliga

 muséerna beräknas

37,3 miljoner kronor för 1998. Regeringen beräknar att tidigare anvisade

engångsmedel vilka

Högskoleverket/SUNET disponerar genom anslagssparande kommer att utnyttjas även

under 1998.

I förra årets budgetproposition anmälde regeringen att för de kostnader för

driften av det uppgraderade nätet som

inte täcks genom medel från anslaget skall Högskoleverket/SUNET ta ut avgifter

av myndigheterna med undantag

för de konstnärliga högskolorna och de statliga museerna.

B 48. Ersättningar för klinisk

utbildning och forskning

1995/96

Anslag

3 051 9

95

därav

1996

2 286 6

79

1997

Anslag

1 549 9

46

1998

Förslag

1 568 1

74

1999

Beräknat

537

7511

2000

Beräknat

553 884

Beloppen anges i tusental kronor

1. Av beräkningstekniska skäl redovisas här en besparing i enlighet med vad som

framgår av avsnitt 5.10.1.

Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting/kommuner enligt avtal om

samarbete om läkarutbildning och

forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m.

Regeringens överväganden

Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp.

MEDICINSK UTBILDNING OCH FORSKNING

(TUSENTAL KRONOR)

Uppsala universitet

184 709

Lunds universitet

297 779

Göteborgs universitet

306 514

Umeå universitet

148 968

Linköpings universitet

114 956

Karolinska institutet

428 212

ODONTOLOGISK UTBILDNING OCH FORSKNING

(TUSENTAL KRONOR)

Göteborgs universitet

49 918

Umeå universitet

37 118

Summa

1 568 174

Regeringen tillkallade den 2 juni 1997 en utredare med uppdrag att biträda

Utbildningsdepartementet med att

genomföra en översyn och omförhandling av avtal om samarbete om läkarutbildning

och forskning m.m. samt om

samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. (Se vidare under avsnitt

5.2.2.2).

5 Universitet och högskolo

5.1 Högre utbildning och forskning

5.1.1 Den nya högskolan

Högskolan har en nyckelroll i satsningar på kunskap och

utbildning. Den skall erbjuda kvalificerad utbildning för

ett rikt och varierat arbetsliv, utföra forskning av hög

kvalitet men även främja personlig utveckling och

samhällets kulturella miljö. Högskolan ansvarar för

praktiskt taget hela den eftergymnasiala utbildningen i

landet. All högskoleutbildning vilar på vetenskaplig

grund och den är inriktad såväl mot arbetsmarknaden

utanför högskolan som mot fortsatt verksamhet inom

högskolan. En sammanhållen högskola ger en god

garanti för en fruktbar växelverkan mellan

vetenskapens, samhällets och yrkeslivets krav.

Samhället och arbetslivet förändras i allt hastigare

takt. Ny teknik introduceras ständigt och med kortare

intervall än tidigare. Dagens och morgondagens

arbetsmarknad kräver alltmer kvalificerad utbildning -

och återkommande utbildning. Nya och kvalificerade

arbetsuppgifter som förutsätter högskoleutbildning

tillkommer. Snabba förändringar inom såväl

näringslivet som den offentliga sektorn ställer krav på

förmåga hos medborgarna att ta till sig ny kunskap och

nya insikter. Det livslånga lärandet har fått en ny

innebörd och är idag en förutsättning för en utveckling

av samhälls- och arbetslivet. Ett samhälle där allt fler

skaffar sig högskoleutbildning kan också bli ett kulturellt

rikare och mer kreativt samhälle.

Både för de enskilda och samhället är satsningar på

utbildning en god investering. Utbildning ger välstånd

och är samtidigt ett mått på vårt välstånd. Ett samhälle

som satsar på utbildning satsar på framtiden. Utbildning

har en nyckelroll i den ekonomiska, sociala och

kulturella utvecklingen. Kunskapen vidgar samhällets

gränser, investeringarna blir annorlunda och efterfrågan

förändras.

Allt fler söker sig till högskolan. Större delen av en

årskull genomgår i dag gymnasieskolan och är behörig

till studier vid högskolan. Detta är ett viktigt skäl till att

efterfrågan på högskoleutbildning ökar. Ett annat skäl är

arbetslivets förändrade villkor. Efterfrågan på

högskoleutbildning har aldrig varit så stor som nu.

Regeringen har prioriterat utbyggnaden av

högskolan. Riksdagen har beslutat att öka antalet

högskoleplatser med 30 000 permanenta platser fram till

år 1999. Till antagningen hösten 1996 fick närmare 35

000 behöriga sökande inte plats i högskolan. För att

möta den fortsatt stora efterfrågan satsas nu ytterligare

resurser, motsvarande 30 000 permanenta platser fram

till år 2000. Det betyder att sammanlagt 60 000

permanenta nya platser kommer att tillföras högskolan

under åren 1997-2000. Till detta kommer 9 000 platser

inom ramen för naturvetenskaplig utbildning med

särskilt vuxenstudiestöd, s.k. NT-utbildning. Ökningen

innebär att kön till högskolan kan halveras.

Utbyggnaden av den högre utbildningen innebär att

högskolan tillförs ytterligare 4 miljarder kronor under

fyra år, varav en miljard i studiestöd. Samtidigt vidtas

åtgärder för att ytterligare höja kvaliteten i utbildningen.

Universitet och högskolor erhåller sammanlagt en kvarts

miljard kronor för att fler skall avlägga doktorsexamen

och för kompetensutveckling av lärare genom utökade

möjligheter till egen forskning. Statsmakterna har redan

tidigare beslutat att från och med budgetåret 1997

tilldela samtliga högskolor permanenta och förstärkta

resurser för egen forskning. Utbyggnaden av

forskningsresurserna vid högskolorna fortsätter.

Utbyggnaden av högskolan innebär att annorlunda

krav i allt snabbare takt ställs på utbildning och

forskning. Högskolan måste förnya sig och anpassa sig

till nya krav och förväntningar. Statsmakterna

garanterar att högskolans undervisning och forskning är

obunden och skapar förutsättningar för att högskolan

skall kunna utvecklas. Förändringsarbetet sker framför

allt inom högskolan själv i dialog med samhället utanför

högskolan. Högskolorna är statliga myndigheter men

inslaget av kollegiala beslut inom dem är påtagligt.

Därför har högskolans ledning, lärare och studenter ett

stort ansvar för att utbildning och forskning förändras i

kontakt med samhället i övrigt.

En sammanhållen högskola

Utbildning och forskning måste höra samman. All

högskoleutbildning i Sverige skall ske i nära kontakt

med forskning och forskande lärare skall delta i

undervisningen. Utbyggnaden av de permanenta

forskningsresurserna vid högskolorna är viktig i detta

perspektiv. Varje högskola skall ha möjlighet att kunna

utveckla sina egna profilområden. Den nyligen

genomförda OECD-granskningen av den högre

utbildningen i Sverige betonar också vikten av att

samarbetet utvecklas mellan olika högskolor.

Högskolans uppgifter är traditionellt utbildning och

forskning. Inom det akademiska livet har forskning

värderats högre än undervisning. Detta avspeglas bl.a. i

värderingen av meriter vid anställning som lärare i

högskolan. Det är viktigt att en kvalitativt god

undervisning utvecklas inom högskolan och att

pedagogiska meriter värderas högre än i dag.

Regeringen har därför i propositionen Högskolans

ledning, lärare och organisation (prop. 1996/1997:141)

föreslagit att alla lärare i högskolan bör medverka i

grundutbildningen. I propositionen föreslår regeringen

vidare att de pedagogiska meriterna skall tillmätas större

betydelse vid anställning.

Högskolans tredje uppgift

Samverkan med det omgivande samhället är, vid sidan

av utbildning och forskning, högskolans tredje

uppgift . För att understryka betydelsen av att

högskolan samverkar med det omgivande samhället har

riksdagen, på regeringens förslag, beslutat att i

högskolelagen (1 kap. 2§ ) införa en föreskrift om detta.

Högskolan behöver stimulans utifrån. Ny kunskap växer

fram inte bara inom det vetenskapliga systemet utan

också som svar på frågor och problem som formuleras

utanför högskolan - av det allmänna, företag,

organisationer, medier och medborgare. Lika väl som

samhället är beroende av den kunskap som skapas inom

högskolan är forskarna beroende av samhället.

Forskningsinformation är en viktig del av den tredje

uppgiften. Högskoleverket har regeringens uppdrag att

samordna ett system för forskningsinformation på

Internet. Systemet skall erbjuda allmänheten,

utbildningsväsendet och näringslivet tillgång till

forskningsinformation. I syfte att förstärka

forskningsinformationen har regeringen även uppdragit

åt Forskningsrådsnämnden att ansvara för ett

kostnadsfritt nyhetsbrev med information om den

forskning som bedrivs vid universitet och högskolor.

En högskola öppen för alla

Högskolan skall vara öppen för alla. Den är och skall

förbli avgiftsfri. Både unga och äldre skall uppmuntras

att skaffa sig högskoleutbildning. Andelen av

befolkningen som har högskoleutbildning skall höjas.

Målet är att alla behöriga sökande skall kunna beredas

plats i högskolan. Alla ansträngningar skall göras för att

bryta den sociala snedrekrytering till högre studier som

fortfarande finns. En viktig del av denna politik är att

högskolan byggs ut över hela landet och att den tidigare

traditionella centraliseringen av högre utbildning till

några få orter har brutits.

Det tidigare antagningssystemet skapade stor

osäkerhet och oro framför allt bland gymnasieeleverna

som inte visste hur deras betyg skulle räknas vid

antagningen till högskolan. Riksdagens och regeringens

beslut år 1996 om nya bestämmelser för antagning och

urval till högskoleutbildning samt Högskoleverkets

föreskrifter om tillämpningen av de nya bestämmelserna

har givit ett överblickbart och rättssäkert

antagningssystem som gäller över hela landet. Med

tanke på det stora antalet sökande och de nya

antagningsreglerna har antagningen till högskolan hösten

1997 fungerat förhållandevis väl. Vissa problem har

emellertid uppmärksammats bl.a. avseende urvalet till

högskolan för vissa kvotgrupper. Högskoleverket har

påbörjat en uppföljning av indelningen i kvotgrupper

och av urvalet av sökande vid samtliga universitet och

högskolor. Högskoleverket skall på regeringens uppdrag

följa upp antagningen i dess helhet och redovisa

resultatet för regeringen. Detta skall ske i samråd med

Statens skolverk och Verket för högskoleservice. Vissa

justeringar kan därefter komma att göras i

antagningssystemet.

Jämställdhet

Jämställdhet är inte bara en rättvisefråga utan även en

kvalitetsfråga. Om bägge könens erfarenheter, synsätt

och problemformuleringar speglas i tillräcklig

omfattning i utbildningen och forskningen påverkar det

verksamhetens kvalitet positivt. En ökad andel kvinnor

ökar den ämnesmässiga bredden både i forskningen och

dess tillämpningsområden. Regeringen har vidtagit ett

flertal åtgärder för att påskynda utvecklingen mot ökad

jämställdhet. (prop. 1995/96:164, bet.1995/96:UbU18,

rskr. 1995/96:405). Bland åtgärderna kan nämnas

särskilda resurser för anställning av forskarassistenter

och professorer av underrepresenterat kön, samt

anställning som doktorand, postdoktorala stipendier och

gästprofessurer för kvinnor. Vidare har

genusforskningen fått en förstärkning genom resurser

till professurer, forskarassistenter och doktorander med

inriktning mot genusforskning. Inrättandet av ett

sekretariat för genusforskning vid Göteborgs universitet

och uppbyggnaden av ett nytt tvärvetenskapligt

forskningstema med inriktning mot genusforskning vid

Linköpings universitet är exempel på andra åtgärder.

Regeringen har vidare i propositionen Högskolans

ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141)

föreslagit att samtliga universitet skall ges mål avseende

könsfördelningen bland nyrekryterade professorer.

Invandrare och den högre utbildningen

Högskolan skall på alla lämpliga sätt medverka i

kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Högskolan

skall stärka de många kulturer som finns i det svenska

samhället. Det är viktigt att ta till vara den kompetens

som invandrare tillför landet. Regeringen har vidtagit en

rad åtgärder för att underlätta för studenter som har

invandrat att framgångsrikt bedriva högskoleutbildning.

Högskolan skall ta hänsyn till att invandrade studenter

kan behöva särskilt stöd, t.ex. i det svenska språket.

Riksdagen har med anledning av regeringens förslag i

budgetpropositionen för år 1997 beslutat om särskilda

insatser för att öka rekryteringen av invandrare till

lärarutbildningarna. För att underlätta inträdet på

arbetsmarknaden ges i högskolan särskilda praktiska och

teoretiska utbildningar, s.k. aspirantutbildning.

Södertörns högskola och den blivande högskolan i

Malmö har givits en mångkulturell profil. Särskilda

resurser har satsats på forskning om svenska som

andraspråk vid Göteborgs universitet. I denna

proposition föreslår regeringen (avsnitt 5.4) en särskild

satsning på forskning inom ett nytt tema vid Linköpings

universitet, Tema Etnicitet.

Lärarutbildningen

Lärarutbildningen med närmare 35 000 studenter är en

av de viktigaste och mest omfattande uppgifterna för

högskolan. Lärarutbildningens kvalitet och inriktning är

viktig för att upprätthålla nationella mål och en över

hela landet likvärdig kvalitet inom förskola, skola och

vuxenutbildning. En rad insatser har beslutats för att

utveckla lärarutbildningarna. Resurser har avsatts för

lärarutbildningarnas forskningsanknytning och för

lärarutbildarnas kompetensutveckling. Alla lärare som

examineras från och med år 1998 skall ha utbildning i

hur datorer och andra informationstekniska hjälpmedel

kan användas i undervisningen. Regeringen har den 3

april 1997 tillsatt en parlamentarisk utredning,

Lärarutbildningskommittén (dir. 1997:54), som skall

lämna förslag till förbättringar av lärarutbildningen.

Naturvetenskap och teknik

Efterfrågan på personer med kompetens inom

naturvetenskap och teknik är stor och kommer enligt

prognoser att öka. Tyngdpunkten i expansionen av den

högre utbildningen under åren 1997-2000 ligger inom

områdena naturvetenskap och teknik. Antalet

utexaminerade högskoleingenjörer och civilingenjörer

kommer att fördubblas under perioden 1993-1999, från

cirka 4 500 till cirka 9 000 per år. År 2000 kommer

Sverige att ha dubbelt så många tekniker och

naturvetare som år 1985. Stora ansträngningar görs för

att locka flera ungdomar, särskilt flickor, till de tekniska

och naturvetenskapliga utbildningarna. Detta har givit

resultat. Antalet ungdomar som söker sig till gymnasiets

naturvetenskapliga program har ökat. Antalet elever på

naturvetenskapligt program i årskurs 1 ökade med 9 %

från läsåret 1995/96 till läsåret 1996/97, och omfattar

nu drygt 22 000. I syfte att öka rekryteringen till

tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har en

behörighetsgivande förutbildning införts, s.k. basår.

Denna utbildning finns både inom kommunal

vuxenutbildning och inom högskolan. Läsåret 1995/96

fanns det totalt 4 600 basårsplatser. Drygt hälften av

studenterna inom basåret är kvinnor. Satsningen på att

ge personer i åldrarna 28 till 48 år möjlighet att

genomgå tekniska och naturvetenskapliga utbildningar

med ett särskilt förmånligt studiestöd, s.k. NT-

utbildning, har varit lyckad. Efter sista antagningen

kommer sammanlagt 9 000 personer att ha påbörjat en

utbildning med detta stöd. Regeringen har även

uppdragit åt Linköpings universitet att i samverkan med

andra högskolor förnya högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningarna. Förnyelsen skall dels

stimulera rekryteringen till dessa utbildningar, dels höja

kvaliteten.

Distansutbildning

Behovet av distansutbildning är stort och redan i dag

studerar var tionde student på distans. Rätt utnyttjad kan

den nya teknologin med sina möjligheter till interaktivt

lärande och kunskapssökande innebära en omvälvning

både i högskolans undervisning och dess räckvidd. En

växande distansundervisning med utnyttjande av IT kan

inte bara nå nya grupper utan också stimulera till

förbättringar i all undervisning. Högskolorna kan

därmed också bli samhällets mest betydelsefulla

informationscentrum, där kunskapen inte bara lagras

utan också sorteras och bearbetas till nytta för hela

samhället. Regeringen tillsatte våren 1995 en kommitté,

distansutbildningskommittén (dir 1995:69), som

bedriver försöksverksamhet med ett hundratal projekt.

Dessa skall ge underlag för kommitténs slutsatser och

förslag om en framtida strategi för den samlade

distansutbildningen i Sverige. Kommittén skall redovisa

sina förslag till regeringen i maj 1998.

För att öka medborgarnas tillgång till kunskap och

information på både det nationella och internationella

datanätet har regeringen beslutat att utveckla

universitetsdatanätet SUNET till att också omfatta

landets folkbibliotek, statliga museer och

statsunderstödda museer. Totalt satsas 100 miljoner

kronor under år 1997 för detta ändamål.

Högskoleverket

I och med 1993 års högskolereform lades Universitets-

och högskoleämbetet ned. Därmed fanns inte längre

någon central sektorsmyndighet för högskoleområdet.

Behovet av en central myndighet visade sig dock snabbt

vara stort. Riksdagen beslutade därför år 1994 att inrätta

Högskoleverket med ansvar för utvärdering och

uppföljning, förnyelse och kvalitet, information samt

internationella kontakter. Rättssäkerheten inom

högskolan har stärkts genom att verket har en

tillsynsfunktion som tidigare saknades inom

högskolesystemet. Högskoleverket är vidare en mycket

viktig resurs i högskolornas kvalitetsarbete.

Ny organisation och struktur

Högskolans former för ledning och för anställning av

lärare moderniseras. Regeringen har därför i

propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141) som överlämnades till

riksdagen våren 1997 lämnat förslag om förändrade

villkor för högskolans ledning, anställning av lärare och

förändrade villkor för forskning och forskarutbildning.

Förslagen innebär bl.a. att nya former för anställning

som lärare inom högskolan införs vilket kommer att

befrämja rekryteringen till undervisning och forskning.

Vidare föreslås högskolorna få större frihet att själva

besluta om sin inre organisation. Högskolans ledning

föreslås bli förstärkt genom att regeringen till

ordförande utser en person som har sin huvudsakliga

verksamhet utanför högskolan.

Högskolan som förebild

Högskolan skall vara öppen mot det omgivande

samhället och svara mot såväl studenternas som

personalens krav på en god studie- och forskningsmiljö.

Nya högskolor placeras ofta centralt och är en

gemensam angelägenhet för region, kommun och

medborgare. Karakteristiskt för de nya högskolorna är

att de ofta präglas av god arkitektur. Högskolans

byggnader kan därför i många fall tjäna som förebild

för annan byggnation. Högskolorna är viktiga offentliga

miljöer som skall främja forskning och högre utbildning

samt möten mellan högskola och samhällsliv.

Internationella utvärderingar

1. Om högre utbildning i Sverige

Under våren 1997 har OECD i en rapport presenterat

omdömen om de första åren i den svenska högre

utbildningen. Sverige är ett av tio länder som har

deltagit i en internationell jämförande studie om

tendenser, utveckling och frågeställningar i anslutning

till de första åren i den eftergymnasiala utbildningen.

I rapporten framhålls att denna utbildning befinner

sig i en livskraftig tillväxt och utveckling genom

kraftfulla statliga satsningar. Där understryks att

"landets genomtänkta och vanligen väl underbyggda

metoder förväntas erbjuda andra länder nyttig

vägledning vid deras försök att utarbeta strategier för

den eftergymnasiala utbildningens vidare utveckling."

Men där framhålls också att det behövs radikalare

förändringar för att motverka den sociala

snedrekryteringen och för att rekrytera fler

begåvningstyper, med olika intressen och socio-

ekonomiska bakgrundförhållanden. Rapporten uttalar i

detta sammanhang en förväntan på att Sverige " med

sitt starka engagemang och sina erfarenheter av arbetet

med att ta fram fördelningspolitiska program och skapa

genomtänkta politiska ramar på nationell nivå, att

Sverige ligger bra till för att fungera som förebild på det

internationella planet". Rapporten framhåller även att

den svenska högskolan, till skillnad från åtskilliga andra

OECD-länder, inte tar ut några terminsavgifter. Sverige

anses även stå sig bra i jämförelse med andra länder när

det gäller att engagera vuxenstuderande. Behovet av ett

mer systematiskt samarbete och en arbetsfördelning

mellan högskolor lyfts fram. Högskolorna bör

uppmuntras att eftersträva kvalitet och relevans i sin

verksamhet. Inga ansträngningar bör sparas för att

bibehålla mångfald och variation i undervisning och

forskning men strävan bör även vara att utbildningen

och forskningen vid olika högskolor kompletterar

varandra.

Rapporten redovisar kritik från studenthåll om att

undervisningen i alltför hög grad liknar

skolundervisningen, att det existerar föråldrade

undervisningsmetoder och att det finns en brist på

ämnens anknytning till aktuell samtid. Därför betonas i

rapporten det angelägna i att utforma

examinationsformerna så att de intellektuella kvaliteter

och den kompetens som vanligtvis framhålls som

universitetsutbildningens förtjänster och mål stimuleras.

Genom att de svenska studenterna i allmänhet är äldre

än studenterna i en del andra OECD-länder framstår

krav på utveckling i dessa avseenden som särskilt

angelägna.

Rapporten avslutar med att konstatera att den

svenska utbildningen har en stolt historia av

framgångsrikt nytänkande och anpassning till

förändringar. Nästa decennium av eftergymnasial

utbildning kommer att behöva ännu mer sakkunskap,

engagemang och resursberedskap.

 2. Aktuella frågor inom högre utbildning i 10 OECD-

länder

I april 1997 presenterade OECD en omfattande

jämförande studie över första åren av den högre

utbildningen. Den bygger på en närmare analys av

situationen i 10 OECD-länder, men även på

erfarenheter från betydligt fler länder samt på aktuell

forskning.

Där betonas att det i många länder pågår en

anmärkningsvärd tillväxt av den högre utbildningen. En

allt högre andel av befolkningens alla åldersgrupper

deltar. Detta innebär att utbildningen utvecklas från att

tidigare ha varit en angelägenhet för ett fåtal utvalda till

att angå en stor del av samhället. Det är en mycket

viktig utmaning som länderna står inför och som är

avgörande för hur framtiden kommer att kunna

bemästras. I rapporten framförs även ett stort antal

rekommendationer varav några återges i det följande.

Det är nödvändigt att utveckla nya flexibla former

för att svara mot den mångfald behov som studerande

och samhälle uppvisar. Politiker, högskoleledningar och

lärare måste skapa en utveckling som medför att de

barriärer och statusskillnader inom den högre

utbildningens olika former övervinns så att studenter

kan få möjlighet att kombinera olika slag av ämnen och

utbildningar.

Frågor om kvalitet och relevans blir allt viktigare

liksom det legitima kravet från alla delar av samhället

på ökad insyn, kvalitetssäkring och redovisning.

Studenternas medverkan i utvärderingarna av

undervisning i Sverige omnämns vara av större värde

än många andra former för kvalitetsarbete.

Allt viktigare blir även frågan om ojämlikhet vad

gäller socio-ekonomiska förutsättningar för tillträde och

obalansen mellan kön och etniska grupper.

Demokratisering och deltagande från breda grupper har

påverkat lärosätena, men vissa delar av den högre

utbildningen har envist motstått förändringar bort från

en struktur som favoriserar grupper "som redan har".

Alltför lite uppmärksamhet riktas mot de studerande

som misslyckas inom utbildningen. Kunskapen om

orsaker till misslyckande är låg. Det finns därför ett

behov av att skapa sig en bättre bild av detta och

formulera tydliga mål för att motverka misslyckanden.

Lärosätena måste ägna större uppmärksamhet åt

förändringar på arbetsmarknaden och anpassa program

och kurser efter dessa och visa större intresse för

erfarenheter från arbetslivet och samarbete med det

omgivande samhället. Informationsteknologins

möjligheter är enligt rapporten inte särskilt väl

utnyttjade. De mycket spännande möjligheter som

ligger i IT måste ägnas mycket större intresse för att

den potential som finns där skall kunna utnyttjas fullt ut.

I rapporten uppmärksammas även problemen med de

överfyllda universitet och högskolor som finns i större

västeuropeiska länder. Där uttrycks också oro över

ökade terminsavgifter till den högre utbildningen och

den betydelse detta kan få när det gäller rekryteringen

av nya, mindre studievana grupper.

I rapporten framhålls särskilt att vid besöket i

Sverige hos riksdagens utbildningsutskott blev

besökarna imponerade av ledamöternas djupa kunskap

och intresse.

Regeringen vill understryka att det ligger ett mycket

stort värde i att OECD på detta sätt kan granska den

svenska högre utbildningen. Det är av särskilt värde att

bedömningen denna gång gjorts samtidigt med

bedömningar av 9 andra länders högre utbildning och

därmed möjliggjort vissa jämförelser.

Rapportens slutsatser ligger helt i linje med

regeringens politik. Regeringen vill särskilt understryka

rapportens kritik av undervisningens form och behovet

av utveckling av denna samt att högskolorna utvecklar

sina egna specialiteter i ett system präglat av både

konkurrens och samverkan.

5.1.2 Allmänt om högre utbildning och

forskning

En väsentlig del av det nationella utbildningssystemet

utgörs av landets universitet och högskolor.

Grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning

och forskning bedrivs vid tio universitet - Uppsala,

Lunds, Göteborgs, Stockholms, Umeå, Linköpings

universitet och Luleå tekniska universitet, Kungl.

Tekniska högskolan, Karolinska institutet och Sveriges

lantbruksuniversitet (SLU), som sorterar under

Jordbruksdepartementet. Sedan år 1997 är det

regeringen som har att besluta om vilka lärosäten som

skall benämnas universitet. Mitthögskolan har ansökt

om att få benämnas universitet. Ansökan har remitterats

till Högskoleverket för yttrande. För närvarande

förbereder ytterligare tre högskolor inlämnande av

ansökan.

Det finns 16 högskolor i landet, inklusive

Lärarhögskolan i Stockholm och Idrottshögskolan i

Stockholm, samt sju konstnärliga högskolor i

Stockholm. Konstnärlig utbildning bedrivs även vid

Lunds, Göteborgs, Umeå universitet och Luleå tekniska

universitet. Härutöver bedrivs högskoleutbildning på

Gotland. Riksdagen har beslutat (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) att en självständig

högskola skall inrättas på Gotland. Hösten 1997

påbörjas verksamheten vid en ny högskola i Malmö.

Vidare finns 19 landstingskommunala vårdhögskolor.

Genom avtal har sju tidigare landstingskommunala

vårdhögskolor inordnats i statliga lärosäten. Till detta

kommer enskilda utbildningsanordnare, bl.a. Chalmers

tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i

Jönköping. Även dessa lärosäten finansieras

huvudsakligen med offentliga medel.

5.1.2.1 Anslagsutvecklingen inom

verksamhetsområdet

ÅR

MILJONER KRONOR

(LÖPANDE PRISER)

1995/96 (18 mån.)

27 762

1996

18 6601

1997

18 289

1998

19 199

1999

19 191

2000

20 381

1. Inklusive resurser för tillfälliga utbildningssatsningar av

arbetsmarknadsskäl, motsvarande cirka 500 miljoner kronor

kalenderåret 1996.

2. Av bokföringstekniska skäl redovisas en besparing på 1 miljard

kronor för 1999 under detta verksamhetsområde (se avsnitt 5.10.1)

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och

ekonomiskt utfall

 Satsningen på den högre utbildningen har fortsatt.

Antalet studenter inom högskolan var läsåret

1996/97 närmare 300 000. Även

forskarutbildningen och forskningens omfattning har

fortsatt att öka.

Större förändringar

 De mindre och medelstora högskolornas andel av

den högre utbildningen har ökat och alla högskolor

har fått egna permanenta resurser för forskning.

Nya regler för antagning till högskolan har införts.

Ett flertal åtgärder har vidtagits för att påskynda

utvecklingen mot ökad jämställdhet inom högskolan.

Betydande satsningar har gjorts på naturvetenskap

och teknik.

Prioriteringar för 1998

 Utbyggnaden av högskolan skall fortsätta. Den

högre utbildningen tillförs 15 000 nya permanenta

platser, huvudsakligen vid de mindre och medelstora

högskolorna. Kvaliteten inom forskarutbildning och

forskning förstärks genom ytterligare resurser om

236 miljoner kronor och genom fortsatta insatser

från forskningsstiftelserna.

 Forskarutbildningen reformeras. Organisationen

inom högskolan förnyas. Nya former för resurs-

tilldelning och styrning av högskolan införs.

Anslagen till universitet och högskolor under

Utbildningsdepartementet uppgick kalenderåret 1996 till

18,33 miljarder kronor, varav cirka 500 miljoner

kronor avsåg tillfälliga utbildningssatsningar av

arbetsmarknadsskäl. Budgetåret 1997 beräknades

anslagen till universitet och högskolor under

Utbildningsdepartementet till 18,3 miljarder kronor. Till

detta kommer bidrag till högre utbildning och forskning

från andra finansieringskällor t.ex. forskningsstiftelser

och sektorforskningsorgan. De sammanlagda intäkterna

till högskolesektorn uppgick kalenderåret 1996 till 28,3

miljarder kronor. Av intäkterna utgjorde anslagsmedel

64 %, bidrag (från näringsliv, kommuner, landsting) 26

% och avgifter och andra ersättningar 10 %. De totala

kostnaderna för högskolesektorn kalenderåret 1996

uppgick till närmare 29 miljarder kronor (exklusive

studiemedel). Verksamhetsutfallet för kalenderåret 1996

visade således ett underskott, cirka 700 miljoner kronor.

En orsak till verksamhetsutfallet är att

kostnadsökningarna med anledning av expansionen av

högre utbildning slår igenom först i ett senare skede.

Universitet och högskolor har tidigare under

treårsperioden redovisat överskott avseende

myndighetskapital. Det ackumulerade

myndighetskapitalet finansierar underskottet för

kalenderåret 1996.

Fördelning av de totala kostnaderna för högskolesektorn

kalenderåret 1996 i miljoner kronor

Universitet (inkl. KTH, KI och SLU)

21 700

Högskolor

3 600

Enskilda utbildningsanordnare

(inkl. Chalmers tekniska högskola AB,

Stiftelsen Högskolan i Jönköping,

Handelshögskolan)i Stockholm)

2 200

Landstingskommunal

högskoleutbildning

1 000

Konstnärliga högskolor

300

Centrala myndigheter

200

Totalt

29 000

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1995/96

5.1.2.2 Resultatbedömning och slutsatser

Grundläggande högskoleutbildning

Intresset för högre utbildning fortsätter att ligga på en

hög nivå. Läsåret 1995/96 studerade totalt nära 286 000

personer vid universitet och högskolor, vilket motsvarar

cirka 233 000 helårsstudenter, inklusive cirka 10 000

helårsstudenter i uppdragsutbildning. Det är en ökning

med sex procent jämfört med läsåret 1994/95. Enligt

preliminära uppgifter studerade totalt närmare 300 000

personer vid universitet och högskolor under läsåret

1996/97. Andelen kvinnor var 57 % läsåret 1995/96, en

nivå som i stort sett varit konstant sedan början av

1980-talet. Intresset för högskolestudier ökar för varje

år bland ungdomar i 18-19-årsåldern. Detta mönster

gäller för både kvinnor och män. Övergångsfrekvensen

inom tre år från gymnasieskolan till högskolan har för

avgångskullarna fram till läsåret 1987/88 legat på drygt

20 %. Därefter har andelen ökat och läsåret 1992/93

uppgick andelen till 35 %. Enligt regeringens

bedömning kommer minst 50 % av dagens 20- åringar

att ha studerat vid högskolan när de fyllt 35 år.

FAKTA OM HÖGSKOLESEKTORN LÄSÅRET 1995/96

1995/961

FÖRÄNDRIN

G JÄMFÖRT

1994/95

ANDEL

KVINNOR

1995/96

ANDEL

KVINNOR

1994/95

Antal högskolenybörjare

66 300

5%

56%

56%

Antal registrerade studenter i grundutbildning

286 000

6%

57%

57%

Antal examina i grundutbildningen

31 600

-8%

58%

59%

Antal nyantagna till forskarutbildning

3 100

0%

40%

40%

Antal aktiva studerande i forskarutbildning

15 600

0,5%

38%

37%

Antal doktorsexamina

1 600

5%

32%

33%

Antal licentiatexamina

825

17%

30%

27%

Antal helårsstudenter totalt (inkl. uppdragsutbildning)

233 000

6%

55%

 varav vid

Universitet (inkl. KTH, KI och SLU)

151 000

6%

51%

Högskolor

63 000

14%

57%

Konstnärliga högskolor

2 000

0%

58%

Vårdhögskolor

17 000

-16%

88%

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1995/96

1. avrundade uppgifter

ANTAL HELÅRSSTUDENTER PER LÄROSÄTE

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING

PROGNOS

TOTALT ANTAL

HELÅRSSTUDENTER.

 BUDGETÅRET 1997

TOTALT ANTAL

HELÅRSSTUDENTER.

 LÄSÅRET 1995/961

TOTALT ANTAL

HELÅRSSTUDENTER.

LÄSÅRET 1994/95

Uppsala universitet

19 000

19 340

18 936

Lunds universitet

27 500

27 575

26 476

Göteborgs universitet

21 500

22 196

21 394

Stockholms universitet

20 500

20 763

20 762

Umeå universitet

14 500

14 218

12 596

Linköpings universitet

13 000

12 070

10 832

Karolinska institutet

3 000

2 566

2 845

Kungl. Tekniska högskolan

10 000

9 498

9 056

Luleå tekniska universitet

6 600

5 918

5 345

Danshögskolan

110

101

105

Dramatiska institutet

137

112

137

Högskolan i Borås

2 700

2 914

2 499

Högskolan Dalarna

3 300

3 514

2 880

Högskolan i Gävle Sandviken

3 200

3 352

3 017

Högskolan i Halmstad

2 600

2 668

2 297

Högskolan i Kalmar

3 700

2 987

2 818

Högskolan i Karlskrona/ Ronneby

1 800

1 623

1 435

Högskolan i Karlstad

6 200

6 449

6 240

Högskolan Kristianstad

2 800

2 615

2 299

Högskolan i Skövde

2 300

2 434

1 890

Högskolan i Trollhättan/ Uddevalla

1 900

1 520

1 397

Högskolan i Växjö

5 400

5 263

5 039

Högskolan i Örebro

6 300

5 862

5 788

Högskoleutbildning på Gotland

700

640

468

Idrottshögskolan i Stockholm

354

370

484

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

EXKLUSIVE UPPDRAGSUTBILDNING

PROGNOS

TOTALT ANTAL

HELÅRSSTUDENTER.

 BUDGETÅRET 1997

TOTALT ANTAL

HELÅRSSTUDENTER.

 LÄSÅRET 1995/96*

TOTALT ANTAL

HELÅRSSTUDENTER.

LÄSÅRET 1994/95

Konstfack

573

533

600

Kungl. Konsthögskolan

215

220

191

Lärarhögskolan i Stockholm

6 000

5 867

4 874

Mitthögskolan

8 100

7 079

7 119

Kungl. Musikhögskolan

560

539

569

Mälardalens högskola

4 600

3 918

3 522

Operahögskolan i Stockholm

36

39

47

Södertörns högskola

1 600

Malmö

300

Teaterhögskolan i Stockholm

69

76

73

Stiftelsen högskolan i Jönköping

3 400

3 418

3 005

Chalmers tekniska högskola AB

7 100

6 911

6 747

Sveriges lantbruksuniversitet

3 100

2 354

2 058

Handelshögskolan i Stockholm

1 500

1 477

1 421

Övr. enskilda utbildningsanordnare

700

654

606

Landstingskommunala vårdhögskolor

15 000

15 159

17 651

Summa: prognos helårsstudenter 1998:

252 000

 cirka 232 000

224 8121

215 518

Källa: Högskoleverkets årsrapport 1995/96 samt delårsrapporter från universitet

och högskolor för 1997

1. Inklusive resurser för tillfälliga utbildningssatsningar av

arbetsmarknadsskäl motsvarande cirka 10 000 helårsstudenter.

Trots en expansion av antalet platser i högskolan

under de senaste åren har inte alla sökande kunnat

erbjudas plats. Antalet sökande som inte tidigare

studerat vid högskolan ökade hösten 1995 med drygt 10

%. Denna grupp har fortsatt att öka och inför hösten

1996 uppgick antalet sökande som inte tidigare studerat

i högskolan till närmare 113 000. I den samordnade

antagningen som sköttes av VHS inför hösten 1997

fortsatte det totala antalet sökande att öka till nya

rekordnivåer. I den samordnade antagningen, som

svarade för omkring hälften av all antagning inkl.

utbildningarna vid vårdhögskolorna, sökte 139 000

personer till hösten 1997 vilket är en ökning med 13 %

jämfört med hösten 1996. Av dessa har närmare 47 000

studenter antagits.

Under läsåret 1995/96 var antalet högskolenybörjare

66 300, vilket är en ökning med närmare 6 % från

föregående läsår. Ökningen av de permanenta platserna

de kommande åren innebär att ett utrymme skapas för

ytterligare minst 20 000 nybörjare i högskolan.

För varje universitet och högskola har riksdagen

fastställt ett utbildningsuppdrag för treårsperioden

1993/94 - 1995/96. I dessa uppdrag ingår bl.a. krav på

att vissa examensmål skall uppnås. I det följande anges

utfallet för den gångna treårsperioden.

EXAMEN

MINSTA ANTAL

EXAMINA

ENL. UPPDRAG

REDOVISAT

ANTAL

EXAMINA

Examina om minst 120

poäng

54 560

63 809

Examina om minst 80

poäng

885

864

Civilingenjörsexamen

8 945

9 110

Grundskollärarexamen 1-

7

6 270

6 035

Grundskollärarexamen 4-

9

4 590

2 291

Gymnasielärarexamen

4 430

3 057

Läkarexamen

2 221

2 253

Tandläkarexamen

570

562

Målen har i huvudsak uppnåtts för samtliga examina

med undantag för grundskollärarexamen med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9 där 50 % har

uppnåtts och för gymnasielärarexamen där 70 % har

uppnåtts. Den lägre måluppfyllelsen kan delvis förklaras

av att de flesta universitet och högskolor har haft

problem att rekrytera till den ettåriga praktisk-

pedagogiska utbildningen, som infördes av den förra

regeringen. Prognoser som ställdes upp för

examensmålen byggde på att ett relativt stort antal

ämneskompetenta studenter skulle söka sig till den

ettåriga utbildningen. Regeringens insatser och åtgärder

för att främja rekryteringen till olika lärarutbildningar

redovisas i avsnitt 5.2.4.

För treårsperioden 1997-1999 har statsmakterna

fastställt examensmål för magisterexamen i stället för

mål för examina om minst 120 poäng.

Vidare har statsmakterna givit uttryck för den

önskvärda utvecklingen för treårsperioden vad gäller

vissa program som leder till yrkesexamen. Bl.a. skall

civilingenjörsutbildningen, grundskollärarutbildningen

med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och

gymnasielärarutbildningen öka. De barn- och

ungdomspedagogiska utbildningarna och

tandläkarutbildningen skall minska. Utvecklingen av

antalet nybörjare vid dessa utbildningar överensstämmer

väl med den av statsmakterna önskade utvecklingen.

Antalet nybörjare vid civilingenjörsprogrammet har ökat

kraftigt under den gångna treårsperioden, medan

nybörjarna på de barn- och ungdomspedagogiska

utbildningarna har minskat med nästan 70 %.

 De senaste åren har intresset för tekniska och

naturvetenskapliga utbildningar ökat. Antalet sökande

och antagna fortsatte att öka under budgetåret 1995/96

och i den samordnade antagningen till hösten 1997 har

denna positiva trend fortsatt. Antalet studenter inom de

tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna har

också ökat under senare år. Andelen helårsstudenter

inom de naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena har tillsammans ökat till 28 % av

samtliga helårsstudenter vid landets universitet och

högskolor. Bland annat har antalet nybörjare på

högskoleingenjörsutbildningarna ökat betydligt under

den gångna treårsperioden och fortsätter att öka. Det

samhällsvetenskapliga utbildningsområdet står dock

fortfarande för den enskilt största andelen av

helårsstudenterna läsåret 1995/96 med 28 % av samtliga

helårsstudenter vid landets universitet och högskolor.

Majoriteten av studenterna vid högskolans

civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningar är

män. Andelen kvinnor bland nybörjarna vid

civilingenjörsutbildningarna har dock ökat från 15 till

23 % mellan läsåren 1980/81 och 1995/96. Inom

högskoleingenjörsutbildningarna har andelen kvinnor

bland nybörjarna ökat något till 19 % läsåret 1995/96.

Riksdagen beslutade år 1995 att ge möjlighet för 9 000

studerande i åldrarna mellan 28 och 48 år att läsa en

teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning med

en förmånligare studiefinansiering (vuxenstudiestöd) än

normalt, s.k. NT-utbildning. Inom ramen för denna

satsning har vissa universitet och högskolor genomfört

särskilda rekryteringsåtgärder bl.a. riktade till kvinnor.

Den behörighetsgivande förutbildningen är en viktig

rekryteringsbas till tekniska och naturvetenskapliga

utbildningar, för såväl kvinnor som män. Regeringens

åtgärder för att främja rekryteringen till

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar redovisas i

avsnitt 5.2.3.

En viktig uppgift för högskolan är fortbildning och

vidareutbildning. Högskolan har goda förutsättningar att

tillgodose detta samhällsbehov. En betydande del av

högskolornas kursutbud kan användas för fortbildnings-

och vidareutbildningssyfte. Detta gäller framför allt

fristående kurser på halv- eller kvartsfart (långsammare

studietakt) och kurser som ges som distansutbildning.

Andelen kurser som ges i långsammare studietakt

uppgick läsåret 1995/96 till 24 % av samtliga kurser

vilket är oförändrat jämfört med föregående år.

Distansutbildning är en användbar utbildningsform för

att möta dagens och framtidens behov av fortbildning

och vidareutbildning. Regeringen har gjort en rad

insatser för att främja distansutbildningen. Regeringen

tillsatte våren 1995 en kommitté,

distansutbildningskommittén (dir 1995:69), som

bedriver försöksverksamhet med ett hundratal projekt.

Dessa skall ge underlag för kommitténs slutsatser och

förslag om en framtida strategi för den samlade

distansutbildningen i Sverige. Kommittén skall redovisa

sina förslag till regeringen i maj 1998. Under läsåret

1995/96 bedrev 27 000 eller 10 % av samtliga studenter

studier på distans. Regeringen har i regleringsbrev för

budgetåret 1997 ställt krav på universitet och högskolor

att de skall erbjuda distansutbildning i minst samma

omfattning som tidigare. Regeringens insatser inom

området redovisas i avsnittet 5.2.7.

Ökningen av antalet studenter som läser utomlands

fortsätter. Läsåret 1995/96 läste omkring 20 000

studenter utomlands. Av dessa deltog 25 % i något

studentutbytesprogram, i första hand i EU-programmet

Erasmus. USA, Storbritannien och Frankrike är de

populäraste länderna för utlandsstudier. Det vanligaste

utbildningsområdet är humaniora (huvudsakligen

språkämnen) följt av konstnärliga och

samhällsvetenskapliga ämnen (huvudsakligen

ekonomiämnen). Antalet gäststudenter och utländska

studenter vid svenska universitet och högskolor var vid

samma period drygt 5 000.

Forskarutbildning och forskning

Studenternas intresse för forskarutbildning är fortsatt

stort. Våren 1996 fanns närmare 20 000 registrerade

doktorander av vilka nära 16 000 avsatte mer än 10 %

av normal heltid till forskarstudier. Antalet nyantagna

till forskarutbildningen läsåret 1995/96 var i stort

oförändrat jämfört med föregående år (drygt 3 100).

Hälften av dessa antogs till de båda största fakulteterna,

den medicinska och den tekniska. Andelen kvinnor

bland nyantagna var i stort sett oförändrat läsåret

1995/96 jämfört med föregående läsår och uppgick till

40 %. Däremot har det skett en viss ökning av antalet

nyantagna kvinnor till de tekniska och

naturvetenskapliga fakulteterna. Antalet doktorsexamina

fortsatte läsåret 1995/96 att öka och var drygt 1 600,

vilket är en ökning med 5 % jämfört med föregående

år. Antalet licentiatexamina läsåret 1995/96 var 825,

vilket är en ökning med 17 % jämfört med föregående

år. Största antalet doktorsexamina avlades vid

medicinsk fakultet (478), följt av teknisk fakultet (358)

och matematisk-naturvetenskaplig fakultet (208).

Regeringen lämnar i denna proposition förslag till en

reformering av och ökade resurser till

forskarutbildningen (avsnitten 5.4 och 5.5).

Läsåret 1995/96 var 32 % av de nyblivna doktorerna

kvinnor vilket är en procentenhet lägre än föregående

år. Läsåret 1995/96 var 22 % av lektorerna vid

universitet och högskolor och 8 % av professorerna

kvinnor. Det är i stort sett oförändrade siffror sedan

föregående år.

Under läsåret 1995/96 fanns det 2 255 professurer.

Flest professurer återfinns inom medicinsk fakultet

(cirka 570), följd av teknisk fakultet (cirka 480) och

samhällsvetenskaplig fakultet (cirka 310). Sedan den 1

juli 1995 kan Högskoleverket ge tillstånd att inrätta

professurer vid de mindre och medelstora högskolorna.

Drygt 100 prövningar har genomförts eller inletts.

Högskoleverket har givit nio högskolor rätt att inrätta

sammanlagt 51 professurer. Av dessa var 22

professurer inom områdena naturvetenskap, teknik och

data, 18 inom det samhällsvetenskapliga området och 10

inom det humanistiska området. En professur avsåg det

idrottsliga området. Regeringen föreslår i propositionen

Högskolans ledning, lärare och organisation (prop.

1996/1997:141) att de mindre och medelstora

högskolorna skall fr.o.m. 1999 ha rätt att själva besluta

om vilka professurer som skall inrättas.

ANTALET ÅRSVERKEN LÄSÅRET 1995/96 VID SAMTLIGA UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR

PROFESSOR

LEKTOR

ADJUNKT

FORSKARASS

ANNAN

FORSKANDE/U

NDERVISANDE

PERSONAL

ANSTÄLLNIN

G SOM

DOKTRAND

(TIDIGARE

DOKTORAND

TJÄNST)

TEKNISK

ADMINISTRATIV

PERSONAL

BIBLIOTEKS-

PERSONAL

SUMMA

Universitet (inkl. KTH, KI

och SLU)

11 681

4 063

6 034

13 462

1 133

36 373

Högskolor

3 097

307

115

1 699

219

5 437

Konstnärliga högskolor

346

9

211

13

579

Vårdhögskolor

1 523

5

21

412

72

2 033

Summa

16 647

4 384

6 170

15 784

1 437

44 422

Under läsåret 1995/96 utfördes sammanlagt 44 400

årsverken av personalen vid samtliga universitet och

högskolor vilket är en ökning med 8 % jämfört med

läsåret 1993/94. Antalet registrerade studenter inom

högskolan ökade under samma period med 11 %.

Ökningen av antalet årsverken var störst vid

högskolorna som ökade med 27 % jämfört med

föregående läsår. Denna kraftiga ökning förklaras delvis

av att vissa vårdhögskolor inordnats i högskolorna.

21 000 årsverken utfördes av lärare, inkl. gäst- och

timlärare och annan undervisande och forskande

personal. 6 170 årsverken utfördes av innehavare av

doktorandtjänster. Av det totala antalet helårsverken

utfördes 82 % vid universiteten och 12 % vid

högskolorna. De konstnärliga högskolorna svarade för

1 % och vårdhögskolorna för 5 %.

5.1.3 Kvalitet och förnyelse

Under de senaste åren har frågor kring den högre

utbildningens och forskningens kvalitet alltmera kommit

i förgrunden. Detta är en allmän trend i västvärlden.

Orsakerna till detta står främst att finna i den successiva

insikten om den högre utbildningens centrala betydelse

för ekonomisk, social och kulturell utveckling men

också i de kostnader verksamheten medför. Högskolan

måste därför kunna visa att de investerade medlen ger

goda resultat.

Den förda debatten, såväl internationellt som i

Sverige, visar att kvalitet är ett mångdimensionellt

begrepp som endast blir meningsfullt när det relateras

till speciella företeelser såsom undervisning,

examination, programuppbyggnad, ledningsstrukturer

och beslutsfattande. Generella definitioner av kvalitet

har visat sig vara oanvändbara när det gäller det dagliga

kvalitetsarbetet och kvalitetssäkringsarbetet.

I den allmänna debatten påstås ofta att

högskoleutbildningen i Sverige håller en allmänt låg

kvalitet och att kvaliteten under de senaste åren skulle

ha försämrats. Dessa svepande påståenden saknar all

empirisk grund.

Den svenska högskolan har varit föremål för

internationella utvärderingar och jämförelser. Nu senast

har OECD gjort en jämförelse av den högre

utbildningen i ett antal länder, däribland Sverige (se

avsnitt 5.1.1). Jämförelsen visar att den svenska

högskolan och dess utbildning håller en god kvalitet

internationellt sett.

Det är regeringens uppfattning, grundad dels på

Högskoleverkets rapporter och dels på internationella

jämförelser, att den svenska högskoleutbildningen och

den svenska högskolan håller en allmänt hög kvalitet.

Detta konstaterande utesluter självfallet inte att

förbättringar kan göras i olika avseenden. I det följande

lämnas exempel på angelägna förbättringsåtgärder.

I anslutning till kvalitetsdiskussionen har samtliga

högskolor under de senaste åren påbörjat ett intensivt

arbete med att utveckla och säkra kvaliteten i utbildning

och forskning. Detta har hos studenter, lärare och

högskoleledningar resulterat i fördjupad insikt om vikten

av ett ständigt pågående kvalitetsarbete.

Ansvaret för kvalitetsarbetet

Statsmakternas uppgift är att understödja och kontrollera

att kvaliteten inom olika områden av utbildning och

forskning upprätthålls. Högskoleverkets utvärderingar

och tillsynsansvar är ett led i detta.

Högskolans ledning har ett övergripande ansvar för

att utbildning och forskning håller en hög kvalitet.

Högskolan har en lång tradition av kvalitetskontroll.

Kvalitetskontroll genom granskning av kollegor (peer

review) blev tidigt praxis vid de första universiteten. Än

i dag utgör granskningen av kollegor den viktigaste

kvalitetsgarantin för forskningen. När det gäller den

grundläggande utbildningen har den interna

kvalitetskontrollen inte utvecklats lika väl.

Av årsredovisningarna framgår att universitet och

högskolor under budgetåret 1995/96 genomfört ett antal

utvärderingar av större eller mindre omfattning, allt

ifrån kursvärderingar till utvärderingar av enstaka

utbildningar eller samtliga program. Flera lärosäten har

inrättat särskilda ledningsgrupper för kvalitetsarbetet.

Andra högskolor har anställt högskolepedagoger i syfte

att stödja och utveckla undervisningen eller för att

genomföra pedagogisk fortbildning av lärarna.

Den grundläggande utbildningen byggs för

närvarande ut i en omfattning som aldrig förr. Under

åren 1997-2000 kommer antalet permanenta platser i

högskolan att öka ytterligare. Denna utbyggnad måste

ske med bibehållen kvalitet. Det är enligt regeringens

uppfattning väsentligt att kvalitetsarbetet intensifieras

när det gäller den grundläggande utbildningen.

Högskolornas ledningar måste på ett aktivt och kreativt

sätt arbeta för att förbättra kvaliteten på undervisning

och examination. Det pedagogiska reformarbetet måste

ges högsta prioritet. All personal måste göras delaktig i

arbetet med att förbättra utbildningens kvalitet.

Både studenter och samhället ställer krav på kvalitet i

utbildningen. Varje enskild högskola har ansvar för att

säkra och utveckla kvaliteten i sin verksamhet.

Studenternas roll i kvalitetsarbetet

Studenterna har en central roll i högskolans kvalitets-

arbete. Av Högskoleverkets rapporter och högskolornas

årsredovisningar framkommer att studenternas

medverkan i kvalitetsarbetet inte alltid är självklar.

Studenterna måste engageras i större omfattning i

högskolans kvalitetsarbete och studenterna själva måste

ta ett aktivt ansvar såväl på kursnivå som på mer

övergripande nivåer. Högskolans ledning har också

skyldighet att bereda möjlighet för studenterna att aktivt

medverka i detta.

Högskoleverkets roll i kvalitetsarbetet

Högskoleverket har det yttersta ansvaret för

granskningen av högskolornas kvalitetsarbete. Verkets

rapporter om granskningen av kvalitetsarbetet vid

enskilda lärosäten är en viktig del i det fortsatta

kvalitetsarbetet. För närvarande genomför verket en

översyn av examinationen vid högskolan och en

nationell utvärdering av läkarutbildningen. Därutöver

har verket i januari 1997 anordnat en konferens om

kvalitets- och förbättringsarbete vid universitet och

högskolor.

Under budgetåret 1995/96 har kvalitetsarbetet vid

fem lärosäten bedömts. Därutöver har Högskoleverket

nyligen genomfört granskning och bedömning av

kvalitetsarbetet vid Lunds universitet, Högskolan

Dalarna, Högskolan i Gävle/Sandviken, Högskolan i

Halmstad, Högskolan i Kalmar, Högskolan i

Karlskrona/Ronneby, Högskolan Kristianstad,

Högskolan i Örebro, Mälardalens högskola,

Danshögskolan, Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

och Operahögskolan i Stockholm. Bedömningarna visar

att kvalitetsarbetet har olika inriktning och utformning

vid de utvärderade lärosätena, men också att man har

kommit olika långt. Många högskolor har utarbetat

omfattande planer för kvalitetsarbetet, men

högskolornas ledningar bör engagera sig ytterligare i

detta. Genomgången av samtliga universitets och

högskolors årsredovisningar visar dock på en generell

intensifiering av arbetet med och diskussionerna kring

kvalitetsutveckling under budgetåret. Några av

lärosätena redogör i sina årsredovisningar också för

påbörjade eller planerade åtgärder som en följd av

Högskoleverkets bedömningar.

Högskoleverkets nationella utvärderingar utgör en

viktig del i kvalitetsarbetet på program- och ämnesnivå.

Under läsåret 1995/96 har verket gjort översyner av

grundskollärarutbildningen, vårdutbildningar i

högskolan samt språkvetenskaplig forskarutbildning.

Högskoleverket har dessutom bidragit till finansieringen

av den nationella utvärderingen av grundutbildningen

inom etnologiämnet.

Grundutbildningsrådet har en central roll när det

gäller pedagogisk försöksverksamhet och utvecklingen

av nya pedagogiska former. Rådet stöder pedagogiska

utvecklingsprojekt inom högskolan.

Utvärdering av program och kurser

Ett led i kvalitetssäkringen av utbildningarna inom

högskolan är den av regeringen fastställda examens-

ordningen (Högskoleförordningen 1993:100, bil. 3) som

reglerar kraven för generella examina och

yrkesexamina. Utvärderingar av utbildningar bör därför

utgå från dessa krav. Regeringen har för avsikt att

genomföra en översyn av examensordningen under år

1998.

För att säkra utbildningens kvalitet måste

högskoleledningarna tillse att kursutvärderingar,

utvärderingar av sammanhållna program och

utbildningar genomförs och att resultaten från dessa

utvärderingar tas till vara i det fortsatta arbetet med

utbildningen. I utvärderingsarbetet bör även synpunkter

från studenter som examinerats från högskolan och som

nu är verksamma i yrkeslivet tas till vara. Det är vidare

viktigt att en dialog förs med arbetsgivare och det

övriga samhället om utbildningens relevans och kvalitet.

Lärarnas pedagogiska kompetens

En avgörande faktor för utbildningens kvalitet är att

lärarna är kunniga, engagerade och besitter pedagogisk

kompetens. Regeringen har i propositionen Högskolans

ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141)

föreslagit att alla lärare med lägst doktorsexamen skall

medverka i såväl utbildning som forskning. Vidare

föreslår regeringen att den pedagogiska meriteringen

skall tillmätas större betydelse vid anställning av

samtliga lärare i högskolan. Med fler forskande

universitetslärare kommer utbildningens kvalitet och

forskningsanknytning att öka. För att bereda fler lärare

möjlighet att forska föreslår regeringen i denna

proposition (avsnitt 5.4) att medel anslås till lärarnas

kompetensutveckling. Högskolorna måste därutöver ta

ett ansvar för att utbilda sina lärare i pedagogiska frågor

och i jämställdhetsfrågor. Regeringen har redan i

budgetpropositionen för år 1997 framhållit detta och

givit Högskoleverket i uppdrag att följa upp hur detta

sker. Uppdraget skall redovisas den 1 februari 1998.

Undervisnings- och examinationsformer

Pedagogiskt utvecklingsarbete är ett reguljärt inslag i de

flesta högskolors verksamhet. Högskoleverket stödjer en

del av denna verksamhet. Verket genomför för

närvarande ett rikstäckande projekt om utvärdering av

examinationen i högskolan.

Högskolorna måste aktivt arbeta med att utveckla

och förändra undervisnings- och examinationsformer.

Mer uppmärksamhet bör inriktas på att utveckla

examinationen som ett instrument för

kvalitetsutveckling. Detta förhållande betonas även i

OECD:s rapport över högskoleutbildningen i Sverige. I

rapporten framhålls det angelägna i att

examinationsformerna utformas så att de premierar de

intellektuella kvaliteter och den kompetens som så ofta

framhålls som universitetsutbildningens speciella

förtjänst. Därigenom kommer fokus mer att förflyttas

mot lärandet i stället för undervisningen.

Informationsteknologins möjligheter måste bättre tas till

vara. Både nationella projekt och internationella

utvärderingar visar att arbetet med att utnyttja

informationsteknologin i undervisning och examination

går mycket långsamt. En bidragande orsak till detta är

att lärarna ofta har en bristfällig utbildning om

informationsteknologin i undervisningen.

Forskning och forskarutbildning

Utvärdering och kvalitetssäkring av forskning är intimt

förknippade med det europeiska universitetsväsendets

framväxt. Forskarutbildningens kvalitet har kunnat

avläsas främst i doktorsavhandlingarnas kvalitet.

Undervisnings- och handledningsfrågor har inte ansetts

som lika viktiga. Det är väsentligt att hela

forskarutbildningen håller en hög kvalitet. Regeringen

lämnar i denna proposition (avsnitt 5.5) förslag om en

effektivare forskarutbildning. I förslaget behandlas flera

åtgärder för att förbättra forskarutbildningen bl. a. vad

avser handledning.

Den viktigaste kvalitetskontrollen av forskning och

forskarutbildning är emellertid den vetenskapliga

granskningen av avhandlingar och forskningsrapporter

som utförs av kollegor. Forskningsråden har ett särskilt

ansvar för att i ett internationellt perspektiv upprätthålla

kvaliteten på den svenska forskningen. Enligt

regeringens uppfattning är det därför viktigt att samtliga

forskningsråd genomför utvärderingar av den forskning

som finansieras av forskningsråden men även av den

forskning som finansieras via högskolornas

fakultetsanslag och anslag för forskning vid mindre och

medelstora högskolor. De ämnesutvärderingar som

forskningsråden tidigare har genomfört är ett viktigt

inslag i kvalitetssäkringen av forskningen.

Den senaste tiden har en debatt förts kring

forskningsetiska frågeställningar men även frågorna om

fusk och vetenskaplig oredlighet. Regeringen har därför

tillkallat en kommitté (dir. 1997:68) med uppgift att

analysera etiska frågor som uppstår i

forskningsprocessen. Kommittén skall även beakta

problematiken rörande fusk och vetenskaplig oredlighet.

Högskoleverkets rapport Kvalitet och förändring

För att följa upp den offentliga debatten om kvaliteten

på den svenska högskoleutbildningen har regeringen

givit Högskoleverket i uppdrag att genomföra en

utvärdering av hur utbildningskvaliteten inom några

stora nybörjarämnen vid universitet och högskolor har

utvecklats under en 20-årsperiod. Enligt uppdraget

skulle utvärderingen omfatta ett år vardera ur

decennierna 1970, 1980 och 1990 och avse ämnena

engelska, matematik, kemi och statskunskap. I

uppdraget ingick att belysa de förändringar som skett

beträffande studenternas förkunskaper, ämnesinnehållet

i de första 20 poängen, examinationsformerna,

kravnivån vid skriftlig examination, tentamensresultatet

för de första 20 poängen, kravnivån på examensarbeten

om 41-60 poäng samt andelen studenter som fortsätter

till en högre nivå i ämnet. Lärare vid universitet och

högskolor har anlitats för att genomföra

kvalitetsbedömningen.

Högskoleverket sammanfattade utredningens resultat

i rapporten Kvalitet och förändring (Högskoleverkets

rapportserie 1997: 8 R). Verket har studerat

kvalitetsutvecklingen vid fem lärosäten.

I rapporten redovisas resultatet av ett tvärsnitt i

efterhand bedömda uppsatser på 60-poängsnivå inom

ämnena engelska och statskunskap. Uppsatser på denna

nivå kan anses utgöra en god effektvariabel eftersom de

ger en bild av i vilken utsträckning studenterna förmått

tillägna sig det metodologiska kunnande och analytiska

förhållningssätt som kännetecknar vetenskaplig

verksamhet, samtidigt som de stundom reflekterar

utvecklingsmönster i svenskt arbetsliv.

Inom ämnena matematik och kemi förekommer inte

uppsatser på 60-poängsnivå i samma utsträckning. För

dessa ämnen bygger rapporten istället på institutionernas

egna beskrivningar av hur utbildningskvaliteten har

utvecklats under åren.

Undersökningen visar på en tendens till

kvalitetsökning inom ämnena engelska och

statskunskap, i synnerhet under det senaste decenniet,

medan det beträffande ämnena matematik och kemi är

svårare att uttala sig om hur kvaliteten har utvecklats.

Högskoleverket understryker att rapporten inte gör

några anspråk på att utgöra en fullständig utvärdering av

universitets- och högskoleutbildningens

kvalitetsutveckling och att generella antaganden på dess

grund inte kan göras. De av regeringen ställda frågorna

om studenternas förkunskaper, ämnesinnehållet i de

första 20 poängen och examinationsformerna har endast

delvis belysts i rapporten.

Rapporten har remitterats till högskolorna. Initiativet

till utvärderingen välkomnas av högskolorna.

Majoriteten av remissinstanserna framhåller att det är

angeläget att utvärderingar av utbildningskvalitetens

förändring över tiden kontinuerligt företas i större skala.

Kvalitetsbegreppet är mångtydigt och används på

olika sätt i skilda sammanhang. Det är därför svårt att

göra generella bedömningar och uttalanden om

kvalitetsförändring för enskilda ämnen och än mer för

hela högskolan. Enligt regeringens uppfattning är det

emellertid möjligt att följa upp och belysa förändringar

inom begränsade områden såsom undervisningsformer,

examination m. m. Regeringen avser att även i

fortsättningen uppmärksamt följa dessa frågor och

initiera undersökningar.

5.1.4 Studenter

Antalet högskolestudenter har ökat kraftigt de senaste

åren och expansionen fortsätter. En stor andel av

högskolans studenter är således nybörjare. Högskolorna

har ett stort ansvar för att hjälpa dessa nya studenter

med att finna sig väl tillrätta i högskolemiljön och att ge

dem goda förutsättningar för att lyckas i sina studier.

Utbyggnaden av den högre utbildningen har

resulterat i att nya grupper av studenter har kommit till

högskolan. Högskolans utökade roll i det livslånga

lärandet förstärker denna utveckling och den tidigare

ganska homogena studentgruppen blir allt mer

heterogen. Allt fler studenter kommer från studieovana

hem, är äldre eller har invandrarbakgrund. Detta är

positivt för såväl högskolan som för samhället som

helhet. Men utvecklingen går alltför långsamt. Trots att

en rad olika insatser har gjorts för att motverka den

sociala snedrekryteringen till högskolan har fortfarande

den sociala bakgrunden stor betydelse för benägenheten

att läsa på högskolan. I en nyligen framlagd

doktorsavhandling vid Göteborgs universitet konstateras

att 50 procent av tidigare identifierade studiebegåvade

ungdomar vid 25 års ålder inte har gått vidare till

högskolan. Det är därför angeläget att högskolan

överväger vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för

att stimulera fler studiebegåvade personer att - oavsett

bakgrund - söka till högskolan.

I budgetpropositionen för år 1997 föreslog

regeringen en satsning på SUNET och uppkoppling av

folkbiblioteken till Internet. Regeringen föreslår (avsnitt

5.2.7) att den ökade tillgängligheten till Internet runt om

i landet bör utnyttjas för att på Internet lägga upp en

preparandkurs om högskolestudier. Regeringen avser att

ge Högskoleverket i uppdrag att ta fram en

studievägledning om högskolestudier. Internets stora

spridning över landet och lättillgänglighet via inte minst

skolor och folkbibliotek bör användas för att öka

överblickbarheten och kunskapen om högre utbildning.

Kursen kan vidare fungera som en förberedelse för dem

som planerar att studera någon datorbaserad

distansutbildning.

Bra boende och en god studiesocial miljö är viktiga

grundförutsättningar för framgångsrika studier. Det är

kommunernas ansvar att se till att det finns tillgång till

bra bostäder för dem som flyttar till studieorten. Med

anledning av den snabba utbyggnaden av de mindre och

medelstora högskolorna anvisade riksdagen medel för

ett tillfälligt investeringsbidrag för byggande av

studentbostäder (prop. 1996/97:1 finansplan m.m.

avsnitt 6.10 A2, bet. 1996/97:FiU11, rskr.

1996/97:51). Investeringsstöd om totalt högst 300

miljoner kronor skall kunna utgå under perioden 1997-

1999. Bidrag kan lämnas för upp till 15 000

studentbostäder.

Studentkårernas huvudsakliga uppgift är att bevaka

utbildningen och ha hand om den studiesociala

verksamheten. Studentkårerna skapar förutsättningar för

studenternas medinflytande i universitetens och

högskolornas beslutande organ och ger studenterna

erfarenhet och träning i demokratiskt arbete. Flertalet

studenter befinner sig relativt kort tid vid ett lärosäte.

För att skapa förutsättningar för studenternas inflytande

är det centralt att kontinuiteten i såväl

utbildningsbevakning som studiesocialt arbete säkras.

Detta möjliggörs bl.a. genom det s.k. kårobligatoriet

(prop. 1994/95:96, bet. 1994/95:UbU5, rskr.

1994/95:135). Kårobligatoriet förtydligar att studenterna

har ett gemensamt ansvar för betydelsefulla uppgifter

vid universitet och högskolor. Studentkårerna bör arbeta

för att ta tillvara det engagemang som det stora antalet

nya studenter visar för sin utbildning. Studentkårerna

bör intensifiera sitt arbete med att få en större andel

studenter att aktivt engagera sig för kvaliteten i

utbildningen och den studiesociala miljön. Studenterna

har enligt 3 kap. 11 § högskoleförordningen rätt att vara

representerade med minst två ledamöter i alla

beslutsorgan vid högskolan som behandlar

utbildningsfrågor. Studentkårerna bör se till att denna

möjlighet till inflytande utnyttjas.

Det är vidare av betydelse för kvaliteten i

utbildningen att varje enskild student tar ett aktivt ansvar

för utbildningens innehåll och genomförande. Alla

studenter bör delta i det kontinuerliga förnyelsearbetet

på institutionsnivå. Ett ansvar vilar även på lärare och

prefekter att utveckla former för att ta till vara

studenternas erfrenheter och önskemål och att aktivt

involvera studenterna i utvecklingen av högskolans

verksamhet.

En särskild form av studentinflytande representeras

av verksamheten vid t.ex. Centrum för miljö- och

utvecklingsstudier (CEMUS) vid Uppsala universitet,

där studenterna själva tar initiativ till undervisningens

innehåll och praktiska genomförande, medan lärarna

ansvarar för examinationen. Denna form bör kunna

utvecklas även vid andra lärosäten för att det skall vara

möjligt att vinna ytterligare erfarenhet av olika grader

av studentinflytande.

Ansvaret för studenthälsovården ligger på

universiteten och högskolorna och det tidigare

statsbidraget för studenthälsovården ingår i

universitetens och högskolornas anslag för

grundutbildning. Det är viktigt att universiteten och

högskolorna avsätter tillräckligt med resurser för att

kunna bedriva studenthälsovård av hög kvalitet i

tillräcklig omfattning.

För framgång i studierna och för den egna

personlighetsutvecklingen är även miljön utanför

högskolan av mycket stor betydelse. Ett kulturellt och

socialt rikt föreningsliv på studieorten bidrar till att

berika och komplettera de perspektiv som studierna ger.

Utrikespolitiska föreningar, politiska föreningar,

miljöföreningar, film-, teater- och litteraturklubbar

m.m. på högskoleorter har genom åren kommit att

betyda mycket för att vårt lands politiska och kulturella

liv. Det är därför angeläget att det enskilda lärosätet och

dess studentorganisationer på olika sätt försöker

stimulera och genomföra kulturella aktiviteter i syfte att

skapa och vidmakthålla ett sådant föreningsliv.

Vid alla lärosäten finns utländska studenter som

bedriver sina studier under kortare eller längre tid på

olika nivåer. Dessa studenter representerar erfarenheter

och kunskaper om sina hemländers sociala, kulturella

och politiska förhållanden som kan vara av mycket stort

värde för inhemska studenter. Om deras studietid i vårt

land av dem upplevs som utvecklande och positiv kan

detta även betyda mycket för spridandet av de

grundläggande värden som utmärker vår demokrati.

Det borde således finnas ett starkt ömsesidigt intresse

för att utländska studenter skall få möta generositet och

goda möjligheter till inblick i det svenska samhället.

Ansvaret för det bör inte bara åvila dem som i särskild

ordning utsetts för detta, utan delas av alla studenter och

lärare. Insatser inom detta område är av stor betydelse

för att internationalisera den svenska högskolan.

Under år 1998 kommer FN:s deklaration om mänsk-

liga rättigheter att särskilt uppmärksammas eftersom det

då är 50 år sedan den antogs. Där finns bestämmelser

om åsikts-, yttrande- och informationsfrihet vilka är

förutsättningen för all verklig kunskap och

kunskapsförmedling. Uppmärksammandet av denna

FN-deklaration bör också kunna ses som ett led i

internationaliseringen av högskolan.

Studenters personskadeskydd

Som ett led i statens riskhantering har en arbetsgrupp

bestående av representanter från universitet och

högskolor samt Kammarkollegiet kartlagt studenters

personskadeskydd. Enligt arbetsgruppen har

högskolestudenter ett lågt skydd vad gäller personskador

i förhållande till andra grupper i samhället. Universitet

och högskolor har endast möjlighet att försäkra

studenter vid deltagande i undervisningsmoment med

särskild risk för arbetsskada. Majoriteten av studenterna

omfattas inte av denna arbetsskadeförsäkring och den

enskilda högskolan får inte teckna kollektiva

olycksfallsförsäkringar för studenter.

Studenter har möjlighet att själva teckna

olycksfallsförsäkringar men långt ifrån alla studenter

gör detta. Kammarkollegiet menar i en skrivelse till

regeringen att det är mycket otillfredsställande att en

enskild student som drabbas av ett olycksfall i samband

med studierna skall hamna i en situation som förutom

personskador också kan leda till förlängning av

studietiden eller definitivt studieavbrott med bestående

ekonomiska följder. Kammarkollegiet hemställer därför

att regeringen överväger frågan om förbättrat

personskadeskydd för studenter.

Regeringen tillkallade sommaren 1997 en särskild

utredare med uppgift att se över

arbetsskadeförsäkringen (dir. 1997:91). Mot bakgrund

av Kammarkollegiets skrivelse ingår i utredarens

uppdrag att se över arbetsskadeskyddet för studenter.

Uppdraget skall vara avslutat den 30 januari 1998.

5.2 Grundläggande

högskoleutbildning

5.2.1 Fortsatt utbyggnad av den högre

utbildningen

Regeringens förslag:

Högskolan skall fortsätta att expandera. Utöver den

redan beslutade utbyggnaden med 15 000 permanenta

platser (helårsstudenter) vardera hösten 1997 och 1999

skall den högre utbildningen byggas ut i hela landet med

ytterligare 30 000 nya permanenta platser

(helårsstudenter) under perioden fram till år 2000. Den

nya utbyggnaden sker hösten 1998 och hösten 2000 med

vardera 15 000 permanenta platser (helårsstudenter).

Därutöver skall en tidigareläggning göras av merparten

av de nya permanenta platserna hösten 1998 redan

våren 1998. Utbyggnadens tyngdpunkt skall ligga inom

de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna.

Skälen för regeringens förslag: Sverige har, vid en

internationell jämförelse, en välutbildad befolkning.

Andelen av befolkningen med en eftergymnasial

utbildning är förhållandevis hög, vilket är ett resultat av

utbyggnaden av den högre utbildningen under 1960-

talet. Den åldersgrupp som i genomsnitt hittills varit

bäst utbildad är den som föddes mellan 1945 och 1950.

Utbyggnaden av den högre utbildningen väntas leda till

att av personer födda på 1960- och 1970-talen kommer

en minst lika stor eller större andel av dem att skaffa sig

en högskoleutbildning. Inom några år kommer också

andelen högskoleutbildade att vara jämnare fördelad

mellan olika åldersgrupper. En fortsatt utbyggnad av

den högre utbildningen är på sikt avgörande för att vi

skall kunna behålla vår välfärd och konkurrenskraft -

hela befolkningens utbildningsnivå måste höjas.

En allmän slutsats i samtliga utredningar som gjorts

under senare år visar på behovet av ökad kunskap och

utbildning på den svenska arbetsmarknaden. Enligt en

undersökning av Kommunförbundet år 1996 om

behovet av arbetskraft i kommunerna under åren 1995

till 2005 framgår att en betydande förändring i

efterfrågan på olika typer av kompetens kommer att

uppstå. Enligt undersökningen behöver kommunerna

rekrytera mer än 500 000 personer under perioden.

Krav på en hög utbildningsnivå kommer att ställas på de

personer som skall utföra dessa arbeten. Detta innebär

att andelen högutbildade kommer att öka på bekostnad

av de lågutbildade. Ofta kan det dock röra sig om

samma personer som genom vidareutbildning skaffat sig

ytterligare kompetens.

Enligt Arbetsmarknadsstyrelsens (AMS)

bedömningar (Ura 1996:14) kan antalet nyanställningar

totalt sett på arbetsmarknaden under 1997 komma att

uppgå till cirka 980 000, varav cirka 300 000 anmäls till

arbetsförmedlingarna. Många av dessa arbeten ställer

höga krav på utbildning och kompetens, bl.a. kunskaper

i data, ny teknik och goda kunskaper i utländska språk.

Ett expansivt område där bristen på arbetskraft är stor

är dataområdet. Efterfrågan är mycket stark och väntas

fortsätta. Efterfrågan på utbildade inom det tekniska

området bedöms också bli fortsatt stor. Det kommer att

behövas fler civilingenjörer och högskoleingenjörer

inom elektronik och data, systemerare, programmerare

m.fl. Undersökningen visar även att behovet av olika

lärarkategorier kommer att vara stort (se avsnitt 5.2.4).

Utbildningssystemet måste vara flexibelt och kunna

anpassas till förändringar i såväl de studerandes

efterfrågan på utbildning som till samhällets behov av

kompetens. Regeringen förutsätter att utbildningsutbudet

vid universitet och högskolor utformas bl.a. utifrån en

nära dialog med näringslivet och den offentliga sektorn.

Högskolan bör anpassa sitt utbud till utbildningar som

efterfrågas på arbetsmarknaden bl.a. inom

biovetenskap, informations- och

kommunikationsområdet samt språk. Arbetslivets olika

krav på kompetenser gör att kombinationsutbildningar,

t.ex. mellan språk, teknik och ekonomi ofta ger goda

förutsättningar på den kommande arbetsmarknaden för

studenterna.

Behovet av att öka antalet personer med teknisk och

naturvetenskaplig utbildning innebär att dessa

utbildningar bör fortsätta att expandera under ett antal

år. Ett problem är dock att rekryteringsbasen

fortfarande är för liten. Ungdomarnas intresse för

naturvetenskap och teknik i skolan har varit svagt. Detta

problem måste få ytterligare uppmärksamhet och

åtgärder vidtas för att bryta denna utveckling, t.ex.

fortsatt satsning på basåret, pedagogisk förnyelse m.m.

Många högskoleutbildningar har förlängts och antalet

studenter med fördjupade kunskaper inom olika

ämnesområden på 60- och 80-poängsnivån har ökat.

Många studenter skaffar sig längre utbildningar än

tidigare, vilket begränsar utrymmet för nybörjare. Den

ökade efterfrågan på arbetsmarknaden som skett i takt

med att Sveriges ekonomi har förbättrats kommer att

bidra till ett ökat utflöde från högskolan. Antalet

personer på arbetsmarknaden med akademisk examen

kommer att bli fler och allt mer välutbildade än tidigare.

Fler platser kommer samtidigt att bli lediga för

nybörjare. Utbyggnaden av den högre utbildningen

tillsammans med en starkare efterfrågan på

arbetsmarknaden kommer att ge betydligt bättre

möjligheter för såväl yngre som äldre att studera i

högskolan.

För närvarande finns en kö av personer som vill ha

en plats i högskolan, men som inte kommer in. Dessa

uppskattades till cirka 35 000 hösten 1996. Av dessa

beräknades cirka två tredjedelar vara under 25 år och de

hade inte tidigare läst vid högskolan. En tredjedel hade

viss högskoleutbildning sedan tidigare. För att bereda

fler personer möjlighet att studera i högskolan föreslås

en fortsatt utbyggnad.

Tidigareläggning av platser 1998

Intresset för högre studier är fortsatt mycket stort.

Enligt preliminära uppgifter från såväl Verket för

högskoleservice (VHS) som universitet och högskolor

är antalet behöriga sökande hösten 1997 fler än

någonsin tidigare. Många har därför inte kunnat få en

plats i högskolan. Hösten 1998 föreslås ytterligare

15 000 permanenta platser i högskolan. Eftersom så

många behöriga sökande inte kunnat erbjudas plats i

högskolan föreslår regeringen en tidigareläggning av

merparten av de nya permanenta platserna för hösten

1998 att läggas ut redan våren 1998. Kriterierna för

fördelning av de permanenta platserna framgår av det

följande. Fördelningen av de tidigarelagda platserna,

sammanlagt drygt 10 000 helårsstudenter, följer i

huvudsak samma kriterier som för de permanenta

platserna.

Kriterier för fördelning

Regeringen föreslog i 1997 års ekonomiska

vårproposition (prop. 1996/97:150) att högskolan skulle

tillföras resurser motsvarande 15 000 nya permanenta

platser (helårsstudenter) år 1998 respektive år 2000

utöver den redan pågående utbyggnaden med 15 000

permanenta platser vardera åren 1997 och 1999.

Fördelningen av nya platser hösten 1998 föreslås

följa i princip samma kriterier som gällde för år 1997

och 1999. Fördelningen av antalet platser och deras

fördelning på olika utbildningsområden grundades på

flera faktorer bl.a. studenternas efterfrågan på

utbildning vid olika högskolor, näringslivets behov av

ökad kompetens inom naturvetenskap och teknik,

möjligheten för olika högskolor att ta emot studenter

samt en generell prioritering av de mindre och

medelstora högskolorna för att bidra till en utveckling

av alla regioner i landet. Av olika planeringsunderlag

för de kommande åren från universitet och högskolor

framgår att den sammanlagda kapaciteten långt

överstiger de nu föreslagna nya platserna. De fyra

största högskolorna - Högskolan i Växjö, Högskolan i

Örebro, Mitthögskolan samt Högskolan i Karlstad har

särskilt beaktats, bl.a. för att göra det möjligt för dem

att inom en snar framtid kunna uppfylla kriterierna för

benämningen universitet.

Utöver ovan nämnda kriterier har också regioner

som haft svårigheter i samband med omstruktureringen

av näringslivet de senaste årtiondena prioriterats, liksom

nya högskolor och de som byggs ut på andra orter.

Detta gäller t.ex. Linköpings universitet/Campus

Norrköping, Luleå tekniska universitet med

högskoleutbildning i bl.a. Skellefteå, Södertörns

högskola och den planerade Malmö högskola.

Söderhamn tillhör en region som berörts av

omstruktureringen av näringsliv och arbetsmarknad.

Regeringen har vid fördelningen av de nya platserna

beaktat detta, t.ex. vad avser platser till Mitthögskolan

och Högskolan i Gävle/Sandviken. Utvecklingen av

distansutbildning (avsnitt 5.2.7) borde ge goda

förutsättningar att bedriva utbildning i dessa regioner.

Förslag till fördelning av de ytterligare 15 000

permanenta platserna år 2000 kommer att läggas i den

ekonomiska vårpropositionen 1998, då ytterligare

analyser av lärosätenas kapacitet och av

omvärldssituationen har kunnat göras.

Följande fördelning föreslås för de nya permanenta platserna under perioden

1997-1999

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

BESLUTAT

1997

FÖRSLAG

1998

BESLUTAT

1999

SUMMA

1997-1999

Uppsala universitet

250

400

250

900

Lunds universitet

250

400

250

900

Göteborgs universitet

350

400

350

1 100

Stockholms universitet

250

400

250

900

Umeå universitet

500

800

500

1 800

Linköpings universitet/Norrköping

1 150

700

1 150

3 000

Karolinska institutet

0

100

0

100

Kungl. Tekniska högskolan

400

700

400

1 500

Luleå tekniska universitet

300

600

300

1 200

Högskolan i Borås

300

700

300

1 300

Högskolan Dalarna

550

500

550

1 600

Högskolan i Gävle/Sandviken

300

700

300

1 300

Högskolan i Halmstad

500

700

300

1 500

Högskolan i Kalmar

500

500

600

1 600

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

500

500

600

1 600

Högskolan i Karlstad

700

500

700

1 900

Högskolan Kristianstad

250

700

250

1 200

Högskolan i Skövde

350

700

350

1 400

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

400

500

600

1 500

Högskolan i Växjö

800

500

800

2 100

Högskolan i Örebro

900

500

1 000

2 400

Högskoleutbildning på Gotland

250

200

450

900

Idrottshögskolan i Stockholm

0

10

0

10

Lärarhögskolan i Stockholm

0

150

0

150

Mitthögskolan

1 800

7001

2 500

4 300

Mälardalens högskola

1 200

1 000

1003

2 200

Södertörns högskola2

1 000

1 400

1 000

3 400

Malmö

1 500

300

1 500

3 300

Konstnärliga högskolor i Sthlm

0

40

0

40

Chalmers Tekniska högskola AB

250

450

250

950

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

300

500

300

1 100

Sveriges lantbruksuniversitet4

200

450

200

850

Summa (permanenta platser)

16 000

16 000

16 000

48 000

1. Engångsmedel för 1998 motsvarande 700 platser.

2. Södertörns högskola har tilldelats 1000 platser vardera åren 1997, 1998 och

1999 enligt tidigare beslut.

3. Engångsmedel för 1999 motsvarande 100 platser.

4. Anvisas under UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar,

anslaget G1. Sveriges lantbruksuniversitet

Följande fördelning föreslås för de tidigarelagda

platserna 1998:

UNIVERSITET/HÖGSKOLA

FÖRSLAG 1998

Uppsala universitet

326

Lunds universitet

326

Göteborgs universitet

326

Stockholms universitet

326

Umeå universitet

653

Linköpings

universitet/Norrköping

571

Karolinska institutet

82

Kungl. Tekniska högskolan

571

Luleå tekniska universitet

490

Högskolan i Borås

571

Högskolan Dalarna

408

Högskolan i Gävle/Sandviken

286

Högskolan i Halmstad

571

Högskolan i Kalmar

408

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

408

Högskolan i Karlstad

408

Högskolan Kristianstad

571

Högskolan i Skövde

571

Högskolan i

Trollhättan/Uddevalla

82

Högskolan i Växjö

408

Högskolan i Örebro

408

Lärarhögskolan

122

Mälardalens högskola

245

Chalmers Tekniska högskola AB

367

Stiftelsen Högskolan i

Jönköping

408

Sveriges lantbruksuniversitet

367

5.2.2 Vårdutbildningar

5.2.2.1 Läkar- och tandläkarutbildningar

Regeringens förslag:

Antalet examina på läkarutbildningen vid Umeå

universitet skall på sikt öka med tio.

Regeringens bedömning:

Antalet examina på tandläkarutbildningen bör på sikt

minska med fem vid vardera Lunds, Göteborgs och

Umeå universitet samt vid Karolinska institutet.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Läkarutbildningen

Det övergripande målet för hälso- och sjukvården är en

god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen.

För att åstadkomma detta är det nödvändigt att

utbildningen för yrken inom hälso- och sjukvården

dimensioneras så att det finns tillräckligt med

välutbildad personal.

Läkarutbildning bedrivs vid sex universitet, Uppsala,

Lunds, Göteborgs, Umeå och Linköpings universitet

samt vid Karolinska institutet.

Regeringen föreslog i förra årets budgetproposition

att en viss fortsatt neddragning skulle ske av

läkarutbildningen. De medel som därmed frigjordes

skulle användas till andra vårdutbildningar,

farmaceutiska utbildningar och biomedicinska

utbildningar. Samtidigt som nyexaminerade läkare kan

ha svårt att få allmäntjänstgöring rapporteras från de

fyra norrlandslänen svårigheter att rekrytera läkare med

specialistkompetens. För närvarande beräknas antalet

vakanser uppgå till omkring 200.

I rapporten Den framtida efterfrågan på läkare m.m.

(Ds 1994:57) redovisas en långsiktig beräkning över

tillgång och efterfrågan på läkare. Enligt rapporten är

åldersfördelningen inom läkarkåren sådan att

pensionsavgångarna successivt kommer att öka och

omkring år 2010 överstiga antalet nyexaminerade.

Någon ytterligare neddragning av utbildningen bör

därför inte göras. För att möta de särskilda problem

som finns i norrlandslänen föreslår regeringen att

läkarutbildningen skall öka vid Umeå universitet.

Regeringen beräknar medel under anslaget B 9. Umeå

universitet: Grundutbildning för en utökning som

motsvarar en ökad examination av tio studenter.

Högskoleverket har i dagarna avslutat en utvärdering

av läkarutbildningen fram till legitimation. Rapporten

visar att grundutbildningen för läkare håller en hög

standard i ett internationellt perspektiv. Den svenska

läkarutbildningen karaktäriseras av en stark klinisk

förankring och en bra samverkan med de lokala

sjukvårdsmyndigheterna. Vid alla universiteten pågår ett

arbete med förnyelse av utbildnings- och kursplaner för

grundutbildningen.

Högskoleverkets utvärdering visar också att

grundutbildningen ger en bra förberedelse för den

vidareutbildning som allmäntjänstgöringen (AT) utgör

och som är ett villkor för att få legitimation som läkare.

Emellertid har också framkommit att det finns stora

brister när det gäller handledning av AT-läkarna och att

det finns behov att skärpa bestämmelserna om AT.

Regeringen föreslår därför i propositionen om läkarnas

vidareutbildning (prop. 1997/98:5) att landstingen skall

ha en lagstadgad skyldighet att anordna

allmäntjänstgöring och att handledningen måste

förbättras. Samtidigt föreslås en viss neddragning av

AT från 21 månader till minst 18 månader.

Tandläkarutbildningen

Tandhälsan bland såväl barn och ungdomar som vuxna

har förbättrats under en lång följd av år. Samtidigt har

tandvården omstrukturerats och andra personalgrupper i

tandvården har fått en mer självständig roll gentemot

patienten. Detta har inneburit att efterfrågan på

tandläkare har minskat.

Tandläkarutbildningen bedrivs vid fyra universitet,

Lunds, Göteborgs och Umeå universitet samt vid

Karolinska institutet. Vid samtliga lärosäten utom vid

Lunds universitet har tidigare neddragningar av

utbildningen ägt rum (prop. 1993/94:150, bil. 8, bet.

1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:456). Regeringen

bedömer att antalet examina på tandläkarutbildningen på

sikt bör minska med fem vid vardera Lunds, Göteborgs

och Umeå universitet samt vid Karolinska institutet.

5.2.2.2 Ersättning för klinisk utbildning och

forskning

Bakgrund

Staten är huvudman för den grundläggande utbildningen

för läkare och tandläkare samt för den forskning och

forskarutbildning som bedrivs inom det medicinska och

odontologiska området. Landstingen samt vissa

kommuner är huvudmän för den offentliga sjukvården

och för folktandvården. Den kliniska delen av läkar-

och tandläkarutbildningen samt den kliniska forskningen

kan endast bedrivas där sjukvård eller tandvård bedrivs.

Därför har staten och de berörda landstingen och

kommunerna slutit avtal om samverkan som innebär att

statlig utbildning och forskning får tillgång till

respektive landstings/kommuns sjukvårds- och

tandvårdsorganisation samt att dessa vid planering av

sjukvården och tandvården skall beakta utbildningens

och forskningens behov. Avtal har slutits med sex

landsting och med Göteborgs och Malmö stad avseende

samarbete om läkarutbildning och medicinsk forskning,

samt med landstinget i Västerbotten och Göteborgs och

Malmö stad avseende samarbete om tandläkarutbildning

och odontologisk forskning. Tandläkarutbildningen och

den odontologiska forskningen vid Lunds universitet och

Karolinska institutet har en egen statlig

tandvårdsorganisation som finansieras under resp.

anslag. Avtalet som avser läkarutbildningen och den

medicinska forskningen slöts den 19 december 1989 och

godkändes av riksdagen i samband med behandlingen av

propositionen Om forskning (prop. 1989/90:90, bet.

1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). Avtalet om

tandläkarutbildningen och den odontologiska

forskningen slöts den 25 september 1992 och godkändes

av regeringen den 3 juni 1993. Båda avtalen gäller tills

vidare och har en uppsägningstid på fem år.

Avtalen innebär att staten ersätter landstingen årligen

med ett visst belopp i form av driftsersättningar som

kompensation för de kostnader som dessa får genom att

utbildning och forskning bedrivs inom

landstingens/kommunernas organisation. I en bilaga till

respektive avtal bestäms ekonomisk reglering av

kostnadsnivåförändringarna samt förändringar som

föranleds av förändringar i utbildningens

dimensionering och volymförändringar i forskningen.

Medlen anvisas till universiteten som direkt överför

dessa till den lokala huvudmannen. Avtalen förutsätter

att det berörda lärosätet och landstinget/kommunen

träffar särskilda avtal med lokalt anpassade

bestämmelser för samarbetet.

Riksdagen har i samband med behandlingen av en

motion rörande en översyn av avtal om samarbete om

läkarutbildning och forskning framhållit att det är

angeläget med en mer rättvis fördelning mellan

lärosätena avseende dessa medel samt ett ökat inflytande

från lärosätena avseende styrningen av medlen (bet.

1996/97:UbU9).

Uppdrag om översyn av avtalen

Sedan avtalen ingicks har mål och resultatstyrning samt

ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga

högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen

obsoleta, bland annat formerna för pris- och

löneomräkning och förändringar i ersättningsbeloppen

med avseende på volymförändringar. Regeringen har

sedan en tid diskuterat frågan med Landstingsförbundet,

som företräder de berörda landstingen, och tillkallade

den 2 juni 1997 en utredare med uppdrag att biträda

Utbildningsdepartementet med att genomföra en

översyn och omförhandling av avtal om samarbete om

läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete

om tandläkarutbildning och forskning m.m.

Beräkning av ersättning för klinisk utbildning och

forskning för budgetåret 1998

Ersättningen till vissa landsting respektive kommuner

har beräknats enligt gällande avtal.

Utgångspunkten för beräkning av ersättningarnas

storlek och fördelning mellan landstingen respektive

kommunerna är de belopp som enligt de gällande

avtalen utgick för 1989 respektive 1992.

Ersättningsbeloppen har räknats om varje år med dels

den pris- och löneomräkning som tillämpas för

grundutbildnings- och forskningsanslag inom hela den

statliga högskolan, dels med hänsyn till av riksdagen

beslutade volymförändringar, i enlighet med tidigare

styrning av högskolan då riksdagen fattade beslut om

antalet nybörjarplatser. Omräkningar vad gäller

volymförändringen utgår från kostnaderna i 1989 års

prisläge för en helårsstudent, vilket var 170 000 kronor

för en helårsstudent i läkarutbildningen och 150 000

kronor för en helårsstudent i tandläkarutbildningen.

Även denna ersättning har räknats om varje år med

tidigare nämnda pris- och löneomräkning. Vid

volymförändringar skall enligt avtalen en tredjedel av

denna ersättning tillföras respektive dras bort från

anslagen årligen under en treårsperiod.

Vid övergången till kalenderbudgetår 1995/96

anvisades dels medel i budgetpropositionen (prop.

1994/95:100, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353),

dels i vårpropositionen (prop. 1995/96:150, bet.

1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Medlen i

budgetpropositionen avsåg kalenderåret 1995 samt

perioden 1 januari 1996-30 juni 1996. Medlen i

vårpropositionen avsåg perioden 1 juli 1996-31

december 1996. Vid övergången till kalenderbudgetår

tillämpade staten samma pris- och löneomräkning under

hela 18-månadersperioden för all grundläggande

högskoleutbildning, forskning samt ersättningar för

klinisk utbildning och forskning. Vid kontakterna med

Landstingsförbundet har framkommit att skilda åsikter

föreligger avseende avtalets bestämmelser om pris- och

löneomräkning.

Ersättningen för klinisk utbildning och forskning för

budgetåret 1998 är beräknad i enlighet med de gällande

avtalen. Den ersättning som respektive lärosäte erhöll

under budgetåret 1997 är uppräknad med gällande pris-

och löneomräkning om 2,14 %. Därefter har den

minskning av volymen på läkar- och

tandläkarutbildningen som riksdagen beslutade om i

enlighet med kompletteringspropositionen 1993/94:150

(bil. 8, bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:456)

medfört motsvarande neddragning av anslagsposterna.

Volymminskningen påverkar anslagsposterna för

medicinsk forskning och utbildning till och med år 2000

och anslagsposterna för odontologisk utbildning och

forskning till och med år 1999.

5.2.2.3 Apotekarutbildning

Bakgrund

Regeringen gav den 3 juli 1997 Högskoleverket i

uppdrag dels att utreda om det finns behov av att

apotekarutbildning anordnas vid ytterligare en högskola,

dels att undersöka möjligheterna att bedriva

apotekarutbildning vid Lunds universitet. Anledningen

till detta uppdrag var framförda krav på fler utbildade

apotekare, oaktat den kraftiga utökningen av

utbildningen under 1990-talet. Uppdraget redovisades

den 15 augusti 1997.

Det aktuella utbildningsutbudet

Apotekarutbildning ges för närvarande vid Uppsala

universitet. Flera andra utbildningsprogram med

läkemedelsindustrin som avnämare har startat de senaste

åren. Dessa utbildningar finns såväl inom det

farmaceutiska som inom de matematisk-

naturvetenskapliga, medicinska och tekniska

fakultetsområdena. Vid Uppsala universitet ges två

civilingenjörsutbildningar (180 poäng), där de

studerandes framtida arbetsmarknad i viss utsträckning

är läkemedelsindustrin. Vid Kungl. Tekniska högskolan

och vid Lunds universitet har studenterna vid

kemiteknikutbildningen möjlighet att specialisera sig

mot läkemedelsteknik. Södertörns högskola har startat

en utbildning till farmacie kandidatexamen som är tänkt

att leda till arbete med läkemedelsutveckling i industrin

eller på vissa myndigheter. Under 1990-talet har

biomedicinska program (160/180 poäng) utvecklats vid

ett antal lärosäten. De biomedicinska utbildningarna

skiljer sig från de rent farmaceutiska genom att de inte

har en uttalad läkemedelsinriktning. De kombinerar en

bred teoretisk och molekylärbiologiskt inriktad

naturvetenskaplig bas med medicinska och

farmaceutiska ämnen. Det finns utrymme för cirka 270

studenter att påbörja de biomedicinska utbildningarna

varje år.

Sammanlagt är det årligen ett stort antal studenter

som börjar de ovan beskrivna utbildningarna. Många av

dessa personer har efter avlagd examen dels en

utbildningsprofil som lämpar sig för

läkemedelsindustrin, dels behörighet till

forskarutbildning vid farmaceutisk fakultet utan

omfattande kompletteringar. Utöver dessa är ett stort

antal studerande med naturvetenskaplig utbildning av

mer utpräglad teoretisk molekylärbiologisk och kemisk

inriktning intressanta för läkemedelsindustrin.

Framtida behov av apotekarutbildade

De slutsatser Högskoleverket drar angående den

framtida tillgången och det framtida behovet av

apotekarutbildade är en sammanvägning av ett

framtaget kvantitativt material och ett antal kontakter

med företrädare för läkemedelsbolag, myndigheter,

fackliga organisationer m.fl. Högskoleverket konstaterar

att det för närvarande råder en stor efterfrågan i relation

till utbudet vad gäller denna yrkeskategori och att

utbudet ökar kraftigt de kommande decennierna. Detta

utesluter inte, enligt verket, att det vore lämpligt att

ännu fler examineras från apotekarutbildningen. Verket

framhåller att det är mycket svårt att dra några

slutsatser om hur behovet av apotekarutbildade kommer

att utvecklas efter sekelskiftet och följaktligen inte

möjligt att dra några slutsatser om hur den framtida

balansen mellan tillgång och efterfrågan ser ut.

Apotekarutbildning vid ytterligare en högskola

Högskoleverket framhåller att det kan finnas fler skäl än

den totala balansen mellan tillgång och behov av

apotekarutbildade för att anordna apotekarutbildning vid

ytterligare en högskola. En ökad spridning av

utbildningen ökar den geografiska tillgängligheten både

för studenter och arbetsgivare. Företrädare för

läkemedelsindustrin har framfört att de har svårigheter

att rekrytera apotekare, med hänvisning till att

utbildningen endast ges vid ett lärosäte.

Göteborgs universitet

Göteborgs universitet har i skrivelse till Högskoleverket

den 25 juli 1997 presenterat sitt biovetenskapliga

program med läkemedelsinriktning samt framfört skäl

för att Göteborgs universitet är en lämplig anordnare av

apotekarutbildning. Universitetet har samtidigt ansökt

om rätt att utfärda apotekarexamen, vilket regeringen

välkomnar.

Lunds universitet

Av Högskoleverkets utredning framgår att det finns

förutsättningar att bygga upp en apotekarutbildning vid

Lunds universitet. Universitetet har redovisat de goda

förutsättningar som redan finns för en uppbyggnad av

utbildningen. De kompetenser som inte finns vid

universitetet kan kompletteras genom samarbete med

framför allt Danmarks Farmaceutiske Højskole men

också med Københavns Universitet. Utbildningen kan

påbörjas tidigast hösten 1999. Regeringen har erfarit att

Lunds universitet avser att ansöka om rätt att utfärda

apotekarexamen.

5.2.2.4 Kvalitets- och

huvudmannaskapsfrågor inom

vårdhögskoleutbildningarna

Bakgrund

Regeringen föreslog i proposition 1993/94:177

Utbildning och forskning kvalitet och konkurrenskraft

att utrymme skulle skapas för alternativa samarbets- och

huvudmannaskapsformer för

vårdhögskoleutbildningarna. Riksdagen beslutade i

enlighet med förslaget (bet. 1993/94:UbU13, rskr.

1993/1994:400). Utskottet framhöll att ett statligt

huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningarna skulle

vara värdefullt. Särskilt viktigt ansåg utskottet det vara

att utbildningen får forskningsanknytning.

Frågan har därefter behandlats i

kompletteringspropositionen Reviderad finansplan m.m.

1994/95 (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:UbU22,

rskr. 1994/95:434) samt i budgetpropositionen för

budgetåret 1997 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1,

rskr. 1996/97:100).

Utbildningsdepartementet granskar för närvarande de

avtal som slutits mellan högskolor och landsting. Dessa

avtal slöts 1995 och avser överenskommelser mellan

staten och sju landsting Jämtlands, Västernorrlands,

Östergötlands, Västmanlands, Sörmlands, Örebro och

Hallands läns landsting respektive Mitthögskolan,

Linköpings universitet, Mälardalens högskola,

Högskolan i Örebro och Högskolan i Halmstad.

Utbildningsdepartementet bereder för närvarande beslut

angående avtal gällande Stockholms läns landsting,

Västerbottens läns landsting, Göteborgs stad och

Bohuslandstinget respektive Karolinska institutet, Umeå

universitet och Göteborgs universitet. Samtliga avtal

granskas i avsikt att utröna huruvida de är

kostnadsneutrala för staten. Granskningen av redan

slutna avtal omfattar även en bedömning av

förändringen av innehållet i de berörda utbildningarna

efter övertagandet. De flesta landsting har visat ett

mycket stort intresse för möjligheten att överflytta

huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildning till

staten.

Högre utbildning är en nationell angelägenhet och

staten har ett ansvar för att högre utbildning av hög

kvalitet ges inom alla samhällssektorer. Staten har

vidare ett särskilt ansvar för att bygga upp starka

miljöer för forskning och utveckling. Regeringens

målsättning är att vårdutbildningarna skall ingå på lika

villkor i den nationella universitets- och

högskolestrukturen.

Omfattande kvalitetsutvecklingsarbete

Vård- och omsorgsområdet är en samhällssektor inom

vilken stora omvälvningar ägt rum. Stora förändringar

har skett inom vården, både genom utvecklade diagnos-

och behandlingsmetoder och genom förändrad

sjukvårdsstruktur, styrning och organisation.

Kommunerna har givits ett allt större ansvar för vård

och omsorg. Dessa förändringar har inneburit större

krav på många yrkesgrupper inom sektorn. Regeringen

anser att det är av stor vikt att dessa grupper får

yrkesrelevanta utbildningar av hög kvalitet och

konstaterar därför med tillfredsställelse att det pågår ett

intensivt kvalitetsutvecklingsarbete inom

vårdhögskoleutbildningarna. Regeringen anser även att

behovet av kompetensutveckling av personalen inom

vård- och omsorgssektorn är av stor betydelse.

Regeringens syn på detta redovisas under avsnitt 5.2.6

samt under Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och

social omsorg och Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad

och arbetsliv.

Enligt regeringens uppfattning kommer ett ökat

samarbete mellan vårdhögskolorna och andra delar av

högskolan att underlätta en naturlig anknytning till

forskarutbildning inom vårdområdet. Detta innebär att

de traditionellt kvinnodominerade utbildningarna ges

ökade möjligheter till akademisk karriär. Vidare främjas

kvaliteten genom ökade möjligheter till större

jämställdhet då tillgången till ett ökat utbud vid

lärosätena gör det lättare att rekrytera män till

utbildningarna inom vård och omsorg. Ett ökat

samarbete mellan landsting, kommuner, sjukhus m.fl.

skulle underlätta samstämmighet mellan utbildning och

krav som ställs från yrkeslivet, liksom en ökad

integrering av utbildningarnas teoretiska och praktiska

delar.

Högskoleverkets uppdrag

Regeringen gav den 1 augusti 1996 Högskoleverket i

uppdrag att lämna underlag för beslut om hur en

nationell struktur för vårdhögskoleutbildningen bör

utformas. Uppdraget redovisades den 23 januari 1997 i

utredningen Högskoleutbildningar inom vård och

omsorg - en utredning (Högskoleverkets rapportserie

1997:2 R).

Högskoleverkets förslag och rekommendationer

Högskoleverket menar att en bedömning av

vårdhögskoleutbildningarnas nationella struktur,

geografiska fördelning och dimensionering måste utgå

från en utvärdering av utbildningarnas kvalitet.

Högskoleverket hänvisar till den kvalitetsuppföljning

verket avser att genomföra inom den närmaste

treårsperioden.

Högskoleverket rekommenderar regeringen att inleda

förhandlingar med de landsting som önskar överföra

huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna till

staten. Verket anser att detta skulle gynna den pågående

kvalitetsutvecklingen. En sådan överflyttning innebär,

enligt verket, att flera av de förslag till kvalitetshöjande

åtgärder - däribland kårobligatorium och

forskningsanknytning - automatiskt skulle förverkligas

genom att utbildningarna kommer att ingå i den statliga

universitets- och högskolestrukturen. Högskoleverket

föreslår även att resurstilldelningssystemet för

vårdhögskolorna skall ändras så att det överensstämmer

med det som gäller för statliga universitet och

högskolor.

Remissinstanserna

Högskoleverkets rapport har varit föremål för

remissbehandling. Remissammanställningen finns

tillgänglig på Utbildningsdepartementet (dnr

U97/218/UH). Remissinstanserna, med undantag för ett

fåtal landsting, är positiva till ett statligt

huvudmannaskap. Landstingen instämmer i att detta

gynnar den pågående kvalitetsutvecklingen inom

vårdhögskoleutbildningarna. Remissinstanserna tillstyr-

ker även förslagen om kårobligatorium och

forskningsanknytning. Likaså instämmer

remissinstanserna i att resurstilldelningssystemet bör

överensstämma med det som idag gäller för de statliga

universiteten och högskolorna.

Regeringens överväganden

Regeringen avvaktar den pågående granskningen inom

Utbildningsdepartementet som skall avslutas den 30

september 1997. Enligt regeringens uppfattning krävs

att ett samlat ställningstagande om huvudmannaskapet

görs. Regeringens avsikt är att genom

granskningsarbetet finna former för överflyttande av

huvudmannaskapet för vårdutbildningarna som är

kostnadsneutrala, för såväl staten som landstingen och

kommunerna. Genom ett fördjupat underlagsmaterial

kan regeringen ta ställning till i vilka former och vid

vilken tidpunkt ett övertagande kan ske. Strävan är att

beredningsarbetet skall vara avslutat före utgången av år

1997. Ett förändrat huvudmannaskap skulle stärka det

kvalitetshöjande arbete som nu pågår vid

vårdhögskolorna bland annat genom ökade

förutsättningar för samarbete med andra delar av

högskolan och möjligheter till en ökad

forskningsanknytning.

En förutsättning för ökad kvalitet inom

vårdhögskolorna är dock att den nuvarande

kvalitetsutvecklingen fortgår oavsett vem som är

huvudman.

Med anledning av det anförda avser inte regeringen

att nu föreslå några förändringar i principerna för

statsbidrag till vårdhögskolorna.

Översyn av examensbeskrivningar

Regeringen avser att under innevarande riksmöte

lämna förslag till ny behörighetsreglering på hälso-

och sjukvårdens område med anledning av förslagen

i den s.k. Behörighetskommitténs betänkande (Ny

behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens

område m.m. SOU 1996:138). I det sammanhanget

kommer en översyn att göras över berörda examina

och examensbeskrivningar på hälso- och sjukvårdens

område.

5.2.3 Tekniska och naturvetenskapliga

utbildningar

Regeringens förslag:

 Verksamheten vid det nationella resurscentrumet i

fysik vid Lunds universitet och det nationella

resurscentrumet i kemi vid Stockholms universitet

skall permanentas och förstärkas.

 I samband med att huvudmannaskapet för den civila

trafikflygarutbildningen flyttas till Lunds universitet

överförs för ändamålet 17 400 000 kronor från

utgiftsområde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning.

 Ytterligare en antagning skall göras till de s.k. NT-

utbildningarna under år 1998.

Regeringens bedömning:

 Preliminära examensmål för civilingenjörer anges

för perioden 2003-2005.

 Som planeringsförutsättning för år 1999 bör gälla att

Linköpings universitet anvisas medel motsvarande

10 miljoner kronor för teknik- och

naturvetenskapscentrumet Himmel och Hav.

Skälen för regeringens förslag och bedömningar:

Bakgrund

Sedan flera år tillbaka har omfattande satsningar gjorts

på de naturvetenskapliga och tekniska

högskoleutbildningarna. Antalet utbildningsplatser har

ökat kraftigt och förnyelseprojekt har startats för att

ytterligare förbättra utbildningarnas kvalitet. Dessa

satsningar kommer att fortsätta. Sverige är beroende av

utvecklingen i omvärlden och det svenska näringslivet

måste hävda sig på världsmarknaden. Detta kräver

medarbetare med goda kunskaper i naturvetenskap och

teknik. För en allsidig utveckling behövs fler kvinnor

till dessa områden. Kunskap är också en

demokratifråga. Den snabba tekniska utvecklingen

innebär att allt fler av de beslut som fattas på olika

nivåer i samhället kräver teknisk och naturvetenskaplig

allmänbildning.

Dimensionering av tekniska utbildningar

Tyngdpunkten i den pågående utbyggnaden av

högskolan ligger på naturvetenskap och teknik.

Utbildningsområdena har expanderat kraftigt under

1990-talet. Antalet utexaminerade högskoleingenjörer

och civilingenjörer väntas öka mycket snabbt fram till

sekelskiftet. Andelen tekniker och naturvetare bland

personer med eftergymnasial utbildning kommer således

att öka successivt. Statistiska centralbyrån uppskattade i

en yrkesprognos våren 1996 behovet av arbetskraft med

teknisk högskoleutbildning. Bedömningen var att det

tekniska området var ett av de yrkesområden som skulle

komma att öka kraftigast fram till år 2010.

Av de nya permanenta utbildningsplatserna som

regeringen satsat på för åren 1997 och 1999 skall

tyngdpunkten ligga på naturvetenskapliga och tekniska

utbildningar. Eftersom de mindre och medelstora

högskolorna prioriterades vid fördelningen av platserna

var det framför allt högskoleingenjörsutbildningarna

som byggdes ut. Samtidigt har dessa utbildningars

kvalitet förbättrats genom att flertalet lärosäten som

utbildar högskoleingenjörer har gjort utbildningarna

treåriga. Som en följd av detta har arbetsmarknadens

efterfrågan på högskoleingenjörer ökat vilket har gjort

utbildningarna allt populärare. Under de närmaste åren

kommer därför antalet högskoleingenjörer att öka.

Utbytbarheten mellan civilingenjörer och

högskoleingenjörer på arbetsmarknaden är relativt stor

och förväntas öka som en följd av att

högskoleingenjörsutbildningarna numera är treåriga och

den stora omfattningen av påbyggnadskurser för

högskoleingenjörer. Den pågående utbyggnaden av

högskolan bör dock inte resultera i att andelen

civilingenjörer av det totala antalet ingenjörer på

arbetsmarknaden förändras. Företrädare för industrin

har uttalat behov av fler utbildade som har de

fördjupade kunskaper som civilingenjörsutbildningarna

ger. Därför måste antalet civilingenjörer som

utexamineras under de kommande åren fortsätta att öka.

Undersökningar visar att civilingenjörer har en något

större tendens att flytta utomlands efter avslutad

utbildning än högskoleingenjörer. Även om flertalet av

de utflyttade civilingenjörerna flyttar tillbaka till Sverige

efter några år bör detta tas med i beräkningen av

examensmålen för civilingenjörer.

Riksdagen fattade med anledning av

budgetpropositionen för år 1997 beslut om en höjning

av målen för antalet civilingenjörsexamina för

perioderna 1997-1999 och 2000-2002. Som en följd av

den ytterligare ökningen av antalet platser skärper

regeringen ytterligare kravet på antalet examinerade

genom att, som planeringsförutsättning, sätta upp

preliminära examensmål för perioden 2003-05.

EXAMENSMÅL M.M. FÖR CIVILINGENJÖRER 1993/94-

2005

PERIOD

1993/94-

1995/96

1997-1999

2000-2002

2003-2005

Examensm

ål

8 945

10 700

11 670

12 870

Utfall

9 110

Kvalitet och förnyelse

Regeringens satsningar har inneburit ett kraftigt ökat

antal utbildningsplatser i naturvetenskap och teknik vid

universitet och högskolor. Minst lika viktiga är dock de

stimulansåtgärder som har genomförts för att öka

intresset för och skapa positiva attityder till teknik och

naturvetenskap i samhället som helhet och hos barn och

ungdomar i synnerhet. Dessa satsningar har redan visat

sig ha positiva effekter på rekryteringen till

naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar.

Antalet sökande har ökat och de sökande utgör en mer

heterogen grupp genom att en större andel sökande är

kvinnor, kommer från studieovana hem eller har

invandrarbakgrund. Det är angeläget att intresset för

studier i teknik och naturvetenskap stärks ytterligare.

Utvecklingsprojekt

Linköpings universitet fick våren 1996 regeringens

uppdrag att i samverkan med andra universitet och

högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt syftande till

förnyelse av högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningar. Projektet skall pågå under

åren 1996-1998 och slutrapport skall lämnas till

regeringen den 1 mars 1999. Utvecklingsprojektet har

valt en arbetsform som innebär att utvecklingsprocesser

startas vid olika lärosäten. Det är väsentligt att dessa

processer fortsätter, att de utvärderas och att

erfarenheterna tas till vara.

Projektgruppen har prioriterat fem områden inom

vilka förändringsbehoven analyseras och

förnyelseprojekt stöds. Områdena är: vad en ingenjör

skall behärska; lärande och undervisning; utbildningens

innehåll och organisation; relationer mellan högskolan

och samhället samt rekrytering. Gruppen planerar

dessutom att starta projekt som syftar till att öka

kontakterna mellan gymnasieskolan och högskolan.

Projektgruppen har vidare tagit initiativ till bildandet av

en nationell referensgrupp inom vilken de 22 lärosäten

som bedriver högskoleingenjörs- och

civilingenjörsutbildningar utbyter erfarenheter av

förnyelsearbete.

Kunskapsutvecklingen inom det tekniska området är

mycket snabb och näringslivsföreträdare framför ofta

önskemål om att fler högskoleingenjörer och

civilingenjörer skall examineras. Vidare ställer såväl

industrin som studenterna krav på förändrade kunskaper

och färdigheter. Teknologerna måste bli bättre på att

arbeta i grupp, kommunicera, samverka, vara kreativa

och flexibla. Den sociala förmågan betonas en stor del

av de yrkesverksamma högskole- och civilingenjörerna

arbetar i projekt och måste kunna kommunicera med

andra yrkesgrupper såsom ekonomer, vårdpersonal,

konstnärer, psykologer, samhällsvetare m.fl. Vidare

blir företagen allt mer internationella vilket kräver att

ingenjörerna har kunskap om och förmåga att

kommunicera med människor från andra länder och

kulturer. För att uppnå detta måste inte endast

utbildningen utvecklas. Även rekryteringen måste

breddas för att skapa en större mångfald inom såväl

ingenjörsutbildningarna som inom ingenjörskåren. De

tekniska utbildningarna skall vara utbildningar som

passar hela samhället och som utbildar ingenjörer för

hela samhället. Högskolan har sedan årsskiftet ett

lagstadgat ansvar att i ökad utsträckning samverka med

det övriga samhället (1 kap. 2 § högskolelagen). I detta

ansvar ingår att utveckla utbildningarna utifrån de behov

av kompetens som studenternas framtida arbetsgivare

har. Företag och organisationer har en viktig roll att

fylla när det gäller att vara tydliga mot lärosätena om

vilka behov de har och vilka krav de ställer på sin

framtida arbetskraft.

NOT-projektet

Sedan år 1993 har Högskoleverket och Statens skolverk

ett femårigt uppdrag från regeringen som innebär att

verken skall vidta åtgärder som syftar till att öka

ungdomars intresse och förutsättningar för studier i

naturvetenskap och teknik. Detta uppdrag genomförs

under namnet NOT-projektet där NOT står för

naturvetenskap och teknik. Projektet bedrivs i samarbete

med skolor, högskolor och övriga samhället. Inom

ramen för delprojektet HögskoleNOT bedrivs mellan 15

och 20 projekt syftande till konkreta förändringar av

högskolans undervisning i naturvetenskap, teknik och

matematik. NOT-projektet skall slutrapporteras till

regeringen år 1998.

Samverkan mellan konstnärliga och tekniska

utbildningar

Samhällets ökade teknikberoende innebär att tekniker

har ett allt större inflytande i samhället och den estetiska

aspekten i dessa yrkesgruppers arbete blir allt viktigare.

Det är därför viktigt att konstnärskap i ökad omfattning

tas till vara inom teknisk utbildning och forskning.

Regeringen har avsatt medel för konstnärers medverkan

i den högre naturvetenskapliga, tekniska och medicinska

utbildningen. Medlen fördelas av Högskoleverket.

Regeringens mening är att ansvaret för att föra in

konstnärliga infallsvinklar i de tekniska utbildningarna

bör ligga på högskolorna själva. Varje lärosäte bör som

en naturlig del i den ständigt pågående förnyelsen och

utvecklingen arbeta för att finna former för hur

konstnärlighet skall bli en del av de tekniska

utbildningarna. Syftet är att med konstnärliga

infallsvinklar inspirera till förnyelse i utbildningarna och

näringslivet för att bidra till utvecklingen av

konkurrenskraften hos svensk design. Som ett exempel

kan nämnas Malmö högskola vilken är under

uppbyggnad. Där planeras utbildningar som skall skapa

kreativa och lärande möten mellan områdena konst och

kommunikation, som skall vara mångvetenskapliga,

som skall samspela med näringslivet och som utnyttjar

modern informationsteknologi både som arbetsredskap

och som studieobjekt.

Regeringen har vidare tilldelat Göteborgs universitet,

Umeå universitet och Konstfack medel för

samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska

högskoleutbildningarna och näringslivet. Projekten är ett

led i regeringens satsning på formgivning och

arkitektur. De skall utformas så att erfarenheterna kan

tas till vara långsiktigt i högskolans verksamhet.

Nationella resurscentrum vid universiteten

Nationella resurscentrum för ämnena fysik, kemi och

teknik finns knutna till universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm

respektive Linköping. Dessa centrum verkar för att

undervisningen i naturvetenskap och teknik i

grundskolan och i gymnasieskolan skall bedrivas på ett

stimulerande, intressant och pedagogisk sätt. Lärare får

hjälp att koppla sin undervisning i dessa ämnen till såväl

vardagliga händelser som verkligheten inom industrin

idag.

Såväl resurscentrum för fysik som för kemi har

utvärderats av Högskoleverket och Statens skolverk och

befunnits vara mycket uppskattade och efterfrågade av

landets grundskol- och gymnasielärare. Centrumen

bedriver fortbildning och möten för lärare inom både

grundskola och gymnasieskola. Centrumen bidrar

vidare till att förnya grundskolans och gymnasieskolans

undervisning genom Internetbaserade frågespalter för

elever och lärare, möjligheter till distanslaborationer,

produktion av laborationskompendier med

intresseväckande experiment etc.

Verksamheten vid resurscentrumen för fysik och

kemi har hittills bedrivits som en försöksverksamhet

som varar till utgången av år 1997. De respektive

centrumen har sedan budgetåret 1994/95 erhållit drygt

1 miljon kronor årligen. Regeringen föreslår att

verksamheten skall permanentas och förstärkas med 0,5

miljoner kronor. Regeringen förutsätter att de

universitet och högskolor som i dag bidrar till

centrumens finansiering även fortsättningsvis bidrar i

minst samma omfattning.

Resurscentrum för teknik inrättades våren 1996 och

gavs redan från början permanent karaktär.

Regeringen har erfarit att centrumen för fysik och

för kemi har svårigheter att få tillräcklig finansiering

från näringslivet, vilket förutsattes när det första

centrumet bildades. Kemi- och fysikcentrum bildades

bl.a. på initiativ från näringslivet. Inför bildandet av det

första nationella resurscentrumet konstaterade den

dåvarande regeringen att en verksamhet av detta slag

skulle kunna utgöra en fruktbärande länk mellan

forskning, skola och näringsliv och övervägde att

medverka i finansieringen under förutsättning av

näringslivets engagemang (prop. 1993/94:177, bet.

1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399).

Näringslivsföreträdare lyfter ofta fram sitt stora

rekryteringsbehov av naturvetare och tekniker. En

förutsättning för att ytterligare öka rekryteringen till

högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

är att grundskolans och gymnasieskolans undervisning

är stimulerande och engagerande. Här fyller de

nationella resurscentrumen en viktig funktion och

regeringen förutsätter att näringslivet tar ett större

ansvar för finansieringen framöver.

Vidare anser regeringen att det är rimligt att

kommunerna bidrar till centrumens finansiering

eftersom en stor del av centrumens verksamhet handlar

om fortbildning av grundskolans och gymnasieskolans

lärare.

Teknik- och naturvetenskapscentrum

Riksdagen fattade med anledning av

budgetpropositionen för år 1997 beslut om statligt stöd

till teknik- och naturvetenskapscentrum. I takt med att

samhället blir allt mer teknikberoende och att allt mer

resurser satsas på naturvetenskap och teknik är det en

demokratifråga att allmänheten har grundläggande

kunskaper för att kunna delta i debatten. En sådan viktig

folkbildande insats görs vid de s.k. teknik- och

naturvetenskapscentrum som från och med i år har

möjlighet att söka permanent verksamhetsbidrag hos

Högskoleverket enligt Förordning om statsbidrag till

teknik- och naturvetenskapscentrum (SFS 1997:153).

Intresset för dessa interaktiva presentationer av teknik

och naturvetenskapliga fenomen har ökat och antalet

teknik- och naturvetenskapscentrum ökar stadigt. De

fyller också en viktig funktion när det gäller att

stimulera intresset för naturvetenskap och teknik hos

skolungdomar. Högskoleverket har för år 1997 fördelat

medel till 11 teknik- och naturvetenskapscentrum.

Regeringen föreslår som planeringsförutsättning för

år 1999 att Linköpings universitet bör erhålla medel

motsvarande 10 miljoner kronor för projektet Himmel

och Hav - ett teknik och naturvetenskapscentrum som

universitetet tillsammans med Norrköpings kommun

planerar att etablera i Norrköping. Centrumet skall öka

intresset för naturvetenskap och teknik både för

skolungdomar och allmänheten. Linköpings

universitetets utbildningar kommer att samverka med

Himmel och Hav och en forskarutbildning inriktad mot

forskningsinformation kommer att skapas.

Basår

För att öka rekryteringen av studerande till högskolans

tekniska och naturvetenskapliga utbildningar finns

behörighetsgivande förutbildning, även kallad basår.

Basåret finns både inom kommunal vuxenutbildning,

komvux och inom högskolan. Läsåret 1995/96 fanns det

1 500 basårsplatser inom komvux och läsåret 1996/97

fanns det 4 000 basårsplatser. Fr.o.m. läsåret 1997/98

bestämmer kommunerna själva i vilken omfattning

basår skall anordnas i komvux. Inom högskolan fanns

det 2 800 platser läsåret 1995/96 och nära 3 100 platser

läsåret 1996/97. Drygt hälften av studenterna är

kvinnor. Mellan 60 och 70 % av dem som varit

registrerade på basåret i högskolan återfinns på en

naturvetenskaplig eller teknisk högskoleutbildning året

därpå. När det gäller lärarutbildningarnas matematisk-

naturvetenskapliga inriktningar är basåret den viktigaste

rekryteringskällan.

NT-utbildningen

Riksdagen beslutade år 1995 (prop. 1994/95:139, bet.

1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) att ge möjlighet

för 9 000 studerande i åldrarna mellan 28 och 48 år att

läsa en teknisk eller naturvetenskaplig

högskoleutbildning med en förmånligare

studiefinansiering (vuxenstudiestöd) än normalt, s.k.

NT-utbildning. Antagningen fördelar sig på tre

tillfällen, höstarna 1995, 1996 och 1997. Efter

antagningen hösten 1996 har omkring 4 500 studerande

givits plats. Regeringen följer fortlöpande utvecklingen

av antalet sökande och antagna till NT-utbildningarna.

Bl.a. har analyser gjorts av universitets och högskolors

kapacitet att anordna NT-utbildningar och deras insatser

för att rekrytera studenter. För att utnyttja resurserna

effektivt har regeringen utifrån gjorda analyser beslutat

om vissa förändringar i fördelningen av antalet

nybörjarplatser till lärosätena. Antalet behöriga sökande

har vid samtliga antagningar varit stort, mellan 7000

och 9000 per antagning. Att därefter verkligen påbörja

studier är för de sökande ett stort steg, eftersom många

är studieovana, har anställning och ekonomiska

förpliktelser. Till den första antagningen var tiden kort

att informera om satsningen. Efterhand har

informationen nått ut till presumtiva sökande och

intresset för NT-utbildning har ökat kontinuerligt.

Erfarenheter hittills från uppföljningar gjorda av

Högskoleverket visar att de äldre studenterna har haft

positiva effekter på undervisningens innehåll och

kvalitet eftersom de bl.a. har bidragit med sin

arbetslivserfarenhet.

Inför antagningen hösten 1997 är, enligt uppgifter

från universitet och högskolor, intresset för NT-

utbildningarna fortsatt stort. Regeringen bedömer dock

att de avsatta resurserna inte fullt ut kommer att

utnyttjas efter antagningen hösten 1997. Utifrån det

stora och ökade intresset från både studerande och

högskolan samt de positiva erfarenheter satsningen

hittills visat föreslår regeringen att antagning till NT-

utbildningen skall kunna ske både våren och hösten

1998. Med anledning av hur resurserna tidigare har

beräknats för NT-utbildningen bör antagningen under

budgetåret 1998 ske endast till treåriga

naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar.

Möjligheten skall fortfarande finnas till

behörighetsgivande förutbildning. För antagning under

1998 skall resurser för outnyttjade nybörjarplatser

användas. Efter en analys av antagningen hösten 1997

kommer regeringen att fördela platserna för 1998.

Högskoleverket har i uppdrag att följa NT-

utbildningen och skall lämna en rapport till regeringen

senast den 1 december 1997.

Trafikflygarutbildning

Den civila trafikflygarutbildningen bedrivs sedan år

1984 genom Försvarsmakten vid Trafikflygarhögskolan

(TFHS) i Ljungbyhed. TFHS inrättades under

Försvarsdepartementet med syftet att minska avgången

av piloter från flygvapnet och samtidigt tillgodose

främst SAS behov av svenska piloter. Under budgetåren

1987/88 - 1992/93 lydde TFHS under

Kommunikationsdepartementet.

Ett flertal utredare (bl.a. dåvarande Chefen för

flygvapnet och Lunds universitet) har på regeringens

uppdrag utrett utbildningen och huvudmannaskapet.

Samtliga utredningar har föreslagit en ändring av

huvudmannaskapet.

Försvarsutskottet uttalade i samband med 1996 års

försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1,

rskr. 1996/97:110-112) att det behövs en civil

trafikflygarutbildning, men att det inte kan vara

Försvarsmaktens uppgift att driva eller bekosta en sådan

samt att verksamheten bör flyttas till en annan

huvudman än Försvarsmakten. Försvarsutskottet anslöt

sig till regeringens uppfattning i propositionen att TFHS

i dess nuvarande form borde läggas ned senast den 1

juli 1997.

Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att

redovisa ett fullständigt förslag om överförande av

utbildningen av civila trafikflygare - TFHS - till annan

huvudman och att senast den 1 juli 1997 upphöra med

sin utbildning av civila trafikflygare. Försvarsmakten

redovisade uppdraget i en rapport den 17 mars 1997.

Regeringen har den 12 juni 1997 givit Lunds

universitet och Försvarsmakten i uppdrag att förbereda

ändrat huvudmannaskap för den civila

trafikflygarutbildningen vid Trafikflygarhögskolan i

Ljungbyhed fr.o.m. den 1 januari 1998. Åt

Försvarsmakten uppdrogs samtidigt att vidmakthålla

verksamheten t.o.m. den 31 december 1997. En

redovisning av uppdragen skall lämnas till regeringen

senast den 1 februari 1998.

Behovet av trafikflygare är svårt att förutsäga.

Luftfartsverkets långsiktiga prognos pekar på en årlig

tillväxt av den reguljära flygtrafiken i Sverige fram till

år 2010 mätt i antal passagerare med 3,7 % per år. Mot

bakgrund av att sambandet mellan passagerartillväxten

och pilotbehovet är komplicerat och med tanke på de

kortsiktiga konjunktursvängningar som tidigare inträffat

bör trafikflygarutbildningen dimensioneras utifrån en

basnivå. Regeringen anser att verksamheten bör

dimensioneras utifrån de ekonomiska ramar som givits.

Det ändrade huvudmannaskapet ger verksamheten

helt nya förutsättningar att utvecklas vad avser

utbildningens inriktning och innehåll. Tillgången till

Lunds universitets resurser och närheten till relevanta

forskningsmiljöer skapar möjligheter att anpassa

utbildningen till annan högskoleutbildning. I uppdraget

till Lunds universitet ingår också att beakta de resurser

med anknytning till flygverksamhet som finns t.ex. vid

Linköpings universitet.

Det ändrade huvudmannaskapet ger även

förutsättningar och möjligheter att samverka med andra

utbildningsanordnare som t.ex. SAS Flight Academy

samt att ge uppdragsutbildning åt flygbolag och andra

uppdragstagare både inom och utom landet. Via

samarbetsavtal och uppdragsverksamhet kan kapacitet

och lärarresurser utnyttjas på ett effektivt sätt vilket

även kan fungera som en länk mellan utbildningen och

branschen. Om ytterligare kapacitet finns utöver den

föreslagna basnivån för trafikflygarutbildningen bör de

goda förutsättningarna för uppdragsutbildning utnyttjas.

Det nya huvudmannaskapet innebär även att

universitetet ges ett nationellt samordningsansvar för att

etablera former för samverkan mellan olika

myndigheter, organisationer och företag med

anknytning till trafikflygarutbildningen.

Den civila trafikflygarutbildningen bör huvudsakligen

förläggas till flygplatsen i Ljungbyhed och den

nuvarande Trafikflygarhögskolan (TFHS). Betydande

investeringar har under åren gjorts och flygplatsen vid

Ljungbyhed har en fungerande utbildningsorganisation,

rullbanor, hangarer, utbildningslokaler och andra goda

förutsättningar som krävs.

För den civila trafikflygarutbildningen har regeringen

beräknat 17,4 miljoner kronor, inklusive lokal- och

kapitalkostnader, under anslaget B 3. Lunds universitet:

Grundutbildning.

Sjöfartsutbildning

Sjöfartsverket skall, enligt regleringsbrev, bedöma det

samlade behovet av utbildning för yrken inom sjöfarten

och årligen till regeringen lämna rapport om detta.

Kraven på yrken inom sjöfarten regleras i den

internationella konventionen Standards for Training,

Certification and Watchkeeping for Seafarers (STCW).

1995 års tillägg till STCW-konventionen trädde i kraft

den 1 februari 1997. Kraven är mycket långtgående vad

gäller sjöfartsutbildningarnas innehåll och uppläggning.

Sjöfartsverket har gett en särskild utredare i uppdrag

att klarlägga dels behovet av utbildning för yrken inom

sjöfarten, dels vissa andra utbildnings- och

samordningsfrågor. Härvid skulle EU:s direktiv

beträffande harmonisering av certifiering (behörig-

hetsbevis) beaktas. I mitten av juli 1997 överlämnade

utredaren Rapport angående vissa aspekter på svensk

sjöbefälsutbildning m.m. till Sjöfartsverket. Av

rapporten framgår att bristen på kvalificerade sjöbefäl

globalt förvärras snabbt. I Sverige har det under senare

år varit brist särskilt på maskinbefäl. I motsats till

förhållandena på kontinenten är dock tillströmningen till

sjöfartsutbildningarna god och antalet utbildningsplatser

har ökat kraftigt, särskilt vid Högskolan i Kalmar.

Mitthögskolan har ansökt om examensrättigheter för

maskintekniker- och sjöingenjörsexamen. Utredaren

framhåller att den svenska sjöfartspolitiken åter går mot

en period av osäkerhet och att många tecken tyder på att

antalet fartyg under svensk flagg kommer att minska.

Utredaren anser bl.a. därför att utbildningen av sjöbefäl

bör bibehållas på nuvarande nivå och att några särskilda

åtgärder för att stimulera nyrekryteringen inte behöver

vidtas. Sjöfartsverket kommer inom kort att överlämna

sin bedömning till regeringen.

Regeringen avser att uppdra till Högskoleverket att,

med beaktande av 1995 års tillägg till STCW-

konventionen och efter samråd med Sjöfartsverket, ge

förslag till nya målbeskrivningar (krav för examina) för

sjöbefälsutbildningarna. Regeringen har vidare erfarit

att Högskoleverket avser att utvärdera

sjöbefälsutbildningarna.

5.2.4 Lärarutbildningar

Regeringens förslag:

För lärarutbildningarnas forskningsanknytning avsätts

ytterligare resurser för budgetåret 1998, utöver dem

som riksdagen har beslutat om för budgetåret 1997.

För lärarutbildares kompetensutveckling avsätts

resurser även för budgetåret 1998.

Examensmålen för grundskollärare med inriktning

mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare

skall höjas under perioden 2000-2002.

Regeringens bedömning:

För budgetåret 1999 bör planeringsförutsättningen vara

att lärarutbildningarna erhåller ytterligare medel för

forskningsanknytning.

För budgetåret 1999 bör planeringsförutsättningen

vara att lärarutbildningarna erhåller medel för

kompetensutveckling av lärarutbildare.

Regeringen avser att uppdra åt Högskoleverket att

utarbeta en utbildningsplan för en

grundskollärarutbildning som är gemensam för

grundskolan och Waldorfskolan.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den

utveckling av lärarutbildningarna som påbörjades i och

med förslagen i budgetpropositionen för år 1997

fortsätter och intensifieras under år 1998.

Forskningsanknytning av lärarutbildningen

Med anledning av budgetpropositionen för år 1997

beslutade riksdagen att 8 miljoner kronor skulle avsättas

för forskningsanknytning av lärarutbildningen. Som en

planeringsförutsättning angavs att ytterligare 8 miljoner

kronor skulle avsättas för år 1998 och ytterligare

9 miljoner kronor för år 1999. Regeringen föreslår att

utöver de tidigare beslutade medlen avsätts 8 miljoner

kronor för 1998. Medlen har beräknats under anslaget B

45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor

m.m., anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning.

Som planeringsförutsättning bör gälla att ytterligare

9 miljoner kronor avsätts för 1999.

Kompetensutveckling av lärarutbildare

Med anledning av budgetpropositionen för år 1997

beslutade riksdagen att 15 miljoner kronor skulle

avsättas för kompetensutveckling av lärarutbildare. Som

en planeringsförutsättning angavs att 10 miljoner kronor

skulle avsättas för år 1998 och 5 miljoner kronor för år

1999. Regeringen föreslår att 10 miljoner kronor avsätts

för 1998 för kompetensutveckling av lärarutbildare.

Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda

utgifter inom universitet och högskolor m.m.,

anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning. Som en

planeringsförutsättning bör gälla att 5 miljoner kronor

avsätts för 1999.

Regeringen har uppdragit åt Högskoleverket att

fördela medlen för forskning och kompetensutveckling i

enlighet med de kriterier som angavs i

budgetpropositionen och regleringsbrevet för år 1997.

Högskoleverket har inbjudit de lärosäten som bedriver

lärarutbildningar att söka medel för genomförande av

forskningsprojekt och kompetensutvecklingsprogram.

En viss egenfinansiering förutsätts för

forskningsprojekten.

Lärarutbildningarna utreds

Riksdagen anförde vid sin behandling av förslagen om

lärarutbildning i budgetpropositionen för år 1997 att en

parlamentarisk utredning skulle tillkallas för att komma

med ytterligare förslag till förnyelse av

lärarutbildningen (bet. 1996/97:UbU1 sid. 65).

Regeringen beslutade den 3 april 1997 om direktiv för

en utredning om lärarutbildningarna. (Lärarutbildningen

dir. 1997:54). Enligt direktiven skall utredningen

komma med förslag som utgår från de senaste årens

förändringar i förskola, skola, vuxenutbildning,

högskola och i övriga samhället. I uppdraget ingår

också att analysera behovet av specialpedagogisk

kompetens i samtliga skolformer. Kommittén skall

redovisa sitt uppdrag senast den 2 juni 1998.

Lärarutbildning vid Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan

Vid behandlingen av budgetpropositionen för år 1997

tillkännagav riksdagen som sin mening (bet. 1996/97:

UbU1 sid.66) att regeringen skulle återkomma till

riksdagen med förslag om innehåll och finansiering av

en fullständig lärarutbildning med alternativ pedagogik

vid Rudolf Steinerhögskolan. En förutsättning för

förslaget skall enligt utskottet vara att Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan även fortsättningsvis är huvudman för

skolan. Utskottet framhåller också det angelägna i att

lärarutbildningen och det pedagogiska arbetet bedrivs i

samverkan med andra lärarutbildningar. Under den

gångna våren har en utredare lämnat förslag till hur den

fortsatta utbildningen av lärare vid Rudolf

Steinerhögskolan skulle kunna bedrivas.

Regeringen avser att mot bakgrund av förslaget från

den särskilde utredaren uppdra åt Högskoleverket att i

samarbete med företrädare för Lärarhögskolan i

Stockholm och Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan

utarbeta en utbildningsplan för en

grundskollärarutbildning vars examen uppfyller

villkoren för anställning både i den svenska grundskolan

och fristående skolor med Waldorfinriktning. Därmed

tillförsäkras studenterna möjligheten att efter

genomgången utbildning även söka anställning i

grundskolan.

Utbildningsplanen skall innehålla moment från den

gängse grundskollärarutbildningen och från

lärarutbildningen med alternativ pedagogik vid Rudolf

Steinerhögskolan. Examensrätten för denna

grundskollärarutbildning skall tillkomma

Lärarhögskolan i Stockholm medan ansvaret för

genomförandet av momenten om alternativ pedagogik

skall tillkomma Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan.

Högskoleverket skall redovisa uppdraget till regeringen

senast den 15 november 1997.

Regeringen har i ett särskilt beslut den 26 juni 1997

tilldelat Stiftelsen Rudolf Steinerhögskolan statsbidrag

för en påbyggnadsutbildning i waldorfpedagogik för

perioden 1 juli 1997 - 31 december 1997. Vidare för

perioden 1 januari 1998 - 30 juni 1998 beräknats ett

högsta belopp som kan utgå till stiftelsen under anslaget

B 44. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar

m.m., anslagsposten 11. Stiftelsen Rudolf

Steinerhögskolan.

Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning

Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning har till

uppgift att stärka de praktiska och teoretiska delarna i

lärarutbildningarna, skapa forum för erfarenhetsutbyte

mellan skola, högskola, kommun och andra intressenter

i det omgivande samhället samt att stärka möjligheterna

till vidareutbildning och fortbildning för lärare. Vid

flera lärosäten har regionala utvecklingscentrum för

lärarutbildning inrättats. Regeringen ser detta med stor

tillfredsställelse. I budgetpropositionen för år 1997

framhöll regeringen sin avsikt att stödja centrumen bl.

a. genom att utnyttja dessa för särskilda uppdrag. Ett

regionalt centrum vid Lärarhögskolan i Stockholm har

fått i uppdrag att verka som ett nationellt centrum för

utveckling av svenska som andraspråk och

svenskundervisning för invandrare. Ett centrum med

uppgiften att bedriva forskning om svenska som andra

språk och utveckling av undervisning i svenska för

invandrare har inrättats vid Göteborgs universitet.

Översyn av examensbeskrivningar

I budgetpropositionen för år 1997 aviserade regeringen

sin avsikt att noga följa konsekvenserna av de

förändringar i examensbeskrivningen för

gymnasielärare som beslutades i september 1996.

Regeringen uppdrog den 3 april 1997 åt Högskoleverket

att göra en översyn av examensbeskrivningarna för

lärarexamina. Regeringen har vidare uppdragit åt verket

att kartlägga högskolornas tillämpning av

målbeskrivningarna för samtliga lärarexamina i

högskoleförordningen (1993:100) och utreda om det

föreligger skillnader mellan högskolornas tillämpning

särskilt vad gäller gymnasielärarexamen. Uppdraget

skall redovisas senast den 1 oktober 1997.

IT-kunnande bland de nyexaminerade lärarna

Regeringen har kompletterat målbeskrivningarna för

lärarexamina i högskoleförordningen (1993:100) med

krav på förmåga att använda datorer och andra

informationstekniska hjälpmedel för egen inlärning och

kunskap om hur dessa hjälpmedel kan användas i

undervisningen. Kraven gäller för lärare som

examineras från och med år 1998. Regeringen avser att

ge Högskoleverket i uppdrag att följa upp hur

universitet och högskolor uppfyller kraven. För att

utveckla lärarutbildarnas kunskap inom IT-området och

för att bibringa studenterna nödvändiga färdigheter och

ett utvecklingsinriktat och kritiskt förhållningssätt har

regeringen genom beslut den 19 december 1996 och den

7 juli 1997 anvisat medel till Högskoleverket att fördela

till dessa ändamål. Högskoleverket skall redovisa

huvuddelen av sitt uppdrag i mars 1999. Den del av

uppdraget som avser forskning om IT-pedagogik skall

redovisas senast i mars 2000.

Lärarutbildningarnas organisatoriska ställning i

högskolan

Regeringen framhöll i budgetpropositionen för år 1997

vikten av att varje högskoleledning säkerställer en väl

sammanhållen lärarutbildning. Förslag har i olika

sammanhang framförts om en särskild

fakultetsorganisation för lärarutbildningen. Regeringens

förslag i propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141) innebär att varje

lärosäte beslutar om sina fakultetsnämnder.

Dimensionering av lärarutbildningarna

Lärarutbildningarna utgör en stor del i högskolans

verksamhet med närmare 35 000 studenter. En kraftig

satsning behöver dock göras på lärarutbildningen

särskilt inom naturvetenskap och teknik för att inte brist

på lärare skall uppstå in på 2000-talet. För att på kort

sikt påverka lärartillgången krävs att högskolan vidtar

särskilda åtgärder. På lång sikt har högskolan stora

möjligheter att anpassa sin utbildningsvolym av lärare

för det aktuella behovet.

Behovet av nya lärare styrs av barnkullarnas storlek,

men också av ålderssammansättning, tjänstgöringsgrad

m.m. i den befintliga lärarkåren. De för närvarande

låga födelsetalen som börjar ge genomslag i

grundskolan om 6-7 år och den samtidiga ökningen av

ungdomskullarna i gymnasieskolåldern bör särskilt

uppmärksammas för den fortsatta dimensioneringen.

Andelen arbetslösa lärare har under det senaste året ökat

något. En stor del av de arbetslösa lärarna är

deltidsarbetslösa. Det förekommer också att lärare

undervisar i andra ämnen än det ämne de är utbildade

för.

Lärarbehovet har beräknats med utgångspunkt från

Statistiska Centralbyråns (SCB) och Statens skolverks

senaste prognoser. En prognos har gjorts för perioden

2003-2005. Räknat från år 1997 kan högskolornas

beslut om dimensioneringen av lärarutbildningen

påverka examinationen av lärare i högskolornas

program för lärarutbildning tidigast år 2001-2002. Om

examensmålen från innevarande planeringsperiod och

den därpå följande perioden uppnås kommer tillgången

på nyutexaminerade lärare att förbättras. Trots detta

kommer behovet att vara fortsatt stort av

grundskollärare med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 och gymnasielärare. Behovet av

grundskollärare med inriktning mot undervisning i

årskurserna 1-7 bedöms vara fortsatt minskande. Mot

bakgrund av förändringar i behovet av lärare bör

examensmålen för perioden 2000-2002 sättas högre.

EXAMENSMÅL OCH PLANERINGSINRIKTNING FÖR

LÄRARUTBILDNINGARNA

ÅR

EXAMINA

1997-99

2000-02

REVIDER

AT

2003-05

Grundskollärare 4-9

4440

6240

4200

Gymnasielärare

3720

4485

4830

Planeringsinriktning:

Grundskollärare 1-7

7500

5600

3000

Regeringen bedömer att examensmålet för

grundskollärare med inriktning mot undervisning i

årskurserna 4-9 jämfört med tidigare beslut, tillfälligt

bör höjas med 1180 under treårsperioden 2000-2002

åtföljt av en minskning under treårsperioden 2003-2005.

Regeringen bedömer att examensmålet för

gymnasielärarexamen jämfört med tidigare beslut, bör

höjas med 415 under treårsperioden 2000-2002, åtföljt

av en fortsatt ökning under treårsperioden 2003-2005.

Hänsyn har härvid tagits till såväl maximumantalet

elever i gymnasieåldrarna som till regeringens satsning

på vuxenutbildning.

För de båda planeringsperioderna 2000-2002 och

2003-2005 gäller att utbildningen av lärare i matematik,

naturorienterande ämnen och teknik skall prioriteras.

En viss minskning av antalet examinerade

grundskollärare med inriktning mot årskurserna 1-7 bör

ske under de båda kommande perioderna. Regeringen

bedömer att utbildningen av grundskollärare med

inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 bör

minska med motsvarande 1900 lärare under

treårsperioden 2000-2002 och att minskningen bör

fortsätta under treårsperioden 2003-2005. Minskningen

skall främst ske i lärarutbildningen med inriktning på

svenska -samhällsorientering.

Beträffande dimensioneringen av utbildningen för

barn- och ungdomspedagoger återkommer regeringen

under våren 1998 med förslag grundade på en översyn

av hela barnomsorgsområdet. Mot bakgrund härav

bedömer regeringen att det för närvarande inte finns

skäl för högskolorna att ändra dimensioneringen av

utbildningen för blivande barn- och ungdomspedagoger.

Åtgärder för att öka examinationen

Ändring av examensmålen för grundskollärare med

inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och

gymnasielärare under innevarande treårsperiod 1997-

1999 och nästa planeringsperiod kräver aktiva insatser

från högskolan.

Ett sätt kan vara att rekrytera studenter med

ämneskunskaper till en praktisk-pedagogisk utbildning

som ledet till en lärarexamen. Ett annat kan vara att

erbjuda kompletterande vidareutbildning till

deltidsarbetslösa lärare för att göra dessa mera

efterfrågade på arbetsmarknaden. Fortbildning kan

erbjudas lärare som önskar ändra inriktning

Högskolorna bör anstränga sig för att rekrytera

personer med annan yrkesbakgrund till

lärarutbildningen. Dessa skulle tillföra skolan värdefulla

erfarenheter och impulser från andra samhällssektorer.

Erfarenheterna av de särskilda insatser som några

högskolor har gjort för att rekrytera militärer som

önskar bli lärare har hittills varit mycket positiva.

Rekryteringen av militärer innebär också att fler män

kommer in i skolan.

Lärare och skolans kvalitet

Rekryteringen av kompetenta lärare är en förutsättning

för skolans utveckling och kvalitet. Detta förutsätter att

kommunerna tar sitt ansvar som arbetsgivare och gör

skolan till en attraktiv arbetsplats med en bra

arbetsmiljö och goda utvecklingsmöjligheter. Andelen

disputerade lärare i skolan är mycket liten och det skulle

befrämja kvaliteten om fler disputerade lärare kom in i

skolan.

Kvinnodominansen i lärarutbildningen och läraryrket

är mycket stor. Det är angeläget att högskolorna vidtar

åtgärder för att öka andelen manliga lärarstudenter.

Denna fråga behandlas också av

Lärarutbildningskommittén (dir. 1997:54) liksom frågan

om hur övriga jämställdhetsaspekter skall tillgodoses i

lärarutbildningen.

5.2.5 Konstnärliga utbildningar

Konstnärlig utbildning bedrivs vid sju konstnärliga

högskolor i Stockholm, nämligen Danshögskolan,

Dramatiska institutet, Konstfack, Kungl.

Konsthögskolan, Kungl. Musikhögskolan i Stockholm,

Operahögskolan i Stockholm och Teaterhögskolan i

Stockholm. Vidare bedrivs konstnärlig utbildning vid

Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå

universitet samt vid Luleå tekniska universitet. Inom

den nya högskolan i Malmö planeras utbildningar inom

området konst och kommunikation.

Regeringens förslag

De konstnärliga högskolorna i Stockholm föreslås

erhålla medel för ytterligare 40 helårsstudenter fr.o.m.

hösten 1998 enligt följande fördelning: Danshögskolan

2, Dramatiska institutet 5, Konstfack 14, Kungl.

Konsthögskolan 3, Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

14, Operahögskolan i Stockholm 1 och

Teaterhögskolan i Stockholm 1 helårsstudent.

4 miljoner kronor föreslås för fortsatta satsningar på

de samarbetsprojekt som startats mellan de konstnärliga

och de tekniska utbildningarna och näringslivet.

Högskolorna i Borås och Växjö, Mälardalens

högskola och Malmö högskola föreslås få tillämpa

ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design.

Skälen för regeringens förslag: Den konstnärliga

utbildningen är av stor betydelse för kulturlivet i landet

och för samhället som helhet. Det är viktigt att den

konstnärliga utbildningen återspeglar det samhälle den

verkar i och att ett informations- och meningsutbyte

sker mellan utbildningen och samhället. Samtidigt är det

viktigt att de konstnärliga utbildningarna samarbetar och

utbyter kunskaper och erfarenheter med andra former

av högre utbildning. Därmed understryks den viktiga

roll som den konstnärliga utbildningen har i vårt

samhälle. Detta utgör sammantaget dels en fortsättning

på de strävanden för de konstnärliga utbildningarna som

regeringen uttryckte i budgetpropositionen för

budgetåret 1997, dels en del av den tredje uppgiften -

högskolornas uppgift att samverka med det omgivande

samhället.

Kvalitet inom konstnärlig utbildning samt utökad

fortbildning och vidareutbildning för yrkesaktiva

konstnärer

De konstnärliga högskolorna i Stockholm föreslås

erhålla medel för ett utökat antal helårsstudenter inom

den expansion som föreslås för högskolan under

budgetåret 1998 (avsnitt 5.2.1). Medlen avses finansiera

en fortsatt förstärkning av kvaliteten samt fortbildning

och vidareutbildning av yrkesaktiva konstnärer.

Tilldelningen avser sammanlagt medel motsvarande 40

helårsstudenter. Respektive högskola erhåller medel i

enlighet med ersättningsbeloppet för tillämpligt

utbildningsområde. Motsvarande medelstilldelning för

övriga konstnärliga utbildningar i landet får ske inom

ramen för de platser som tilldelats Lunds, Göteborgs

och Umeå universitet, samt Luleå tekniska universitet.

Följande fördelning mellan högskolorna föreslås:

Danshögskolan 2, Dramatiska institutet 5, Konstfack

14, Kungl. Konsthögskolan 3, Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm 14, Operahögskolan i Stockholm 1 och

Teaterhögskolan i Stockholm 1 helårsstudent. Medel har

beräknats under respektive anslag.

Design- och konstutbildning

Som ett led i regeringens satsning på formgivning och

arkitektur ingår olika insatser till stöd för utveckling av

utbildningen inom designområdet. Insatser föreslogs

bl.a. i budgetpropositionen för 1997.

Inslaget av konst och design bör öka i flera

utbildningar, men främst inom ingenjörs- och

ekonomutbildningarna. Syftet är att skapa förståelse för

betydelsen av god design inom varuproduktion samt att

öka inslaget av design och formgivning inom

tillverkningsindustrin och därmed göra svenska

produkter mer konkurrenskraftiga.

Ersättningsbelopp

Vissa av högskolorna erbjuder utbildning inom

designområdet utan att ha tilldelats rätten att tillämpa

ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design.

Utbildningarna vid Högskolan i Borås (textil

formgivning), Högskolan i Växjö (glasformgivning) och

Mälardalens högskola (teknisk illustration) är särskilt

lovvärda.

Regeringen föreslår att Högskolorna i Borås och

Växjö, Mälardalens högskola och Malmö högskola skall

få tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet

design. Högskolan i Borås erhåller maximalt ersättning

för 23 helårsstudenter, Högskolan i Växjö 15

helårsstudenter, Mälardalens högskola 15

helårsstudenter och Malmö högskola 8 helårsstudenter.

Högskolorna skall finansiera berörda utbildningar inom

ramen för tillgängliga medel.

Samarbetsprojekt

I budgetpropositionen för budgetåret 1997 (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100)

avsattes 4 miljoner kronor för samarbetsprojekt mellan

de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och

näringslivet. Som planeringsförutsättning angavs samma

belopp för budgetåren 1998 och 1999. En särskild

utredare har på uppdrag av Utbildningsdepartementet

lämnat förslag om fördelning av medlen för budgetåren

1997-99. Regeringen har fördelat medlen till tre

lärosäten för fyra projekt i enlighet med utredarens

förslag. Göteborgs universitet har tilldelats medel för ett

projekt i samarbete med två kommuner i Västsverige

för att öka designintresset hos mindre företag i

kommunen. Umeå universitet har tilldelats medel för ett

projekt som syftar till att ergonomiskt anpassa bärbara

datorer till användarnas behov och arbetsmiljö.

Konstfack har tilldelats medel för ett projekt som syftar

till att skapa en bättre ljusmiljö i staden. Konstfack har

vidare tilldelats medel för ett projekt som skall utforska

gaturummets gestaltningsfrågor samt skapa nya

gatumöbler, belysning, informationstavlor m.m.

Projekten skall genomföras så att erfarenheterna

långsiktigt kan tas tillvara i högskolans verksamhet.

Arbetsgrupp för arkitektur och formgivning

Regeringen har tillsatt en interdepartemental

arbetsgrupp för arkitektur och formgivning.

Arbetsgruppen skall lämna sina förslag den 15 oktober

1997. Förslagen skall därefter remissbehandlas och

regeringen avser att återkomma till riksdagen våren

1998 med ett handlingsprogram.

Teaterutbildning

Dockspelar- och maskutbildning

En treårig dockspelar- och maskutbildning har

föreslagits av Dramatiska institutet. Regeringen avser

att fr.o.m. 1998 ge Dramatiska institutet ett särskilt

åtagande att i samarbete med Marionetteatern

genomföra en dockspelar- och maskutbildning om 120

poäng. Antagning förutsätts ske vart tredje år och skall

omfatta maximalt tre helårsstudenter.

Kulturprojekt

Kulturhuvudstadsåret 1998

Stockholm har av EU:s kulturministrar utsetts att under

år 1998 vara EU:s kulturhuvudstad. I

budgetpropositionen för budgetåret 1997 (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97 UbU1, rskr. 1996/97:100)

föreslogs att de konstnärliga högskolorna i Stockholm

skulle erhålla sammanlagt 10 miljoner kronor för

gemensamma projekt under Kulturhuvudstadsåret 1998

med kulturinstitutionerna i Stockholm och för att

möjliggöra ett utbyte med motsvarande högskolor i

Europa. Andra högskolor i Sverige skall också kunna

delta i projekten.

Regeringen har fattat beslut om att tilldela

Dramatiska institutet medlen. Dramatiska institutet skall

samordna fördelningen av medlen mellan de projekt

som de konstnärliga högskolorna i Stockholm kommer

överens om. Dramatiska institutet skall senast den 1

april 1999 redovisa hur medlen har använts och

resultaten av projekten.

Konstnärligt perspektiv berikar naturvetenskap, teknik

och medicin

Regeringen avsatte budgetåret 1995/96 samt i

budgetpropositionen för budgetåret 1997 (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97 UbU1, rskr. 1996/97:100)

medel för projekt avsedda för konstnärers engagemang i

den högre utbildningen särskilt inom områdena

naturvetenskap, teknik och medicin. Medlen har

fördelats av Högskoleverket. Högskolorna bör själva

beakta att ett sådant erfarenhetsutbyte bör ingå som ett

reguljärt inslag och själva finna former för hur

konstnärer skall kunna inspirera till förnyelse i

utbildningarna. Regeringen har erfarit att vid den nya

högskolan i Malmö planeras utbildningar som skall

medföra erfarenhetsutbyte mellan områdena konst och

kommunikation. Utbildningarna skall utifrån ett

mångvetenskapligt arbetssätt samspela med näringslivet

och utnyttja modern informationsteknologi.

De konstnärliga högskolorna i Stockholm

Regeringen har i juni 1997 givit en särskild utredare i

uppdrag att i samråd med de konstnärliga högskolorna i

Stockholm, Kungl. Konsthögskolan undantagen,

analysera lokalbehovet och föreslå en lämplig

samlokalisering av dessa högskolor (Utredning om

samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig

integrering av de konstnärliga högskolorna i Stockholm,

dir. 1997:47). Utredaren skall också överväga en

eventuell verksamhetsmässig integrering av

utbildningarna.

Syftet med uppdraget är att genom en

samlokalisering och eventuell integrering av de

konstnärliga högskolorna i Stockholm skapa

förutsättningar för ett nytt konstnärligt kraftcentrum.

För att ge tyngd åt ett sådant kraftcentrum är det av vikt

att så många som möjligt av berörda högskolor kan

samlas till ett område. Med anledning av högskolornas

relativt omfattande publika verksamhet är det också av

vikt att lokaliseringen underlättar samverkan med andra

kulturinstitutioner.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen med

förslag under år 1998. Som planeringsförutsättning bör

gälla att de konstnärliga högskolorna i Stockholm vid en

eventuell samlokalisering och verksamhetsmässig

integrering bör erhålla 8,3 miljoner kronor för ökade

hyreskostnader.

Stiftelsen Edsbergs Musikinstitut

En särskild utredare har haft Utbildningsdepartementets

uppdrag (U 1997:C) att ge ett förslag till en framtida

samorganisering och samlokalisering av Stiftelsen

Edsbergs Musikinstitut med Kungl. Musikhögskolan i

Stockholm. Utredaren inkom med sitt förslag den 30

maj 1997. Förslaget har överlämnats till utredningen

om samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig

integrering av de konstnärliga högskolorna i Stockholm

(dir. 1997:47).

5.2.6 Kompetensutveckling i arbetslivet

Riksdagen har med anledning av regeringens förslag i

budgetpropositionen för 1997 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) beslutat om

generella utbildningsuppdrag för högskolorna. Detta

uppdrag omfattar distansutbildning samt fortbildning

och vidareutbildning. Högskolorna skall i

årsredovisningarna redovisa vilka åtgärder som vidtagits

för att öka och utveckla kompetensutveckling av

yrkesverksamma.

Arbetslivet präglas av att kunskap snabbt blir

inaktuell och att krav på flexibilitet och förmåga att

överblicka komplexa sammanhang ökar. Högskolorna

bör därför ha en pådrivande roll när det gäller att

utveckla och erbjuda utbildningar som är attraktiva för

yrkesverksamma, både till innehåll och form.

Regeringens mål att pedagogiken vid högskolorna skall

utvecklas ger möjligheter till kreativa former av

kompetensutveckling. Pedagogik som i ökad

utsträckning bygger på att integrera arbetslivets

praktiska problem med högskolans teoretiska problem

ger kompetens och kunskaper som är utvecklande för

både lärare/forskare och praktiker.

Även forskningsverksamheten bör utveckla förmågan

att bidra till kompetensutveckling.

Högskolans roll för kompetensutveckling måste även

ses i ett större sammanhang. Andra organisationer och

aktiviteter i samhället stödjer också

kompetensutveckling. Det är viktigt att högskolans

insatser samordnas med dessa så att arbetet blir så

effektivt som möjligt. Ett exempel på sådana aktiviteter

är Växtkraft - Mål 4 som finansieras av EU:s

strukturfonder. Ett syfte med Växtkraft - Mål 4 är att

stödja kompetensutvecklingen av lågutbildade kvinnor i

vård och omsorg. Dessutom skall småföretagens

arbetsorganisation och kompetens utvecklas.

Krav på att högskolan skall samverka med det

omgivande samhället, högskolans tredje uppgift, har

införts i 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434). Inom

ramen för tredje uppgiften bör begreppet

kompetensutveckling få en vidare innebörd än tidigare.

Kompetensutveckling kan sägas vara överordnat

fortbildning och vidareutbildning. I det avseendet blir

även högskolornas uppdragsutbildning ett bidrag till

kompetensutveckling i arbetslivet. Olika former av

forskningssamverkan utgör andra kompetensutvecklande

insatser i den mån de bidrar till yrkesverksammas

lärande.

Högskolans roll i fortbildning och vidareutbildning

Högskolan har i flera decennier erbjudit möjligheter för

fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma

med grundläggande högskoleutbildning. Omfattningen

har i allmänhet varit relativt blygsam och varierat

mycket mellan olika lärosäten. Det är inte heller i dag

helt lätt att teckna en rättvisande bild av omfattningen

och inriktningen av högskolans roll i

kompetensutvecklingen.

Motiven för yrkesverksamma att för kortare eller

längre tid göra ett avbrott i sitt förvärvsarbete är av

olika slag. De kunskaper som gymnasieutbildningen

givit är kanske inte nog för att kunna utföra de

arbetsuppgifter som den enskilde vill ta på sig.

Gymnasieutbildningen kan behöva kompletteras med

kurser på högskolenivå. En grundläggande

högskoleutbildning kan behöva kompletteras genom

breddning av kunskaper till nya yrkesområden. För

många finns också ett stort behov av att fördjupa och

aktualisera sina kunskaper på högskolenivå i det

specifika yrkesområde som man befinner sig inom.

En stor del av kompetensutvecklingen vid högskolan

sker i form av distansutbildning. Denna gör det möjligt

att på ett flexibelt sätt erbjuda utbildning vid tidpunkt

och på plats som i hög grad styrs av den enskildes egna

önskemål. Den största delen av kompetensutvecklingen

sker dock genom att yrkesverksamma deltar i kurser

som huvudsakligen består av studerande med inriktning

på en grundläggande högskoleexamen. Detta bidrar till

en viss svårighet att mera exakt ange andelen

högskolestuderande där studierna mera kan ses som ett

led i en kompetensutveckling än som en första

grundläggande högskoleutbildning. Till svårigheten i en

sådan bedömning bidrar även det förhållandet att många

yngre studenter medvetet varvar perioder med

förvärvsarbete och studier för en grundexamen.

En undersökning från 1997 (University Continuing

Education in Sweden, Mälardalens Högskola) pekar på

att närmare 40 000 personer med anställning varje år

deltar i någon form av högskolestudier. Andelen

kvinnor bland dessa är högre än bland de studerande i

grundutbildningen, sannolikt ända upp till 75 %, med

undantag för kurser inom teknik. Många utbildningar

genomförs på distans eller på kvällstid. En stor del av

kurserna genomförs som uppdragsutbildning och betalas

således av arbetsgivarna. De största grupperna av

studerande kommer från den offentliga sektorn, i första

hand från utbildningsväsendet och från hälso- och

sjukvården.

Vid många lärosäten har utbildning som särskilt

riktar sig till personer i arbetslivet en relativt svag

ställning och anses ofta ha en lägre status än den mer

omfattande grundutbildningen. Det finns starka skäl att

försöka förändra detta synsätt i synnerhet mot bakgrund

av det starkt ökade behovet av sådan utbildning och den

expansion högskolan genomgår nu och de närmaste

åren.

Regeringen bedömer det angeläget att universitet och

högskolor ökar volymen av utbildning riktad mot

yrkesverksamma som en del i en önskvärd

kompetensutveckling. Ökningen av denna utbildning bör

minst vara proportionell mot den totala volymökningen

vid respektive lärosäte. Innehåll, form och längd på

kurserna i detta utbud av utbildning bör utvecklas i nära

kontakt med företag och myndigheter och med god

kännedom om de behov som finns i omgivande

samhälle. Särskilt bör behovet av utbildning inom

naturvetenskap och teknik liksom språk

uppmärksammas.

Regeringen anser även att kompetensutveckling av

personalen i vård- och omsorgssektorn är av stor vikt.

Regeringen redogör för detta under utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt

utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.

Distansutbildning och informationsteknik bör

utnyttjas i större utsträckning än vad som sker i dag.

Samarbete mellan lärosäten bör utvecklas liksom med

t.ex. lärcentrum i kommuner.

Det är angeläget att en sammanhållen organisation

skapas för denna typ av utbildning. Högskolans ledning

får därmed större möjligheter att styra och utveckla

denna verksamhet.

Högskolans fortbildning och vidareutbildning sker i

ökad utsträckning som uppdragsutbildning, d.v.s. betald

av arbetsgivaren. Denna utveckling är i grunden positiv

men regeringen vill understryka att

uppdragsutbildningen inte får inkräkta på annan

utbildning. Det kan tilläggas att det numera krävs

regeringens tillstånd för att anordna uppdragsutbildning

åt utländsk uppdragsgivare.

Regeringen avser att under hösten 1997 ta ställning

till Högskoleverkets rapport (Poänggivande

uppdragsutbildning i högskolan) och därmed

sammanhängande frågor.

När det gäller högskolornas forskningsverksamhet

bör den utvecklas mot en mer nära kontakt med företag

och förvaltningar. Forskningsprojekt inom lämpliga

ämnesområden bör så långt det är möjligt utformas så

att de bidrar till ett lärande i de organisationer som

berörs. Genom ett närmare samarbete med företag och

förvaltningar ökar möjligheterna att göra forskning och

forskningsprojekt tillgängliga, så att de blir intressanta

och utvecklande för de yrkesverksamma som berörs av

projekten.

Det finns många olika exempel på hur högskolor

redan idag arbetar för att forskningen skall bidra

mer direkt till kompetensutveckling. Ett sätt att

organisera möten mellan forskare och praktiker kan

exemplifieras med de Regionala utvecklingscentrum

för lärarutbildning som inrättats vid flera högskolor i

landet (se avsnitt 5.2.4). Verksamhet av detta slag

bör utvecklas vidare.

5.2.7 IT och högskolan

Allmänt

Högskolan har en nyckelroll när det gäller att stödja

utnyttjandet av informationsteknikens (IT) möjligheter i

samhället i allmänhet. Detta gäller inte minst för den

betydelsefulla roll högskolan spelar för den regionala

utvecklingen i Sverige. Bland de lyckosamma satsningar

som under de senaste åren gjorts för samarbetet mellan

högskola och regionalt näringsliv med hjälp av IT kan

nämnas den utbildning som startat i Pajala. I Pajala har

man en hög arbetslöshet samtidigt som man har en

växande elektronikindustri med svårigheter att rekrytera

kvalificerad arbetskraft. För att klara

rekryteringsbehoven bedriver Umeå universitet i

samarbete med bl.a. kommunen i dag en

ingenjörsutbildning i elektronik och informationsteknik.

Utbildningen har medfört möjlighet till kvalificerad

kompetensutveckling på hemorten med hjälp av IT.

Vidare är det viktigt att högskolan utvecklar metoder

för att med informationsteknik främja nya satsningar

inom utbildningsväsendet. Teknikens möjligheter att ge

ökad tillgänglighet underlättar också rekryteringen av

studenter genom att information och pedagogiskt

material kan nå ungdomar och redan yrkesverksamma

som annars inte skulle komma i direkt kontakt med

högskolan. Universitet och högskolor skall vid

utformandet av utbildningsutbudet särskilt beakta

behovet av utbildade inom det informationsteknologiska

området. För forskningens del öppnar

informationstekniken ständigt nya perspektiv genom att

den möjliggör informationstillgång och kontakter mellan

forskare både regionalt, nationellt och globalt.

Vikten av kontinuerlig kompetensutveckling i form

av fortbildning framhålls i alla sammanhang och gäller

alla nivåer inom utbildningsområdet. Det ökande antalet

studenter har medfört att studentgruppen har blivit

alltmer heterogen med avseende på t.ex. förkunskaper,

ålder, yrkeserfarenhet och deltidsarbete parallellt med

studierna. Detta kräver ökad flexibilitet i undervisningen

varvid informationstekniken är ett viktigt hjälpmedel.

Studier som har utförts av RRV talar för att

högskolorna behöver intensifiera sina ansträngningar att

utnyttja IT i utbildningen. Vidare visar studierna att det

behövs en ökad satsning på att ge universitets- och

högskolelärarna kompetens inom IT-området. För att

kunna undervisa effektivt i dagens högskola krävs att

läraren kan hantera IT.

En faktor som försvårar när det gäller att i större

utsträckning använda datorstöd som

inlärningshjälpmedel är den bristande tillgången på

programvara. I början utvecklades många av de

specialgjorda programmen av enstaka lärare. I takt med

att programmen blivit alltmer sofistikerade är det inte

längre möjligt att med en rimlig arbetsinsats konstruera

program på detta sätt. I dag måste många kompetenser

utnyttjas vilket förutsätter att flera personer samarbetar.

Samtidigt har kostnaderna ökat för att utveckla

programmen. En åtgärd som delvis förbättrat

förutsättningarna är bildandet av särskilda

resurscentrum där personer med olika kompetenser

gemensamt kan utveckla nya programvaror. Centrum

av denna typ har bildats vid flera svenska universitet

och högskolor.

I samband med uppbyggnaden av nya högskolor tas

också särskild hänsyn till de fördelar IT för med sig. Ett

exempel härpå är Malmö högskola som kommer att

integrera modern informationsteknologi för ett effektivt

datorstöd i lärandet. Avsikten är att IT skall användas i

stor omfattning både inom utbildning och

administration.

Preparandkurs på Internet

En praktisk användning av IT, som också visar på en

möjlighet att utnyttja den ökade tillgängligheten genom

Internet runt om i landet, skulle kunna vara en

preparandkurs inför högskolestudier förmedlad på

Internet.

Det finns exempel där man har tagit fram och lagt ut

en studievägledning omfattande ett antal avsnitt om vad

man bör tänka på när det gäller framtida högre

utbildning och vad högskolestudier innebär.

Genom den stora spridning över landet och den

lättillgänglighet som skapas genom Internet via inte

minst skolor och folkbibliotek skulle överblicken och

kunskapen om högre utbildning öka genom en

preparandkurs av nämnt slag. Kursen skulle kunna

fungera som en förberedelse för den som planerar att

påbörja en högskoleutbildning. Genom Internets

spridning i världen skulle kursen, översatt till engelska,

innebära en möjlighet för intresserade från andra länder

att snabbt skaffa sig information om svensk högre

utbildning.

Regeringen avser att ge Högskoleverket i uppdrag att

utveckla och marknadsföra en Internetbaserad

preparandkurs för högskolestudier på såväl svenska som

engelska.

Lärcentrum

De flesta kommuner i landet har etablerat lärcentrum

eller motsvarande. Uppgifterna för lärcentrumen kan

vara många, men gemensamt för dem är att de

tillhandahåller moderna tekniska metoder för olika slags

utbildningar.

En stor del av högskolans distansutbildning

förmedlas till studenterna via lärcentrum där en

kvalificerad handledare förutsätts finnas till hands för

studenterna. Det förekommer också samarbete mellan

ett antal lärcentrum i nätverk som gemensamt beställer

en högskolekurs som kan sändas samtidigt till ett flertal

orter och därmed skapas en större studentgrupp.

Det ständigt växande antalet studenter vid universitet

och högskolor talar för att en utbyggnad av

verksamheten vid lärcentrumen bör ske och att större

volymer av distansutbildning koncentreras dit.

En spridning av utbildning av alla slag till fler orter

främjar även högskolans tredje uppgift genom att små

och medelstora företag på skilda orter kan få ökad

tillgång till skräddarsydd utbildning.

Med tanke på den försöksverksamhet som pågår

inom ramen för Distansutbildningskommittén (se nedan)

finns det anledning för regeringen att återkomma till

riksdagen i denna fråga när kommittén redovisat sina

förslag, vilket beräknas ske i maj 1998.

Särskilda satsningar

Lärarutbildning

I och med den ökande IT-användningen förändras

lärarnas roll. Det är av största vikt att lärarna har

erforderlig kompetens inom området. 15 miljoner

kronor har anvisats för att utveckla lärarutbildarnas

kompetens och för att bibringa studenterna nödvändiga

färdigheter i IT-användning. Medlen fördelas av

Högskoleverket till olika projekt som främjar

användningen av IT i lärarutbildningen. Projekten

påbörjas under 1997 och resultaten skall redovisas våren

1999.

Spridning av tillgång till information

Den kompetens och de möjligheter som finns inom

Swedish University Computer Network (SUNET) har

utnyttjats för att sprida tillgången till information.

Högskoleverket har fått i uppdrag att erbjuda alla

kommuner att ansluta länsbiblioteken, länsmuseerna och

huvudbiblioteken med god kapacitet till SUNET. De

flesta kommunerna har uttryckt intresse för anslutningen

till SUNET.

Distansutbildning med IT

Den särskilde utredare, Distansutbildningskommittén (U

1995:07), som tillsattes av regeringen våren 1995,

driver inom ramen för sitt arbete försöksverksamhet

med ett 100-tal projekt som skall ge underlag för

kommitténs slutsatser och förslag om en framtida

strategi för den samlade distansutbildningen i Sverige.

Särskilda resurser har anvisats för dessa projekt.

Kommittén skall redovisa sina förslag i maj 1998. I

mars 1997 beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till

kommittén (dir. 1997:49) enligt vilka kommittén, i

anslutning till sitt ursprungliga uppdrag, skall analysera

möjligheterna att utveckla den organisation, den

pedagogik och de läromedel som universiteten och

högskolorna tillämpar respektive använder vid

undervisning med hjälp av IT. Uppdraget gäller såväl

reguljär undervisning på högskoleorten som

undervisning på distans.

Avsikten är att erfarenheterna från försöksprojekten

skall ligga till grund för belysning av dels framsteg och

hinder inom distansutbildningsområdet, dels den

inriktning framtida åtgärder bör ha. De erfarenheter

man hittills har gjort är att den nya tekniken inneburit

att man nått nya målgrupper för studier, ny pedagogik

behöver utvecklas samt att tekniken och metodiken ofta

höjer aktiviteten hos den studerande vilket inneburit en

förbättrad inlärning. Tekniken möjliggör också

kontinuerlig kontakt med läraren under studietiden.

En mer utförlig utvärdering av projekten kommer att

ske under hösten 1997 med en slutlig rapport under

våren 1998.

Högskoleverket har även i uppdrag att erbjuda

högskolestudenter förbindelse med SUNET lokalt för

studieändamål, bl.a. i samband med distansutbildning.

5.3 Nya högskolor

Generellt sett är utbildningsnivån högre i

storstadskommuner och på universitetsorterna än i

övriga landet. Orter och regioner med

högskoleutbildning har ett expansivt näringsliv. Den

allmänna utbildningsnivån hos befolkningen är hög

och övergången från gymnasieskola till universitet är

god. Enda undantaget bland storstadskommunerna är

Malmö. Ett led i regeringens politik att göra

högskoleutbildning mer tillgänglig för alla

medborgare är etableringen av nya högskolor i

Malmö och på Gotland.

5.3.1 Malmö högskola

Regeringens förslag:

 Den blivande Malmö högskola tillförs resurser

motsvarande 300 helårsstudenter.

 Den lärarutbildning och den tekniska utbildning

samt övrig verksamhet som Lunds universitet

bedriver vid enheterna Lärarhögskolan i Malmö

samt vid Lunds Tekniska Högskola i Malmö (LTH-

Malmö) förs över till Malmö högskola i samband

med att denna blir en självständig statlig högskola.

Resurser motsvarande sammanlagt 3 800

helårsstudenter inom utbildningsområdena teknik

och naturvetenskap, samhällsvetenskap, humaniora,

teologi samt undervisning förs per den 1 juli 1998

från anslag B 3. Lunds universitet: Grundutbildning

till anslaget B 45. Särskilda utgifter inom universitet

och högskolor m.m., anslagsposten 11. Malmö

högskola.

 Den blivande Malmö högskola tillförs såväl

permanenta som engångsvisa forskningsresurser.

Regeringens bedömning:

 Som planeringsförutsättning bör gälla att

odontologiska fakulteten vid Lunds universitet, även

kallad Tandvårdshögskolan, förs över till den

blivande Malmö högskola. Överföringen skall ske

under förutsättning att detta skulle gagna

utbildningen och forskningen vid såväl Malmö

högskola som Tandvårdshögskolan samt vara till

nytta för regionen.

 I enlighet med riksdagens beslut med anledning av

1997 års budgetproposition bör som

planeringsförutsättning vidare gälla att Malmö

högskola tilldelas ytterligare resurser motsvarande

1 500 helårsstudenter år 1999.

Skälen för regeringens förslag och

bedömning:

Bakgrund

Riksdagen beslutade med anledning av förslag i

budgetpropositionen för år 1997 att en ny högskola

skulle inrättas i Malmö och tillföras resurser

motsvarande 3 000 helårsstudenter för budgetperioden

1997-1999 (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Regeringen tillsatte

i oktober 1996 Organisationskommittén för Malmö hög-

skola (dir. 1996:74; U 1996:06). Kommitténs uppdrag

är att planera verksamheten vid en ny högskola i Malmö

och att göra de förberedelser som krävs samt, under

förutsättning av riksdagens beslut, starta verksamheten

och därvid fungera som uppdragsgivare avseende

grundutbildning som anordnas av andra universitet och

högskolor.

Verksamheten vid Malmö högskola skall präglas av

förnyelse avseende såväl grundläggande

högskoleutbildning som forskning. Kurser och program

skall vara förankrade i ett samhällsbehov och med

pedagogiskt nytänkande i undervisningen. Riksdagen

har med anledning av regeringens förslag i förra årets

budgetproposition fattat beslut om huvudsaklig

inriktning av verksamheten vid den nya högskolan.

Organisationskommittén planerar och har startat

utbildningar inom följande områden: Teknik och

ekonomi, Lärarutbildning, Hälsa och samhälle, Konst

och kommunikation, Natur- och resurshushållning,

Internationell migration och etniska relationer (IMER)

samt Centrum för kompetensutveckling. De tre

sistnämnda områdena skall dessutom tillsammans med

Europakunskap samt Jämställdhet och genuskunskap

utgöra profilområden för hela verksamheten.

Utbildningen har utvecklats och planerats i nära kontakt

med det omgivande samhället i syfte att den kunskap

och kompetens utbildningen ger skall bidra till att lösa

långsiktiga samhällsproblem. För att åstadkomma

förnyelse och gränsöverskridande kommer verksam-

heten att indelas i flervetenskapliga och

tvärvetenskapliga områden som inte följer de

traditionella ämnesgränserna.

Organisationskommittén har enligt direktiven lämnat

ett förslag till regeringen hur de enheter vid Lunds

universitet som idag bedriver verksamhet i Malmö bör

organiseras efter år 1997. Lunds universitet har beretts

tillfälle att yttra sig över organisationskommitténs

förslag. För att ge bästa tänkbara förutsättningar för

samarbete bör enligt organisationskommitténs mening

samtliga högskoleutbildningar i Malmö lokaliseras till

antingen Universitetsholmen eller till

Universitetssjukhuset MAS. En arkitekttävling är utlyst

med denna utgångspunkt och de tävlandes förslag skall

behandlas av en jury under hösten 1997. De första nya

byggnaderna skall enligt planerna vara inflyttningsklara

hösten år 2000.

Vidare förbereder kommittén anställning av lärare

och rektor samt ansökningar till Högskoleverket om rätt

att utfärda vissa examina. Organisationskommitténs

arbete bedrivs så att en statlig högskola kan inrättas i

Malmö senast den 1 juli 1998.

Resurser

Grundutbildning

Malmö högskola skall byggas upp successivt. För år

1997 har beräknats ett anslag för grundutbildningen om

33 013 000 kronor och organisationskommittén har

utlyst närmare 850 utbildningsplatser till hösten 1997.

Antalet förstahandssökande var drygt 4 000 och enligt

preliminära uppgifter har 1 000 studenter antagits till

kurser inom utbildningsområdena Teknik och ekonomi,

Natur och resurshushållning, IMER, Hälsa och

samhälle samt Centrum för kompetensutveckling.

Studenterna har antagits till utbildningar vid Lunds

universitet, Vårdhögskolan i Malmö, Högskolan i

Halmstad, Högskolan Kristianstad och Sveriges

lantbruksuniversitet, som på uppdrag av

organisationskommittén anordnar kurser vid den

blivande Malmö högskola.

Riksdagen beslutade i enlighet med förslaget i 1997

års budgetproposition att Malmö högskola skall tilldelas

resurser motsvarande 3 000 helårsstudenter för perioden

1997-1999. Vidare godkände riksdagen regeringens

förslag i 1997 års ekonomiska vårproposition om

ytterligare nya utbildningsplatser för budgetåret 1998

(prop. 1996/97:150 utg.omr. 16, bet. 1996/97:FiU20,

rskr. 1996/97:284). Regeringen föreslår att 300 av

dessa förläggs till Malmö högskola. För år 1998 har

regeringen beräknat 171 130 000 kronor för Malmö

högskola. Intill dess att en statlig högskola inrättas

disponeras medlen av Organisationskommittén för

Malmö högskola (U 1996:06).

Den nya högskolan skall byggas upp i samarbete

med de redan existerande högskoleenheterna i området.

Regeringen föreslog i 1997 års budgetproposition att

Lunds universitets nuvarande verksamhet i Malmö del-

vis skall ingå i den nya högskolan och gav

organisationskommittén i uppdrag att utreda frågan om

hur samarbete med, respektive integration av, dessa

befintliga högskoleutbildningar skall ske.

Organisationskommittén föreslår i den skrivelse som

lämnades till regeringen den 1 augusti 1997 att

ingenjörsutbildning och lärarutbildning som idag bedrivs

vid Lunds universitet och övrig verksamhet vid

enheterna Lärarhögskolan i Malmö och LTH-Malmö

vid Lunds universitet skall sammanföras med Malmö

högskola den 1 juli 1998. Undantag från principen att

samtliga utbildningar i Malmö förutom de medicinska

och odontologiska utbildningarna bör ha sin

organisatoriska hemvist i Malmö högskola görs nu för

de konstnärliga utbildningarna. Dessa föreslås även i

fortsättningen tillhöra Lunds universitet. Enighet råder

dock med Lunds universitet om att verksamheten vid

Teaterhögskolan, Musikhögskolan och Konsthögskolan

bör samlokaliseras med Malmö högskola för att

underlätta ett nära samarbete. Vidare föreslår

organisationskommittén, under förutsättning att

huvudmannaskapet för Vårdhögskolan i Malmö

överflyttas till staten, att den överförs till Malmö

högskola.

Regeringen delar organisationskommitténs

uppfattning och föreslår att resurser motsvarande 3 800

helårsstudenter inom utbildningsområdena humaniora,

samhällsvetenskap, naturvetenskap, teknik,

undervisning och övrigt förs från Lunds universitet till

Malmö högskola per den 1 juli 1998 avseende

ingenjörs- och lärarutbildningarna. Regeringen har

vidare erfarit att Lunds universitet och

Organisationskommittén för Malmö högskola har slutit

avtal om finansieringen av samlokaliseringen av

verksamheten vid Teaterhögskolan, Musikhögskolan

och Konsthögskolan med Malmö högskola. Innehållet i

avtalet innebär att Lunds universitet ersätter Malmö

högskola med hyresmedel för de tre konstnärliga

utbildningarna som skall lokaliseras till

Universitetsholmen.

Odontologiska fakulteten vid Lunds universitet, även

kallad Tandvårdshögskolan, har visat intresse för att

ingå som en del i Malmö högskola. Regeringens

principiella inställning är att Tandvårdshögskolan bör

föras över till Malmö högskola. Det slutgiltiga beslutet

bör dock göras beroende av en analys av vilken

organisatorisk tillhörighet som bäst gagnar såväl Malmö

högskolas planerade utbildningar som den odontologiska

utbildningen och forskningen samt av vilken lösning

som är till störst nytta för regionen.

Kommittén En ny högskola i Malmö framhöll i sitt

betänkande Högskolan i Malmö (SOU 1996:120) att

Malmö högskola, inklusive Lunds universitets

verksamhet i Malmö, skulle kunna omfatta drygt 14 000

helårsstudenter några år in på 2000-talet. Regeringen

anser att omfattningen av utbyggnaden måste bli

beroende av den finansiering som kan åstadkommas.

Forskning

Forskningen vid Malmö högskola skall bedrivas i

projektform med en permanent grundorganisation

finansierad med statliga medel. En intressant

forskningsmiljö kan skapas genom att

forskningsresurser förs samman till en flervetenskaplig

struktur med en problemorienterad ansats för

verksamheten. Den grundläggande princip som slogs

fast av kommittén En ny högskola i Malmö var att

forskningen skall inriktas mot den grundläggande

högskoleutbildningens behov av forskningsanknytning

för att främja kvaliteten och kunskapsutvecklingen inom

högskolans områden för utbildning.

Forskningen vid de mindre och medelstora

högskolorna har stor betydelse för grundutbildningens

kvalitet och för lärarnas kompetensutveckling.

Regeringen framhöll i budgetpropositionen för

budgetåret 1997 att det vid de mindre och medelstora

högskolorna finns goda miljöer för forskning och

föreslog att permanenta forskningsresurser skulle

tilldelas de mindre och medelstora högskolorna (prop.

1996/97:1 utg.omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr.

1996/97:100). Dessa skulle fritt kunna disponeras av

respektive högskola för att högskolan skall kunna

utveckla forskningen under eget ansvar. Riksdagen

beslutade i enlighet med regeringens förslag.

För år 1998 föreslås Malmö högskola tilldelas

forskningsmedel om sammanlagt 26,2 miljoner kronor

varav 10,2 miljoner kronor permanent vilka har

beräknats under anslaget B 46. Forskning och

konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Intill

dess att en statlig högskola inrättas disponeras medlen

av Organisationskommittén för Malmö högskola

(U 1996:06). Som planeringsförutsättning bör gälla att

Malmö högskola på sikt tilldelas ökade permanenta

forskningsresurser.

Särskilda kostnader

Regeringen konstaterade redan när det gällde Södertörns

högskola att uppbyggnaden av en ny högskola innebär

stora svårigheter att finansiera planerings- och

utbildningskostnaderna inom de ordinarie

ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden. En

högskola som har varit verksam under ett antal år har

möjlighet att vid en ny utbildningssatsning omprioritera

medel från andra verksamheter, vilket inte en högskola

under uppbyggnad kan göra.

Uppbyggnaden av en ny högskola medför dessutom

lånekostnader för investeringar som ej kan täckas av de

ordinarie ersättningsbeloppen för helårsstudenter och

helårsprestationer. Total nyanskaffning av all inredning

och utrustning medför betydligt högre lånekostnader än

vad som gäller för etablerade högskolor, vilka förnyar

sin inredning och utrustning kontinuerligt. En högskola

under uppbyggnad kan dessutom inte maximalt utnyttja

lokaler, inredning och utrustning för att på det sättet

generera ersättning för helårsstudenter och

helårsprestationer.

För kostnader för planering, utveckling och

uppbyggnad av högskolan och dess verksamhet har

Organisationskommittén för Malmö högskola erhållit

25 miljoner kronor under budgetåret 1997. Som ett

ytterligare bidrag till de särskilda uppbygg-

nadskostnaderna, för att bygga upp ett sekretariat för

administrativ samordning av forskningsprojekt och för

projekt som förenar forskning rörande konsekvenserna

av brobygget över Öresund med forskning kring

europafrågor, beslutade riksdagen i enlighet med

regeringens förslag i 1997 års ekonomiska

vårproposition att tilldela Organisationskommittén för

Malmö högskola 18 323 000 kronor (prop. 1996/97:150

utg.omr. 16, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

5.3.2 Högskola på Gotland

Regeringens förslag

En ny högskola på Gotland tillförs resurser för

ytterligare 200 helårsstudenter hösten 1998, vilket

innebär ett sammanlagt tillskott av resurser för 900

helårsstudenter under perioden 1997-1999.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen behandlade

med anledning av budgetpropositionen (prop.

1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100)

frågan om inrättande av en självständig högskola på

Gotland. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att

en organisationskommitté skulle tillsättas för att

förbereda omorganisationen av Högskoleutbildning på

Gotland till en självständig högskola. Regeringen

tillsatte organisationskommittén den 7 januari 1997.

Enligt direktiven (dir. 1996:96) är

organisationskommitténs huvuduppgift att organisera

om den nuvarande högskoleutbildningen på Gotland till

en självständig högskola. Vidare skall

organisationskommittén under ett övergångsskede driva

verksamheten och fungera som uppdragsgivare när det

gäller den grundutbildning som anordnas av andra

universitet och högskolor.

Organisationskommitténs arbete

Organisationskommittén har i skrivelse i anslutning till

budgetunderlaget för 1998 redogjort för

huvudinriktningen för den framtida verksamheten. En

framtida högskola på Gotland har enligt kommittén

möjligheter att utveckla intressanta utbildningar med

unika kombinationer mellan t.ex. humanistisk och

konstnärlig utbildning och utbildning inom teknik eller

andra områden. Kommittén menar att en högskola på

Gotland har goda förutsättningar att utveckla

flerdisciplinära program med inriktning mot

Östersjöregionen.

Den ingenjörs- och lärarutbildning liksom den

speciella utbildning i företagsekonomi med inriktning

mot IT som idag ges bör även fortsättningsvis bedrivas

på Gotland. Vidare arbetar kommittén med att utveckla

utbildningar inom det humanistiska/kulturvetenskapliga

området, bl.a. inom områdena kulturarv och samhälle,

byggnadsrestaurering/ekologiskt byggande, inom

området samhällssäkerhet och det ekologiska området

med tonvikt på för Östersjöregionen särskilt relevant

ekologi.

Fortbildning och vidareutbildning inom olika

efterfrågade ämnesområden skall kunna erbjudas.

Vissa utbildningar kommer även fortsättningsvis att

bedrivas i samarbete med andra universitet och

högskolor, reglerade i avtal med berörda lärosäten.

Det s.k. sommaruniversitetet har hittills varit en

framgångsrik verksamhet. Den bör kunna utvecklas

ytterligare såväl till innehåll som omfattning.

Regeringen har erfarit att organisationskommittén

under hösten kommer att ansöka om examensrättigheter

hos Högskoleverket.

Målet bör vara att verksamheten i slutet av

budgetperioden 1997-1999 skall omfatta 1 200

helårsstudenter. Enligt organisationskommittén bör

målet vara att verksamheten vid slutet av nästa

budgetperiod år 2002 skall omfatta omkring 2 200

helårsstudenter.

Planeringen för högskoleutbildningen på Gotland är

inriktad mot att en självständig högskola skall kunna

inrättas senast den 1 juli 1998. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i denna fråga under våren

1998.

Resurser

Uppbyggnaden av en ny högskola innebär initialt

svårigheter att finansiera planerings- och

utbildningskostnaderna inom ordinarie

ersättningsbelopp. I likhet med vad som beskrivits under

avsnitt 5.3.1 Malmö högskola krävs särskilda medel för

uppbyggnad av en högskola på Gotland.

För 1998 har regeringen beräknat medel under

anslaget B 33. Högskoleutbildning på Gotland:

Grundutbildning med 40,7 miljoner kronor. Intill dess

att en statlig högskola inrättas disponeras medlen av

Organisationskommittén för en ny högskola på Gotland

(U 1997:01).

5.4 Resurser för forskning och

forskarutbildning

5.4.1 Inledning

Riksdagen har med anledning av regeringens

budgetproposition för år 1997 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) beslutat om ökade

resurser för forskning och forskarutbildning. Beslutet

har bl.a. inneburit att de mindre och medelstora

högskolorna tilldelats ökade och permanenta

forskningsresurser. Denna utbyggnad bidrar, enligt

regeringens uppfattning, till att några av de mindre och

medelstora högskolorna under budgetperioden 1997-

1999 kan komma att uppfylla kriterierna för

benämningen universitet (prop. 1996/97:1 Utgifts

område 16, sid 77). Mitthögskolan har till regeringen

inkommit med en ansökan om att få benämnas

Mittuniversitetet. Ansökan prövas för närvarande av

Högskoleverket. Regeringen har erfarit att ytterligare

tre högskolor förbereder ansökningar om rätten att

benämnas universitet.

Utbyggnaden av de mindre och medelstora

högskolornas permanenta forskningsresurser innebär att

dessa högskolor år 1997 förfogar över cirka 5 % av det

belopp som riksdagen anslår till forskning vid

universitet och högskolor. Denna utbyggnad måste

fortsätta vid alla högskolor. I takt med att de mindre och

medelstora högskolornas forskningsresurser byggs ut

ökar deras möjligheter att rekrytera kvalificerade

forskare och kontakterna med näringslivet fördjupas.

Utbyggnaden av forskningen är även ett led i att stärka

kvaliteten inom grundutbildningen. Regeringen avser att

följa upp hur högskolorna utnyttjar de tilldelade

resurserna så att frågan blir belyst i ett övergripande

forskningspolitiskt sammanhang och kan utgöra grund

för en framtida fördelning av resurserna. Denna

uppföljning bör kunna ske inom ramen för den

parlamentariska forskningsutredningen och ligga till

grund för att komplettera resurstilldelningssystemet för

högre utbildning med kriterier för de permanenta

forskningsresursernas fördelning till de mindre och

medelstora högskolorna. Sådana kriterier bör bygga på

att högskolorna kan visa upp en kvalificering och en

viss grad av specialisering, som kommer till uttryck i

bland annat godkända magisterutbildningar,

professorsprogram, egen forskning inom vissa områden

samt goda infrastrukturella förutsättningar för forskning

och utbildning.

Regeringen har i propositionen Högskolans ledning,

lärare och organisation (prop. 1996/97:141) föreslagit

att anslag för forskning och forskarutbildning till

universiteten och de högskolor som riksdagen beslutar

skall ges till fyra vetenskapsområden: humanistisk-

samhällsvetenskapligt, medicinskt, naturvetenskapligt

och tekniskt. För vart och ett av lärosätena skall

riksdagen besluta om anslagets storlek och vilka av ovan

nämnda vetenskapsområden som skall anvisas resurser

för forskning och forskarutbildning. För varje lärosäte

som tilldelas resurser för ett vetenskapsområde kommer

regeringen att föreslå särskilda uppdrag för forskning.

De särskilda uppdragen skall bl.a. vid behov säkerställa

att forskning bedrivs vid något eller några lärosäten

inom ämnesområden som är av nationellt intresse.

I samma proposition föreslår regeringen vidare att de

mindre och medelstora högskolorna själva skall, utan

beslut av Högskoleverket, besluta vilka professorer som

skall anställas.

Propositionens förslag i denna del föreslås träda i

kraft den 1 januari 1999. Under förutsättning att

riksdagen godkänner regeringens förslag kommer

regeringen i budgetpropositionen hösten 1998 att lämna

förslag om resurser till vetenskapsområden.

I syfte att få en helhetssyn på den svenska

forskningspolitiken tillsatte regeringen den 22 maj 1997

en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:67). Kommittén

har till uppdrag att analysera de svenska statliga

forskningsinsatserna med utgångspunkt från samhällets

behov och forskningens möjligheter samt

ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och

myndigheter, mellan myndigheter och andra finansiärer

liksom mellan myndigheterna inbördes. Kommittén

skall vidare lämna förslag om övergripande och

långsiktig inriktning av de statliga forskningsinsatserna

samt förslag om forskningsorganisation och

ansvarsfördelning mellan berörda organ och hur

samverkan och kunskapsöverföring skall ske mellan

universitet och högskolor och samhällslivet i övrigt.

I det följande föreslår regeringen resurser för

satsningar på angelägna forskningsområden vid

universiteten. Vidare föreslås satsning på vetenskaplig

kompetensutveckling. De resurser som regeringen

föreslår möjliggör även en ökad anställning av

professorer eller forskare inom området. Det ankommer

emellertid på respektive lärosäte att bedöma de olika

behoven. Vidare föreslås satsningar på

forskarutbildning. Förstärkningarna har beräknats under

respektive lärosätes anslag. I fördjupade

anslagsframställningar för perioden 1997-1999, i

budgetunderlag för år 1998 samt i skrivelser och vid

uppvaktningar har företrädare för högskolorna framfört

önskemål om forskningssatsningar inom en rad

områden. Dessa förslag har endast delvis kunnat beaktas

i denna proposition. Det är emellertid regeringens

uppfattning att det bör vara möjligt för högskolorna

själva att genomföra de förslag som bedöms som

angelägna genom omprioriteringar inom ramen för

ordinarie anslag.

Regeringen föreslår vidare att de mindre och

medelstora högskolorna, Lärarhögskolan i Stockholm,

Idrottshögskolan i Stockholm, Teaterhögskolan i

Stockholm, Malmö högskola samt högskoleutbildning

på Gotland erhåller fortsatt ökning av permanenta

forskningsresurser. Vid sidan av de satsningar som

regeringen föreslår i denna proposition kommer

forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna

att förstärkas med fleråriga satsningar från några av

forskningsstiftelserna.

Den sammanlagda utbyggnaden av forskningen vid

landets högskolor framgår av nedanstående tabell. De

totala nivåer som redovisas förutsätter fortsatta insatser

från forskningsstiftelserna.

ANSLAG

ANSLAG

ANSLAG

TOTAL

NIVÅ

1997

1998

19981

B 2

Uppsala

906 412

952 889

952 88

9

B 4
[REDACTED_EFTERNAMN]

941 950

977 689

977 68

9

B 6

Göteborg

723 664

784 320

784 32

0

B 8

Stockholm

743 788

776 182

776 18

2

B

10

Umeå

500 155

522 150

522 15

0

B

12

Linköping

323 203

343 420

343 42

0

B

14

KI

558 025

603 168

603 16

8

B

16

KTH

487 667

506 501

510 50

12

B

18

Luleå

166 997

178 285

183 28

5

Summa

universitet

5 351 862

5 644 6

04

5 653 6

04

B 46:

1

Karlstad

30 304

42 612

57 612

2

Växjö

30 414

52 723

57 723

3

Örebro

30 523

52 833

63 833

4

Mitthögskolan

30 025

52 329

61 3292

5

Borås

6 154

9 212

19 212

6

Dalarna

21 901

25 168

30 168

7

Gävle /Sandviken

11 745

14 877

19 877

8

Halmstad

17 975

21 190

31 190

9

Kalmar

17 974

21 189

26 189

10

Karlskrona/Ronne

by

18 043

21 259

39 2592

11

Kristianstad

5 638

13 689

18 689

12

Skövde

9 889

12 997

22 997

13

Trollhättan/Uddev

alla

5 418

8 467

18 467

14

Mälardalens

högskola

17 996

21 211

26 211

15

Södertörns

högskola

11 000

12 138

17 138

16

Idrottshögskolan

3 327

4 363

4 363

17

Lärarhögskolan

i Stockholm

12 234

13 389

13 389

18

Danshögskolan

2 597

2 632

2 632

19

Dramatiska

institutet

2 199

2 228

2 228

20

Konstfack

2 606

2 641

2 641

21

Kungl.

Konsthögskolan

1 237

1 253

1 253

22

Kungl.

Musikhögskolan

2 662

2 697

2 697

23

Operahögskolan

2 098

2 126

2 126

24

Teaterhögskolan

1 237

2 246

2 246

25

Malmö högskola

21 225

26 225

26

Gotland

1 992

6 992

Summa högskolor

295 19

6

438 686

576 68

6

B44

:1

Chalmers

334 17

3

344 873

344 87

3

B44

:3

Jönköping

17 461

19 867

19 867

Summa CTH och

HJ

351 634

364 740

364 74

0

Totalt

5 998 692

6 448 03

0

6 595 0

30

1. Inklusive insatser från forskningsstiftelserna.

 Från KK-stiftelsen 102 miljoner kronor; från CTH 30 miljoner kronor

2. Inklusive Forskarskola i teleinformatik, 4 milj kr för KTH

 resp Mitthögskolan samt 7 milj kr för Högskolan i

Karlskrona/Ronneby

5.4.2 Resurser

I det följande presenteras regeringens förslag

beträffande satsningar på forskning och

forskarutbildning samt förslag till satsningar på olika

forskningsområden. Medlen har beräknats under

respektive lärosätes anslag.

Regeringens förslag:

 Universiteten samt högskolorna i Karlstad, Växjö

och Örebro, Mitthögskolan, Högskolan i Borås,

Högskolan Dalarna, högskolorna i Gävle/Sandviken,

Halmstad, Kalmar, Karlskrona/Ronneby,

Högskolan Kristianstad, högskolorna i Skövde,

Trollhättan/Uddevalla, Mälardalens högskola,

Södertörns högskola, Idrottshögskolan i Stockholm,

Lärarhögskolan i Stockholm, Teaterhögskolan i

Stockholm, Malmö högskola, Högskoleutbildning på

Gotland, Chalmers tekniska högskola AB och

Stiftelsen Högskolan i Jönköping skall erhålla medel

för vetenskaplig kompetensutveckling av högskolans

lärare och förstärkning av studiefinansieringen i

forskarutbildningen.

 Uppsala universitet skall erhålla medel för

lokalkostnader för Gustavianum.

 Uppsala universitet skall erhålla medel för Kollegiet

för samhällsforskning (SCASSS).

 Uppsala universitet skall erhålla medel för Torgny

Segerstedts gästprofessur.

 Lunds universitet skall erhålla medel för

verksamheten vid Skissernas museum.

 Lunds universitet skall erhålla medel till ökade

hyreskostnader för Biomedicinskt centrum.

 Göteborgs universitet skall erhålla medel för

tvärvetenskaplig, gränsöverskridande forskning och

forskarutbildning inom humanistisk och

samhällsvetenskaplig fakultet.

 Göteborgs universitet skall erhålla medel till ökade

hyreskostnader för Centrum för experimentell

biomedicin.

 Göteborgs universitet skall erhålla medel för

forskning inom området oorganisk kemi.

 Stockholms universitet skall erhålla medel för

forskning vid Centrum för invandrarforskning.

 Stockholms universitet skall erhålla medel för

forskningsområdet svenska för döva.

 Stockholms universitet skall erhålla medel för

forskning och vård av Tage Erlanders arkiv.

 Linköpings universitet skall erhålla medel för ett

nytt tema, Tema Etnicitet.

 Linköpings universitet skall erhålla medel för

uppbyggnad av tvärvetenskaplig forskarutbildning.

 Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla medel för

forskning om infrastrukturens ekonomi.

 Karolinska institutet skall erhålla medel för ökade

hyreskostnader med anledning av upprustningen av

institutets lokaler.

 Luleå tekniska universitet skall erhålla ytterligare

medel för forskning och forskarutbildning inom

filosofisk fakultet.

Regeringens bedömning:

För 1999 bör planeringsförutsättningen vara att

 Uppsala universitet erhåller ytterligare medel för

lokalkostnader för Gustavianum.

 Lunds universitet erhåller ytterligare medel för

verksamheten vid Skissernas museum.

 Lunds universitetet erhåller medel till ökade

hyreskostnader för nya och ombyggda lokaler för

Biomedicinskt centrum.

 Stockholms universitet bör tillsammans med Kungl.

Tekniska högskolan erhålla medel för

hyreskostnader för Fysikcentrum.

 Umeå universitet erhåller medel för hyreskostnader

för kemiskt-biologiskt centrum.

 Kungl. Tekniska högskolan bör tillsammans med

Stockholms universitet erhålla medel för

hyreskostnader för Fysikcentrum.

 Kungl. Tekniska högskolan erhåller medel för

hyreskostnader för ett nytt bibliotek.

 Luleå tekniska universitet erhåller ytterligare medel

för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning

inom filosofisk fakultet.

 Chalmers tekniska högskola AB erhåller medel för

mikroelektroniskt centrum.

Förslag har också lämnats enligt följande

 För lärarutbildningarnas forskningsanknytning

föreslås resurser (avsnitt 5.2.4)

 För ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg (avsnitt

7.1)

Planeringsförutsättning för 1999 har också lämnats

enligt följande

 Linköpings universitet erhåller medel för Himmel

och hav - ett teknik- och naturvetenskapscentrum

(avsnitt 5.2.3)

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Kompetensutveckling av högskolelärare samt

förstärkning av studiefinansieringen i

forskarutbildningen

I propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141) förordar regeringen

en jämnare fördelning av arbetsuppgifterna mellan de

anställda högskolelärarna. Det är därför naturligt att

medel tillskjuts för högskolelärarnas vetenskapliga

kompetensutveckling. Den reformering av

forskarutbildningen som föreslås i förevarande

proposition (avsnitt 5.5) bör åtföljas av förstärkta

resurser för studiefinansieringen.

Riksdagen beslutade med anledning av regeringens

förslag i vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) att avsätta 236

miljoner kronor för högskolelärares

kompetensutveckling, bl.a. genom utökade möjligheter

till forskning i tjänsten, samt för förstärkning av

studiefinansieringen i forskarutbildningen. Detta är en

viktig satsning som kommer att främja kvaliteten i

högskolans utbildning.

Tillskottet innebär enligt regeringens bedömning en

förstärkning motsvarande cirka 350 anställningar som

doktorand. Utöver denna satsning har Riksbankens

Jubileumsfond delat ut medel för cirka 100 anställningar

som doktorand. Flera forskningsstiftelser avser att dela

ut betydande medel för anställningar som doktorand och

till utbildningsbidrag. Enligt uppgifter som regeringen

inhämtat kommer medel för studiefinansiering för

ytterligare upp emot 1 000 doktorander att delas ut av

forskningsstiftelserna. Totalt innebär dessa insatser att

ytterligare cirka 1 500 forskarstuderande kommer att

kunna erhålla anställning som doktorand under 1997

och 1998.

Utöver dessa satsningar kommer forsknings-

stiftelserna att tilldela samtliga mindre och medelstora

högskolor samt Luleå tekniska universitet fleråriga

resurser för forskning.

Uppsala universitet, Gustavianum

En omfattande restaurering av Gustavianum vid

Uppsala universitet har genomförts. Ett

universitetshistoriskt museum har inrättats. Riksdagen

beslutade med anledning av budgetpropositionen för år

1997 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr.

1996/97:100) att anslå 0,5 miljoner kronor för

universitetets ökade hyreskostnader för Gustavianum.

Regeringen föreslår att Uppsala universitet för år 1998

tilldelas ytterligare 0,5 miljoner kronor för täckande av

ökade hyreskostnader. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B 2. Uppsala universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för år 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att universitetet

erhåller ytterligare 0,5 miljoner kronor för ändamålet

budgetåret 1999.

Uppsala universitet, SCASSS

Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) har sedan år

1995 funnits som en särskild inrättning vid

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet

(HSFR) med Uppsala universitet som värduniversitet.

SCASSS bedriver flerdisciplinär grundforskning.

Oklarheter har förelegat beträffande

ansvarsfördelningen mellan SCASSS, HSFR och

universitetet när det gäller den administrativa

hanteringen. HSFR har föreslagit att den organisatoriska

knytningen med SCASSS skall upphävas. Enligt

regeringens mening bör SCASSS fortsätta att vara en

nationell inrättning men vid Uppsala universitet.

Uppsala universitet föreslås erhålla 9,1 miljoner kronor,

som överförs från HSFR, för täckande av kostnader för

verksamheten. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B 2. Uppsala universitet: Forskning och

forskarutbildning. (Se vidare under anslaget D 3.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning).

Uppsala universitet, Torgny Segerstedts

gästprofessur

Rådet för forskning om universitet och högskolor, som

upphör fr.o.m. den 1 januari 1998, har inrättat och

finansierat Torgny Segerstedts gästprofessur:

universitet, kunskap och lärande i samhället.

Gästprofessuren administreras av SCASSS. Regeringen

föreslår att Uppsala universitet tillförs 0,4 miljoner

kronor för gästprofessuren. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B 2. Uppsala universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Lunds universitet, Skissernas museum

Skissernas museum har en i världen unik samling av

skisser och modeller till monumentalkonst och offentlig

konst. Samlingen består även av ett betydande bibliotek

och ett omfattande bild- och klipparkiv. Lunds

universitetet har ett särskilt ansvar för dessa samlingar.

Riksdagen beslutade med anledning av

budgetproposition för år 1997 (prop. 1996/97:1, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) att anslå medel för

forskning kring offentlig konst och monumentalkonst.

Regeringen föreslår att universitetet för år 1998 erhåller

ytterligare 0,5 miljoner kronor för detta ändamål.

Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 4.

Lunds universitet: Forskning och forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för år 1999

Som planeringsförutsättning för år 1999 bör gälla att

universitetet erhåller ytterligare 2,5 miljoner kronor för

ändamålet.

Lunds universitet, Biomedicinskt centrum

Lunds universitet bygger om och bygger nya lokaler för

Biomedicinskt centrum. Regeringen föreslår att

universitetet erhåller 4 miljoner kronor för ökade

hyreskostnader. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B 4. Lunds universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för år 1999

Som planeringsförutsättning för år 1999 bör gälla att

universitetet erhåller ytterligare 9 miljoner kronor för

ändamålet.

Lunds universitet, forskning kring arbetets och

arbetarrörelsens historia

Lunds universitet har tidigare fått ett engångsbelopp för

uppbyggnad av forskning kring arbetets och

arbetarrörelsens historia. Regeringen bedömer att denna

forskning fortsättningsvis kan finansieras inom ramen

för universitetets ordinarie anslag.

Göteborgs universitet, tvärvetenskaplig forskning och

forskarutbildning i framför allt humaniora och

samhällsvetenskap

Vid Göteborgs universitet finns det en lång tradition att

arbeta gränsöverskridande mellan olika fakulteter. Ett

exempel på denna verksamhet är samarbetet inom idé-

och lärdomshistoria och socialt arbete inom Forum för

studier av samtidskulturen. Vid universitetet har ett

samarbete kring temat globalisering, migration och

transkulturella relationer vuxit fram. Det är ett

samarbete som sträcker sig över de humanistiska och

samhällsvetenskapliga fakulteterna samt det konstnärliga

området. Regeringen föreslår att Göteborgs universitet

erhåller extra resurser ur den särskilda satsningen för

kompetensutveckling och för forskarutbildning, för

utveckling av gränsöverskridande forskning och

forskarutbildning inom området. Medel för ändamålet

har beräknats under anslaget B 6. Göteborgs universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Göteborgs universitet, Centrum för experimentell

biomedicin

Regeringen föreslår att Göteborgs universitet erhåller

30,4 miljoner kronor för ökade hyreskostnader till

Centrum för experimentell biomedicin. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B 6. Göteborgs

universitet: Forskning och forskarutbildning

Göteborgs universitet, forskning inom området

oorganisk kemi

Regeringen föreslår att Göteborgs universitet erhåller

0,7 miljoner kronor för docent Clas Helgessons

forskning inom området oorganisk kemi. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B 6. Göteborgs

universitet: Forskning och forskarutbildning.

Stockholms universitet, Centrum för

invandrarforskning

Centrum för invandrarforskning (CEIFO) vid

Stockholms universitet bedriver en omfattande

forskning kring invandring och invandrare. Regeringen

föreslår att Stockholms universitet för år 1998 tilldelas

1 miljon kronor som en engångssatsning för

verksamheten vid CEIFO. Medel för ändamålet har

beräknats under anslaget B 8. Stockholms universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Stockholms universitet, Svenska för döva

Vid Stockholms universitet bedrivs sedan länge

undervisning i teckenspråk. Det saknas däremot

möjligheter till forskning inom området. Regeringen

föreslår därför att Stockholms universitet tilldelas

0,9 miljoner kronor för forskning (professur) i området

svenska för döva. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B 8. Stockholms universitet: Forskning

och forskarutbildning.

Stockholms universitet, Forskning kring och vård av

Tage Erlanders arkiv

Tage[REDACTED_EFTERNAMN] har spelat en central roll i svensk politik.

Både som aktör och iakttagare av den politiska

utvecklingen hade[REDACTED_EFTERNAMN] en unik position. Han har

efterlämnat ett mycket omfattande arkiv som endast i

ringa utsträckning har kunnat utnyttjas av den

vetenskapliga forskningen. En förutsättning för att

arkivet skall bli tillgängligt för forskningen är att det

katalogiseras av kunnig arkivpersonal. Regeringen

föreslår att Stockholms universitet erhåller 250 000

kronor för forskning kring och för vård av detta arkiv i

samarbete med Arbetarrörelsens arkiv. Medel för

ändamålet har beräknats under anslaget B 8.

Stockholms universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att Stockholms

universitet tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan

erhåller ersättning för ökade hyreskostnader med totalt

16 miljoner kronor i samband med inflyttning i det med

Kungl. Tekniska högskolan gemensamma

Fysikcentrum.

Umeå universitet, kemiskt-biologiskt centrum

Planeringsförutsättning för 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att Umeå

universitet erhåller 14 miljoner kronor för hyreskstnader

för kemiskt-biologiskt centrum

Linköpings universitet, Tema Etnicitet och

tvärvetenskaplig forskning

I Norrköping gör nu Linköpings universitet en stor

utbildningssatsning. Inom ett fåtal år kommer

Norrköping att ha omkring 5 000 nya studenter inom

olika utbildningsområden. Många av utbildningarna är

nya och integrerar nya idéer och pedagogiska former.

Exempelvis har en tvärvetenskaplig kulturutbildning

samt tre nya civilingenjörsutbildningar startats.

Linköpings universitet har inrättat fyra

centrumbildningar i Norrköping - centrum för sociala

och kulturella förändringsprocesser, centrum för kultur

och media, centrum för teknik och naturvetenskap samt

centrum för lärande. Inom ramen för det först nämnda

centrumet avser universitetet att bedriva forskning om

internationell migration och etniska relationer. I

Norrköpings forskningsmiljö finns förutom universitetet

flera statliga verk och kulturinstitutioner, bl.a.

Invandrarverket.

Regeringen föreslår att Linköpings universitet tilldelas

 ett anslag om 4 miljoner kronor för forskning inom

ett nytt tema, Tema Etnicitet,

 en extra resursförstärkning inom ramen för ovan

nämnda satsning på forskarutbildning och

kompetensutveckling avsedd för uppbyggnad av

tvärvetenskaplig forskning för att stärka utbildningen

inom de nämnda centrumbildningarna.

Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 12.

Linköpings universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Kungl. Tekniska högskolan, Infrastrukturens

ekonomi

Regeringen föreslår att Kungl. Tekniska högskolan

tilldelas medel för professor Åke E. Anderssons

forskning inom infrastrukturens ekonomi fr.o.m. den

1 juli 1998. 458 000 kronor har beräknats under

anslaget B 16. Kungl. Tekniska högskolan: Forskning

och forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att högskolan

tillsammans med Stockholms universitet erhåller

ersättning för ökade hyreskostnader med totalt

16 miljoner kronor i samband med inflyttning i det med

Stockholms universitet gemensamma Fysikcentrum.

Högskolan bör vidare för 1999 erhålla 10 miljoner

kronor för hyreskostnader för det nya biblioteket.

Karolinska institutet, ersättning för ökade

lokalkostnader

Regeringen föreslår att Karolinska institutet tilldelas

28,2 miljoner kronor för ökade lokalkostnader med

anledning av upprustning av institutets lokaler.

Luleå tekniska universitet, forskning och

forskarutbildning inom filosofisk fakultet

Riksdagen beslutade med anledning av

budgetpropositionen för år 1997 att Luleå tekniska

universitet skulle erhålla ytterligare medel år 1998 för

uppbyggnad av forskning och forskarutbildning vid

filosofisk fakultet. Regeringen föreslår att Luleå

tekniska universitet skall erhålla ytterligare 3 miljoner

kronor för fortsatt uppbyggnad av forskning och

forskarutbildning. Medel för ändamålet har beräknats

under anslaget B 18. Luleå tekniska universitet:

Forskning och forskarutbildning.

Planeringsförutsättning för år 1999

Som planeringsförutsättning för år 1999 bör gälla att

Luleå tekniska universitet skall erhålla ytterligare

3 miljoner kronor för uppbyggnad av forskning inom

det filosofiska området.

Forskningssatsningar vid mindre och medelstora

högskolor

Flera mindre och medelstora högskolor har framfört

förslag om angelägna forskningssatsningar. Regeringen

har under avsnitt 5.4.1 redovisat förslag om

förstärkning av de mindre och medelstora högskolornas

resurser för forskning och forskarutbildning. De

särskilda forskningssatsningar som föreslagits vid

högskolorna bör enligt regeringens bedömning kunna

inrymmas i de betydande resurstillskott som erhålls i

och med förslagen i denna proposition och tilldelningen

från forskningsstiftelserna.

Chalmers tekniska högskola AB

Planeringsförutsättning för år 1999

Som planeringsförutsättning bör gälla att Chalmers

tekniska högskola AB erhåller ersättning med

37 miljoner kronor för ökade lokalkostnader för

Mikroelektroniskt centrum.

5.4.3 Rekryteringsmål för ökad jämställdhet

Regeringens bedömning: Följande preliminära mål

avseende könsfördelningen bland nyrekryterade profes-

sorer bör gälla för treårsperioden 1997-1999. Definitiva

mål anges, efter samråd med lärosätena, i

regleringsbrev.

HÖGSKOLA

LÄGSTA ANDEL

KVINNOR BLAND

NYREKRYTERADE

PROF 1997-1999

Uppsala universitet

22%

Lunds universitet

19%

Göteborgs universitet

22%

Stockholms universitet

21%

Umeå universitet

22%

Linköpings universitet

17%

Karolinska institutet

23%

Kungl. Tekniska högskolan

6%

Luleå tekniska universitet

8%

Högskolan i Karlstad

18%

Högskolan i Växjö

21%

Högskolan i Örebro

21%

Mitthögskolan

18%

Chalmers tekniska högskola AB

6%

Stiftelsen Högskolan i Jönköping

20%

Sveriges lantbruksuniversitet

26%

Skälen för regeringens bedömning: Som tidigare

framhållits råder det en stor obalans mellan könen i den

akademiska världen. För att påskynda utvecklingen

bl.a. mot en jämnare könsfördelning bland högskolans

lärare lade regeringen år 1995 fram propositionen

Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildnings-

området (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18,

rskr. 1994/95:405).

Regeringen anmälde i nämnda proposition sin avsikt

att sätta upp mål för lärosätena för könsfördelningen

bland nyrekryterade professorer. Sådana mål är ägnade

att stimulera ett långsiktigt och systematiskt jämställd-

hetsarbete på alla nivåer. För att ett lärosäte skall kunna

uppnå sitt mål måste åtgärder vidtas såväl inom grund-

utbildning och forskarutbildning som inom den fortsatta

akademiska karriären.

I propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141) gav regeringen förslag

till principer för uppställande av rekryteringsmål.

Preliminära mål bör nu sättas upp för andelen nyrek-

ryterade professorer av underrepresenterat kön vid

Uppsala, Lunds, Göteborgs, Stockholms, Umeå och

Linköpings universitet, Karolinska institutet, Kungl.

Tekniska högskolan, Luleå tekniska universitet,

högskolorna i Karlstad, Växjö och Örebro,

Mitthögskolan, Chalmers tekniska högskola AB,

Stiftelsen Högskolan i Jönköping och Sveriges

lantbruksuniversitet. Målen bör gälla för perioden 1997-

1999 och bör kunna höjas inför efterföljande treårspe-

rioder i takt med att andelen kvinnor ökar i rekry-

teringsunderlaget.

I följande tabell anges de preliminära rekryterings-

målen för perioden 19971999. Dessa mål är beräknade

efter den uppskattning av rekryteringsunderlaget som

ges i Högskoleverkets rapport 1997:9 R, Rekryterings-

mål för kvinnliga professorer, dvs. efter dels andelen

kvinnor respektive män bland det totala antalet docent-

kompetenta lektorer vid fakulteterna i landet, dels den

nuvarande fördelningen av respektive lärosätes pro-

fessorer över fakulteterna (resp. lektorer för de fyra

medelstora statliga högskolorna).

Som jämförelse anges även andelen kvinnor bland

nyrekryterade professorer under tidigare perioder.

Uppgifterna är hämtade bl.a. ur Högskoleverkets

rapport.

PRELIMINÄRA MÅL FÖR ANDEL KVINNOR BLAND

NYREKRYTERADE PROFESSORER

PROFESSORER

1996

% KVINNOR AV

NYREKRYT PROF

HÖGSKOLA

TOTA

LTANT

AL

%

KVINNOR

85-

92

93-

95

MÅL

97-

99

Uppsala

universitet

261

5

3

14

22

Lunds universitet

323

9

8

16

19

Göteborgs

universitet

223

10

3

16

22

Stockholms

universitet

203

16

18

10

21

Umeå universitet

143

7

6

4

22

Linköpings

universitet

131

6

14

0

17

Karolinska

institutet

152

7

10

4

23

Kungl. Tekniska

högskolan

150

2

1

15

6

Luleå tekniska

universitet

49

2

0

0

8

Högskolan i

Karlstad

4

0

-

0

18

Högskolan i Växjö

4

0

-

0

21

Högskolan i

Örebro

8

25

-

25

21

Mitthögskolan

3

0

-

0

18

Chalmers tekniska

högskola AB

107

4

8

4

6

Stiftelsen

Högskolan i

Jönköping

8

0

-

0

20

Sveriges

lantbruksuniversit

et

143

10

7

21

26

Universiteten och högskolorna kommer att beredas

tillfälle att yttra sig över de preliminära målen. De

definitiva målen anges sedan i regleringsbrev. Här-

igenom kan målen anpassas till lärosätenas långsiktiga

planering, bl.a. vad gäller antalet professorer som kan

förutses bli anställda inom olika områden. I

propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation redovisas ekonomiska åtgärder som

regeringen kan komma att vidta i det fall ett lärosäte

inte uppfyller sitt mål vad avser andel kvinnor bland

nyrekryterade professorer.

Lärosätena kommer vidare i regleringsbrev att få i

uppdrag att sätta upp egna mål för könsfördelningen

bland nyrekryterade inom övriga lärarkategorier.

5.5 En reformerad forskarutbildning

År 1969 genomfördes en stor reform av

forskarutbildningen. Dåvarande licentiatexamen och

doktorsgraden avskaffades och en ny examen,

doktorsexamen, infördes. Statsmakterna hade

ambitionen att få till stånd en väl planerad

forskarutbildning som inte bara skulle förbereda för en

forskarkarriär utan också för kvalificerade insatser i

yrkeslivet utanför högskolan. Studierna för den nya

examen skulle läggas upp så att den effektiva studietiden

kunde begränsas till fyra år. En genomtänkt,

systematiskt planerad utbildningsgång skulle läggas upp

för varje enskild doktorand. Inslaget av metodisk

undervisning och handledning skulle öka väsentligt.

Denna uppläggning av forskarutbildningen, som

enligt statsmakternas intentioner skall gälla också i dag,

finns i stort sett vid fakulteter med laborativ eller klinisk

inriktning men har bara i begränsad utsträckning

förverkligats vid övriga fakulteter. Under de senaste

åren har emellertid en förändring inträtt på många håll

även vid dessa senare fakulteter och som följd av detta

har bl.a. examinationsfrekvensen ökat.

Regeringen anser det angeläget att befästa och

förstärka dessa positiva tendenser och ämnar därför

vidta ett antal åtgärder som sammanfattas nedan.

Kvantitativa mål för examinationen föreslås bli

införda. Graden av måluppfyllelse kommer att utgöra

ett underlag för statsmakternas beslut om resurser för

forskning och forskarutbildning. De nu gällande

reglerna för antagning skärps vad avser

studiefinansieringen. Doktorander som har

utbildningsbidrag skall erbjudas anställning som

doktorand senast när två år återstår av studierna.

Möjligheterna att utnyttja studiemedel under

forskarutbildning begränsas.

De åtgärder som presenteras i detta avsnitt är ägnade

att effektivisera forskarutbildningen vid samtliga

fakulteter. I syfte att ytterligare höja examinationen

föreslås vidare i denna proposition (avsnitt 5.4) en

särskild satsning om 100 miljoner kronor för

studiefinansiering för doktorander.

5.5.1 Ärendet och dess beredning

På uppdrag av regeringen den 3 augusti 1995 har

Högskoleverket gjort en översyn av

studiefinansieringssystemet i forskarutbildningen.

Uppdraget redovisades i en rapport i december 1995.

Regeringen tillkallade den 2 februari 1996 en

särskild utredare för att göra en översyn av

studiefinansieringen i forskarutbildningen. Uppdraget

redovisades i rapporten Studiefinansiering och examina

i forskarutbildningen (Ds 1996:35). Rapporten har

remissbehandlats och en sammanställning av

remissvaren finns tillgänglig i Utbildningsdepartementet

(dnr U96/2109/UH).

Utredningen om uppföljning av 1993 års universitets-

och högskolereform (RUT-93) överlämnade i februari

1996 betänkandet Reform och förändring (SOU

1996:21). I detta avsnitt berörs endast den del av

utredningens uppdrag som gällde att analysera formerna

för resurstilldelning till forskning och forskarutbildning.

Betänkandet har remissbehandlats och en samman-

fattning av remissyttrandena finns tillgänglig i

Utbildningsdepartementet (dnr U96/788/UH).

Riksrevisionsverket (RRV) har inkommit med

rapporten Samhällsvetenskaplig forskarutbildning,

RRV-rapport 1996:52.

Högskoleverket har inkommit med rapporterna

Forskarutbildningen inom det språkvetenskapliga

området, Högskoleverkets rapportserie 1996:9 R, och

Förfarande med inaktiva doktorander, Högskoleverkets

rapportserie 1996:29 R.

Utbildningsdepartementet tillkallade i januari 1997 en

referensgrupp bestående av lärare vid universitet och

högskolor samt av företrädare för Sveriges Universitets-

lärarförbund och Sveriges Förenade Studentkårer, att

biträda departementet med synpunkter på den framtida

forskarutbildningen. Gruppen har sammanträtt fyra

gånger under våren 1997.

Statistiska centralbyrån (SCB) har på uppdrag av

Utbildningsdepartementet utfört en omfattande statistisk

databearbetning avseende forskarutbildningen och

behovet av forskarutbildade. Materialet finns tillgängligt

i Utbildningsdepartementet och kommer att presenteras

i departementsserien.

Utbildningsdepartementet har inhämtat synpunkter på

forskarutbildningen från regeringens forsknings-

beredning vid ett möte den 26 februari 1997, från

företrädare för universitet och högskolor vid ett möte

den 19 mars 1997 samt från universitets- och högskole-

rektorer vid ett möte den 9 juni 1997.

5.5.2 Vetenskapligt kompetensbehov inför

2000-talet

Samhället har ett stort och växande behov av personer

med vetenskaplig kompetens. Inom snart sagt varje

samhällssektor ställs det kraftigt ökade kompetenskrav

på alla nivåer. Därmed ökar bl.a. behovet av arbetskraft

som kan utföra uppgifter inom forskning och utveck-

lingsarbete respektive avancerat utredningsarbete.

Fler personer med forskarkompetens i samhället kan

markant påskynda utvecklingen, medan en brist på

sådana personer riskerar att hindra den. Mer forskning

och utvecklingsarbete i näringslivet, även i mindre och

medelstora företag, kan ge upphov till nyskapande och

en tillväxt som i sin tur kräver ännu fler personer med

vetenskaplig kompetens. Företag med liten satsning på

forskning och utvecklingsarbete riskerar däremot att

komma efter i den allt hårdare internationella

konkurrensen. Regeringen anser att det är väsentligt för

näringslivets konkurrenskraft och för hela samhället att

fler personer med forskarutbildning verkar i samhället

utanför högskolan. Dessa personer kommer, förutom att

tillföra kompetens, att skapa naturliga och värdefulla

kontaktytor mellan högskolan och det omgivande

samhället.

Enligt de bedömningar som redovisas i avsnitt 5.5.4

kommer behovet av forskarutbildade redan på relativt

kort sikt att överstiga tillgången. Enligt regeringens

mening bör statsmakterna inte invänta att en brist-

situation skall uppstå utan redan i dag sätta in åtgärder

för att ytterligare öka examinationen i

forskarutbildningen.

Forskarutbildningen och högskolan

Forskarutbildningen är av central betydelse för

högskolan. I fördjupade studier ökas inslagen av

vetenskaplig metodik, kritisk analysförmåga och

självständighet. Inom forskarutbildningen skaffar sig

doktoranderna självständigt större överblickar och

metodkunskap inom sitt forskningsområde samtidigt

som de närmar sig forskningsfronten inom de

problemområden som de koncentrerar sig på. Dokto-

rander deltar i en stor del av forskningen och arbetar

även i viss mån i grundutbildningen.

Endast drygt hälften av lärarna i högskolan totalt sett

har doktorsexamen. Vid universiteten har drygt 60 %

av lärarna doktors- eller licentiatexamen, medan

motsvarande andel för de mindre och medelstora

högskolorna endast är knappt 30 %. Det råder även

stora skillnader mellan olika fakulteter och utbildnings-

områden i detta avseende; samhällsvetenskaplig fakultet

har relativt låg andel, medan matematisk-naturveten-

skaplig och medicinsk fakultet har mycket hög andel

lärare med doktorsexamen. Lärarutbildningar och

medellånga vårdutbildningar har genomgående låg andel

lärare med doktorsexamen.

Redan i nuläget finns således ett stort behov av

forskarutbildade lärare, vilket närmare redovisas i

avsnitt 5.5.4.

Under en lång tid, fram till mitten av 1980-talet,

avlades endast cirka 800 doktorsexamina per år. De

senaste åren har examinationen dock ökat och läsåret

1995/96 utfärdades 1 600 doktorsexamina. Därav var

110 inom humanistisk, 160 inom samhällsvetenskaplig,

480 inom medicinsk, 305 inom naturvetenskaplig och

360 inom teknisk fakultet. Ett omfattande lokalt arbete

med forskarutbildningsfrågor inom olika fakulteter har

haft ett stort inflytande på utvecklingen. Den viktigaste

orsaken till den stigande examinationen torde dock vara

den kraftigt ökade studiefinansieringen, främst i form av

anställningar som doktorand (tidigare doktorandtjänst).

Det kvarstår alltjämt problem med forskarutbild-

ningens effektivitet, framför allt inom de humanistiska,

teologiska, juridiska och samhällsvetenskapliga

fakulteterna, som kan motverka den önskvärda

ytterligare ökningen av examinationen. Vid dessa

fakulteter präglas forskarutbildningen i många ämnen av

långa studietider, låg examinationsfrekvens, dvs.

andelen av de antagna som sedermera tar examen är

låg, och hög ålder vid disputationen. Dessa fakulteter

svarade läsåret 1995/96 för 19 % (300) av de

nyexaminerade doktorerna men för 32 % (3 800) av de

minst halvtidsstuderande doktoranderna. De som

disputerar vid dessa fakulteter uppvisar brutto-

studietider, dvs. tiden från antagning till examen, om i

medeltal cirka tio år. De problem som dessa siffror

illustrerar har de senaste åren angripits med olika

åtgärder vid flera lärosäten och goda resultat har redan

nåtts. Statistik från Uppsala universitet visar t.ex. att

läget där har förbättrats de senaste åren men samtidigt

att examinationsfrekvensen vid de aktuella fakulteterna

fortfarande ligger klart under vad som gäller vid övriga

fakulteter vid universitetet.

Det är önskvärt att en forskarutbildning kan avslutas

inom rimlig tid, eftersom de enskildas möjligheter att

finna arbete efter avlagd examen därmed ökar. Långt

utdragna eller avbrutna studier innebär också att

samhällets resurser utnyttjas ineffektivt.

Som ovan framhållits är det angeläget att

statsmakterna understöder de positiva tendenser som

börjat visa sig. Nya resurser för anställningar som

doktorand (tidigare benämnda doktorandtjänster)

föreslås i avsnitt 5.4. Enligt uppgift kommer också

forskningsstiftelserna att dela ut betydande belopp till

lärosätena för anställningar som doktorand. Forskar-

utbildningen bör även effektiviseras och lärosätenas och

fakultetsnämndernas ansvar förtydligas. Regeringen

presenterar i det följande ett antal åtgärder i detta syfte.

5.5.3 Behörighet, forskarutbildningens längd,

licentiatexamen

Regeringens bedömning: Den allmänna behörigheten

för tillträde till forskarutbildningen samt forskar-

utbildningens omfattning bör inte ändras. Framdeles bör

den allmänna behörigheten dock benämnas

 grundläggande behörighet. Licentiatexamen bör

behållas.

Utredningsförslag: I betänkandet Studiefinansiering

och examina i forskarutbildningen föreslås att den

allmänna behörigheten för forskarutbildningen höjs från

120 till 160 poäng, att forskarutbildningens omfattning

minskas från 160 till 120 poäng samt att licentiatexamen

avskaffas.

Remissinstanserna: Den övervägande delen av

remissinstanserna avstyrker förslagen. De anser att

utredningens förslag skulle gå ut över kvaliteten i

forskarutbildningen och avhandlingarna. En fyraårig

utbildning behövs för att hålla en internationellt sett

acceptabel kvalitet på den svenska doktorsexamen.

Skälen för regeringens bedömning: För att bli

antagen till forskarutbildning krävs att den sökande har

dels allmän behörighet, dels den särskilda behörighet

som fakultetsnämnden kan ha föreskrivit samt att den

sökande bedöms ha den förmåga i övrigt som behövs

för att gå igenom utbildningen. Allmän behörighet har

den som har gått igenom grundläggande

högskoleutbildning om minst 120 poäng.

Forskarutbildningen omfattar 160 poäng och avslutas

med doktorsexamen. En etapp i forskarutbildningen om

minst 80 poäng kan avslutas med licentiatexamen.

I likhet med flertalet remissinstanser anser

regeringen att den nuvarande nivån för allmän

behörighet för forskarutbildningen samt forskarutbild-

ningens längd är väl avvägda. Några förändringar i

dessa avseenden bör därför inte göras. I propositionen

Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184,

bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264) ändrades

emellertid för den grundläggande högskoleutbildningen

benämningen allmän behörighet till grundläggande

behörighet . Motsvarande ändring bör göras för

forskarutbildningen.

Den särskilda behörigheten bör inte regleras centralt

närmare än vad som i dag görs i högskoleförordningen.

Regeringen utgår från att fakultetsnämnden inte beslutar

om krav för särskild behörighet som reser onödiga

hinder för sökande från t.ex. lärarutbildningar, medel-

långa vårdutbildningar eller högskoleingenjörsutbild-

ningar.

I likhet med flertalet remissinstanser anser

regeringen att möjligheten att avlägga licentiatexamen

bör behållas. Såsom framhålls av åtskilliga remiss-

instanser skulle licentiatexamen i framtiden även kunna

ges en yrkesinriktning - det skulle t.ex. kunna finnas

både en akademiskt inriktad och en yrkesinriktad

teknologie licentiatexamen respektive licentiatexamen i

medicinsk vetenskap. Det vetenskapliga arbetet skall

dock alltid omfatta minst 40 poäng. En licentiatexamen

av detta slag skall vara en etapp på vägen mot doktors-

examen men bör även svara mot ett behov i samhället

och vara ett mål i sig. Inom högskoleförordningens

ramar kan varje lärosäte utforma en utbildning med en

sådan inriktning.

5.5.4 Examensmål

Regeringens förslag: Ett forskarutbildningsuppdrag

skall ges till varje universitet och högskola som har rätt

att utfärda doktorsexamen, utom Handelshögskolan i

Stockholm. Uppdraget skall innehålla mål för

examinationen inom forskarutbildningen under två

treårsperioder. Mål skall anges för varje vetenskaps-

område som anvisas resurser för forskning och

forskarutbildning vid lärosätet. Sveriges lantbruks-

universitet skall dock ges ett samlat mål.

Målen skall anges med utgångspunkt i de allmänna

budgetperioderna inom statsförvaltningen och alltså

fastställas för tre år åt gången. Målen skall fastställas i

det regleringsbrev som avser det första året i en

treårsperiod. Ändringar skall dock kunna ske under en

påbörjad period. Målen skall fastställas för varje

universitet eller högskola och för varje aktuellt

vetenskapsområde. Målen skall preciseras efter samråd

med respektive universitet och högskola.

Regeringens bedömning: Den första treårsperioden

avser åren 1997-1999. Mål för denna period för varje

lärosäte och vetenskapsområde (för åren 1997-1998

motsvarande grupper av fakulteter) bör anges i

regleringsbrevet för år 1998.

Liksom hittills bör anges den minsta andel av

anslagsposten för forskning och forskarutbildning för

varje vetenskapsområde vid lärosätena som skall

avsättas för studiefinansiering i forskarutbildningen.

En preliminär bedömning av det samlade målet för

examinationen inom forskarutbildningen (inklusive

licentiatexamina) vid alla universitet och högskolor

utom Sveriges lantbruksuniversitet anges nedan för

perioderna 1997-1999 och 2000-2002. Som en

planeringsförutsättning anges också målen för den

följande treårsperioden, 2003-2005.

VETENSKAPSOMRÅDE

ANTAL EXAMINA UNDER PERIODEN

(PREL.)

(EXKL. SLU)

1997-1999

2000-2002

2003-2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapli

gt

1154

1445

1526

Medicinskt

1693

1979

2075

Naturvetenskapligt

1172

1477

1530

Tekniskt

1640

2038

2120

RIKET TOTALT

(inkl. SLU)

5949

7285

7592

Utredningsförslag: I rapporten Studiefinansiering och

examina i forskarutbildningen föreslår utredaren att

systemet med öronmärkta belopp inom

fakultetsanslagen för studiefinansiering i forskar-

utbildningen skall upphöra. Statsmakterna bör i stället

mer direkt ange examensmål för forskarutbildningen.

Målen bör anges för varje lärosäte och ha formen av

krav på minsta antal examina inom fyra vetenskaps-

områden kulturvetenskap, naturvetenskap, teknik och

medicin. Dessutom bör minsta antal nyantagna heltids-

doktorander inom lärosätet anges.

Remissinstanserna: Endast ett fåtal instanser, varav

bara en högskola, kommenterar förslaget. Dessa

instanser är positiva.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Prognos för antalet doktorsexamina

Enligt SCB:s bedömning kommer antalet doktors-

examinerade att öka från cirka 1 600 läsåret 1995/96 till

knappt 1 900 per år under perioden 2003-2005. SCB

har i denna prognos självfallet inte kunnat ta hänsyn till

effekterna av de effektivitetshöjande åtgärder och de

resursökningar för forskarutbildningen som föreslås i

denna proposition och inte heller till ökade medel från

forskningsstiftelser och fonder.

Behovet av forskarutbildade

Sveriges befolkning är välutbildad. Både den offentliga

och den privata tjänstesektorn har en större andel

högutbildade än flertalet av OECD:s större

medlemsländer och enligt de flesta bedömningar är ar-

betskraftens kompetens en av Sveriges stora kon-

kurrensfördelar.

En förstärkning av den svenska ekonomin och en

utveckling av befolkningens välfärd förutsätter

emellertid en ytterligare ökning av kompetensen på alla

utbildningsnivåer och i hela samhället. Behovet av

forskarutbildade växer därmed. Inte minst industri-

sektorn, som fortfarande har en förhållandevis låg andel

högutbildade, behöver ett kraftigt tillskott av forskar-

kompetens.

Expansionen av den grundläggande högskoleutbild-

ningen under perioden 1997-2001 ställer krav på en

ökad rekrytering av högskolelärare. En betydande andel

av dessa nyrekryterade lärare bör vara disputerade för

att kvaliteten i utbildningen skall kunna upprätthållas på

minst nuvarande nivå. Om samma antal studerande per

lärare i högskolans grundutbildning som i dag skall

kunna bevaras, måste antalet lärare öka med ungefär

4 000 (omräknat till heltid) under perioden 1997-2001.

Det stigande antalet pensionsavgångar och en förväntad

ökning av lärarnas arbete inom forskning och hand-

ledning medverkar även till att den totala efterfrågan på

nyexaminerade från forskarutbildningen blir större än

tillgången, redan med oförändrad rekrytering av

forskarutbildade till arbete utanför högskolan.

Sammanlagt kan högskolans egna behov av doktorer

inom samtliga fakulteter under perioden 1997-1999 upp-

skattas motivera en examination av drygt 1 950 doktorer

per år, vilket är drygt 350 fler per år än ovan nämnda

prognos. För perioderna 2000-2002 och 2003-2005

beräknas behovet öka ytterligare. I en skrift från

Sveriges universitets- och högskoleförbunds kompetens-

kommitté (Får vi nog av doktorer?, augusti, 1997) görs

en liknande bedömning. Den planerade expansionen av

grundutbildningen leder således till ett större examina-

tionsbehov än vad som kunde förutses bara för några år

sedan (Ds 1994:79, Lärarkåren vid universitet och

högskolor under 1990-talet).

Industrisektorn bör enligt flera bedömare öka

andelen forskarutbildade bland sina anställda relativt

kraftigt för att stärka sin konkurrenskraft gentemot

utlandet. Branschsammansättningen och attityderna till

att anställa forskarutbildade är emellertid faktorer som

kan verka återhållande på efterfrågan. För ett stort antal

företag, däribland många mindre, är forskarutbildade

personer fortfarande inte någon etablerad rekryterings-

kategori. I samband med den pågående strukturomvand-

lingen inom industrin sker inte desto mindre nu en viss

uppgradering av företagens utbildningsnivå. Det är

emellertid en process som hittills varit ganska långsam.

Utgångsläget är dessutom ofördelaktigt, eftersom den

svenska industrisektorn, med undantag för bl.a.

läkemedelsindustrin och de högteknologiska företagen,

har en mindre andel högutbildade än motsvarande

sektorer i flertalet andra större industriländer.

Det har gjorts många analyser av behovet av

forskarutbildade på arbetsmarknaden utanför högskolan

under senare år. Flertalet av dessa, t.ex. Industri-

förbundets analyser (Kompetens Industrins kärna,

1996) pekar åt samma håll; inom näringslivet väntas

efterfrågan på forskarutbildade öka i allt snabbare takt.

Denna ökning är en effekt av företagens behov av att

stärka sin konkurrenskraft, men också av att gruppen

högre utbildade inom företagen skapar en ökad

efterfrågan på vetenskapligt skolad personal. Dessutom

etablerar allt fler forskarutbildade nya kunskapsintensiva

företag, vilket ger en ökad sysselsättning.

Närings- och teknikutvecklingsverket, NUTEK, har i

betänkandet Aktiv arbetsmarknadspolitik (SOU

1996:34) bedömt att behovet av forskarutbildade utanför

högskolan motiverar en mycket kraftig ökning av antalet

nyexaminerade. Enligt NUTEK kommer betydligt fler

forskarutbildade att efterfrågas enbart av

arbetsmarknaden utanför högskolan än vad som enligt

prognosen förväntas bli examinerade under kommande

år.

Allt fler inom högskolan studerar på 60- och 80-

poängsnivåerna och antalet examinerade från längre

grundutbildningar ökar. Efter högskolereformen år 1977

har många utbildningar tillkommit som blivit nya vägar

till forskarutbildning vid sidan av de traditionella. Basen

för rekrytering till forskarutbildning har således ökat

och väntas öka än mer de närmaste åren. Detta torde

leda till ett ökat intresse för forskarutbildningen.

Av samtliga forskarutbildade på arbetsmarknaden

finns för närvarande ungefär 45 % inom högskole-

området, vilket är en större andel än i början av 1990-

talet. Denna utveckling bör inte fortsätta. En oförändrad

eller helst ökad andel av de forskarutbildade bör i

framtiden vara verksam utanför högskolan.

Sammanfattningsvis kan konstateras att högskolans

och det övriga samhällets behov av forskarutbildade

ökar kraftigt de närmaste åren enligt de flesta

bedömningar. De examensmål som föreslås nedan

motsvarar en ambitionsnivå som är realistisk med

hänsyn till det statsfinansiella läget och till forskarutbild-

ningens kapacitet. Målen har satts betydligt högre än

dagens examination. Examensmålen är beräknade med

hänsyn till dels den resursförstärkning om 100 miljoner

kronor som föreslås i avsnitt 5.4, dels kända och

förväntade ökade resurser från bl.a. forsknings-

stiftelserna, dels beslutade besparingar. Dessutom

förutsätts en viss effektivitetshöjning i

forskarutbildningen, bl.a. som resultat av de åtgärder

som presenteras i det följande. Därtill kommer en

ökning av forskningsresurserna vid de mindre och

medelstora högskolorna.

Mål för examinationen

Statsmakternas styrning av forskarutbildningens volym

och inriktning har hittills huvudsakligen skett genom

regleringsbrevet, där regeringen anger vilka minimi-

belopp som av varje fakultetsanslag skall avsättas för

studiefinansiering inom forskarutbildningen. Vidare

anges i den gällande lydelsen av regleringsbrevets

gemensamma bestämmelser för alla lärosäten det

allmänna målet att antalet doktorsexamina skall öka.

Fram t.o.m. budgetåret 1992/93 påverkade regering

och riksdag dimensioneringen och inriktningen av

forskarutbildningen även genom beslut om inrättande av

flertalet professurer.

Enligt regeringens mening bör statsmakternas prio-

riteringar anges tydligare än i dag. Regeringen föreslår

därför att ett särskilt uppdrag avseende forskarutbild-

ningen skall ges till varje lärosäte med rätt att utfärda

doktorsexamen, med undantag för Handelshögskolan i

Stockholm som inte anvisas något anslag för forskning

och forskarutbildning. Detta uppdrag skall innehålla

kvantitativa mål för examinationen inom forskar-

utbildningen. Härigenom tydliggörs statsmakternas

förväntningar och ambitioner och lärosätenas olika grad

av måluppfyllelse blir synlig. Genom att mätbara mål

sätts upp skapas också bättre förutsättningar för

uppföljning såväl av lärosätena själva som av stats-

makterna.

För att inte normala variationer av examinationen

inom olika ämnesområden i alltför stor utsträckning

skall påverka möjligheterna att nå målen föreslås dessa

avse de fyra stora vetenskapsområden som regeringen

har föreslagit för resurstilldelning i propositionen Hög-

skolans ledning, lärare och organisation (prop.

1996/97:141), nämligen humanistisk-samhällsveten-

skapligt vetenskapsområde (inkluderande teologisk,

juridisk och filosofisk fakultet), medicinskt

(inkluderande odontologisk och farmaceutisk fakultet),

naturvetenskapligt respektive tekniskt vetenskaps-

område. I nämnda proposition föreslås att de nya

reglerna för resurstilldelningen skall träda i kraft den 1

januari 1999. Till dess bör examinationsmålen gälla

motsvarande grupper av fakulteter.

Forskarutbildningen omfattar vid heltidsstudier fyra

år. Många doktorander bedriver dock studierna på

mindre än heltid. Målen bör därför anges i form av det

lägsta antal doktorsexamina som bör avläggas under en

längre period än fyra år. Regeringen föreslår därför att

examensmål anges för två på varandra följande treårs-

perioder. Varje lärosäte som har rätt att utfärda

doktorsexamen skall ges mål för examinationen inom

varje vetenskapsområde som anvisas resurser för

forskning och forskarutbildning. Sveriges lantbruks-

universitet skall dock ges ett samlat examensmål.

Licentiatexamen bör vid beräkningen av examinationen

räknas som en halv doktorsexamen; om doktoranden

därefter även tar en doktorsexamen räknas den som

ytterligare en halv doktorsexamen. Det bör understrykas

att målen givetvis inte skall ange en övre utan en undre

gräns för examinationen. Som nyss angivits överstiger

ju det verkliga behovet av forskarutbildade de

examensmål som regeringen anser det realistiskt att

ställa upp.

Regeringen föreslår vidare att treårsperioderna skall

sammanfalla med de allmänna budgetperioderna inom

statsförvaltningen. Examensmålen skall preciseras efter

samråd med respektive universitet eller högskola och

skall fastställas i det regleringsbrev som avser det första

året i en treårsperiod. Ändringar skall dock kunna ske

under en påbörjad period.

De första målen bör gälla för 1997-1999, även om

det första året nu inte kan påverkas och trots att den

hittillsvarande fakultetsindelningen lever kvar ännu

under år 1998. Forskarutbildningens längd gör att en

ökad antagning av doktorander inte kan ge någon

påtagligt höjd examination förrän under efterföljande

treårsperiod. Lärosätena kan dock öka examinationen

under perioden 1997-1999 genom att vidta åtgärder för

att examinationsfrekvensen skall förbättras bland de

redan antagna doktoranderna.

Följande preliminära mål (inklusive licentiatexamina)

bör gälla för examinationen i forskarutbildningen under

perioden 1997-1999 respektive 2000-2002 för de olika

vetenskapsområdena, totalt för landet, med undantag för

Sveriges lantbruksuniversitet. Som en planeringsförut-

sättning anges även mål för åren 2003-2005.

PRELIMINÄRA EXAMENSMÅL (INKL. LICENTIAT-

EXAMINA)

VETENSKAPSOMRÅDE

ANTAL EXAMINA UNDER PERIODEN

(EXKL. SLU)

UTFA

LL

PRELIMINÄRA MÅL

93/94

-

95/96

1997-

1999

2000-

2002

2003-

2005

Humanistisk-

samhällsvetenskapli

gt

110

8

1154

1445

1526

Medicinskt

157

4

1693

1979

2075

Naturvetenskapligt

981

1172

1477

1530

Tekniskt

123

8

1640

2038

2120

RIKET TOTALT

(inkl. SLU)

516

7

5949

7285

7592

Dessa mål baseras på den bedömning som nu kan göras

av lärosätenas samlade kapacitet inom forskarutbild-

ningen och av det förväntade nationella behovet av

forskarutbildade inom olika delar av samhället.

Varje lärosäte kommer att få lämna förslag till egna

mål. Innan slutliga examensmål sätts för varje lärosäte,

kommer regeringen således att samråda med lärosätena

och därutöver göra dels en ytterligare bedömning av

varje lärosätes kapacitet, dels en mer noggrann analys

av det förväntade behovet av forskarutbildade. De

slutliga målen för varje lärosäte, uppdelade på veten-

skapsområden, för perioden 1997-1999 kommer att

anges i regleringsbrev för år 1998, liksom preliminära

mål, uppdelade på lärosäten och vetenskapsområden,

för perioden 2000-2002.

Regeringen kan även i regleringsbrev komma att

ange ämnesområden av nationellt intresse där

forskarutbildning skall bedrivas. Särskilda områden där

antalet doktorer bör öka och som därför bör prioriteras

av lärosätet kan också anges. Styrelsen för en högskola

har i dag möjlighet att överföra högst 3 % av en

anslagspost för en fakultet till övriga fakulteter. På

samma sätt bör det finnas en möjlighet till justeringar av

examensmålen mellan vetenskapsområdena efter lokala

överväganden. Styrelsen bör därför få överföra högst

3 % av ett angivet mål för ett vetenskapsområde till

övriga områden.

Forskarutbildning bedrivs i allt större utsträckning

vid de mindre och medelstora högskolorna.

Doktoranderna är i dessa fall antagna av och

examineras vid ett universitet (eller en enskild högskola

med rätt att utfärda doktorsexamen) men de finansieras

oftast av den högskola där de i praktiken bedriver

merparten av sina studier. Regeringen har i

propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141) föreslagit att en

mindre eller medelstor högskola skall kunna ansöka hos

Högskoleverket om att få ett eller flera vetenskaps-

områden och därmed få rätt att själv utfärda doktors-

examen inom dessa områden. Mindre och medelstora

högskolor som får sådan rätt kommer att ges egna mål

för examinationen i forskarutbildningen.

För att garantera en viss miniminivå för

studiefinansieringen vid lärosätena kommer regeringen,

liksom i dag, att ange den minsta andel av anslagsposten

för varje fakultet som skall avsättas för studiefinan-

siering i forskarutbildningen. Motsvarande bör gälla för

varje vetenskapsområde, när dessa införs.

Andelen kvinnor inom forskarutbildningen skiljer sig

mellan olika vetenskapsområden, men utvecklingen går

mot ökad jämställdhet. Andelen kvinnor bland de

nyantagna har ökat successivt från cirka 25 % i början

av 1970-talet, till 40 % år 1996. Även andelen kvinnor

bland nyexaminerade doktorer har ökat och uppgick år

1996 till 32 %.

I avsnitt 5.4.3 anges preliminära rekryteringsmål för

könsfördelningen bland nyrekryterade professorer vid

universitet och högskolor. Sådana rekryteringsmål är

ägnade att verka pådrivande för jämställdhetsarbetet på

alla nivåer inom högskolan. Regeringen avser att noga

följa utvecklingen av andelen kvinnor bland nyantagna

respektive examinerade i forskarutbildningen inom

samtliga fyra vetenskapsområden.

De examensmål för forskarutbildningen som

regeringen avser att införa är ägnade att ge incitament

till en effektivisering av forskarutbildningen och bör ge

en god bild av den förväntade examinationen inom de

olika vetenskapsområdena. Om behovet av doktorer och

licentiater inom ett vetenskapsområde skulle visa sig i

alltför hög grad överstiga examensmålet, kan en omför-

delning av resurser till detta område bli aktuell. De

resurser som behövs för en doktorand kan då schablon-

mässigt beräknas till en anställning som doktorand

(tidigare doktorandtjänst - se avsnitt 5.5.7), kurser och

handledning motsvarande 10 % av en anställning som

lektor eller professor samt lokaler och övriga resurser.

Kostnaderna för en doktorand, med dagens genomsnitts-

löner, blir därmed totalt cirka 470 000 kronor per år.

Kravet på examinationsfrekvens i utbildningen bör

sättas till minst 80 %. Kostnaden för en ytterligare

doktorsexamen blir därmed densamma som för högst

fem års forskarstudier eller cirka 2 400 000 kronor.

Inom kliniska och experimentella ämnen kan dock

denna kostnad bli väsentligt större, om det ökade antalet

doktorander kräver exempelvis nya laboratorier.

5.5.5 Examination och resurser

Regeringens bedömning: Graden av måluppfyllelse för

examinationen i forskarutbildningen inom ett veten-

skapsområde vid ett lärosäte bör utgöra ett underlag för

statsmakternas beslut om resurser för forskning och

forskarutbildning.

Utredningsförslag: I betänkandet Studiefinansiering

och examina i forskarutbildningen berörs systemet för

resurstilldelning bara indirekt, i samband med förslaget

om examensmål. Utredningen för uppföljning av 1993

års högskolereform (RUT-93) anför i sitt betänkande

Reform och förändring att ett resurstilldelningssystem

liknande det för grundutbildningen bör kunna utformas

för forskarutbildningen.

Remissinstanserna: Endast ett fåtal instanser tar upp

frågan. I sina yttranden över Studiefinansiering och

examina i forskarutbildningen tillstyrker

Riksrevisionsverket, Statskontoret och Högskolan i

Växjö att resurserna till forskarutbildningen prestations-

relateras.

Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt

att skapa incitament för lärosätena och fakultets-

nämnderna att öka examinationen inom forskarutbild-

ningen. Enligt regeringens bedömning kommer de

examensmål inom forskarutbildningen som föreslås i

avsnitt 5.5.4 att utgöra sådana incitament.

Statsmakternas uppföljning av hur examensmålen

uppfylls är av största vikt. Denna uppföljning bör

naturligtvis inspirera till en intern uppföljning vid varje

lärosäte.

Det finns i dag ingen direkt koppling mellan å ena

sidan resurstilldelningen för forskning och forskarutbild-

ning och å andra sidan lärosätenas resultat. Med

anledning av propositionen Utbildning och forskning;

kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, bet.

1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399) beslutade

riksdagen att fördela 5 % av fakultetsanslagen i

förhållande till examinationen inom forskarutbildningen

fr.o.m. budgetåret 1995/96. I budgetpropositionen för

1995/96 (prop. 1994/95:100, bil. 9, bet.

1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) anfördes

emellertid att en sådan koppling skulle medföra en

omfördelning av resurser mellan lärosätena, som kunde

få negativa konsekvenser för vissa fakulteter som

tillkommit på senare år. Regeringen föreslog därför att

systemet inte skulle införas men anmälde samtidigt sin

avsikt att noga överväga alternativa möjligheter att

tilldela resurser för forskning och forskarutbildning på

ett sådant sätt att det bidrar till en ökning av antalet

avlagda forskarexamina. Riksdagen beslutade enligt

regeringens förslag.

Flera fakultetsnämnder vid olika lärosäten har i dag

interna, prestationsrelaterade resurstilldelningssystem,

som synes fungera bra och leda till ökad examination.

Regeringen anser att en viss, mindre del av anslags-

posterna för forskning och forskarutbildning inom de

olika vetenskapsområdena nu bör kunna göras beroende

av examinationen inom forskarutbildningen. Härigenom

premieras god måluppfyllelse och lärosätena ges ett

tydligt incitament att effektivisera forskarutbildningen

och öka examinationen. Bristande måluppfyllelse

kommer dock inte att medföra omfördelningar av

resurser mellan lärosätena.

Om examensmålet för ett vetenskapsområde vid ett

lärosäte inte skulle uppnås och statsmakternas uppdrag

således inte har utförts, kommer lärosätet att ges tillfälle

att yttra sig över måluppfyllelsen. Efter detta samråd

kan regeringen antingen besluta att inte vidta någon

åtgärd eller också föreslå riksdagen att lärosätets anslag

för forskning och forskarutbildning skall minskas för

kommande budgetår. Det kan även bli aktuellt att sänka

målet för kommande treårsperioder.

Det är självklart positivt om lärosätena överträffar

sina mål. Om så sker, kommer lärosätena dock inte

automatiskt att ges ytterligare anslag, men

examinationens storlek kommer att ingå i underlaget för

statsmakternas prioriteringar inför kommande år.

När det gäller resurser för forskning och forskar-

utbildning vid Chalmers tekniska högskola AB

respektive Stiftelsen Högskolan i Jönköping, som drivs i

privaträttsliga former genom stiftelser och bolag, följer

den ekonomiska regleringen i förhållande till staten

föreskrifter som preciseras genom avtal. En

övergripande målsättning i avtalen är att staten skall ge

ersättning för prestationer och beräkna andra anslag för

dessa högskolor på samma sätt och efter samma

grunder som gäller för universitet och högskolor under

statligt huvudmannaskap.

5.5.6 Antagning

Regeringens bedömning: Till forskarutbildning bör

endast få antas studenter som är behöriga och lämpade,

som kan erbjudas handledning och som har studiefinan-

siering enligt något av följande två alternativ.

1. Studenten får anställning som doktorand eller

beviljas utbildningsbidrag.

2. Studenten har någon annan form av studie-

finansiering. Studenten får i detta fall antas bara om

fakultetsnämnden, eller det organ till vilket

antagningsbeslut har delegerats, bedömer att

studenten kommer att ha sin försörjning säkrad

under hela utbildningen och kan ägna en så stor

andel av sin tid åt doktorandstudierna att dessa kan

slutföras inom åtta år.

Högskoleverket bör få i uppdrag att följa upp och

utvärdera antagningarna enligt alternativ 2.

Rapporter: Flera rapporter, t.ex. RRV:s Samhälls-

vetenskaplig forskarutbildning och Högskoleverkets

Forskarutbildningen inom det språkvetenskapliga

området, har konstaterat att högskoleförordningens

bestämmelse att doktorander skall erbjudas "godtagbara

villkor" tolkas på ett mycket varierande sätt vid olika

fakulteter, särskilt vad gäller studiefinansieringen. I

dessa rapporter framhålls att effektiviteten och därmed

på sikt även examinationen bör kunna öka om antalet

doktorander anpassas till resurserna för studiefinan-

siering, handledning m.m. och det understryks att

forskarutbildningen bör vara en väl planerad utbildning

för detta mindre antal doktorander.

Skälen för regeringens bedömning: I såväl 1987

års som 1990 års forskningspropositioner (prop.

1986/87:80 och prop. 1989/90:90) betonades vikten av

god studiefinansiering för doktoranderna. Redan år

1988 infördes i högskoleförordningen regeln (nuvarande

10 kap. 1 §) att endast det antal doktorander får antas

som kan erbjudas godtagbara villkor i fråga om

handledning och studievillkor i övrigt, samt att fakultets-

nämnden får besluta om begränsningar i antagningen.

Denna regel efterlevs inte alltid och det finns

institutioner där varje behörig student som söker till

forskarutbildningen antas, oberoende av de ekonomiska

studievillkor som kan erbjudas.

Doktorandernas och handledarnas tid liksom övriga

resurser inom forskarutbildningen bör utnyttjas

effektivt. Det är också önskvärt att studieavbrotten blir

färre. Handledning och övriga resurser bör därför

koncentreras till de doktorander som bedöms vara bäst

lämpade för forskarutbildning och som kan erbjudas

godtagbara studievillkor. Ett av de viktigaste av dessa

studievillkor är utan tvekan tillgången till studie-

finansiering. Regeringen anser därför att reglerna på

denna punkt bör ges ett tydligare och mer precist

innehåll.

En student som antas skall givetvis även i fortsätt-

ningen, utöver att uppfylla kraven på allmän (grund-

läggande) och särskild behörighet, ha sådan förmåga i

övrigt som behövs för att klara forskarutbildningen.

Därutöver bör gälla att endast den får antas som kan

erbjudas handledning och som har studiefinansiering

enligt något av följande två alternativ.

1. Studenten får anställning som doktorand (tidigare

doktorandtjänst - se avsnitt 5.5.7) eller beviljas utbild-

ningsbidrag. Som framgår av avsnitt 5.5.7 kan

anställning som doktorand bara avse arbete på heltid,

och utbildningsbidrag bör beviljas med minst 80 procent

av fullt bidrag.

2. Studenten har någon annan form av

studiefinansiering. Studenten får i detta fall antas bara

om fakultetsnämnden (eller det organ till vilket

antagningsbeslut har delegerats) bedömer att studenten

kommer att ha sin försörjning säkrad under hela utbild-

ningen och kan ägna en så stor andel av sin tid åt

doktorandstudierna att dessa kan slutföras inom åtta år.

Antagning enligt alternativ 1 bör ske samtidigt som

anställning som doktorand, respektive beviljande av

utbildningsbidrag. Alternativ 2 avser t.ex.

högskoleadjunkter samt anställda inom sjukvården och

näringslivet (se vidare avsnitt 5.5.7). Doktorander av

detta slag kan således utgöra ett väsentligt inslag i

högskolans samverkan med det övriga samhället, den

s.k. tredje uppgiften. Högskoleverket bör få i uppdrag

att följa upp och utvärdera antagningarna enligt

alternativ 2.

Vid urval mellan sökande som uppfyller ovanstående

krav skall de mest lämpade väljas.

I det sällsynta undantagsfall, då en person har ett

färdigt avhandlingsmanuskript och i övrigt uppfyller

kraven för avläggande av doktorsexamen, bör det vara

möjligt för den sökande att få manuskriptet bedömt.

Fakultetsnämnden (eller det organ till vilket

antagningsbeslut har delegerats) kan då, efter bl.a.

denna bedömning, välja att tillämpa alternativ 2 och

anta den sökande som doktorand i direkt anslutning till

disputationen.

De olika formerna av studiefinansiering behandlas

närmare i avsnitt 5.5.7.

Doktorander kan under utbildningens gång byta

studiefinansieringsform. Den doktorand som inlett

studierna med finansiering enligt alternativ 2 och sedan

anställs som doktorand eller får utbildningsbidrag skall

naturligtvis fortsätta enligt sin studieplan men då på

heltid eller minst 80 procent av heltid. Den maximala

tiden för innehav av anställningen/bidraget skall dock

förkortas motsvarande den nettostudietid som förflutit

fram till tillträdet av anställningen/bidraget. Med netto-

studietid avses den tid som en doktorand enligt uppgift

från lärosätet ägnar åt studierna; två års studier på

halvtid motsvarar således ett års nettostudietid (brutto-

studietiden är två år).

Denna begränsning av antagningen till doktorander

med adekvat studiefinansiering kommer att medföra

omställningsproblem för vissa fakulteter och

institutioner. En koncentration av resurser för studie-

finansiering och handledning samt av övriga resurser till

de studenter som bedöms mest lämpade att genomföra

studierna främjar dock, enligt statistik och erfarenhet,

en effektiviserad utbildning och ökad examination.

Omsorgsfullt utvalda doktorander som har sin försör-

jning ordnad och som med stöd av god handledning kan

ägna sig åt studierna på heltid (eller minst halvtid)

medför dessutom sannolikt en vitalisering av institu-

tionernas forskning och hela arbete.

Doktorander från länder utanför Norden och EU

Antalet utländska medborgare bland doktoranderna har

fördubblats de senaste tjugo åren. Enligt statistik från år

1993 hade 2 560, eller 17 %, av doktoranderna

utländskt medborgarskap. Av dessa kom 570 från

Norden och 609 från övriga Europa (inklusive

Ryssland). Sammanlagt 741 doktorander kom från

Asien, varav 475 från Kina. Medicinsk fakultet hade

flest utländska doktorander, följd av teknisk fakultet.

Från studenthåll har ett flertal gånger framhållits risken

av att ett stort antal utländska doktorander, som

kommer till Sverige enbart för studierna och återvänder

till hemlandet omedelbart efter examen, gör att

resurserna för övriga doktorander kan bli otillräckliga.

Inom EU och Norden finns det avtal om student-

rörlighet. När det gäller övriga länder finns det också

överenskommelser direkt mellan lärosäten.

Internationellt utbyte inom forskningen är naturligtvis

viktigt och ömsesidigt berikande. En person som erhållit

forskarutbildning vid ett svenskt universitet behåller

dessutom ofta goda kontakter med Sverige även efter

utbildningen. Det kan dock inte uteslutas att det

generösa utbildningssystemet i Sverige, med kostnadsfri

forskarutbildning även i mycket resurskrävande ämnen

och goda möjligheter till studiefinansiering, kan komma

att utnyttjas i alltför stor utsträckning.

Regeringen avser att ge Högskoleverket i uppdrag att

närmare utreda dessa frågor.

5.5.7 Studiefinansiering

Regeringens bedömning: Anställning som doktorand

bör liksom nu avse arbete på heltid. Minst 80 procent

av arbetstiden bör dock avse den egna forskar-

utbildningen.

Utbildningsbidrag bör inte få lämnas med del av

bidrag som understiger 80 procent.

En doktorand som har utbildningsbidrag bör erbjudas

anställning som doktorand senast när två år återstår av

studierna enligt den individuella studieplanen.

Under utgiftsområde 15 finns följande förslag med

avseende på forskarutbildningen.

Studiemedel får lämnas till en doktorand för forskar-

utbildning endast om följande två villkor är uppfyllda.

1. Det sammanlagda antalet år med studiemedel inom

grundutbildning och forskarutbildning överskrider

inte det högsta antal år, dvs. sex år, som

studiemedel utan särskilda skäl får lämnas.

2. Doktoranden är inte och har inte varit anställd som

doktorand samt innehar inte och har inte innehaft

utbildningsbidrag.

Skälen för förslaget lämnas i detta avsnitt.

Skälen för regeringens bedömning och förslag: I det

följande beskrivs de olika formerna för

studiefinansiering inom forskarutbildningen. Anställning

som doktorand (tidigare doktorandtjänst) och

utbildningsbidrag kan finansieras på olika sätt - över

fakultetsanslag, med forskningsrådsmedel eller med

övriga externa medel.

Antalet forskarstuderande med anställning som

doktorand var våren 1996 över 6 000 av totalt cirka

16 000 registrerade (med minst 10 % aktivitetsgrad).

Det finns emellertid många andra försörjningssätt.

Nästan 3 000 forskarstuderande hade någon form av

tjänst inom högskolan, 1 850 hade studiemedel eller

stipendier och 1 260 hade utbildningsbidrag. Övriga

3 850 doktorander hade ett arbete med

forskningsanknytning eller annan typ av försörjning.

Utbildningsbidrag och anställning som doktorand

Inledningsvis skall konstateras att tjänstebegreppet

successivt har tagits bort i olika författningar. I de

regler som gäller för offentliga universitet och

högskolor har detta begrepp dock funnits kvar. I

propositionen Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141) ersattes begreppet

tjänst i princip av ordet anställning. Doktorandtjänst

benämns därför nu anställning som doktorand.

Anställning som doktorand är alltid en

heltidsanställning. I de flesta avseenden är detta den

bästa formen av studiefinansiering. Den är dock dyr för

statsmakterna och lärosätena. Utbildningsbidragen

återinfördes den 1 juli 1995 som en tillfällig åtgärd i

avvaktan på ett nytt system för studiefinansieringen

inom forskarutbildningen. Enligt regeringens mening

bör det fortsatt vara möjligt för lärosätena att använda

utbildningsbidrag som studiefinansieringsform men

vissa begränsningar bör införas.

En doktorand med utbildningsbidrag skall ha rätt att

få anställning som doktorand under minst de två sista

åren i en utbildning som enligt doktorandens

individuella studieplan syftar till doktorsexamen. Denna

rätt skall dock inte gälla om fakultetsnämnden beslutar

att studiefinansieringen skall avbrytas i förtid (se även

avsnitt 5.5.8).

En sådan kombination av utbildningsbidrag och

anställning som doktorand innebär att doktoranden

under den avslutande delen av studietiden blir berättigad

till de sociala förmåner som en anställning ger.

Doktoranden kommer genom anställningen också att

uppfylla det arbetsvillkor som finns för rätt till

ersättning från arbetslöshetsförsäkringen efter utbild-

ningen. Utbildningsbidraget ger underlag för allmän

tjänstepension (ATP) och kan förlängas upp till två år

(på lärosätets bekostnad) vid föräldraledighet och

sjukdom. Arbetsskadeskyddet för studenter, inklusive

doktorander som inte har anställning, är nu i allmänhet

bristfälligt. I uppdraget till en särskild utredare som

regeringen nyligen tillkallat (dir. 1997:91) för att göra

en översyn av arbetsskadeförsäkringen ingår därför att

se över detta skydd. Utredaren skall redovisa sitt

uppdrag senast den 30 januari 1998.

En i högskoleförordningen reglerad koppling av

bidrag och anställning av det slag som beskrivits ovan

ger således avsevärda fördelar från doktorandernas

synpunkt jämfört med dagens utbildningsbidrag.

Samtidigt bevaras en betydande flexibilitet för

lärosätena eftersom proportionerna mellan bidrag och

anställning kan variera inom angivna gränser, beroende

på lokala behov och förutsättningar. En fakultetsnämnd

kan självfallet också, liksom i dag, välja att inte använda

utbildningsbidrag över huvud taget utan ge samtliga

doktorander anställning som doktorand redan från

början av forskarutbildningen.

Utbildningsbidrag kan i dag splittras upp i små delar.

Med hänsyn till vad som ovan framhållits om vikten av

att doktoranderna kan koncentrera sig på sina studier

avser regeringen att införa en bestämmelse om att

utbildningsbidraget inte får lämnas med del av bidrag

understigande 80 %. I de fall där doktorander har

sådant reducerat bidrag bör det normalt kompletteras

med anställning som assistent. Motiveringen härför är

för det första att arbete inom grundutbildning och

administration är berikande för doktoranderna, så länge

det inte blir alltför omfattande. För det andra innebär

gällande kollektivavtal att assistenter får rätt till samma

sociala avtalsförmåner som andra anställda i den mån

anställningen omfattar minst 20 % av heltid.

I dag har en doktorand rätt att behålla sitt

utbildningsbidrag vid bl.a. ledighet i samma omfattning

som enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän

försäkring gäller för rätt till föräldrapenningförmåner.

Denna rätt skall självfallet fortsätta att gälla. Därtill bör

doktoranden, på egen begäran och för högst ett år i

taget, kunna få sitt utbildningsbidrag reducerat till 50 %

av helt bidrag under förutsättning av att resterande tid

används för vård av barn tills barnet fyllt åtta år. Detta

innebär att utbildningsbidraget i detta avseende ger en

längre gående möjlighet till ledighet än vad som finns

vid anställning som doktorand, för vilken

föräldraledighetslagen (1995:584) gäller.

Utbildningsbidraget utgår för närvarande med 11 590

kronor per månad. Beloppet har varit oförändrat sedan

den 1 juli 1995. Med hänsyn till den allmänna löne-

utveckling som skett sedan dess bör bidraget höjas.

För anställning som doktorand gäller i dag att minst

två tredjedelar av arbetstiden skall ägnas åt den egna

forskarutbildningen. Resterande tid får ägnas åt arbete

inom grundutbildningen och övrigt institutionsarbete.

Studentorganisationer har anfört att doktorander ibland

överutnyttjas inom institutionerna och att de då får

alltför liten tid till den egna forskarutbildningen. Arbete

inom grundutbildningen är, som regeringen framhållit

ovan, berikande men bör inte inkräkta alltför mycket på

den huvudsakliga uppgiften, nämligen studierna. Därför

bör minst 80 % av arbetstiden inom en anställning som

doktorand avse den egna forskarutbildningen.

Som tidigare nämnts kan anställning som doktorand

finansieras på olika sätt. Det är dock alltid lärosätet som

anställer doktoranderna. Det ligger i samhällets och

lärosätenas intresse att åtminstone de anställningar som

doktorand och de utbildningsbidrag som finansieras av

lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning

annonseras nationellt.

I regleringsbrev för år 1997 har regeringen angivit

att minst 75 % av de medel som lärosätena använder för

studiefinansiering inom fakultetsanslagen skall avse

anställningar som doktorand. Denna regel bör gälla

även i fortsättningen.

Annan anställning med anknytning till

forskarutbildningen

Det är relativt vanligt att doktorander har någon annan

anställning (än anställning som doktorand) inom eller

utom högskolan med anknytning till forskarutbild-

ningen. Det gäller t.ex. högskoleadjunkter samt

anställda inom sjukvården eller näringslivet med

tidsutrymme för forskarstudier. Dessa doktorander bör

dock enligt de regler som föreslås ovan ha ett sådant

utrymme för studierna att dessa kan slutföras inom åtta

år.

Studiemedel

Studiemedel kan beviljas för studier på högskolenivå

under sex år och för ytterligare tid om det finns

särskilda skäl. För forskarutbildningen har en generös

praxis utvecklats och som regel beviljas studiemedel så

länge studierna bedrivs i normal takt. Även studietakten

tenderar att bedömas mycket generöst. Detta innebär att

doktorander i praktiken kan få studiemedel under hela

forskarutbildningen även om tidsgränsen sex år för

studiemedel väsentligt överskrids. De flesta som får

studiemedel för doktorandstudier kan på grund av höga

sammanlagda studieskulder förmodas få en stor del av

lånen avskrivna till sist.

Om nuvarande praxis för beviljande av studiemedel

för forskarutbildning behålls, blir en bestämmelse om

begränsning av antagningen till studerande med adekvat

studiefinansiering och koncentration av handlednings-

resurser m.m. till dessa studerande verkningslös.

Regeringen avser därför införa följande begränsningar.

Studiemedel bör få lämnas för forskarutbildning

endast om följande två villkor är uppfyllda.

1. Det sammanlagda antalet år med studiemedel

inom grundutbildning och forskarutbildning överskrider

inte det högsta antal år (för närvarande sex) som

studiemedel enligt huvudregeln, dvs. utan särskilda

skäl, får lämnas.

2. Doktoranden är inte och har inte varit anställd

som doktorand samt innehar inte och har inte innehaft

utbildningsbidrag.

Ett förslag till ändring av studiestödslagen med denna

innebörd finns under utgiftsområde 15.

Det första villkoret motiveras av att skuldbördan inte

bör tillåtas bli alltför tung. Vid tillämpningen av

sexårsregeln bör forskarutbildning således inte få utgöra

särskilda skäl. Studiemedlen bör primärt användas för

en bred grundutbildning med inslag av olika ämnen.

Därmed ökar studenternas möjligheter att få arbete

också utanför högskolan efter examen.

Den andra begränsningen avser att förhindra att

studiemedel utnyttjas för att finansiera ett regelmässigt

 femte år inom forskarutbildningen. Finansiering

utöver de stipulerade fyra åren bör endast i undantags-

fall vara nödvändig; denna bör i så fall tillskjutas av

fakulteten eller institutionen.

Vid antagningen till forskarutbildning skall fakultets-

nämnden bedöma om studenten har sin försörjning

säkrad under hela utbildningen. Eftersom studiemedel

endast skall kunna lämnas för sammanlagt sex år

inklusive grundutbildningen, måste således anslutande

studiefinansiering finnas. En doktorand med helt

studiemedel skall betecknas som heltidsstuderande vid

beräkning av nettostudietiden.

De doktorander som redan i dag får studiemedel bör

omfattas av övergångsregler vad gäller rätten att

uppbära studiemedel.

Stipendier m.m.

En doktorands studier kan helt eller delvis vara

finansierade på annat sätt än de ovan nämnda, t.ex.

genom stipendier från privata fonder. Ett stipendium

kan ge möjlighet för t.ex. en läkare eller en

högskoleadjunkt att på deltid ägna sig åt forskarutbild-

ning.

Stipendier ger inte några sociala förmåner. Om en

doktorand finansierar heltidsstudier med stipendium kan

därför problem uppkomma, bl.a. vid långvarig sjukdom

och vid behov av föräldraledighet. Lärosätena bör

därför vara uppmärksamma på dessa problem.

Som nämnts tidigare görs för närvarande en översyn

av arbetsskadeförsäkringen, varvid bl.a. studenters

skydd behandlas. Doktorander som uppbär stipendier

ingår självfallet i denna översyn.

Stipendier för doktorander som är avsedda att vara

ett alternativ till lön eller annan form av

studiefinansiering bör inte finansieras med statsmedel.

Redan antagna doktorander utan godtagbar

studiefinansiering

I dag finns ett stort antal doktorander utan den

finansiering som regeringen anser bör vara en förut-

sättning för antagning och som beskrivits i avsnitt 5.5.6.

Cirka 1 500 doktorander har t.ex. endast studiemedel

som finansiering.

I denna proposition, avsnitt 5.4, föreslår regeringen

därför en särskild satsning om 100 miljoner kronor

avseende studiefinansiering för doktorander. En del av

dessa medel bör avse nyantagna doktorander, men

under en övergångsperiod, 1998 och 1999, bör

lärosätena kunna använda en stor del av medlen till att

underlätta för många doktorander utan godtagbar

finansiering att slutföra sin utbildning inom de närmaste

åren. De doktorander som på detta sätt erhållit utbild-

ningsbidrag före den 1 januari 1999 bör omfattas av

övergångsregler vad gäller rätten till anställning som

doktorand de sista två åren.

Om det fram till nya reglers ikraftträdande skulle ske

en onormalt stor antagning av doktorander utan adekvat

studiefinansiering vid någon institution, bör detta inte

premieras vid fakultetsnämndens fördelning av medlen.

Det kan nämligen hävdas att en antagning av

doktorander som inte kan ges godtagbara villkor vad

gäller studiefinansiering är oförenlig med 10 kap. 1 §

högskoleförordningen redan i dess nuvarande lydelse.

Riksbankens jubileumsfond beslutade i mars 1997 att

anslå 60 miljoner kronor över en tvåårsperiod för att

stödja icke finansierade doktorander inom humaniora

och samhällsvetenskap, vilka befinner sig i slutskedet av

sin utbildning och som vid en adekvat insats skulle

kunna slutföra sina studier inom de närmaste två åren.

Detta stöd tillsammans med regeringens ovan nämnda

satsning bör göra det möjligt för majoriteten av de

doktorander, som i dag inte har tillfredsställande

finansiering men som vid en koncentrerad tvåårig insats

skulle kunna slutföra sina studier, att avlägga examen.

Denna samlade satsning kommer dessutom att

underlätta för lärosätena att erbjuda nytillkommande

doktorander den studiefinansiering som krävs för

antagning enligt de nya regler som beskrivs ovan.

5.5.8 Utbildningens uppläggning,

handledning m.m.

Regeringens bedömning: Varje fakultetsnämnd bör

utse en studierektor för forskarutbildningen som skall ha

ett övergripande ansvar för

 forskarutbildningens uppläggning,

 samordning av forskarutbildningskurser,

 eventuella forskarskolor, samt

 utbildning av handledare.

Studierektorn bör även utöva allmän tillsyn över

forskarutbildningen.

Den individuella studieplanen för varje doktorand

bör upprättas vid antagningen och bör ange

doktorandens och fakultetsnämndens åtaganden. Studie-

planen bör följas upp varje år.

En fakultetsnämnd bör kunna besluta att en

doktorand som i väsentlig mån åsidosatt sina åtaganden i

den individuella studieplanen inte längre skall ha rätt till

handledning och övriga resurser. En doktorand bör

dock ha rätt till handledning och övriga resurser under

den tid han eller hon är anställd som doktorand eller har

utbildningsbidrag.

En doktorand som inte längre har tillgång till hand-

ledning eller andra resurser bör under vissa

förutsättningar kunna återfå dessa efter ansökan hos

fakultetsnämnden.

Utredning och rapporter: I betänkandet

Studiefinansiering och examina i forskarutbildningen

föreslås att doktorandkontrakt, innehållande en

individuell studieplan samt doktorandens och institu-

tionens åtaganden, skall upprättas vid antagningen av

doktoranden. I Högskoleverkets rapport Forskarutbild-

ningen inom det språkvetenskapliga området förordas

att den individuella studieplanen skall uppfattas som ett

avtal mellan doktoranden och handledaren. RRV fram-

håller i sin rapport Samhällsvetenskaplig

forskarutbildning att fakultetsnämnderna bör ta ett större

ansvar för kontinuerlig uppföljning av bl.a. individuella

studieplaner.

I de ovannämnda rapporterna och betänkandet liksom

i Högskoleverkets rapport Förfarande med inaktiva

doktorander framförs förslag om att doktorander skall

kunna avregistreras från utbildningen och därmed

avstängas från handledning efter viss tid.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser anser

att avregistrering av doktorander bör kunna ske efter

viss tid. Ett stort antal tillstyrker införande av ett

doktorandkontrakt. Högskoleverket avstyrker ett

formellt kontrakt. Verket föreslår att en funktion som

 studierektor för forskarutbildningen införs.

Skälen för regeringens bedömning: Samhällets

stigande behov av vetenskapligt utbildade personer leder

till krav på bättre effektivitet i forskarutbildningen.

Detta medför i sin tur ökat intresse för och större krav

på forskarutbildningens organisation och handledningens

kvalitet. Det är fakultetsnämndernas ansvar att leva upp

till detta och att organisera utbildning och

erfarenhetsutbyte för handledarna. För den närmare

organisationen av utbildningen ansvarar självfallet de

enskilda institutionerna eller ämnena.

Enligt 9 kap. 7 § högskoleförordningen skall det för

varje doktorand utses en handledare, och doktoranden

har rätt till handledning under sammanlagt den tid som

kan anses behövas för den föreskrivna utbildningen om

160 poäng. Vidare föreskrivs att kraven på kunskaper

för varje doktorand skall preciseras i en individuell

studieplan. Enligt rapporter från Högskoleverket och

RRV efterlevs denna regel i mycket varierande utsträck-

ning. De individuella studieplanerna får ofta föga

uppmärksamhet och uppföljningen uppvisar inte sällan

stora brister. Forskarutbildningens karaktär av en

systematiskt planerad utbildningsgång, den pedagogiska

uppläggningen av utbildningen och handledarnas ansvar

är ofta allt för litet betonade. Inom många ämnes-

områden kommer en stor del av de disputerade att

arbeta vidare inom högskolan. Forskarutbildningen bör

därför i allmänhet planeras så att doktoranden även

förbereds för en framtida verksamhet som högskole-

lärare.

Omfattningen av handledningen liksom av kvaliteten

och intensiteten i handledningen kan likaså variera

mellan fakulteterna. Studierna blir lidande om handled-

ningen inte fungerar. Doktoranderna är i en beroende-

ställning i förhållande till handledare och institution,

vilket kan innebära stora svårigheter och kräva stöd från

lärosätet.

Även de som tar på sig rollen som handledare

behöver stöd bl.a. i form av utbildning och erfarenhets-

utbyte.

Bl.a. för att minska doktorandens beroende av en

handledare har många institutioner infört en ordning

med flera handledare eller handledargrupper. Vid sidan

om en ansvarig huvudhandledare utses biträdande hand-

ledare. Om dessa har en kompletterande kompetens kan

doktoranden få en ämnesmässigt bredare handledning.

Vid vissa lärosäten förekommer försöksverksamhet med

externa mentorer för doktorander. Det förekommer

även att forskare utomlands fungerar som biträdande

handledare eller mentorer för doktorander i Sverige.

Om man väljer att utse biträdande handledare även från

andra lärosäten, från myndigheter eller från näringsliv

får doktoranden tillgång till ett nätverk av externa

kontakter. Dessa kan få stor betydelse också för tiden

efter disputationen och leda till en post-doc-vistelse eller

vara inledningen till en karriär inom näringsliv eller

offentlig verksamhet. Vid många institutioner finns

handledarkommittéer eller handledarkollegier. Dessa

utgör naturliga fora för den årliga uppföljningen av de

individuella studieplanerna, som närmare beskrivs

nedan.

Detaljer i utformningen av handledningen i forskar-

utbildningen varierar givetvis och frågan om handledar-

kommittéer bör därför inte regleras av statsmakterna

genom en författning. Det finns dock skäl att betona det

angelägna i att fakultetsnämnderna kontinuerligt följer

upp och utvecklar formerna för handledning.

Flera fakultetsnämnder har på olika sätt inlett ett

arbete med att förbättra forskarutbildningen. De har

exempelvis givit ut handböcker med råd och anvisningar

om handledningen. Många institutioner har, som

nämnts, handledarkollegier för planering och upp-

följning av forskarutbildningen. Vid flera lärosäten finns

större s.k. forskarskolor, där utbildningen ofta är mer

organiserad. Vissa forskarskolor har en mer tvärveten-

skaplig karaktär och då ofta med ett större inslag av

samverkan med t.ex. näringslivet.

Regeringen anser att forskarutbildningens betydelse

inom fakultetsnämndens ansvarsområde bör ytterligare

betonas. Som ett led i detta avser regeringen föreskriva

att varje fakultetsnämnd skall utse en studierektor för

forskarutbildningen. Studierektorsfunktionen bör

normalt vara ett uppdrag för en lärare inom

fakultetsnämndens ansvarsområde. Vid de fakulteter

som redan i dag har en särskild forskarutbildnings-

nämnd eller motsvarande skulle t.ex. ordföranden för

nämnden kunna utses till studierektor. Studierektorn bör

ha det övergripande ansvaret för forskarutbildningens

uppläggning, för samordning av forskarutbildnings-

kurser, för eventuella forskarskolor och för utbildning

av handledare. Studierektorn bör även utöva allmän

tillsyn över forskarutbildningen.

Det bör framhållas att det direkta ansvaret för

forskarutbildningen även i fortsättningen måste åvila de

enskilda institutionerna eller ämnena.

Den individuella studieplanens utformning och upp-

följning bör ägnas närmare uppmärksamhet. Studie-

planen bör upprättas vid antagningen och klart ange dels

doktorandens, dels fakultetsnämndens åtaganden, t.ex.

vad gäller doktorandens tillgång till handledning och

övriga resurser. Det bör på lämpligt sätt dokumenteras

att både handledare och doktorand tagit del av den

individuella studieplanen för att inskärpa betydelsen av

den. Studieplanen bör följas upp varje år. I det normala

fallet, då studierna fortskridit på ett tillfredsställande

sätt, torde endast mindre justeringar av planen behövas.

Om allvarliga problem har uppstått bör dock

uppföljningen också kunna ge underlag för en

bedömning av i vilken mån doktoranden i fortsättningen

bör ha tillgång till handledning och övriga resurser.

Universitetens och högskolornas resurser skall enligt

1 kap. 4 § högskolelagen utnyttjas effektivt för att hålla

en hög kvalitet i verksamheten. Lagens krav på effektivt

resursutnyttjande måste kunna ligga till grund för ett

beslut om begränsningar av en doktorands rätt till

handledning och andra resurser. Denna uppfattning har

kommit till uttryck i ett ärende hos Justitiekanslern (JK)

(se JK-beslut 1996 A.5 s. 42 ff.). Av JK:s beslut i

ärendet får det anses framgå att ett universitet under

vissa förutsättningar kan avföra en inaktiv doktorand

från forskarutbildning utan annat lagstöd än 1 kap. 4 §

högskolelagen. JK har i beslutet fäst avgörande vikt vid

att den avförde doktoranden hade kvar rätten att avlägga

doktorsexamen. Med anledning av JK:s avgörande har

Högskoleverket inom ramen för sin tillsynsverksamhet

gjort en kartläggning av behovet för universitet och

högskolor att kunna vidta åtgärder mot inaktiva

doktorander. Högskoleverket har i rapporten

 Förfarande med inaktiva doktorander föreslagit att

det i högskoleförordningen införs regler som förtydligar

universitetens och högskolornas befogenheter när det

gäller att avföra inaktiva doktorander.

Det bör alltså vara möjligt att besluta att en

doktorand inte längre skall få ta högskolans resurser i

anspråk, om doktoranden skulle ha mycket liten

framgång i studierna, och detta inte beror på orsaker

som föräldraledighet, sjukdom, militärtjänst eller

liknande. Om doktoranden i väsentlig mån har

misslyckats med att uppfylla sina åtaganden enligt den

individuella studieplanen, bör fakultetsnämnden kunna

besluta att doktoranden inte längre skall ha rätt till

handledning, arbetsplats och övriga resurser, och det

även innan den tid gått som motsvarar 160 poäng.

Fakultetsnämndens beslut skall föregås av ingående

samtal mellan handledaren och doktoranden och beslutet

skall fattas på grundval av redogörelser från dem. Vid

dessa samtal skall doktoranden erinras om allvaret i

situationen och normalt bör det inte komma i fråga att

dra in resurserna förrän doktoranden fått en chans att

försöka förbättra sitt studieresultat. Ett beslut att dra in

resurserna skall vara motiverat. Vid bedömningen skall

vägas in i vilken mån fakultetsnämndens åtaganden

enligt studieplanen uppfyllts, t.ex. vad gäller

handledningen. För doktorander som har anställning

eller utbildningsbidrag kan ett beslut att dra in

resurserna självfallet bli aktuellt endast vid

anställningstidens respektive bidragstidens slut.

Enligt förvaltningslagen kan ett universitet eller en

högskola som finner att ett meddelat beslut är uppenbart

oriktigt ändra beslutet. Doktoranden har möjlighet att

begära en sådan omprövning när resurserna har dragits

in.

Det bör framhållas att det förhållandet att en

doktorand har fråntagits rätten till resurser inte är

detsamma som ett avskiljande. Doktoranden kan studera

vidare men då helt på egen hand. Doktoranden är

fortfarande antagen och kan exempelvis, på samma sätt

som en doktorand med tillgång till resurser, ansöka om

att få lägga fram en avhandling. Doktoranden kan

vidare ansöka hos fakultetsnämnden om att åter få

tillgång till handledning och andra resurser. Om

doktoranden gör sannolikt att han eller hon nu har

förmåga att gå igenom utbildningen bör resurserna

kunna återfås. Detta borde kunna ske exempelvis om

doktoranden på egen hand har kunnat driva studierna

vidare i beaktansvärd omfattning.

Det bör ankomma på regeringen att meddela

föreskrifter i de frågor som här har redovisats.

Eventuell ytterligare reglering, t.ex. rörande ansökan

om studieuppehåll eller registrering av doktorander med

tillgång till resurser, bör fattas lokalt av

fakultetsnämnden eller något annat organ hos lärosätet, i

likhet med vad som gäller för grundutbildningen.

5.5.9 Doktorsavhandlingen m.m.

Regeringens bedömning: Förordningen (1970:276) om

doktorsavhandlingar bör upphävas.

Doktorsavhandlingar bör framställas med mindre

kostsam teknik och endast i en liten upplaga före

disputationen.

Rapporter: Högskoleverket föreslår i rapporten

Forskarutbildningen inom det språkvetenskapliga

området att en utredning tillsätts för att utarbeta förslag

till ändrade former för disputationen och publiceringen

av avhandlingen. RRV förordar i rapporten

Samhällsvetenskaplig forskarutbildning sammanlägg-

ningsavhandlingar.

Remissinstanserna: Vitterhetsakademien tar i sitt

remissyttrande över rapporten Studiefinansiering och

examina i forskarutbildningen upp problemen med

tryckta monografiavhandlingar. I yttrandet sägs bl.a.:

 Vad handledarna men framför allt studenterna mäter

sina prestationer mot torde alltjämt vara de bästa

gradualavhandlingarna före 1969 års reform och dessas

internationella motsvarigheter. Men då förbiser man det

betydelsefulla faktum, att dissertationer i England och

USA normalt inte trycks utan hålls tillgängliga via andra

media. Det fåtal som anses värda trycket har ofta

genomgått en grundlig omarbetning, och författaren har

då bl.a. kunnat tillgodogöra sig den kritik som kommit

fram vid ventileringen. Det var ett motsvarande system

som [de svenska] reformkonstruktörerna på 1960-talet

tänkte sig, men av olika skäl bjöd de inhemska

traditionerna ett övermäktigt motstånd. Det råder nog

ingen tvekan om att publiceringsformerna spelar en stor

roll för att förlänga studietiderna, inte minst inom det

språkvetenskapliga ämnesområdet.

Skälen för regeringens bedömning: De långa

studietiderna inom humanistisk, teologisk, juridisk och

delar av samhällsvetenskaplig fakultet har flera orsaker.

Förutom tillgången till adekvat studiefinansiering och

möjligheterna till arbete inom och utanför högskolan har

ämnestraditionerna en mycket stor betydelse. Inom de

nämnda fakulteterna är doktorsavhandlingen vanligen en

monografi, som ofta trycks till avsevärd kostnad före

disputationen. Inom övriga fakulteter är avhandlingen

vanligen en sammanläggning av flera uppsatser, med en

analyserande sammanfattning, tryckt med mindre

kostsam teknik i en mindre upplaga.

Regeringen delar Vitterhetsakademiens åsikt att

publiceringsformerna spelar en stor roll för studietidens

längd och vill anlägga liknande synpunkter i övrigt på

den problematik det här är fråga om. Monografi-

avhandlingar och även andra avhandlingar bör därför

framställas med mindre kostsam teknik och endast i en

begränsad men tillräcklig upplaga före

disputationen. Ansvaret för detta bör åvila fakultets-

nämnden, som har att bedöma vad som är lämpligt i

varje enskilt fall med tillämpande av de grundläggande

regler om disputation och avhandlingens tillgänglighet

som finns i högskoleförordningen. Mot denna bakgrund

avser regeringen att upphäva förordningen (1970:276)

om doktorsavhandlingar.

De förändringar som här förordas förhindrar på intet

sätt att avhandlingen får en lämplig utformning för

examinationen, eftersom ett manuskript med dagens

teknik liknar en typsatt text. Avhandlingen kan spridas

till en vidare krets genom att t.ex. vara utlagd inom

högskolans elektroniska forskningsinformationssystem

(på Internet).

5.5.10 Genomförande

De nya reglerna rörande studiemedel bör avse dem som

påbörjar forskarutbildning efter den 1 årsskiftet

1997/1998. I övrigt bör de nya reglerna träda i kraft den

1 april 1998. I samband med det kommande

förordningsarbetet finns det anledning att närmare ta

ställning till vilka övergångsregler som kan behövas.

5.6 Jämställdhet i högskolan

Jämställdhet inom den högre utbildningen och

forskningen är inte endast en rättvisefråga, utan en

demokrati- och kvalitetsfråga. Jämställdhet ger en ökad

kvalitet i högskolans verksamhet genom att undervis-

ningen och forskningen blir mera mångsidig och

intressant, engagerar studenterna i ökad utsträckning,

ger unga kvinnor förebilder och synliggör kvinnor såväl

inom högskolan som i samhället.

Regeringen har sedan hösten 1994 arbetat aktivt för

att komma till rätta med den bristande jämställdheten

inom högre utbildning och forskning. För att påskynda

utvecklingen föreslog regeringen ett antal åtgärder

(prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr.

1994/95:405 samt prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet.

1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Bland förslagen

kan nämnas resurser för doktorandtjänster,

forskarassistenttjänster, postdoktorala stipendier,

gästprofessurer och professurer.

Regeringens förslag har även inneburit en avsevärd

resursförstärkning till genusforskning. 18 tjänster med

inriktning mot genusforskning har inrättats, fördelade så

att en professur, en forskarassistenttjänst och en

doktorandtjänst inrättas i samma ämne vid samma

lärosäte. Regeringen fördelade sommaren 1997 medel

till följande lärosäten och ämnesområden: Uppsala

universitet för fysikundervisningens didaktik,

Stockholms universitet för sociologi, Umeå universitet

för samhällsmedicin, Göteborgs universitet för

litteraturvetenskap, Högskolan i Karlskrona/Ronneby

för informationsteknologi (i samverkan med Kungl.

Tekniska högskolan) och Luleå tekniska universitet för

människa-maskin.

Vidare har medel anvisats för ett nationellt

sekretariat för genusforskning. Sekretariatet är en

särskild inrättning vid Göteborgs universitet och skall

enligt förordningen (SFS 1997:61) främja

genusforskning och verka för att betydelsen av

genusperspektiv uppmärksammas i all forskning. Detta

skall ske genom utredningsarbete, opinionsbildning och

informationsspridning. I sekretariatets uppgifter ingår

bl.a. att överblicka genusforskningen i Sverige och att

aktivt främja spridningen av dess resultat och att

analysera behovet av genusforskning inom alla

vetenskapsområden.

Regeringen har anvisat medel för ett nytt

tvärvetenskapligt forskningstema med inriktning mot

genusforskning vid Linköpings universitet. Universitetet

bygger för närvarande upp en organisation som skall

bedriva forskning och forskarutbildning om

könstillhörighetens betydelse och om hur föreställningar

om kvinnlighet och manlighet skapas.

Utvecklingen när det gäller könsfördelningen inom

den högre utbildningen och bland lärare/forskare i

högskolan framgår av nedanstående tabeller.

TABELL: 1 ANDELEN KVINNOR PÅ OLIKA NIVÅER

1991

1996

ANTAL TOTALT

% KV.

ANTAL TOTALT

% KV.

Professorer

2 025

6,3

2 274

8,5

Högskolelektorer

4 463

19,0

5 629

23,1

Doktorsexaminerade

1 175

28,4

1 604

32,0

Nyantagna till forskarutbildningen

2 491

34,1

3 122

40,0

Examinerade, 120 p. eller längre

12 578

48,3

26 281

58,9

Nybörjare, högskoleutbildning

51 114

57,0

66 330

56,0

Källa: SCB

TABELL: 2 ANDEL KVINNOR BLAND NYANSTÄLLDA PROFESSORER VID DE FEM STÖRSTA

FAKULTETERNA M.M

(EXKL. KONSTNÄRLIGA OCH ADJUNGERADE PROFESSORER)

FAKULTET

PROFESSORER TOTALT

NYA PROFESSORER

DOC.KOMP. LEKT.

1996

1985-92

1993-95

1996

ANTAL

ANDEL KV

ANDEL KV

ANDEL KV.

ANTAL

ANDEL KV.

Humaniora

179

19 %

19 %

16 %

335

35 %

Samhällsvetenskap

248

8 %

14 %

11 %

431

20 %

Medicin

502

6 %

6 %

8 %

408

23 %

Naturvetenskap

277

6 %

3 %

10 %

425

12 %

Teknik

413

3 %

3 %

7 %

411

6 %

Samtliga fakulteter

1942

7,7 %

7,3 %

11,7 %

2192

19,1 %

Källa: SCB

I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141)

har regeringen lagt fram förslag

till nya regler för anställning, rekrytering och befordran av lärare. Dessa

förslag kommer att leda till en betydande

ökning av antalet professorer. Vidare har i nämnda proposition föreslagits

principer för rekryteringsmål för

lärosätena i syfte att öka andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer.

Regeringens förslag innebär att

regeringen kan, om ett lärosäte inte uppfyller sitt mål, föreslå att medel skall

 reserveras inom lärosätets anslag för

forskning och forskarutbildning. Dessa medel skall endast kunna användas för

kostnader för ytterligare nyanställda

professorer av underrepresenterat kön. I avsnitt 5.4.3 i förevarande proposition

 anges de konkreta rekryteringsmål

som regeringen avser sätta upp för enskilda lärosäten. Dessa mål kommer att

verka pådrivande för

jämställdhetsarbetet, inte minst inom de medicinska, humanistiska och

samhällsvetenskapliga fakulteterna, vilka, som

framgår av tabell 2, är långt ifrån att utnyttja rekryteringsunderlaget i form

av kvinnliga docentkompetenta lektorer.

Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning och forskning (JÄST-gruppen)

har bedrivit ett aktivt arbete

sedan år 1992. Den 30 juni i år avlämnade gruppen sin slutrapport (Ds 1997:56)

till Utbildningsdepartementet. I

rapporten konstateras att det finns åtminstone tre viktiga skäl för

jämställdhet: rättvisa, samhällsekonomi och kvalitet.

Gruppen diskuterar de olika former av jämställdhetsarbete som bedrivits av

lärosäten och andra myndigheter, liksom

de ideologier som legat till grund. Det framhålls att för att principen om

 mainstreaming (jämställdhet skall

genomsyra all verksamhet), som nu ofta är vägledande i jämställdhetsarbetet,

skall fungera måste den högsta

ledningen i respektive organisation ge jämställdhetsarbetet legitimitet och ett

uttalat stöd. Utan sådant stöd kommer

jämställdhetsarbetet att drunkna i huvudfåran . JÄST-gruppen lämnar i rapporten

 även ett antal förslag till nya

konkreta åtgärder. Förslagen bereds för närvarande i regeringskansliet.

För att få till stånd en varaktig förändring av strukturen inom högskolan kan

inte jämställdhetsarbetet vara

beroende av att regeringen vidtar särskilda åtgärder och tillskjuter nya

resurser. Genom det förslag till ändring av

högskolelagen som regeringen har föreslagit i propositionen Högskolans ledning,

lärare och organisation

understryker regeringen att det åvilar alla lärosäten att arbeta aktivt för att

inte bara iaktta utan även främja

jämställdhet mellan kvinnor och män (1 kap. 5 § första stycket högskolelagen).

Införandet av rekryteringsmål

skärper kravet på ett långsiktigt och systematiskt jämställdhetsarbete på alla

nivåer i högskolan och måluppfyllelsen

kommer att noga följas av regeringen.

Högskoleverket skall enligt regeringens instruktion främja jämställdhet mellan

kvinnor och män inom sitt

verksamhetsområde. Verket bör enligt regeringens mening intensifiera detta

arbete och överta den pådrivande och

stödjande roll JÄST-gruppen har haft. Uppdraget till samtliga forskningsråd att

bilda en samverkansgrupp för att

främja jämställdhet, genusforskning och tvärvetenskaplig forskning är också

avsett att förbättra kvinnors villkor inom

forskningen (se avsnitt 7.1). Slutligen kommer även det nationella sekretariatet

 för genusforskning vid Göteborgs

universitet, genom sitt arbete med att lyfta fram genusforskningens bidrag inom

olika vetenskapsområden, att spela

en viktig roll i arbetet med att förverkliga en jämställd högre utbildning och

forskning.

Under åren 2000-2008 kommer ett stort antal professorer, varav det övervägande

flertalet är män, att avgå med

pension. Mot denna bakgrund och som en följd av regeringens kraftsamling på

jämställdhetsfrågorna och lärosätenas

fortsatta ansträngningar bör andelen kvinnor bland det totala antalet

professorer i landet kunna öka under den

kommande tioårsperioden från nuvarande cirka 8 procent till cirka 25 procent.

Andelen kvinnliga professorer kan

således komma att tredubblas till år 2008 vilket även bör innebära en ökad andel

 kvinnor på samtliga

anställningsnivåer inom högskolan.

5.7 Miljöfrågor

Regeringens bedömning: Universitet och högskolor bör ha som mål att behandla

miljöfrågorna i sina utbildningar i

sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet

utbildningen förbereder för.

Universitet och högskolor bör påbörja arbetet med att införa miljöledningssystem

 under år 1998.

5.7.1 Miljöfrågorna inom den högre

utbildningen och forskningen

Den svenska högskolan har som forum för den högre utbildningen och forskningen

en mycket betydelsefull roll och

ett stort ansvar i arbetet med att utveckla och förnya vårt samhälle. Målen för

forskningen innebär bl.a. att

forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället och

kulturen samt att bidra till samhällets

omställning till en hållbar utveckling. Högskolan skall inte bara erbjuda

kvalificerad utbildning, utföra forskning och

utvecklingsarbete utan också främja en ekologiskt hållbar utveckling. Högskolan

är samhällets viktigaste resurs när

det gäller att skapa och förmedla kunskap. Högskolans omfattning både som

lärosäte, forskningsinstans och

arbetsplats samt dess verksamhet är av stor betydelse för att identifiera och

lösa många av de miljörelaterade

problem som vi står inför. I syfte att uppnå en hållbar utveckling bör statens

arbete utvecklas och

samhällssektorernas ansvar för miljön tydliggöras. Detta bör göras bl.a. genom

att integrera miljöhänsyn och

resurshushållning i den ordinarie verksamheten vilket i stor utsträckning

redan sker vid många universitet och

högskolor.

Varje lärosäte har att besluta om grundutbildningarnas inriktning och innehåll.

Integreringen av miljöhänsyn och

resurshushållning i universitetens och högskolornas verksamhet bör därför inte i

 första hand ske genom utfärdande av

lagar och förordningar utan bäras upp och drivas framåt av högskolans egna

studenter, lärare, forskare och anställda.

I slutet av år 1996 invigdes exempelvis ett centrum för miljö- och

utvecklingsstudier vid Uppsala universitet som

drivs helt i regi av studenterna. Det finns också goda möjligheter för

lärosätena att profilera sig och verka för ett

brett utbud av utbildningar inom miljöområdet. Många högskolor satsar också på

utbildningar inom miljöområdet. I

höst startar t.ex. den nya högskolan i Malmö ett kretsloppsprogram för blivande

kretsloppsexperter. Vidare har

lärarutbildningarna en nyckelroll för skolans möjligheter att i framtiden arbeta

 med miljöfrågor men behovet av goda

kunskaper och en stark medvetenhet om miljö och utvecklingsfrågorna är generellt

 för i princip alla framtida roller i

arbetsliv och som samhällsmedborgare.

Inom ramen för Högskoleverkets verksamhet har Rådet för grundläggande

högskoleutbildning under budgetåret

1995/96 fullgjort regeringsuppdraget som rådet fick budgetåret 1994/95 om att

integrera miljöinslag i den högre

utbildningen. Rådet har en referensgrupp som i dialog med berörda lärosäten

bidragit till att utforma projekten.

Under budgetåret 1995/96 har rådet beviljat sammanlagt 4,6 miljoner kronor till

tio projekt. Inom ramen för

miljöuppdraget har rådet även finansierat en särskild satsning på högskolornas

bibliotek och bibliotekspersonal.

Regeringen avser att uppdra åt Högskoleverket att även fortsättningsvis, inom

ramen för sitt ordinarie uppdrag och

finansiering, verka för en integration av miljöaspekter i högskoleutbildningar.

I mars 1995 tillkallade regeringen en särskild utredare för att utreda frågan om

 hur miljömålet i

konsumentpolitiken ska uppnås samt att lägga fram förslag till en

åtgärdsinriktad handlingsplan. Utredningen

överlämnade i juni 1996 betänkandet Konsumenterna och miljön (SOU 1996:108).

Utredningen föreslår bl.a. att

högskolelagens (1992:1434) portalparagraf skall kompletteras med att

utbildningen skall förmedla kunskaper om

miljön. Utredaren föreslår också att Högskoleverket skall inrikta befintliga

utvecklingsanslag på integrerade

miljöinslag i utbildningar inom information, journalistik och media. Relativt få

 remissinstanser har yttrat sig över

förslagen. Fem remissinstanser är positiva till en lagändring och fyra instanser

 stödjer förslaget om

utvecklingsanslagen men är kritiska till utredningens förslag att inrikta

åtgärderna mot nämnda utbildningar.

Universitet och högskolor har en viktig roll i att bidra till att stärka

omställningen till ett ekologiskt hållbart

samhälle. Detta bör tydligt återspeglas i högskolans olika verksamheter.

Regeringen har dock inte funnit skäl att

föreslå någon ändring av högskolelagen bland annat eftersom en grundläggande

princip i reformerna av den högre

utbildningen är att varje lärosäte har att besluta om utbildningarnas inriktning

 och innehåll. Formulering av mål och

återrapporteringskrav i regleringsbrev bedöms också som både lämpligare och

effektivare för att styra högskolornas

miljöinriktade verksamhet. Målet bör vara att högskolorna behandlar

miljöfrågorna i sina utbildningar i sådan

omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen

 förbereder för. Miljöfrågor är

till sin karaktär tvärvetenskapliga och arbetet med dessa frågor bör därför vara

 både disciplin- och

fakultetsöverskridande. Utöver de särskilda miljökurser och miljöutbildningar

som finns på många håll i högskolan

är det av stor vikt att integrera miljö- och utvecklingsfrågor även i andra mer

generella kurser och

utbildningsprogram av annan inriktning.

5.7.2 Miljöarbete vid universitet och

högskolor

Miljövårdsberedningen har på regeringens uppdrag i betänkandet Integrering av

miljöhänsyn inom den statliga

förvaltningen (SOU 1996:112) lämnat förslag till hur miljöarbetet bör följas upp

 och hur myndigheterna konkret

måste gå tillväga för att inordna miljöarbetet i sin verksamhet. Utredningen

föreslår bl.a. att miljöledningssystem bör

införas i statliga myndigheter. Med miljöledningssystem avses att myndigheterna

skall göra en miljöutredning, ta

fram förslag till en miljöpolicy samt utarbeta en handlingsplan för fortsatt

integration av miljöhänsyn i myndighetens

verksamhet. Regeringen beslutade i december 1996 vilka 26 myndigheter som skall

ingå i pilotprojektet

Miljöledningssystem i statlig förvaltning. Projektet syftar till att öka

miljömedvetande och agerande inom statliga

myndigheter samt att vara en förebild för resten av samhället.

Inom Utbildningsdepartementets ansvarsområde ingår Lunds universitet och

Stockholms universitet som

pilotmyndigheter. Projektet innebär att nämnda universitet ges i uppdrag att

inleda utvecklingen av miljösystem som

en integrerad del i sin ordinarie verksamhet. Universiteten skall under 1997

göra en miljöutredning, ta fram förslag

till en miljöpolicy samt påbörja och så långt som möjligt utarbeta en

handlingsplan för fortsatt integration av

miljöhänsyn i sin verksamhet. Arbetet med miljöledningssystem skall redovisas i

samband med årsredovisningen för

budgetåret 1997. Avsikten är att i framtiden, utifrån erfarenheter från

universiteten och de övriga

pilotmyndigheterna, involvera ytterligare universitet och högskolor i detta

arbete. Regeringen avser därför att

återkomma med generella riktlinjer till högskolorna när den pågående

verksamheten har följts upp. Universitet och

högskolor bör dock, inom ramen för sina ordinarie uppdrag och finansiering,

påbörja arbetet med att införa

miljöledningssystem redan under budgetåret 1998.

5. 8 Internationella perspektiv

5.8.1 Inledning

Forskning och utbildning är i grunden internationella aktiviteter. Utbyte och

samarbete med forskare och lärare från

olika delar av världen är naturliga inslag i dagens svenska högre utbildning och

 forskning. Behovet av att

internationalisera högskolan framfördes i utredningen Utbildningens

internationalisering, slutbetänkande från UKÄ:s

internationaliseringsutredning (UKÄ-rapport nr 21, 1974). Mot bakgrund av

högskolans allmänna funktion i

samhället formulerade utredningen ett övergripande mål för internationalisering

av utbildningen. Det betonades

särskilt att utbildningen skulle främja internationellt samarbete och

internationell solidaritet. Detta skulle tillgodoses

genom att utbildningen skulle skapa global öppenhet, medvetenhet och

handlingsberedskap samt förståelse och

respekt för andra folk och kulturer.

Utredningen och de satsningar som följde i dess spår ledde till att värdet av

internationalisering accepterades

allmänt inom högskolan. Internationalisering av utbildning och forskning anses

numera som ett viktigt inslag i

högskolans kvalitetsarbete. De flesta högskolor har upprättat

internationaliseringsplaner och har som regel en eller

flera handläggare för frågor rörande internationalisering. De internationella

kontakterna inom den högre utbildningen

och forskningen är svåra att kartlägga i sin helhet. Endast en del av de

internationella kontakterna redovisas i

lärosätenas årsredovisningar.

Den svenska högskolans internationella kontakter präglas i dag i hög grad av den

 Europeiska unionens särskilda

satsningar på studentutbyte och forskningssamarbete. De särskilda medel som

anslagits för att främja samarbetet

inom Östersjöområdet har medfört att högskolorna har utvecklat omfattande

kontakter med framför allt länderna i

det forna Östeuropa. Regeringen har fördelat 120 miljoner kronor ur den s.k.

Östersjömiljarden för att detta

samarbete skall utvecklas ytterligare.

De svenska högskolornas internationella samarbete är omfattande. Det är

emellertid i huvudsak koncentrerat till

industriländer inom OECD-gruppen samt i viss omfattning till Östeuropa.

Därutöver finns sporadiska insatser, delvis

finansierade av Sida. Utbildning, forskning och internationellt samarbete med

inriktning mot Afrika, Asien och

Latinamerika förekommer även, men sker av allt att döma i begränsad omfattning.

Behovet av kunskap om världen utanför Europa och USA ökar av såväl politiska som

 ekonomiska och kulturella

skäl. Vid svenska lärosäten finns det institutioner och forskargrupper som

bedriver forskning och utbildning med

inriktning mot länder utanför Europa, men i begränsad omfattning. På regeringens

 initiativ i budgetpropositionen för

år 1997 har vissa resursförstärkningar gjorts. Sålunda har Lunds universitet

erhållit särskilda resurser för

forskningsinsatser med inriktning mot Ost- och Sydostasien och Göteborgs

universitet har erhållit resurser för en

professur i afrikanska språk.

Stiftelsen Svenska Institutets stipendier för samarbete inom forskning och

utbildning samt STINT:s insatser utgör

väsentliga bidrag till internationaliseringen av den svenska högskolan.

Det är inte möjligt att vid Sveriges högskolor bedriva självständig undervisning

 och forskning som täcker hela

världens kulturer och språk. Högskolorna bör här kunna utveckla ett samarbete

och en ansvarsfördelning mellan

olika lärosäten. Regeringen vill i detta sammanhang även betona vikten av att

samarbete sker mellan olika lärosäten i

Norden. Det finns även två nordiska institutioner som bör kunna utgöra stöd åt

och samarbeta med högskolorna,

Nordiska Institutet för Asienstudier i Köpenhamn och Nordiska Afrikainstitutet i

 Uppsala.

Regeringen anser att de internationella frågorna inom utbildning och forskning

är viktiga. Regeringen avser därför

att uppdra åt Högskoleverket att i samarbete med Sida kartlägga högskolans

utbildning och forskning i detta avseende

samt att komma med förslag till hur förbättringar skall ske.

5.8.2 EU-samarbete inom högre utbildning

Det europeiska multilaterala samarbetet när det gäller högre utbildning sker

framför allt inom ramen för EU:s

utbildningsprogram Sokrates. Sokrates är ett sammanhållet program för hela

utbildningsväsendet, från förskola till

högskola. Programmet omfattar perioden 1995-1999 och har en budget om cirka 7

miljarder kronor.

Under år 1997 sker förberedelser för att Sokrates skall kunna utsträckas till

att även omfatta de associerade Öst-

och Centraleuropeiska länderna samt Cypern. Förberedelserna har kommit längst

när det gäller Cypern, Polen,

Rumänien, Slovakien, Tjeckien och Ungern, som samtliga förväntas delta fullt ut

i programmet fr.o.m. nästa år.

Under 1996/97 har EG-kommissionens s.k. grönbok Grundutbildning -

vidareutbildning - forskning: hinder för

rörlighet över gränserna behandlats inom olika organ. I grönboken föreslås

åtgärder för att undanröja hindren för

rörlighet för personer inom EU och Efta/EES-området. Sverige har överlämnat en

nationell rapport till

kommissionen, där de svenska ställningstagandena till grönboken redovisas.

Grönboken diskuteras nu inom

ministerrådet och kommer att föranleda beslut och ställningstaganden i skilda

sammanhang.

För den högre utbildningen finns inom Sokrates delprogrammet Erasmus. Med hjälp

av detta program finansieras

framför allt studentutbyte men även olika aktiviteter som främjar den europeiska

 dimensionen inom utbildningen vid

de deltagande ländernas lärosäten.

Antalet svenska studenter som med hjälp av Erasmus-stipendier studerar vid

universitet och högskolor i andra

EU-länder har ökat kontinuerligt och uppgick läsåret 1995/96 till nästan 3 000.

Antalet utländska Erasmus-

stipendiater vid svenska lärosäten var nästan lika många.

Erasmus-budgeten har kritiserats för att vara alltför låg. De ansökningar om

samarbetsavtal (s.k. institutional

contracts) med EG-kommissionen och tillhörande medelsäskanden som de europeiska

universiteten och högskolorna

har sänt in till kommissionen inför läsåret 1997/98 har endast i begränsad

utsträckning kunnat beviljas. För

närvarande pågår beredningen av ett förslag från kommissionen om ett tillskott

till Sokrates-programmets

rambudget.

EU:s utbildnings- och forskningssamarbete med länder i Öst - och Centraleuropa

samt med republikerna i det

forna Sovjetunionen bedrivs till stor del inom ramen för Tempus-programmet, som

ingår i EU:s särskilda

biståndsprogram för dessa stater. Sverige prioriterar sådana Tempus-projekt som

berör länderna i Östersjöområdet.

Tempus-programmet har förlängts t.o.m. år 2000. Sverige har deltagit i detta

program sedan år 1991. Under år

1996 deltog svenska universitet och högskolor i 57 Tempus-projekt, vilket

motsvarar 10 % av samtliga projekt inom

programmet. Svenskt deltagande domineras av projekt inom områdena naturvetenskap

 och teknik. EG-

kommissionen har låtit utvärdera Tempus-programmet för tiden 1990-1996.

Utvärderingsrapporten framhåller den

viktiga uppgift som Tempus-projekten fyller när det gäller att modernisera den

högre utbildningens struktur i de Öst-

och Centraleuropeiska länderna.

Konvention om erkännande av examina

Ett stort steg mot enhetlighet i fråga om erkännandet av examina avlagda vid

universitet och högskolor i hela

europaregionen togs i och med undertecknandet av en ny konvention (Convention on

 the recognition of qualifications

concerning higher education in the European region) i april 1997. Under ett

antal år har förberedelsearbetet pågått

inom FN:s organ för utbildning, vetenskap och kultur (UNESCO) och Europarådet

med att utarbeta en gemensam

konvention som ersätter de två organisationernas tidigare sammanlagda fem

konventioner på området.

Konventionsutkastet remissbehandlades grundligt i samtliga undertecknande länder

 och svenska universitet och

högskolor uttalade under remissbehandlingen sin tillfredsställelse med att en ny

 konvention träder i kraft.

5.8.3 Östersjösamarbetet

Samarbetet med länder inom Östersjöregionen är av central betydelse för hela

regionens utveckling. Svenska

universitet och högskolor har ett omfattande samarbete med Sveriges grannländer

kring Östersjön. På uppdrag av

regeringen har Högskoleverket utvärderat högskolornas användning av den

särskilda resursen för bilateralt samarbete

med Östeuropa som upphörde i och med utgången av budgetåret 1995/96. Under

perioden 1991/92-1995/96 har

regeringen anvisat sammanlagt 107 miljoner kronor för bilateralt samarbete med

Östeuropa. Totalt har över 1 500

projekt genomförts under perioden. Mer än två tredjedelar av projekten har varit

 forskningsprojekt. Lärarutbyte står

för cirka 10 % av projekten och i periodens början företogs flera kontaktresor,

som har utgjort cirka 20 av samtliga

projekt. De huvudsakliga och mest betydande samarbetsländerna har varit Estland,

 Lettland, Litauen, Polen och

Ryssland. Samarbete har förekommit inom samtliga fakultetsområden.

Med anledning av propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten

till år 2000 (prop. 1995/96:222, bet.

1995/96:UbU7y, FiU15, rskr. 1995/96:307) har riksdagen beslutat att avsätta 1

miljard kronor för att ytterligare

stärka samarbetet, bland annat kunskapsutbytet, inom Östersjöregionen.

Regeringen har beslutat att avsätta 120

miljoner kronor för samarbete inom högre utbildning och forskning mellan svenska

 lärosäten och lärosäten i Estland,

Lettland, Litauen, Polen samt nordvästra Ryssland. Stiftelsen Svenska Institutet

 har fått i uppdrag att fördela medlen.

Det är även viktigt att förstärka samarbetet inom den grundläggande

utbildningen. Riksdagen har därför beslutat

med anledning av regeringens proposition En politik för arbete, trygghet och

utveckling (prop. 1995/96:25, bet.

1995/96:UbU2, FiU1, rskr. 1995/96:131-134) att 100 miljoner kronor skall anslås

för att utveckla och stärka de

mellanfolkliga förbindelserna kring Östersjön bl.a. genom att bereda möjligheter

 för svenska studenter vid högskolan

att studera i andra Östersjöländer samt att ge studenter från dessa länder

möjligheter att studera i Sverige. Stiftelsen

Svenska Institutet har fått i uppdrag att fördela medlen.

5.8.4 Gästforskare/gästlärare utomlands

Regeringens förslag:

Som ett led i att förstärka undervisningen i svenska språket, om svenska

förhållanden samt för att fördjupa

kontakterna mellan svenska och utländska lärosäten förelås att undervisningen i

svenska språket och om svenska

förhållanden förstärks vid några utländska lärosäten.

Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för år 1997 föreslog

regeringen att medel skulle anslås för att

bereda yngre svenska akademiker med lägst docentkompetens inom humaniora och

samhällsvetenskap möjlighet att

verka vid utländska universitet för att bland annat undervisa om svenska

samhälls- och kulturförhållanden.

Det är regeringens uppfattning att det är angeläget att kunskaperna om vårt land

 utökas, breddas och fördjupas.

Undervisningen om Sverige, svenska förhållanden och svenska språket har i många

länder minskat av ekonomiska

skäl. Undervisningen i skandinavistik har under de senaste åren i allt större

utsträckning kommit att omfatta andra

områden än rent språkliga, såsom samhälls- och kulturförhållanden. Regeringen

avser därför att uppdra till Stiftelsen

Svenska Institutet att i framför allt Tyskland, Frankrike och USA på lämpligt

sätt ytterligare främja undervisningen i

svenska och om svenska förhållanden.

Regeringen föreslår att ett belopp om 1,5 miljoner kronor anslås för år 1998.

Medlen har beräknats under anslaget B

45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor.

5.8.5 Övriga frågor

Nordiskt samarbete

Inom ramen för det nordiska utbildningssamarbetet infördes 1988 ett

studentutbytesprogram inom Norden, Nordplus.

Under de första åtta åren har mer än 18 000 utbytesstipendier tilldelats

studenter och lärare. Efterfrågan är emellertid

betydligt större och endast omkring 20 % av de som söker har möjlighet att få

stöd från programmet, som

administreras av Nordiska ministerrådets sekretariat i Köpenhamn.

Behov av tolkar och översättare

Sveriges medlemskap i EU har ökat behovet av kvalificerade tolkar och

översättare i de stora europeiska språken.

Medlemskapet innebär även att stora krav ställs på språklig kompetens hos

svenska politiker och tjänstemän. På

uppdrag av regeringen har Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms

universitet gjort en kartläggning av

utbildningen i moderna europeiska språk och utbildningen av tolkar och

översättare. Kartläggningen visar att

utbildning i moderna europeiska språk förekommer vid många lärosäten. De språk

som dominerar är engelska,

tyska, franska och spanska. Endast de större universiteten har en målsättning

att erbjuda utbildning i samtliga EU-

språk. Under de två senaste läsåren (1994/95 och 1995/96) kan en ökning märkas

av antalet studenter som läser

fördjupningskurser i språk. Översättarutbildning sker endast vid ett par

lärosäten och tolkutbildningen sker

uteslutande vid Tolk- och översättarinstitutet.

Eftersom behovet av goda språkkunskaper ökar, är regeringens uppfattning att

högskolorna bör eftersträva att öka

antalet helårsstudenter och helårsprestationer i framför allt fördjupningskurser

 i moderna europeiska språk.

Utbildning av översättare och konferenstolkar i EU-språk bör öka. Regeringen

avser att i regleringsbrevet för år

1998 återkomma med närmare anvisningar.

5.9 Professorers anställningsskydd

Sammanfattning

Högskolelagens särregler om anställningsskydd för professorer med

tillsvidareanställning slopas. I stället skall

allmänt tillämpliga regler i främst lagen om anställningsskydd gälla också för

professorer. Det föreslås att ändringen

träder i kraft den 1 januari 1999. Äldre bestämmelser skall dock gälla för den

som har tillsvidareanställts som

professor före den tidpunkten.

Ärendet och dess beredning

Med stöd av regeringens bemyndigande den 25 januari 1996 tillkallade chefen för

Utbildningsdepartementet en

särskild utredare för att utreda tjänsteorganisationen för lärare vid statliga

universitet och högskolor. I direktiven (dir.

1996:3) angavs bl.a. att en utgångspunkt för utredningsarbetet borde vara att

antalet tjänster på professorsnivå

utökades och att utredaren härvid skulle analysera konsekvenserna av det

särskilt starka anställningsskydd som 3 kap.

4 § högskolelagen ger professorer.

Utredningen, som antog namnet Högskollärarutredningen, överlämnade i december

1996 sitt betänkande Lärare

för högskola i utveckling (SOU 1996:166). Betänkandet har remissbehandlats och

en sammanställning av

remissvaren finns tillgänglig i Utbildningsdepartementet (dnr U96/4073/UH).

Huvuddelen av utredningens förslag har behandlats i regeringens proposition

Högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141), som överlämnades till riksdagen den 26 maj

1997. Den del av utredningens

betänkande som behandlar frågan om professorers anställningsskydd togs också upp

 i propositionen (s. 28 ff.).

Regeringen anförde därvid att särreglerna i 3 kap. 4 § högskolelagen om

professorers anställningsskydd borde

upphävas. Det lades dock inte fram något förslag om detta i propositionen. Ett

förslag av den innebörden fick

nämligen anses vara av sådan beskaffenhet att det skulle underställas Lagrådet

för granskning. Efter vad som sades i

propositionen, skulle en lagrådsremiss presenteras inom kort.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 7 augusti 1997 att inhämta Lagrådets yttrande över

förslag till lag om ändring i

högskolelagen. Det förslag som lades fram i lagrådsremissen är detsamma som

läggs fram i förevarande proposition.

Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran (protokoll vid sammanträde

1997-08-28). Lagrådets yttrande finns i en

bilaga till utgiftsområdet.

Bakgrund

Förslagets omfattning

Anställning som professor är den främsta anställningen som lärare vid statliga

universitet och högskolor (3 kap. 2 §

första stycket högskolelagen /1992:1434/). Vid anställning av en professor

ställs de högsta behörighetskraven, och

professorer har till stor del ett ansvar för att forskning och utbildning vid

högskolan håller en hög kvalitativ nivå.

Statliga universitet och högskolor omfattas av regleringen i högskolelagen.

Ytterligare regler ges bl.a. i

högskoleförordningen (1993:100) och i förordningen (1993:221) för Sveriges

lantbruksuniversitet. Det bör dock

tilläggas att professorer kan vara anställda också vid andra myndigheter, t.ex.

forskningsråden, enligt särskilda regler

(se bl.a. 2 och 3 §§ förordningen /1986:364/ om tjänster vid forskningsråd;

senast ändrad genom SFS 1996:1578).

Det förslag som nu läggs fram avser emellertid bara professorer som omfattas av

bestämmelserna i högskolelagen,

dvs. professorer vid statliga universitet och högskolor. Högskolelagen gäller

också för högskolor under kommunalt

eller landstingskommunalt huvudmannaskap. Förslagen tar dock inte sikte på

sådana högskolor. Av 12 kap. 5 §

högskoleförordningen framgår nämligen att en kommun eller ett landsting som

bedriver högskoleutbildning inte får

anställa en lärare som professor.

Rättsutvecklingen och högskolelagens regler om

anställningsskydd

Enligt 3 kap. 3 § högskolelagen tillsätts tjänster som professor med förordnande

 tills vidare utan

tidsbegränsning. Tjänster som professor får dock tillsättas för en bestämd tid,

om det är fråga om konstnärlig

verksamhet eller adjungering till en högskola av någon som har sin huvudsakliga

verksamhet utanför

högskoleväsendet. (Det förslag till ny lydelse av 3 kap. 3 § som läggs fram i

prop. 1996/97:141 har i

huvudsak samma innehåll. Enligt förslaget skall en tidsbegränsning dock vara

tillåten också vid anställning

som gästlärare av en person som uppfyller behörighetskraven för professor, s.k.

gästprofessor.)

Den som har fått en tjänst som professor med förordnande tills vidare har ett

särskilt långtgående

anställningsskydd enligt 3 kap. 4 § högskolelagen. Enligt paragrafen kan en

professor skiljas från tjänsten endast om

professorn genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande av

tjänsteåligganden har visat sig uppenbart olämplig

att inneha tjänsten eller har uppnått gällande pensionsålder eller annars enligt

 lag är skyldig att avgå med pension.

Bestämmelsen infördes i högskolelagen den 1 juli 1993 och bör ses mot bakgrund

av de regler om inrättande och

tillsättande av tjänster som professor som gällde innan dess.

Före den 1 juli 1993 tillsattes flertalet tjänster som professor vid de statliga

 högskoleenheterna av regeringen med

fullmakt. Dessa tjänster inrättades av regeringen efter bemyndigande från

riksdagen i varje enskilt fall. De högskolor

som hade en fakultetsorganisation kunde också inrätta professurer, som

tillsattes av rektorsämbetet med förordnande.

Detta gällde också tidsbegränsade förordnanden som adjungerad professor.

Professurer vid t.ex. forskningsråden

tillsattes av regeringen med förordnande.

Professorer kunde således tidigare anställas antingen med fullmakt eller med

förordnande. Skillnaden mellan

dessa anställningsformer var att en fullmaktsanställd professor inte kunde sägas

 upp enligt bestämmelserna i lagen

(1982:80) om anställningsskydd. En fullmaktsanställd kunde emellertid liksom

andra arbetstagare entledigas i vissa

fall med stöd av regler i den tidigare lagen (1976:600) om offentlig

anställning, t.ex. vid uppnådd pensionsålder eller

nedsatt arbetsförmåga. En fullmaktsanställd kunde också till skillnad från

andra arbetstagare entledigas om han

eller hon inte kunde fullgöra sin tjänst tillfredsställande och det återstod

högst fem år till uppnådd pensionsålder. En

fullmaktshavare kunde förflyttas till annan statlig tjänst som också tillsattes

med fullmakt.

Den 1 juli 1993 överfördes rätten att inrätta och tillsätta professurer vid

statliga universitet och högskolor från

regeringen till de högskolor till vilka fakultetsorganisation är knuten samt

till de högskolor där konstnärligt

utvecklingsarbete bedrivs (4 kap. 2 och 3 §§ högskoleförordningen). I och med

att professorerna anställdes av

högskolorna och inte av regeringen kom fullmaktssystemet inte längre att

tillämpas vid tillsättning av

professorstjänster. En rätt för regeringen att inrätta professurer av nationellt

 intresse vid universitet och högskolor

återinfördes dock den 1 juli 1995. Samtidigt fick även högskolor utan

fakultetsorganisation möjlighet att inrätta

professurer efter tillstånd av Högskoleverket.

I högskolelagen infördes de aktuella bestämmelserna om professorers

anställningsskydd i 3 kap. 4 §. Paragrafen

angavs ha sin grund i önskemålet att ge dem som anställdes som professor vid

universitet och högskolor den anställ-

ningstrygghet som ansågs vara väsentlig för integriteten i forskning och

undervisning. Paragrafen utformades efter

mönster av 11 kap. 5 § regeringsformen, där det anges under vilka förhållanden

en ordinarie domare kan skiljas från

tjänsten. Någon rätt att, såsom gäller för domare, förflytta professorer finns

dock inte. Grunderna för att skilja en

professor från tjänsten ansluter nära till de regler som gällde för direkt

avsked av arbetstagare hos staten enligt den

tidigare lagen om offentlig anställning.

Regeringens överväganden

Professorers anställningsskydd

Regeringens förslag:

Särreglerna i 3 kap. 4 § högskolelagen om anställningsskydd för professorer som

fått en tjänst utan tidsbegränsning

skall upphävas. I stället skall allmänt tillämpliga regler i främst lagen om

anställningsskydd tillämpas.

Utredningens förslag: Högskollärarutredningen framhöll att den enligt sina

direktiv skulle pröva om särregleringen i

högskolelagen av professorers anställningsskydd kunde bevaras vid en ökning av

antalet befattningar på

professorsnivån. Utredningen föreslog att det skulle införas en ny

befattningskategori biträdande professor och

förutsatte att denna kategori skulle omfattas av allmänt tillämpliga regler om

anställningsskydd. Enligt förslaget

skulle särreglerna i högskolelagen således inte omfatta de biträdande

professorerna. Mot den bakgrunden ansåg

utredningen att högskolelagens regler om professorer kunde bevaras och föreslog

inte någon ändring i denna del.

Remissinstanserna: Frågan om professorers anställningsskydd har uttryckligen

berörts av några remissinstanser.

Riksrevisionsverket anför att utredaren borde ha berört frågan om professorers

anställningsvillkor mer utförligt.

Verket anser det inte självklart att professorer skall ha en fortsatt särskild

anställningstrygghet och menar att man bör

diskutera att väsentligt utvidga möjligheten med tidsbegränsade

professorsförordnanden. Sveriges

universitetslärarförbund (SULF) anser att det särskilda anställningsskyddet bör

bevaras. Flera andra remissinstanser

har emellertid menat att utredningen inte tillräckligt behandlat frågan om

professorers anställningstrygghet och

möjligheten att anställa professorer på begränsad tid. Lunds universitet,

Göteborgs universitet, Karolinska institutet,

Kungl. Tekniska högskolan, Högskolan i Gävle/Sandviken och Medicinska

forskningsrådet förordar t.ex. en

möjlighet att tidsbegränsa en anställning som professor. Flera studentkårer samt

 Sveriges Förenade Studentkårer

anser att det särskilda anställningsskyddet för professorer borde ha analyserats

 närmare av utredningen och sätter i

fråga om anställningsskyddet skall bevaras.

Skälen för regeringens förslag: Professorer vid statliga universitet och

högskolor har, som anförts i föregående

avsnitt, ett särskilt långtgående anställningsskydd enligt 3 kap. 4 §

högskolelagen. Paragrafen har motiverats med att

den särskilda tryggheten har en väsentlig betydelse för integriteten i forskning

 och utbildning. Vid

remissbehandlingen av det förslag (Ds 1992:1) som föregick införandet av

högskolelagen år 1993 framfördes

emellertid också synpunkten att professorer inte borde ha ett så starkt

anställningsskydd som föreslagits. Enligt

regeringens uppfattning finns det nu flera skäl att ompröva frågan.

Ett skäl är att det i propositionen om högskolans ledning, lärare och

organisation (prop. 1996/97:141 s. 25 ff.)

läggs fram förslag om rätt till befordran till en anställning som professor och

detta utan att det sker någon uppdelning

i flera kategorier av professorer såsom utredningen föreslagit. Ett genomförande

 av förslaget i propositionen kommer

att leda till att det anställs många fler professorer än i dag. Det vore enligt

regeringens mening orimligt att en så stor

del av lärarkåren skulle åtnjuta ett anställningsskydd som avviker från allmänt

tillämpliga regler på arbetsmarknaden.

Ytterligare ett skäl är att inte bara professorer utan även andra lärare skall

ta del i och ha ansvar för att en hög

kvalitet nås i såväl forskning som undervisning.

Det är självfallet angeläget att de högskoleanställda som arbetar med forskning

och utbildning är skyddade mot

godtyckliga åtgärder som direkt eller indirekt kan beskära den vetenskapliga

friheten eller lärarens integritet vid

utbildningen. Principen om forskningens frihet har därför kommit till uttryck i

1 kap. 6 § högskolelagen. Det sägs

där att forskningsproblem får väljas fritt, att forskningsmetoder får utvecklas

fritt och att forskningens resultat får

publiceras fritt.

Av betydelse är förstås också vilket skydd de anställda har mot ogrundade

uppsägningar. I praktiken skulle deras

integritet kunna begränsas, om arbetsgivaren hade rättsliga möjligheter att

vidta uppsägningar i syfte att på ett

otillbörligt sätt påverka de anställda i deras arbete med forskning och

utbildning. Uppsägningar av den naturen måste

emellertid anses oförenliga med den allmänt tillämpliga lagen om

anställningsskydd. Enligt den lagen kan en

tillsvidareanställning sägas upp av arbetsgivaren bara om det finns saklig grund

 för åtgärden (7 §), och ett

avskedande förutsätter att arbetstagaren har grovt åsidosatt sina åligganden (18

 §).

Lagen om anställningsskydd hindrar alltså godtyckliga eller annars obefogade

uppsägningar och avskedanden. Det

torde vara naturligt att tolka lagens krav på saklig grund för uppsägning och på

 laga grund för avskedande mot

bakgrund av de förhållanden som råder på ett visst område. Att forskningens

frihet har slagits fast i högskolelagen

får därmed betydelse också för synen på innehållet i anställningsavtalet och på

anställningsskyddet. Det torde därför

inte bli aktuellt att överväga att skilja arbetstagare från anställningen av den

 anledningen att de har begagnat sig av

den frihet som högskolelagen garanterar.

Det finns skäl att i detta sammanhang peka också på de fri- och rättigheter,

t.ex. yttrandefrihet och tryckfrihet,

som varje medborgare är garanterad gentemot det allmänna enligt grundlagarna.

För statliga myndigheter som är

skyldiga att iaktta saklighet i sin verksamhet gäller att de måste respektera

den enskilda arbetstagarens

grundlagsskyddade rättigheter och att de inte får vidta några åtgärder som har

karaktären av bestraffning eller något

slags sanktion mot arbetstagaren för att han eller hon har utnyttjat sin rätt

(se t.ex. AD 1991 nr 106). Under

förarbetena till den tidigare lagen om anställningsskydd har det också

förutsatts att en uppsägning inte kan anses

sakligt grundad när den enbart beror på arbetstagarens politiska uppfattning

eller sysslande med offentliga uppdrag

(SOU 1973:7 s. 149 ff. och prop. 1973:129 s. 127, där det anges vissa undantag

från principen som dock får anses

sakna bäring på den nu aktuella situationen; jfr AD 1994 nr 79). Som skäl för

detta angavs att det här är fråga om

grundläggande medborgerliga rättigheter. Det har också antagits vara en

utgångspunkt att ett anställningsavtal i

princip inte utgör något hinder för en arbetstagare att ta del i debatter som

rör frågor av allmänt intresse, där det kan

finnas olika uppfattningar utan att någon uppfattning kan betecknas som oriktig

(AD 1994 nr 79, jfr AD 1982 nr

110, 1986 nr 95 och 1997 nr 57). Vissa gränser finns det dock för vad som ryms

inom ramen för anställningsavtalet

och det krav på lojalitet gentemot arbetsgivaren som anses ligga på

arbetstagaren enligt avtalet. Exempelvis brott mot

en lagstadgad tystnadsplikt eller handlingar som vidtas med det direkta och

kanske enda syftet att skada arbetsgivaren

kan således komma i konflikt med anställningsavtalet. Var gränserna mer exakt

skall dras är dock frågor som får

besvaras med ledning av rättstillämpningen.

Lagen om anställningsskydd innehåller garantier för en objektiv prövning av en

uppsägning eller ett avskedande.

Den fackliga organisationen har möjlighet att begära överläggningar och

förhandlingar med arbetsgivaren om en

medlem skilts från anställningen av orsaker som är hänförliga till arbetstagaren

 personligen eller om arbetsgivaren

överväger att vidta en sådan åtgärd. Ytterst kan saken föras till domstol, och

arbetsgivaren måste då bevisa att det

funnits laga grund för att säga upp eller avskeda arbetstagaren. Domstolen har

möjlighet att ogiltigförklara

rättsstridiga avskedanden och uppsägningar som är hänförliga till arbetstagarens

 person. En arbetsgivare som bryter

mot anställningsskyddslagen ådrar sig också en skyldighet att betala skadestånd.

Lagen om anställningsskydd kompletteras av regler om uppsägningsskydd i särskild

 lagstiftning, se t.ex. 16 §

föräldraledighetslagen (1995:584), 20 § jämställdhetslagen (1991:433) och 12 §

lagen (1994:134) mot etnisk

diskriminering.

Det kan också tilläggas att de särregler som tidigare gällt vid avskedande av

offentligt anställda i många fall har

tagits bort under senare år. Ett motiv för ändringarna har då varit att

bedömningsgrunderna egentligen har varit

desamma enligt de reglerna och enligt de allmänna bestämmelser som finns i lagen

 om anställningsskydd (prop.

1993/94:65 s. 92 ff.). De flesta särreglerna har slopats vid tillkomsten av 1994

 års lag om offentlig anställning (SFS

1994:260). Dessutom är anställningsskyddslagens bestämmelser om avskedande

tillämpliga på arbetstagare som är

anställda med fullmakt, se 7 § lagen (1994:261) om fullmaktsanställning.

Allmänt tillämpliga regler på arbetsmarknaden ger alltså ett skydd mot

godtyckliga uppsägningar och

avskedanden, och reglerna garanterar en objektiv prövning i fall där

arbetstagaren har skilts från anställningen.

Gällande rätt innehåller också spärrar mot olika former av kringgåenden av

lagens skyddsregler. Det kan här skjutas

in att det principiellt sett finns två typer av omständigheter som kan läggas

till grund för en uppsägning enligt lagen

om anställningsskydd. Det är fråga dels om förhållanden som är hänförliga till

arbetstagaren personligen, dels om

arbetsbrist, med den särskilda betydelse som uttrycket har inom arbetsrätten.

Ett slags kringgående som har

behandlats i rättspraxis är att arbetsgivaren åberopar arbetsbrist som grund för

 att säga upp enstaka arbetstagare som

arbetsgivaren i själva verket vill få bort av helt andra skäl, som kanske inte

skulle räcka för en uppsägning, s.k.

fingerad arbetsbrist. Om uppsägningen rent faktiskt har förestavats av skäl som

är hänförliga till arbetstagarens

person, betyder det att åtgärden skall godtas bara om skäl av det slaget är så

starka att de utgör saklig grund i lagens

mening (SOU 1993:32 s. 338). För att bevissvårigheter inte skall hindra en

arbetstagare från att med framgång

angripa en uppsägning som han eller hon anser grundad på en fingerad

arbetsbrist, har Arbetsdomstolen lagt fast

principer för en mer nyanserad bevisbedömning än som annars är fallet. (Se om

behandlingen av fingerad arbetsbrist

i rättspraxis bl.a. AD 1976 nr 26, 1978 nr 118, 1980 nr 133, 1983 nr 94 och 118,

 1985 nr 79, 1986 nr 55 och 158,

1987 nr 34, 1988 nr 32, 1989 nr 47, 1991 nr 136, 1993 nr 80, 1995 nr 149 samt

1996 nr 7.)

Förflyttningar inom ramen för en bestående anställning får bedömas mot bakgrund

av arbetsgivarens

arbetsledningsrätt, gällande kollektivavtal och arbetstagarsidans rätt till

medinflytande enligt lag eller avtal men också

med beaktande av vad som kan anses förenligt med god sed i arbetsrättsliga

sammanhang. Varaktiga förflyttningar

med särskilt ingripande verkningar för en arbetstagare har i vissa fall kunnat

prövas rättsligt och har då uppfattats

som brott mot aktuellt kollektivavtal, om åtgärden vidtagits utan godtagbara

skäl (se om denna frågeställning bl.a.

AD 1978 nr 89, 1981 nr 6, 1982 nr 29 och 112, 1983 nr 174, 1991 nr 106 samt 1993

 nr 34). Och en förflyttning

som innebär ett ingripande mot en offentliganställd för att han eller hon har

utnyttjat sina grundlagsskyddade

rättigheter har ansetts strida mot lag och god sed; det har dock antagits att

det kan finnas fall där en omplacering med

hänsyn till omständigheterna måste anses godtagbar (AD 1991 nr 106, jfr 1983 nr

46).

Mot den nu angivna bakgrunden får de allmänt tillämpliga reglerna på svensk

arbetsmarknad, främst reglerna i

lagen om anställningsskydd, anses utgöra en fullt tillräcklig garanti för att

uppsägningar och avskedanden liksom

andra åtgärder inte kan genomföras på ett sätt som hotar integriteten i

forskning eller utbildning. Regeringen anser

därför att särreglerna i 3 kap. 4 § högskolelagen skall upphävas.

Ikraftträdande

Regeringens förslag

Särreglerna i 3 kap. 4 § högskolelagen skall upphöra att gälla den 1 januari

1999. Äldre bestämmelser skall dock

tillämpas för den som har fått en tjänst som professor utan tidsbegränsning före

 den tidpunkten.

Skälen för regeringens förslag: Som framgår av det närmast föregående avsnittet

har förslaget att slopa regeln i 3

kap. 4 § högskolelagen samband med propositionen om högskolans ledning, lärare

och organisation och de förslag

som där läggs fram om rätt till befordran till en anställning som professor.

Förslaget i propositionen innebär att de

nya reglerna om professorer skall träda i kraft den 1 januari 1999. De förslag

som nu presenteras bör träda i kraft

vid samma tidpunkt. Förslagen bör dock bara gälla för professorer som

tillsvidareanställs utan tidsbegränsning efter

det att särreglerna slopas, dvs. den 1 januari 1999 eller därefter. Någon

förändring av rättsläget bör således inte ske

med avseende på den som dessförinnan har fått en tjänst som professor utan

tidsbegränsning.

5.10 Anslagstekniska frågor m.m.

5.10.1 Anslagsberäkningar för universitet och högskolor

Anslag till universitet och högskolor återfinns samlat per lärosäte i det

följande. Resurser för forskning och

forskarutbildning vid de mindre och medelstora högskolorna samt för konstnärligt

 utvecklingsarbete vid de

konstnärliga högskolorna beräknas under ett gemensamt anslag B 46. Forskning och

 konstnärligt utvecklingsarbete

vid vissa högskolor, där respektive högskola disponerar en egen anslagspost.

Under anslaget B 45. Särskilda utgifter

inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11, beräknas medel för

verksamheten vid den blivande

högskolan i Malmö. Denna anslagspost disponeras av Organisationskommittén för

Malmö högskola tills dess

högskolan inrättats.

Anslagen för grundutbildning till respektive universitet och högskola består av

takbelopp, dvs. den högsta möjliga

ersättningen som kan erhållas för helårsstudenter och helårsprestationer och i

vissa fall även ersättning för särskilda

åtaganden. Medel för de s.k. NT-utbildningarna - utbildningar som kommer att

pågå under ett antal år framöver -

har beräknats inom ersättningen för särskilda åtaganden. Utöver takbelopp och

ersättning för särskilda åtaganden

inkluderar vissa lärosätens anslag dessutom ersättning för extraordinära

lånekostnader för investeringar i

anläggningstillgångar m.m.

Resurser för de 15 000 nya platserna hösten 1998 samt tidigareläggning av

platser 1998 (avsnitt 5.2.1) liksom

fortsättningen av de 15 000 nya platserna från hösten 1997 har beräknats under

respektive universitets och högskolas

anslag och ingår i takbeloppen.

De besparingar som riksdagen tidigare beslutat om av statsfinansiella skäl

(prop. 1994/95:100 bil. 9, bet.

1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) uppgår till 174 miljoner kronor i 1998 års

prisläge. Till detta kommer

besparingar enligt 1997 års vårproposition (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) på totalt 127

miljoner kronor, varav 43 miljoner kronor är en engångsbesparing. Av de totala

besparingarna har knappt 209

miljoner kronor beräknats på grundutbildningsanslagen och knappt 51 miljoner

kronor på fakultetsanslagen.

Resterande del av besparingarna har gjorts genom indragningar av reservationer.

Besparingarna på grundutbildnings- och fakultetsanslagen har beräknats på

anslagen i dess helhet inklusive

angivna resursökningar. I besparingarna ingår, såväl i grundutbildningsanslagen

som i fakultetsanslagen, den

reduktion som är föranledd av justeringen av ersättning för hyror.

Grundutbildnings- och forskningsanslagen har pris- och löneomräknats med 2,14 %.

 Övriga anslagsförändringar

framgår under respektive anslag.

Vid beräkning av grundutbildningsanslagen till universitet och högskolor för

budgetåret 1998 har regeringen utgått

från följande genomsnittliga ersättningsbelopp för olika utbildningsområden.

UTBILDNINGSOMRÅD

E

GENOMSNITTLIGT

ERSÄTTNINGSBELOP

P

Humanistiskt, teologiskt,

juridiskt,

samhällsvetenskapligt

24 099

Naturvetenskapligt,

tekniskt, farmaceutiskt,

vård

64 047

Odontologiskt

70 371

Medicinskt

98 301

Undervisnings

56 153

Övrigt

53 995

Design

169 445

Konst

215 197

Musik

148 026

Opera

346 013

Teater

314 786

Media

381 943

Dans

228 735

Idrott

112 923

Regeringen lämnar förslag till justering av per-capitaersättning i avsnitt

5.10.2.

För samtliga universitet och högskolor anges under respektive avsnitt ett

beräknat anslagsbelopp (i löpande priser)

för åren 1999 och 2000. Dessa anslagsbelopp är beräknade exklusive de av

riksdagen tidigare beslutade

nedjusteringarna av anslagen med anledning av utvecklingen på hyresmarknaden för

 år 1999 och år 2000. De

beslutade nedjusteringarna för år 1999 uppgår till totalt 18,5 miljoner kronor

och för år 2000 till 104 miljoner kronor

i 1998 års prisläge. Dessa nedjusteringar har beräknats under anslaget B 45.

Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m. för dessa år. Regeringen avser att återkomma i

budgetpropositionen för budgetåret 1999 med

förslag till hur nedjusteringarna skall fördelas på respektive lärosätes anslag.

Regeringen redovisade föregående år att en besparing om 1 000 miljoner kronor

skall genomföras år 1999. Av

rent tekniska skäl har denna besparing - i likhet med förra året - lagts under

anslaget B 48. Ersättningar för klinisk

utbildning och forskning.

5.10.2 Justering av per capita-ersättningar

Regeringens förslag:

Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer skall för

budgetåret 1998 vara:

UTBILDNINGSOMRÅD

E

ERSÄTTNING FÖR EN

HELÅRSSTUDENT

(KR)

ERSÄTTNING FÖR

EN

HELÅRSPRESTATI

ON (KR)

Humanistiskt, teologiskt,

juridiskt,

samhällsvetenskapligt

13 343

13 968

Naturvetenskapligt,

tekniskt, farmaceutiskt,

vård

36 037

32 953

Odontologiskt

32 724

40 921

Medicinskt

44 025

57 740

Undervisnings

25 781

32 658

Övrigt

30 274

26 067

Design

107354

68 989

Konst

153 087

69 011

Musik

92 441

61 762

Opera

220 689

139 248

Teater

213 882

112 115

Media

216 324

184 021

Dans

150 012

87 470

Idrott

78 563

38 178

Skälen för regeringens förslag: Samtliga ersättningsbelopp har räknats upp med

2,14 % (pris- och löneomräkning)

och därefter reducerats med de besparingar som redovisats i det föregående. De

ovan redovisade förändringarna av-

seende grundutbildningsanslagen innebär således att ersättningsbeloppen för

helårsstudenter och helårsprestationer

har räknats om på motsvarande sätt.

5.10.3 Anslagssystem

Regeringen uppdrog i september 1996 åt Högskoleverket att följa upp vissa delar

av resurstilldelningssystemet för

den grundläggande högskoleutbildningen. Uppföljningen skulle avse en översyn av

dels nivåerna för per capita-

ersättningarna för olika utbildningsområden, dels om utbildningsutbudet hade

förskjutits från vissa ämnesområden

och kurser vars kostnader är relativt höga. I uppdraget ingick också att

klargöra huruvida vissa utbildningar har

missgynnats av det befintliga systemet samt att utarbeta ett

återredovisningssystem för universitet och högskolor och

att redovisa en metod för att regelbundet följa upp de faktiska kostnaderna i

förhållande till per capitaersättningen.

Vidare ingick i arbetet att pröva den metod som Högskoleverket och

Riksrevisionsverket (RRV) har redovisat i en

gemensam rapport; Redovisning vid universitet och högskolor (Reg.nr 60-660-96).

Högskoleverket skulle enligt

uppdraget också föreslå vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att justera det

 befintliga systemet. Högskoleverket

har redovisat uppdraget i rapporten Uppföljning av resurstilldelningssystemet

(reg. nr 60-2999-96). Rapporten har

nyligen remissbehandlats.

När det gäller kostnadsuppföljning och metoder för detta innehåller

Högskoleverkets rapport ett förslag till

återrapporteringssystem där grundutbildningens kostnader skall ställas i

relation till antalet helårsstudenter. Detta

mått skall kompletteras med kvantitativa nyckeltal.

Vidare har riksdagens utbildningsutskott låtit göra en utredning av samma frågor

 (Grundläggande

högskoleutbildning 1996/97:URD4). Som framgår av avsnittet 5.10.4 har även

 lokaldelen i högskoleanslagen varit

föremål för utredning.

Universitet och högskolor har stor frihet att utforma sitt eget utbildningsutbud

 och att fördela de resurser som

statsmakterna ställer till förfogande. Regeringen anser att det är rimligt att

redovisningen av kostnader är sådan att

jämförelser kan göras mellan tilldelade och förbrukade resurser. Regeringen

anser också att det är av stor vikt att

underlaget för budgetdialogen mellan regeringen och respektive lärosäte

innehåller uppföljning av

kostnadsutvecklingen. Det är viktigt att kostnaderna för grundutbildning och

forskning/forskarutbildning kan belysas

mer ingående inför budgetdialogen. Vidare är det väsentligt att

redovisningsprinciperna är och tillämpas lika så att

uppgifterna är jämförbara lärosätena emellan.

Regeringen avser att senare ta ställning till Högskoleverkets rapport. I de

delar som avser kostnadsuppföljning

kommer regeringen att initiera ytterligare utredningsarbete.

Från och med budgetåret 1997 anvisas samtliga universitet och högskolor medel

för grundläggande

högskoleutbildning samt för forskning och forskarutbildning i form av ramanslag.

 Ersättningen från anslagen för

grundläggande högskoleutbildning relateras till de prestationer som har utförts.

 Den slutliga ersättningen för

grundutbildning som universitet och högskolor erhåller från statsbudgeten

fastställs därför efter det aktuella

budgetårets slut. I det fall ersättningen för redovisade helårsstudenter och

helårsprestationer understiger takbeloppet,

redovisas mellanskillnaden som ett anslagssparande. Om universitetet eller

högskolan redovisar fler prestationer än

vad som kan ge ersättning inom takbeloppet kan sådana överskjutande prestationer

 sparas till följande budgetår för

att då berättiga till ersättning.

Behovet av flexibilitet och svårigheten att exakt planera antalet

helårsstudenter och helårsprestationer motiverar att

såväl helårsprestationer som outnyttjat takbelopp (anslagssparande), upp till

ett värde av tio procent av takbeloppet,

skall kunna överföras fortlöpande från ett budgetår till nästa utan begränsning

till olika budgetperioder.

5.10.4 Lokalförsörjning och investeringar

Lokalförsörjning

Från och med budgetåret 1994/95 ingår medel för den grundläggande

högskoleutbildningens lokalhyror under

respektive lärosätes anslag för sådan utbildning. För forskning och

forskarutbildning vid universitet och högskolor

med fakultetsanslag anvisas varje berört lärosäte ett anslag med en särskild

anslagspost för ersättningen för

lokalhyror. För forskning och forskarutbildning vid de mindre och medelstora

högskolorna, samt konstnärligt

utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna, anvisas varje berört lärosäte

 en anslagspost i vilken både

ersättningen för lokalhyror och ersättningen för forskningsverksamheten m.m.

ingår.

Universitet och högskolor redovisade för kalenderåret 1996 lokalkostnader som

sammanlagt uppgår till drygt 4

miljarder kronor vilket motsvarar drygt 14 % av de sammanlagda

verksamhetskostnaderna. Av högskolornas

årsredovisningar framgår att andelen lokalkostnader av de sammanlagda

kostnaderna har minskat med 0,14

procentenheter vid en jämförelse mellan budgetåret 1994/95 och kalenderåret

1996.

Universitet och högskolor skall i likhet med andra myndigheter enligt

Förordningen (1993:528) om statliga

myndigheters lokalförsörjning upprätta och fortlöpande hålla en plan över

myndighetens behov av lokaler m.m.

aktuell. Av de universitet och högskolor som inlämnat en lokalförsörjningsplan

till Statens lokalförsörjningsverk

planerar huvuddelen att utöka sin lokalarea med hänvisning till en expansion av

verksamheten på grund av såväl

redan genomförd som en förväntad framtida expansion.

Med anledning av utvecklingen på hyresmarknaden har regeringen för de sista sex

månaderna av budgetåret

1995/96 samt för budgetåret 1997 nedjusterat ersättningen för lokalhyror till

universiteten och högskolorna.

Regeringen avser att fullfölja nedjusteringen tills dess att medlen för

lokalhyror inom anslagen minskats med 15 % i

förhållande till nivån budgetåret 1994/95. För budgetåret 1998 uppgår

nedjusteringen till 35,3 miljoner kronor

fördelat på både grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. Av den

sammanlagda nedjusteringen återstår

därefter 18,5 miljoner kronor för budgetåret 1999 samt 104 miljoner kronor för

budgetåret 2000.

Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (Fi 1996:26) att utvärdera

ombildningen av Byggnadsstyrelsen. I

ett delbetänkande (SOU 1996:187) har utredningen bl.a. lämnat förslag avseende

de organisatoriska formerna för det

statliga ägandet av ändamålsfastigheter; vilka hyressättningsprinciper som bör

gälla mellan statliga myndigheter och

statliga fastighetsägare samt hur styrningen av lokalanskaffningen bör vara

utformad. Utredningen redovisade i juni

1997 slutbetänkandet Lokalförsörjning och fastighetsägande (SOU 1997:96).

Statens lokalförsörjningsverk har i en

utvärdering av lokalförsörjningsreformen (rapport 1996:43) lämnat förslag som

bl.a. berör hyressättningen i statligt

ägda ändamålsfastigheter. Även Riksdagens revisorer har i en skrivelse till

riksdagen (1995/96:RR11) behandlat

myndigheternas lokalförsörjning. Revisorerna efterlyser bl.a. en tolkning av de

principer för hyressättning av

ändamålslokaler som förvaltas av Akademiska Hus och Vasakronan, som accepteras

av såväl fastighetsbolag som

hyresgäster.

Regeringen avser att samlat överväga förslagen i ovan nämnda utredningar efter

det att utvärderingen av

Byggnadsstyrelsens ombildning har remissbehandlats.

Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (dir. 1997:47) att i samråd med

 de konstnärliga högskolorna i

Stockholm dels analysera lokalbehovet och föreslå en lämplig samlokalisering av

dessa högskolor, dels överväga en

eventuell verksamhetsmässig integrering av utbildningarna. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i denna

fråga under år 1998.

Investeringar

I lagen (1996:1059) om statsbudgeten finns bestämmelser om finansiering av

investeringar. De statliga

universiteten och högskolorna disponerar låneramar i Riksgäldskontoret för

investeringar i

anläggningstillgångar. Lånemodellen regleras i kapitalförsörjningsförordningen

(1996:1188) och omfattar

samtliga anläggningstillgångar som används i verksamheten i såväl

anslagsfinansierad som avgifts- och

bidragsfinansierad verksamhet.

I samband med utbyggnaden av högskolan med sammanlagt 60 000 platser under

perioden 1997-2000 planerar

högskolorna att öka omfattningen av sina investeringar i anläggningstillgångar.

Av högskolornas budgetunderlag

framgår att nyupplåningen beräknas uppgå till mellan 1,9 och 1,7 miljarder

kronor per år under åren 1997 till 2000.

De kvarstående lånen beräknas under samma fyraårsperiod att öka från 2,9 till

4,1 miljarder kronor per år. De

statliga universitetens och högskolornas beräknade investeringar framgår av

nedanstående tabell (miljoner kr):

1997

1998

1999

2000

Nyupplåning

1 908

1 788

1 852

1 776

Amorteringar

1 009

1 263

1 397

1 649

Kvarstående

lån

2 925

3 511

3 941

4 097

Räntekostnade

r

166

212

242

264

5.11 Utbildningsuppdragen

Regeringens förslag:

I det generella uppdraget skall ingå att universitet och högskolor vid

utformandet av utbildningsutbudet skall beakta

behovet av utbildade inom det informationstekniska området.

Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för år 1997 angav

regeringen nya utbildningsuppdrag för

samtliga universitet och högskolor för treårsperioden 1997-1999. Vidare angavs

ett generellt utbildningsuppdrag för

samtliga universitet och högskolor vad gäller distansutbildning, fortbildning,

vidareutbildning, studenter med

invandrarbakgrund, jämställdhet och rekrytering. Riksdagen beslutade i enlighet

med regeringens förslag vad gäller

såväl omfattning som inriktning av utbildningsuppdragen. Mot bakgrund härav

fastställde regeringen i

regleringsbrev för budgetåret 1997 utbildningsuppdrag för samtliga universitet

och högskolor för treårsperioden

1997-1999. I utbildningsuppdragen fastställdes examensmål för treårsperioden

1997-1999 och för treårsperioden

2000-2002 omfattande följande examina: grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9,

gymnasielärarexamen, civilingenjörsexamen samt apotekarexamen. Vad gäller

generella examina faställdes

examensmål för magisterexamen. Utbildningsuppdragen innehåller vidare

fastställda mål för lägsta antal

helårsstudenter samt därav mål för lägsta antal helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska

utbildningsområdena.

Grundutbildning

Utbildningsuppdragen föreslås fortsättningsvis få följande utformning. I likhet

med vad som tidigare angivits för

treårsperioden 1997-1999 kommer utbildningsuppdragen för flertalet universitet

och högskolor att bestå av

examensmål, styrning av utbildningsuppdragets inriktning, takbelopp och i vissa

fall särskilda åtaganden. Regeringen

föreslår att det generella utbildningsuppdraget kompletteras med att universitet

 och högskolor vid utformande av

utbildningsutbudet skall beakta det stora behovet av utbildade inom det

informationstekniska området. Bakgrunden är

bl.a. bristen på högutbildad arbetskraft inom området (se avsnitt 5.2.1 och

avsnitt 5.2.3).

Riksdagen har beslutat om resurser för en fortsatt ökning av antalet platser

(helårsstudenter) till högskolan även

för budgetåren 1998 och 2000 (avsnitt 5.2.1). Utbildningsuppdragen avseende

grundutbildningens inriktning och

omfattning bör ändras i enlighet härmed. Därför kommer i regleringsbrevet att

fastställas nya mål för lägsta antalet

helårsstudenter per universitet och högskola, samt därav ett mål för lägsta

antal helårsstudenter inom de

naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Respektive universitets och

 högskolas takbelopp förändras i

enlighet med ovan nämnda förändringar.

I enlighet med de förändringar av dimensioneringen av olika lärarutbildningar

(avsnitt 5.2.4) som regeringen

föreslår bör examensmålen höjas för treårsperioden 2000-2002 vad avser

grundskollärarexamen med inriktning mot

undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärarexamen. Dessa kommer senare att

fastställas i regleringsbrevet för

1998. I övrigt gäller faställda examensmål för treårsperioderna 1997-1999 och

2000-2002. Planeringsförutsättningar

anges även för treårsperioden 2003-2005 för att universitet och högskolor skall

ges möjlighet att genom förändrad

antagning påverka antalet examinerade under denna senare period.

Nedanstående tabell visar sammantaget antalet avlagda examina under

treårsperioden 1993/94-1995/96,

fastställda, föreslagna och planerade examensmål för innevarande och kommande

treårsperioder för olika examina.

EXAMEN

EXAMENSMÅL

UTFALL

93/94-

95/96

1997-

1999

2000-

2002

2003-

2005

Magisterexamen

5 551

14

155

17

920

17

920

Civilingenjörsexa

men

9 110

10

700

11

670

12

870

Grundskollärarexa

men med

inriktning mot

undervisning i

årskurserna 4-9

2 291

4 440

6 260

4 200

Gymnasielärarexa

men

3 057

3 720

4 485

4 830

Apotekarexamen

226

280

350

370

Forskning och forskarutbildning

De riktlinjer för verksamheten och resurserna som riksdagen beslutade om med

anledning av den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) samt

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1,

bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för treårsperioden 1997-1999 skall ligga

fast.

Regeringen föreslår i denna proposition att mål fastställs för andelen kvinnor

av nyrekryterade professorer under

treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 (avsnitt 5.4.3) samt att

preliminära mål skall gälla för

examinationen inom forskarutbildningen (avsnitt 5.5.4).

6 Högskolemyndigheter

C 1. Högskoleverket

1995/96

Utgift

197 533

Anslags-

sparande

108 467

därav

1996

132 043

1997

Anslag

143 671

1

Utgifts-

prognos

192 000

1998

Förslag

127 667

2

1999

Beräknat

130 835

2000

Beräknat

134 089

Beloppen anges i tusental kronor

1. Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en engångsvis minskning

med 22 miljoner kronor

2. P.g.a. tidigare beslutad besparing framför allt inom

grundutbildningsrådet

Högskoleverkets arbetsuppgifter och organisation

framgår av förordningen (1995:945) med instruktion för

Högskoleverket. Högskoleverket är central myndighet

för frågor som rör universitet och högskolor med

offentlig huvudman samt enskilda anordnare av

utbildning på högskolenivå vilka får statsbidrag eller har

tillstånd att utfärda examina.

Resultat

Högskoleverket inrättades den 1 juli 1995 och har på ett

förtjänstfullt sätt fullgjort sin uppgift som central

myndighet för högskolesektorn. Under de första åren

har verket utfört ett flertal regeringsuppdrag som utgjort

värdefullt underlag för regeringens ställningstagande.

Verket har bidragit till att lyfta fram vissa

utbildningspolitiska frågor till en öppen och allsidig

diskussion. Vidare har arbetet med kvalitets- och

förnyelsefrågor stimulerats inom högskolesektorn och

belysts i en öppen dialog. Högskoleverket har också

genom sitt arbete med tillsynsfrågor inom högskolan

ökat rättssäkerheten för främst studenterna.

Högskoleverket har inom verksamhetsgrenen

nationella kvalitetsbedömningar prövat ett stort antal

ansökningar om examensrätt samt rätten att få inrätta

professurer. Vidare pågår ett arbete med att granska

och bedöma kvalitetsarbetet vid samtliga statliga

universitet och högskolor, vilket skall slutföras under en

treårsperiod. Verket har också genomfört fyra stora

nationella utvärderingar, bl.a. av

grundskollärarutbildningen och de medellånga

vårdutbildningarna.

Högskoleverket har statistikansvaret för hela

högskolesektorn och redovisar varje år en årsrapport för

högskolan, vilket är en viktig uppgift inom

verksamhetsgrenen beskrivning och analys. En viktig

del i denna uppgift är att följa universitets och

högskolors arbete med jämställdhet.

I sin uppgift som tillsynsmyndighet har verket bl.a.

granskat principerna för avgifter inom högskolan samt

reglerna kring uppdragsutbildning. Vidare har verket

fastställt föreskrifter om bl.a. behörighet och urval för

högskolestudier. Därmed har goda förutsättningar

skapats för att öka rättssäkerheten för de enskilda och

då främst studenterna inom högskolan.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNAD

ER

RESULT

AT

KOSTNADS

-

TÄCKNING

%

Utfall

1995/96

25 900

26 389

-489

98

Varav 1996

19 800

20 137

-337

98

Prognos 1997

17 575

19 553

-1 978

90

Budget 1998

17 575

19 480

-1 905

90

Beräknat 1999

17 575

19 407

-1 832

91

Beräknat 2000

17 575

18 400

-425

98

Prognosen för 1997 och budget för 1998 pekar på en

kostnadstäckning om endast 90 %, vilket beror på att

Högskoleverket utnyttjar tidigare anslagssparande.

Verket planerar att utnyttja dessa medel till och med år

2000.

C 2. Verket för högskoleservice

1995/96

Anslag

1

1997

Anslag

10 000

1998

Förslag

9 892

1999

Beräknat

10 137

2000

Beräknat

10 389

Beloppen anges i tusental kronor

Verket för högskoleservice (VHS) arbetsuppgifter och

organisation framgår av förordningen (1995:943) med

instruktion för Verket för högskoleservice.

VHS skall på uppdrag av universitet och högskolor

biträda vid antagning av studenter, juridisk rådgivning

och service, rådgivning och service i fråga om

administrativ utveckling och ADB samt vid upphandling

av i första hand utrustning.

VHS är under budgetåret 1997 i huvudsak avgifts-

finansierat. Som en följd av beslutade förändringar i

verksamheten tilldelades VHS ett ramanslag år 1997.

Resultat

Verket för högskoleservice ombildades den 1 juli 1995.

Detta skedde som en direkt följd av att Högskoleverket

inrättades (prop. 1994/95:165) och då bl.a. övertog de

myndighetsuppgifter som förut åvilat det tidigare VHS.

Den samordnade antagningen som VHS ansvarar för

omfattar omkring hälften av alla nybörjarplatser i

högskolan. Antalet sökande till dessa utbildningar har

ökat mycket kraftigt. Till vårterminen 1996 var antalet

sökande 21 000 och till höstterminen 1996 sökte

109 745, det senare var en ökning från föregående år

med 13 %. Till höstterminen 1997 fortsatte ökningen

och antalet sökande var omkring 139 000. VHS sköter

nu för första gången också utbildningarna vid

vårdhögskolorna, som tidigare Landstingsförbundets

antagningsnämnd ansvarade för. Trots den kraftiga

ökningen av antalet sökande och stora förändringar vad

gäller nya regler för behörighet för högskolestudier och

meritvärdering av betygen från gymnasieskolan har

urvalet till höstterminen 1997 kunnat fullföljas på ett

förtjänstfullt sätt under den fastställda tiden och närmare

47 000 studenter har antagits genom den samordnade

antagningen.

Även upphandlingsverksamheten har ökat kraftigt.

Värdet av de upphandlingar som VHS genomförde

ökade från 147 miljoner kronor 1995 till 273 miljoner

kronor 1996. Upphandlingsverksamheten har kunnat

genomföras som planerat. Konsultverksamheten har

under de senaste åren successivt övergått från

anslagsfinansiering till full kostnadsfinansiering.

BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET

UPPDRAGS-

VERKSAMHET

INTÄKTER

KOSTNADER

RESULTAT

KOSTNADSTÄCKNING1

%

UPPDRAGSGIVARE

STATEN

%

UPPDRAGSGIV

ARE ÖVRIGA

%

Utfall

1995/96

60 759

62 145

-1 386

98

100

0

Varav 1996

43 733

42 960

772

102

100

0

Prognos 1997

45 900

53 500

-7 600

86

90

10

Budget 1998

44 300

52 800

-8 500

84

90

10

Beräknat

1999

47 800

57 100

-9 300

84

90

10

Beräknat

2000

49 300

59 200

-9 900

84

90

10

1. VHS verksamhet finansieras med avgifter med undantag för finansieringen av

systemutveckling och systemunderhåll av datorbaserade system,

för vilka VHS disponerar anslagsmedel.

C 3. Centrala studiestödsnämnden

1995/96

Utgift

294 260

Anslag

s-

sparan

de

588

därav

1996

206 257

1997

Anslag

276 7271

Utgifts

-

progno

s

277 300

1998

Förslag

253 924

1999

Beräkna

t

227 369

2000

Beräkna

t

233 456

Beloppen anges i tusental kronor

1. Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en engångsvis ökning med 22

miljoner kronor

Centrala studiestödsnämnden är central förvaltningsmyndighet för studiesociala

frågor. Myndighetens arbetsuppgifter

framgår av förordningen (1996:502) med instruktion för Centrala

studiestödsnämnden (CSN). CSN fullgör också

uppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för

flyktingar och vissa andra utlänningar samt

administrerar bidrag till döva och hörselskadade elever vid Rh-anpassad

utbildning enligt förordningen (1995:667)

om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan.

De övergripande målen för CSN är att som förvaltningsmyndighet för studiesociala

 frågor

 följa upp och utvärdera studiestödssystemen,

 ta fram underlag och förslag för utveckling av det studiesociala

området,

 på ett rationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sätt svara för beviljning

av studiestöd och för verksamheten med

återbetalning av studielån,

 hantera ärenden så snabbt som möjligt med iakttagande av kravet på

rättssäkerhet,

 bedriva sin verksamhet så att studerande och låntagare ges en, utifrån

deras utgångspunkt, tillfredsställande

service.

Regeringens överväganden

CSN:s årsredovisning för budgetåret 1995/96 visar att myndigheten i stort

uppfyllt de för verksamheten uppställda

målen. Målet om tre veckors handläggningstid för ansökningsärenden har uppnåtts

trots att volymerna har ökat med

cirka 10 % jämfört med föregående budgetår. Även då det gäller telefonservicen

har CSN klarat det uppställda målet

om 80 % svarsfrekvens. CSN har effektiviserat handläggningen och telefonservicen

 genom investeringar i avancerad

telefon- och datorteknik. Möjligheterna att bättre utnyttja IT har utvecklats.

Detta har lett till att lokalkontoren kan

samarbeta på ett helt nytt sätt. De kapacitetsproblem som tidigare uppstått vid

de hårt belastade terminsstarterna har

därmed kunnat reduceras. De besparingskrav som ålagts myndigheten är genomförda.

Under hösten 1997 har emellertid pressen på organisationen ökat kraftigt till

följd av införandet av det särskilda

utbildningsbidraget och ökningen av antalet studerande vid eftergymnasiala

utbildningar. De nya grupper som har

rekryterats i och med Kunskapslyftet är många gånger i stort behov av personlig

rådgivning och antalet telefonanrop

och besök hos CSN ökar stadigt. Antalet personer som får studiestöd beräknas

1997 uppgå till mer än 800 000 och

antalet låntagare är sammanlagt cirka 1,2 miljoner. Kraven på

studiestödsadministrationen har ökat och förväntas

öka. Det särskilda utbildningsbidraget skall bibehållas under hela

Kunskaplyftet. CSN bör tillföras 25 miljoner

kronor under 1998 för administrationen av detta stöd.

Återbetalningsverksamhetens administrationskostnader skall i princip täckas av

intäkter från avgifter. Intäkterna

för budgetåret 1998 beräknas till 168 miljoner kronor men endast 147 miljoner

kronor beräknas inflyta. Kostnaderna

för administrationen beräknas bli 163 miljoner kronor.

Avseende underskottet i återbetalningsverksamheten och kompensation för

volymökningar för 1998 hänvisas till

förslag i tilläggsbudget för budgetåret 1997. I frågan om en mer permanent

lösning av likviditetsproblemen inom

CSN:s återbetalningsverksamhet avser regeringen att återkomma under 1998.

Inkomster till CSN avseende uppläggningsavgifter, som redovisas på

statsbudgetens inkomstsida under

inkomsttitel 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till 103 miljoner

 kronor.

7 Nationella och internationella

 forskningsresurser

7.1 Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar anslag till nationell och

internationell forskning avseende medel för bl.a.

forskningsråd, vissa forskningsinstitut, nationella

forskningsbibliotek och europeiskt forskningssamarbete.

I propositionen Forskning och samhälle (prop.

1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 99) presenterade

regeringen för första gången förslag om mål för

forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken för

perioden 1997-1999. Riksdagen antog regeringens

förslag. Målen är bl.a. att forskningen skall bidra med

nya väsentliga fakta om naturen, samhället och kulturen

och att den skall bidra till att bevara och utveckla hälsa,

kultur, välfärd och miljö. Den skall bidra till ekonomisk

utveckling samt till samhällets omställning till en hållbar

utveckling och därigenom främja sysselsättning och

välfärd. Forskningen skall vidare främja en hög allmän

utbildningsnivå, kritiskt tänkande och ett vetenskapligt

förhållningssätt i samhället samt bidra till internationellt

samarbete, fred och till lösningar av globala problem.

Riktlinjerna för forskningspolitiken anger enligt vilka

principer såväl regering och riksdag som andra berörda

inom forskningssystemet skall bedriva det

forskningspolitiska arbetet. Riktlinjerna avser

vetenskaplig kvalitet, forskningens nytta och relevans

samt samverkan mellan högskolan och det omgivande

samhället. Vidare omfattas forskningsetiska frågor,

jämställdhet och genusperspektiv i forskningen.

Sambandet mellan utbildning och forskning och

principen om egna forskningsresurser till alla universitet

och högskolor lyfts fram. Riktlinjerna omfattar den

svenska forskningens roll och bidrag i ett globalt

perspektiv.

Regeringen framförde i nämnda proposition en rad

förslag till åtgärder som svarar mot målen för

forskningen och riktlinjerna för forskningspolitiken.

Regeringen har bl.a. förnyat vissa verksamhetsmål för

myndigheter inom verksamhetsområdet och beslutat om

ett antal uppdrag som berör verksamhetsområdet.

Forskningsråden, Forskningsrådsnämnden (FRN) och

Rymdstyrelsen har fått som verksamhetsmål att ägna

ökad uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans

samt att stödja forskning som är strategisk för såväl

forskningens utveckling som samhällets behov. Därmed

får forskarsamhället ett ökat ansvar för samhällets

samlade forskningsprioriteringar. För att främja

förnyelsen inom forskningen har myndigheterna fått i

uppdrag att gemensamt utarbeta ett program för ökat

stöd till yngre forskare.

I propositionen Forskning och samhälle fäste

regeringen vidare stor vikt vid en utvecklad

forskningsinformation och har givit forskningsråden och

Rymdstyrelsen i uppdrag att utarbeta en strategi för hur

forskningsinformationen skall bedrivas. Regeringen har

även givit FRN, Glesbygdsverket, Skogs- och

jordbrukets forskningsråd (SJFR) samt Statens institut

för regional forskning i uppdrag att utarbeta ett FoU-

program rörande landsbygdsutveckling. FRN har fått i

uppdrag att utveckla och konkretisera det svenska

programmet för forskning till stöd för en hållbar

utveckling.

När det gäller jämställdhet och forskning med

genusperspektiv föreslog regeringen i den aktuella

propositionen bl.a. att 18 nya tjänster skulle inrättas

med inriktning mot genusforskning, inom ämnena

litteraturvetenskap, sociologi, människa - maskin,

informationsteknologi, folkhälsovetenskap och

fysikundervisningens didaktik. Regeringen har i juni

1997 beslutat om placering av tjänsterna efter förslag

från berörda forskningsråd. Med anledning av

propositionen Forskning och samhälle lämnade

regeringen i mars 1997 ett uppdrag till berörda

forskningsråd att i samråd med Högskoleverket och

vissa statliga högskolor lämna förslag om fem icke-

laborativa professurer som skall inrättas av statliga

högskolor till vilka fakulteter inte är knutna.

Professurerna skall inrättas inom ämnen där en

förstärkning är motiverad från forskningens och

forskarutbildningens utgångspunkter och där könsför-

delningen bland professurerna är ojämn. Regeringen

skall sedan välja och besluta om medel till två av dessa

fem professurer. Råden har lämnat sitt förslag och

frågan är nu under beredning. Regeringen har också

inrättat en samverkansgrupp för tvärvetenskap och

jämställdhet med representanter från forskningsråden,

FRN och andra forskningsfinansierande myndigheter.

Myndigheterna skall i samråd främja och samordna sin

forskningsstödjande verksamhet vad gäller

tvärvetenskaplig forskning, ett ökat genusperspektiv i

forskningen samt insatser för jämställdhet.

Efter förslag från regeringen beslutade riksdagen om

en ändring av stiftelselagen, vilken möjliggör ett

demokratiskt inflytande över forskningsstiftelserna

(prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr.

1996/97:62). Härigenom har ökade förutsättningar

skapats för ett nära samarbete mellan stiftelser,

forskningsråd och sektorsorgan samt universitet och

högskolor. Vid en av Utbildningsutskottet anordnad

hearing den 29 april 1997 bekräftades att samarbetet

mellan myndigheter och forskningsstiftelser har

intensifierats efter riksdagens beslut och att det fungerar

väl. Redan utvecklingen under första halvåret av år

1997 ger exempel på detta. T.ex. utgör de beslut som

Stiftelsen för Strategisk Forskning (SSF) fattade i början

av år 1997 en betydande avlastning av forskningsrådens

och sektorsorganens åtaganden. Stiftelsen har beslutat

att göra nya åtaganden om ca 500 miljoner kronor

under den innevarande treårsperioden 1997-1999. Det

sker främst genom att stiftelsen övertar ansvaret för de

materialkonsortier som byggts upp av Närings- och

teknikutvecklingsverket (NUTEK) och

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) samt för ett

mikroelektronikprogram som NUTEK tidigare svarat

för. Stiftelsen har även beslutat att finansiera andra

riktade satsningar av projektkaraktär inom strategiska

områden inom forskningsrådens och Rymdstyrelsens

verksamhets-områden.

Inom Stiftelsen för kunskaps- och

kompetensutveckling (KK-stiftelsen) planeras

finansiering av verksamhet inom främst NUTEK:s och

de mindre och medelstora högskolornas område. KK-

stiftelsen har t.ex. beslutat att satsa totalt 195 miljoner

kronor under en tvåårsperiod så att de nya högskolornas

forskningsverksamhet kan utvecklas snabbare.

Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning

och forskning (STINT) fattade redan under förra året

beslut om att överta ansvaret för nya stipendier inom de

postdoktorsprogram som hittills finansierats av

forskningsråden. STINT beslutade i mars 1997 att 200 -

300 miljoner kronor skall avsättas för

tilläggsfinansiering inom EU:s fjärde ramprogram.

STINT:s tidigare krav på statlig motfinansiering

avskaffas.

Stiftelsen för miljöstrategisk forskning (MISTRA)

har beslutat att utvidga sitt ansvarsområde med

anledning av bortfallet av Naturvårdsverkets

forskningsanslag. Detta sker dels genom en fortsatt

satsning på MISTRA-program, vilka kan komma att

innehålla större inslag eller domineras av

effektorienterad forskning, dels genom en ny satsning

på MISTRA-projekt, dvs. enskilda projekt eller

samarbetsprojekt mellan flera forskare. MISTRA har

totalt avsatt 120 miljoner kronor för år 1997 respektive

287 miljoner kronor för år 1998 för forskningsstöd.

Stiftelsen för vård- och allergiforskning

(Vårdalstiftelsen) beräknar att dela ut forskningsstöd

uppgående till ca 120 miljoner kronor under år 1997

respektive 100 miljoner kronor under år 1998.

Vårdalstiftelsen har bl.a. beslutat om ett program för

kompetensutveckling av vårdhögskolornas lärare.

Riksbankens Jubileumsfond (RJ) har, från den

kulturvetenskapliga donationen, beslutat att under 1997

anvisa 185 miljoner kronor till stöd för forskning inom

humaniora och samhällsvetenskap. Av de anvisade

medlen avser 60 miljoner stöd för forskarrekrytering i

form av doktorandtjänster och postdoktorala tjänster.

Riksbankens Jubileumsfond beräknar att fördela ca 140

miljoner kronor ur den kulturvetenskapliga donationen

under år 1998.

TABELL: ÖVERSIKT ÖVER VISSA

FORSKNINGSSTIFTELSERS OCH RIKSBANKENS

JUBILEUMSFONDS (KULTURVETENSKAPLIGA

DONATIONEN) RESURSER. (UPPSKATTADE

BELOPP I MILJONER KRONOR)1

STIFTELSE

UR-

SPRUNGLI

GT

KAPITAL

MARKNADSVÄRD

E

ANGIVET JAN-

SEPT 1997

BIDRAGSRAM

1997

BIDRAGSRAM

1998

(PROGNOS)

SSF

6 000

10 031

550

750

MISTR

A

2 500

3 877

120

287

KK

3 599

6 486

2210

2168

STINT

1 057

1 690

339

108

Vårdal

529

795

120

100

RJ

1 500

1 973

185

140

Summa

15 185

24 852

1 524

1 553

1 I dessa siffror ingår inte medel från de övriga stiftelser som bildades

med löntagarfondsmedel.

2 Avser endast KK:s satsningar inom FoU-området.

Delar av stiftelsernas och Riksbankens Jubileumsfonds

beräknade bidragsramar år 1997 respektive år 1998 kan

innefatta resurser som kommer att användas senare än

de angivna åren.

Ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg

Regeringens förslag:

Regeringen föreslår att ett tekniskt forskningsinstitut

med huvudsaklig inriktning mot

mikroelektronikbaserade system inrättas i Göteborg.

Grundprincipen bör vara att institutet erhåller statlig

basfinansiering, men den huvudsakliga

finansieringen bör, efter ett inledande

uppbyggnadsskede, utgöras av uppdragsforskning

med medel från näringslivet.

Bakgrund

I den forskningspolitiska propositionen, Forskning och

samhälle (prop. 1996/97:5), har regeringen redovisat

sina motiveringar till att ett tekniskt forskningsinstitut i

Göteborg med bred tvärvetenskaplig inriktning inrättas.

I budgetpropositionen för år 1997 (prop. 1996/97:1,

bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:49) med förslag till

tilläggsbudget för budgetåret 1995/96 anmälde

regeringen sin avsikt att utreda möjligheterna att inrätta

ett tekniskt forskningsinstitut. Riksdagen beslutade att en

engångssumma om 100 miljoner kronor skulle ställas

till förfogande varav 50 miljoner kronor anvisades på

tilläggsbudget och 50 miljoner kronor fick användas av

redan anvisade medel under anslaget C 45. Vissa

särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

budgetåret 1995/96.

Utredarens förslag

Regeringen tillsatte hösten 1996 en särskild utredare för

att undersöka möjligheterna att inrätta ett tekniskt

forskningsinstitut av nytt slag med bred tvärvetenskaplig

inriktning. Den modell som utredaren skulle pröva var

ett institut fristående från högskolan men med nära

anknytning till universitet och högskolor och till

näringslivet. De s.k. Fraunhoferinstituten, som med

framgång har prövats i Tyskland, skulle vara förebild

för institutet enligt direktiven. Modellen innebär bl.a. att

institutet i första hand skall ägna sig åt

uppdragsforskning och även ta emot uppdrag att

utveckla nya produkter och processer, från idé till färdig

prototyp.

Utredaren har överlämnat betänkandet Ett tekniskt

forskningsinstitut i Göteborg (SOU 1997:37) till

regeringen. Där föreslås att institutet skall bedriva

tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom området

mikroelektronikbaserade system. Forskningen skall

bedrivas i projektform och företrädesvis på uppdrag

från näringslivet. Utredaren beräknar att

driftskostnaderna för institutet efter den första

uppbyggnadstiden kommer att uppgå till ca 50 miljoner

kronor, varav staten bör stå för ca 30 miljoner kronor.

Resten bör kunna finansieras av näringslivet. Den

fortsatta expansionen skall därefter helt ske med medel

från näringslivet. Verksamheten skall utvärderas efter

uppbyggnadsskedet. För budgetåret 1998 beräknas

kostnaderna för staten uppgå till 8 miljoner kronor, för

budgetåret 1999 till 18 miljoner kronor och för

budgetåret 2000 till 28 miljoner kronor. Utredarens

förslag innebär att statens andel är större under ett

uppbyggnadsskede för att på sikt minska. Utredaren

föreslår att den engångssumma som staten ställt till

förfogande företrädesvis används till investeringar.

Remissinstanserna

En majoritet av remissinstanserna är positiva till

förslaget om ett nytt tekniskt forskningsinstitut i

Göteborg och allmänt framhålls att inriktningen

mikroelektronikbaserade system är av stor betydelse

för svenskt näringsliv. Institutet bedöms få en stor

betydelse för samverkan mellan högskoleforskningen

och näringslivet och då särskilt för de små och

medelstora företagen. Flertalet instanser betonar

dock att institutets roll och uppgift måste ses i ett

nationellt perspektiv och att verksamheten skall

komplettera andra redan genomförda satsningar vid

högskolor och industriforskningsinstitut.

Remissammanställning finns tillgänglig på

Utbildningsdepartementet.

Regeringens överväganden

Regeringen delar utredarens förslag beträffande

institutets inriktning. Regeringen avser att under hösten

1997 tillsätta en organisationskommitté med en

sammansättning som avspeglar institutets föreslagna

inriktning. Organisationskommittén skall utreda frågan

om associationsform och fortsatt finansiering av

institutets driftskostnader och fördelningen av

finansieringsansvaret mellan staten och näringslivet. En

utgångspunkt är att de 100 miljoner kronor som staten

ställt till förfogande skall användas för investeringar och

initiala drifstkostnader. Kommittén bör vidare i sitt

arbete särskilt uppmärksamma frågor om institutets roll

i det svenska FoU-systemet liksom hur institutet skall

kunna bli en resurs för de små och medelstora

företagen. Organisationskommittén skall efter

riksdagens beslut kunna fungera som interimsstyrelse

för institutet. Regeringen avser att återkomma till

riksdagen i frågan om den långsiktiga finansieringen av

institutet.

Informationsteknologifrågor

Regeringen har tagit upp frågor som avser

forskningens viktiga roll för utvecklingen av

informationssamhället i IT-propositionen (prop.

1995/96:125), i propositionen Forskning och

samhälle (prop. 1996/97:5) samt i

budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) för 1997.

En målsättning, som ligger i linje med regeringens

syfte att bredda och utveckla användningen av

informationsteknik, är att ge allmänheten i alla delar av

landet bättre tillgång till information. Det uppdrag som

regeringen givit Kungl. biblioteket (KB) att utveckla ett

modernt bibliotekssystem spelar här en viktig roll.

Genom att KB utvecklar ett Internet-baserat system med

lätthanterade användargränssnitt skapas största möjliga

spridning och radikalt förbättrade praktiska

sökmöjligheter.

Genom det uppdrag regeringen givit till

Högskoleverket, att erbjuda alla kommuner anslutning

av huvudbiblioteket i kommunen till SUNET och

därmed Internet med god kapacitet, förbättras

möjligheterna ytterligare.

En ytterligare åtgärd är riksdagens beslut att

forskande myndigheter skall svara för att information

om forskningsaktiviteter (för allmänhet, skolor, företag

m.fl.) skall finnas tillgänglig på Internet fr.o.m. år

1998.

Forskningssamarbete inom EU

EU:s nästa program för forskning och utveckling, det

femte i ordningen, avser perioden 1998-2002.

Kommissionen lämnade sitt slutliga förslag till

utformning av ramprogrammet i april 1997. Sverige

har, liksom andra medlemsländer, lämnat synpunkter på

förslaget och kommissionens tidigare arbetsdokument.

Sverige har bl.a. föreslagit ett utvidgat program för

humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Detta

förslag syftar till att synliggöra att social och kulturell

utveckling utgör en viktig del av utvecklingen av de

europeiska samhällena. Vidare föreslår Sverige att ett

särskilt miljöprogram och ett särskilt

energiforskningsprogram inrättas samt att forskningen

om skog och landtransporter förstärks.

Genom EU:s fjärde ramprogram för forskning och

utveckling, som löper mellan åren 1994 och 1998, får

svenska forskare och svenskt näringsliv möjligheter att

ansöka om medel ur den totala ramen om cirka 30

miljarder kronor per år under fem år. För medverkan i

FoU-projekten krävs emellertid ungefär lika stora

resurser från deltagarna själva. Ramprogrammens andel

av EU:s budget har ökat successivt under åren och det

fjärde ramprogrammets budget på 13,1 miljarder ECU

utgör 3,7 % av EU:s totala budget. Avgiften för det

svenska deltagandet i fjärde ramprogrammet ingår som

en del av den svenska medlemsavgiften och uppgår till

ca 700 miljoner kronor per år.

Det svenska deltagandet har ökat kraftigt under det

fjärde ramprogrammet; redan nu har deltagandet

fördubblats i jämförelse med det tredje ramprogrammet.

Sverige deltar för närvarande med totalt cirka 1 100

forskargrupper inom det fjärde ramprogrammet, varav

450 tillhör högskolesektorn. Stora variationer föreligger

mellan de olika särprogrammen i fråga om ekonomisk

storlek och graden av svenskt deltagande. I relativa

termer är det svenska deltagandet störst i det socio-

ekonomiska programmet (TSER), och i transport- och

biomedicinprogrammen, medan det budgetmässigt är

störst inom IT-, telematik-, materialteknik- och

miljöprogrammen. Totalt beräknas ca 300 miljoner

kronor per år utbetalas till svenska högskoleforskare ur

det fjärde ramprogrammet, vilket dock endast

motsvarar mellan två och tre procent av de samlade

svenska forskningsresurserna vid universitet och

högskolor. Eftersom uppgiftslämnandet släpar efter kan

emellertid EU-bidragen vara något större.

EG-kommissionen bidrar i princip endast med

hälften av projektanslagen. Universitet och högskolor

behöver därför söka kompletteringsfinansiering från

andra svenska finansiärer, själva skjuta till motsvarande

medel eller gå in i projekt där man redan har

verksamhet och därmed förstärka tidigare nationella

projekt. STINT avsätter, som tidigare beskrivits,

betydande medel för tilläggsfinansiering.

Forskningsråden, FRN och Rymdstyrelsen har fått i

uppdrag att utarbeta och redovisa en strategi för att

utnyttja de fördelar som en samplanering med EU:s

program för forskning och utveckling kan ge.

Myndigheterna skall även i samarbete med EU/FoU-

rådet sammanställa uppgifter över omfattningen av EU-

samarbetet.

Sverige har nyligen förstärkt representationen i

Bryssel för utbildnings- och forskningsfrågor i samband

med förhandlingarna kring det femte ramprogrammet

och inför det kommande ordförandeskapet i EU.

Avvägning mellan internationella och

nationella forskningsresurser

Bakgrund

Vetenskapen är internationell till sin karaktär och

den svenska forskningen har generellt sett en god

internationell förankring. Detta avspeglas bl.a. i att

svenska forskare i hög grad publicerar sina resultat i

internationella tidskrifter och i det ökande

samarbetet med forskare i andra länder. Det

internationella samarbetet utgörs främst av

forskningsprojekt som initieras och fortlöper på ad-

hoc-basis, forskare och institutioner emellan.

Därutöver deltar Sverige i EU:s

forskningssamarbete, vilket har beskrivits ovan, och

i ett flertal internationella forskningsorganisationer

där deltagandet är reglerat genom avtal på

internationell nivå. Den största av dessa är den

europeiska kärnforskningsorganisationen CERN för

grundforskning inom ämnesområdet högenergifysik.

Sverige deltar även i det europeiska sydobservatoriet

ESO, den europeiska synkrotronljuskällan ESRF, det

europeiska molekylärbiologiska laboratoriet EMBL,

det internationella institutet för tillämpad

systemanalys IIASA, det europeiska

rymdforskningssamarbetet ESA m.fl. Flertalet av

dessa forskningsorganisationer avser

naturvetenskaplig och teknisk forskning inom sådana

områden där forskningen är så komplicerad och

kostsam att internationellt samarbete krävs.

Utredningen

I propositionen Forskning och samhälle

(prop.1996/97:5) aviserades en översyn av Sveriges

engagemang i storskaliga, internationella

forskningsorganisationer. I november 1996

tillkallades en särskild utredare med uppdrag att

väga de internationella åtagandena inom storskaligt

formaliserat forskningssamarbete mot behov och

insatser för annan grundforskning inom samtliga

discipliner. Förslagen skulle bygga på de

ekonomiska förutsättningar som redovisats i

forskningspropositionen och i budgetpropositionen

för år 1997 (prop. 1996/97:1) där besparingar om ca

150 miljoner kronor beräknades för år 1998.

Utredningen har i sitt betänkande Besparingar i stort

och smått (SOU 1997:69) lämnat förslag till riktade

besparingar avseende internationell och nationell

forskning. På vetenskapliga och forskningspolitiska

grunder avvisar utredningen ett svenskt utträde ur den

europeiska kärnforskningsorganisationen CERN.

Utredaren avvisar på samma grunder ett utträde ur

samtliga övriga forskningsorganisationer. I stället

föreslås ett flertal riktade besparingar inom olika

områden, både avseende internationella åtaganden och

nationella satsningar. Förslagen innefattar en

kombination av kort- och långsiktiga åtaganden där ett

med tiden ökande sparbeting läggs på medlemsbidrag

till de internationella forskningsorganisationerna. Detta

sparbeting pareras tidsmässigt av att vissa kostnader för

dyrbar vetenskaplig utrustning senareläggs genom en

omläggning av finansieringssystemet. Vidare föreslår

utredaren att medlemskapen i IIASA och EMBL

avslutas och att finansieringen av vissa nationella

satsningar, bl.a. medel för forskarutbyte med utlandet,

tas över av alternativa forskningsfinansiärer. En

minskning av resurserna till den nationella

fusionsforskningen föreslås också.

Remissbehandling

Remissinstanserna anser att utredningen har lämnat

ett gott underlag och visar förståelse för att det

internationella engagemanget måste prövas mot de

nationella satsningarna. Flera remissinstanser skulle

självfallet föredra att besparingar inte gjordes just

inom deras område, i varje fall inte för tillfället.

Remissinstanserna skulle föredra att förslag från den

nyligen tillsatta parlamentariska

forskningsutredningen kunde avvaktas innan riktade

besparingar genomförs.

Remissinstanserna delar utredningens uppfattning att

det skulle medföra alltför negativa konsekvenser att

lämna CERN, alternativt att lämna samtliga övriga

internationella forskningsorganisationer. Ett sammansatt

sparbeting utgör enligt remissinstan-serna ett bättre

förslag. En samstämmig remiss-opinion anser att

Sverige av vetenskapliga skäl bör stanna som medlem i

EMBL, men även medlemskapet i IIASA har starkt

stöd bland remissinstanserna. De flesta remissinstanser

är positiva till förslaget om en ändrad

finansieringsmodell för dyrbar vetenskaplig utrustning.

Remissammanställning finns tillgänglig på

Utbildningsdepartementet.

Regeringens överväganden

Internationellt forskningssamarbete

Utredningen har på kort tid lämnat ett värdefullt

underlag för ett ställningstagande till Sveriges

engagemang i storskaliga forskningsanläggningar.

Regeringen delar utredningens uppfattning att ett

svenskt utträde ur CERN för närvarande inte är

möjligt. Även utträde ur övriga internationella

forskningsorganisationer skulle inverka menligt på

den svenska forskningen, varför konsekvenserna bör

övervägas noga innan beslut fattas.

Vid CERN bedrivs avancerad grundforskning av

främst teoretiskt intresse. Flera medlemsländer är

emellertid starkt oroade över de mycket höga

kostnaderna. Dessa kostnader måste nationellt vägas

mot andra angelägna behov.

Medlemskapet i EMBL har stor betydelse för den

svenska forskningen inom biologi och medicin. Det har

också ett värde för den svenska läkemedelsindustrin.

Vid IIASA bedrivs ett tvärvetenskapligt, främst

samhällsvetenskapligt, forskningssamarbete kring bl.a.

miljöfrågor. Institutet ger vissa forskningsmöjligheter

för svenska forskare genom det kontaktnät som IIASA

har etablerat med länderna i Öst- och Centraleuropa.

Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna (MRI)

har nyligen inrättats och utgör ett tillskott till såväl

svensk forskning som till den regionala strukturen.

Regeringen avser att fullfölja sitt tidigare beslutade

finansieringsåtagande, varför det ej är aktuellt att

genomföra besparingar på resurserna till MRI under

budgetåren 1998 och 1999.

Det är emellertid nödvändigt att kostnaderna för

internationellt samarbete minskar och regeringen

kommer fortlöpande att pröva hur detta skall uppnås.

Dessutom behövs förbättrade möjligheter till en

kontinuerlig avvägning mellan kostnaderna för nationell

forskning och för internationella åtaganden. I detta syfte

föreslår regeringen en förändrad anslagskonstruktion

fr.o.m. budgetåret 1998 som möjliggör för de

myndigheter som utgör svenska kontaktorgan för de

olika forskningsorganisationerna att göra denna

avvägning.

I enlighet med riksdagens beslut med anledning av

förslag i budgetpropositionen för år 1997 kommer en

besparing om ca 150 miljoner kronor att genomföras på

resurserna till forskning. Av detta bör 77 miljoner

kronor avse resurserna för medlemskapen i de

internationella organisationerna. Medel för de kostnader

som är förenade med medlemskap i de internationella

organisationerna bör fr.o.m. budgetåret 1998 anvisas

under de ansvariga myndigheternas forskningsanslag,

varvid respektive myndighet ges ansvar för

bedömningen av det vetenskapliga värdet i det

internationella engagemanget i relation till nationella

satsningar. Ovan nämnda besparing på resurserna till

internationella organisationer kommer emellertid under

budgetåren 1998 och 1999 att kompenseras genom att

ansvarig myndighet ges dispositionsrätt till

anslagssparande från det tidigare anslaget D.18

Europeisk forskningssamverkan. Vissa myndigheter har

dessutom uppgivit att det föreligger ett minskat behov

av medel motsvarande totalt ca 17 miljoner kronor för

budgetåret 1998. Inom de närmaste åren bör betydande

minskningar av kostnaderna för deltagande i

internationella forskningsorganisationer ha uppnåtts.

Om detta ej skett bör frågorna underkastas en förnyad

prövning bl.a. i ljuset av de förslag som kommer att

presenteras av den parlamentariska forskningsutredning

som regeringen tillsatt (se nedan). Regeringen avser att

uppdra åt de ansvariga myndigheterna att årligen lämna

en bedömning av avvägningen mellan internationella

och nationella åtaganden.

Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

Resurser för dyrbar vetenskaplig utrustning fördelas

av FRN och avser utrustning som kostar mer än två

miljoner kronor. Medel för stöd till nationell

spetsberäkningskapacitet fördelas av Rådet för

högpresterande datorsystem (HPD-rådet) som

finansieras med särskilda medel från TFR:s anslag.

HPD-rådets medel avser ändamål som liknar FRN:s

medel för dyrbar vetenskaplig utrustning även om

HPD-rådet har valt att använda en relativt stor andel

av medlen för kompetenshöjande åtgärder, t.ex.

lektorat och personalkostnader för driften av

anläggningarna i Stockholm, Linköping och Umeå.

Regeringen anser att det under en

uppbyggnadsperiod varit motiverat med en särskild

organisatorisk struktur för högpresterande

datorresurser. Det föreligger emellertid enligt

regeringens bedömning ett ökat behov av att kunna

göra avvägningar mellan investeringar för olika

utrustningsändamål. HPD-rådet bör därför avvecklas

i och med utgången av år 1997 och de medel som

disponerats av TFR och utbetalats i enlighet med av

HPD-rådet fattade beslut bör fr.o.m. budgetåret

1998 beräknas under anslaget för dyrbar

vetenskaplig utrustning. Därmed kan behovet av

medel för högpresterande datorsystem vägas mot

andra angelägna utrustningsbehov. FRN ansvarar - i

de fall så erfordras - för fullföljandet av de insatser

som beslutats av HPD-rådet. FRN bör också, om så

behövs, svara för fortsatta insatser för att utveckla

kompetensen inom området högpresterande datorer.

De erfarenheter och den kunskap som TFR och

HPD-rådet har byggt upp när det gäller behov,

kompetens och överblick bör noggrant tas tillvara i

den nya strukturen.

FRN:s medel för dyrbar vetenskaplig utrustning är

ett värdefullt instrument för att upprätthålla en god

utrustningsstandard inom svensk forskning. Regeringen

bedömer att svenska forskningsinstitutioner för

närvarande har en så god utrustningsstandard att en viss

minskning av anslaget kan ske. Fr.o.m. budgetåret 1998

bör därför resurserna för dyrbar vetenskaplig utrustning

minskas med 68 miljoner kronor. Större delen av

denna minskning följer emellertid av en omläggning av

finansieringssystemet för dyrbar vetenskaplig utrustning

och medför ej minskade möjligheter till

utrustningsanskaffning. Regeringen kommer även att ge

FRN i uppdrag att föreslå samordnings- och

effektiviseringsåtgärder samt att upprätta en plan för

underhåll och uppgradering av utrustning.

Sedan år 1994 tillämpar universitet och högskolor

kapitalförsörjningsförordningens regler om

lånefinansiering av investeringar i anläggningstillgångar,

vilket innebär att investeringar finansieras genom lån i

Riksgäldskontoret. Då utrustningsbidrag ges från FRN

skall dessa finansiera lånekostnaden. Medlen sätts in på

den mottagande högskolans räntekonto för att i

efterhand betala räntor och amorteringar. Det

nuvarande systemet innebär att FRN i normalfallet

betalar hela investeringskostnaden i förväg. Regeringen

delar utredningens uppfattning att detta system bör

läggas om fr.o.m. budgetåret 1998 så att FRN, i stället

för att betala hela lånekostnaden i förväg för

utrustningsanskaffning, betalar den årligt uppkomna

ränte- och amorteringskostnaden. Denna omläggning av

systemet innebär att universitet och högskolor inte

behöver bygga upp en stor likviditet i Riksgäldskontoret

för att finansiera utrustningslånen utan detta kan

regleras genom FRN. FRN:s långsiktiga ansvarstagande

för utrustningen främjas. Systemet medför även ökade

möjligheter att uppgradera utrustning i stället för att

köpa ny, vilket leder till bättre kapitalutnyttjande.

Omläggningen innebär även en tillfällig minskning av

resursbehovet genom att kostnader senareläggs.

Sammanfattningsvis kommer således omläggningen

av finansieringssystemet för dyrbar vetenskaplig

utrustning och ett anslagssparande att kunna utnyttjas för

att mildra effekterna av den beslutade besparingen.

Dessa åtgärder ger emellertid endast ett temporärt

resurstillskott. På sikt måste kostnaderna för

medlemskapen i de internationella organisationerna

minska. Ställningstagande till den samlade

forskningsfinansieringen kommer inför år 2000 att

kunna göras mot bakgrund av bedömningar och förslag

från den parlamentariska forskningsutredningen som

redovisas nedan.

Övrigt

Forskningsrådens program för forskarutbyte med

utlandet innebär värdefulla möjligheter för svenska

forskare att inhämta kunskap och knyta kontakter.

Genom tillkomsten av nya forskningsfinansiärer har

forskarutbytet med utlandet fått betydligt bättre

förutsättningar. Mot denna bakgrund föreslås för

budgetåret 1998 en minskning av forskningsrådens

anslag med totalt 5 miljoner kronor.

Utredningar om den svenska

forskningspolitiken, forskningsetik och

bioteknik

Riksdagens beslut med anledning av regeringens

proposition Forskning och samhälle innebär

förändringar av forskningspolitiken och nya

förutsättningar för forskningen. Dessutom har nya

finansiärer tillkommit. Det är enligt regeringens mening

bl.a. mot denna bakgrund angeläget att genomföra en

samlad analys och bedömning av forskningens roll i

samhället och av dess villkor, inriktning och

organisation. Regeringen har därför tillsatt en

parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag om

den framtida svenska forskningspolitiken (dir. 1997:67).

Uppdraget skall redovisas till regeringen den 1

november 1998. Kommittén skall analysera de svenska

statliga forskningsinsatserna med utgångspunkt från

samhällets behov och forskningens möjligheter och

ansvarsfördelningen mellan statsmakterna, myndigheter

och andra finansiärer, lämna förslag rörande utformning

av forskningsorganisation samt förslag som främjar nära

samverkan och ömsesidigt kunskapsutbyte mellan

högskolor och samhället i övrigt. I enlighet med

regeringens riktlinjer för forskningspolitiken i

propositionen Forskning och samhälle aviserades också

en utredning för en allsidig belysning av

forskningsetiska frågor. Utredningen skulle tillsättas

med hänsyn till de forskningsetiska frågornas stora

betydelse för forskning och samhälle och den snabba

utvecklingen inom vetenskapen. Dessa frågor har

ytterligare aktualiserats genom den senaste tidens debatt

i Sverige och andra länder om konsekvenserna av

utvecklingen inom cell- och molekylärbiologin.

Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk

kommitté för att utreda etiska frågor i forskningen (dir.

1997:68). Uppdraget skall redovisas till regeringen den

1 februari 1999. Kommittén skall analysera vilka etiska

frågor som uppstår i forskningsprocessen och med

denna utgångspunkt granska utbildningen i

forskningsetik och även överväga andra åtgärder som

kan öka medvetenheten om etiska frågor i forskningen.

Kommittén skall vidare analysera problematiken kring

forskningsfusk och vetenskaplig oredlighet, se över det

nuvarande systemet för forskningsetisk granskning och

föreslå utformning av forskningsetisk granskning av

sådana projekt som innefattar användning av

personnummer. Utvecklingen i andra länder skall

belysas och konsekvenser för Sverige av internationella

konventioner skall beaktas.

Bioteknikområdet, som är stort och mångfasetterat,

genomgår en snabb utveckling och påverkar därvid en

rad politikområden. Det föreligger ett stort behov av

överblick och underlag för att stödja en utveckling av

den svenska politiken på området.

FRN har fått i uppdrag att göra en kunskapsöversikt

över den moderna biotekniken och dess tillämpning

inom olika samhällsområden. Vidare skall FRN

identifiera viktiga frågeställningar och problem som

bioteknikens användning aktualiserar.

Regeringen avser att tillkalla en kommitté med

representanter från riksdagspartierna som, bl.a. med

utgångspunkt från FRN:s kunskapsöversikt, skall lämna

förslag till en övergripande svensk politik för den

moderna bioteknikens tillämpning. Kommittén skall

arbeta i ett framtidsperspektiv både med avseende på

bioteknikens möjligheter och dess risker. Kommittén

skall bedöma Sveriges möjligheter när det gäller

industriell utveckling inom bioteknikområdet och

granska den nuvarande myndighetsorganisationen för

tillsyn, tillståndsgivning och information. En viktig

fråga är hur behovet av kunskap och diskussion om

etiska aspekter av biotekniken bättre skall kunna

tillgodoses i framtiden. Utredningen skall arbeta öppet

och bl.a. anordna debatter och hearings .

7.2 Resultatinformation

I det följande redovisas resultatinformation avseende

forskningsråden, Forskningsrådsnämnden och

Rymdstyrelsen.

Resultatbedömningen av övriga myndigheters

verksamhet, Kungl. biblioteket, Statens psykologisk-

pedagogiska bibliotek, Institutet för rymdfysik,

Polarforskningssekretariatet och EU/FoU-rådet görs

under respektive myndighets anslagsavsnitt.

Forskningsråden, FRN och Rymdstyrelsen har som

gemensamt övergripande mål att i ett internationellt

jämförande perspektiv stödja forskning av högsta

vetenskapliga kvalitet som bas för kompe-

tensuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillämpningar

i samhället och därigenom främja kulturell utveckling

och kritiskt tänkande. Råden skall även främja

jämställdhet mellan kvinnor och män samt verka för att

information om forskning och forskningsresultat sprids.

Råden skall utvärdera den forskning till vilken råden har

fördelat medel och därvid särskilt bedöma forskningens

kvalitet och dess relevans för samhället och

forskningens utveckling. Råden skall också undersöka

vilka forskningsbehov som är angelägna inom olika

samhällsområden, redovisa resultaten av dessa

undersökningar samt ta initiativ till och främja forskning

som behövs för att tillgodose sådana behov.

FRN har till uppgift att ta initiativ till och stödja

forskning främst inom områden som är angelägna från

samhällets synpunkt, bl.a. tvärvetenskaplig forskning,

samt främja information om forskning och forskningens

roll i samhället. FRN skall även främja jämställdhet,

kvinno- och genusforskning.

Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för

frågor som gäller den svenska rymd- och fjärr-

analysverksamheten, särskilt för forskning och

utveckling. Rymdstyrelsens övergripande mål är att

bidra till utvecklingen av svensk rymdforskning och

näringsverksamhet till högsta internationella nivå.

För budgetåret 1997 infördes vissa nya

verksamhetsmål för råden, FRN och Rymdstyrelsen.

Myndigheterna skall t.ex. ägna ökad uppmärksamhet åt

forskningens samhällsrelevans samt stödja forskning

som är strategisk för såväl forskningens utveckling som

samhällets behov. Myndigheterna skall även stödja

tvärvetenskaplig forskning, både över ämnes- och

sektorsgränser. Myndigheterna skall sedan tidigare

prioritera förnyelsen inom forskningen, rikta särskild

uppmärksamhet mot den internationella anknytningen,

öka antalet internationella utvärderingar av svensk

forskning, förstärka informationen om forskning och

forskningsresultat samt verka för jämställdhet vid

granskning av ansökningar och fördelning av

forskningsmedel.

Resultatbedömning och slutsatser

Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret

1995/96 ställt mer långtgående och preciserade

återrapporteringskrav än tidigare budgetår.

Myndigheterna har i varierande utsträckning uppfyllt

dessa krav. Detta beror dels på att råden har kommit

olika långt vad gäller utvecklingen av

resultatredovisningen, dels att myndigheterna valt

delvis olika angreppssätt som bl.a. beror på skilda

förutsättningar inom respektive vetenskapsområde.

Regeringen har i regleringsbrevet för år 1997 på en

rad punkter ytterligare skärpt kraven på redovisning i

forskningsrådens årsredovisningar vad avser

myndigheternas arbete med kvalitetssäkring,

jämställdhet, samhällsrelevans m.m. Regeringen gör

bedömningen att myndigheternas resultatredovisningar

kan vidareutvecklas. Regeringen förutsätter att

myndigheternas redovisningar fortsättningsvis görs

utifrån de av regeringen fastställda resultatindikatorerna.

En enhetlig redovisningsmodell skall eftersträvas som

medger överblick och jämförelser mellan

myndigheterna. Detta förutsätter ett samarbete mellan

myndigheterna.

Nedan följer en sammanfattande redovisning och

bedömning av forskningsrådens, FRN:s och Rymd-

styrelsens redovisningar utifrån verksamhetsmålen för

budgetåret 1995/96.

Vetenskaplig kvalitet, utvärderingar av forskning.

Svensk forskning håller i ett internationellt perspektiv

hög kvalitet, vilket bl.a. framgår av forskningsrådens

internationella utvärderingar av forskning och

bibliometriska analyser.

En väsentlig kvalitetskontroll av den forskning till

vilken rådens stöd går sker då ansökningar granskas och

prioriteras av experter. Granskningen och prioriteringen

genomförs med hjälp av yttranden från internationella

och nationella experter, s.k. peer reviews , samt i

disciplinärt eller tvärvetenskapligt indelade

beredningsgrupper. Detta förfaringssätt är sannolikt det

bästa tillgängliga men är inte fritt från svagheter. Dessa

svagheter behöver därför uppmärksammas och

minimeras genom aktiva åtgärder. MFR har under

våren 1997 med utgångspunkt bl.a. från en rapport från

National Institutes of Health (NIH) i USA modifierat de

bedömningskriterier och den poängskala rådet

använder. Det är naturligtvis angeläget att alla statliga

forskningsfinansiärer följer upp och utvecklar sina

bedömningsmetoder på motsvarande sätt.

En viktig kvalitetskontroll sker också inom ramen för

de utvärderingar av svensk forskning som råden

kontinuerligt utför inom olika ämnen. Under budgetåret

1995/96 har t.ex. FRN genomfört två utvärderingar -

den ena avser forskning om självmord och den andra

avser temaområdet naturresurs- och miljöforskning.

MFR har utarbetat ett program för internationella

utvärderingar av rådets olika forskningsområden. NFR

planerar fyra nya ämnesutvärderingar samt en

utvärdering av de nationella anläggningarna. NFR

påbörjade under år 1996 en utvärdering av den svenska

rymd- och plasmafysiken.

Regeringen anser att rådens utvärderingar är mycket

värdefulla och förutsätter att de i ökad utsträckning

också leder fram till förändringsförslag och konkreta

åtgärder.

Regeringen har i innevarande års regleringsbrev

uppdragit åt myndigheterna att redovisa hur arbetet med

kvalitetssäkring bedrivs, med avseende på granskningen

av ansökningar. En sammanfattning av de utvärderingar

som genomförts samt åtgärder med anledning härav

skall lämnas av råden i årsredovisningarna.

I regleringsbrevet för år 1997 infördes ett nytt

verksamhetsmål som avser forskningens

samhällsrelevans. Redan nu kan regeringen konstatera

att några råd har inlett en översyn av sina arbetsformer i

syfte att stärka kontakterna med forskningens avnämare

i samhället. Detta har skett såväl genom förstärkta

informationsinsatser som en utveckling av

ansökningsprocedurer. Det är angeläget att

forskningsråden fortsätter dessa ansträngningar så att

forskningen i ökad utsträckning kan nyttiggöras i

samhället.

Förnyelse inom forskningen

När det gäller rådens och FRN:s förnyelsearbete

sker detta bl.a. genom stöd till forskarrekrytering

och yngre forskare, åtgärder för att åstadkomma

ökad rörlighet av forskare och genom bidrag till ökat

samarbete mellan forskare.

FRN redovisar bl.a. att 17 % av de projekt som

stöds av nämnden omfattar forskare från flera

högskolor. Den ämnesmässiga rörligheten är relativt

god i FRN-stödda projekt, främst därför att de just är

tvärvetenskapliga till sin karaktär. Åldersfördelningen

bland FRN-stödda forskare är relativt jämn, med en

viss övervikt för yngre forskare.

HSFR har under budgetåret givit ett betydande stöd

såväl till unga disputerade forskare som till doktorander.

HSFR anser sig i mycket liten grad kunna påverka

rörligheten i forskarsamhället genom sina projektbidrag.

Däremot kan rådet stimulera till rörlighet genom att

stödja verksamheter som innebär ökade kontakter

mellan forskare på olika orter, genom t.ex. stöd till

konferenser, områdesgrupper och nätverk. Rådet har

även beslutat inrätta stipendier för kvinnliga forskare för

att främja rörlighet inom landet. Det vanliga är att

sådana stipendier annars gäller utlandsvistelser.

Av MFR:s redovisning framgår att yngre forskares

möjlighet till kompetensutveckling har prioriterats

genom en satsning på rörliga forskarassistenter,

postdoktorstipendier för kvinnor, bidrag för

metodikstudier för doktorander och bidrag för forskning

i utlandet. Antalet bidrag till yngre forskare har ökat.

NFR:s stöd till förnyelse av forskningen sker genom

stöd till forskarrekrytering (anställning som doktorand,

postdoktorstipendier, anställning som forskarassistent)

samt genom bidrag till nya forskare och nya

forskningsinriktningar. Rörligheten premieras genom

bidrag till från utlandet hemvändande postdoktorer som

söker sig till en ny ort. NFR visar hur forskningen

förnyas bl.a. genom att cirka en tredjedel av beviljade

projekt under året är nya projekt. Fördelningen av

rådets stöd till olika forskningsområden är emellertid

oförändrat mellan åren. Införandet av insatsområden för

gränsöverskridande forskning med en budget utanför de

ordinarie utskotten är här ett positivt inslag. Antalet

forskarrekryteringstjänster har sjunkit i antal under

1995/96. Rådet har beslutat om en ökning av antalet

forskarassistenttjänster för år 1997.

TFR använder sig av flera anslagsformer, t.ex.

postdoktorala stipendier och stipendier till doktorander

från utlandet, för förnyelse av forskningen och till att

öka rörligheten mellan institutioner och mellan

lärosäten. Rådets stöd till postdoktorer har ökat sedan

1994/95. Rådet beslutade under 1995/96 om 44 nya

postdoktorstipendier. För att stimulera rörligheten

mellan industri och universitet/högskola har TFR sedan

år 1993 ett industridoktorandprogram, som fortfarande

är under uppbyggnad. Under 1995/96 gavs stöd till 33

industridoktorandprojekt och nio nya beviljades inför år

1997. Stödet till yngre forskare sker främst genom s.k.

TFR-doktorander, doktorander i projekt, TFR-

forskarassistenter, postdoktorer, doktorander från

utlandet och industridoktorander.

Rymdstyrelsen beaktar speciellt behovet inom

forskarutbildningen och behovet av meriteringstjänster

för yngre forskare vid tilldelning av tjänster.

Forskningsverksamhetens karaktär gör dock att yngre

medarbetare redan tidigt i sin karriär får erfarenhet av

internationell verksamhet, både utomlands och vid

hemmainstitutionen, varför några riktade insatser

beträffande forskarrörligheten inte bedömts nödvändiga.

Regeringens bedömning är att myndigheterna bör

prioritera arbetet med förnyelsen inom forskningen. I

innevarande års regleringsbrev har regeringen uppdragit

åt myndigheterna att i samråd med Socialvetenskapliga

forskningsrådet (SFR) och Skogs- och jordbrukets

forskningsråd (SJFR) gemensamt utarbeta ett program

för ökat stöd till yngre forskare.

Internationell anknytning

Flera av myndigheternas arbete är starkt kopplat till

internationella samarbetsprojekt, internationella

organisationer och EU:s ramprogram för forskning

och utveckling. Myndigheterna har fasta åtaganden i

olika internationella organisationer och flera av dem

är kontaktorgan för olika EU-forskningsprogram

inom resp. vetenskapsområden.

Rådens insatser för internationell bevakning och

uppföljning har ökat under de senaste åren, inte minst

med anledning av EU:s forskningsprogram. Bland övrig

internationell verksamhet märks bl.a. att vissa

myndigheter under budgetåret har haft program för

postdoktorala stipendier som syftar till att bereda yngre

forskare möjlighet att under ett år bedriva forskning

utomlands. Råden främjar även internationella

forskarkontakter t.ex. genom gästprofessurer och

genom utbytesavtal med akademier och forskningsråd i

andra länder.

Den svenska rymdforskningen genomförs i stor

utsträckning i internationell samverkan, framför allt

inom den europeiska rymdorganisationen ESA men

även tillsammans med utomeuropeiska forskargrupper.

Även EU uppmärksammar rymdfrågor och förväntas

stärka sin roll som användare av satellitdata.

Jämställdhet

Myndigheternas redovisningar av jämställdhetsarbete

visar vissa positiva inslag. Av FRN:s redovisning

framgår att 400 forskare under 1995/96 har

finansierats genom bidrag från FRN. Av dessa var

51 % kvinnor jämfört med 45% av antalet

ansökningar. I FRN:s programkommittéer är 39 %

kvinnor. För att öka stödet till kvinnliga forskare har

HSFR inrättat tjänster och stipendier särskilt avsedda

för kvinnor.

MFR:s redovisning visar att andelen beviljade nya

ansökningar har ökat markant bland de kvinnliga

forskarna under perioden 94/95 till 95/96. Trots denna

utveckling går endast 14% av rådets allmänna

projektbidrag till kvinnliga forskare. Den kraftiga

skillnaden mellan män och kvinnor i andelen beviljade

forskarassistenter för 1994/95 minskade under 1995/96.

Rådet tillsatte 39 forskarassistenter varav 15 med

kvinnliga sökande. Av rådets totalt 126

forskarassistenter var således 36 kvinnor. Vid tilldelning

av motsvarande anställningar för 1997 gick lika många

tjänster till kvinnor som till män. En översyn av

prioriteringskommittéernas sammansättning har

resulterat i att antalet kvinnor bland

prioriteringskommittéernas ledamöter har ökat från sex

till 16 av totalt 60.

NFR:s analys visar ett stort behov av åtgärder för att

främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Rådet har

under budgetåret fördelat de särskilda medel för

kvinnliga postdoktorer och gästprofessurer som

disponerats och ett jämställdhetsprogram har antagits

under år 1995. Antalet behandlade och beviljade

ansökningar från kvinnor har ökat från 10 % till 12 %.

TFR arbetar enligt en fastställd handlingsplan för att

öka stödet till kvinnor inom sitt ansvarsområde.

Effekten av detta arbete syns bl.a. i den växande

andelen beviljade ansökningar för kvinnliga sökande.

Av samtliga beviljade ansökningar budgetåret 1994/95

avsåg 3 % kvinnliga sökande och motsvarande siffra för

budgetåret 1995/96 är 6 %. Av 44 beviljade

postdoktorala stipendier gick under året 18 till kvinnor.

Rymdstyrelsen uppmärksammar att det kvinnliga

inslaget i verksamheten är relativt litet, ca 10% räknat i

antalet verksamma personer på rymdområdet.

Jämställdhet är en högt prioriterad fråga i

regeringens arbete. Ett flertal åtgärder för att påskynda

utvecklingen mot en ökad jämställdhet inom forskning

och forskarutbildning har vidtagits. En samlad

redovisning ges i avsnitt 5.6. Arbetsgruppen för

jämställdhet inom högre utbildning och forskning,

JÄST-gruppen finansierade 1995 en analys om

poängsättning vid tjänstetillsättningar vid MFR.

Analysen publicerades senare i tidskriften Nature. I

analysen framgår att kön och personliga kontakter i hög

grad påverkat tillsättningen av forskarassistenttjänster.

JÄST-gruppen har kontaktat och initierat en dialog

med samtliga statliga forskningsråd m.fl. JÄST-gruppen

konstaterar att forskningsråden fortfarande har låga

kvinnoandelar bland dem som söker respektive beviljas

forskningsanslag och forskartjänster. Vid samtliga

forskningsråd finns dock en hög grad av medvetenhet

om att det råder en oacceptabel könsmässig

snedfördelning. Den debatt som förts kring MFR:s

meritvärdering har starkt bidragit till att öka denna

medvetenhet.

Vissa reformer har skett inom forskningsråden men

åtgärderna synes otillräckliga. Den ovan redovisade

studien och JÄST-gruppens rapport (Ds 1997:56) tyder

på att kvinnliga forskare fortfarande diskrimineras.

Regeringen kommer att uppdra till forskningsråden att

inkomma med en särskild redovisning avseende vilka

åtgärder som vidtagits med anledning av denna och

liknande rapporter samt redovisa planerade åtgärder.

Forskningsinformation

FRN har ett särskilt ansvar för forskningsinformation

och finansierade forskningsinformationsinsatser för

totalt ca 19 miljoner kronor under 1995/96. I den

praktiska verksamheten ingår populärvetenskaplig

publicering, t.ex. Källa och Forskningens frontlinjer,

möten mellan barn/ungdom och forskning, information

om genusforskning, vetenskapsveckor, telefonsluss,

vetenskapsteater, Rosénpriset, projektstöd m.m.

Rådens informationsinsatser omfattar bl.a.

tidskrifter, årsböcker, publiceringsstöd, stipendier och

deltagande vid mässor och konferenser. Av rådens

redovisningar framgår t.ex. att NFR och MFR har

kommit långt i arbetet med forskningsinformation.

Även övriga råd har vidtagit åtgärder för att förbättra

forskningsinformationen. Vissa av råden har beslutat att

utvärdera sitt arbete med forskningsinformation och

resultatspridning.

Myndigheternas redovisningar visar att en utveckling

av arbetet med forskningsinformation initierades redan

under budgetåret 1995/96.

Regeringen har i den forskningspolitiska

propositionen och budgetpropositionen för budgetåret

1997 framhållit vikten av att forskningsinformationen

förbättras och har betonat att forskningsråden och FRN

bör utveckla sitt arbete med forskningsinformation.

Omfattningen av myndigheternas

informationsverksamheter varierar starkt. I

regleringsbrevet för år 1997 gav regeringen

forskningsråden och Rymdstyrelsen i uppdrag att i

samråd med FRN utarbeta en strategi för hur

forskningsinformationsfrågorna skall bedrivas. För att

förstärka forskningsinformationen har regeringen även

uppdragit åt FRN att ansvara för ett nyhetsbrev om den

forskning som bedrivs vid universitet och högskolor.

Regeringens bedömningar med anledning av

revisionens iakttagelser

RRV:s revisionsberättelser för myndigheterna inom

verksamhetsområdet Nationella och internationella

forskningsresurser innehåller inga invändningar.

Övriga frågor

Rådet för forskning om universitet och högskolor

avvecklas fr.o.m. budgetåret 1998. Enligt förslag i

budgetproposition 1994/95:100 bör den verksamhet som

rådet finansierar fr.o.m budgetåret 1998 tillgodoses

genom stöd från forskningsorgan som finansierar

forskning av liknande slag och vägas mot andra

angelägna ändamål inom berörda forskningsområden.

Verksamhet motsvarande den som Rådet för forskning

om universitet och högskolor bedriver bör särskilt

kunna stödjas av HSFR och Högskoleverket.

Anslaget för Arkivet för ljud och bild redovisas

under utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund

och fritid.

7.3 Utgiftsutvecklingen

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

3 524

2 495

2 308

2 220

2 281

2 345

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Verksamheten inom forskningsområdet utvecklas enligt

de målsättningar och riktlinjer som fastställts.

Besparingarna inom forskningsrådens verksamhet under

innevarande budgetår har i huvudsak kunnat

kompenseras genom en förbättrad samverkan mellan

råd och forskningsstiftelser. Forskningssystemet har

tillförts ytterligare resurser genom

forskningsstiftelsernas verksamhet.

Större förändringar

Mål för forskningen och riktlinjer för

forskningspolitiken har införts.

Förbättrade möjligheter för ett nära samarbete mellan

stiftelser, forskningsråd, sektorsorgan samt universitet

och högskolor har skapats.

Forskningens samhällsrelevans, jämställdhet inom

forskning och forskarutbildning, förnyelse inom

forskningen lyfts fram särskilt.

Utredningar om den svenska forskningspolitiken och

forskningsetik har tillsatts.

Prioriteringar för 1998

Ett effektivt utnyttjande av offentliga

forskningsresurser, bl.a. genom ökad samverkan mellan

forskningsfinansiärer.

Kontinuerlig avvägning mellan internationella och

nationella forskningsresurser.

7.4 Bemyndiganden

Forskningsråden och FRN bör ges fortsatt möjlighet att

åtaga sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen

föreslår därför att riksdagen bemyndigar regeringen att

under år 1998 låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med stöd till forskning som

finansieras under verksamhetsområdet Nationella och

internationella forskningsresurser som innebär

åtaganden enligt följande uppställning (miljoner kronor)

ANSLAG

År

1999

År

2000

År

2001

År

2002

År

2003

D1.

Forskningsrådsnämnden: Forskning och

forskningsinformation

67

44

27

18

9

D3.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:

Forskning

154

103

62

41

21

D5.

Medicinska forskningsrådet: Forskning

249

166

100

66

33

D7.

Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

532

355

213

142

71

D9.

Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

178

119

71

48

24

D18.

Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

47

31

19

13

6

Summa

1 227

818

492

328

164

7.5 Anslag

D 1. Forskningsrådsnämnden: Forskning och forsknings-

information

1995/96

Utgift

128 438

Reserv

a-tion

7 630

Därav

1996

Utgift

94 000

1997

Anslag

83 276

Utgifts

-

progno

s

87 080

1998

Förslag

88 858

1999

Beräkna

t

91 348

2000

Beräkna

t

85 461

Beloppen anges i tusental kronor.

FRN:s huvuduppgifter är att initiera och stödja forskning som är angelägen från

samhällets synpunkt, bl.a.

tvärvetenskaplig forskning, samt främja information om forskning och

forskningens roll i samhället. Sedan år 1996

har FRN ansvar för Miljö- och rymdforskningsinstitutet i Kiruna.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret 1995/96 visar att

Forskningsrådsnämnden detta år hade en

reservation om 7,6 miljoner kronor. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 3,8 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Forskningens kvalitet och relevans redovisas fortlöpande i FRN:s verksamhet.

Rörligheten och stöd till yngre

forskare har utvecklats och jämställdheten har vunnit framsteg i FRN:s

verksamhet. FRN:s årsredovisning

visar att nämnden har förstärkt arbetet med forskningsinformationsfrågor.

Regeringen föreslår att medel förs från FRN:s forskningsanslag till nämndens

förvaltningsanslag för finansiering

av förvaltningskostnader i samband med produktion av ett nyhetsbrev om svensk

forskning.

Enligt avsnitt 7.1 har medel för svenskt deltagande i IIASA tillförts

förevarande anslag.

D 2. Forskningsrådsnämnden:

Förvaltning

1995/96

Utgift

13 703

Anslag

s-

sparan

de

591

Därav

1996

Utgift

9 000

1997

Anslag

18 318

Utgifts

-

progno

s

18 909

1998

Förslag

21 205

1999

Beräkna

t

21 772

2000

Beräkna

t

22 355

Beloppen anges i tusental kronor.

Medlen avser Forskningsrådsnämndens (FRN) förvaltning. En jämförelse mellan

budget och utfall år 1995/96

visar ett anslagssparande om 591 000 kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att medel förs från FRN:s forskningsanslag till nämndens

förvaltningsanslag för finansiering av

förvaltningskostnader i samband med produktion av ett nyhetsbrev om svensk

forskning.

Under anslaget beräknas medel för administration av bidrag till högpresterande

datorsystem som under

innevarande budgetår beräknas under anslaget D 10. Teknikvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning.

D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

1995/96

Utgift

315 862

Reserv

a-tion

82 971

Därav

1996

Utgift

199 600

1997

Anslag

210 444

Utgifts

-

progno

s

250 971

1998

Förslag

205 750

1999

Beräkna

t

211 517

2000

Beräkna

t

217 464

Beloppen anges i tusental kronor.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådets (HSFR) uppgift är att främja

och stödja vetenskapligt

betydelsefull forskning inom humanistiska, religionsvetenskapliga,

rättsvetensskapliga och samhällsvetenskapliga

discipliner och forskningsområden. HSFR fördelar resurser till projektanslag,

inrättar tjänster samt anslår medel till

utrustning. En allt viktigare uppgift för rådet är att undersöka forskningsbehov

 inom olika forsknings- och

samhällsområden och utifrån resultatet av undersökningarna initiera angelägen

forskning. HSFR skall vidare

informera om forskning och samverka med andra forskningsfinansiärer.

HSFR är det svenska kontaktorganet för ett flertal nordiska och internationella

 forskningsorganisationer. Rådet

har tillsammans med Forskningsrådsnämnden (FRN) programansvar för EU:s

socio-ekonomiska forskningsprogram

TSER (Targeted Socio-Economic Research). HSFR är också svensk huvudman för

samverkan med Europeiska

universitetsinstitutet (European University institute, EUI) i Florens.

Institutet har inrättats av medlemsstaterna i EU

för forskning och forskarutbildning inom humaniora, rättsvetenskap samt vissa

samhällsvetenskaper.

HSFR är huvudman för Kollegiet för samhällsforskning (The Swedish Collegium for

 Advanced Study in the

Social Sciences, SCASSS). SCASSS är en nationell resurs utan särskild

fakultetsanknytning. Vid kollegiet bedrivs

avancerade studier och forskning inom samhällsvetenskap och humaniora.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret 1995/96 visar att

Humanistisk-samhälls-vetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) detta år hade en reservation om 82 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen

under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 42 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

HSFR har främjat forskning av god vetenskaplig kvalitet genom nationella och

internationella utvärderingar

samt kvalitets- och effektivitetskontroll av rådets forskningsområden,

internationell och europeisk

forskningssamverkan, ökade resurser till yngre forskare och kvinnliga forskare,

 internationell rörlighet och

postdoktorrörlighet. Rådet genomför under den kommande perioden en översyn av

sitt arbete med

forskningsinformation och resultatspridning.

Riksdagen godkände hösten 1996 (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr.

1996/97:99) konventionen den 19

april 1972 om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut (EUI) samt

konventionen från år 1992 om ändring av

konventionen. Riksdagen antog också lagändring i Lagen (1976:661) om immunitet

och privilegier i vissa fall så att

den även omfattar EUI. Sverige går därmed in som medlem i EUI den 1 oktober

1997. HSFR har som uppgift att

vara svenskt kontaktorgan och ansvarar för det löpande samarbetet med EUI.

Anslaget har beräknats för kostnader

som uppkommer i och med medlemskapet i EUI.

Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) har sedan år 1995 funnits som en

särskild inrättning under Humanistisk-

samhällsvetenskapliga forskningsrådet med Uppsala universitet som

värduniversitet. Oklarheter har förelegat om

ansvarsfördelningen och den administrativa hanteringen av SCASSS mellan SCASSS,

HSFR och Uppsala

universitet. HSFR har efter samråd med övriga berörda samt Riksrevisionsverket

föreslagit regeringen att Kollegiet

administrativt förs över till Uppsala universitet. Regeringen delar rådets

bedömning. SCASSS skall emellertid

fortfarande vara en nationell resurs utan särskild fakultetsanknytning och med

Uppsala universitet som

värduniversitet. Kollegiets uppgifter skall även fortsättningsvis vara att

främja avancerade studier inom

samhällsvetenskaperna.

Medel till SCASSS har tidigare anvisats under förevarande anslag. Från och med

budgetåret 1998 kommer medel

för SCASSS att beräknas som en egen anslagspost under anslaget B 2. Uppsala

universitet: Forskning och

forskarutbildning

I enlighet med vad som framförts i tidigare avsnitt bör HSFR även stödja

forskning om universitet och högskolor.

Anslaget minskar med hänvisning till den omföring av medel som regeringen

föreslår under anslaget D 4.

Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning.

Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som

tillkommit genom nya finansiärer bl.a.

STINT, föreslås en minskning av HSFR:s anslag med 0,8 miljoner kronor.

D 4. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

1995/96

Utgift

14 097

Anslag

s-

sparan

de

2 329

Därav

1996

Utgift

10 000

1997

Anslag

7 795

Utgifts

-

progno

s

9 000

1998

Förslag

10 239

1999

Beräkna

t

10 543

2000

Beräkna

t

10 857

Beloppen anges i tusental kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret 1995/96 visar att

Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet (HSFR) detta år hade ett anslagssparande om 2,3 miljoner kronor.

 Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 1,1

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Riksrevisionsverket har i en rapport påtalat vissa brister vad gäller

resultatredovisningen i HSFR:s

årsredovisning. Mot bakgrund av det projekt om årsredovisning och

resultatredovisning som påbörjats inom

HSFR under hösten 1997 förutsätter regeringen att myndighetens

resultatredovisning väsentligt kommer att

förbättras. Efter beslut av regeringen skall HSFR redovisa utformning och

uppläggning av årsredovisningen

avseende år 1997.

Rådet fick i regleringsbrevet för budgetåret 1997 i uppgift att se över sitt

förvaltningsanslag med anledning av att

forskningsråden tidigare har haft ett generellt undantag i regleringsbrevet för

att finansiera lönekostnader för fast

anställd personal vid rådens kanslier. HSFR:s förvaltningsanslag tillförs med

anledning av denna översyn 2,2

miljoner kronor. Anslaget D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning minskar med samma

belopp.

D 5. Medicinska forskningsrådet: Forskning

1995/96

Utgift

543 844

Reserv

ation

30 588

Därav

1996

Utgift

390 200

1997

Anslag

326 533

Utgifts

-

progno

s

334 336

1998

Förslag

332 272

1999

Beräkna

t

341 585

2000

Beräkna

t

351 190

Beloppen anges i tusental kronor.

Medicinska forskningsrådets (MFR) uppgift är att främja och stödja vetenskapligt

 betydelsefull forskning, främja

jämställdhet mellan kvinnor och män, informera om forskning och samverka med

andra myndigheter inom

forskningens område. MFR fördelar resurser för medicinsk forskning inklusive de

farmaceutiska, odontologiska och

veterinärmedicinska områdena. En allt viktigare uppgift för rådet är att

undersöka forskningsbehov inom olika

forsknings- och samhällsområden och utifrån resultatet av undersökningarna

initiera angelägen forskning.

Verksamheten syftar till att genom stöd till forskning öka kunskaperna om

orsakerna till sjukdom och härigenom

förbättra förutsättningarna för att förebygga, diagnosticera och behandla

sjukdomar. De tre största målområdena är

nervsystemet och dess sjukdomar, grundläggande cell- och molekylärbiologi samt

mikrobiologi och

infektionssjukdomar. Rådet bidrar med ca 10% av de offentliga medlen till

medicinsk forskning.

MFR stödjer forskning huvudsakligen genom bidrag till projekt och utrustning

samt finansiering av

forskartjänster. Vid sidan av direkt forskningsstöd bedriver MFR

forskningsinformation t.ex. genom Internet och

tryckta publikationer och genom att arrangera utställningar och

föreläsningsserier. MFR ger också ekonomiskt stöd

och bedriver rådgivning inom försöksdjursområdet. MFR är nationell

programansvarig myndighet för det

biomedicinska programmet inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar en reservation om 30

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 22

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Svensk medicinsk forskning har en stark internationell ställning. MFR:s

kvalitets- och utvecklingsarbete har inriktats

mot fler internationella utvärderingar av rådets forskningsområden, ökade

resurser till yngre forskare och

internationell rörlighet och ett ökat antal kvinnor bland

prioriteringskommittéernas ledamöter. Vidare har rådet

förstärkt forskningsinformationen om aktuella medicinska forskningsområden för

att i ökad omfattning nå ut till

allmänhet, sjukvårdspersonal och lärare. Under den kommande perioden avser rådet

 bl.a. att se över

prioriteringskommittéernas sammansättning och arbetsformer och att

vidareutveckla samfinansieringsformer mellan

råd och stiftelser.

Reumatologisk forskning

De reumatiska sjukdomarna är vanliga, kroniska och ofta invalidiserande

sjukdomar med stora konsekvenser både

för den enskilde och för samhällsekonomin. Under åttiotalet förstärktes

reumatologisk forskning bl.a. genom att ett

antal forskarassistenttjänster och senare även forskartjänster inrättades för

kompetensuppbyggnad. På grund av dessa

tjänster och följdeffekter av satsningen fick området ett kraftigt uppsving. Ett

 särskilt viktigt resultat är den

kombination av grundläggande forskning och klinisk verksamhet som vuxit fram.

MFR bidrar med endast ca 10

procent av det samlade offentliga stödet till medicinsk forskning, men har

indirekt ett betydande inflytande över

svensk medicinsk forsknings inriktning och innehåll. Regeringen anser att det är

 angeläget att MFR utnyttjar sin

centrala roll i forskningssystemet och, i samverkan med andra berörda

forskningsstödjande organ, ägnar fortsatt stor

uppmärksamhet åt forskningen om reumatiska sjukdomar.

Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som

tillkommit genom nya finansiärer bl.a.

STINT, föreslås en minskning av MFR:s anslag med 1,2 miljoner kronor.

D 6. Medicinska forskningsrådet: Förvaltning

1995/96

Utgift

17 603

Anslag

s-

sparan

de

5 082

Därav

1996

Utgift

13 100

1997

Anslag

9 771

Utgifts

-

progno

s

11 014

1998

Förslag

9 806

1999

Beräkna

t

10 088

2000

Beräkna

t

10 380

Beloppen anges i tusental kronor

Medlen avser Medicinska forskningsrådets (MFR) förvaltning.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om 5

 miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 3,8

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen finner ej anledning att föreslå några förändringar av anslaget.

D 7. Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Forskning

1995/96

Utgift

868 323

Reserv

ation

73 580

Därav

1996

Utgift

598 200

1997

Anslag

525 426

Utgifts

-

progno

s

531 980

1998

Förslag

709 769

1999

Beräkna

t

729 663

2000

Beräkna

t

750 181

Beloppen anges i tusental kronor.

Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) uppgift är att främja och stödja

vetenskapligt betydelsefull forskning,

främja jämställdhet mellan kvinnor och män, informera om forskning och samverka

med andra myndigheter inom

forskningens område.

NFR fördelar medel till forskning inom biologi, fysik, geovetenskaper, kemi och

matematik. Genom olika

stödformer som projektanslag, tjänster och medel till utrustning stöder rådet

dels etablerad forskning av hög kvalitet,

dels forskning inom nya betydelsefulla områden. Rådet skall också informera om

forskning och genomföra

kvalitetsgranskning av forskning genom utvärderingar. En allt viktigare uppgift

för rådet är att undersöka

forskningsbehov inom olika forsknings- och samhällsområden och utifrån

resultatet av undersökningarna initiera

angelägen forskning. Rådet ansvarar vidare för medelsfördelning till nationella

forskningsanläggningar och till

energirelaterad grundforskning. NFR är svenskt kontaktorgan för flera

internationella forskningsorganisationer och

har programansvar för vissa av EU:s forskningsprogram.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar en reservation om 73

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 67

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Naturvetenskaplig forskning är mycket internationell till sin karaktär och

rådets verksamhet präglas i hög grad av den

internationella förankringen. Svensk naturvetenskaplig forskning har genomgående

 givits goda betyg i internationella

utvärderingar. Utvärdering av forskning inom olika ämnesområden har sedan lång

tid tillbaka varit en väl utvecklad

del av NFR:s arbete och NFR har de senaste åren utvecklat

utvärderingsinstrumentet till bredare översikter av hela

forskningsfält. Rådet utvecklar även jämställdhetsarbetet och

forskningsinformationen. Forskningens förnyelse

främjas genom stöd till forskarrekrytering samt bidrag till nya forskare och

projekt.

Slutsatser

I enlighet med vad som föreslås i avsnittet Avvägning mellan internationella och

 nationella forskningsresurser har

medel för kostnader avseende medlemskapet i den europeiska

kärnforskningsorganisationen (CERN), den europeiska

organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (ESO), den

europeiska konferensen för

molekylärbiologi (CEBM), det europeiska laboratoriet för molekylärbiologi

(EMBL), den europeiska

synkrotronljuskällan (ESRF) och den europeiska fusionsforskningsanläggningen

(JET) för budgetåret 1998 beräknats

under förevarande anslag.

Regeringen har i energipropositionen (prop. 1996/97:84) redovisat sitt förslag

att överföra det statliga bidraget till

driften av den s.k. R2-reaktorn i Studsvik från utgiftsområde 21 Energi till

utgiftsområde 16 Utbildning och

universitetsforskning. Överföringen motiveras av att det statliga driftbidraget

främst avser reaktorns användning för

grundforskning och utbildning. Regeringen aviserade en överföring mellan

utgiftsområdena i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

Regeringen beräknar 35 miljoner

kronor för bidrag till driften av R2-reaktorn under NFR:s anslag.

I enlighet med beslut i regleringsbrev för budgetåret 1997 om att kostnader för

fast anställd personal skall

finansieras från forskningsrådens förvaltningsanslag har 450 000 kronor

avseende sådana kostnader överförts till

anslaget D 8. Naturvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning.

Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som

tillkommit genom nya finansiärer bl.a.

STINT, föreslås en minskning av NFR:s anslag med 2 miljoner kronor.

D 8. Naturvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

1995/96

Utgift

28 828

Anslag

s-

sparan

de

- 256

Därav

1996

Utgift

19 700

1997

Anslag

18 773

Utgifts

-

progno

s

18 700

1998

Förslag

19 714

1999

Beräkna

t

20 303

2000

Beräkna

t

20 911

Beloppen anges i tusental kronor.

Medlen avser Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) förvaltning.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett utnyttjande av

anslagskrediten om 256 000 kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett

utnyttjande av anslagskrediten om 183 000

kronor.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att anslaget ökas med 450 000 kronor avseende kostnader för

fast anställd personal.

D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning

1995/96

Utgift

474 965

Reserv

ation

58 007

Därav

1996

Utgift

338 400

1997

Anslag

272 237

Utgifts

-

progno

s

306 669

1998

Förslag

237 692

1999

Beräkna

t

244 354

2000

Beräkna

t

251 225

Beloppen anges i tusental kronor.

Teknikvetenskapliga forskningsrådets (TFR) uppgift är att stärka och bygga upp

svensk teknisk

grundforskning och forskarutbildning, främja jämställdhet mellan kvinnor och män

 samt informera om

forskning och samverka med andra myndigheter inom forskningens område. TFR skall

 göra långsiktiga

insatser för kunskapsuppbyggande forskning inom teknik- och vetenskapsområden

som har relevans för

svenskt näringsliv och andra samhällssektorer. En allt viktigare uppgift för

rådet är att undersöka

forskningsbehovet inom olika forsknings- och samhällsområden och utifrån

resultatet av undersökningarna

initiera angelägen forskning.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar en reservation om 58

miljoner kronor. Prognosen för

anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 23,5

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

TFR arbetar aktivt för att åstadkomma ökad jämställdhet inom sitt ansvarsområde,

 som bl.a. resulterat i en växande

andel beviljade ansökningar till kvinnliga sökande, något som senare kan komma

att leda till tillsättning av fler

kvinnliga professorer och forskarassistenter. TFR arbetar också för att främja

en ökning av den tvärvetenskapliga

forskningen, inte bara mellan olika teknikområden utan även mellan skilda

fakultets- och samhällsområden. För detta

ändamål har rådet inrättat en särskild beredningsgrupp.

TFR arbetar för att främja en internationellt stark teknikvetenskaplig

grundforskning inom landet, stärka och

förnya den tekniska forskarutbildningen samt inrikta förnyelsearbetet på att

stödja strategiskt viktiga men eftersatta

områden och expansiva områden av betydelse för dagens och morgondagens svenska

tillväxtindustri.

Medel för högpresterande datorresurser har från och med 1998 förts till anslaget

 D 18. Medel för dyrbar

vetenskaplig utrustning. Rådet för högpresterande datorsystem (HPD-rådet)

avvecklas i och med utgången av år

1997.

Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som

tillkommit genom nya finansiärer bl.a.

STINT, föreslås en minskning av TFR:s anslag med 1 miljon kronor.

D 10. Teknikvetenskapliga

forskningsrådet: Förvaltning

1995/96

Utgift

10 493

Anslag

s-

sparan

de

10 018

Därav

1996

Utgift

7 500

1997

Anslag

9 244

Utgifts

-

progno

s

8 584

1998

Förslag

8 048

1999

Beräkna

t

8 286

2000

Beräkna

t

8 531

Beloppen anges i tusental kronor.

Medlen avser Teknikvetenskapliga forskningsrådets förvaltning.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

10 miljoner kronor. Prognosen

för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om

10,6 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Medel för administration av stöd till högpresterande datorresurser har från och

med år 1998 förts till anslaget D 2.

Forskningsrådsnämnden: Förvaltning.

D 11. Rymdforskning

1995/96

Utgift

65 143

Anslag

s-

sparan

de

230

Därav

1996

Utgift

48 900

1997

Anslag

38 837

Utgifts

-

progno

s

38 837

1998

Förslag

118 925

1999

Beräkna

t

122 258

2000

Beräkna

t

125 696

Beloppen anges i tusental kronor

Anslaget avser kostnader för grundforskning inom Rymdstyrelsens

verksamhetsområde. Rymd-styrelsen är central

förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och

fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning

och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till utvecklingen

av svensk rymdforskning och

näringsverksamhet till högsta internationella nivå.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret 1995/96 visar ett

anslagssparande om 230 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Rymdstyrelsen har redovisat hur den svenska rymdforskningen sedan länge bedrivs

i internationell samverkan.

Svenska forskargrupper deltar i ett flertal internationella forskningsprogram

och projekt. Ett stort antal vetenskapliga

och tekniska artiklar har publicerats samtidigt som en god grund har lagts för

den framtida forskningsverksamheten.

Rymdstyrelsens forskningsprogram leder också till en positiv industriutveckling

i Sverige genom att industrin ges

tillfälle att leverera konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster.

Från anslaget bekostas också, i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (prop.

1964:69, bet. 1964:SU 109, rskr.

1964:247 och prop. 1972:48, bet. 1972:NU 37, rskr. 1972:216), ersättning till

vissa samebyar och samefonden för

skador och olägenheter som verksamheten vid Esrange kan förorsaka.

Enligt avsnitt 7.1 har medel för svenskt deltagande i, dels den europeiska

rymdorganisationen ESA:s

vetenskapliga program, dels ESA:s projekt vid Esrange, tillförts förevarande

anslag.

D 12. Kungl. biblioteket

1995/96

Utgift

213 541

Anslag

s-

sparan

de

84 029

Därav

1996

Utgift

151 000

1997

Anslag

190 162

Utgifts

-

progno

s

225 473

1998

Förslag

193 061

1999

Beräkna

t

198 312

2000

Beräkna

t

203 714

Beloppen anges i tusental kronor.

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges nationalbibliotek. KB skall främja svensk

informationsförsörjning genom att

samla, bevara och tillhandahålla det svenska trycket och förvärva utländsk

litteratur, framställa nationalbibliografiska

produkter samt stödja svenskt biblioteksväsen med centrala insatser.

Inom KB:s område finns Stiftelsen Svenska Barnboksinstitutet, som har såväl

nationell som internationell

kvalificerad verksamhet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

84 miljoner kronor. Prognosen

för anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar ett anslagssparande om 48

 miljoner kronor. Det

prognostiserade anslagssparandet består dels av att utgifter för vissa beslutade

 projekt och investeringar uppkommer

under budgetåret 1998, dels av att vissa hyreskostnader blivit lägre än tidigare

 beräknat eller uteblivit genom om- och

tillbyggnadsarbeten.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

KB:s årsredovisning visar att verksamheten fungerat väl under den om- och

tillbyggnad som skett. De nya lokalerna

invigdes i juni 1997.

Det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS skall inom en tvåårsperiod

moderniseras, göras mer

användarvänligt och utvecklas till ett nationellt

informationsförsörjningssystem.

Inom ramen för KB:s verksamhet att planera och samordna

informationsförsörjningen till högre utbildning och

forskning har KB ansvarat för en central upphandling så att svenska studenter

och forskare får tillgång till de tre

största internationella forskningsdatabaserna.

KB medverkar i europeiska utvecklingsprojekt inom biblioteksområdet. Under

verksamhetsperioden har KB,

förutom internationella åtaganden, även administrerat det statliga biståndet

till nationalbiblioteken i några

centralamerikanska stater.

En utredning om översyn av Pliktleveranslagen (dir. 1996:92) har tillsatts.

Resultatet av utredningen förväntas

föreligga i september 1998.

D 13. Statens Psykologisk-pedagogiska bibliotek

1995/96

Utgift

12 091

Anslag

s-

sparan

de

13

Därav

1996

Utgift

8 000

1997

Anslag

8 029

Utgifts

-

progno

s

8 042

1998

Förslag

8 183

1999

Beräkna

t

8 417

2000

Beräkna

t

8 659

Beloppen anges i tusental kronor.

Statens Psykologisk-pedagogiska bibliotek, SPPB, är ett nationellt

forskningsbibliotek och ansvarsbibliotek inom

ämnesområdena psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning. SPPB:s

övergripande mål är att med beaktande av

förutsättningarna inom resp. område, samla beskriva, bevara och tillhandahålla

svenska och utländska skrifter och

annat informationsmaterial inom sina ämnesområden.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

13 000 kronor.

Regeringens överväganden

Resultainformation och slutsatser

SPPB redovisar i sin årsredovisning en kvantitativ och kvalitativ analys av sin

verksamhet i olika verksamhetsgrenar.

Sedan 1993 gör SPPB årligen användarundersökningar. Mätningarna för 1995/96

visar att de flesta av bibliotekets

besökare är studenter och andelen forskare ligger mellan 15 och 20 procent. De

flesta besökarna anger psykologi

som sitt ämnesområde. SPPB har noterat en nedgång i antalet litteratursökningar

i biblioteket. En förklaring till

nedgången som myndigheten anger, kan vara att bibliotekets katalog finns

tillgänglig på Internet och

litteratursökningar kan göras utan att uppsöka SPPB. Antalet lokala besökare och

 antalet lokala lån och fjärrlån har

dock ökat.

Under verksamhetsåret har SPPB bl.a. sammanställt en psykoanalytisk bibliografi

samt fortsatt utvecklingsarbetet

med databasen Svensk folkbildningsbibliografi. Myndigheten har också påbörjat

 ett arbete för att uveckla en

svensk tesaurus vad avser de befintliga samlingarna.

SPPB deltar i ett tesaurusarbetet inom Europarådets European Education Thesaurus

 och den samnordiska basen

PEPSY.

Regeringen konstaterar att kvaliteten på verksamheten förefaller vara god och

att etableringen av det nya

ansvarsområdet folkbildningsforskning har fallit väl ut

D 14. Institutet för rymdfysik

1995/96

Utgift

55 206

Anslag

s-

sparan

de

7 460

Därav

1996

Utgift

37 100

1997

Anslag

36 434

Utgifts

-

progno

s

39 895

1998

Förslag

37 296

1999

Beräkna

t

38 399

2000

Beräkna

t

39 537

Beloppen anges i tusental kronor.

Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att bedriva och främja forskning,

utbildning och utvecklingsarbete samt

mät- och registreringsverksamhet inom främst området rymdfysik. IRF medverkar

även i den forskarutbildning som

anordnas bl.a. vid universiteten i Uppsala och Umeå.

IRF är värd för ett av de fyra forskningsprogram inom det nya Miljö- och

rymdforskningsinstitutet i Kiruna

(MRI) som delvis finansieras från EU:s strukturfonder. IRF:s MRI-program riktas

huvudsakligen mot

ozonforskning. Cirka 10 forskare har anställts för att genomföra programmet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

7,4 miljoner kronor. Prognosen

för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om

4 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Institutets verksamhet ligger långt framme inom rymdforskningsområdet, speciellt

 vad avser experimentell forskning

från rymdfarkoster/satelliter, men även på marksidan inom radarområdet. Forskare

 vid IRF har deltagit i ett flertal

internationella projekt och antalet publicerade vetenskapliga rapporter per

forskare vid IRF har ökat.

Under budgetåret 1998 planerar IRF att göra investeringar i såväl ny utrustning

som byggnader uppgående till 6,5

miljoner kronor. Prognosen för investeringskostnader under budgetåret 1997 är 3

miljoner kronor och motsvarande

investeringskostnader för budgetåren 1999 och 2000 beräknas bli 10,5 miljoner

kronor respektive 3,6 miljoner

kronor.

D 15. Polarforskningssekretariatet

1995/96

Utgift

28 485

Anslag

s-

sparan

de

9 216

Därav

1996

Utgift

25 700

1997

Anslag

21 850

Utgifts

-

progno

s

26 016

1998

Förslag

22 237

1999

Beräkna

t

22 754

2000

Beräkna

t

23 285

Beloppen anges i tusental kronor.

Polarforskningssekretariatets uppgift är att främja och samordna svensk

polarforskning på hög internationell nivå.

Polarforskningssekretariatet planerar och genomför expeditioner till

polarområdena och bevakar den internationella

utvecklingen på området. Polarforskningssekretariatet skall dessutom verka för

ett förbättrat skydd av miljön i

polartrakterna. Sedan 1 juli 1994 är sekretariatet även tillståndsmyndighet för

svenskars vistelse och verksamhet i

Antarktis. Under den kommande perioden planeras två större expeditioner där

forskningen huvudsakligen rör miljö-

och klimatrelaterade frågor av betydelse för den globala miljön.

En jämförelse mellan budget och utfall för år 1995/96 visar ett anslagssparande

om 9,2 miljoner kronor.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett

anslagssparande om 5 miljoner

kronor.

Regeringens överväganden

Resultatredovisning och slutsatser

Regeringen anser att Polarforskningssekretariatets expeditionsverksamhet och

forskningsplanering har varit

framgångsrik, då ett stort antal forskare givits möjlighet att utföra sin

forskning i polartrakterna. Under året har ett

flertal expeditioner genomförts huvudsakligen till Arktis. En omfattande

planering har genomförts inför en större

nordisk Antarktisexpedition 1997/98 under svensk ledning. Även miljöarbetet har

fungerat väl i ett komplicerat

uppbyggnadsskede. Informationen om polarforskning har i hög grad nått

allmänheten.

D 16. Rådet för forsknings- och

utvecklingssamarbete mellan Sverige och EU

1995/96

Utgift

8 144

Anslag

s-

sparan

de

3 757

Därav

1996

Utgift

7 900

1997

Anslag

9 506

Utgifts

-

progno

s

10 898

1998

Förslag

9 654

1999

Beräkna

t

9 920

2000

Beräkna

t

10 195

Beloppen anges i tusental kronor.

Rådets övergripande mål är att svara för samordning inom landet av det samarbete

 mellan Sverige och EU som

avser forskning och teknisk utveckling. Rådet skall vara ett nationellt

kontaktorgan för samarbetet.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

3,7 miljoner kronor. Prognosen

för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om

2,3 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Av EU/FoU-rådets årsredovisning framgår att den information rådet producerat har

 varit mycket efterfrågad.

Informationen har anpassats och utvecklats från att under de första åren

koncentrerats på mer allmän information till

att under budgetåret 1995/96 inriktats mot mer detaljerad information i form av

guider. Även

rådgivningsverksamheten har förskjutits från generell rådgivning till mer

specifik rådgivning.

För att få en överblick av det svenska deltagandet i EU:s forskningsprogram

behövs kartläggning och analys.

Genom de sammanställningar som EU/FoU-rådet gör ges möjlighet att jämföra

utfallet mellan olika program och

därmed kunna identifiera såväl styrkeområden som svagare sidor. Rådets

samverkansfunktion är betydelsefull i ett

nationellt perspektiv och i förberedelserna inför det femte ramprogrammet.

D 17. Särskilda utgifter för

forskningsändamål

1995/96

Utgift

115 329

Anslag

s-

sparan

de

78 272

Därav

1996

Utgift

74 800

1997

Anslag

104 366

Utgifts

-

progno

s

117 000

1998

Förslag

124 095

1999

Beräkna

t

127 050

2000

Beräkna

t

138 562

Beloppen anges i tusental kronor.

Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter för

 forskningsändamål. Anslaget avser att

finansiera följande verksamheter:

1. Bidrag till Kungl. Vetenskapsakademien

2. Bidrag till Svenska institutet i Rom

3. Bidrag till Svenska institutet i Athen

4. Bidrag till Svenska forskningsinstitutet i Istanbul

5.Bidrag till Nämnden för svensk-amerikanskt fors-

 karutbyte, Fulbright-kommissionen

6. Bidrag till Institutet för framtidsstudier

7. Bidrag till Svenska Institutet

8. Bidrag till EISCAT

9. Till regeringens disposition

Kungl. Vetenskapsakademien som stiftades år 1789 har till uppgift att främja

vetenskaperna, företrädesvis i

matematik och naturvetenskap.

Medelhavsinstituten i Rom, Athen och Istanbul är enligt sina stadgar primärt

vetenskapliga institutioner med

forskning och undervisning som huvuduppgifter. De skall främja svensk forskning,

 främst inom de klassiska

vetenskaperna, men också andra vetenskapsområden kan inrymmas. Det Svenska

institutet i Athen äger och

finansierar tillsammans med motsvarande institut i Danmark, Finland och Norge

det Nordiska biblioteket i Athen.

Nämnden för svensk-amerikanskt forskarutbyte, Fulbright-kommissionen,

etablerades år 1952. Dess verksamhet

innebär huvudsakligen utdelande av stipendier.

Institutet för framtidsstudier är en stiftelse med uppgift att bedriva

framtidsstudier, långsiktig analys och därmed

sammanhängande verksamhet.

Svenska Institutet har till uppgift att informera om Sverige i utlandet. En

viktig uppgift för institutet är också att

utdela stipendier till svenska och utländska akademiker och att ge stöd till

internationella akademiska konferenser och

symposier. Utöver de medel som årligen anvisas institutet från anslag under

Utbildningsdepartementets huvudtitel,

disponerar institutet genom en engångssatsning år 1995 särskilda medel för

anordnande av internationella

vetenskapliga konferenser och symposier.

Anslagsposten till regeringens disposition har bl.a. använts för framtagande av

en forskningsstatistikbok och

särskilt projektstöd för organisationen Academia Europaea och Nordiska

institutet för Asienstudier (NIAS).

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

78 miljoner kronor. Prognosen

för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om

65 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Bidragen till Kungl. Vetenskapsakademien, de svenska instituten i Rom, Athen och

 Istanbul, Nämnden för svenskt-

amerikanskt forskarutbyte, institutet för framtidsstudier samt Svenska

institutet har prisomräknats.

Utgifter för tull och mervärdesskatt på varor och tjänster för European

Incoherent Scatter Facility (EISCAT) skall

från budgetåret 1998 beräknas under förevarande anslag.

Anslaget avser dessutom utgifter för särskilda undersökningar och insatser inom

FoU-området samt vissa utgifter

för europeisk forskningssamverkan. Under anslaget beräknas även medel för

tjänster för forskning med ett

genusperspektiv. När tjänsterna är tillsatta kommer medlen att ställas till

berörda högskolors disposition.

Anslaget avser även vissa extraordinära utgifter för verksamhet inom

forskningsområdet.

Anslagssparande från det för budgetåret 1997 upprättade anslaget D 18. Europeisk

 forskningssamverkan bör, vid

utgången av innevarande budgetår, föras till anslaget D 17. Särskilda utgifter

för forskningsändamål.

Anslagssparandet bör kunna finansiera åtaganden i samband med bidragen till

internationella

forskningsorganisationer, samt för eventuella kostnader i samband med föreslagna

 förändringar av finansieringen av

dyrbar vetenskaplig utrustning, vilket beskrivs i avsnitt 7.1.

Regeringen har i januari 1997 beslutat att etablera en forskarskola i

teleinformatik genom ett samarbete mellan

Högskolan i Karlskrona/Ronneby, Kungl. Tekniska högskolan och Mitthögskolan.

Regeringen har anvisat 15

miljoner kronor till högskolorna för ändamålet. De sammanlagda resurser som

regeringen beräknar för ändamålet

utgör 15 miljoner kronor per år i tre år fr.o.m. budgetåret 1997, dvs. totalt 45

 miljoner kronor. Regeringen

redovisade i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5,

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) sin avsikt

att etablera en forskarskola i teleinformatik. Regeringen har för år 1998

beräknat medel för forskarskolan under

förevarande anslag.

Medel för Torgny Segerstedts gästprofessur har förts till anslaget B 2. Uppsala

universitet: Forskning och

forskarutbildning.

Regeringen planerar att fördela anslaget enligt följande:

1. Bidrag till Kungl.

Vetenskapsakademien

29 835

2. Bidrag till Svenska institutet i

Rom

6 643

3. Bidrag till Svenska institutet i

Athen

2 501

4. Bidrag till Svenska

forskningsinstitutet i Istanbul

1 781

5. Bidrag till Nämnden för

svensk-amerikanskt forskarutbyte

Fulbrightkommissionen,

2 694

6. Bidrag till Institutet för

framtidsstudier

12 118

7. Bidrag till Svenska Institutet

24 747

8. EISCAT

1 439

9. Till regeringens disposition

42 337

D 18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning

1995/96

Utgift

149 757

Anslag

s-

sparan

de

11 530

Därav

1996

Utgift

107 100

1997

Anslag

90 978

Utgifts

-

progno

s

99 530

1998

Förslag

62 799

1999

Beräkna

t

64 559

2000

Beräkna

t

66 374

Beloppen anges i tusental kronor.

Medlen avser dyrbar vetenskaplig utrustning och fördelas av

Forskningsrådsnämnden (FRN). FRN skall i samverkan

med andra forskningsfinansiärer fördela medel för vetenskaplig utrustning som

kostar mer än två miljoner kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1995/96 visar ett anslagssparande om

11,5 miljoner kronor. Prognosen

för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om

2,9 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

Anslaget används för att anskaffa och bygga upp forskningsutrustning med ett

värde över två miljoner kronor.

Huvuddelen av ansökningarna och bidragen avser utrustning och anläggningar för

teknisk och naturvetenskaplig

forskning. Ansökningarna bereds genom ett omfattande remissförfarande med

forskningsråden och samråd sker även

med fonder och stiftelser som finansierar forskningsutrustning.

Det grundläggande kravet för att medel för investering i utrustning skall

beviljas är att de forskningsprojekt som

motiverar investeringen bedöms hålla hög kvalitet av den sakkunniggrupp som

bereder ansökningarna. Andra krav är

att utrustningen skall vara en förutsättning för att projekten skall kunna

genomföras samt att investeringen är

motiverad med hänsyn till koncentration och profilering av forskningsresurserna

nationellt och regionalt.

Enligt avsnitt 7.1 avvecklas HPD-rådet i och med utgången av år 1997 och medel

för högpresterande

datorresurser beräknas under förevarande anslag. Dessa resurser anvisas under

innevarande budgetår under anslaget

D 9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskning.

HPD-rådets uppgift har varit att finansiera högpresterande datorsystem för

forskning vid framför allt universitet och

högskolor. HPD-rådet har under budgetåret 1995/96 fullgjort sin uppgift främst

genom stöd till nationell

spetsberäkningskapacitet men även genom stöd till kompetensuppbyggnad, liksom

till viss annan utrustning och

verksamhet. Insatserna har varit nationella och långsiktiga. Rådet har gjort

stora insatser vid Parallelldatorcentrum

vid KTH och Nationellt Superdatorcentrum vid Linköpings Universitet. Det bör

ankomma på FRN att - i den mån så

erfordras - fullfölja åtaganden som har gjorts av HPD-rådet. Fortsatta insatser

för kompetensuppbyggnad m.m. inom

området högpresterande datorsystem bör bekostas från förevarande anslag.

8 Gemensamma ändamå

8.1 Omfattning/ändamål

Under detta verksamhetsområde finns två anslag till gemensamma ändamål för

utbildning och forskning. Det

är medel för dels Sveriges medlemskap i Unesco, dels utvecklingsarbete m.m. inom

Utbildningsdepartementets område.

8.2 Utgiftsutvecklingen

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

66,0

61,9

52,51

58,9

60,1

61, 4

1. I beloppet ingår medel som föreslås i tilläggsbudget

Resultatbedömning

Svenska Unescorådet har under budgetåret 1995/96 tillsammans med andra

organisationer och myndigheter arbetat

med en rad projekt i linje med Unesco:s program och informerat om Unesco:s

verksamhet.

Medlen under anslaget Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartements område m.m.

 har under budgetåret

1995/96 använts i första hand till försöksverksamheter med distansutbildning,

utveckling av system för antagning av

studenter till högskoleutbildningar med utnyttjande av modern informationsteknik

 och framtagning av statistik inom

utbildningsområdet .

E 1 Kostnader för Sveriges

medlemskap i Unesco m.m.

1995/96

Utgift

35 593

Reserv

a-

tion

0

Därav

1996

Utgift

34 588

1997

Anslag

35 8281

Utgifts

-

progno

s

37 500

1998

Förslag

36 365

1999

Beräkna

t

37 162

2000

Beräkna

t

38 012

Beloppen i tusental kronor

1. Därutöver föreslås att 10 miljoner kronor anvisas på tilläggsbudget

Den stora delen av anslaget avser medlemsavgiften till Unesco. En mindre del

avser medlemsavgifter till

konventionen om världens natur och kulturarv och det internationella centret för

 konservering i Rom (ICCROM).

Avgiften till Unesco betalas dels i franska franc dels i dollar. Det innebär att

 anslaget till mycket stor del påverkas av

valutaförändringarna. Förutom avgifterna till Unesco och konventionerna ingår

även medel för de administrativa

kostnaderna för Svenska Unescorådet. För innevarande budgetår är dessa kostnader

 beräknade till 2 587 000 kronor.

Regeringens överväganden

För budgetåret 1998 beräknas anslaget till 36 365 000 kronor. Den ökning av

anslaget som föreslås är endast

relaterad till prisutvecklingen. Unesco:s generaldirektör har i program- och

budgetförslag för 1998-1999 aviserat en

ökning av budgeten med ca 5 % motsvarande pris- och löneökningar. Den aviserade

höjningen av årsavgiften till

Unesco kompenseras till en del av att Sveriges andel av medlemsländernas samlade

 avgifter minskar på grund av

Storbritanniens återinträde i organisationen. Beslut om Unescos budget fattas

vid höstens generalkonferens, oktober -

november 1997.

Den svenska regeringen har åtagit sig att anordna en konferens om kultur,

politik och utveckling under våren

1998 i Stockholm. Konferensen utgör en uppföljning av den rapport som

presenterades av Världskommissionen för

kultur och utveckling. Svenska Unescorådet har ansvaret för planeringen och

genomförandet av konferensen.

Regeringen har denna dag på tilläggsbudget för budgetåret 1997 föreslagit

riksdagen att ett belopp om 10 miljoner

kronor förs upp under detta anslag för att disponeras av Svenska Unescorådet för

 genomförande av konferensen.

Vissa medel behövs under innevarande budgetår för planeringen av konferensen.

Genom anslagssparandet kan

medlen disponeras även under 1998 i samband med genomförandet av konferensen.

E 2 Utvecklingsarbete inom

Utbildningsdepartementets område m.m.

1995/96

Utgift

30 429

Reserv

a-

tion

17 453

Därav

1996

Utgift

27 329

1997

Anslag

18 947

Utgifts

-

progno

s

15 000

1998

Förslag

22 524

1999

Beräkna

t

22 974

2000

Beräkna

t

23 433

Beloppen anges i tusental kronor

De utgifter som belastar anslaget avser utvecklingen av system som skall leda

till effektiviseringar och

kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad

tillgång till information nationellt

och internationellt samt viss övergripande statistik. Anslaget kan även tas i

anspråk för vissa andra

myndighetsövergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande

ansvarfördelning för officiell statistik inom

Utbildningsdepartementets område finansieras den officiella skolstatistiken via

anslag till Skolverket och

högskolestatistiken via anslag till Högskoleverket. Den statistik som gäller

utbildningsväsendet som helhet finansieras

via anslag till Statistiska Centralbyrån (SCB). Från detta anslag finansieras

särskilda översiktspublikationer och

gemensam utbildningsstatistik. För innevarande budgetår anvisades 1 120 000

kronor för dessa ändamål.

Vidare finns under anslaget särskilda medel avsatta för

barnomsorgsundersökningar.

Regeringens överväganden

Höjningen av anslaget - utöver prisomräkningen - sammanhänger med att de medel

som engångsvis fördes bort från

anslaget för budgetåret 1997 återförs till anslaget 1998. Regeringen räknar med

att en någon större andel av anslaget

behöver tas i anspråk för statistik under nästa budgetår. Under anslaget har

medel beräknats bl.a. till SCB för svensk

anpassning till den internationella utbildningsklassifieringen (ISCED) som

Unesco väntas fastställa vid sin

generalkonferens och för vissa specialanalyser. Vidare räknar regeringen behov

av medel för utvecklingsinsatser

rörande ekonomisk uppföljning, prognoser och särskilda utvärderingar. Regeringen

 föreslår att anslaget för nästa

budgetår förs upp med ett belopp om 22 524 000 kronor.

Bilaga

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde

1997-08-28

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i

Försäkringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 7 augusti 1997 (Utbildningsdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets

yttrande över förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434).

Förslaget har inför Lagrådet föredragit av rättschefen Gudmund Toijer.

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16

 Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16

 12

 11

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 16

 17

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 18

 19

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 38

 37

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 114

 113

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 122

 123

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 130

 129

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 172

 171

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 186

 187

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 188

 189

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 202

 201

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 16

 218

 219

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16

 Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16

 224

 223