Regeringens proposition 1992/93:79

om ökade insatser för europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 3 november 1992.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Våren 1992 beslöt riksdagen att till det under tolfte huvudtiteln upptagna anslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete anvisa 211 mUjoner kronor.

Under förutsättning att avtalet om ett europeiskt ekonomiskt sam­arbetsomräde, EES, tiäder i kraft den 1 januari 1993, skall frän anslaget ca SO miljoner kronor betalas till £G:s FoU-budget. Beslutat stöd till svenska samarbetsprojekt inom EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling, samt summan av projektansökningar för vilka kon-traktsskriviung kan bli aktuell före EES-avtalets ikraftträdande, överstiger anslaget med drygt 7S miljoner kronor. För att kunna medge stöd till de svenska projekt som nu behandlas i EG föreslås en ökning av anslaget med 80 miljoner kronor.

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 79 Omtryckt

Prop. 1992/93:79

Näringsdepartementet

Prop. 1992/93:79

Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde den 3 november 1992.

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.Westert)erg,[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén, Hömlund,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ökade insatser för europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete

1    Bakgrund

Under en följd av år har det svenska deltagandet i Europeiska gemenskapens, EG:s, forskningsprogram breddats och fördjupats. Målet i integrationsprocessen kan sägas vara huvudsakligen nått när avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsonuAde (EES) träder i kraft och Sverige dänned blir medlem i EG:s tredje ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Svenska företag och institutioner fär dä samma rättigheter som EG:s foretag och forskningsinstitutioner att delta i projekt, erhålla projektstöd frän EG:s FoU-budget samt att utnyttja forskningsresultat. Enligt avtalet skall Sverige bidra till EG:s FoU-budget enligt en BNP-baserad nyckel.

Våren 1992 beslöt riksdagen att till det under tolfte huvudtiteln upptagna anslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete for budgetåret 1992/93 anvisa 211 miljoner kronor (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:NU20, rskr. 1991/92:237). Av dessa disponeras 182,2 miljoner kronor av Närings- och teknikutvecklingsverket, NUTEK, för stöd till projekt som utförs inom ramen för EG;s ramprogram for forskning och utveckling, FoU. NUTEK har per augusti 1992 fettat beslut om sådant projektstöd till ett värde av 102 miljoner kronor. Svenska projekt­ansökningar som nu behandlas i EG och för vilka kontraktsskrivning kan bli aktuell före EES-avtalets ikraftträdande, uppgår till ett värde av 107 nuljoner kronor. Under förutsättning att EES-avtalet ttäder i kraft den 1 januari 1993, skall från anslaget ca 50 miljoner kronor betalas till £G:s FoU-budget. Sammantagna överstiger dessa utgifter anslaget med drygt 75 miljoner kronor.

2    Överväganden

Prop. 1992/93:79

Ett av målen för EG:s FoU-program är att stärka den europeiska industrins vetenskapliga och tekniska bas och göra den mera konkurrenskraftig pä den intemationella marknaden. Inom de industrieUt inriktade delama av EG:s FoU-program växer fram system, koncept och standarder som är av­passade för den kommande inre marknaden. Denna blir av vital betydelse för svensk industri som således har ett starkt intresse av att kunna delta i den europeiska teknologiutvecklingen för att behålla och stärka sin posi­tion på den europeiska marknaden. En fortsatt breddmng av samaibetet är av detta skäl önskvärd speciellt på de industristiategiska områdena infor­mationsteknologi, telematiksystem, produktions- och materialteknologi m.fl. omräden. Jag vill framhåUa att omfattande energiforskning bedrivs inom EG. Det är av största vikt att svensk energiforskning deltar i intema­tioneUt samari>ete för att ytterligare höja den svenska forskningsnivån. Utveckling av icke-nukleär energi utgör en viktig del av EG:s tredje ramprogram för FoU. Budgeten för detta delprogram är i dag 1,2 mil­jarder kronor, men föresläs av EG-kommissionen öka till 2,5 miljarder kronor, varför potentialen för svenskt samaibete inom detta program då ocksä vidgas.

Ett andra skäl för att bredda samait>etet är att svensk forskning så snart som möjligt bör fä ekonomisk utdelning av integrationen med den europe­iska forskningen. Genom att delta i många projekt kan den svenska FoU-verksamheten tillgodogöra sig det insatta bidraget till EG:s FoU-budget i form av projektstöd. Storleken på detta stöd stär i direkt relation till antalet projekt och storieken pä de projekt som svenska företag och institutioner deltar i. För att svenska företag och institutioner skall bli accepterade och kunna delta i ett brett spektrum av projekt krävs att goda samarbetsrelatio-ner etableras tidigt när programmen startar. De industristrategiska pro­grammen inom EG:s tredje ramprogram är samdiga i sitt inledningsskede under år 1992. Projektdeltagarna formerar sig nu, vilket fär betydelse för programmens hela livslängd. När projektdeltagarna väl har formerat sig och programverksamheten är i gång kan det vara svårt för nya deltagare att komma in i nya projekt.

Ett stort antal projekt med svenskt deltagande behandlas nu i EG. Kon­traktsskrivningar för dessa kan bli aktuella före EES-avtalets ikraftträdan­de. I de projekt som startar före denna tidpunkt mäste det svenska delta­gandet finansieras nationeUt under projektens hela livslängd. Inom den nuvarande ramen för anslaget till europeiskt forsknings- och utvecklings­samarbete medges inte sådant nationellt stöd till nya EG-projekt med svenskt deltagande.

Om Sverige till fullo skall kunna utnyttja de möjligheter som EES-avtalet erbjuder bör svenska företag och institutioner ges tillfälle att delta i de industristrategiska programmen frän början. Om pågående kontraktsför­handlingar måste avbrytas innebär det att Sverige dels föriorar förtroende­kapital i EG, dels får en svag position i ett antal program under de när­maste åren.

Mot här angiven bakgrund föreslår jag en ökning av anslaget med 80    Prop. 1992/93:79

miljoner kronor för nationellt stöd till projekt som startar före EES-avtalets

ikraftträdande.

Jag avser att senare återkomma med förslag om den successiva förstärk­ning av Energiteknikfonden som erfordras med anledning av att anslaget för budgetåret 1992/93 finansieras med nu icke förbrakade medel i Energi­teknikfonden som står till regeringens förfogande.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Europebkt forsknings- och utvecklingssamarbete på tilläggs­budget till statsbudgeten för budgetåret 1992/93 under tolfte huvud­titeln anvisa ett reservationsanslag på 80 000 000 kr.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.

gotab  42226, Stockholm 1992