Regeringens proposition

1994/95:4

Miljöklasser för bensin m.m.

Prop.

1994/95:4

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 9 augusti 1994

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

 Görel[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Miljö- och naturresursdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en indelning av blyfri bensin i miljöklasser från och

med den 1 december 1994.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Lagtext.................................. 3

3 Ärendet och dess beredning............... 5

4 Bakgrund................................. 5

5 Miljöklasser............................. 6

6 Författningskommentarer ................. 7

Bilaga 1 Sammanfattning av Naturvårdsverkets

 rapport

 Bättre miljöegenskaper hos bensin......9

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna till

 Naturvårdsverkets rapport Bättre miljö-

 egenskaper hos bensin.................10

Protokoll vid regeringssammanträde.............12

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:426) om kemiska

produkter.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext

Förslag till lag om ändring i lagen (1985:426) om kemiska produkter.

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1985:426) om kemiska produkter skall föras

in en ny paragraf, 6 a §, och en bilaga av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 a §

 Bensin som är avsedd för

 motordrift och som

 innehåller högst 0,013

 gram bly per liter vid

 15° C skall av till-

 verkare och importörer

 delas in i och

 tillhandahållas i de

 miljöklasser som anges i

 bilaga till denna lag.

 För motorbensin gäller

 dessutom särskilda

 föreskrifter som meddelas

 av regeringen.

Bilaga

_________________________________________________________________

Krav Miljöklass 2 Miljöklass 3

 kategori 2a kategori 2b

 avsedd för fordon med avsedd för fordon

 katalytisk avgasrening utan katalytisk

 avgasrening

_________________________________________________________________

Svavelhalt, högst 0,01 0,03 -

massprocent

Ångtryck vid 37,8oC, 701/952 701/952 -

högst kilopascal

Ångtryck vid 37,8oC, 451/652 451/652 -

lägst kilopascal

Förångat vid 100oC, 471/502 471/502 -

lägst volymprocent

Slutkokpunkt, 205 200 -

högst oC

Bensenhalt vid 3 3 5

15oC, högst

volymprocent

Aromatindex3, 5,5 6 -

högst

Syrehalt, högst 2 2 -

massprocent

Blyhalt vid 15oC, 5 5 13

högst milligram

per liter

Fosforhalt, högst Inte 2 -

milligram per liter mätbar

Tillsatsämnen *4

Bensin i miljöklass 2 skall uppfylla skäliga funktionskrav vad avser

renhet för insugnings- respektive insprutningsventiler.

1 Avser tiden fr.o.m. den 15 maj t.o.m. den 30 augusti i X-, Y-, Z-, AC- och

 BD-län samt tiden fr.o.m. den 15 april t.o.m. den 30 september i övriga län.

2 Avser övrig tid än den som anges under 1.

3 Med aromatindex avses halten aromatiska kolväten dividerat med 13 med tillägg

 av bensenhalten varvid halterna uttrycks i volymprocent.

4 Får ej innehålla askbildande ämnen.

______________

Denna lag träder i kraft den 1 december 1994.

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen gav den 9 juni 1992 Statens naturvårdsverk i uppdrag att föreslå

utformningen av ett system för miljöklassning av bensin. Naturvårdsverket skulle

även föreslå hur ett sådant system kan kombineras med ekonomiska styrmedel.

Speciellt skulle avvecklingen av blyad bensin studeras.

 I februari 1993 redovisade Naturvårdsverket rapporten Bättre miljöegenskaper

hos bensin till regeringen. Naturvårdsverket föreslår i rapporten att blyfri

bensin skall delas in i tre olika miljöklasser där de miljömässigt fördelak-

tigaste klasserna får skatterabatt. En sammanfattning av rapporten finns som

bilaga 1.

 Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns

som bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i Miljö- och

naturresursdepartementet, dnr M93/517/5.

 Förslag om en skattedifferentiering kopplad till miljöklassningen har beretts

av Finansdepartementet. Beslut om proposition 1994/95:11 Differentierad skatt på

blyfri bensin har fattats av regeringen den 9 augusti 1994.

Lagrådet

Lagförslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats.

4 Bakgrund

Vägtrafiken bidrar i betydande omfattning till de totala utsläppen av

luftföroreningar. I tätorterna kan bidraget generellt vara så stort som upp till

80 % av utsläppen. För kväveoxider är andelen 70-80 %. Vägtrafiken står också

för påtagliga utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC), stabila organiska ämnen

(POC), koldioxid och cancerframkallande ämnen samt i viss mån även svavel.

Vägtrafikens utsläpp bidrar till försurning och korrosion samt påverkar

människors hälsa.

 Genom miljöklassningen av oljor, avgaskrav för fordon samt miljöklassningen av

lätta fordon har vägtrafikens utsläpp till luft kunnat minskas. Skall de av

riksdagen antagna miljömålen kunna nås krävs dock ytterligare åtgärder inom i

stort sett alla områden, så även inom vägtrafiken. Ytterligare åtgärder är också

nödvändiga om vi skall kunna leva upp till de internationella åtaganden som

Sverige anslutit sig till.

 Naturvårdsverket har den 6 april 1994 slutit en överenskommelse med Svenska

Petroleum Institutet om en allmän introduktion i Sverige av motorbensin med

bättre miljöegenskaper. Enligt överenskommelsen skall bl.a. bensin i miljöklass

2 senast den 1 juli 1995 ersätta annan i dag tillgänglig motorbensin i hela

landet. Överenskommelsen förutsätter att en differentiering av bensinskatten

efter miljöklasser genomförs snarast, dock senast den 1 januari 1995.

5 Miljöklasser

 Regeringens förslag: Blyfri bensin delas in i miljöklasser från och med den

1 december 1994.

 Naturvårdsverkets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till Natur-

vårdsverkets förslag. Några remissinstanser vill att strängare krav skall gälla

för de parametrar som anges i förslaget samt önskar att även ytterligare

parametrar införs.

 Skälen för regeringens förslag: Vägtrafiken bidrar i betydande omfattning till

de totala utsläppen av luftföroreningar. De aktuella föroreningarna medför

försurning, korrosion och påverkan på människors hälsa.

 Det finns 3,6 miljoner bilar i Sverige, varav 33 % eller 1,3 miljoner är

försedda med katalysator. Den totala bensinförsäljningen är årligen ca 5,9

miljarder liter. Omfattningen av den totala bensinförbrukningen gör att varje

förändring som sänker utsläppen genom lägre bensinförbrukning och förbättrad

bensinkvalitet sammantaget ger betydande utsläppsminskningar. Den medför

förbättring av hälsa och miljö samt minskade skador på byggnader, elektronik,

oersättliga kulturvärden m.m.

 Förbrukningen av blyad bensin har minskat kraftigt genom en ökad andel

katalysatorbilar och genom skatteskillnaden mellan blyad och blyfri bensin. Även

den blyfria bensinen ger dock upphov till utsläpp som är farliga för hälsa och

miljö. Det är därför angeläget att vidta ytterligare åtgärder för att minska

bensinens innehåll av miljö- och hälsofarliga ämnen.

 En miljöklassning med därtill hörande differentiering av skatten på blyfri

bensin kan få stor betydelse för att minska trafikens negativa påverkan på hälsa

och miljö. Den indelning som Naturvårdsverket föreslår synes i huvudsak vara väl

avvägd. Det finns dock inte behov av att nu, som verket föreslår, införa en

miljöklass 4, som skulle vara sämre än dagens standardbensin. För närvarande

marknadsförs inte sådan bensin i Sverige i några större mängder.

 Regeringen anser att blyfri bensin bör delas in i klass 2 och 3 från och med

den 1 december 1994. Miljöklass 2 bör utformas enligt Naturvårdsverkets förslag.

Till miljöklass 3 förs övrig blyfri bensin. Regeringen kommer att noga följa

utvecklingen på bensinmarknaden och vid behov vidta åtgärder för att förhindra

att en sämre bensin än dagens vinner inträde på marknaden.

 Naturvårdsverket föreslår en differentiering av bensinskatten med 6-8 öre per

liter mellan miljöklass 2 och 3. Förslaget tar sin utgångspunkt i skillnaden i

produktionskostnad mellan dessa kvaliteter. Denna fråga behandlas vidare i

propositionen 1994/95:11.

 Regeringen delar Naturvårdsverkets bedömning om behovet av att ytterligare

förbättra kvaliteten på motorbensin. Regeringen avvaktar det av Naturvårdsverket

aviserade underlaget i denna fråga för fortsatt beredning inom

regeringskansliet.

Avveckling av blyad bensin

Naturvårdsverket har i sin rapport även föreslagit en avveckling av användningen

av blyad bensin. Tillverkning, import och yrkesmässig hantering av blyad bensin

är redan i dag förbjuden i förordningen (1985:838) om motorbensin. Genom

övergångsbestämmelser i förordningen har det dock varit möjligt att under vissa

förutsättningar fortsätta med tillverkning, import och yrkesmässig hantering.

 Regeringen har tidigare redovisat åtgärder för att minska blyanvändningen

(prop. 1993/94:163). I syfte att få till stånd en total övergång till blyfri

bensin kommer regeringen under år 1994, efter genomfört anmälningsförfarande

enligt reglerna om tekniska handelshinder, att besluta om en ändring i

förordningen om motorbensin. Tanken är att de nu gällande

övergångsbestämmelserna då skulle slopas och ersättas av undantagsregler för i

förordningen särskilt angivna fall. Regeringen bedömer att den kvarvarande

försäljningen av blyad bensin därmed kommer att upphöra.

6 Författningskommentarer

Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:426) om kemiska produkter

6 a §

Bestämmelsen i första stycket innebär att bensin som drivmedel delas in i olika

miljöklasser. Indelningen skall göras av den som importerar och tillverkar

bensin. Denne skall även svara för att bensinen tillhandahålls indelad i de

olika miljöklasserna. Bestämmelserna i lagen (1985:426) om kemiska produkter

(LKP) och förordningen (1985:835) om kemiska produkter om tillsyn gäller även

miljöklassindelningen. Tillsynsmyndigheterna skall således kontrollera att

tillverkare och importörer fullgör sina skyldigheter enligt denna bestämmelse.

Samråd bör därvid ske med beskattningsmyndigheten. En tillsynsmyndighet kan

bl.a. ta prov på en bensinsort för att undersöka om den uppfyller de krav som

ställs för den aktuella miljöklassen. Tillsynsmyndigheternas gängse befogenheter

att meddela förelägganden och förbud enligt lagen och förordningen gäller även

för tillsynen över miljöklasserna. Den nya bestämmelsen är däremot inte

straffsanktionerad eftersom påföljden för den som inte kan tillhandahålla bättre

bensin är högre skatt.

 Miljöklassindelningen grundar sig på den mängd skadliga utsläpp av avgaser som

förbränning av bensinen normalt medför vid fordonstrafik. Mängden sådana

utsläpp påverkas av bensinens innehåll av vissa kemiska ämnen, bl.a. svavel,

bensen, aromater, syre, bly och fosfor. Även bensinens ångtryck och slutkokpunkt

påverkar utsläppens storlek. I bilagan till LKP anges miljöklassindelningens

närmare utformning. Indelningen omfattar för närvarande två miljöklasser, 2 och

3. Avsikten är att ytterligare en klass, miljöklass 1, skall införas senare. För

närvarande omfattar miljöklass 2 den från miljösynpunkt bästa bensinen. Klassen

är delad i två kategorier, 2 a och 2 b, beroende på om bensinen är avsedd för

bilar med katalytisk avgasrening eller bilar utan sådan avgasrening.

 Av bilagan framgår under vilka förutsättningar en bensinsort kan hänföras till

miljöklass 2. Bland annat anges att bensinen i miljöklass 2 skall uppfylla

skäliga funktionskrav vad avser renhet för insugnings- och insprutningsventiler.

Exempel på skäliga krav är de krav som ställs i de generella testmetoder för

funktionsprov som idag tillämpas av Cordinating European Council (min. merit 9

enligt Mercedes M102: CEC F-05-T-92 respektive max 4 % enligt Peugeot 205 GTI:

GFC TAE I 87). Coordinating European Council är ett branschgemensamt organ för

bil- och oljeindustrin i Europa. Tillsatsämnen som tillförs bensin i miljöklass

2 avsedd för fordon med katalytisk avgasrening får inte innehålla askbildande

ämnen. I övrigt uppställs i bilagan inte några specifika krav på tillsatsämnen,

men självfallet gäller bestämmelserna i LKP även för dessa ämnen.

 Uppdelningen av bensin i miljöklasser gäller endast blyfri bensin, dvs. sådan

bensin som innehåller högst 0,013 gram bly per liter bensin. Den blyade bensinen

ingår inte i miljöklassindelningen. Föreskrifter om förbud mot blyad bensin

finns i förordningen (1985:838) om motorbensin.

 I andra stycket ges en upplysning om att det finns andra

tillämpningsföreskrifter om motorbensin som har meddelats med stöd av LKP. Dessa

finns i förordningen om motorbensin.

Sammanfattning av Naturvårdsverkets rapport Bättre miljöegenskaper hos bensin

Naturvårdsverkets förslag till miljöklasser innebär att utsläppen regleras genom

att bensinens innehåll av vissa ämnen, ångtryck samt kokpunkt specificeras.

Miljöklasserna bör enligt förslaget utformas så att en god körbarhet hos bilen

säkerställs och så att katalysatorn fungerar på bästa sätt genom en minskning av

s.k. katalysatorgifter och minskad risk för termiska skador på katalysatorn.

Förslaget innebär att blyfri bensin som drivmedel delas in i tre miljöklasser,

2, 3 och 4, och att bensin i en bättre miljöklass gynnas genom lägre ben-

sinskatt. Miljöklass 2 är den ur miljösynpunkt bästa bensinen och åsätts därmed

lägst bensinskatt. Bensin i miljöklass 2 innebär ett bränsle där kraven skärpts

mot vad som finns på marknaden i dag. Miljöklass 3 motsvarar den bränslekvalitet

som är vanligast förekommande på marknaden i dag. Miljöklass 4 utgörs av en

kommande europastandard. Enligt förslaget planerar Naturvårdsverket att åter-

komma med förslag om en miljöklass 1, som innebär en ytterligare skärpning,

efter det att man under år 1994 kunnat ta del av vunna erfarenheter i USA.

 Miljöklasserna är inbördes uppdelade på två olika bensinsorter, en för bilar

med katalysator och en för bilar utan katalysator med additiv som behövs för

vissa äldre bilar. Den tekniska lösningen för en universell bensin som alla

bilar kan gå på finns inte idag.

 Naturvårdsverket föreslår att innehållet av svavel, bensen, aromater, syre,

bly och fosfor skall regleras samt att flyktigheten anpassas bättre till

klimatet. Minskning av svavelhalten ger ökad effektivitet hos katalysatorn och

därmed mindre utsläpp i övrigt samt minskade utsläpp av svavelföreningar. Låga

bensen- och aromathalter ger minskade utsläpp av dessa ämnen inklusive

polycykliska organiska föreningar. Det innebär låga utsläpp av toxiska och can-

cerframkallande ämnen. Reglering av syrehalten innebär att inblandningen av

oxygenater, t.ex. etanol, metanol eller MTBE respektive ETBE, regleras så att

balans uppnås mellan minskning av kolväte- och koloxidutsläppen utan att

kväveoxidutsläppen ökar och att körbarhetsproblem uppstår. Bly och fosfor är

katalysatorgifter som nedsätter katalysatorns funktion och därmed ökar

utsläppen. Blyet är också hälsovådligt för människor och djur. Genom att reglera

ångtrycket regleras bensinens flyktighet och därmed utsläppen genom avdunstning

under främst sommartid. Lägre slutkokpunkt minskar beläggningarna i motorn och

risken för misständning som kan ge skador på katalysatorn, som leder till ökade

utsläpp.

Förteckning över remissinstanserna till Naturvårdsverkets rapport Bättre

miljöegenskaper hos bensin

Kommerskollegium

Statens järnvägar

Banverket

Vägverket

Transportforskningsberedningen

Sjöfartsverket

Luftfartsverket

Statens väg- och trafiksäkerhetsinstitut

Generaltullstyrelsen

Riksrevisionsverket

Riksskatteverket

Boverket

Arbetarskyddsstyrelsen

Kemikalieinspektionen

Kammarrätten, Stockholm

Kammarrätten, Jönköping

Universitetet i Stockholm, Nationalekonomiska institutionen

Tekniska högskolan i Stockholm, institutionen för trafikplanering

Chalmers tekniska högskola, Göteborg

Handelshögskolan i Stockholm

Stockholms kommun

Malmö kommun

Göteborgs kommun

Svenska Kommunförbundet

Svenska vägföreningen

Svenska Hamnförbundet

Sveriges industriförbund

Svenska Petroleum Institutet

Sveriges Redareförening

AB Svensk Bilprovning

Alternativ stad

Bilindustriföreningen

Bilriksdagen

Fältbiologerna

Försvarets motorklubb

Kungl. Automobilklubben (KAK)

Lantbrukarnas riksförbund

Landsorganisationen i Sverige

Miljöcentrum, Uppsala

Miljöförbundet

Motorbranschens Riksförbund

Motorförarnas helnykterhetsförbund

Motormännens riksförbund

Naturskyddsföreningen

OK-bilisterna

Svenska Busstrafikförbundet

Svenska Gasföreningen

Svenska Lokaltrafikföreningen

Svenska Taxiförbundet

Svenska Åkeriförbundet

Sveriges Akademikers centralorganisation

Sveriges Motorcyklisters centralorganisation

Tjänstemännens centralorganisation

Trafiktekniska föreningen

Transportforskningskommissionen

Transporttekniska föreningen

Utredningen om teknisk översyn av energibeskattningen

Miljö- och naturresursdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 augusti 1994

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:4 Miljöklasser för bensin m.m.