Studiestöd

15

Förslag till statsbudget för 2001

Studiestöd

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagförslag 6

2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa 11

2.3 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 12

3 Utgiftsområde 15 Studiestöd 14

3.1 Omfattning 14

3.2 Utgiftsutveckling 14

4 Anslag inom Uo 15 som hör till politikområde Utbildningspolitik 15

4.1 Budgetförslag 15

4.1.1 25:1 Studiehjälp m.m. 15

4.1.2 25:2 Studiemedel m.m. 16

4.1.3 25:3 Studiemedelsräntor m.m. 18

4.1.4 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. 19

4.1.5 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk 21

4.1.6 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 22

4.1.7 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 23

 Bilagor

 Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 5

3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 14

4.25:1 Anslagsutvecklingen Studiehjälp m.m. 15

4.25:1 Beräkning av anslaget för 2001 16

4.25:2 Anslagsutvecklingen Studiemedel m.m. 16

4.25:2 Beräkning av anslaget för 2001 18

4.25:3 Anslagsutvecklingen Studiemedelsräntor m.m. 18

4.25:3 Beräkning av anslaget för 2001 19

4.25:4 Anslagsutvecklingen Vuxenstudiestöd m.m. 19

4.25:4 Beräkning av anslaget för 2001 21

4.25:5 Anslagsutvecklingen Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och

 vid

viss föräldrautbildning i teckenspråk 21

4.25:5 Beräkning av anslaget för 2001 22

4.25:6 Anslagsutvecklingen för Bidrag till vissa studiesociala ändamål 22

4.25:6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 23

4.25:6 Beräkning av anslaget för 2001 23

4.25:7 Anslagsutvecklingen Bidrag till vissa organisationer m.m. 23

4.25:7 Beräkning av anslaget för 2001 25

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring

i studiestödslagen (1973:349),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring

i lagen (1983:1030) om särskilt vuxen-

studiestöd för arbetslösa,

3. antar regeringens förslag till lag om ändring

i studiestödslagen (1999:1395),

4. godkänner att under 2001 lån tas upp i

Riksgäldskontoret för det samlade behovet

för studielån om 103,2 miljarder kronor

(avsnitt 4.1, anslag 25:3 Studiemedelsräntor

m.m.),

5. godkänner vad regeringen förordar om

bidrag till vissa organisationer m.m. (avsnitt

4.1),

6. bemyndigar regeringen att under 2001, i

fråga om ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa

studiesociala ändamål, beställa produktion

av studentlitteratur som inklusive tidigare

åtaganden innebär utgifter på högst

3 000 000 kronor efter 2001 (avsnitt 4.1),

7. för budgetåret 2001 anvisar anslagen under

utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

25:1

Studiehjälp m.m.

ramanslag

2 696 483

25:2

Studiemedel m.m.

ramanslag

8 478 256

25:3

Studiemedelsräntor m.m.

ramanslag

4 522 690

25:4

Vuxenstudiestöd m.m.

ramanslag

5 812 172

25:5

Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

ramanslag

61 520

25:6

Bidrag till vissa studiesociala ändamål

ramanslag

24 462

25:7

Bidrag till vissa organisationer m.m.

ramanslag

26 223

Summa

21 621 806

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 §, 4 kap. 3 §, 5 kap. 6 §, 7 kap. 1, 6 a, 7,

7 a, 7 b, 8 och 8 a §§ samt 8 kap. 20 § studiestödslagen (1973:349) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

6 §

Studiebidrag lämnas med 850

kronor i månaden.

Studiebidrag lämnas med 950

kronor i månaden.

4 kap.

3 §

Studiemedel får inte beviljas för den tid för vilken studiehjälp enligt 3 kap.

eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. redan har beviljats.

Om en studerande beviljas studiehjälp eller särskilt vuxenstudiestöd för en

tid för vilken den studerande redan har beviljats studiemedel, får den

studerande inte ta emot studiemedlen för denna tid.

Studiemedel får inte heller beviljas

eller tas emot för den tid för vilken

utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning,

utbildningsbidrag för doktorander

eller särskilt utbildningsbidrag

lämnas, om inte något annat följer av

bestämmelser som regeringen

meddelar.

Studiemedel får inte heller beviljas

eller tas emot för den tid då den

studerande får

 aktivitetsstöd för att delta i ett

arbetsmarknadspolitiskt program,

 utbildningsbidrag för

doktorander, eller

 särskilt utbildningsbidrag.

Vad som nu sagts gäller dock inte, om

något annat följer av bestämmelser

som regeringen meddelar.

Studiemedel lämnas inte för den tid under vilken den studerande tjänstgör

enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till

reserv- eller yrkesofficer.

5 kap.

6 §

Korttidsstudiestöd för deltagande

i utbildning som avses i 1 § lämnas

inte till studerande som har

studiehjälp, studiemedel, särskilt

vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag

eller särskilt utbildningsbidrag för

den tidsperiod som utbildningen

pågår.

Korttidsstudiestöd för deltagande

i utbildning som avses i 1 § lämnas

inte till studerande som har

studiehjälp, studiemedel, särskilt

vuxenstudiestöd, aktivitetsstöd eller

särskilt utbildningsbidrag för den

tidsperiod som utbildningen pågår.

7 kap.

1 §

Särskilt vuxenstudiestöd kan lämnas till studerande vid de läroanstalter och

utbildningar som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen

utser. Regeringen får meddela föreskrifter om rätt till särskilt vuxenstudiestöd

för studerande vid sådana lärarutbildningar till vilka det finns ett behov av

att

förbättra rekryteringen. I sådana föreskrifter får göras undantag från

bestämmelserna i 3 5 a, 7, 8, 8 a och 14 §§. Regeringen får vidare meddela

föreskrifter om rätt till särskilt vuxenstudiestöd för vissa studerande vid

vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. I sådana föreskrifter får göras

avvikelser från bestämmelserna i 3, 5, 7, 8 och 14 §§ samt, såvitt avser

studiemedel för behörighetsgivande förutbildning, i 4 kap. 9 §. I föreskrifterna

får också ges rätt till avskrivning av studielån enligt 4 kap. i andra fall än

som

anges i 8 kap. 9 12 §§.

I 20 § finns bestämmelser om verkan av att en studerande har fått

studiemedel för den tid för vilken särskilt vuxenstudiestöd lämnas.

Särskilt vuxenstudiestöd får inte

beviljas eller tas emot för den tid för

vilken utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning,

utbildningsbidrag för doktorander

eller särskilt utbildningsbidrag

lämnas, om inte något annat följer av

bestämmelser som regeringen

meddelar.

Särskilt vuxenstudiestöd får inte

beviljas eller tas emot för den tid då

den studerande får

 aktivitetsstöd för att delta i ett

arbetsmarknadspolitiskt program,

 utbildningsbidrag för

doktorander, eller

 särskilt utbildningsbidrag.

Vad som nu sagts gäller dock inte, om

något annat följer av bestämmelser

som regeringen meddelar.

6 a §

När vuxenstudiestöd beräknas

med ledning av utbildningsbidraget

enligt bestämmelserna om

dagpenning, används alltid det

utbildningsbidrag som den

studerande skulle ha fått för

heltidsarbete.

När vuxenstudiestöd beräknas

med ledning av aktivitetsstödet enligt

bestämmelserna om dagpenning,

används alltid det aktivitetsstöd som

den studerande skulle ha fått för

heltidsarbete.

7 §

Till en studerande som uppfyller villkoren för ersättning från en

arbetslöshetskassa eller som under den längsta tid som ersättning kan betalas

ut har fått ersättning från någon arbetslöshetskassa lämnas vuxenstudiestöd

enligt 7 a, 7 b och 8 b §§.

Till en annan studerande lämnas

särskilt vuxenstudiestöd enligt

bestämmelserna i 8, 8 a och 8 b §§.

Vid beräkningen av stödet används

det lägsta utbildningsbidrag enligt

bestämmelserna om dagpenning som

kan betalas till en person som har rätt

till ersättning enligt lagen (1997:238)

om arbetslöshetsförsäkring och som

uppfyller villkoren för ersättning vid

arbetslöshet eller har fått ersättning

under den längsta tid som ersättning

kan betalas ut. Av 6 a § framgår att

beräkningen alltid skall ske med

ledning av utbildningsbidraget för

heltidsarbete.

Till en annan studerande lämnas

särskilt vuxenstudiestöd enligt

bestämmelserna i 8, 8 a och 8 b §§.

Vid beräkningen av stödet används

det lägsta aktivitetsstöd enligt

bestämmelserna om dagpenning som

kan betalas till en person som har rätt

till ersättning enligt lagen (1997:238)

om arbetslöshetsförsäkring och som

uppfyller villkoren för ersättning vid

arbetslöshet eller har fått ersättning

under den längsta tid som ersättning

kan betalas ut. Av 6 a § framgår att

beräkningen alltid skall ske med

ledning av aktivitetsstödet för

heltidsarbete.

När studerande i kommunal och statlig vuxenutbildning bedriver studier på

mer än halvtid men mindre än heltid får storleken av det vuxenstudiestöd som

annars skulle lämnas enligt föreskrifterna i första och andra stycket,

bestämmas i förhållande till studiernas omfattning.

Föreskrifter om tillämpningen av tredje stycket meddelas av regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer.

7 a §

För varje tidsperiod om 15 dagar

utgår till heltidsstuderande som avses

i 7 § första stycket

1. vuxenstudiebidrag med 65

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

utbildningsbidrag, enligt

bestämmelserna om dagpenning, för

heltidsstudier under en lika lång

sammanhängande tidsperiod, om han

kunnat få sådant bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det utbildningsbidrag som

avses under 1 efter avdrag för

preliminär A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

För varje tidsperiod om 15 dagar

utgår till heltidsstuderande som avses

i 7 § första stycket

1. vuxenstudiebidrag med 65

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

aktivitetsstöd, enligt bestämmelserna

om dagpenning, för heltidsstudier

under en lika lång sammanhängande

tidsperiod, om han kunnat få sådant

bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det aktivitetsstöd som avses

under 1 efter avdrag för preliminär

A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

7 b §

För varje tidsperiod om 30 dagar

utgår till deltidsstuderande som avses

i 7 § första stycket

1. vuxenstudiebidrag med 65

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

utbildningsbidrag, enligt

bestämmelserna om dagpenning, för

heltidsstudier under en

sammanhängande tidsperiod om

15 dagar om han kunnat få sådant

bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det utbildningsbidrag som

avses under 1 efter avdrag för

preliminär A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

För varje tidsperiod om 30 dagar

utgår till deltidsstuderande som avses

i 7 § första stycket

1. vuxenstudiebidrag med 65

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

aktivitetsstöd, enligt bestämmelserna

om dagpenning, för heltidsstudier

under en sammanhängande

tidsperiod om 15 dagar om han

kunnat få sådant bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det aktivitetsstöd som avses

under 1 efter avdrag för preliminär

A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

8 §

För varje tidsperiod om 15 dagar

utgår till heltidsstuderande som avses

i 7 § andra stycket

1. vuxenstudiebidrag med 32,5

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

utbildningsbidrag, enligt

bestämmelserna om dagpenning, för

heltidsstudier under en

sammanhängande tidsperiod om

15 dagar, om han kunnat få sådant

bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det utbildningsbidrag som

avses under 1 efter avdrag för

preliminär A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

För varje tidsperiod om 15 dagar

utgår till heltidsstuderande som avses

i 7 § andra stycket

1. vuxenstudiebidrag med 32,5

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

aktivitetsstöd, enligt bestämmelserna

om dagpenning, för heltidsstudier

under en sammanhängande

tidsperiod om 15 dagar, om han

kunnat få sådant bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det aktivitetsstöd som avses

under 1 efter avdrag för preliminär

A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

8 a §

För varje tidsperiod om 30 dagar

utgår till deltidsstuderande som avses

i 7 § andra stycket

1. vuxenstudiebidrag med 32,5

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

utbildningsbidrag, enligt

bestämmelserna om dagpenning, för

heltidsstudier under en

sammanhängande tidsperiod om

15 dagar, om han kunnat få sådant

bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det utbildningsbidrag som

avses under 1 efter avdrag för

preliminär A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

För varje tidsperiod om 30 dagar

utgår till deltidsstuderande som avses

i 7 § andra stycket

1. vuxenstudiebidrag med 32,5

procent av det belopp som den

studerande skulle ha fått i

aktivitetsstöd, enligt bestämmelserna

om dagpenning, för heltidsstudier

under en sammanhängande

tidsperiod om 15 dagar, om han

kunnat få sådant bidrag,

2. studielån med det belopp som

motsvarar skillnaden mellan följande

två tal, nämligen

a) det aktivitetsstöd som avses

under 1 efter avdrag för preliminär

A-skatt,

b) vuxenstudiebidraget enligt 1

efter avdrag för preliminär A-skatt.

8 kap.

20 §

Studielån som avser tid då den

studerande har uppburit

utbildningsbidrag, enligt

bestämmelserna om dagpenning,

skall inte återbetalas i den mån

avdrag har skett från

utbildningsbidraget.

Studielån som avser tid då den

studerande har uppburit

aktivitetsstöd, enligt bestämmelserna

om dagpenning, skall inte återbetalas

i den mån avdrag har skett från

aktivitetsstödet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1030) om

särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §1

Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa lämnas enligt bestämmelserna i

7 kap. 7 a och 7 b §§ studiestödslagen (1973:349) vare sig den studerande är

medlem i en arbetslöshetskassa eller inte. I övrigt skall bestämmelserna i 1

kap.

5 och 8 §§, 7 kap. 1, 2, 4 5 a §§, 7 § tredje och fjärde stycket, 8 b, 9 och 17

20 §§ samt 9 kap. 1 3 och 7 §§ studiestödslagen tillämpas på särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa.

Vid beräkningen av stödet

används det lägsta utbildningsbidrag

enligt bestämmelserna om

dagpenning som kan betalas till en

person som har rätt till ersättning

enligt lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring och som

uppfyller villkoren för ersättning vid

arbetslöshet eller har fått ersättning

under den längsta tid som ersättning

kan betalas ut.

När stödet beräknas med ledning

av utbildningsbidraget enligt

bestämmelserna om dagpenning,

används alltid det utbildningsbidrag

som den studerande skulle ha fått för

heltidsarbete.

Vid beräkningen av stödet

används det lägsta aktivitetsstöd

enligt bestämmelserna om

dagpenning som kan betalas till en

person som har rätt till ersättning

enligt lagen (1997:238) om

arbetslöshetsförsäkring och som

uppfyller villkoren för ersättning vid

arbetslöshet eller har fått ersättning

under den längsta tid som ersättning

kan betalas ut.

När stödet beräknas med ledning

av aktivitetsstödet enligt

bestämmelserna om dagpenning,

används alltid det aktivitetsstöd som

den studerande skulle ha fått för

heltidsarbete.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen

(1999:1395)

Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395)

dels att 2 kap. 7 §, 3 kap. 17 och 25 §§, 4 kap. 24 § och punkt 8 i

övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 12, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

7 §

Studiebidrag lämnas med 850

kronor i månaden.

Studiebidrag lämnas med 950

kronor i månaden.

Inackorderingstillägg lämnas med lägst 1 190 och högst 2 350 kronor i

månaden.

Extra tillägg lämnas med 855, 570 eller 285 kronor i månaden.

3 kap.

17 §

Vid studier om 20 veckor under ett kalenderhalvår skall fribeloppet svara

mot

a) 125 procent av prisbasbeloppet vid studier på heltid,

b) 156,25 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 75 procent men

mindre än 100 procent av heltid, och

c) 187,5 procent av prisbasbeloppet vid studier på minst 50 procent men

mindre än 75 procent av heltid.

I andra fall än som avses i första

stycket, skall fribeloppets andel av

prisbasbeloppet ökas eller minskas

för varje vecka som studietiden är

längre eller kortare än 20 veckor med

a) 6,25 procentenheter vid studier

på heltid,

b) 4,69 procentenheter vid studier

på minst 75 procent men mindre än

100 procent av heltid, och

c) 3,12 procentenheter vid studier

på minst 50 procent men mindre än

75 procent av heltid.

I andra fall än som avses i första

stycket, skall fribeloppets andel av

prisbasbeloppet ökas eller minskas

för varje vecka som studietiden är

kortare eller längre än 20 veckor med

a) 6,25 procentenheter vid studier

på heltid,

b) 4,69 procentenheter vid studier

på minst 75 procent men mindre än

100 procent av heltid, och

c) 3,12 procentenheter vid studier

på minst 50 procent men mindre än

75 procent av heltid.

25 §

Om inte något annat följer av

föreskrifter som regeringen

meddelar får studiemedel inte lämnas

eller tas emot för den tid för vilken

det lämnas

 studiehjälp enligt 2 kap.,

 utbildningsbidrag under

arbetsmarknadsutbildning,

 utbildningsbidrag för

doktorander,

 särskilt utbildningsbidrag, eller

 rehabiliteringsersättning enligt

lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

Om inte något annat följer av

föreskrifter som regeringen

meddelar får studiemedel inte lämnas

eller tas emot för den tid för vilken

det lämnas

 studiehjälp enligt 2 kap.,

 aktivitetsstöd för att delta i ett

arbetsmarknadspolitiskt program,

 utbildningsbidrag för

doktorander,

 särskilt utbildningsbidrag, eller

 rehabiliteringsersättning enligt

lagen (1962:381) om allmän

försäkring.

Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt

lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv-

eller

yrkesofficer.

Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den studerande är

eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft

utbildningsbidrag

för doktorander.

4 kap.

24 §

Studielån som avser tid då den

studerande har tagit emot

utbildningsbidrag, enligt

bestämmelserna om dagpenning,

skall inte betalas tillbaka i den mån

avdrag har skett från

utbildningsbidraget.

Studielån som avser tid då den

studerande har tagit emot

aktivitetsstöd, enligt bestämmelserna

om dagpenning, skall inte betalas

tillbaka i den mån avdrag har skett

från aktivitetsstödet.

8. Beträffande sådana studielån

som har beviljats enligt 4 kap. 2 §

studiestödslagen (1973:349)

tillämpas 8 kap. 11 § i den gamla

lagen i stället för 4 kap. 22 § i den

nya lagen.

8. Beträffande sådana studielån

som har beviljats enligt 4 kap. 2 §

studiestödslagen (1973:349)

tillämpas 8 kap. 11 § i den gamla

lagen i stället för 4 kap. 22 § i den

nya lagen. Vad som i 8 kap. 11 § i den

gamla lagen sägs om studier enligt

4 kap. 1 § skall därvid tillämpas även

på studier enligt 3 kap. 2 § första

stycket i den nya lagen.

12. Om en studerande har beviljats

studiestöd enligt 3, 4 eller 7 kap.

studiestödslagen (1973:349) eller

särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

enligt lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa, och den

studerande beviljas studiestöd enligt

den nya lagen innan

återbetalningsskyldighet för studielån

har inträtt enligt de gamla

bestämmelserna, skall återbetalningen

av dessa studielån börja samtidigt med

återbetalningen enligt den nya lagen.

3 Utgiftsområde 15 Studiestöd

Samtliga anslag under utgiftsområde 15 hör till

politikområdet Utbildningspolitik som

presenteras under utgiftsområde 16.

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika

former av ekonomiskt stöd till enskilda under

studier. Kostnader för förvaltningen av studie-

stöden, som sköts av Centrala

studiestödsnämnden (CSN), redovisas under

utgiftsområde 16 politikområde

Utbildningspolitik.

Inom utgiftsområdet anslås medel för dels

studiehjälp i form av studiebidrag,

inackorderingstillägg och extra tillägg för

studerande inom främst gymnasieskolan, dels

studiemedel i form av studiebidrag och dels

medel för räntesubventioner och avskrivning av

studielån. Vidare anslås medel för olika former av

vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala

ändamål.

Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta

innebär att anslagsbelastningen, förutom av

reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av

antalet studerande i studiestödsberättigande

utbildningar och deras val av studiestöd.

Bestämmelserna som reglerar rätten till

studiestöd och återbetalningen av studielån finns

främst i studiestödslagarna (1973:349 och

1999:1395) och studiestödsförordningarna

(1973:418 och 2000:655) samt i CSN:s

tillämpningsföreskrifter. Studiestödslagen

(1999:1395) och studie-stödsförordningen

(2000:655) träder i kraft den 1 juli 2001.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområde Utbildningspolitik

19 676

20 442

18 898

21 622

24 365

24 727

Totalt för utgiftsområde 15

19 676

20 442

18 898

21 622

24 365

24 727

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

4 Anslag inom Uo 15 som hör till

politikområde Utbildningspolitik

4.1 Budgetförslag

4.1.1 25:1 Studiehjälp m.m.

Tabell 4.25:1 Anslagsutvecklingen Studiehjälp m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

2 122 007

Anslags-

sparande

-10 772

2000

Anslag

2 397 807

Utgifts-

prognos

2 382 800

2001

Förslag

2 696 483

2002

Beräknat

2 737 310

2003

Beräknat

2 774 600

De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag,

inackorderingstillägg och extra tillägg enligt

3 kap. studiestödslagen (1973:349) och, fr.o.m.

den 1 juli 2001, enligt 2 kap. studiestödslagen

(1999:1395). Vidare bekostas från anslaget

enligt särskild författning (CSNFS 1983:17)

ersättning till svenska elever utomlands för

dagliga resor. Utgifterna på området är främst

beroende av antalet 16 20 åringar som studerar i

gymnasieskolor och motsvarande skolformer.

En jämförelse mellan anvisade medel för

budgetåret 1999 och utfall visar ett underskott på

nästan 11 miljoner kronor beroende på att

utflödet av studiebidrag under 1999 blev större

än beräknat.

Regeringens överväganden

Studiebidrag

Studiehjälp lämnas för den del av ett läsår då den

studerande bedriver studier. Studiebidrag betalas

i allmänhet ut för nio månader under ett år.

Studiebidraget betalades ut med 750 kronor per

månad under budgetåret 1999.

Under budgetåret 1999 betalades studiebidrag

ut till ca 390 000 studerande. För budgetåret

2000 beräknar regeringen att ungefär lika många

elever kommer att få studiebidrag. Bidraget

betalades under 2000 ut med 850 kronor per

månad. Enligt Statistiska centralbyråns

befolkningsstatistik beräknas antalet 16 20

åringar öka något under kommande budgetår.

Regeringens förslag: Studiebidraget i studiehjälpen

skall höjas från 850 kronor till 950 kronor i

månaden fr.o.m. den 1 januari 2001.

Skälen för regeringens förslag: Under Uo 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår

regeringen en höjning av det allmänna

barnbidraget med 100 kronor per barn och

månad fr.o.m. januari 2001. Som en följd av det

föreslår regeringen även en höjning av studie-

bidraget med motsvarande belopp. Kostnaden

för höjningen uppgår till 300 miljoner kronor.

Förslaget kräver en ändring av 3 kap. 6 § studie-

stödslagen (1973:349) och 2 kap. 7 § studie-

stödslagen (1999:1395).

Extra tillägg

Extra tillägg beviljas med 855 kronor, 570 kronor

eller 285 kronor i månaden beroende på

familjens ekonomiska situation. Extra tillägg

lämnas liksom studiebidrag normalt för nio

månader under ett år. Under budgetåret 1999

betalades ut extra tillägg till 24 867 studerande,

en minskning med 5 procent i förhållande till

föregående år.

Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga

resor för studerande utomlands

Inackorderingstillägget beviljas i huvudsak till

studerande utanför det offentliga skolväsendet

(folkhögskolor, fristående skolor,

riksinternatskolor m.fl.) med lägst 1 190 kronor

och högst 2 350 kronor per månad beroende på

avståndet mellan hemmet och skolan. Under

budgetåret 1999 fick 5 678 elever

inackorderingstillägg, en ökning med 12 procent

i förhållande till föregående år.

Mot bakgrund av ovanstående beräknas

kostnaden för studiehjälpen till 2,7 miljarder

kronor för budgetåret 2001.

Tabell 4.25:1 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

2 397 807

Ökat resursbehov

298 676

Förslag 2001

2 696 483

4.1.2 25:2 Studiemedel m.m.

Tabell 4.25:2 Anslagsutvecklingen Studiemedel m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

8 472 857

Anslags-

sparande

245 757

2000

Anslag

9 806 694

1

Utgifts-

prognos

9 310 400

2001

Förslag

8 478 256

2002

Beräknat

12 084 556

2003

Beräknat

12 842 522

1 Varav 195 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

Anslaget omfattar kostnader för studiemedel i

form av studiebidrag.

Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och är

främst beroende av antalet studerande. En

jämförelse mellan anvisade medel och utfall för

budgetåret 1999 visar ett överskott på 245,8

miljoner kronor. Det beror främst på att färre

studerande efterfrågat stödet. Prognosen för

innevarande år visar att utgifterna kommer att bli

ca 496 miljoner kronor lägre än vad som tidigare

beräknats. Detta beror också på att efterfrågan

blev mindre än beräknat.

Regeringens överväganden

Regeringens förslag: Med anledning av ändringar i

arbetsmarknadsförfattningarna skall ett antal

följdändringar göras i studiestödslagen

(1973:349), lagen (1983:1030) om särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa och

studiestödslagen (1999:1395). I studiestödslagen

(1999:1395) skall tillägg och kompletteringar

göras, bl.a. för att underlätta ytterligare för den

som fått studiestöd enligt såväl de gamla som de

nya reglerna.

Skälen för regeringens förslag: Regeringens

arbete med regelförenklingar inom

arbetsmarknadspolitiken har resulterat i ett

flertal nya respektive ändrade författningar som

trätt i kraft den 1 augusti 2000. Ändringarna

innebär bl.a. att vissa nya begrepp har införts

inom det arbetsmarknadspolitiska området.

Detta redovisas närmare under utgiftsområde 13.

De nya begrepp som införts berör även

författningar inom Utbildningsdepartementets

område varför följd-ändringar nu föreslås i

studiestödslagen (1973:349), lagen (1983:1030)

om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och

studiestödslagen (1999:1395). Ändringarna är av

redaktionell natur och reglernas innehåll är i

huvudsak oförändrat.

Riksdagen har, i enlighet med regeringens

förslag i prop. 1999/2000:10 Ett reformerat

studie-

stödssystem, beslutat om en ny studiestödslag

(1999:1395). Den nya lagen som träder i kraft

den 1 juli 2001 bör ändras och kompletteras på

följande sätt.

3 kap. 17 § studiestödslagen reglerar hur stort

det s.k. fribeloppet är. I

studiestödspropositionen (s. 106) anges att

fribeloppet för 20 veckor skall öka för varje

vecka som utbildningstiden är kortare än 20

veckor och att fribeloppet på motsvarande sätt

skall minskas för varje vecka som utbildningen är

längre än 20 veckor. I 3 kap. 17 § andra stycket

anges det att fribeloppets andel av

prisbasbeloppet skall ökas eller minskas på visst

sätt för varje vecka som studietiden är längre eller

kortare än 20 veckor. Denna bestämmelse bör

förtydligas så att det direkt av ordalydelsen

framgår att fribeloppet är högre vid kortare

studietid och lägre vid längre studietid.

Genom den nya studiestödslagen har

förutsättningarna för att få avskrivning av lån för

gymnasiala studier förändrats jämfört med vad

som gäller enligt den nuvarande lagen. I den nya

lagen finns en övergångsbestämmelse, punkten 8,

om rätt till avskrivning av lån som tagits för

tidigare gymnasiala studier. Beträffande sådana

studielån som har beviljats enligt 4 kap. 2 § i den

gamla lagen skall enligt punkten 8 i

övergångsbestämmelserna 8 kap. 11 § i den

gamla lagen tillämpas i stället för 4 kap. 22 § i den

nya lagen. Enligt 8 kap. 11 § i den gamla lagen

kan den som tidigare uppburit studielån för

studier enligt 4 kap. 2 § befrias från att betala

tillbaka en viss del av dessa lån om han under viss

tid har fått studielån för studier enligt 4 kap. 1 § i

den gamla lagen, dvs. för högskoleutbildning

eller liknande utbildning. Punkten 8 i

övergångsbestämmelserna bör förtydligas så att

det klart framgår att 8 kap. 11 § i den gamla lagen

skall tillämpas även om de nya studierna har

bedrivits med studielån enligt den nya lagen.

Enligt 8 kap. 3 § studiestödslagen (1973:349)

skall en låntagare påbörja återbetalningen av

studielånet när det vid ingången av ett kalenderår

har gått minst sex månader efter den senaste

tidsperiod för vilken låntagaren fått studiestöd

enligt 3, 4 eller 7 kap. samma lag. Av 5 § lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa följer att detsamma gäller den som har

uppburit särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa i

form av studielån. Återbetalningstidens början är

reglerad på motsvarande sätt i den nya stu-

diestödslagen. Enligt 4 kap. 3 § i den nya lagen

skall återbetalningen börja när det vid ingången

av ett kalenderår har gått minst sex månader efter

utgången av den senaste tidsperiod för vilken

låntagaren fått studiestöd enligt den lagen. I nu

gällande lagstiftning regleras alltså, på samma sätt

som i den nya lagen, bara studiestöd som tagits

emot enligt respektive lag. Det är dock rimligt

att en studerande som före den 1 juli 2001

påbörjat sina studier med studiestöd enligt nu

gällande bestämmelser och som efter den

tidpunkten fortsätter studierna med studiestöd

enligt den nya lagen bör ha anstånd med att

påbörja återbetalningen av lånen tills studierna är

helt slutförda. Detta oavsett om studielånet har

tagits emot enligt nu gällande lagar eller enligt

den nya studiestödslagen. Det bör därför införas

en övergångsbestämmelse till den nya lagen som

reglerar att om återbetalningsskyldigheten för

studielån ännu inte har inträtt enligt de gamla

bestämmelserna återbetalningen av lån som

tagits emot enligt den gamla lagstiftningen skall

börja samtidigt med att återbetalningen påbörjas

enligt den nya studiestödslagen.

Under 1999 fick nästan 417 000 studerande

studiemedel. Detta är en ökning med 1 procent i

förhållande till föregående år. Det maximala

beloppet för studiemedel är för närvarande 7 137

kronor per månad, varav 1 984 kronor är bidrag.

Under 2000 tycks inte antalet studiemedelstagare

öka i samma takt som antalet platser inom

högskoleområdet. Enligt prognosen för

innevarande år kommer antalet studerande som

beviljas stu-diemedel för studier utomlands att

öka.

Under femårsperioden 1997 2003 tillförs

universitet och högskolor resurser för närmare

100 000 nya permanenta platser. Studie-

medelsanslaget följer utvecklingen inom

utbildningssektorn. Anslaget påverkas av de

satsningar riksdag och regering gör inom

området. Under 2001 utökas antalet

högskoleplatser med 10 000 platser, vilket

bedöms öka efterfrågan på studiemedel. Under

2002 kommer antalet högskoleplatser att utökas

med ytterligare 10 000 platser.

I 2000 års ekonomiska vårproposition gjorde

regeringen bedömningen att satsningen på

kunskapslyftet skall vidmakthållas på en i

huvudsak oförändrad nivå till utgången av 2002.

För 2003 beräknades medel för sammanlagt 56

000 årsstudieplatser inom kommunal

vuxenutbildning och i folkhögskolan. En rad skäl

talar mot att en så kraftig minskning av volymen

sker från ett budgetår till nästa. Regeringen gör

därför bedömningen, att en successiv minskning

bör inledas under 2001. Budgetåret 2001

beräknas en minskning av kunskapslyftet med ca

15 000 platser fr.o.m. andra halvåret. Det

motsvarar en besparing på 235 miljoner kronor

för studiestöd, varav 68 miljoner kronor i

studiemedel och 167 miljoner kronor i särskilt

utbildningsbidrag.

Under budgetåret 2001 införs ett nytt

reformerat studiestödssystem som riksdagen

fattat beslut om i december 1999 (prop.

1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr.

1999/2000:96). Reformen innebär bl. a. att

bidragsdelen i studiemedlen ökar från nuvarande

27,8 procent till 34,5 procent. Studerande som är

25 år eller äldre kan få ett tilläggslån på ca 1 600

kronor per månad under vissa förutsättningar.

Återbetalningsreglerna skärps genom ett s.k.

modifierat annuitetssystem. En garantiregel kan

begränsa återbetalningen till 5 eller 7 procent av

årsinkomsten. Studiestöden särskilt

vuxenstudiestöd (svux) och särskilt

vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) kommer

fr.o.m. den 1 juli 2001 inte längre att beviljas till

nya sökande. För studerande som påbörjat sina

studier med svux eller svuxa finns det möjlighet

att fullfölja studierna med samma stöd dock

längst t.o.m. den 30 juni 2003. För

vuxenstuderande finns i det nya

studiemedelssystemet en särskild resursram för

ett prioriterat bidrag för dem som är minst 25 år

och studerar på grundskole- eller gymnasienivå.

Totalbeloppet är detsamma som för studiemedel,

men bidragsdelen är 82 procent. Resursramen

för detta högre bidrag beräknas för 71 000

studerande, dvs. till ungefär lika många

studerande som haft svux eller svuxa under 1999.

Både den generella och prioriterade bidragsdelen

blir pensionsgrundande. Anslaget tillförs 3

miljoner kronor för att förstärka möjligheterna

för studerande på kompletterande utbildningar

att få studiestöd och 4,5 miljarder kronor

överförs till det nya anslaget 25:3

Studiemedelsräntor m.m. Anslaget beräknas totalt

till 8,5 miljarder kronor för 2001.

Tabell 4.25:2 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

9 806 694

Makroekonomiska

förutsättningar (prisbasbelopp)

79 196

Ökat resursbehov p.g.a. höjt

studiemedelsbidrag m.m.

1 026 223

Ökat resursbehov för

pensionsavgifter

968 363

Överföring från anslaget

Vuxenstudiestöd m.m. med

anledning av reformen

1 084 249

Volymer m.m.

104 221

Minskning av kunskapslyftet

- 68 000

Överföring till anslaget

Studiemedelsräntor m.m.

-4 522 690

Förslag 2001

8 478 256

4.1.3 25:3 Studiemedelsräntor m.m.

Tabell 4.25:3 Anslagsutvecklingen Studiemedelsräntor

m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

0

Anslags-

sparande

2000

Anslag

0

Utgifts-

prognos

2001

Förslag

4 522 690

2002

Beräknat

5 159 700

2003

Beräknat

6 179 760

Samtidigt med att ett nytt studiemedelssystem

införs den 1 juli 2001 införs ett nytt anslag för

studiemedelsräntor m.m. 2001. Anslaget belastas

av räntor och avskrivningar av studielån som

ingår i studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd

(svux) och särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av

avskrivningar av studielån som ingått som en del

i studiehjälpen enligt äldre bestämmelser samt av

kostnader för avskrivning och inlösen av vissa

studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med

kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån

för studier eller på grund av att låntagaren avlidit

eller varit varaktigt betalningsoförmögen.

Faktorer som ränteutveckling, prisbasbelopp

och återbetalningstakt styr utgifterna på anslaget.

Ränteutgifterna styrs också av den ingående

fordran som staten har på låntagarna. Antalet

låntagare har ökat kraftigt under de senaste åren.

Den 1 januari 2000 hade 1,4 miljoner personer

studielån, varav ca 230 000 inte hade börjat

återbetalningen.

Regeringens överväganden

En övervägande del av anslagsbelastningen

utgörs av räntekostnader till följd av att den

totala skuldstocken ökar varje år och att

återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften

för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till

drygt 4,5 miljarder kronor. Genom att medel för

dessa ändamål anvisas under ett särskilt anslag

blir statsbudgeten tydligare.

CSN:s totala upplåning från

Riksgäldskontoret beräknas uppgå till ca 91,5

miljarder kronor vid utgången av år 2000 för

studielån tagna fr.o.m. 1989. För budgetåret 2001

beräknas ytterligare 11,7 miljarder kronor lånas

upp för studielån. Det samlade lånebehovet

uppgår därmed till 103,2 miljarder kronor för det

kommande budgetåret.

Tabell 4.25:3 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

0

Överföring från anslaget

Studiemedel m.m.

4 522 690

Förslag 2001

4 522 690

4.1.4 25:4 Vuxenstudiestöd m.m.

Tabell 4.25:4 Anslagsutvecklingen Vuxenstudiestöd m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

8 459 478

Anslags-

sparande

1 149 616

2000

Anslag

7 655 998

1

Utgifts-

prognos

6 710 999

2001

Förslag

5 812 172

2002

Beräknat

4 256 470

2003

Beräknat

2 803 219

1 Inklusive en minskning med 540 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska vårpropositionen 2000.

De utgifter som belastar anslaget är

korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskilt

vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd

för arbetslösa (svuxa), timersättning vid särvux,

särskilt utbildningsbidrag och stipendier för

basår till ungdomar under 20 år.

En jämförelse mellan anvisade medel och

utfall för budgetåret 1999 visar att 1 150 miljoner

kronor inte har utnyttjats. Detta främst

beroende på att förväntade efterfrågeökningar

uteblivit, men även på grund av att möjligheten

att studera ett andra år med särskilt

utbildningsbidrag upphört under hösten 1999.

Många studerande har därför valt svux eller

svuxa, vilket inneburit att anslaget för

vuxenstudiestöd m.m. belastats i mindre

omfattning eftersom vuxenstudiebidraget endast

utgör 65 procent av bidraget i särskilt

utbildningsbidrag.

Regeringens överväganden

Regeringen har under avsnitt 4.1.2. lämnat

förslag till ändring i studiestödslagen (1973:349)

och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstu-

diestöd för arbetslösa. Detta med anledning av

regeringens arbete med förenklingar inom

arbetsmarknadspolitiken.

Anslaget totalt

Minskningen av efterfrågan på vuxenstudiestöd

under nuvarande budgetår bedöms kvarstå 2001

på grund av en minskad efterfrågan på det

särskilda utbildningsbidraget. Detta till följd av

att det från den 1 juli 1999 betalas ut under högst

12 månader. Dessutom gör regeringen

bedömningen att efterfrågan minskar på grund

av en sjunkande arbetslöshet. Skulle det visa sig

att efterfrågan överstiger prognosen för 2001

finns som reserv det på anslaget beräknade

anslagssparandet från innevarande budgetår på

drygt 2 miljarder kronor.

För budgetåret 2001 beräknas att ungefär lika

många vuxenstuderande kan få ett vuxenstudie-

stöd eller studiemedel som 2000.

Särskilt vuxenstudiestöd

Särskilt vuxenstudiestöd kan beviljas för studier

på grundskole- och gymnasieskolenivå samt på

högskolenivå för yrkesteknisk

högskoleutbildning (YTH),

specialpedagogexamen eller specialpedagogisk

påbyggnadsutbildning och vissa utbildningar

inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT-

utbildningar). Svux är i första hand avsett för

vuxenstuderande med kort tidigare utbildning

som tar ledigt från sitt arbete för att studera.

Under budgetåret 1999 fick nära 26 000 personer

svux. I förhållande till 1998 var det en ökning

med ca 18 procent. Anledningen är främst att

arbetstagare som påbörjat studierna med särskilt

utbildningsbidrag valt att slutföra sina studier

med svux. Efterfrågan på stödet ligger ungefär på

samma nivå under innevarande budgetår.

Fr.o.m. den 1 juli 2001 kan stödet inte längre

beviljas till nya sökande.

Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa

För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för

arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret

att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Antalet

studerande som fick svuxa under budgetåret

1999 var drygt 41 000 personer, en ökning med

nästan 44 procent i förhållande till föregående år.

Detta beror som tidigare nämnts främst på att

möjligheten att studera ett andra år med särskilt

utbildningsbidrag upphört under hösten 1999.

Efterfrågan på svuxa bedöms öka något under

innevarande budgetår.

Fr.o.m. den 1 juli 2001 kan stödet inte längre

beviljas till nya sökande.

Särskilt utbildningsbidrag

Särskilt utbildningsbidrag kan, fr.o.m. den 1 juli

1997, beviljas arbetslösa mellan 25 och 55 år för

studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå.

Bidraget motsvarar ersättningen i

arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet. Även

anställda kan i begränsad utsträckning och under

vissa förutsättningar få stödet. Under 1999 fick

ca 109 000 personer särskilt utbildningsbidrag,

varav ca 79 procent var arbetslösa. Intresset för

särskilt utbildningsbidrag har varit stort och

utbetalda medel under 1999 uppgick till 5 900

miljoner

kronor. Under 2000 beräknas antalet studie-

stödstagare minska med ca 40 000 bl.a. till följd

av att möjligheten att studera ett andra år med

särskilt utbildningsbidrag upphört och att

arbetslösheten minskat.

Regeringen avser att i en kommande

proposition lämna förslag om vuxnas lärande. I

avvaktan på denna proposition beräknas medel

om ca 2,7 miljarder kronor för ett fortsatt

vuxenstudiestöd efter 2002.

Korttidsstudiestöd och internatbidrag

Korttidsstudiestöd kan beviljas arbetstagare som

deltar i studiecirklar, kurser inom komvux och

statens skolor för vuxna samt i vissa s.k. korta

kurser vid folkhögskolor. Stöd kan lämnas för

studier i svenska, engelska och matematik på

grundskole- och gymnasieskolenivå, för studier i

samhällskunskap som motsvarar sådana moment

som ingår i den kommunala vuxenutbildningen

samt för studier som syftar till att utveckla

handikappades färdigheter och kunskaper om

handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter

förlorad arbetsförtjänst och uppgår till 75 kronor

per timme.

Internatbidrag kan beviljas deltagare i korta

kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor

för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget,

som kan beviljas både arbetstagare och icke

arbetstagare, är 327 kronor per dygn.

Under budgetåret 1999 betalades 24,8

miljoner kronor ut i korttidsstudiestöd och

internatbidrag till drygt 4 000 personer, vilket är

en minskning med 32 procent i förhållande till

året innan. Orsaken till minskningen är främst

en minskad efterfrågan.

Den 1 juli 2001 införs nya former för

beviljandet av stöden. Resurser motsvarande vad

som för närvarande avsätts för stöden skall i

stället anvisas som statsbidrag till fackliga

organisationer och Statens institut för särskilt

utbildningsstöd (Sisus) - se avsnittet 4.1.7

anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.

De sammanlagda medlen för ändamålet är

oförändrade.

Timersättning vid särvux

Timersättning beviljas till en studerande som

deltar i vuxenutbildning för utvecklingsstörda

(särvux) och som förlorar arbetsinkomst eller

arbetslöshetsersättning på grund av detta. År

1999 var antalet deltagare i särvux med

timersättning 263 personer.

Den 1 juli 2001 införs nya former för

beviljandet av stöden. Resurser motsvarande vad

som för närvarande avsätts för stödet skall i

stället anvisas som statsbidrag till Statens institut

för särskilt utbildningsstöd (Sisus) - se avsnittet

4.1.7 anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer

m.m. De sammanlagda medlen för ändamålet är

oförändrade.

Stipendier för basår till ungdomar under 20 år

Ett stipendium på 10 000 kronor kan utbetalas

till alla som genomfört ett basår med inriktning

mot naturvetenskap eller teknik inom kommunal

vuxenutbildning eller statens skolor för vuxna.

Under år 1999 har 223 personer fått stipendiet,

vilket är 777 personer färre än beräknat.

Regeringen anser att stipendier för basår inte

längre skall lämnas efter läsåret 1999/2000.

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar

Anslaget redovisades tidigare under A7 Särskilt

vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.

Stödet kan beviljas för naturvetenskapliga och

tekniska högskoleutbildningar enligt

förordningen (1995:819) om vissa

naturvetenskapliga och tekniska

högskoleutbildningar med särskilt

vuxenstudiestöd m.m. Endast studerande som

har rätt till särskilt vuxenstudiestöd kan antas till

utbildningarna. År 1999 var det 7 508 personer

som studerade med detta stöd.

Inga nya studerande antas till sådan utbildning

och stödet upphör helt vid utgången av 2002.

Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar

Anslaget redovisades tidigare under A6 Särskilt

vuxenstudiestöd till studerande vid vissa

lärarutbildningar. Stödet kan beviljas till

studerande vid utbildning som leder till

specialpedagogexamen samt vid

påbyggnadsutbildning till sådan examen.

Studerande som antas till utbildningen har i

princip rätt till stödet. År 1999 fick 1 506

personer stöd vilket är ungefär i samma nivå som

tidigare år.

Fr.o.m. den 1 juli 2001 kan stödet inte längre

beviljas till nya sökande. I stället kan studiemedel

med 82 procents bidragsdel utgå.

Mot bakgrund av det som redovisats beräknas

kostnaden för budgetåret 2001 för vuxenstudie-

stöden till 5,7 miljarder kronor. I anslaget ingår

statlig ålderspensionsavgift som beräknats till

523 miljoner kronor för 2001.

Tabell 4.25:4 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

7 655 998

Överföring till anslaget

Studiemedel m.m.

-1 110 471

Överföring från anslaget

Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

lärarutbildningar

44 801

Överföring från anslaget

Särskilt vuxenstudiestöd till

studerande vid vissa

naturvetenskapliga och

tekniska utbildningar

162 693

Minskat resursbehov

-487 155

Minskning av kunskapslyftet

-167 000

Volymer

- 286 694

Förslag 2001

5 812 172

4.1.5 25:5 Bidrag till kostnader vid viss

gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

Tabell 4.25:5 Anslagsutvecklingen Bidrag till kostnader vid

viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i

teckenspråk

Tusental kronor

1999

Utfall

37 118

Anslags-

sparande

59 340

2000

Anslag

67 242

Utgifts-

prognos

44 083

2001

Förslag

61 520

2002

Beräknat

61 520

2003

Beräknat

61 520

Under detta anslag beräknar regeringen medel

för

- bidrag enligt förordningen (1995:667) om

bidrag till vissa funktionshindrade elever i

gymnasieskolan för kostnader för resor och

boende för döva och hörselskadade elever vid

riksgymnasierna i Örebro samt för elever vid

Rh-anpassad gymnasial utbildning i

Göteborg, Kristianstad, Stockholm och

Umeå,

- utgifter enligt förordningen (1997:1158) om

statsbidrag för teckenspråksutbildning för

vissa föräldrar för kostnader för dels

anordnandet av sådan utbildning, dels

deltagande i sådan utbildning.

Anslagssparandet från 1999 har minskats genom

indrag med 52 866 kronor.

Det är framför allt antalet elever som styr

utgifterna på området.

Enligt förslag från sjuk- och

arbetsskadekommittén (SOU 1996:113) bör bl.a.

åldersgränsen för rätt till

förtidspension/sjukbidrag ändras. Den

nuvarande åldersgränsen innebär att en del av

eleverna vid riksgymnasierna kan uppbära

förtidspension/sjukbidrag. Detta förhållande kan

komma att påverkas av ställningstaganden till en

eventuell ändring av denna åldersgräns. Förslaget

bereds för närvarande i Regeringskansliet. Vid

beslut enligt den nämnda förordningen om

bidrag till vissa funktionshindrade elever i

gymnasieskolan tas hänsyn till om eleven uppbär

förtidspension/sjukbidrag. Budgeteringen under

anslaget utgår från att ersättning skall ges till

eleverna under förutsättning att eleven inte

uppbär sådan förmån. Detta förklarar

anslagssparandet. Utgifterna enligt förordningen

om statsbidrag för teckenspråksutbildning för

vissa föräldrar har beräknats för ca 800 deltagare.

Ett visst anslagssparande har uppstått till följd av

successiv uppbyggnad under de första åren.

Regeringens överväganden

Under 1999 har 306 personer fått bidrag enligt

förordningen (1995:667) om bidrag till vissa

funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Det

är en minskning med nästan 16 procent i

jämförelse med 1998. Under förutsättning av att

reglerna är oförändrade bedöms efterfrågan ligga

på samma nivå de kommande tre åren.

Bidrag enligt förordningen (1997:1158) om

statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa

föräldrar har under 1999 omfattat ca 550

föräldrar. Det är en ökning med 37 procent men

ändå färre än vad som planerades. Att inte fler

föräldrar tagit del av bidraget beror på att

utbildningsanordnarna har behövt tid för att

förbereda sig och för att rekrytera deltagare.

Utgiftsutvecklingen indikerar att ett ökat

medelsbehov kan uppstå vid full utbyggnad.

Riksdagens beslut med anledning av förslag i

prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder

ansvar för utbildning och stöd berör bl.a.

riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa

elever med funktionshinder. Beslutet innebär

dock att grunden för medelsberäkningen under

detta anslag blir oförändrad.

Verksamhet som berättigar till stöd enligt

förordningen om statsbidrag för

teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har

ännu inte gett erfarenheter som föranleder någon

ny bedömning av medelsbehovet.

Regeringen bedömer att medelsbehovet under

anslaget för åren 2001, 2002 och 2003 kan

minskas med 6 miljoner kronor i fast

penningvärde i förhållande till 2000.

Tabell 4.25:5 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

67 242

Minskat resursbehov

-6 000

Makroekonomiska

förutsättningar

278

Förslag 2001

61 520

4.1.6 25:6 Bidrag till vissa studiesociala

ändamål

Tabell 4.25:6 Anslagsutvecklingen för Bidrag till vissa

studiesociala ändamål

Tusental kronor

1999

Utfall

23 894

Anslags-

sparande

333

2000

Anslag

23 935

Utgifts-

prognos

23 935

2001

Förslag

24 462

2002

Beräknat

24 950

2003

Beräknat

25 450

Anslaget omfattar utgifter för stöd till produk-

tion av studielitteratur för högskolestuderande

som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslek-

tiker. Anslaget disponeras av Talboks- och

punktskriftsbiblioteket (TPB) som i samverkan

med andra bibliotek skall förse synskadade och

andra läshandikappade med litteratur. Anslaget

är beroende av studerandeantalet.

En jämförelse mellan budget och utfall 1999

visar ett överskott om ca 0,3 miljoner kronor.

Antalet läshandikappade högskolestuderande

som utnyttjade TPB:s studielitteraturservice

ökade med 22 procent år 1999 i förhållande till

föregående år. Antalet högskoleplatser ökar även

fortsättningsvis, vilket kan medföra att fler

funktionshindrade studenter kommer att behöva

litteratur.

Regeringens överväganden

Antalet studerande med behov av anpassad stu-

dielitteratur har ökat avsevärt under senare år.

Regeringen har under föregående budgetår an-

passat medelstilldelningen till det ökade stude-

randeantalet. Antalet synskadade och funktions-

hindrade högskolestuderande förväntas fortsätta

att stiga något. TPB kommer under den kom-

mande treårsperioden att föra över mellan 7 000

och 10 000 analoga talbokstitlar till digitalt for-

mat. Prognosen för 2000 visar att anslaget

kommer att förbrukas i sin helhet. Kostnader för

produktion av studielitteratur för studerande

som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslek-

tiker beräknas till 23,9 miljoner kronor för bud-

getåret 2001. TPB bör få bemyndigande att be-

ställa sådan produktion av studentlitteratur som

förfaller till betalning efter budgetåret 2001 till

ett belopp av 3 miljoner kronor.

Tabell 4.25:6 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

(tkr)

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräkn.

2002

beräkn.

2003

beräkn.

Utestående 1

förpliktelser vid

årets början

2 499

1 850

2 518

Nya förpliktelser

1 850

2 000

3 000

Infriade

förpliktelser 1,2

2 499

1 332

2 518

3 000

3 000

Utestående

förpliktelser vid

årets slut

1 850

2 518

3 000

Erhållen/före-

slagen

bemyndigandera

m

1 000

3 000

3 000

3 000

3 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser

2 Förpliktelser till följd av utnyttjade bemyndiganden

Tabell 4.25:6 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

23 935

Makroekonomiska

förutsättningar m.m.

527

Förslag 2001

24 462

4.1.7 25:7 Bidrag till vissa organisationer

m.m.

Tabell 4.25:7 Anslagsutvecklingen Bidrag till vissa

organisationer m.m.

Tusental kronor

1999

Utfall

0

Anslags-

sparande

2000

Anslag

0

Utgifts-

prognos

2001

Förslag

26 223

2002

Beräknat

40 241

2003

Beräknat

40 241

Enligt uppgifter från CSN har korttidsstudie-

stöd och internatbidrag betalats ut till drygt

4 000 personer under 1999. Timersättning har

betalats ut till ca 250 personer.

Av resurserna för korttidsstudiestöd och

internatbidrag (anslag A3, anslagspost 1)

beräknas ca 17 procent avse s.k.

handikappkurser. De anvisade resurserna för de

nämnda stöden, som 2000 sammanlagt uppgår

till 40,2 miljoner kronor, skulle därmed fördela

sig på följande sätt

- korttidsstudiestöd och internatbidrag för

handikappkurser 6,1 miljoner kronor

- korttidsstudiestöd och internatbidrag för

övriga kurser 30,0 miljoner kronor

- timersättning till studerande i särvux

4,1 miljoner kronor

Regeringens överväganden

Regeringens förslag: Medel för korttidsstudiestöd

och internatbidrag skall fr. o. m den 1 juli 2001

anvisas till Sisus och som statsbidrag till

Landsorganisationen i Sverige (LO) och

Tjänstemännens centralorganisation (TCO). Till

Sisus skall anvisas även medel för timersättning

till studerande i vuxenutbildning för

utvecklingsstörda (särvux). Korttidsstudiestödet,

internatbidraget och timersättningen skall vara

skattefria bidrag. Anslaget skall ligga fast på

oförändrad nivå. Medel för administration skall

omfördelas till berörda organ.

Ärendet och dess beredning: I och med att det

nya studiestödssystemet införs den 1 juli 2001

upphör de nuvarande reglerna om

korttidsstudiestöd och internatbidrag samt tim-

ersättning. Enligt studiestödspropositionen

(1999/2000:10) skall medlen för dessa ändamål

inte längre regleras i studiestödslagen utan istället

anvisas som statsbidrag till fackliga

organisationer och handikapporganisationer för i

princip samma utbildningsinsatser som nu.

Utbildningsutskottet har i sitt betänkande

(1999/2000:UbU7) uttalat sig för att regeringen

bör avvakta Kunskapslyftskommitténs

slutbetänkande när det gäller resurser för

studerande med funktionshinder. Under

beredningen har synpunkter inhämtats från

Sisus, LO och TCO vilka tillstyrker förslagen.

Skälen för regeringens förslag: Syftet med

nuvarande korttidsstudiestöd och internatbidrag

har varit att rekrytera kortutbildade till studier av

mindre omfattning för att på så sätt stimulera till

längre kompetenshöjande utbildning. Denna

inriktning skall gälla även fortsättningsvis. Bidrag

skall alltså kunna lämnas för studier i basämnen

som svenska, engelska, matematik och

samhällskunskap. Grundläggande facklig

utbildning bör som hittills kunna rymmas inom

ramen för samhällskunskap. Det ekonomiska

stödet till den enskilde skall som hittills bestå

dels av bidrag i anslutning till bortfall av

inkomst, dels av bidrag för eventuella

internatkostnader i samband med studierna.

Avsikten med resurserna är som nämnts att de

i princip skall styras till personer med kort

tidigare utbildning. Eftersom det i huvudsak är

LO och TCO som organiserar korttidsutbildade

arbetstagare anser regeringen att det är praktiskt

att dessa organisationer får disponera de här

aktuella resurserna. Det är dock viktigt att

framhålla att de fackliga organisationerna har ett

ansvar gentemot alla anställda på en arbetsplats. I

detta ingår även att ombesörja information till

alla anställda om möjligheterna till bidrag.

I samband med överföringen av medel är det

nödvändigt med en väsentlig förenkling av

regelverket. Som allmän princip bör gälla att de

som är i störst behov av utbildningen bör

prioriteras. Vidare bör bidragskonstruktionen

göras mer lätthanterlig så att målen kan uppnås

enklare.

Det nuvarande korttidsstudiestödet är

skattepliktigt och pensionsgrundande. I

fortsättningen bör bidraget inte beskattas. För

den enskilde arbetstagaren är det som regel fråga

om ledighet för deltagande i en kurs på några

dagar eller någon/några timmar i veckan t.ex. i

studiecirkel. En förändring av bidraget kommer

alltså inte att få någon större betydelse för den

framtida pensionen. Däremot är det rimligt med

ett påslag på det beräknade nettobeloppet som

kompensation för bortfall av pensionsrätt och

rätt till semesterersättning. Hänsyn bör också tas

till att beloppet per timme har varit oförändrat

sedan år 1995. En viss höjning av det bidrag som

motsvarar tidigare internatbidrag bör också

övervägas med tanke på att beloppet inte höjts

sedan år 1995.

Det bör få ankomma på regeringen att

bestämma de aktuella bidragens storlek.

Att medel för korttidsstudiestöd och

internatbidrag förs över till fackliga

organisationer stöds av Kunskapslyftskommittén

(KLK) i betänkandet Kunskapsbygget 2000

det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Däremot

anser kommittén att riksdagens beslut bör ändras

på så sätt att medel inte förs över till

handikapporganisationer utan i stället till Sisus.

Kommittén anser att myndigheten, som redan

har ansvar för särskilda insatser när det gäller

studerande med funktionshinder, kommer att

kunna fördela resurserna i större utsträckning

efter de enskildas behov. I fråga om

timersättning för studier i särvux anför KLK att

en majoritet av dem som får timersättning

antingen arbetar i Samhall eller har lönebidrag.

Kommittén anser att några timmars studier per

vecka i särvux bör kunna ske på betald arbetstid

och att denna möjlighet bör kunna åstadkommas

inom ramen för ett avtal med Samhall.

Regeringen anser att det finns skäl att följa

KLK:s förslag när det gäller resurser som är

avsedda för funktionshindrade. Vissa medel

föreslås alltså få disponeras av Sisus för bidrag till

personer som har inkomstbortfall och/eller

internatkostnader på grund av studier. Det skall

vara möjligt att få stöd enligt samma principer

som nämns i föregående avsnitt. Men det är

självfallet önskemålen om stöd för kurser som

särskilt vänder sig till handikappade, i syfte att

öka möjligheterna till arbete och deltagande i

samhällslivet, som också bör tillgodoses i den

utsträckning resurserna medger. Liksom nu bör

det vara möjligt att stödet söks enskilt eller

kollektivt av en handikapporganisation.

Myndigheten och avnämarna bör efter hand

kunna komma överens om praktiska

hanteringsordningar.

När det gäller stöd motsvarande nuvarande

timersättning bör särvux-studerande, som har

förlust av inkomst, som nu, kunna söka stödet

enskilt. Sisus kan också, med utgångspunkt i

förslag av KLK, pröva om det är funktionellt att

träffa avtal med Samhall innebärande att Samhall

ersätts för utbetald lön för dem som går i särvux

på betald arbetstid. I sådant fall behöver den

enskilde arbetstagaren inte välja att begära ledigt

från arbetet.

Författningsreglering

Under förutsättning av riksdagens godkännande

kommer regeringen att i förordning reglera vad

som fr.o.m. den 1 juli 2001 skall gälla för

korttidsstudiestöd, internatbidrag och

timersättning för deltagare i särvux.

Den nu föreslagna utformningen av

korttidsstudiestödet, internatbidraget och

timersättningen kan också komma att kräva vissa

lagändringar. Bestämmelser i skattelagstiftningen

samt bestämmelser om överlämnande av

förvaltningsuppgifter till enskilda och därmed

sammanhängande frågor om offentlighet kan

komma att beröras. Den närmare utformningen

av dessa bestämmelser behöver dock beredas

ytterligare. Regeringen avser därför att i särskild

ordning återkomma med förslag till lagändringar.

Administrationsresurser

Under anslaget 25:76 Centrala

studiestödsnämnden under Uo 16 Utbildning och

universitetsforskning bör på helårsbas 1,4 miljoner

kronor, som tidigare anvisats till CSN, avdelas

för administrationskostnader. Det bör ankomma

på regeringen att fördela dessa medel.

Tabell 4.25:7 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

0

Resursbehov

26 223

Förslag 2001

26 223

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Innehållsförteckning

1 Nya anslagsbenämningar 29

Tabellförteckning

1.1 Nya anslagsbenämningar 29

1 Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på

anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med tabellen

är att underlätta övergången till de nya

benämningar som följer av att politikområden

införts.

Tabell 1.1 Nya anslagsbenämningar

A1

25:1

Studiehjälp m.m

A2

25:2

25:3

Studiemedel m.m.

Studiemedelsräntor m.m.

A3

25:4

Vuxenstudiestöd m.m.

A4

25:5

Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss

föräldrautbildning i teckenspråk

A5

25:6

Bidrag till vissa studiesociala ändamål

A6

25:4

Vuxenstudiestöd m.m.

A7

25:4

Vuxenstudiestöd m.m.

nytt anslag

25:3

Studiemedelsräntor m.m.

nytt anslag

25:7

Bidrag till vissa organisationer

 Lagen omtryckt 1987:303.

 Senaste lydelse 1999:1340.

 Senaste lydelse 1997:1215.

 Senaste lydelse 1997:1215.

 Senaste lydelse 1997:1215.

 Senaste lydelse 1997:573.

 Senaste lydelse 1997:1215.

 Senaste lydelse 1988:877.

 Senaste lydelse 1988:877.

 Senaste lydelse 1988:877.

 Senaste lydelse 1988:877.

 Senaste lydelse 1988:877.

1 Senaste lydelse 1997:1216.

 Nytt anslag uppförs

 Nytt anslag uppförs

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

2

5

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

14

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

1

1

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

1

15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

26

25

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

28

29

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 15BILAGA 1

26

1