Regeringens skrivelse 1993/94:252

Insatser på miljöområdet till Central- och Östeuropa

Skr. 1993/94:252

Regeringen överlämnar denna skrivelse tiU riksdagen. Stockhohn den 19 maj 1994

Cari[REDACTED_EFTERNAMN]

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

(MUjö- och naturresursdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen ger regeringen en redovisning av det stetUga finansieUa stöd och övrigt bistånd på mUjöområdet som lämnate tiiU ländema i Central-och Östeuropa budgetåren 1990/91-1993/94 (prop. 1989/90:100 bU. 5, bet. 1989/90:UU15, rskr. 1989/90:223, prop. 1990/91:100 bU. 5, bet. 1990/91:UU15, rskr. 1990/91:242, prop. 1991/92:100 bU. 4, bet. 1991/92:UU16, rskr. 1991/92:233, prop. 1992/93:99, bet. l992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoUl9, rskr. 1992/93:361). Centtal- och Östeuropa omfettar i skrivelsen närområdet, dvs. Estland, Lettland, Liteuen, Polen och delar av nordvästra Ryssland utom på kämsäkerhete- och sttålskyddsområdet då även Ukraina, Vitryssland och Kaszakstan ingår. Skrivelsen tar mer fördjupat upp frågor om genomförandet. Skrivelsen redovisar det intemationeUa samarbete som rör mUjöområdet och som har relevans för det svenska mUjöbiståndet tiU Central- och Östeuropa. Skrivelsen mnehåUer också en bifega som upptar hittiUs beslufede åtgärder. För budgetåret 1994/95 har ytterUgare medel anvisate (prop. 1993/94:100 bU. 4, bet. 1993/94:UU16, rskr. 1993/94:215, prop. 1993/94:100 bU. 13, prop. 1993/94:100 bU. 15, bet. l993/94:JoU15, rskr. 1993/94:209).

1 Riksdagen 1993/94. 1 saml. Nr 252

Innehållsförteckning

Skr. 1993/94:252

1     Inledning..................................................... 

3

1.1  Utgångspunkter för biståndet............... 

3

1.2  Det intemationeUa samarbetet............ 

5

2     Åtgärdsprogrammet för Östersjön............... 

8

2.1

Förvaltningsstöd   ............................... 

10

2.2

Kunskapsöverföring, jordbmksområdet      

12

2.3

Investeringar i avloppsreningsanfeggningar         

13

2.4

Naturvårdsplaner för kustfeguner och våtmarker ....

14

3................................................................ Energieffektivisering  

ckH  satening  på   fömybar  energi

m.m........................................................... 

14

3.1

Trafik.................................................. 

14

3.2

Energi.................................................. 

15

4     Kärnsäkerhet och strålskydd   .................... 

20

4.1

Kärnsäkerhet   .................................... 

20

4.2

Stilskydd   .......................................... 

23

5     Kunskapsöverföring och tekniskt bistånd...... 

24

5.1

Stetens naturvårdsverk....................... 

25

5.2

BITS   ................................................ 

25

5.3

SIDA   ................................................ 

27

6     Annan finansiering av mUjöinsatser i Östeuropa  

27

6.1

NEFCO    och   de    intemationeUa    finansierings­instituten      

28

6.2

Övriga nordiska länder   ...................... 

29

7     Sammanfettning......................................... 

29

BUaga

1       Inledning

Skr. 1993/94:252

1.1    Utgångspunkter for biståndet

Fömtsättningama för mUjöförbättringar i Central- och Östeuropa har förändrate markant i och med övergången tiU demokrati och marknads­ekonomi. En av de fyra målsättningama för det svenska samarbetet med Centiial- och Östeuropa är att stödja åtgärder för att förbättra mUjön. MUjöproblemen är i vissa områden mycket stora. Hälsoproblem, som följer av föroreningarna, dominerar inom traditioneUa industriregioner. Stora landområden är att betrakfe som ekologiska katasttofområden. De gränsöverskridande föroreningarna, främst tUl luft och hav är av be­tydelse för många länder. Åtgärder i Central- och Östeuropa måste riktes såväl mot lokafe hälsorefeterade mUjöproblem som mot gräns­överskridande föroreningar. De fleste länder i Central- och Östeuropa har skrivit på de intemationeUa mUjöavtal som reglerar utefepp tiU luft och vatten av vissa förorenande ämnen som t.ex. svavel, kväveoxider och närsalter. Genom att åtgärda dessa uteläpp kommer man normalt också åt andra utefepp av mer lokal karaktär. Även sanering av markområden behöver göras.

Sverige och andra givarfender kan aldrig tiUgcxlose de stora behov som finns i Central- och Östeuropa. De störste insatsema måste göras av ländema själva. Övergången tiU marknadsekonomi stimulerar ett mer effektivt resursumyttjande och ett demokratiskt styrelseskick möjUggör en aktiv mUjöopinion. En väl fimgerande marknadsekonomi kräver att vissa spelregler festetäUs. Fungerande administrationer, fegstiftning och planeringsmstmment anpassade tiU den nya situationen saknas. Det nationelfe kreditutrymmet är mycket begränsat för fegavkastande in-frastmkturinvesteringar av den typ mänga mUjöinsatser utgör. Den kommunafe ekonomin och admirustrationen fungerar däUgt. Det finns ingen eUer begränsad erfarenhet av marknadsmässig prissättning av kommunala tjänster som sophantering, vatten och avlopp liksom energi. Det har mot denna bakgmnd varit viktigt att ett tidigt stöd riktete mot kompetensuppbyggnad, instittationsstärkande åtgärder och fegstiftning. Härvid är stöd tiU förebyggande insatser av stor betydelse. Denna typ av insatser utgör dessutom ett viktigt komplement tiU de investeringar som genomförs bl.a. i de uitemationeUa finansieUa institutionernas regi. TiUgången på medel för institutionsuppbyggnad och andra former av kunskapsöverföring är ofta en begränsande fektor i dessa sammanhang. Genom att den administrativa kapaciteten stärks förbättras dessutom mottegarländemas fömtsättningar att genomföra viktiga mUjöinveste-ringar.

Fömtsättningama börjar nu skapas för att ge finansieUt stöd också tiU investeringar.

Ländema i Sveriges närområde prioriteras i det bUaterafe samarbetet där både mUjöeffektema och själva etebleringen av samarbete gagnar såväl mottegarland som svenska intressen.

Regeringen skapade genom omfeggningen av energibeskattningen Skr. 1993/94:252 hösten 1992 (prop. 1991/92:150 bU. 1:12, bet. 1991/92:JoU24, rskr. 1991/92:355) helt nya fömtsättningar för stödet tiU Öst- och Centtal-europa. TiU skillnad fiån tidigare fick nu en stor del av mUjöinsatsema redovisas på egna ansfegsposter. Det innebar en kraftig utökning av resursema vUket har möjUggjort konkreto och framgångsrika mUjöför-bättrande åtgärder. Tidigare fanns det inte medel anslagna tiU konkrete mUjöinvesteringar, utan de msatser som gjorte utgjordes huvudsakUgen av kunskapsöverföring. Beslutet hösten 1992 blev därmed startskott för mer omfettande mUjömsatser i Östersjöområdet. Tack vare ett skynd­samt programarbete från myndighetemas sida har stödinsatser snabbt kunnat komma igång. Det gäUer såväl Stetens kämkraftinspektion, SKI, och Stetens sttålskyddsinstitut, SSI, som Närings- och teknikutveck­lingsverket, NUTEK. Inom ramen för Åtgärdsprogrammet för Östersjön fenns vid denna tidpunkt mellan ländema överenskonma prioriteringar som kunnat bU utgångspunkten för olika former av kunskapsöverföring och förberedelser för mer långsiktiga investeringar. Utöver Beredningen för intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS, med sin roU inom det tekniska biståndet har feckmyndighetema umyttjate för att genomföra väl definierade program. Det gäUer SSI vad avser stiiål-skydd, SKI för kämsäkerhet och NUTEK för energirelaterade åtgärder Naturvårdsverket, SNV, har fått ansvar för kunskapsöverföring inom ramen för bl.a. Östersjöprogrammet. Lantbmksuniversitet, SLU, an­visades sma medel i ett senare skede och har ägnat viss tid under det senaste året att bygga upp ett stödprogram vad gäUer att minska jord­bmkete mUjöpåverkan i Estiand, Lettiand, Liteuen, Polen och Ryssland. Redan nu går det att påvisa utefeppsminskningar teck vare de svenska mUjöinsateema. NUTEK:s konvertering av fossUbränsleeldade anlägg­ningar har lett tiU minskade utefepp. NUTEK:s insatser redovisas i avsnitt 3.2. Senast under hösten väntes regeringen kunna fetta beslut om omfettande sateningar på avloppsrening i Baltikum.

I avsmtt 2 beskrivs det s.k. Östersjöprogrammet. TiU sin karaktär är dette ett gemensamt program som avser insatser i såväl öst- som väst­länder för att återstäUa Östersjöns ekologiska balans. Inom ramen för dette program har ländema gemensamt och i samverkan med de intema­tioneUa finansieringsbankema, främst Världsbanken (IBRD) och Euro­peiska utvecklingsbanken (EBRD), prioriterat ett antal åtgärdsobjekt. Många av dessa är mvesteringsobjekt, t.ex. kommunafe avloppsrenings­verk. I och med att ländema stäUt sig bakom prioriteringarna under-fetfes beredningen av objekten och arbetet med att reaUsera investering­ araa kan påskyndas.

I Östersjöprogrammet har åtgärdsobjekten valte ut med hänsyn tUl deras skadeverkningar på mUjön och de mUjöförbättringar som skuUe komma tUlstånd om de åtgärdades. Kosbiadseffektiviteten Uksom det mottagande landete prioriteringar spelar därvid en stor roU inte bara inom Östersjöprogrammet utan mer genereUt då det gäUer olika projekt.

Energisektom bidrar starkt tiU mUjöförstöring i Central- och Öst- Skr. 1993/94:252 europa. Den stora kolanvändningen är en aUvarUg kälfe tiU ferUga utefepp tiU luft. Reningsutmstning saknas i de fleste feU. Effektiviteten är feg både vad gäUer energiproduktion, distribution och energianvänd­ning. I många länder är beroendet av utiändska fossife bränslen stort. Det gäUer t.ex. i Baltikum. På gmnd av det aUvarUga energiför-sörjningsfeget kan inte dåUga kärnkraftverk avvecklas i den takt som vore önskvärt ur säkerhetesynpunkt. Sverige har bl.a. av dessa skäl valt att göra insatser inom energiområdet som riktes mot energieffektivise­ring och utbyte av unporterade fossUa bränslen tiU lokafe biobränslen. Sådana insatser blir också kostnadseffektiva åtgärder för att begränsa klimatförändringar genom minskade koldioxiduteläpp.

En annan utgångspunkt mot denna bakgmnd har också varit att för­stärka kompetensen och möjUghetema att vidte säkerhetehöjande åt­gärder i de kämreaktorer i vårt närområde som är av samma typ som Tjemobyl, s.k. RMBK-reaktorer. Sådana förekommer exempelvis i Ignalina i Liteuen.

Svenska insateer för att förbättra nuljön i Central- och Östeuropa finansieras från ansfeg från Utrikesdepartementet, Kommunikations­departementet, Näringsdepartementet och MUjö- och namrresursdepar­tementet. Medel från Utrikesdepartementet kanaUseras främst vfe Be­redningen för intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS, tiU tekmskt bistånd och kunskapsöverföring. Medel från Näringsdeparte­mentet kanaUseras via Närings- och tekmkutvecklingsverket, NUTEK. MUjö- och naturresursdepartementete medel disponeras av Natur­vårdsverket, Strålskyddsinstitutet, Kämkraftsinspektionen samt Lant­bmksuniversitet, SLU. Hämtöver disponerar Kommunikations­departementet medel för engångsinsatser inom trafikområdet i Central-och Östeuropa.

I mUjöbistånd inkluderas insatser för kämsäkerhet och strålskydd samt stora delar av insateema på festighetsdate- och lantmäteriområdet.

Projekt med anknytning tiU mUjö och energi utgör drygt 20 % av alfe bUaterala insateer som finansieras ur Utrikesdepartementete budget för samarbete med Central- och Östeuropa. DärtiU kommer nära 15 % som avser samarbete på kämsäkerhete- och strålskyddsområdena.

Hefe samarbetet med Central- och Östeuropa är föremål för utvärde­ring av Sekretariatet för analys av utvecklingssamarbete (SAU). Stu­diens syfte är att analysera ändamålsenUgheten av och effektiviteten i samarbetet. Slutrapporten kommer att presenteras i december 1994. Delstudiema kommer att redovisas under hösten 1994. En av dessa delstudier handlar om mUjöbiståndet. Denna skrivelse innehåUer inte någon utvärdering av stödet.

I bihga tiU denna skrivelse redovisas beslutede åtgärder.

1.2   Det intemationella samarbetet

Skr. 1993/94:252

Det intemationeUa meUanstetiiga mUjösamarbetet med permanente intemationeUa fora för att på mellanstetUg nivå söka bemästra de stora gränsöverskridande utefeppen startade omkring år 1970. Flera av de under 1970-talet tillkomna överenskommelserna fick karaktär av ram­konventioner som under 1980-talet utveckfedes tiU mer bindande åtegan­den om kvantitetiva åtgärder i syfte att minska befestningen på ekosyste­men. E>et intemationeUa samarbetet och överenskommelserna är i många feU nödvändiga för att skapa fömtsättmngar för Sverige att uppnå sina nationeUa mUjömål om håUbar utveckling och kritiska befestningsgränser. Det gäUer t.ex. försurningen av mark och över­gödningen av våra angränsande havsområden. Nedan redovisas det intemationeUa samarbete som har relevans för mUjöbiståndet tiU Central-och Östeuropa.

Processen med "Environment for Europé", EFE, inleddes i samband med ett mUjöministermöte i Döbris i dåvarande Tjeckoslovakien år 1991. I april 1993 höUs en ministerkonferens i Liizem där principema för mUjöaktionsprogrammet för Central- och Östeuropa, EAP (Envkon-ment Action Programme), antogs.

Sverige har aktivt verkat för att åtgärdsprogrammet för Östersjön skaU utgöra ett vUctigt underfeg för EAP och uppmärksammas i det europeiska sammanhanget. EAP kommer att följas upp vid en ministerkonferens i Sofia år 1995. EFE kommer att spefe en central roU i dette arbete.

Aktionsprogrammet behandlar integreringen av mUjöfrågor i länder­nas poUtik samt sätter kriterier för prioritering av mUjöinvesteringar. För att underfetta genomförandet av programmet eteblerades två fora vid Luzemmötet. En arbetegmpp för att främja mUjöinsatser i samband med ekonomiska och poUtiska reformer hanterar kunskapsöverföring för oUka ändamål och "Project Preparation Committee (PPC)" som skaU underlätte samordning av mUjöprojekt meUan bUaterafe givare samt mellan bUaterala givare och intemationeUa finansieringsinstitut.

För att återstäUa Östersjön i ekologisk balans har Sverige och län­dema mnt Östersjön år 1974 anslutit sig tiU Hebingforskonventionen. Konventionen omfettar bl.a. reglering av båttrafikens mUjöpåverkan, förbud mot utefepp av vissa ämnen, förbud mot dumpning samt skyldig­het att tiUämpa bäste tiUgängUga teknik och bäste mUjöpraxis för land­baserade käUor. Konventionen har reviderate 1992. Arbetet mom Helsingforskonventionen sker inom en särskUd kommission, HELCOM. Inom HELCOM pågår arbete med att utveckfe och precisera regleringar för uteläpp tiU Östersjön. Dessa kan sedan antes av ländema i form av rekommendationer. För att påskynda arbetet med Östersjöns rening har ländema gemensamt arbetet fiam och stäUt sig bakom ett åtgärdspro­gram för Östersjön. I åtgärdsprogrammet identifieras 132 konkrete uteläppskäUor i ländema mnt Östersjön. Dessa är de objekt som man gemensamt enate om bör åtgärdas först. Häratöver tar programmet upp de insateer i form av kunskapsöverföring, regleringar och institutions­byggande som behövs firamför aUt i länderaa i Central- och Östeuropa.

Vid en mmisterkonferens i Karlskrona år 1992 inleddes arbetet med Skr. 1993/94:252 Östersjövisionen 2010, "Visions and Strategies for the Baltic Sea Region 2010". Östersjövisionen syftar tiJI att lyfta fiam de industrieUa, kulUi-relfe och naturgeografiska resurser som Östersjöområdet sammanfeget förfogar över samt hur ett intensifierat samarbete främst mom fysisk planering kan bidra tiU en håUbar utveckling i regionen.

På kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet inleddes ett samarbete med de baltiska ländema och Ryssland budgetåret 1991/92. Kämsäkerhetein-satsema har koncentrerate tiU samarbetet med säkerhetemyndigheter och tUl korteiktiga säkerhetehöjande åtgärder vid reaktorer i Sveriges närhet med tyngdpunkt lagd på myndighetema i Liteuen och kärnkraftverket i Ignalina. Stiålskyddssamarbetet har främst koncentrerate tiU att stärka myndighetsamarbetet, att bygga upp radiologisk mäticompetens, att bygga upp en beredskap för radiologiska olyckor och tUl hantering och förvaring av radioaktivt avfeU. Samarbetet har hittiUs främst koncentre­rate tiU de baltiska länderna. Kämsäkerhete- och strålskyddssamarbetet samordnas såväl på nordisk bas som mom ramen för IntemationeUa atomenergiorganet (lAEA) som mom G-24, vUket består av de 24 OECD-ländema samt EU:s Östeuropaprogram inom området. Sverige bidrar också tiU den multifeterala kämsäkerhetefond som upprättate inom ramen för Europeiska utvecklingsbankens (EBRD), verksamhet.

Transportministrama i Östersjöregionen inledde år 1992 ett samarbete om trafik, imljö, uifirastmktur och trafiksäkerhet "BaUic Sea Conference of Ministers of Transport". Sverige har ansvaret för en arbetegmpp om trafik och mUjöfrågor. Två andra arbetegmpper har arbetet paraUelt. En gmpp om infrastmktur och en gmpp om trafiksäkerhet. Uppgiften för arbetegmppen om trafik och mUjö har varit att te fram underfeg om trafik och mUjö i Östersjöregionen och att föreslå gemensamma åtgärder utifiån vilka regeringarna kan gå vidare i ett framticfe samarbete. Ut­gångspunktema har varit att beskriva de mUjöproblem som är förknip­pade med transporter, beskriva den intemationeUa och nationelfe feg­stiftningen och konventioner samt beskriva vilka medel som är nöd­vändiga för att uppnå ett miljöanpassat transportsystem.

Inom det nordiska samarbetet har vissa medel använte för mUjöin-sateer i Östeuropa. De nordiska mUjöministrama och finansministtama avser mötes den 6 juni för att vidare diskutera möjUgheten att samordna finansieringen av de fortsatta nordiska insatseraa för att motverka mUjöproblemen mklusive kämsäkerhet och sttålskydd i Östersjö- och Barenteregionen. Hämtöver finns det nordiska mUjöfinansieringsbofeget NEFCO vars uppgift är att i Nordens närområden underlätte genomfö­randet av mUjöprojekt som bygger på samarbete på företegsnivå och som ger positiva mUjöeffekter inom Norden. Samarbetet gmndas oftast på samföreteg s.k. joint veniures.

KUmatkonventionen undertecknades i samband med FN:s konferens

om mUjö- och utveckling i Rio de Janeiro i juni 1992. Klimatföränd­

ringar är ett globalt problem som kräver samverkan mellan aUa nationer

för att komma närmare en lösning. De industriaUserade ländema svarar

för närvarande för mer än 75 % av de globafe koldioxidutefeppen.

7

MöjUgheten att vidte åtgärder för att minska koldioxidutefeppen varierar Skr. 1993/94:252 emeUertid kraftigt mellan olika länder. Koldioxidutefeppen per capite från energisektom i Central- och Östeuropa är mer än dubbelt sä höga som i Sverige. MargmaUcostiiadema för åtgärder i Östeuropa Ugger också på en betydUgt lägre nivå än i Sverige. Klimatkonventionen in­nehåUer vissa gmndfeggande bestämmelser om s.k. gemensamt genom­förande, vUket syftar tiU att utforma åtgärder på ett kostiiadseffektivt sätt. Den närmare utformningen av reglema om gemensamt genomfö­rande kommer att behandlas inom ramen för arbetet med klimatkon­ventionen. Hit hör bl.a. frågan om utefeppsminskningar som finansierate av ett land skall kunna bytas ut mot ätgärder i det egna landet. Flera projekt har påbörjate mnt om i världen för att vinna erferenheter, som kan feggas tiU gmnd för mer detaljerade och operativa regler för ge­mensamt genomförande. Även den biohgiska mångfaldskonventionen undertecknades i anslutning tiU FN:s konferens om mUjö och utveckling år 1992. Konventionen har trätt i kraft och ett förste partemöte kommer att äga mm i december 1994.

Konventionen om hngväga gränsöverskridande föroreningar, LRTAP, utarbetedes av FN:s ekonomiska kommission för Europa år 1979. Konventionen trädde i kraft 1993. Konventionens syfte är att begränsa och så långt möjUgt gradvis förhindra gränsöverskridande luftföroreningar. Konventionen innehåUer bestämmelser om infor­mationsutbyte, forskning och övervakning. Under konventionen finns för närvarande protokoU som reglerar partemas åteganden vad gäUer utefeppsbegränsningar av svaveldioxid, kväveoxider och flyktiga orga­niska ämnen (VOC).

SvavelprotokoUet har nyUgen reviderate. Det nya protokoUet mnebär att man utgått från kritiska befestningsgränser och kostnadseffektiviteten av åtgärder då man utformat partemas åteganden. ProtokoUet innehåUer inga finansieUa mekanismer men möjUgheten tiU s.k. gemensamt ge­nomförande fiinns. Kriterier för gemensamt genomförande kommer att utarbetes senare av den beslutede styrelsen.

De intemationelh firmnsieth institutionerrm, firamför aUt Världs­banken (EBRD) och Europeiska utvecklingsbanken (EBRD) spelar ge­nom sin utlåning en viktig roU när det gäUer mUjön inom närområdet. Med tanke på instittitionemas ledande ställning i samordningen av det intemationeUa stödet och de stora administrativa resurser som de för­fogar över är det nattirUgt att utnyttja de möjUgheter tiU samfinansiering som erbjuds. Sådan samfinansiering kan i vissa feU innebära att projekt­beredningen tar längre tid än vid rent bUaterafe insatser. Detfe uppvägs dock mer än väl av den större volym som en gemensam insate ger. Den omfettande granskningsprocess som bankemas projekt genomgår, bl.a. i form av nuljökonsekvens-beskrivningar, mnebär dessutom ökade fömtsättningar för att projekten långsUctigt ger positiva resultet. Sam­finansiering ger dämtöver konkrete möjUgheter att påverka instittitioner-nas intema låneplanering.

Regeringen anser att det är vUctigt att stödja de svenska ideelfe mUjö-    Skr. 1993/94:252 organisationemas europeiska samarbete inklusive Östeuropa. 2 mUjoner kronor per år har ansfegite tiU detta ändamål vfe MUjö- och naturresurs­departementet.

Om Sveriges EU-avtal undertecknas kommer det att vara möjUgt att som observatör delte i unionens olika möten, vilket i förste hand är aktueUt för programmen PHARE (för Centraleuropa och BaltUcum) och TACIS (för OSS-stetema).

Regeringen avser att under mterimfesen närmare analysera och kart­fegga hur ett eventueUt medlemskap i EU inverkar på det svenska mUjö-samarbetete innehåU och utformning.

2     Åtgärdsprogrammet för Östersjön

De störste insatsema vad gäUer mUjöbistånd går tiU åtgärdsprogrammet för Östersjön.

Inom ramen för HELCOM (Helsingforskommissionen) har ett åt­gärdsprogram för Östersjön tegite fram gemensamt av aUa länder i tUlrinningsområdet i nära samarbete med Världsbanken, Europeiska utvecklingsbanken, Europeiska investeringsbanken och Nordiska in-vesteringsbanken. Sverige var tiUsammans med Polen uutiativtegare tiU steteministerkonferensen i Ronneby år 1990 som resulterade i beslut om att te firam ett åtgärdsprogram för Östersjön. Genomförandet av pro­grammet samordnas mom en kommitté mom HELCOM (PYTY, Programme Implementetion Task Force).

I programmet beskrivs vilka åtgärder som bör vidtes under komman­de 20-årsperiod för att återstälfe Östersjöns ekologiska balans. Utöver de 132 konkrefe uteläppskäUor som identifierate beskriver programmet också behoven av lagar och regleringar, mUjömedvetenhet och utbUd­ning hos befolkningen samt kunskapsöverföring inom bl.a. dessa om­råden tiU ländema i öst. UtefeppskäUoma som tes upp i programmet är de objekt som bedöms behöva åtgärdas först. UtefeppskäUoma består fiamför aUt av reningsverk, industrier och jordbmk.

Miljöeffekter av programmet

När de i programmet utpekade UtefeppskäUoma har åtgärdate beräknas, enUgt HELCOM-PITF Annual Report 1993, att de årUga utefeppen av kväve och fosfor minska, fiån de käUor där beräkningar kunnat göras, med 74 000 ton respektive 16 000 ton. Uteläppen av BODj, dvs. syre-förbmkande ämnen i form av oUka organiska avfaUsrester som det tar 5 dagar för vattnet att bryte ner, beräknas minska med 500 000 ton årU­gen. Uteläppsreduktionen från jordbmket har inte kunnat beräknas annat än för Sverige. Samtiiga länder har dock åtegit sig att mmska uteläppen av närsalter i storleksordningen 50 % tUl 1995.

Resurser tiU programmets genomförande

Skr. 1993/94:252

De totafe kosmadema för programmet har beräknate tiU 18 mUjarder ECU, (ca 150 mUjarder kronor) där ca hälften är kosmader för att åtgärda UtefeppskäUoma och resten en uppskatttiing av kostiiaden för kunskapsuppbyggnad, stärkande av institutionelfe åtgärder samt ökad mUjökunskap. Kosmadema är framför aUt hänförUga tiU insatser i de baltiska ländema, Polen och Ryssland samt foma Östtyskland. Störsfe delen av kosmadema är lokafe kosmader dvs. sådana som betalas med inhemska medel. Av programmete totafe kostnader för investeringar har hittUls 2,78 mUjarder ECU avsatte. Ca 1,5 mUjarder ECU avser lokafe insateer i västiändema. Sverige har hittUls bidragit med 250 mUjoner kronor i finansieUt stöd tUl insatser inom åtgärdsprogrammet tiU län­dema i Central- och Östeuropa. För budgetåret 1994/95 har riksdagen beslutet om ytterUgare 126,3 mUjoner kronor tiU programmet samt 10 mUjoner kronor i bifeteralt förvaltiiingsstöd och kunskapsöverföring där övervägande del går tiU programmet.

Programmets komponenter

-

Förvaltningsstöd (mUjöpoUtik, fegar och regleringar)

-

Kunskapsöverföring

-

Investeringar i infrastmkmr dvs. såväl punktkäUor i form av utefepp från reningsverk och djurfarmar som läckage firån jordbmket

-

Namrvårdsplaner för kustfeguner och våtmarker

-

TiUämpad forskning

-

Ökad mUjömedvetenhet och mUjöutbUdning

Inom kommittén för programmete genomförande, PITF, har man fest­stäUt samordningsansvar, s.k. lead party-ansvar, för de olika delama av programmet. Sverige har fått särskUt ansvar för att följa och samordna insateer som görs på avloppsreningsområdet. Finland har motsvarande ansvar för industrisateningar, Tyskland och Polen delar på jordbmksom­rådet och Tyskland ansvarar också för förvaltningsstöd och kunskaps­överföring tiUsammans med ICLEI (Intemational Environmental Agency for Local Govemmente) och UBC (Union of Baltic Cities). WWF (World Wide Fund For Nature) har det samordnande ansvaret för natur­vårdsplaner etc. CCB (CoaUtion Clean Baltic) samordnar insatser för ökad mUjömedvetenhet och mUjöutbUdning.

I mars 1993 höUs en resursmobiUseringskonfercns i Gdansk i Polen

där framför aUt de bUaterafe msateema med finansieUt stöd tiU ländema

i öst, samt de intemationeUa finansieringsinstimtens (Världsbanken,

Europeiska investeringsbanken, Europeiska utvecklingsbanken och

Nordiska investeringbanken) pågående arbete med genomförandet av

åtgärdsprogrammet redovisades. Vid konferensen antog minisbama en

deklaration där bl.a. ländema mnt Östersjön rekommenderas att an­

vända avgifter för bl.a. mUjöskadUga uteläpp. Vidare skaU enUgt dekfe-

rationen aUa tänkbara finansieringslösningar användas på effektivast

10

möjUga sätt och gåvor och annat finansieUt stöd skaU ställas tiU för-    Skr. 1993/94:252 fogande för projektförberedelser.

2.1    Förvaltningsstöd

Budgeferen 1992/93 och 1993/94 (prop. 1992/93:99 bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138 och prop. 1992/93:179 bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) disponerar Stotens nattirvårdsverk totalt 14 mUjoner kronor för bifeteralt förvaltningsstöd och kunskaps­överföring där den huvudsakUga användningen skaU vara tiU projekt som är relevanfe för åtgärdsprogrammet. Bifeterafe kontakter och samarbete mellan myndigheter och instimtioner i Sverige och öst­länderna förekommer sedan tidigare. Många svenska kommuner, som har vänortsavtal eUer på annat sätt bedriver samarbete med sfeder på andra sidan Östersjön har redovisat sma möjUgheter att bidra tUl mUjö­samarbetet genom olika udsytesprogram och projekt med sina vänorter. Konkreto samarbeteförslag finns inom en rad områden såsom dricks-vattenförsöijning, avloppsvattenrening, avfeUshantering, värmeför­sörjning m.m.

Namrvårdsverkete stöd kompletterar det stöd som ges genom Be­redningen för intemationeUt tekniskt ekonomiskt samarbete, BITS. Den huvudsakUga skillnaden är att Naturvårdsverket kan ge stöd i direkt­kontakt med myndigheter i mottagarlandet. Det behöver således mte kanaUseras genom landete regering.

Svenska myndigheter, som har en lång och bred erferenhet av mUjö­arbete, har goda fömtsättningar att kunna göra en betydande insate vad gäUer kunskapsöverföring och förvaltningsstöd.

Förvaltningsstöd fömtsätter en ömsesidig kommunikation. Dette är relativt oproblematiskt så länge det gäUer mUjöpoUtikens naturveten-skapUga frågestäUningar men blir betydUgt mera kompUcerat när det gäUer mUjöpoUtikens institutionelfe frågeställningar. Orsakema Ugger i de historiska skillnadema beträffande lagstiftning och förvaltningsupp-byggnad. Även kapaciteten att te emot förvaltiiingsstöd varierar mellan mottegarländema. Det är viktigt att biståndet inte formas så att de fiam-växande marknadsekonomiema festnar i biståndsfäUan.

Namrvårdsverket har inlett följande samarbete:

\-strategier: Verket organiserade våren 1993 ett veckoseminarium för polska deltogare om hur den svenska mUjöfegstiftningen tillämpas på utbyggnaden av reningsverk med tyngdpunkten i samspelet mellan ramlagstiftning och myndighetetillämpning. Seminariet följs nu upp.

MUjöfarUgt avfaU: Diskussioner har inlette med de lettiska, Utouiska och estniska mUjöministeriema (eUer motsvarande) om en kartfeggning av PCB i de baltiska kraftsystem. Det polska mUjöministeriet har ut­tryckt önskemål om en utbUdning i avfaUshantering på kommunal nivå.

Naturvård: En överenskommelse har natte med det lettiska ministeriet om ett omfettande samarbete inom naturvården som ett led i en lettisk "National Environment Action Plan" i anslutning tiU Dobris-Luzem-Sofia-processen. Ett naturvårdsprojekt drivs också i Estland i

den s.k. Matsalu-bukten. Naturvård finns också med som ett tänkbart    Skr. 1993/94:252 samarbeteområde med Ryssland i Novgorcxl- och Pskov-regionema.

MUjöövervakning och tillsyn: En preliminär överenskommelse har ingåtte med det polska mUjöministeriet om stöd tiU ackreditering efter västeuropeisk standard av ett antal regionala mUjöfeboratorier. Försfeg finns att feboratoriema i Katowice och Tamow skaU ackrediteras. Diskussioner har förte med de estniska, lettiska och Uteuiska mUjö­ministeriema om samma uppgift. Målet är att aUa fyra ländema skaU ha ackrediterade feboratorier.

Förvaltningsuppgifter: En särskUd överenskommelse har nåtts med det estniska ministeriet om tre olika förvaltningsuppgifter. Vidare plane­ras UtbUdning om svensk mUjöpoUtik och om det svenska systemet för tiUståndsgivning och konttoU för såväl Estland som Lifeuen.

Vänortssamarbete m.m.: Samarbete mellan sju kommunförbund i södra Sverige och motevarande organisationer i norra Polen har stötte av BITS. De motsvarande länsstyrelsema har i flera faU haft kontakter med motsvarande vojevodskap. Dette samarbete mnehåUer också en mUjökomponent. Naturvårdsverket anser att denna komponent är så viktig i ett samlat mUjöpoUtiskt perspektiv att den bör få en särskUd uppmärksamhet och viU försöka utveckfe regionafe nätverk avseende myndigheteutövningen kring vattenskydds- och avfeUsfiågor.

För budgetåret 1994/95 har totalt 10 nuljoner kronor beslutete av riksdagen (prop. 1993/94:100 bU. 15, bet. 1993/94:JoU15, rskr. 1993/94:209) för fortsatt förvaltningsstöd och kunskapsöverföring där övervägande del skaU användas för insatser inom ramen för åtgärdspro­grammet.

2.2    Kunskapsöverföring, jordbruksområdet

För mUjöinsatser på jordbmksområdet har 25 mUjoner kronor anvisate tiU insateer i Estiand, Lettiand, Liatuen, Polen och Ryssland (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138). Ansvaret för medlens fördelning har tiUdelate Sveriges lantbmksuniversitet (SLU). Projektet, som benämns Baltic Agricultural Run-off Action Program (BAAP), har inriktete mot demonstration, utbUdning och rådgivning inom jordbmksområdet i syfte att sprida kunskaper om mUjöanpassad jordbmksteknik, djurhållning och växtcxlUng. En utgångspunkt för stödet är övergång från kolchoser tiU private fåmUjejordbmk. I förste hand är flodema Öder och Vistufe i Polen, Nemunas i Liteuen aktuelfe för samarbete men även området kring Rigabukten samt S:t Petersburgs-och Kaliningradområdet är akmelfe.

Målsättningen är att minska läckaget av växtnäring från jordbmket såväl tiU Östersjön som tiU lokala yt- och gmndvattentäkter. Jordbmkete uteläpp spelar en viktig roU för euttofieringen i Östersjön då 30-35 % av kväveutefeppen kommer från jordbmket och motsvarande andel för fosfomteläpp är 10 %.

12

MUjö- och jordbraksmirusterierna i mottegarländema är samarbete-    Skr. 1993/94:252 parter. I Ryssland sker samarbetet med regionafe myndigheter i S:t Petersburg respektive Kaliningrad.

Som utgångspunkt för arbetet har använte den svenskfinansierade studie om föroreningar från jordbmket i Estland, Lettland och Liteuen, som färdigstäUdes år 1993. Vidare har gjorte en sammanställning av andra intemationeUt finansierade projekt inom mUjö- och jordbmksom­rådet i mottegarländema.

I den preliminära anslagsfördelningen har ca 22,2 mUjoner kronor hittiUs intecknate. Sex projekt i Baltikum och Polen har valte ut och har kostnadsberäknate tiU 17,2 mUjoner kronor. För Ryssland har avsatte en ram om 5 mUjoner kronor. Det föratsätte att den svenskfinansierade delen av dessa projekt kommer att vara avslutede senast 1997.

På gmnd av kraftigt höjda kosmader för produktionsmedlen och minskad Uvsmedelsprcxiuktion i de aktueUa ländema har användningen av mineralgödsel och bekämprungsmedel sjunkit tiU samma nivå som för femtio år sedan. Programmet inleds vid en lämpUg tidpunkt då lantbmkamas motivation har ökat betydUgt för att hushåUa med växt­näring och andra insatemedel.

Beroende på de nämnda stmktureUa förändringama är det ttoUgt att Estiand, Lettiand och Liteuen på kort sUct kommer att betydUgt minska sina uteläpp av föroreningar från jordbraket. Men med en förbättrad ekonomi i Uvsmedelsprcxluktionen och ökad prcxluktion finns risk för att uteläppsnivåeraa på längre sikt kan komma att öka. I ett långsiktigt perspektiv kommer det att krävas ytterUgare stödinsatser, framför aUt inom rådgivnings- och uÖjUdningsverksamhet, tiU lantbraket samt för uppbyggnad av regelverk för reglering av jordbmkete mUjöfrågor.

2.3    Investeringar i avloppsreningseiniäggningar

Insatser i avloppsreningsanläggningar bedöms vara en av de kostnads-effektivare åtgärdema för att förbättra Östersjöns mUjö. För dessa projekt behövs ofte finansieUt stöd som komplement tiU annan finan­siering. Stödet kan utgå såväl som lån som gåvomedel. Det avgörs utifrån det enskUda projektete fömtsättningar. Även om ländemas system för avgifteutteg av renings- och vattenavgifter börjar ftmgera, bl.a. med hjälp av den kunskapsöverföring som förmedfes, är dessa intäkter inte tillräckUga för både drift och de stora mvesteringar som krävs initialt. De fyra deltegande utvecklingsbankema (Världsbanken, Europeiska utvecklingsbanken, Europeiska investeringsbanken och Nordiska investeringsbanken) bistår också med extem finansiering i form av lån.

I beslut (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) avsattes 108 nuljoner kronor tiU finansieUt stöd tiJl en eUer flera av­loppsreningsanläggningar i de baltiska ländema. För akute insatser och för hjälp med upprättande av finansieU plan vid avloppsreningsverket i Riga har Stockholm Vatten AB erhåUit 5 mUjoner kronor av dessa. Åtgärdsprogrammet innehåUer ett fiertal  avloppsreningsanläggningar.

Det är viktigt att valet av anfeggningar gmndas på att mottagarlandet Skr. 1993/94:252 självt prioriterar valet av anläggning så att de ekonomiska åtegandena landet självt måste göra verkUgen uppfyUs. En fömtsättning är också att det finansieUa stödet används på ett kostnadseffektivt sätt. En särskild utiiedare (M 1993:10) har tiUsatts för att föresfe vUten eUer vUka anfeggmngar som bör komina i firåga. Uttedaren har avgivit en del­rapport och det slutliga försfeget skaU lämnas tiU regeringen sommaren 1994. I delrapporten görs den preliminära bedömningen att stödet bör utgå tiU en anläggning i vardera baltiskt land i kombination med lån från de intemationeUa finansieringsmstituten. Arbetet med att identifiera motfegare och utarbeto ett färdigt förslag för de svenska medlen är omfettande och tar längre tid än beräknat cfe huvudinriktningen är att det skaU bU projekt som samfinansieras med något intemationeUt låne­institut där en total renovering av reningsverk och avloppsledningar m.m. kan genomföras. En sådan samfinansiering ger i längden avsevärt större mUjöeffekter och är mer kosmadseffektivt än enskUda svenska insatser. Mottegarländemas förändrade syn på objekten och deras möjUghet att avsätta medel utifirån de förändringar som skett sedan programmet upprättedes har bidragit tiU den förlängda handläggnings-tiden.

Att ge stöd tiU projektförberedelser för mUjöinvesteringar är ange­läget då det är en del i investeringsprojekten som offe är svåra att finan­siera för ländema själva. Regeringen har avsatt ca 50 nuljoner kronor av 1993/94 års medel för mUjöinsatser i Östersjöregionen (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoUl9, rskr. 1992/93:361) för stöd tiU i förste hand projektförberedelser. Objekt som kan komma i fråga är sådana som väntes leda tiU investeringar. Stödet planerais att admi­nistreras av BITS och samordnas med Danmark och Finland.

Inför budgetåret 1994/95 har regeringen i prop. 1993/94:100 bU 15, (bet. l993/94:JoU15, rskr. 1993/94:209) föreslagit stöd om ytterUgare 126,3 mUjoner kronor för finansieUt stöd tiU framföraUt avloppsrenings-arUäggningar. Regeringen avser att ge BITS i uppdrag att fe firam för­slag för storleksordningen l(X) nuljoner kronor tiU investeringar som företrädesvis skaU ske genom samfinansiering med de multifeterafe finansieringsinstitutionema där de svenska medlen i form av gåva, mjuka lån ete. bidrar tiU att mobiUsera annat kapital. De 100 mUjoner kronorna kan därigenom ge möjUghet att genomföra projekt för mång­dubbelt större belopp.

2.4   Naturvårdsplaner för kustlaguner och våtmarker

Sverige finansierar tiUsammans med EU:s LIFE-program projekt som skaU leda tiU att skötselplaner för kustfeguner och vikar i ländema i Central- och Östeuropa tas fram. Dessa planer är prioriterade insatser inom åtgärdsprogrammet och skaU arbetas fram mellan berörda länder och experter från Integrated Coastal Zone Planning Management, ICZM. Den totala kosmaden är ca 4,5 mUjoner kronor varav Sverige finansierar 600 000 kronor.

3     Energieffektivisering och satsning på fömybar     Skr. 1993/94:252 energi m.m.

3.1    Trafik

Riksdagen har beslufet att inom ramen för samarbetet om trafik och mUjö i Östersjöregionen, Baltic Sea Conference of Mmisters of Tran­sport, skaU 15 mUjoner kronor avsattes för finansiering av svenska punktinsatser i syfte att stärka koUektivtrafiken (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoUl9, rskr. 1992/93:361) om åtgärder mot kUmatpåverkan m.m.). Inom ramen för ovan nämnda konferens har öb arbetegmpper arbetet. En med trafiksäkerhet, en med infrastmktur och en med trafik och mUjö där Sverige har ansvaret.

Den ekonomiska utveckUngen i Östersjöregionen är beroende av ett väl fungerande transportsystem. Det finns ett stort behov av investering­ar i vägar och mcxlemisering och uppmstning av jämvägsnätet. Bedöm­ningen är att individemas behov av resor samt deras möjUgheter att resa kommer att öka mycket snabbt, särskUt i de sydöstra ländema kring Östersjön. Samtidigt är osäkerheten stor om hur snabbt inkomstema och den private konsumtionen kommer att öka och hur kosmadema för att resa med olika färdmedel kommer att utveckfes.

FörhåUandena och fömtsättningama i de sydöstUga ländema kring Östersjön är sådana att en utbyggnad av koUektivtrafiken i dessa länder bör prioriteras. Ekonomiema präglas av brist på utländsk valufe och medborgamas privatekonomiska simation är svår. Det finns ett stort behov av säkra och mUjövänUga fordon. Dette gäUer även koUektivtrafi­ken där också bristfäUigt underhåU, ineffektivitet och höga driftkost­nader samt omodema tekmska system är akute problem. PrivatbiUsmens omfettning har varit mycket Uten. De fordon som ftmnits har visat en mycket dåUg mUjömässig prestanda. En övergång tiU marknadsekonomi kommer att innebära ökad privatbiUsm, samtidigt som en inttcxiuktion av fordon med bättre mUjömässig prestanda successivt kommer att ske. Rätt genomförd innebär en utbyggnad av koUektivtrafiken att energi­konsumtionen och avgasutefeppen minskar.

Sammanteget konsteterar arbetegmppen för trafiJc och mUjö att det krävs fiera olika åtgärder för att uppnå ett mUjöanpassat transport­system:

-

bättre umyttjande av befintUg teknik och teknisk utveckling,

-

effektivare umyttjande av existerande kapacitet i mfirastmkturen,

-

övergäng tUl mer nuljövänUga transportsätt och

-

reducering av antalet transporter.

Arbetegrappen konstoterade att på många platser där ti:aditionelfe lös­

ningar på trafikproblemen, framför aUt vägbyggande, genomförts har de

grandläggande trafikproblemen återkommit. Kapaciteten och fiamkom-

Ugheten i transportsystemet har minskat genom ökad trafik och straktu­

ren har inte förändrate. Ett effektivt transportsystem kräver nya an­

greppssätt som i tiUägg tiU teknik återspeglar mUjö- och energifirågor

samt sociafe, orgamsatoriska och samhäUsekonomiska aspekter.

.

Exempel på punktinsatser som kan ge omedelbar mUjöeffekt:

Skr. 1993/94:252

-

MaterieUt bistånd

-

Serviceprogram, utbUdning, reservdelar m.m. Dessa insatser skaU utformas så att de också kan avse befintUga fordon.

I syfte att på längre sUct stärka koUektivtrafiken i de baltiska ländema skaU medel avsättas tiU en studie om anpassade koUektivtrafiksystem. Utöver frågor som drift, organisation och fordon finns det skäl att specieUt betona vikten av att utveckla lösningar som baseras på begrän­sade offentUga medel. Det finns flera exempel på lyckade försök i skUda europeiska sfeder där tonvikten har varit anpassning, tiU den socioekonomiska stmkturen och tiU trafiksystemete egenskaper och tiUgängUghet på koUektivtrafik, snarare än utbyggnad av dyra och tekniskt avancerade system.

3.2   Energi 

Bakgmnd

Energisystemen i Central- och Östeuropa uppvisar en rad brister av ekonomisk, teknisk och mUjömässig karaktär. Energianvändningen har varit och är fortferande mycket ineffektiv, vilket beror på att energi-produktema tidigare under den planmässiga ekonomin inte åsattes några egentiiga priser. Det tekniska underhåUet av anfeggningar och nät har varit undermåUgt och mycket få åtgärder har hittiUs vidfegite för att minska föroreningsutefeppen.

De svenska sateningama på energieffektiviseringar och minskade koldioxiduteläpp i Östeuropa har tUlkommit både för att kortsiktigt underlätto energiförsörjningen i berörda länder och för att på ett kost­nadseffektivt sätt bidra tiU att minska uteläppen av koldioxid.

Stödinsatseraa tiU Östeuropa på detto område aktuaUserades av rege­ringen i propositionen (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) om vissa åtgärder inom klimatområdet och i Östersjö­regionen. Riksdagen anvisade i samband med behandlingen av denna proposition 45 mUjoner kronor på tiUäggsbudget för budgetåret 1992/93 för att stödja ett mUjöanpassat energisystem i BaltUcum. Våren 1993 godkände riksdagen regeringens förslag om riktlinjer för den svenska kUmatpoUtiken (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93 :JoU 19, rskr. 1992/93:361). En utgångspunkt för denna stiategi är att klimatpoUtUcen måste utformas i ett interaationeUt perspektiv och i samarbete med jordens alfe steter. De klimatpoUtiska åtgärdema måste också utgå från högt stäUda krav på kosmadseffektivitet. Rangordningen mellan åtgär­dema bör enUgt strategin bestämmas av deras effekt för att minska klimatpåverkan i förhållande tiU kostnaden.

Åtgärder som bidrar tiU energieffektivisering och ökat umyttjande av fömybara energisfeg i Cenö:al- och Östeuropa bör ses som en vUctig del av en svensk kUmatetiategi för att minska koldioxiduteläpp. Rikscfegen beslufede att för budgetåret 1993/94 anvisa 95 nuljoner kronor för detta

program i samband med behandlingen av klimatpropositionen våren    Skr. 1993/94:252 1993.

Regeringen har i årete budgetproposition (prop. 1993/94:100 bU. 13) föresfegit att 87,5 nuljoner kronor anvisas för budgetåret 1994/95 för det fortsatte arbetet mom dette program.

Syftet med åtgärderna från svensk sida är främst att reducera kol­dioxidutefeppen firån energisystemen i Baltikum och Östeuropa. För de mottegande ländema har emeUertid stödet även andra positiva effekter bl.a. i form av minskat beroende av unporterade bränslen och ökad sysselsättning i samband med uttog och bearbebiing av de inhemska energiråvaroma. Stödet disponeras av Närings- och teknUcutveck­hngsverket, NUTEK.

Stödets ändamål och utformning

Programmete övergripande syfte är att minska klimatpåverkan genom energieffektiviseringsåtgärder och ett ökat umyttjande av fömybara energisfeg i Baltikum och Östeuropa. De först genomförda projekten har gått ut på att konvertera fossUeldade pannor så att de kan utnyttja tiUgängUga inhemska biobränslen.

De svenska investeringsmedel som kan ställas tiU förfogande är små i förhållande tiU det investeringsbehov som finns inom energisystemen i Baltikum och Östeuropa. Insatsema i programmet har därför utformate med sikte på att åstedkomma en demonstrationseffekt, som resulterar i följdprojekt finansierade av nationeUa medel. Ett gmndläggande krav har därför varit att projekten kan motiveras ekonomiskt med de fömt­sättningar som gäUer i det mottegande landet. För att programmet skaU ha den önskade demonstrationseffekten har det också varit angefeget att få tiU stånd ett snabbt genomförande av projekten och att undvUca aUtför stora projekt som kräver en kompUcerad koordination eUer längre pe­riod av förstudier och förprojektering.

NUTEK har vidare lagt stor vikt vid att tillämpa enkel och lönsam teknik för att åstedkomma en minskad användning av fossife bränslen. Byte tiU inhemska bränslen innebär att projekten kan ges en förhållande­vis kort återbetalningstid mot bakgmnd av prisskillnaderna mot importe­rade fossife bränslen. NUTEK har också eftersttävat tiUförUtUga tek­niska lösningar som fungerat väl i tidigare projekt.

De svenska medel som hittiUs stäUs tiU förfogande genom NUTEK har gått tiU anläggningsägare i form av lån för instaUationer och som bidrag för teknisk assistans i projekterings- och byggnadsskedet. Ränte­villkoren för lån har motsvarat de som tillämpas av Världsbanken. Dette innebär för närvarande en räntesate om ca 7-8 %. Amorteringstiden är på upp tiU tio år och med en inledande amorteringsfri period på upp tiU två år. Säkerhet för lånen krävs i form av inteckning i anfeggningen eUer en stedsgaranti.

17

2 Riksdagen 1993194. 1 saml. Nr 252

Förväntade miljöeffekter

Skr. 1993/94:252

Tre pannkonverteringsprojekt i vardera Estiand, Lettiand och Liteuen har hittiUs slutförte. Dessa projekt har kunnat genomföras inom en sexmånadersperiod. Två har avsett konvertering från olja och ett kon­vertering från kol. De har en sammantegen investeringskosmad om ca 11 miljoner kronor, som väntes vara återbetald på 3-4 år, och ger följande förväntede resultet:

Post

Värde

.9pe,cifilct värde

Investering

11.000.000

Energiproduktion (MWh/år)

75.000

150 kr/MWh

Kapacitet efter konver­tering (kW)

15.000

750 kr/kW

Koldixoxid reduktion (ton/år)

25.000

Svavelreduktion (ton/år)

155

Stoftreduktion (ton/år)

36

Kväveoxid reduktion (ton/år)

21

Inbesparat bränsle (kr/år)

2.720.000

YtterUgare 16 konverteringsprojekt är under genomförande eUer ut­värdering.

I de baltiska ländema planerar NUTEK nu också projekt för att effektivisera energianvändningen i byggnader, dels i flerfemUjshus dels i offentUga byggnader som skolor och sjukhus. Den teknik som kommer att användas i dessa fäU är isolering av tak, fönstertätning, förbättrad reglering av värmetUlförsehi, förbättrad teppvarmvattendistribution, värmeväxling i undercentraler och mätning.

Ett tredje sfeg av projekt som kan komma ifråga är reduktion av förluster i ffärrvärmedistribution genom att instaUera undercentiler med värmeväxlare och isolering av begränsade Qärrvärmenät.

Även projekt inom elgenerering med kosmadseffektiva åtgärder som balansering av turbiner eUer instmmentering för driftstyming kan bU aktueUa.

Det förste pannkonverteringsprojektet följs upp med en utbUdning och med ett kurs- och informationsmaterial.

18

Samverkan och organisationsformer

Skr. 1993/94:252

NUTEK strävar efter att samverka med bl.a. centrafe och regionafe myndigheter i mottegarländema med inriktning att finna lokafe ansvari­ga partners, t.ex. kommuner eUer energiförefeg som levererar värme tiU bosfeder eUer byggnader. Efter en teknisk/ekonomisk värdering har lämpUga projektförslag valte ut. Utvalda projektförslag har sedan stämte av med berörda ministerier för att undvika att projekt genomförs som inte Ugger i linje med den poUtiken i mottegarlandet. När projektet har startat är det anfeggningsägaren som har ansvar för genomförandet. NUTEK ger konsultetöd när det gäUer att formulera anbudsförfrågan, utvärdering av anbud, upphandling, byggande, driftstart och anlägg­ningsprov.

NUTEK har ett informeUt informationsutbyte om projektförsfeg och pågående projekt med Världsbanken, Europeiska utvecklingsbanken och EU:s kontor i syfte att koordinera verksamheten. I samband med beslut om finansiering av konkrete projekt sker också informationsutbyte med Nordiska mUjöfinansieringsbofeget, NEFCO, Swedecoip, BITS, Export-kredimämnden, EKN m.fi.

Erfarenheter och slutsatser

Arbetet har följte av en oberoende utvärderingsgmpp med deltegare från de medverkande ländema. Gmppens medlemmar har haft som uppdrag att utvärdera och vidarebefordra erfarenheter fiån uppförandet av de förste anläggningaraa i Estiand, Lettiand och Liteuen.

Projekten bygger på de lokala förhåUandena samt på den lokafe am­bitionen att medverka i och driva projekt av dette slag. Utvärderingen av de tre förste projekten har visat på behovet att utbUda och informera bUvande partners för att uppnå ett så bra resultet som möjUgt. Semina­rier och kurser kommer därför att genomföras i anslutning tiU projekten och ulbUdningsmaterial på det lokafe språket kommer att tes fram.

I samband med genomförandet av projekten har ett antal konkrete frågeställningar kunnat identifieras och lösas. Det gäUer sådana frågor som avtal, ansvarsförbindelse, registrering av ansvarsförbindelse, firma-tecknande m.m. I ländema finns Uten erferenhet av lånehantering och situationen påverkas i dagsfeget fortfarande av oklara ägarstmkturer och ofuUständig underbyggande lagstiftning.

Vid de genomförda investeringaraa har orderbeloppen fördefet sig grovt räknat på två tredjedelar importerad utmstning och en tredjedel inhemsk produktion, främst byggnadsarbeten. Svensk tiUverknings­industri har visat sig vara konkurrenskraftig i mtemationeU jämförelse för importerad utmstiiing. I samband med genomförandet av de enskUda projekten har initiativ tegite tiU prcxluktions- eUer affärssamarbete mel­lan svenska och lokala företeg.

19

Framtida Inriktning

Skr. 1993/94:252

Den hittiUs genomförcfe verksamheten visar att det finns ett stort finan­sieringsbehov för energUnvesteringar i Östeuropa. Den svenska låne­finansieringen möjUggör därför genomförandet av projekt som annars skuUe ha dröjt.

Efter en inledande fes med tyngdpunkten i de baltiska sfetema kom­mer nu insateema att utvidgas tiU andra central- och östeuropeiska områden bl.a. Polen och västra Ryssland.

Programmet kommer enUgt NUTEK att inriktos mot projekt som normalt inte fecks in av andra intemationeUa finansiärer som exempel­vis Världsbanken och Europeiska utvecklingsbanken. De svenska pro­jekten med sin mindre omfetbiing kan genomföras snabbt. Den här typen av projekt har också ett demonstrations- och utbUdningsinnehåU för en bred gmpp av mottagare. EU:s PHARE respektive TACIS-program har också en annan mriktning, mot bidrag för tekniskt stöd, men ej finansiering av mindre projekt.

Den pågående verksamheten har gett värdefuUa uisikter om klimat-och mUjöpoUtiska åtgärders ekonomi, genomförande och uteläpps-begränsningamas varaktighet i de mottegande ländema. Dette kunnande bör ge Sverige en möjUghet att konstmktivt bidra tiU det fortsatte m-temationeUa samarbetet inom klimatområdet.

4     Kärnsäkerhet och strålskydd 

4.1    Kämsäkerhet

AUteedan Tjemobylolyckan år 1986 har säkerhetenivån i fiamför aUt de äldre sovjetiskbyggda kärnkraftverken i Östeuropa ifrågasatte. I och med östblockete upplösning i början av 1990-talet har flertalet östländer med denna typ av reaktorer sökt hjälp från väst med att förbättra säker­heten i kärnkraftverken och att få tiUgång tiU västerländskt kunnande och teknik på energiområdet för att trygga en framticfe säker elproduk­tion. De steter som firämst avses är Bulgarien, Liteuen, Rumänien, Ryssland, Slovakien, Tjeckien, Ukraina och Ungem.

Flera av dessa länder är fortferande starkt beroende av kärnkraften för fortsatt tryggad elproduktion och i flera feU också för värmeproduk­tion. Samtidigt är det effektiva energiumyttjandet i det tidigare öst­blocket betydUgt sämre än i väst bl.a. tiU följd av föråldrad och eftersatt teknik på distributions- och användarsidan. Det tidigare planekonomiska systemet har heUer inte främjat insatser för energieffektivisering och energihushållning vUket ytterUgare försvårat den omställningsprocess som nu pågår.

20

Väste insatser för förbättrad kämsäkerhet i öst har tegit feste på dessa    Skr. 1993/94:252 förhållanden. Vid G-7:s toppmöte i Munchen sommaren 1992 fedes principema för kämsäkerhetestödet tiU Östeuropa och det foma Scjv-jetunionen fest genom följande utgångspunkter:

-

alfe aktiviteter skaU avse fredUga syften och mottegarsfetema för­väntes vara ansluma tiU icke-spridningsfördraget (NPT),

-

ansvaret för kämsäkerheten åvUar den som driver kärntekniska an­feggningar,

-

motfegarländema skaU tiUskapa en fegstiftning som säkerstäUer en klar fördehiing av ansvaret mellan den som driver käratekniska an­läggningar och de organ som skaU utöva säkerhetstiUsyn av verksam­heten.

G-7 mötet fede fest fem områden för kärasäkerhetesamarbete:

1.   förbättrad säkerhet vid drift av kärnkraftverk

2.

korteiktiga tekniska förbättringar i äldre anläggningar baserade på säkerhetsanalyser, utgående från att anfeggmngar som inte kan upprastes tiU intemationeUt acceptebel säkerhetenivå skaU stängas så snart energisituationen så medger

3.

förbättrad säkerhetetiUsyn genom oberoende tiUsynsorgan

4.

utvärdering av energialternativ för att minska behovet av mindre säkra kärnkraftverk

5.

uppgradering av säkerheten i nyare kärnkraftverk

Sverige har anslutit sig till G-7:s principer för kämsäkerhetestödet tiU Östeuropa. Även G-24:s arbete med samordning av bUaterafe insatser för förbättrad kämsäkerhet i öst utgår från dessa principer. G-24 arbetet tar i förste hand feste på områdena 1-3 där område 2 också bUvit föremål för msateer mom den multUaterafe kämsäkerhetefonden, NSA, (Nuclear Safety Account) under Europeiska utvecklingsbankens, admini­stration. Område 4 och 5 behandlas huvudsakUgen inom de internatio-nelfe finansieringsinstitutionema (Världsbanken, Europeiska utvecklings­banken m.fl.).

Sverige verkade tiUsammans med de övriga nordiska ländema aktivt för att upprätte NSA. Genom NSA har 1,2 nuljarder kronor hittiUs mobiUserate för allmänt säkerhetehöjande insatser. Sverige har hittiUs bidragit med närmare 60 mUjoner kronor tiU fonden.

Det svenska stödet och samarbetet riktes fiämst tiU Liteuen. Pro­

grammet iimebär dels ett stöd tiU den Uteuiska säkerhetemyndigheten

VATESI, dels säkerhetetekniska förbätttingar av de två Ignalina-

reaktorema. Begränsat samarbete finns också med Ryssland framföraUt

genom samarbete inom EU:s Östeuropaprogram och inom ramen för

nordisk koordinering av bifeterafe projekt. Insatsema följer G-7:s och

G-24:s principer och samordnas med insateer från andra länder och från

Nuclear Safety Account. Stödet har omfettat 10 mUjoner kronor bud­

getåret 1991/92; 65 nuljoner kronor 1992/93 och 47 mUjoner kronor

1993/94. Stetens kämkraftinspektion, SKI, är den myndighet som kana-

Userar insatsema tiU Lifeuen och Ignalina. SKI har också upprättet

21

program för arbete med förbättrad konttoU av hantering av kärnämne i    Skr. 1993/94:252 Kaszakstan, Ukraina och Vitryssland.

Medel har anvisate i enUghet med prop. 1989/90:1(X) bU. 5, bet. 1989/90:UU15, rskr. 1989/90:223, prop. 1990/91:100 bU. 5, bet. 1990/91 :UU15, rskr. 1990/91:242, prop. 1991/92:100 bU. 4, bet. 1991/92:UU16, rskr. 1991/92:233. prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361.

En väsentUg utgångspunkt för det svenska stödet är att Ignalinareak-toreraa spelar en central roU i elförsörjningen i Liteuen. Även Lettland och Vitryssland är tiU viss del beroende av elprcxluktionen firån Igna­lina. Reaktorema beräknas därför behöva drivas under flera år fram­över. En beräknad tidpunkt för avveckling av reaktorema Ugger ca 8 -10 år fiam i tiden. Efter den tidsperioden behövs en omfettande reno­vering av härdregionen, vilket det inte planeras för av den Uteuiska regeringen. Samtidigt beräknas en tidsperiod om 8 - 10 år behövas för att planera för Baltikums framtida energiförsörjning och att bygga och te i drift anläggningar för prcxluktion av ersättningsenergi.

Mot bakgmnd av dessa förhåUanden är målet för det svenska stödet tiU kärnkraftverket i Ignalina och tiU det Uteuiska kämsäkerhetepro-grammet att så långt som möjUgt minska sannolikheten för att en käm-kraftsolycka med stora radioaktiva uteläpp skaU uiträffa fram tiU av-vecklingstidpunkten för anläggningen.

Samarbetet med Liteuen sker mom tre områden; Myndighetssamarbe­te, inkluderande direkt erfarenheteutbyte meUan Stetens kämkraftinspek­tion (SKI), Svensk Anläggningsprovning AB (SA) och den Uteuiska sä­kerhetemyndigheten VATESI; Industrisarrmrbete, med deltegande från bl.a. ABB TRC, VatteniaU AB, Sydkraft AB och SttidsvUc AB; Tek­niska systemförbättringar, med deltegande från bl.a. ABB Atom AB, Svensk kämbränslehantering AB (SKB), Suidsvik AB och VattenfeU AB.

Med de projekt som bas som det svensk-Uteuiska samarbetet initierat kunde styrelsen för Nuclear Safety Account i febmari 1994 godkänna ett intemationeUt program för säkerheteförbättringar i Ignalina tiU en total kosmad av 32 nuljoner ECU. Beslutet utgår från ett åtogande från Liteuens sida att inte driva reaktorerna längre än tiU den tidpunkt då omfettande härdrenoveringar krävs. Vidare bygger NSA:s beslut på fömtsättningen att en fiiUständig säkerhetestudie genomförs för båcfe reaktorema före utgången av 1995 och att en reaktor stängs senast den 30 juni 1998 om säkerheteförhåUandena så kräver eUer om elenergi­behovet kan tiUgodoses på annat sätt vid den tidpunkten. Säkerhetestudi­en och en granskning av denna ingår som stödprojekt tdl Liteuen. NSA beslutede i april 1994 att avsätta ytterUgare 7 mUjoner ECU för att bekoste projektete genomförande. Det föratsätte i NSA:s beslut att det svenska programmet och andra bUaterafe samarbeteprojekt skaU an­passas tiU och komplettera de msateer som finansieras vfe NSA.

I det sammanhanget är det viktigt att understryka att de svenska och

intemationeUa sateningar som görs i de östeuropeiska kärnkraftverken

22

inte avser att förlänga deras tekniska Uvstid utan syftar tiU att åsted-

konuna en så säker driftssituation som möjUgt under den överbUckbara    Skr. 1993/94:252

tid som dessa verk måste drivas på gmnd av energisituationen i berörda

länder.

ParaUeUt med säkerhetesateningar i kärnkraftverken är det därför angeläget med såväl nationelfe som intemationeUa insatser för att stödja östetetema i planeringen och utvecklingen av en altemativ, säker och mUjöanpassad energiprcxluktion och framför aUt för att åstedkomma en effektivare och resurssnålare energianvändning. De svenska insatsema inom detto område redovisas under avsmtt 3.2.

Atomansvar

I anslutmng tiU det svenska stödprogrammet för ökad kämsäkerhet i Liteuen och vid Ignalinaverket har frågan om reglering av de rätteUga förhållandena rörande skadeståndsansvar vid en kämenergiolycka accen-tuerate. De svenska företog som involverate i stödprogrammet har de­klarerat att man inte kan leverera teknisk utrastning tiU Ignalinaverket med mindre än att man friskrivs från skadeståndsansvar gentemot tredje man i händelse av en olycka i Ignalinaverket. Dette stäUningstegande är bl.a. baserat på de förhåUanden som råder i Västeuropa och övriga OECD länder där lagstiftet skadeståndsansvar åvUar innehava­ren/operatören av en kärateknisk anläggning. Genom svenskt initfetiv bl.a. inom InteraationeUa atomenergiorganet, lAEA, G-24 (OECD-ländema) och Nuclear Safety Account har ansvarsfrågan lyfts fram och det pågår för närvarande ett intensivt intemationeUt arbete med att få en så stor anslutning som möjUgt tiU befintUga konventioner på området och att få berörda länder att införa relevant nationeU lagstiftning.

Konventioner om atomansvar

I de västeuropeiska ländema bygger lagstiftningen om skadeståndsan­svar gentemot tredje man vid en atomolycka på 1960 års Pariskonven­tion och 1963 års tiUäggskonvention, den s.k. Brysselkonventionen. Konventionssystemet innebär bl.a. att skadeståndsansvaret gentemot tredje man strikt åvUar anläggningsinnehavaren/operatören av en kära-teknisk anläggning och att det endast kan utkrävas av denne. Konventio­nema har ratificerate av de västeuropeiska OECD-ländema. En annan konvention, den s.k. Wienkonventionen om civilrätteUgt ansvar för atomskada, som vUar på samma huvudprinciper som Pariskonventionen, är öppen för anslutning för aUa steter. Ett särskUt protokoU, det s.k. Joint Protocol, rörande tiUämpningen av Wien- och Pariskonventioneraa om atomansvar länkar samman de båda konventionema. Genom proto­koUet utvidgas det geografiska tiUämpningsområdet för båda konventio­nema. Härigenom kan fler skadeUdande få ekonomisk ersättnmg enUgt någon av konventionema. Lifeuen och Estiand har nyUgen anslutit sig tiU Wienkonventionen och ytterUgare några östiänder överväger för närvarande anslutning.

Innan berörda östeuropeiska steter är ansluma tiU det intemationeUa

23

regelsystemet och har infört en nationeU lagstiftning i enUghet med

konventionsreglema kan företeg som levererar utmstning tiU de aktueUa    Skr. 1993/94:252

kärnkraftverken riskera att ställas tiU ansvar för atomskacfe vid tiUbud i

anfeggningen CK;h särskUt vid skacfe för tredje man, vare sig de orsakat

tiUbudet eUer ej. Hera av de större västiiga kämkraftföretegen har

därför deklarerat att man inte är beredcfe att leverera utmstning eUer

delto i ingenjörsarbeten i östreaktorer förrän ansvarsfiågoma fått en

acceptobel juridisk lösning.

För budgeferet 1994/95 har (prop. 1993/94:100 bU. 4 och bU. 15) regeringen föresfegit sammanfegt 73,5 mUjoner kronor för kämsäker-hetesamarbete.

4.2    Strålskydd

Även strålskyddssamarbetet går tiUbaka tiU Tjemobylolyckan år 1986 och de konsekvenser den fått för flertelet av de nu oberoende sfetema i det foma Sovjetunionen. TiU detta kommer att en hel del kärnteknisk och annan radiologisk verksamhet bedrivite i dessa steter under den tidigare regimen vilket i dag leder tiU stora problem bl.a. när det gäUer omhändertegande och slutförvaring av kvarlämnat radioaktivt avfeU. Medel har anvisate i enUghet med prop. 1989/90:100 bU. 5, bet. 1989/90:UU15, rskr. 1989/90:223, prop. 1990/91:100 bU. 5, bet. 1990/91 :UU15, rskr. 1990/91:242, prop. 1991/92:100 bU. 4, bet. 199l/92:UU16, rskr. 1991/92:233, prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361.

Genom den tidigare centraUseringen av strålskyddskunnande, mät-kapacitet och analysmöjUgheter stod, i samband med upplösningen av Sovjetunionen, flera av de nya oberoende stetema utan de strålskydds­resurser som behövs för att göra oberoende bedömningar av strålnings-mUjön på det egna territoriet och att vidto relevante skyddsåtgärder.

Det svenska samarbetet på sttålskyddsområdet har därför, i samråd med de berörda stetema, främst utformate för att hjälpa tiU med upp­byggnad av en effektiv strålskyddsorganisation och att assistera vid akute strålskyddsproblem. De områden som därvid lyfts firam är hjälp med uti}Udning av personal, bidrag tiU mät- och analysutmstning, hjälp med utformmng av beredskap mot radiologiska olyckor, avfeUshante­ring och mUjökonttoU. Stödet har omfettat 5 nuljoner kronor budgetåret 1991/92; 8 mUjoner kronor 1992/93 och 12 mUjoner kronor 1993/94. Sfetens strålskyddsinstitut, SSI, samordnar det svenska strålskyddssam­arbetet med Östeuropa.

På strålskydds- och avfeUsområdet är den intemationeUa samord­ningen inte lika välutveckfed som inom kämsäkerheteområdet. Detfe beror fiamför aUt på att det är de omedelbara riskema för olyckor i kärnkraftverk som har givite högsto prioritet i det intemationeUa sam­arbetet. Det svenska strålskyddssamarbetet har därför i förste hand kommit att samordnas med de övriga nordiska ländemas insatser i närområdet och med strålskyddsprogram som drivs genom Intemationel-fe Atomenergiorganet lAEA och EU.

Sttålskyddssamarbetet har hittUls bl.a. lett tiU förbättrat varnings- Skr. 1993/94:252 system för förhöjda stiUningsnivåer mnt Östersjön genom att automatis­ka mätetetioner av liknande typ som finns i Sverige och i de övriga nordiska ländema har instaUerate i Estland, Lettiand och Liteuen. För närvarande förbereds en ökad satening inom området omhändertagande och slutförvaring av radioaktivt avfeU i Ryssland och de baltiska steter-na. Samordnade projekt meUan Sverige och några av de nordiska län­dema pågår redan i Estiand, bl.a. i SUlamäe och i Paldiski.

För budgetåret 1993/94 har regermgen i prop. 1993/94:100 bU. 15 föresfegit 12,5 nuljoner kronor för fortsatt strålskyddssamarbete.

5     Kunskapsöverföring och tekniskt bistånd

Medel för kunskapsöverföring under MUjö- och naturresursdepar­tementete huvudtitel uppgår för budgetåren 1992/93-1993/94 tiU ca 40 nuljoner kronor exkl. kämsäkerhet och sttålskydd.

Sedan budgetåret 1990/91 har Sverige ett särskUt samarbetsprogram för de tidigare sociaUstiska ländema i Central- och Östeuropa för att stödja den pågående UberaUseringsprocessen. Projekten var såväl kunskapsöverföring som bidrag tiU förstudier och utmstning avseende t.ex. vatteruningsverk. Redan hösten 1991 gjordes ett nytt treårspro­gram under Utrikesdepartementete huvudtitel, avseende 1 mUjard kronor tiU östsamarbete per år. Inriktningen av stödet under pågående treårs­program har, på gmndval av den utvärdering som gjordes av de försto årens program inte ändrate i någon större uteträckning. Det nuvarande treårsprogrammet gäUer för perioden 1992/93 - 1994/95. Huvuddelen är Sveriges samarbete med Central- och Östeuropa avser olika former av kunskapsöverföring i syfte att stödja den poUtiska och ekonomiska omvandlingsprocessen i dessa länder. Åtgärder för att bevara och förbättra mUjön, särskUt i Östersjön, har också hög prioritet och mUjön nänms särskUt bland målsättningama för det svenska östsamarbetet.

Från Utrikesdepartementete medel för kunskapsöverföring finansieras vfe Svenska Institutet, SI, forskamtbyten m.m. på mUjöområdet.

5.1    Statens naturvårdsverk

Inom ramen för de medel Naturvårdsverket disponerar för förvaltnings­

stöd m.m. som anvisate (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr.

1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93 :JoUl 9, rskr.

1992/93:361) bedrivs projekt i BaltUcum och Polen om bl.a. stöd tiU

kartläggning och inventeringar för avveckling av ozonnedbrytande

ämnen. Stöd ges också tiU uppbyggnad av två stetioner i Liteuen och

Ryssland inom det europeiska nätet av luftövervakningssfetioner,

EMEP-nätet (European Monitoring and Evaluation Programme). Målet

är att man ska uppnå och bibehåUa mteraationeUt accepterad mätetan-

dard vid dessa stetioner.

*

5.2    BITS

Skr. 1993/94:252

Den störste delen av det mUjöbistånd som ges över anslagsposten Gl under Utrikesdepartementete huvudtitel, samarbete med ländema i Ceno:al- och Östeuropa förmedlas vfe Beredningen för intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS). I BITS:s uppdrag Ugger att genom kunskapsöverföring stödja den poUtiska och ekonomiska reform­processen och åtgärder för att förbättra mUjön, särskUt i Östersjön.

BITS stöd tiU mUjösektom har utformate för att om möjUgt komplet­tera pågående arbete inom HELCOM cwh, vad gäUer Baltikum, de regeringsavtal som tecknate med respektive land. De störste insateema har avsett förstudier och projektering av avloppsreningsverk, men in­satser har även gjorte i form av undersökningar och försfeg tiU åt­gärdsprogram för vissa mUjöproblem, för lagstiftning, utbUdning m.m.

BITS finansierar också svenska konsulter i mUjöprojekt i Europeiska utvecklingsbanken respektive Världsbanken genom sina särskUda kon­sultfonder. Totalt har 13,5 mUjoner kronor bevUjate för sådan finan­siering.

BITS har sedan 1991 totalt bevUjat 16 mUjoner kronor tiU fördjupat vänortssamarbete mellan svenska kommuner och kommuner i Baltikum och Polen. Medlen fördelas av Svensk Kommunförbundet enUgt rikt­Unjer från BITS. Av de hittiUs bevUjade medlen har en Qärdedel gått tiU mUjösektom dvs. ca 4 mUjoner kronor. En utvärdering av det fördjupa­de vänortssamarbetet har visat att det förefeUer vara kosmadseffektivt.

Lantmäteri- och fastighetsdataområdet

Mark och vatten utgör en begränsad resurs och behöver förvaltas av människan på ett framsynt sätt. Skälen tiU detfe är många, t.ex:

-     för att utveckla och öka produktionen av fömyelsebara resurser som

Uvsmedel och skog i syfte att möto behoven från en växande befolk­

ning och behovet av välfärdstiUväxt,

-

för att förbättra levnadsstandarden för en växande befolkning,

-

för att införa en fungerande marknadsekonomi är äganderätten tiU marken central

-

för att öka effektiviteten i ekonomiska system i syfte att stimulera ekonomisk tiUväxt.

Väl definierade äganderätter fordrar ett väl fimgerande fentmäteri-system och det är ju därför sateningar inom Lantmäteriområdet utgör ett nyckelområde för en utveckling av ett fritt och öppet samhäUe.

En föratsättning för förbättrad markförvaltning är tiUgång tiU infor­mation om marken, t.ex. ägande och andra faktorer som påverkar mar­kanvändningen. Sådan information behöver de som brakar marken, aktörer på festighetsmarknaden och myndigheter på aUa nivåer.

I Central- och Östeuropa är situationen långt ifirån tUlfredsställande. Tradition av festigheteregistrering m.m. saknas eUer har avbratite på gmnd av poUtiska beslut. I stäUet har planekonomiska system införte. Fömtsättningama saknas därmed altemativt krävs stora nyinvesteringar för att fegga en gmnd för övergång tiU marknadsekonomi.

Regeringen har inlett en biståndsverksamhet på lantmäteriområdet.    Skr. 1993/94:252 Insateema har främst utförts av Lantmäteriverket och Centralnämnden för festighetsdafe genom tjänsteexportbofeget Swedesurvey AB samt SateUitbUd AB. Finansieringen har fiån svenskt håU skett genom BITS och Svenska Instimtet.

De initiafe insatsema för att få igång uppbyggnad av markförvalt-ningssystem enUgt västerländsk mcxleU har inriktete på kunskapsöverfö­ring. Sedan starten 1990 har ca 300 nyckelpersoner frän Central- och Östeuropa genomgått två tdl fyra veckor långa kurser i Sverige i Swedesurvey AB:s regi. Förläggningen av utbUdningen tiU Sverige och inte tUl hemlandet har gjorts medvetet för att skapa en reeU fömtsätt­ning för deltegama att försfe hur markförvaltning och marknadsekonomi fungerar i västvärlden. Deltegaraa har efter hemkomsten kommit att bU centrala personer i systemomläggningen.

Efter UtbUdningen i Sverige har det varit angeläget att stötte igång­sättning av landreformema i respektive land. Det sker i form av institu-tioneUt samarbete mellan svenska och utländska systermyndigheter på lantmäteriområdet.

I Ryssland har Sverige bisfett med analys och underlag för lagstift­ning avseende markförvaltning. Vidare stöttas landreformprojekt i Novgorods län. Biståndet har varit mycket fiamgångsrikt och lett tUl att Ryssland i Novgorcxl kommer att eteblera utbUdning av lantmäteriperso-nal för landreformarbetet i hela västra Ryssland. Sverige biträder också vid omskohiing av ryska officerare tiU lanttnätaripersonal i Novgorcxl.

I Lettiand och Liteuen stöttar Sverige liknande landreformprojekt som i Novgorod. Intresset fiån Estiand har också varit stort men inte kon-kretiserate i samma uteträckning.

TiUgången på aktueU landsfeckande geografisk information är starkt begränsad i de baltiska stetema. Före unionsupplösningen skedde aU topografisk kartläggning över dessa länder fiån stora enheter i S:t Petersburg och Minsk i Vitryssland. Där förvaras också gmndmateria­let. Av poUtiska orsaker har de nya baltiska stetema inte fått överta denna information. Man står således utan kartorganisation och getxle-tiskt och topografiskt gmndmaterial.

För att hjälpa upp situationen har Sverige genom SateUitbUd AB beslutet bidra tiU landsfeckande topografisk sateUitt>Udskartering i skafe 1:50 000. Detto är det enskUt störsto projektet på lantmäteriområdet.

Sverige försöker även stimulera etoblering av nya nätverk för ledare och speciaUster på lanttnäteriområdet över den tidigare öst-västbarriä-ren. Detto bedöms vara särskUt viktigt eftersom ett nära och förttoende-ftiUt samarbete över nationsgränsema lägger gmnden för standardisering och harmonisering av det framtida informationsud)ytet. Insikten om detto har ökat under det pågående arbetet med Östersjövision 2010.

Sverige lämnar stöd på lantmäteriområdet tiU Central-och Östeuropa även via UN-ECE, FN:s ekonomiska kommission för Europa. Vfe seminarier och praktiskt orienterade s.k. workshops stöttas länder som håUer på med eUer ska tiU att lägga om sina markförvaltiiingssystem.

Sammanfettningsvis uppgår den beslutede samlade svenska insatsen

27

på lanttnäteri- och festighetedateområdet sedan 1990 tiU ca 60 mUjoner

kronor. Mångdubbelt större insatser har gjorte firån mottegarländemas    Skr. 1993/94:252 sida.

5.3    SIDA

SIDA fördelar medel tiU enskUda organisationer för samarbeteprojekt syftande tiU att bygga upp olika sfegs organisationer i mottegarländema. Med de störste organisationema, däribland Naturskyddsföreningen på mUjöområdet, har SIDA ramavtal.

Totalt har enskUda orgamsationers insatser på mUjöområdet, antingen som mUjöprojekt eUer projekt med mUjökomponenter, erhåUit stöd med drygt 26 nuljoner kronor under Utrikesdepartementete anslag för kun­skapsöverföring tUl Central- och Östeuropa. SIDA:s bidrag tiU enskUda organisationer har utvärderate och överlag fimnite fungera.

6     Annan finansiering av miljöinsatser i Östeuropa

6.1    NEFCO och de intemationella finansieiingsinstituten

NEFCO

Nordiska mUjöfinansieringsbofeget (NEFCO) är ett riskkapitalinstimt med uppgift att finansiera mUjöprojekt i Central- och Östeuropa. NEFCO upprättodes år 1990 av de nordiska ländema med målsättningen att i Nordens närområden underfetfe genomförandet av mUjöprojekt som bygger på samarbetet på förefegsnivå och som samtidigt ger positiva mUjöeffekter för Norden.

I och med att projekt med nordisk mUjöeffekt prioriteras Ugger tyngdpunkten på vatten och luftvård, dvs. projekt som leder tiU minskade uteläpp i tiiUrinningsområdet för Östersjön och Bamete hav eUer reduktion av gränsöverskridande luftföroreningar.

Inom ramen för de nordiska mUjöministramas inititetiv avseende mUjöinsateer i Barenteregionen har NEFCO fått i uppdrag att göra en kartläggning av konkrete mUjöprojekt som skuUe lämpa sig för nordiska msateer. Dette arbete har inlette och förväntas kunna bU genomfört under 1994-95. Inom ramen för åtgärdsprogrammet för Östersjön planerar NEFCO att tiUsammans med nordiska kommunafe vattenbofeg gå m som defegare i vattenbofeg i bl.a. Kannas, Riga och Liepaja för investeringar i vattenrening.

Sveriges bidrag tiU NEFCO tiU vUken Sverige utfäst sammanfegt 14,8 nuljoner ECU över sexårsperioden 1990/91-1995/96, eUer ca 23 nuljoner kronor per år.

28

De intemationella finansieringsinstituten

Skr. 1993/94:252

De intemationeUa finansieUa instiiutionema, framför aUt Världsbanken (IBRD) och Europeiska utvecklingsbanken (EBRD), spelar en central roU på mUjöområdet i regionen. Genom att erbjuda svensk samfinansiering i samband med angelägna miljöprojekt kan de samfede finansieringsvillkoren göras attraktivare för mottegarlandet, vilket inte sällan är av avgörande betydelse för att projektet reaUseras. Svenska medel kan också använcfes för projektförberedelser som inte kan finansieras med lånemedel. Detfe är offe en fömtsättning för bankemas arbete. Genom att koordinera bUaterafe och multilaterafe insatser kan Sverige aUtså påverka såväl instiiutionema som mottegarländema att ytterUgare prioritera projekt som är angelägna ur mUjösynpunkt.

Sverige är pådrivande i de finansieUa institutionemas arbete på mUjöområdet. När EBRD bUdades arbetede Sverige aktivt för att i stedgan uttryckUgen ange att banken inom ramen för hela sm verksamhet skaU stödja en från mUjösynpunkt sund och håUbar utveckling. En motsvarande poUcy infördes inom Världsbanken år 1989.

En vUctig uppgift är att bevaka att denna integration av mUjöaspekter genomförs fuUt ut. De svenska representanterna vid respektive mstitution ägnar därför särskUd uppmärksamhet åt mUjöfrågoma. Energisektom är i detta sammanhang av särskUd betydelse med tanke på den stora potential för effektivare energianvändning som finns i regionen.

Sverige arbetar även aktivt för att öka institutionernas msatser i mera rencxllade mUjöprojekt. Det gäUer inte minst de projekt som har identifierate inom ramen för åtgärdsprogrammet för rening av Östersjön. Flera projekt som framför aUt avser avloppsrening har också tegite upp i institutionemas låneplanering.

6.2   Övriga nordiska länder

Övriga nordiska länder har också omfettande finansieUt stöd tiU mUjöområdet i Central- och Östeuropa. Finland har meUan åren 1990-1993 bisfett med 233 mUjoner finska mark. Under 1992-1993 bistod Norge med ca 100 mUjoner norska kronor tiU mUjöprojekt inkl. länder utanför Östeuropa. Danmarks bistånd meUan 1991-1993 uppgår tiU 420 mUjoner danska kronor.

7      Sammanfattning

Inför budgetåret 1990/91 beslutede riksdagen att 1 mUjard kronor skuUe

avsättas   för  kommande   treårsperiod   för  att  stödja  den  pågående

UberaUseringsprocessen i Central- och Östeuropa, vilket inkluderar

sateningar på mUjöområdet.

29

Budgetåret 1992/93 beslutedes om 1 mUjard kronor per år i tre år under Utrikesdepartementete huvudtitel för fiamföraUt olika former av kunskapsöverföring i syfte att stödja den poUtiska och ekonomiska omvandlingsprocessen i dessa länder.

Budgetåren 1992/93 och 1993/94 uppgår det totafe stödet tiU mUjöbistånd drygt 650 mUjoner kronor, varav ca 50-60 mUjoner kronor årUgen beslutete av BITS. För budgetåret 1994/95 har totalt ca 350 mUjoner kronor föreslagite/anvisate för mUjöbistånd. Av dessa avser ca 135 mUjoner kronor åtgärdsprogrammet för Östersjön, 87,5 mUjoner kronor för fortsatte sateningar på energieffektivisering och inttcxiuktion av nya energislag, 85 mUjoner kronor för kärnsäkerhet och strålskydd och resterande medel huvudsakUgen för kunskapsöverföring och tekniskt bistånd tiU samtUga ändamål som beslutes av BITS.

Skr. 1993/94:252

I tebeUen nedan redovisas mUjöbiståndet 1992/93-1994/95 fördelat på insateområde och år. För 1994/95 har inte riksdagen behandfet aUa förslag. På vissa områden där mUjöbiståndet utgör en del av ett samfet anslag är uppskattningar svåra att göra för pågående cx:h framtida budgetår (tkr).

1992/93

1993/94

1994/95

Summa

Åtgärdsprogrammet för Östersjön

162 000 5)

83 000 5)

156 000 5)

401 000 5)

Energieffektivi­sering och sats­ning pä fömybar energi m.m.

45 000

110000

87 500

242 500

Kärnsäkerhet, strål­skydd               1)

103 000

89 000

85 000

292 000 3)

Kunskapsöverföring och tekniskt bi­stånd exkl. Öster­sjön

35 000 4)

25 000 4)

25 000 4)

85 000 4)

Lantmäteri och

fastighetsdau-

området

27 000

10 000

60 000 2)

Summa per år (tkr)

372 000

317 000

353 500

1)

Här ingår Ukraina, Vitryssland och Kaszakstan

2)

Totalt sedan 1990

3)

Inklusive 15 mUjoner kronor budgetåret 1991/92

4)

Uppskattat belopp av BITS och SIDA:s insatser exklusive åtgärdsprogrammet och lantmäteri- och festighetsdatoområdet

5)

Här ingår ett uppskattat belopp om 20 mUjoner kronor per år firån BITS-medel.

30

Av tobeUen nedan framgår fördehiingen av hitiUs fördelat stöd fr.o.m. 1990/91 på msateområde och land eUer där det är fiåga om insatser som är gemensamma för fiera länder (tkr).

Skr. 1993/94:252

Estland

Lett­land

Litauen

Rjlen

Ryss-Und

Gemen­ samt stöd

Summa

Åtgärdsprogrammet för Östersjön

6 556

9 795

9 100

25 205

5000

4 780

60 436

Energieffelaivisering, fömybar energi

21 800

17 200

24 200.

2)

3)

-

63 200

Kämsäkertiet, strilslcydd       1)

4 555

2 040

116 105

-

3 605

75 070

201 375

Kunskapsöverföring exkl. Östersjön

3 470

11 090

7 733

57 910 4)

250

41 381

121 834

Lantmäteri och fas­tighetsdataområdet

13 461

10 565

14 009

4 376

14 327

3 622

60 360

Summa per land (tkr)

49 842

50 690

171 147

87 491

23 182

124 853

507 205

1)

Stöd lämnas också till: Ukraina med 2 425 tkr Vitryssland med 1 300 tkr Kaszakstan med 2 000 tkr

2)

Förhandlingar pågår om stöd for 18 milj.k

3)

Förhandlingar pågår om stöd for 13 milj.kr.

4)

Viss utrustning till vattenreningsverk ingår

Ca 750 mUjoner kronor har anvisate för mUjöbistånd sedan 1990/91 -1993/94. Sammanlagt har drygt 500 mUjoner kronor fördelate på olika projektinsateer. TUl dessa projektinsateer skaU läggas insateer där planeringen är långt framskriden dvs. ca 50 mUjoner kronor för bl.a. projektförberedelser och ca 100 mUjoner kronor som skaU användas tiU avloppsreningsanläggningar i de baltiska ländema inom ramen för åtgärdsprogrammet för Östersjön, 15 mUjoner kronor för insatser inom trafikområdet, ca 30 mUjoner kronor för åtgärder på energiområdet som är under förhandling samt ytterUgare 30 mUjoner kronor på energiområdet där ändamålet är beslutet, men projektutformningen återstår.

Kunskapsöverföring, förvaltningsstöd, tekmskt bistånd och annat bidrag för att öka kunskap hos såväl myndigheter som befolkning är gmndläggande insateer för att möjUggöra för motfegaren att bygga upp egna resurser för mUjöskyddsinsatser och för att tiUgodogöra sig annat

31

stöd. Den totala omfettiiingen av denna typ av stöd uppgår hittiUs tiU ca    Skr. 1993/94:252

220 nuljoner kronor. TiU det skaU feggas den kunskap och utbUdning

som ges kopplat tiiU specifika projekt som tex energieffektivisering.

Inom   lanttnäteriområdet   har   insatsema   koncentrerate   på   stöd   tiU

landreformema, införande av markförvaltiiingssystem och geografiska

informationssystem.    För   åtgärder    mot   klimatförändringar    och

luftföroreningar uppgår hittUlsvarande anslag tUl 140 mUjoner kronor.

Hämtöver har 15 mUjoner kronor avsatte för insatser på trafikonudet i

Baltikum.

HittiUs har beslut fettete om svenskt stöd tiU avloppsrenings­anläggningar med ca 130 mUjoner kronor tiU investeringar och uönstning och närmare 30 nuljoner kronor i bidrag tiU förstudier/projektförberedelser. Försfeg på objektinvesteringar om ca 100 mUjoner kronor av dessa kommer att presenteras under sommaren av utredningen som har tiU uppgift att föreslå investeringsobjekt i Baltikum (Dir 1993.95).

Projekt inom ramen för vänortssamarbete har ökat i och med den ökade sateningen på stöd tiU Östeuropa. BITS, Namrvårdsverket och NUTEK har gett stöd tiiU vänortsamarbete på mUjöområdet med ca 8 mUjoner kronor. Det möjUggör att konkret hjälp på olika områden kan ges till vänortema.

32

I Ustan nedan redovisas de åtgärder som är beslutede. Övervägande del är beslutede projekt men i vissa fåU har inte beslutet om det enskUda projektet fettete. Det kan ibland vara svårt att dra gränsen när ett projekt skaU kfessifieras som mUjöprojekt. TabeUen gmndas huvudsakUgen på myndighetemas egna avgränsningar.,

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Beslutede ätgärder

Land

Ort

Typ av

Belopp

Besluts-

Beslu-

Anm.

projekt

(tkr)

år

tande myn­dighet

Gemen-

__ 

Bidrag till

2 750

1990/91

BITS

:

samt

Östersjö-

1991/92

Öst-

universitet

europa

Gemen-

__ 

Strålskydds-,

5 470

1991/92

SSI;

samt

beredskaps-

1992/93

Öst-

och miljö-

1993/94

europa

projekt samt gamma- och luftfilter-stetioner

Gemen-

__ 

Bidrag till

60 000

1992/93

Rege-

samt

Nuclear

1993/94

ringen

Öst-

Safety

europa

Account inom EBRD

Gemen-

__ 

Medverkan i

9600

1992/93

SKI  ,

Myndig-      |

samt

lAEA projekt

1993/94 .

hets-

Öst-

samt EU-pro-

samarbete

europa

jekt (RAMG och

CONCERT) m.m.

'

'

m.m.

Gemen-

__ 

Föreningsstöd

26 534

1991/92

SIDA

samt

1992/93

Öst-

1993/94

europa

3 Riksdagen 1993/94. 1 saml. Nr 252

33

Skr. 1993/94:252 BUaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Gemen­samt Öst­europa

--- 

Utbildning pä lantmäteri och fastighetsdate-området

3 622

BITS

Gemen­samt Öst­europa

'

Skydd, vård och resteu-rering av skyddsvärd natur samt hushållning med olika naturresurser

2000

1993/94

SNV

1 en förste etepp konuner insatser i Estland, Lettiand och Polen. Åtgärds-program­met for Östersjön

Gemen­samt Öst­europa

"~~

Stöd till miljöorga­nisationer

6000

1991/92 1992/93 1993/94

Miljö-dep.

Baltikum

Hjälp med uppbygg­nad av sjöfarts­organisation

544

1991/92

BITS

Baltikum

Hjälp med organisa­tion av hydrologiskt institut

580

1991/92

BITS

Baltikum

Seminarium om avlopps­system

309

1991/92

BITS

34

Skr. 1993/94:252 Bilaga

1

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts­år

Beslu­tande myn­dighet

1---- 

Anm.

Baltikum

Hjälp med

marina

mUjööver-

vaknings-

system

1 998

1991/92

BITS

Baltikum

Marin

miljöskydds­utbildning

1 475

1992/93

BITS

Baltikum

"""

Seminarium om avlopps­system

360

1992/93

BITS

Baltikum

Hjälp med sophantering

125

1992/93

BITS

Baltikum

--- 

Studie av

jordbruks-

läckage

2000

1992/93

Miljö-dép.

Åtgärds-program­met för Östersjön

Baltikum

Miljöprojekt och ledarut­bildning

259

1993/94

BITS

Baltikum

Hjälp med system for biologisk information om fiskhan­tering

2 120

1993/94

BITS

35

Skr. 1993/94:252 BUaga

Il---- 

Land

Ort

Typ av

Belopp

Besluts-

Beslu-

Anm.

'

projekt

(der)

år

tande myn­dighet

Baltikum

Byggnation av avlopps­reningsverk

100 000

1992/93

Miljö-dep.

Åtgärds-program­met för Östersjön. VUket/ vilka avlopps­renings­verk är under uttedning

Baltikum

Tekniskt bistånd och material

15 000

1993/94

Kommu-nika-tions-dep.

Baltikum

Projektför­beredelser for projekt i åtgärdspro­grammet för Östersjön

50 000

1993/94

BITS/ Miljö-dep.

Åtgärds-program­met för Östersjön

Baltikum

"

Förstudie om

kasserade

pesticider

180

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met för Östersjön

36

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av

Belopp

Besluts-

Beslu-

Anm.

projekt

(tkr)

år

tande myn­dighet

Estiand

Rigabukten

Naturvårds-

600

1992/93

SNV

Atgänls-

och

program för

program-

Lettland

våtmarker m.m.

met för Östersjön.

Liteuen

Kursiv-

Samfinan-

och

lagunen

sieras

Kalinin-

med EU,

grad

total-kosmad

Kalinin-

Vishila-

ca 4

grad och

lagunen

milj. kr.

Polen

Polen

Öder

och

lagunerna

Tyskland

Estland

Utbildning i

miljöanpassat

jordbruk

1 000

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met for Östersjön

Estiand

Uppförande av demon­strationsom­råde for miljöanpassat jordbruk

2 500

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met för Östersjön

Estiand

Demonstra­tionsgård med ekolo­gisk odling

500

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met for Östersjön

Estland

Geo teknisk kartering och geoinfbr-mationshan-tering

1 016

1992/93

BITS

37

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Beslutt-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Esdand

""*

Hjälp med metoder för grundvatten­analys

1000

1993/94

BITS

Esdand

Framtagande av baskartor

6 448

1992/93

BITS

Esdand

Ortphoto-mapping

4 700

1993/94

BITS

Esdand

Utbildning och semi­narier på fastighets-dateområdet

1 797

1991/92

BITS

Esdand

--- 

Produktion och sprid­ning av information

60

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met for Östersjön

Estland

~~"

Biblioteks­system, för­valming och service

60

1993/94

SNV

Esdand

Kunskaps­överföring av vattenvärds-stragier -förprojekt

100

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met för Östersjön

38

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Esdand

Avveckling av ODS (ozone

depleting sub­stances) förprojekt

40

1993/94

SNV

Esdand

Ösel

Utbildning i miljöanpas­sat jordbruk

500

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met for Östersjön

Esdand

Matsalu Bay

Namrvärds-program för våtmarker m.m.

Del av 600 tkr frän gemen­samt Öst­europa

1993/94

SNV

Samfinan­sieras med EU

Esdand

Tallin Sillamäe Paldiski    . Saku

Strålskydds-, beredskaps-och avfalls-projekt m.m.

4 555

1991/92 1992/93 1993/94

SSI

Esdand

Volga

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

3 800

1993/94

NUTEK

Estland

Haab-neeme

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

4 500

1993/94

NUTEK

Esdand

Vöm

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

5 300

1993/94

NUIEK

39

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (der)

Besluts-år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Esdand

Tartu

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

5 200

1993/94

NUTEK

Estland

Mustamäe

EnergiefFek-' tivisering i byggnader

3000

1993/94

NUTEK

Estland

Haapsalu

Studie för reningsverk

1 096

1990/91 1991/92

BITS

Åtgärds-program­met för Östersjön

Esdand

Kuressaare

Reningsverk, studie, ut­bildnings-utrustning

1 206

1990/91 1991/92

BITS

Esdand

Volga

Reningsverk studie

300

1991/92

BITS

Esdand

Viljandi

Reningsverk studie

306

1991/92

BITS

Estland

Ida-Virumaa

Upprättande av kommis­sion för udiållig utveckling

200

1993/94

SNV

Samarbete med SEI

Esdand

Matsalu

Naturvårds-studie i avrinnings­området till Matsaluviken

400

1992/93

SNV

Initierat inom det bilaterala samarbetet med Est­land. Åtgärds-program­met för Östersjön   |

40

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Esdand

Tallin

Infbrmations-och datebas-modell -försmdie

30

1993/94

SNV

Estland

Tallin

Seminarium om miljö­vårdsför­valtning

400

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met för Östersjön

Lettland

Utbildning i miljöanpas­sat jordbruk

1 500

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met för Östersjön

Lettland

Uppförande av demon­strations-område for miljöanpassat jordbruk

2 500

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met för Östersjön

Lettland

Studie av möjlig­heterna att urskilja tungmetaller från slam

410

1992/93

BITS

Lettland

Seminarium om biogas

321

1993/94

Bm

Lettland

Miljösemina­rium för industrin

529

1990/91

BITS

---------- 

41

4 Riksdagen 1993/94. 1 saml Nr 252

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts­år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Lettland

Studie av utsläpp och övervaknings­system i floden Lielupe

2 420

1991/92 1993/94

BITS

Lettland

Kurs i miljö­vårdsteknik

241

1991/92

BITS

Lettland

~

Kurs i göd­selhantering

444

1991/92

BITS

Lettland

Framtagande av baskartor

7 228

1992/93

BITS

Letdand

Utveckling av fastighets­register

2 202

1992/93

BITS

Lettland

--- 

UtbUdning m.m. pä fastighets­dataomrädet

1 135

1991/92

BITS

Lettland

Avveckling

av ODS

(Ozone

depleting

substances)-

förprojekt

40

1993/94

SNV

Lettland

--- 

Förstudie om

PCB-före-

komst

150

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met for       1 Östersjön

Lettland

Riga

Analys och kartlägg­ning av luftkvalitén i Riga

5 592

1991/92 1993/94

BITS

42

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts­år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Lettland

Riga

Akutinsatser samt finan­siell plan vid avloppsre­ningsverket

5000

1992/93

Miljö-dep.

Åtgärds-program­met for Östersjön

Lettland

Riga Baldone

Strålskydds-, beredskaps-och avfalls­projekt m.m.

2 040

1992/93 1993/94

SSI

Lettland

Aluksne

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

5600

1994

NUIEK

Lettland

Balvi

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

2 100

1993

NUTEK

Lettland

Cesis

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

4 500

1994

NUTEK

Lettland

Slampe Tukums

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

3 500

1993/94

NUTEK

Lettland

Ugale

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

1 500

1993/94

NUTEK

Lettland

Riga

Stöd till mil­jökonferens

573

1990/91

BITS

43

Skr. 1993/94:252 Bilaga

....

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts­år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Letdand

Sloka

Studie for

pappers-

bnik

645

1990/91

BITS

Åtgärds- program­met för Östersjön

Lettland

North Vidzene

Studie för avfalls­anläggning

320

1990/91

BITS

Liteuen

Utveckling av övervaknings­system för floden Lielupe

1 290

1993/94

BITS

Liteuen

Utbildning i miljöanpas­sat jordbruk

1 500

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met för Östersjön

Litauen

Uppförande av två de­monstrations-områden för miljöanpassat jordbruk

4000

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met för Östersjön

Liteuen

Demonstta-tion av

trädplantering som kväve­fälla

400

1993/94

SLU

Liteuen

'

Hjälp med miljörevi­sion av sockerbruk

500

1992/93

BITS

44

Skr. 1993/94:252 BUaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Liteuen

Kontroll­system för kärnämne

700

1993/94

SKI

Liteuen

Utveckling m.m. av fåstighets-och land-informations­system

6 887

1991/92 1992/93

BITS

Liteuen

...

Framtagande av baskartor

7 121

1992/93

BITS

Liteuen

Kunskaps­överföring av vattenvårds-strategier -förprojekt

100

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met för Östersjön

Liteuen

Avveckling av ODS (ozone depleting substances) -förprojekt

40

1993/94

SNV

Liteuen

Stöd till uppbyggnad av EMEP-stetion

250

1993/94

SNV

Liteuen

Siavliai

Hjälp med slamhantering

190

1992/93

BITS

Liteuen

Kaunas

Kartering av

industtins

påverkan

1 564

1990/91 1991/92

BITS

45

Skr. 1993/94:252 BUaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

------ -'

Anm.

Liteuen

Kaunas

Design av avfalls­anläggning

3 764

1991/92

BITS

Liteuen

Kaunas

Projektför­beredelse vattenrenings­verk

2 850

1992/93 1993/94

BITS

Använd­ning av begagnad utrust­ning ftän Sverige. Åtgärds-program­met för Östersjön

Liteuen

Klaipeda

Projektför­beredelser vattenrenings­verk

250

1992/93

BITS

Åtgärds-program­met for Östersjön

Liteuen

Birzai

Konvertering av pannor till biobränsle-användning

5 200

1993/94

NUTEK

Liteuen

Kazlu-Ruda

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

3000

1993/94

NUTEK

Liteuen

Silute

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

6000

1993/94

NUTEK

Liteuen

Varena

Konvertering av pannor till biobränsle­användning

10 000

1993/94

NUTEK

46

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Liteuen

Ignalina Vilnius

Strålskydds-, beredskaps-och avfalls­projekt m.m.

8 405

1991/92 1992/93 1993/94

SSI

Liteuen

Vilnius

Myndighets­samarbete, lagstiftning, projekt­handledning, incident­utredningar m.m.

6400

1991/92 1992/93 1993/94

SKI

Liteuen

Ignalina

Industrisam­arbete, ma­terialkontroll, inneslumings-beräkningar, kunskapsöver­föring

23 700

1991/92 1992/93 1993/94

SKI

Litauen

Ignalina

Tekniska förbättring­ar, brand-och över­svämnings-skydd, tryck­avlastning av reaktorkavi-tet, inne-slutningsfunk-tion, alter­nativt nödkyl­system, av­fallshante­ring m.m.

64 300

1992/93 1993/94

SKI

47

Skr. 1993/94:252 Bilaga

----------- 

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Liteuen

Vilnius

Seminarium om biomoni-toring i markmiljö

100

1993/94

SNV

Liteuen/ Ryssland

(Barse-lina-projek-tet:

Delpro­jekt iEU:s RBMK konsort-' siura)

Ignalina/ Moskva

Säkerhets-studie

12 600

1992/93 1993/94

SKI

Sampro­jekt med EU

Polen

._

Marin miljö­övervakning

2 521

1992/93

BITS

Polen

Besök i svenska miljölabora­torier samt hjälp med uppbyggnad

6 601

1990/91 1992/93

BITS

Polen

...

Seminarium för energi­sparande

1 079

1991/92

BUS

Polen

Kurs i miljö­skyddsteknik

153

1991/92

BITS

48

Skr. 1993/94:252 BUaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts­år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Polen

Kunskaps­överföring av vattenvårds-stragier på lokal nivå -förprojekt

100

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met för Östersjön

Polen

Avveckling

avODS-

(ozone

depleting

substances)

förprojekt

40

1993/94

SNV

Polen

"**

Avfalls-seminarium

60

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met för Östersjön

Polen

--- 

Ackreditering av laborato­rier

80

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met for Östersjön

Polen

Utbildning i användande av geografiskt informations­system

3 633

1991/92

Bii:s

Polen

Demonstra­tion och ut­bildning i miljöanpas­sat jordbruk

3000

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met for Östersjön

Polen

Kunskaps­överföring, utveckling av fastighets­register

743

1990/91

BITS

49

Skr. 1993/94:252 Bilaga

1

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp

(tkr)

Besluts-år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Polen

Kielce

Miljöutbild­ning

2 945

1990/91

BITS

Polen

Szczecin

Projektför­beredelser för vattenrenings­verk

5 958

1990/91 1991/92 1993/94

BITS

Åtgärds-program­met för Östersjön

Polen

Nowy Targ

Vatten­reningsverk

20 517

1990/91 1992/93 1993/94

BITS

Utrustning ingår

Polen

Mikul-

czycki

Miljööver­vakning

3 955

1990/91 1992/93

BITS

Polen

Tolkmicko

Projektför­beredelser för vattenrenings­verk

149

1990/91

BITS

Polen

Koszalin

Vatten­reningsverk

15 607

1990/91 1992/93

BITS

Åtgärds-program­met för Östersjön. Utmsming ingår.

Polen

Czajka

Slamhantering

15 873

1990/91 1992/93

BITS

Utrustning ingår

Polen

Katowice

Demonstta-tions anlägg­ning för energi­sparande

3 067

1991/92

BITS

Polen

Lodz

Strategi­seminarium om vattenvård

400

1993/94

SNV

Åtgärds-program­met for Östersjön

Kaszak­stan

...

Kontroll­system för käraämne

2000

1992/93 1993/94

SKI

Skr. 1993/94:252 BUaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts­år

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Ukraina

Kontroll­system för kärnämne

2000

1992/93 1993/94

SKI

Vitryss­land

Kontroll­system för kärnämne

700

1993/94

SKI

Vittyss-land

"

Sttälskydds-, beredskaps-och avfalls­projekt m.m.

600

1993/94

SSI

Ukraina

Strålskydds-, beredskaps-och avfalls­projekt m.m.

425

1993/94

SSI

Ryssland

"

Stöd till uppbyggnad av EMEP-stetion

250

1993/94

SNV

Ryssland

S:t Peters­burg Kalinin­grad

Miljöanpassat jordbruk

5000

1993/94

SLU

Åtgärds-program­met för Östersjön

Ryssland

Moskva

m.fl.

orter

Avfälls- ocb radioeko-logiprojekt m.m.

3 605

1992/93 1993/94

SSI

51

Skr. 1993/94:252 Bilaga

Land

Ort

Typ av projekt

Belopp (tkr)

Besluts-är

Beslu­tande myn­dighet

Anm.

Ryssland

Novgorod

Utveckling av system for fastighetsre­gistrering

7 888

1990/91-1993/94

BUS

Ryssland

Novgorod

Eteblering av träningscenter för f.d. officerare

3 875

1993/94

BITS

Utbildning till lant­mätare

Ryssland

Moskva

Kunskaps­överföring om fastig-lietsbildning

1296

1992/93

BITS

Ryssland

S:t Peters­burg

Kurs i fastighets­bildning och seminarium

1 046

1993/94

BITS

52

Skr. 1993/94:252 Miljö- och naturresursdepartementet

Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde den 19 maj 1994

Närvarande:   stetemmistem   BUdt,   ordförande,

och   steteråden   B.
[REDACTED_EFTERNAMN],   [REDACTED_EFTERNAMN],   [REDACTED_EFTERNAMN],    Laurén,

Hömlund,   [REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel, HeUsvUc,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: steterådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1993/94:252 Insatser på mUjöområdet tiU Central- och Östeuropa.

53