Regeringens proposition 2002/03:61

Vissa socialförsäkringsfrågor

Prop.

2002/03:61

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Harpsund den 6 mars 2003 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Berit[REDACTED_EFTERNAMN] (Socialdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att inkomsterna i inkomstmåttet vid beräkningen av inkomstindex i ålderspensionssystemet från och med år 2003 skall utgöras av de inkomster som i sig är pensionsgrundande. Vidare föreslås att förändringen av inkomstdefinitionen i inkomstmåttet från år 2002 till år 2003 skall beaktas vid beräkningen av inkomstindex för åren 2004, 2005 och 2006. Regeringen gör också bedömningen att en översyn bör ske av vilka principer som skall gälla för justeringar i beräkningsmetoden för inkomstindex. I propositionen föreslås även att balanstalet för år 2004 och år därefter skall fastställas med fyra decimaler. Ålderspension betalas med nuvarande regler ut tidigast från och med månaden efter det att ansökan inkommit till försäkringskassan. Rege- ringen föreslår att ålderspension skall kunna betalas ut från och med den månad som ansökan inkommit till den allmänna försäkringskassan. För- ändringen gäller dock inte premiepension. I propositionen föreslår regeringen vidare att det klarläggs att beslut i ärenden om utfärdande av intyg för tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom gemenskapen, skall överklagas enligt bestäm- melserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Regeringen föreslår också att lagen (2001:1113) om försöksverksam- het med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen skall fortsätta att gälla till och med den 31 mars 2004. En komplettering föreslås i socialförsäkringslagen (1999:799) innebä- rande att överenskommelser som Sverige ingått med främmande makt 1 före år 2001 alltjämt skall kunna tillämpas även om dessa avviker från Prop. 2002/03:61 vad som sägs i socialförsäkringslagen. 2

Innehållsförteckning

Prop. 2002/03:61

1

Förslag till riksdagsbeslut..................................................................

4

2

Lagtext

...............................................................................................

5

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring ..........................................................

5

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension .....................................

6

2.3

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799)...........................................................................

8

2.4

Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen

(2001:1113) om försöksverksamhet med

24-timmarsmyndighet inom socialförsäkrings-

administrationen..................................................................

9

3

Ärendet och dess beredning.............................................................

10

4

Inkomstindex för år 2004 och år därefter........................................

11

5

Balanstal med fyra decimaler ..........................................................

14

6

Ansökan om ålderspension..............................................................

15

7

Överklagande av intyg.....................................................................

16

8

Förlängning av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 

24-timmarsmyndighet inom socialförsäkrings-

administrationen ..............................................................................

17

9

Komplettering i socialförsäkringslagen (1999:799)........................

18

10

Författningskommentar ...................................................................

19

10.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring ........................................................

19

10.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension ...................................

19

10.3

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen

(1999:799).........................................................................

20

10.4

Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen

(2001:1113) om försöksverksamhet med

24-timmarsmyndighet inom socialförsäkrings-

administrationen................................................................

21

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 6 mars 2003.......................................................................................

22

3

1

Förslag till riksdagsbeslut

Prop. 2002/03:61

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

2.

lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,

3.

lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799),

4.

lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:1113)

om försöksverksamhet med 24-timmarsverksamhet inom socialförsäkringsadministrationen. 4

2

Lagtext

Prop. 2002/03:61

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 20 kap. 13 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

20 kap. 13 a § 1

I ärenden enligt 4 a § samt 2 kap. 3 a och 3 b §§ gäller bestämmelserna i 1013 §§ om omprövning och ändring av en allmän försäkringskassas beslut samt om överklagande av en försäkringskassas eller domstols be- slut. Bestämmelserna i 1013 §§ gäller också allmän försäkrings- kassas eller Riksförsäkringsverkets beslut i ärenden om utfärdande av intyg för tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen 2 . Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003.

1

Senaste lydelse 1998:553.

2

EGT L 149, 5.7.1971, s. 2 (Celex 31971R1408), Svensk specialutgåva, Område 5, Volym 1, s. 57.

5

2.2

Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 och 5 c §§ samt 12 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

kap.

5 §

Vissa beräkningar enligt

denna

Vissa beräkningar enligt

denna

lag skall göras med ledning av ett

lag skall göras med ledning av ett

i n ko m s ti nd e x.

Detta

index

i n ko m s ti nd e x.

Detta

index

skall visa den relativa föränd-

skall visa den relativa föränd-

ringen av genomsnittet av de för-

ringen av genomsnittet av de för-

säkrades årliga pensionsgrundande

säkrades årliga pensionsgrundande

inkomster utan

den begränsning

inkomster utan

den begränsning

som anges i 2 kap. 1 § andra

som anges i 2 kap. 1 § andra

stycket, efter avdrag för allmän

stycket, efter avdrag för allmän

pensionsavgift, och de försäkrades

pensionsavgift, vilka har uppburits

årliga inkomster i form av förtids-

av dem som under inkomståret har

pension, vilka har uppburits av

fyllt minst 16 år och högst 64 år.

dem som under inkomståret har

fyllt minst 16 år och högst 64 år.

Förändringen av indextalet mellan två på varandra följande år skall motsvara den beräknade årliga relativa förändringen av de inkomster som anges i första stycket under en period av tre år före det år inkomstindexet avser. Vid beräkningen av inkomsterna skall den årliga förändringen i det allmänna prisläget räknat från juni månad till juni månad under samma period frånräknas. Det framräknade värdet skall därefter omräknas med förändringen i det allmänna prisläget i juni månad två år före det år in- dexet avser och det allmänna prisläget i juni månad året närmast före det året. Regeringen skall för varje år fastställa inkomstindexet efter det att det har beräknats av Riksförsäkringsverket. För år 1999 skall inkomstindexet vara lika med 100,00. 5 c § 1

Understiger balanstalet för ett år

Understiger balanstalet för ett år

1,00 skall regeringen för det året

1,0000 skall regeringen för det året

fastställa ett b a l a n sin d e x som

fastställa ett b a l a n sin d e x som

skall användas vid vissa beräk-

skall användas vid vissa beräk-

ningar enligt denna lag. Ett ba-

ningar enligt denna lag. Ett ba-

lansindex skall därefter fastställas

lansindex skall därefter fastställas

för varje år fram till dess att det

för varje år fram till dess att det

minst når samma värde som in-

minst når samma värde som in-

komstindex. För en sådan period

komstindex. För en sådan period

skall balansindexet första gången

skall balansindexet första gången

räknas fram på så sätt att balans-

räknas fram på så sätt att balans-

1 Senaste lydelse 2001:222.

Prop. 2002/03:61 6 talet multipliceras med inkomstin- dexet för samma år. För varje därpå följande år under perioden skall det fastställda balansindexet multipliceras med kvoten mellan inkomstindexet efter årsskiftet och inkomstindexet före årsskiftet och därefter med det balanstal som skall gälla efter årsskiftet. talet multipliceras med inkomst- indexet för samma år. För varje därpå följande år under perioden skall det fastställda balansindexet multipliceras med kvoten mellan inkomstindexet efter årsskiftet och inkomstindexet före årsskiftet och därefter med det balanstal som skall gälla efter årsskiftet. 12 kap. 2 § 2

Ålderspension skall utges från

Ålderspension skall utges från

och med den månad som anges i

och med den månad som anges i

ansökan, dock tidigast från och

ansökan, dock tidigast från och

med månaden efter det att ansökan

med den månad ansökan kom in

kom in till den allmänna försäk-

till den allmänna försäkrings-

ringskassan.

kassan. Premiepension utges dock

tidigast från och med månaden

efter det att ansökan kom in till

den allmänna försäkringskassan.

Har den pensionsberättigade uppburit sjukersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller särskild efterlevandepension en- ligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn omedelbart före 65 års ålder får inkomst- och tilläggspension beviljas för högst tre månader före ansök- ningsmånaden, dock tidigast från och med den månad då den pensions- berättigade fyllde 65 år.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003 i fråga om 12 kap. 2 § och i övrigt den 1 september 2003.

2.

Bestämmelserna i 1 kap. 5 och 5 c §§ tillämpas första gången vid beräkning av inkomstindex och balanstal för år 2004.

3.

Förändringen av det inkomstmått som används vid beräkningen av de försäkrades årliga inkomster från år 2002 till år 2003 skall när det gäller inkomstindex för åren 

20042006 beaktas på följande sätt. In- komstmåttet för det fjärde året före det år inkomstindexet avser skall be- räknas utan beaktande av utbetalda förtidspensioner och de som endast uppburit sådan pension, varefter genomsnittsinkomsten multipliceras med en särskild kvot. Kvoten utgörs av det beräknade inkomstmåttet år 2003 delat med inkomstmåttet för samma år som har beräknats utan beaktande av de pensionsgrundande inkomster som utgörs av inkomst- relaterad sjuk- och aktivitetsersättning och de som endast uppburit sådan inkomst.

2 Senaste lydelse 2001:492. Prop. 2002/03:61 7

2.3

Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen

Prop. 2002/03:61

(1999:799)

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till socialför- säkringslagen (1999:799) skall införas en ny punkt, punkten 11, av föl- jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11. Överenskommelser som är i

kraft i förhållande till Sverige och

som regeringen före utgången av

år 2000 har ingått med främ-

mande makt om utsträckt tillämp-

ning av lagen (1962:381) om all-

män

försäkring

och

lagen

(1947:529) om allmänna barn-

bidrag eller om undantag i vissa

fall från vad som är stadgat i de lagarna, skall utan hinder av vad som sägs i socialförsäkringslagen tillämpas även efter år 2000. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2003. 8 2.4 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen Prop. 2002/03:61 (2001:1113) om försöksverksamhet med

24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen Härigenom föreskrivs att lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen, som gäller till och med den 30 juni 2003, skall fortsätta att gälla till och med den 31 mars 2004. 9 3 Ärendet och dess beredning Prop. 2002/03:61

Inkomstindex för år 2004 och år därefter I och med att begreppet förtidspension fr.o.m. 2003 har ersatts av sjuk- och aktivitetsersättning måste inkomstdefinitionen i inkomstmåttet vid beräkning av inkomstindex avseende ålderspensionssystemet anpassas. Förslaget till följdändringen av inkomstmåttet samt metoden för att kor- rigera för det förändrade inkomstmåttet har beretts inom Regerings- kansliet och i samråd med Riksförsäkringsverket. Förslaget har även be- retts med Genomförandegruppen för det reformerade ålderspensions- systemet. Balanstal med fyra decimaler Riksdagen har givit regeringen till känna att ett mer fingraderat balanstal i ålderspensionssystemet bör övervägas (bet. 2000/01:SfU:13). Riksför- säkringsverket har på uppdrag av regeringen redogjort för vilka effekter som uppkommer om det balanstal som mäter det inkomstgrundade pen- sionssystemets finansiella ställning beräknas med fyra i stället för två de- cimaler (S2002/6626/SF). Förslaget till ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension har beretts inom Regeringskansliet samt med Genomförandegruppen. Ansökan om ålderspension Inom Regeringskansliet har det uppmärksammats att ett behov föreligger av en tidigareläggning av utbetalning av ålderspension räknat från tiden för ansökan. Förslaget avser att ålderspension, ej premiepension, skall kunna beviljas från och med den månad ansökan lämnas in till den all- männa försäkringskassan. Förslaget har beretts med Genomförande- gruppen och Riksförsäkringsverket. Överklagande av intyg Riksförsäkringsverket har i en skrivelse till regeringen (S2002/5536/SF) angivit att det behövs ett förtydligande av de nuvarande reglerna för överklagande av beslut såvitt avser ärenden om utfärdande av intyg enligt förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom gemenskapen. Förslaget har beretts inom Regeringskansliet.

Komplettering i socialförsäkringslagen

En ny punkt föreslås i övergångsbestämmelserna till socialförsäkrings-

lagen (1999:799) som innebär att de överenskommelser som Sverige träf-

fat med främmande makt före år 2001 alltjämt skall tillämpas även om

överenskommelserna avviker från reglerna i socialförsäkringslagen. För-

slaget har beretts under hand med Riksförsäkringsverket.

10

Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialde- Prop. 2002/03:61 mokratiska regeringen, vänsterpartiet och miljöpartiet.

4

Inkomstindex för år 2004 och år därefter

Regeringens förslag: Från och med år 2003 skall beräkningen av in-

komstindex för år 2004 och år därefter göras utifrån en ny inkomstde-

finition i inkomstmåttet. Inkomsterna i inkomstmåttet skall från och

med år 2003 utgöras av de inkomster som i sig är pensionsgrundande,

efter avdrag för allmänna pensionsavgifter.

Den föreslagna förändringen av inkomstdefinitionen i inkomst-

måttet från år 2002 till år 2003 skall beaktas vid beräkningen av in-

komstindex. Detta skall ske genom att inkomstmåttet, beräknat utan

utbetalda förtidspensioner och utan att inkludera dem som endast upp-

burit sådan pension, för jämförelseåren 2000, 2001 och 2002 multipli-

ceras med en justeringskvot vid beräkningen av inkomstindex för åren

2004, 2005 och 2006. Justeringskvoten utgörs av det beräknade in-

komstmåttet för år 2003 delat med inkomstmåttet år 2003 beräknat

utan de pensionsgrundande inkomster som utgörs av inkomstrelaterad

sjuk- och aktivitetsersättning och utan att inkludera dem som endast

uppburit sådan inkomst.

Bakgrund: Inkomstindex har för avsikt att spegla den genomsnittliga

inkomstutvecklingen för personer i förvärvsaktiv ålder. Indexet används i

samband med omräkning av individers inkomstpensionsbehållningar i

ålderpensionssystemet, följsamhetsindexering av utgående ålderspensio-

ner samt uppräkning av inkomstbasbeloppet, vilket bl.a. bestämmer

nivån för intjänandetaket i försäkringen. Vid beräkningen av inkomst-

index används ett särskilt inkomstmått som mäter den genomsnittliga in-

komsten ett visst år. Inkomstmåttet beräknas på så sätt att summan av i

sig pensionsgrundande inkomster (dvs. även inkomster över intjänande-

taket på 7,5 inkomstbasbelopp), efter avdrag för allmänna pensions-

avgifter, samt utbetalade förtidspensioner, delas med antalet personer

som uppburit dessa inkomster.

Skälen för regeringens förslag: I och med att begreppet förtidspen-

sion från och med den 1 januari 2003 har utmönstrats måste inkomst-

definitionen i det inkomstmått som används vid beräkningen av in-

komstindex anpassas till denna förändring. De personer som vid ut-

gången av år 2002 uppbar förtidspension uppbär i stället från och med

den 1 januari 2003 sjukersättning eller aktivitetsersättning från sjukför-

säkringssystemet. Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen

ger en pensionsgrundande inkomst som motsvarar den utbetalda ersätt-

ningen. Det innebär att dessa ersättningar kommer att inkluderas i in-

komstmåttet enligt den föreslagna utformningen. Däremot är inte sjuk-

och aktivitetsersättning i form av garantiersättning pensionsgrundande.

Personer som från och med den 1 januari 2003 endast uppbär sjuk- eller

aktivitetsersättning i form av garantiersättning kommer, såvida de inte

har andra inkomster som grundar pension, således inte att ingå i in-

komstdefinitionen i inkomstmåttet. Då en sådan prisindexerad inkomst

11

exkluderas från genomsnittsberäkningen innebär detta att realinkomst- förändringen i samhället viktas något tyngre i inkomstindex. Själva metoden för beräkningen av inkomstindex kommer med den nu före- slagna inkomstdefinitionen inte att förändras, utan metoden kommer även fortsättningsvis att vara densamma som anges i prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m. Eftersom inkomstmåttet avspeglar genomsnittsinkomsten ett visst år kan förändringar av antalet personer i en viss inkomstnivå som ingår i beräkningen ha betydelse för resultatet. En sådan förändring kan ske om inkomstmåttet är omdefinierat. Därför måste inkomstmåtten vara jämför- bara i sin sammansättning när inkomstindex beräknas. I och med att sjukersättning och aktivitetsersättning från och med den 1 januari 2003 ersätter förtidspension måste därför beräkningssättet av inkomstmåttet göras om. Inkomstmåttet för tiden till och med år 2002 skiljer sig därför från det inkomstmått som föreslås gälla från och med år 2003. Ändringen av inkomstmåttets sammansättning medför att inkomstmåttet för år före 2003 inte är jämförbart med inkomstmåttet från och med år 2003. Detta bör beaktas vid beräkningen av inkomstindex för åren 2004, 2005 och 2006. Vid beräkning av inkomstindex för år efter denna treårsperiod är inkomstmåttet jämförbart. Genom att beräkna inkomstmåttet år 2003 såväl med den föreslagna inkomstdefinitionen som med bortseende av de pensionsgrundande in- komster som erhålls från inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning kan effekten av att pensionsgrundande inkomsten från dessa ersättningar, och att det antal personer som uppbär ersättningarna inkluderas i in- komstmåttet, skattas. Effekten på inkomstmåttet beräknas genom att dela det inkomstmått som erhålls med den definition som föreslås gälla från och med år 2003 med det inkomstmått som erhålls om man bortser från de pensionsgrundande inkomster från sjuk- och aktivitetsersättning och de personer som endast intjänat pensionsgrundande inkomst från sådan ersättning. Givet att den genomsnittliga pensionsgrundande inkomst som erhålls från inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning för dem som enbart får pensionsgrundande inkomst från dessa förmåner understiger den genomsnittliga inkomsten, kommer denna kvot att understiga talet ett. Justeringskvoten kan sägas spegla hur mycket genomsnittsinkomsten påverkas av att gruppen som uppbär inkomstrelaterad sjuk- och aktivi- tetsersättning ingår i genomsnittsberäkningen. I samband med beräkning av inkomstindex för år 2004 multipliceras denna kvot med inkomstmåttet för år 2000 beräknat utan att inkludera utbetalade förtidspensioner och de som endast hade sådan pension. Därmed kommer utbetalda förtidspen- sioner samt de personer som endast har uppburit förtidspension och inte har tjänat in pensionsgrundande inkomst att uteslutas ur beräkningen av inkomstmåttet jämförelseåret 2000. Genom att multiplicera detta in- komstmått för år 2000 med justeringskvoten blir genomsnittsinkomsten år 2000 jämförbar med genomsnittsinkomsten år 2003 (som beräknas med den nya föreslagna inkomstdefinitionen i inkomstmåttet). Vidare föreslås denna justeringskvot tillämpas de två följande åren på jämförel- seåren 2001 och 2002 enligt ovan beskrivna metod i samband med be- räkning av inkomstindex för åren 2005 och 2006. Under den treåriga in- fasningen av inkomstmåttets nya definition kan den årliga ökningen av inkomstindex i princip sägas avspegla den genomsnittliga inkomst- Prop. 2002/03:61 12 utvecklingen i samhället med bortseende från den grupp som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension). Innebörden av detta är att en real förändring av genomsnittsinkomsten under denna tre- årsperiod kommer att ha en marginellt större påverkan på inkomstindex än om den prisindexerade sjuk- och aktivitetsersättningen hade ingått i beräkningen. Den här föreslagna metoden att justera för det förändrade inkomst- måttet mellan år 2002 och 2003 är utformad på ett likartat sätt som den metod som användes vid beräkningen av inkomstindex åren 2000 till och med år 2002. Då justerades beräkningen på grund av att inkomstmåttet t.o.m. 1998 inte innehöll inkomster över intjänandetaket, inte innehöll utbetalda förtidspensioner och inte omfattade inkomster understigande ett prisbasbelopp. Justeringskvoten beräknades genom att dela det beräk- nade inkomstmåttet för 1999 utan avdrag för allmän pensionsavgift med inkomstmåttet 1999 uträknat enligt den definition som användes för åren 19601998. Denna justeringskvot användes i samband med beräkning av inkomstindex för år 2000 t.o.m. år 2002 och ändrades inte i efterhand.

Regeringens bedömning: En översyn bör göras av principerna för justeringar i beräkningsmetoden för inkomstindex. I översynen bör det även analyseras om den nuvarande hanteringsordningen för faststäl- lande av inkomstindex är ändamålsenlig.

Skälen för regeringens bedömning: Med nuvarande regler för beräk- ning av inkomstindexet kommer nivån direkt att påverkas vid ett föränd- rat grundavdrag. I inkomstmåttet utesluts inkomster som under ett år to- talt sett understiger grundavdraget i inkomstbeskattningen dvs. den nedre gränsen för att pensionsgrundande inkomst skall beräknas. När grund- avdragets nivå höjs kommer färre personer med låga inkomster att ingå i beräkningen av inkomstmåttet, allt annat lika, vilket i sin tur får som resultat att inkomstindex höjs. På motsvarande sätt kommer inkomst- index att sänkas om grundavdraget sänks. En sådan påverkan beror där- med endast på att ett antal låginkomsttagare har uteslutits eller tillkommit vid genomsnittsberäkningen, och inte på någon standardförändring i sam- hället. Den nedre inkomstgränsen för beräkning av pensionsgrundande inkomst uppgick inkomståret 2000 till 24 procent av prisbasbeloppet, inkomståret 2001 till 27 procent, inkomståret 2002 till 29,3 procent. In- komståret 2003 är den nedre inkomstgränsen för att pensionsgrundande inkomst skall beräknas 42,3 procent av prisbasbeloppet. Förändringen av nivån har hittills varit sådan att denna endast har kommit att påverka be- räkningen av inkomstindex marginellt. En förhållandevis stor framtida ändring av grundavdragets nivå kan dock komma att medföra betydande effekter på inkomstindex. Sådana förändringar har direkt påverkan för omräkningen av utgående pensioner och pensionsbehållningar. Ett auto- nomt system som det inkomstgrundade ålderspensionssystemet, finansie- rat med den specialdestinerade avgiften om totalt 18,5 procent, bör inte påverkas kortsiktigt av förändringar av detta slag i skattesystemet. Inkomstindexet utgör ett mått på standardutvecklingen och ett syfte med indexeringen är att pensionernas värde skall följa inkomstutvecklingen för de förvärvsaktiva. Att förändringar av grundavdragets lägsta nivå kan Prop. 2002/03:61 13 komma att påverka inkomstindex försämrar måttets precision i att mäta Prop. 2002/03:61 den ekonomiska standardutvecklingen. Nuvarande hanteringsordning innebär att inkomstindex och inkomst- basbelopp årligen beräknas av Riksförsäkringsverket och sedan fastställs av regeringen. Beräkningen av inkomstindex och inkomstbasbelopp sker utifrån regler som är fastställda i lag. Det är av stor betydelse att in- komstindex så nära som möjligt speglar den faktiska inkomstutveck- lingen. Av detta skäl är reglerna införda i lag. Det finns emellertid kom- ponenter i beräkningen som kan fordra komplicerade avvägningar eller särskilda analyser. Det finns därför skäl att analysera om den nuvarande hanteringsordningen med i lag angivna beräkningsregler är den mest än- damålsenliga eller om ansvaret för sådana avvägningar bör hanteras i särskild ordning, t.ex. på det sätt som sker för beräkningen av konsu- mentprisindex.

5

Balanstal med fyra decimaler

Regeringens förslag: Balanstalet för år 2004 och för år därefter skall

fastställas med fyra decimaler.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har givit regeringen till-

känna att ett mer fingraderat balanstal i ålderspensionssystemet bör över-

vägas (bet. 2000/01:SfU:13). I det inkomstgrundade ålderspensions-

systemet uppräknas årligen inkomstpensionsbehållningar och utgående

pensioner med hänsyn till den genomsnittliga inkomstutvecklingen, mätt

genom inkomstindex. Systemets finansiella stabilitet skapas genom

kombinationen fast avgiftssats där avgiften motsvarar den pensionsrätt

som erhålls, delningstal, snittinkomstindexering och den automatiska

balanseringsmekanismen. Balanstalet visar förhållandet mellan fördel-

ningssystemets tillgångar och skulder. Ett balanstal överstigande talet 1

innebär att värdet av systemets samlade tillgångar överstiger systemets

skuldbörda. Om balanstalet understiger 1,00 skall avsteg göras från

snittinkomstindexeringen. Avsteget görs på så sätt att ett balansindex

används i stället för inkomstindex vid uppräkning av pensionsbehåll-

ningar och utgående pensioner. Om balanstalet understiger talet 1 beräk-

nas ett balansindex första året genom att inkomstindex multipliceras med

det aktuella balanstalet. Genom skapandet av denna nya indexserie åter-

ställs förhållandet mellan systemets tillgångar och skulder. Denna index-

serie kan under vissa perioder komma att ha en högre årlig ökningstakt

än om indexering skulle ha skett med inkomstindex. Balansindex fast-

ställs till och med det att balansindex når inkomstindex nivå. Balanstalet

fastställs enligt nuvarande lagstiftning med två decimaler. Ett två deci-

malers balanstal innebär att ett första avsteg från snittinkomstindexe-

ringen minst kommer att uppgå till en sänkning med en procent, vid ett

balanstal om 0,99. En obalans i fördelningssystemets finansiella ställning

bör spridas över en längre tid med möjlighet till en mindre initial sänk-

ning av indexeringstakten.

Ett balanstal med fyra i stället för två decimaler ökar sannolikheten för

att balanseringen skall aktiveras ett enskilt år. Effekten på pensioner och

14

pensionsbehållningar ett enskilt år av att ett balansindex fastställs kan Prop. 2002/03:61 dock förväntas bli lägre. Ett balanstal med fyra decimaler kan därmed sägas innebära att känsligheten för en balansering ökar, men att avstegen från indexeringstakten sannolikt blir mindre ett enskilt år än om ett balanstal med två decimaler tillämpas. Likaså talar andra skäl för ett balanstal med fyra decimaler. Indexe- ringen i fördelningssystemet sker med kvoten mellan två index som fast- ställs med två decimaler. Detta innebär att indexeringen sker med en fin- gradering om två decimaler uttryckt i procent. För att få motsvarande precision i balanstalet måste detta uttryckas med fyra decimaler (100,00 att jämföra med 1,0000). Regeringen föreslår därför att balanstalet för år 2004 och för år därefter skall fastställas med fyra decimaler.

6

Ansökan om ålderspension

Regeringens förslag: Ålderspension skall betalas ut från och med den

månad som anges i ansökan, dock tidigast från och med den månad

ansökan inkom till den allmänna försäkringskassan. Premiepension

skall dock tidigast betalas ut från och med månaden efter det att ansö-

kan kom in till försäkringskassan.

Skälen f ör regeringens förslag: I det tidigare pensionssystemet kunde

försäkringskassan besluta om hel ålderspension från 65-årsmånaden t.ex.

för dem som tjänat in 30 år med ATP-poäng. Cirka 20 000 personer per

år var dock även i det systemet tvungna att ansöka om ålderspension.

Riksförsäkringsverket (RFV) informerade alla blivande 65-åringar som

var bosatta i Sverige i god tid före 65-årsmånaden.

I det reformerade ålderspensionssystemet måste alla ansöka om ålders-

pension. En anledning till detta är att systemet är flexibelt avseende

fr.o.m. vilken tidpunkt pensionen skall börja betalas ut. Den försäkrade

skall själv kunna välja månad för sin pensionering efter uppnådda 61 års

ålder. Det finns därför inte någon given tidpunkt som ålderspension skall

beviljas vid, utan en ansökan måste sändas in till försäkringskassan.

Ålderspension betalas med nuvarande regler ut tidigast fr.o.m. måna-

den efter det att ansökan inkom till den allmänna försäkringskassan. Un-

dantag görs för den som har sjukersättning eller särskild efterlevande-

pension omedelbart före 65-årsmånaden. Dessa kan beviljas ålderspen-

sion tre månader bakåt i tiden (tidigast från 65-årsmånaden). Undantaget

gäller dock inte premiepension som enbart kan beviljas fr.o.m. månaden

efter det att ansökan kommit in. Anledningen till att premiepension inte

beviljas bakåt i tiden angavs i prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålders-

pension m.m. vara att premiepensionens storlek beror på fondandelarnas

värde vid tidpunkten för pensionsuttaget.

Den inkomstgrundade pensionen är försäkringsmässigt beräknad så att

ett senare uttag ger högre årspension. Regeringen har därför tidigare inte

ansett att det skulle finnas något väsentligt behov av att ålderspension

beviljas retroaktivt.

Det finns emellertid en risk att alla inte tillgodogör sig informationen

om att man måste ansöka om ålderspension utan förväntar sig att pensio-

15

nen skall betalas ut automatiskt. De nuvarande reglerna om att ålderspen- Prop. 2002/03:61 sion kan beviljas tidigast fr.o.m. månaden efter ansökan kan då medföra att en person inte får pension från den månad som han eller hon hade tänkt sig eftersom det är för sent att ansöka när man upptäcker att pen- sionsutbetalningen uteblivit. Särskilt drabbas de som får garantipension eftersom denna inte är försäkringsmässigt beräknad och alltså inte ökar vid ett senare uttag. Regeringen föreslår därför att ålderspension, utom premiepension, tidigast skall kunna betalas ut från och med den månad ansökan har inlämnats till försäkringskassan. Avseende premiepension så finns det i dag inte tillräckligt underlag för en ändring. Regeringen anser det emellertid önskvärt att reglerna är så enhetliga som möjligt i ålders- pensionssystemet och avser därför att undersöka möjligheterna att låta såväl den föreslagna som den nuvarande regeln i 12 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension även omfatta premie- pension.

7

Överklagande av intyg

Regeringens förslag: Allmän försäkringskassas eller Riksförsäk-

ringsverkets beslut i ärenden om utfärdande av intyg för tillämpningen

av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om

tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egen-

företagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

skall få överklagas i enlighet med bestämmelserna om omprövning

och överklagande i lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Skälen fö r regeringens förslag: Genom EES-fördraget och sedermera

anslutningen till den Europeiska unionen har medborgare i fördragsslu-

tande stater möjlighet att flytta mellan medlemsstaterna med bibehål-

lande av social trygghet. För tillämpningen av bestämmelserna i förord-

ning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet

när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom

gemenskapen krävs i många situationer att ett visst intyg eller blankett

visas upp. Intygen utfärdas av de institutioner som har bestämts av de

olika medlemsstaterna. I några fall fattas beslut av behörig myndighet i

medlemsstaten i fråga. Institutionerna och de behöriga myndigheterna

finns angivna i bilagor till förordning 574/72 för tillämpningen av förord-

ning 1408/71.

Den behöriga institutionen utgörs av, när det gäller svenska förhållan-

den, den försäkringskassa hos vilken en person är försäkrad. Vissa intyg

utfärdas av den behöriga institutionen på bosättnings- eller vistelseorten.

Denna institution är då ansvarig men också behörig att utge förmåner på

den ort där personen är bosatt eller vistas enligt den lagstiftning som

denna institution tillämpar. Även i detta fall utgörs den behöriga institu-

tionen, såvitt avser bosättning och vistelse i Sverige, av allmän försäk-

ringskassa på orten i fråga. Den behöriga myndigheten när frågan avser

Sverige är Riksförsäkringsverket.

Det råder osäkerhet på försäkringskassorna i dag angående handlägg-

ningen

av ärenden avseende utfärdande av intyg enligt förordning

16

1408/71. Oklarhet råder i fråga om hanteringen av dessa ärenden skall Prop. 2002/03:61 ses som beslut i ärenden och om dessa i så fall kan överklagas. När det gäller frågan om ett beslut av försäkringskassan eller Riksför- säkringsverket kan överklagas eller inte måste man överväga om beslutet har bindande karaktär eller om det har några avgörande faktiska verk- ningar för den enskilde. Någon direkt författningsreglering angående överklagande av försäk- ringskassans eller Riksförsäkringsverkets beslut i ärenden om utfärdande av intyg angående tillämpning av förordning 1408/71 finns inte. Bestämmelserna om överklagande i 20 kap. lagen (1962:381) om all- män försäkring (AFL) gäller för ärenden om försäkring enligt AFL. Vidare gäller bestämmelserna för ärenden enligt annan lagstiftning som handläggs av försäkringskassorna. Hänvisning till 20 kap. AFL finns då i denna lagstiftning. Därutöver finns särskilda bestämmelser om överkla- gande i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Ären- den som inte är att betrakta som ärenden om försäkring enligt AFL eller LIP får överklagas med stöd av förvaltningslagen (1986:223). Till uttrycket beslut i ärende om försäkring enligt AFL räknas beslut i försäkringsärenden. Till sådana ärenden räknas vidare ärenden om en försäkrads rätt till en förmån samt förmånens storlek och varaktighet. När det gäller frågan om överklagande av ett beslut skall ske enligt AFL:s bestämmelser om omprövning och överklagande eller i enlighet med FL:s regler gör regeringen den bedömningen att de intyg som utfär- das för tillämpningen av förordning 1408/71 berör ärenden om försäkring enligt 20 kap. 11 § AFL. Mot bakgrund av den oklarhet som synes råda vid försäkringskassorna bör därför en uttrycklig regel härom tas in i AFL.

8

Förlängning av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 

24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen

Regeringens förslag: Lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen skall fortsätta att gälla till och med den 31 mars 2004.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat om försöks- verksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadmi- nistrationen. Försöksverksamheten regleras i lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkrings- administrationen (prop. 2001/02:9, bet. 2001/02:SfU5, rskr. 2001/02:85). Lagen trädde i kraft den 1 januari 2002 och är tidsbegränsad till utgången av juni 2003. Genom förordningen (2001:1125) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen har Riksförsäkringsverket getts bemyndigande att meddela närmare före- skrifter om försöksverksamheten. 17 Syftet med lagen om försöksverksamhet är att i rättsligt hänseende Prop. 2002/03:61 möjliggöra en försöksverksamhet med användning av självbetjänings- tjänster inom föräldraförsäkringen under tiden fram till dess att en full- skaleverksamhet inleds. Genom försöksverksamheten erhålls ett underlag såväl för teknisk och innehållsmässig utveckling av självbetjänings- tjänsterna som för lagstiftning om självbetjäningstjänster som är till- gängliga för alla. Den av regeringen tilltänkta utvecklingen när det gäller tillskapande av 24-timmarsmyndigheter i full skala kräver ett övergripande lagstiftnings- arbete. På grund av vissa problem av bl.a. teknisk art kom försöksverk- samhet, i vilken allmänheten har möjlighet att delta, att inledas först i september 2002. För närvarande deltar cirka 1 000 föräldrar i försöks- verksamheten. Avsikten är att tjänsten skall lanseras under 2003 vilket kan antas leda till ett väsentligt ökat antal deltagare. Vidare kommer en övergång att ske till ny teknik för säker identifiering och elektroniskt undertecknande som upphandlats gemensamt med Riksskatteverket. Det är viktigt att erfarenheterna från utvärderingen av den verksamheten kan tillvaratas i lagstiftningsarbetet. Dessutom bör det undvikas att de som nu deltar i försöksverksamheten ställs utan möjlighet att använda självbetjä- ningstjänster under en period på grund av att försökslagstiftningen upphör att gälla innan en permanent lagstiftning har trätt i kraft. Enligt regeringens uppfattning bör därför tidpunkten för när försökslagstift- ningen skall upphöra skjutas upp. Regeringen föreslår att giltighetstiden för lagen om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom social- försäkringsadministrationen förlängs till utgången av mars 2004.

9

Komplettering i socialförsäkringslagen (1999:799)

Regeringens förslag: Överenskommelser om social trygghet som Sverige ingått med främmande makt före år 2001 skall alltjämt tilläm- pas även om de avviker från vad som sägs i socialförsäkringslagen (1999:799). Skälen för regeringens förslag: Mellan Sverige och andra länder gäller ett antal överenskommelser om social trygghet ingångna före 2001. Tillämpningen av konventionerna innebär att tillhörigheten till den svenska socialförsäkringen utsträcks eller i vissa fall undantas. I konven- tionerna finns bl.a. bestämmelser om likabehandling i fråga om det sociala skyddet för personer som flyttar mellan länderna, sammanlägg- ning av väntetider och kvalifikationsperioder samt rätt till export av vissa förmåner. Dessa överenskommelser har införlivats i det svenska rätts- systemet genom förordningar med stöd av 20 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och 19 § lagen (1947:529) om allmänna barn- bidrag.

Socialförsäkringslagen (1999:799), SofL, som trädde i kraft den 1 ja- nuari 2001 delar in socialförsäkringarna i en bosättningsbaserad försäk- ring som avser garantibelopp och bidrag respektive en arbetsbaserad för- 18 säkring som avser inkomstförluster. Båda försäkringarna skall gälla lika Prop. 2002/03:61 för alla som är bosatta respektive arbetar i Sverige. Regler om vem som är försäkrad för de olika socialförsäkringsförmånerna finns således nu i SofL. I 1 kap. 4 § SofL finns en bestämmelse som anger att tillämpningen av bestämmelserna i SofL kan komma att begränsas när gemenskapsrätten inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) eller när annat följer av avtal om social trygghet som Sverige ingått med andra stater. I förarbetena till bestämmelsen sägs bl.a. att denna är en ren upplysningsparagraf (prop. 1998/99:119, s. 175). Det som därvid framförallt åsyftades var dock bestämmelsen om de gemen- skapsrättsliga reglerna. Vilken innebörd bestämmelsen har när det gäller konventioner/överenskommelser berördes dock inte närmare. Regeringen föreslår därför nu att SofL i förtydligande syfte kompletteras på så sätt att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen införs en ny punkt som anger att de överenskommelser som ingåtts med främmande makt före år 2001 alltjämt skall tillämpas även om dessa avviker från vad som sägs i SofL. 10 Författningskommentar

10.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

20 kap. 13 a § Bestämmelsen i andra stycket utgör ett förtydligande av de nuvarande reglerna för överklagande av beslut fattade av allmän försäkringskassa eller Riksförsäkringsverket såvitt avser ärenden om utfärdande av intyg enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföre- tagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

1 kap.

5 §

Efter den 1 januari 2003 finns inte längre begreppet förtidspension utan

förtidspensionen har ersatts av sjuk- eller aktivitetsersättning. Inkomst-

definitionen i paragrafen har därför ändrats på så sätt att förtidspensioner

inte längre skall ingå i de inkomster som används vid beräkningen av

inkomstmåttet. Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen

som utbetalas är pensionsgrundande och den kommer därför att ingå i

begreppet de försäkrades årliga pensionsgrundande inkomster som

används vid beräkningen av inkomstindex. Något särskilt angivande att

dessa ersättningar skall ingå i inkomstdefinitionen är således inte behöv-

ligt.

19

5 c §

Prop. 2002/03:61

I paragrafen har en ändring gjorts på så sätt att balanstalet anges med fyra

decimaler i stället för med två. På detta sätt får balanstalet samma grade-

ring som inkomstindexet. Innebörden

av denna ändring är att sannolik-

heten för att ett balansindex skall fastställas ökar något, dvs. balanse- ringen kan aktiveras vid en procentuell mindre obalans i fördelnings- systemets finansiella ställning. 12 kap. 2 § I paragrafen har en ändring gjorts som innebär att ålderspension, med undantag för premiepension, kan betalas ut samma månad som ansökan lämnas in. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna

1.

Ändringen i 12 kap. 2 § träder i kraft den 1 juli 2003 och ändringarna i

1

kap. 5 och 5 c §§ den 1 september 2003.

2.

De nya bestämmelserna i 1 kap. 5 och 5 c §§ skall tillämpas första gången vid beräkningen av inkomstindex och balanstal som skall fast- ställas för år 2004.

3.

I punkten anges hur inkomstindexet övergångsvis för åren 2004, 2005 och 2006 skall beräknas. Beräkningen görs för att övergången från ett inkomstmått år 2002 till ett annat inkomstmått år 2003 har skett. Denna infasning skall ske under en period av tre år vilket är den period som på- verkas av det förändrade inkomstmåttet. Denna särskilda beräkning inne- bär att den genomsnittliga inkomsten fyra år före det år indexet avser skall beräknas på vanligt sätt men utan att utbetalda förtidspensioner och de som enbart har uppburit sådan inkomst skall ingå i beräkningen. Den framräknade genomsnittsinkomsten skall därefter multipliceras med en särskild jämförelsekvot. Denna jämförelsekvot består av genomsnitts- inkomsten år 2003 delad med genomsnittsinkomsten för samma år efter att denna beräknats utan de inkomster som består av inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning och utan de personer som enbart uppburit sådan inkomst.

Det sagda innebär att jämförelsekvoten multipliceras med den angivna framräknade genomsnittsinkomsten år 2000 vid beräkning av inkomst- indexet för år 2004 och på samma sätt multipliceras kvoten med genom- snittsinkomsten år 2001 vid beräkningen av inkomstindexet för år 2005 och med genomsnittsinkomsten för år 2002 vid beräkningen av inkomst- indexet för år 2006.

10.3

Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)

Övergångsbestämmelserna till lagen kompletteras med en ny punkt 11. Punkten införs för att det inte skall råda någon tvekan om att de överens- 20 kommelser om social trygghet som Sverige ingått med främmande makt Prop. 2002/03:61 före år 2001 alltjämt kan tillämpas även om överenskommelserna avviker från vad som stadgas i socialförsäkringslagen.

10.4

Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 

24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen Giltighetstiden för lagen har förlängts t.o.m. den 31 mars 2004. 21

Socialdepartementet

Prop. 2002/03:61

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 2003

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] J. O.,[REDACTED_EFTERNAMN], Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor 22