Regeringens proposition 2001/02:100 2002 års ekonomiska vårproposition Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m.

Regeringens proposition 2001/02:100 2002 års ekonomiska vårproposition Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 4 april 2002 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget för år 2002. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas under de närmaste åren. PROP. 2001/02:100 Innehållsförteckning

1

Finansplan .............................................................................................................

13

1.1

Uthållig tillväxt och rättvisa .................................................................

13

1.1.1

Fortsatt ordning och reda i svensk ekonomi.......................................

14

1.1.2

Jobben först ...........................................................................................

14

1.1.3

Reformer för rättvisa och trygghet ......................................................

15

1.1.4

En politik för fortsatt samarbete..........................................................

15

1.2

Det ekonomiska läget............................................................................

15

1.2.1

Internationell ekonomisk utveckling...................................................

15

1.2.2

Svensk ekonomisk utveckling...............................................................

16

1.2.3

Tre scenarier ..........................................................................................

18

1.3

Den ekonomiska politiken....................................................................

18

1.3.1

Sunda offentliga finanser ......................................................................

18

1.3.2

Stabila priser...........................................................................................

20

1.3.3

En väl fungerande lönebildning............................................................

22

1.4

Reformer och resultat ...........................................................................

22

1.4.1

Barnen främst ........................................................................................

23

1.4.2

De äldre..................................................................................................

24

1.4.3

Ökade resurser till vården och omsorgen............................................

24

1.4.4

Ökad hälsa i arbetslivet.........................................................................

25

1.4.5

Sverige ett kunskapssamhälle.............................................................

26

1.4.6

Kulturen.................................................................................................

27

1.4.7

Boendet ..................................................................................................

28

1.4.8

Biståndet ................................................................................................

28

1.4.9

Rättsväsendet.........................................................................................

29

1.5

En politik för full sysselsättning...........................................................

29

1.6

Rättvisa skatter ......................................................................................

32

1.7

Ekologisk hållbar utveckling ................................................................

34

1.8

Ett Sverige för alla .................................................................................

37

2

Förslag till riksdagsbeslut.....................................................................................

43

3

Lagförslag..............................................................................................................

51

3.1

Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen ..................................

51

3.2

Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder

i vissa investeringsprogram...................................................................

52

4

Budgetpolitiska mål och statsbudgeten...............................................................

55

4.1

Budgetpolitiska mål...............................................................................

55

4.1.1

Utgiftstak för staten..............................................................................

57

4.1.2

Överskott i offentliga sektorns finanser..............................................

58

4.2

Makroekonomiska förutsättningar ......................................................

59

4.3

Politiska prioriteringar..........................................................................

60

5 PROP. 2001/02:100

4.3.1

Ökad hälsa i arbetslivet.........................................................................

64

4.4

Statsbudgetens utveckling 20022004 .................................................

66

4.4.1

Statsbudgetens utfall 2001....................................................................

66

4.4.2

Statsbudgetens inkomster ....................................................................

67

4.4.3

Statsbudgetens utgifter.........................................................................

68

4.4.4

Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och

statsskulden ...........................................................................................

70

4.5

Kommunsektorns finanser ...................................................................

74

4.6

Ålderspensionssystemet .......................................................................

74

4.7

Den offentliga sektorns finanser ..........................................................

75

5

Inkomster .............................................................................................................

79

5.1

Inledning ................................................................................................

79

5.1.1

Makroekonomiska förutsättningar ......................................................

80

5.1.2

Regeländringar ......................................................................................

81

5.1.3

Osäkerheten i skatteberäkningarna .....................................................

81

5.2

Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning .....................

81

5.2.1

Inkomstskatt hushåll ............................................................................

81

5.2.2

Inkomstskatt företag ............................................................................

86

5.2.3

Socialavgifter och allmän pensionsavgift .............................................

87

5.2.4

Egendomsskatter ...................................................................................

87

5.2.5

Skatt på varor och tjänster ....................................................................

88

5.2.6

Restförda skatter m.m . .........................................................................

92

5.3

Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna ............

92

5.4

Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning ........................

93

5.4.1

Skatter ....................................................................................................

93

5.4.2

Övriga inkomster ..................................................................................

96

5.5

Kommunskatter ....................................................................................

97

5.6

Skattekvoten ..........................................................................................

98

5.7

Aktuella skatteregler .............................................................................

99

6

Utgifter

...............................................................................................................

107

6.1 ...........................................................................

Utgiftsprognos 2002

107

6.1.1 ..........

Takbegränsade utgifter jämfört med statsbudgeten för 2002

107

6.2

Konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på

utgiftsområden 20032004.................................................................

111

6.2.1

De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med

budgetpropositionen för 2002 ...........................................................

113

6.3

Takbegränsade utgifter 19972004 ....................................................

115

6.4

Ändrat namn på utgiftsområde..........................................................

120

6.5

Utgiftsområde 

127 samt ålderspensionssystemet vid sidan

av statsbudgeten..................................................................................

120

7

Tilläggsbudget.....................................................................................................

133

7.1

Förslag till tilläggsbudget ......................till statsbudgeten för 2002

133

7.2

Tilläggsbudget per ......................................................utgiftsområde

133

7.2.1

Utgiftsområde 1 .........................................................Rikets styrelse

133

7.2.2

Utgiftsområde 2 ...............Samhällsekonomi och finansförvaltning

134

7.2.3

Utgiftsområde 3 ........................................Skatt, tull och exekution

136

7.2.4

Utgiftsområde 4 ..........................................................

Rättsväsendet

136

7.2.5

Utgiftsområde 6 ............................................................

Totalförsvar

137

7.2.6

Utgiftsområde 7 ...........................................

Internationellt bistånd

139

6

PROP. 2001/02:100

7.2.7

Utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar.......................................

140

7.2.8

Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................

142

7.2.9

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom

och handikapp......................................................................................

144

7.2.10

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad .....................................................

144

7.2.11

Utgiftsområde 14 Arbetsliv................................................................

145

7.2.12

Utgiftsområde 15 Studiestöd..............................................................

146

7.2.13 Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning.................

147

7.2.14 Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid...............

148

7.2.15

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande ..............................................................................................

148

7.2.16 Utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling .....................

152

7.2.17 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................

152

7.2.18

Utgiftsområde 21

Energipolitik .........................................................

154

7.2.19

Utgiftsområde 22 Kommunikationer ................................................

154

7.2.20

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar .............................................................................

156

7.2.21

Utgiftsområde 24 Näringsliv..............................................................

159

7.2.22

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner...........................

159

8

Kommunal ekonomi...........................................................................................

163

8.1

Beslutade och aviserade reformer.......................................................

163

8.2

Utvecklingen i den kommunala sektorn............................................

164

8.2.1

Den kommunala ekonomin ................................................................

165

8.2.2

De kommunala verksamheterna.........................................................

165

8.3

Utvecklingen de närmaste åren ..........................................................

166

8.3.1

Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn................................

166

8.3.2

Utvecklingen i enskilda kommuner och landsting............................

167

8.3.3

Sammanfattande bedömning ..............................................................

167

8.4

Statsbidragen till kommuner och landsting.......................................

168

8.4.1

Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag

till kommuner......................................................................................

168

8.5

Övrigt...................................................................................................

169

Bilagor Bilaga 1 Svensk ekonomi Bilaga 2 Redovisning av skatteavvikelser Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 april 2002 7 PROP. 2001/02:100 Tabellförteckning

1.1

BNP-tillväxt i Förenta staterna, EU och Japan ..................................................

16

1.2

Försörjningsbalans 20012003 ............................................................................

16

1.3

Nyckeltal 20012003............................................................................................

16

1.4

Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling ................................................

17

1.5

De tre scenarierna.................................................................................................

18

1.7

Offentligt finansiellt sparande i Sverige och andra länder.................................

19

1.6

Offentliga finanser 1994-2003.............................................................................

19

1.8

Reformer för barnen 20002004 .........................................................................

23

1.9

Tillskott till kommuner och landsting efter 1998 ..............................................

24

1.10

Mer pengar till vården ..........................................................................................

25

1.11

Mer pengar till skolan ..........................................................................................

27

1.12

Biståndet ...............................................................................................................

28

1.13

Ökade resurser till rättsväsendet.........................................................................

29

1.14

Ekologisk uthållighet resurstilldelning för några olika områden

19982004 .............................................................................................................

35

1.15

Gröna nyckeltal ....................................................................................................

36

1.16

Genomsnittliga marginaleffekter i olika hushåll, 19992002 ............................

37

2.1

Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och

nya anslag för budgetåret 2002............................................................................

46

4.1

Utgiftstak för staten.............................................................................................

56

4.2

Den offentliga sektorns finansiella sparande......................................................

56

4.3

Av riksdagen beslutade budgetpolitiska mål.......................................................

56

4.4

Saldoutrymme och budgeteringsmarginal ..........................................................

57

4.5

Utgiftstak för staten.............................................................................................

58

4.6

Makroekonomiska förutsättningar .....................................................................

59

4.7

Tidigare beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar

samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar .......................................

62

4.8

Statsbudgetens utfall 2001 ...................................................................................

67

4.9

Statsbudgetens inkomster....................................................................................

67

4.10

Statsbudgetens utgifter 20012004 .....................................................................

68

4.11

Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20012004.............................

68

4.12

Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år....................

69

4.13

Statsbudgetens saldo och statsskulden ...............................................................

71

4.14

Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter.......................

72

4.15

Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande.......................................

73

4.16

Kommunsektorns finanser ..................................................................................

74

4.17

Ålderspensionsystemet........................................................................................

75

4.18

Den offentliga sektorns finansiella sparande......................................................

75

4.19

Den offentliga sektorns finanser.........................................................................

76

5.1

Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns

inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster .........................................

79

8 PROP. 2001/02:100

5.2

Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med

budgetpropositionen ............................................................................................

80

5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen ....................

80

5.4

Årlig förändring av kommunalskatt 

20022004 inklusive och exklusive

regeländringar .......................................................................................................

81

5.5

Bruttoeffekter av regeländringar 19992004.......................................................

82

5.6

Offentliga sektorns skatteintäkter 19992004....................................................

84

5.7

Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp............................................................

88

5.8

Införselkvotupptrappning 20022004.................................................................

90

5.9

Skatt på energi.......................................................................................................

91

5.10

Periodiserade skatter och skatter enligt NR .......................................................

93

5.11

Offentliga sektorns inkomster.............................................................................

93

5.12

Statsbudgetens skatter..........................................................................................

94

5.13

Statsbudgetens inkomster 20012004 .................................................................

95

5.14

Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004.....................................................

97

5.15

Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt

skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av

OECD-länder .......................................................................................................

99

5.16

Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad

skattekvot..............................................................................................................

99

5.17

Inkomstskatt för olika årslöner 2002 ................................................................

100

5.18

Skattesatser för olika slag av fastigheter............................................................

101

5.19

Arvsskatt för olika skatteklasser........................................................................

102

5.20

Skattesatser för olika tobaksslag........................................................................

103

5.21

Skattesatser för olika alkoholslag.......................................................................

103

5.22

Några av de vanligaste skattesatserna på energi................................................

103

5.23

Vissa fordonsskattesatser ...................................................................................

104

6.1

Statsbudgetens utgifter 2002..............................................................................

107

6.2

Takbegränsade utgifter 2002 ..............................................................................

108

6.3

Takbegränsade utgifter 2001 och 2002 per utgiftsområde ...............................

110

6.4

Konsekvensberäkning av utgifterna på utgiftsområden för åren

20032004............................................................................................................

112

6.5

Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen för

2002 och 2002 års ekonomiska vårproposition.................................................

113

6.6 a

Utgifter 19972004, utfall 19972001, prognos 2002, beräknat

20032004 (miljarder kronor)............................................................................

116

6.6 b

Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972004.

Utfall 19972001, prognos 2002 och beräknat 20032004 ..............................

117

7.1

Investeringsplan för Statens fastighetsverk.......................................................

135

7.2

Ökningar och minskningar av anslag ................................................................

139

7.3

Ökningar och minskningar av anslag ................................................................

148

8.1

Tillskott 19972004 ............................................................................................

163

8.2

Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting

19962001............................................................................................................

165

8.3

Kommunsektorns finanser.................................................................................

166

8.4

Årets resultat i kommuner och landsting..........................................................

167

8.5

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002-200..........................

168

9 PROP. 2001/02:100 Diagramförteckning

1.1

Utgiftstaken som andel av BNP 19972004.......................................................

20

1.2

Utgiftstaket i miljarder kronor 19972004.........................................................

20

1.3

Styrräntan för svenska riksbanken, amerikanska centralbanken och

ECB 19942002....................................................................................................

21

1.4

Investeringar i kunskap........................................................................................

26

1.5

Antalet sysselsatta 19942002 .............................................................................

29

1.6

Antalet öppet arbetslösa 19942002 ...................................................................

29

1.7

Förändring av justerad disponibel inkomst vid en halvering av

arbetslösheten i olika inkomstgrupper................................................................

38

1.8

Helårsekvivalenter och totala 

socialbidragskostnader - prognos fram

till 2002..................................................................................................................

39

4.1

Andel sjukskrivna längre än 30 dagar och förtidspensionärer...........................

64

4.2

Statsbudgetens saldo 1990-2004..........................................................................

66

4.3

Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP....................................

74

5.1

Beskattningsbara kapitalvinster...........................................................................

85

5.2

Kapitalvinster........................................................................................................

85

5.3

Mervärdesskatt uppdelad efter användning........................................................

89

5.4

Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för

dagligvaror 1980-2001..........................................................................................

89

5.5 Kommun- och landstingsskatter .........................................................................

97

6.1

Större utgiftsförändringar mellan statsbudgeten för 2002 och

konsekvensberäkningen för 2004......................................................................

120

10

1 Finansplan PROP. 2001/02:100 1 Finansplan

1.1

Uthållig tillväxt och rättvisa

Mandatperioden 1998 till 2002 går mot sitt slut. Stora reformer har kunnat genomföras inom uppsatta budgetmål. Sparandet i de offentliga finanserna har överstigit uppsatta mål. Utgiftstaken har hållits. Målet om en halverad öppen arbetslöshet har uppnåtts. Givna löften har infriats. Sysselsättningen har ökat och mer resurser satsats på utbildning . Jämfört med 1998 bedöms 240 000 fler personer vara sysselsatta 2002. Högskolan expanderar med omkring 100 000 platser mellan 1997 och 2003.

Den öppna arbetslösheten har halverats. Målet att halvera den öppna arbetslösheten klarades i november 2000. Samtidigt har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program minskat kraftigt.

Fler har anställts i skolan, vården och omsorgen. Den kommunala sektorn beräknas 2002 omsluta 84 miljarder kronor mer än vad den gjorde 1998. Antalet anställda i kommuner och landsting ökar under samma tid med 40 000 personer. Därtill har tiotusentals jobb tillkommit i den privata sektorn vilka finansieras med offentliga medel. Barnbidraget har höjts till 950 kronor, studiebidraget likaså. Flerbarnstilläggen har höjts i motsvarande mån.

Maxtaxa har införts på dagis och fritids . Nästan samtliga Sveriges kommuner har valt att införa maxtaxan. Med maxtaxan betalar ingen mer än 1 140 kronor i månaden för en plats i barnomsorgen. Barn till arbetslösa och till föräldralediga har numera rätt till plats i förskolan.

Pensionerna har höjts och bostadstillägget har ökat . Pensionen räknas numera upp med det

fulla prisbasbeloppet. Bostadstillägget för pensionärer har under mandatperioden höjts från 83 procent till 91 procent av bostads- kostnaden. Stora avbetalningar har gjorts på statsskulden. Under mandatperioden beräknas statsskulden minska med 320 miljarder kronor. Den offent- liga sektorns nettoskuld har eliminerats och istället blivit en nettoförmögenhet. Därutöver har det under mandatperioden varit möjligt att genomföra en rad andra reformer. Stora satsningar har gjorts för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle . Det sker genom satsningar på t.ex. miljöforskning, miljö- övervakning samt skydd av biotoper och bio- logisk mångfald. Den gröna skatteväxlingen fortsätter.

Biståndet har höjts . Jämfört med 1998 har biståndet höjts från 12 till 16 miljarder kronor. Studenterna har fått bättre villkor. Studie- stödssystemet har förbättrats.

Arbetslöshetsförsäkringen har förstärkts . Golvet och taket i 

a-kassan

 har höjts.

Arbetsskadeförsäkringen reformeras . Bevisreg- lerna för att få arbetsskadeersättning reformeras.

De äldre har prioriterats . Förbehållsbelopp och maxtaxa inom äldreomsorgen har införts. Högkostnadsskydd i tandvården införs.

Skatten har sänkts . Skattesänkningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare har genom- förts. Företagsskatterna och fastighetsskatten har sänkts. Den ekonomiska utvecklingen under mandat- perioden har varit förhållandevis god. Den genomsnittliga ekonomiska tillväxten under de två första åren blev ca 4 procent. Förra året kom däremot att präglas av en kraftig nedgång i den internationella konjunkturen. Saneringspolitiken 13 PROP. 2001/02:100 under 1994 till 1998 hade dock skapat ett utrymme för att möta nedgången med en expansiv politik. Trots att tillväxten 2001 endast blev 1,2 procent är arbetslösheten fortsatt låg samtidigt som de offentliga finanserna visar överskott. I år beräknas tillväxten öka till 1,4 procent för att 2003 stiga till 2,8 procent. Tillväxten gynnar hela Sverige. Det kom- munala utjämningssystemet bidrar till att alla kommuner och landsting i Sverige får del av den ekonomiska utvecklingen. Den regionala klyvningen motverkas. Men, detta är inte tillräckligt. Fortfarande är Sverige ett land som präglas av allt för stora klyftor och av otrygghet. Reformagendan för framtiden ligger fast. Sverige skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Klyftorna skall minskas. Nu krävs såväl ekonomisk som politisk uthållighet. Den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad på att motverka konsekvenserna av den svaga internationella utvecklingen och att stärka Sveriges långsiktiga tillväxtförmåga. Tre uppdrag står i fokus: grund i form av låg inflation och sunda offentliga finanser. Sverige kan därför möta den svaga internationella konjunkturen med offensiva insatser för att värna tillväxt och sysselsättning. De budgetpolitiska målen ligger fast. Utgifts- taken skall klaras. Överskottet i de offentliga finanserna skall vara 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Sverige skall aldrig mer halka ner i det budgetmoras som landet befann sig i 1994.

1.1.2

Jobben först

Högst upp på dagordningen står kampen för jobben. Uthållig tillväxt, hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för välfärden. Trots den svaga internationella ekonomiska utvecklingen förra året har sysselsättningen utvecklats relativt väl och arbetslösheten hållits nere. Antalet varsel om uppsägningar ökade dock under hösten 2001, men minskar nu. Antalet nyanmälda lediga platser har minskat något. För att hålla tillbaka en ökning av arbetslösheten görs därför stora insatser genom såväl skattesänkningar som ökade resurser för att

1.1.1

Fortsatt ordning och reda i svensk kunna anställa fler inom vården, skolan och ekonomi Sverige är en liten och öppen ekonomi. Svensk ekonomi påverkas därför i betydande grad av omvärlden. Förra året kom att präglas av den kraftiga nedgången i den internationella konjunkturen som förstärktes av terrordåden i Förenta Staterna. Saneringspolitiken under 1994 till 1998 hade dock skapat ett utrymme för att möta nedgången med en expansiv finanspolitik. Trots att tillväxten 2001 stannade vid drygt 1 procent är arbetslösheten fortsatt låg samtidigt som de offentliga finanserna visar överskott. Under de senaste månaderna har positiva ekonomiska tecken börjat synas i Förenta staterna och delar av Europa. Återhämtningen i den internationella konjunkturen förväntas ta fart under andra halvan av 2002 vilket även påverkar den svenska ekonomin. I år beräknas Sveriges tillväxt öka till 1,4 procent för att 2003 stiga till 2,8 procent. Fortfarande är dock osäkerheten om den internationella ekonomiska utvecklingen stor. Med ordning och reda i svensk ekonomi står Sverige starkt. Den ansvarsfulla ekonomiska politiken har skapat en stabil makroekonomisk omsorgen. Samtidigt som insatser görs för att hålla nere arbetslöshetsnivån måste stor kraft också ägnas åt målet att 80 procent av befolkningen mellan 20 och 64 år skall vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden 2004. Det långsiktiga målet är full sysselsättning. Med en ökad sysselsättning läggs grunden för uppfyllande av rättvisemålet att antalet socialbidragsberoende skall halveras mellan 1999 och 2004. Arbetslöshetsmålet klarades. De budget- politiska målen klarades. Regeringen är fast besluten att klara även de övriga uppsatta målen. I år genomförs ett antal reformer som stärker såväl utbudet som efterfrågan på arbetskraft. Ytterligare insatser kommer dock att krävas för att regeringens och riksdagens sysselsätt- ningsmål skall nås. En central uppgift är också att bryta den utveckling som innebär att allt fler människor slås ut från arbetsmarknaden genom sjukdom eller förtidspension. Satsningar på det ekologiskt hållbara samhället skapar nya jobb och ökar det svenska närings- livets konkurrenskraft. 14 PROP. 2001/02:100

1.1.3

Reformer för rättvisa och trygghet utformas innehåller denna proposition riktlinjer Välfärden skall fortsätta att byggas ut. Maxtaxa har införts i barnomsorgen, föräldraförsäkringen är förlängd och ett ytterligare steg i den särskilda satsningen på personalförstärkningar i skola och fritidshem tas i år. Senare i år kommer reformeringen av arbetsskadeförsäkringen att träda i kraft, liksom högkostnadsskydd i tandvården för de äldre samt förbehållsbelopp och maxtaxa i äldreomsorgen. Regeringen avser att även höja ersättningen i arbetslös- hetsförsäkringen 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Efter valet kommer en rad reformer att genomföras. År 2003 utökas studiebidraget och biståndet höjs. Taken höjs i socialförsäkringarna under förutsättning att det statsfinansiella läget så medger. Det sker satsningar på infrastruktur och ökat bostadsbyggande samtidigt som hälso- och sjukvården, rättsväsendet och skolan tillförs ökade resurser. Ett system för individuell kompetensutveckling införs. Inkomstpröv- ningen av änkepensionerna slopas. Sammantaget handlar det om reformer på ca 17 miljarder kronor. År 2004 tillförs ytterligare resurser till vården, förskolan och skolan. Biståndet höjs ytterligare. Rättsväsendet får ökade resurser. Nya satsningar görs på infrastruktur, miljö och bostäder. Sammantaget handlar det om ytterligare reformer på 12 miljarder kronor. Samtidigt fortsätter den offentliga skulden att minska. Under de senaste åren har sjukfrånvaron ökat dramatiskt. Denna utveckling måste vändas. Regeringen har i budgetpropositionen för 2002 presenterat ett elvapunktsprogram för ökad hälsa. Detta följs löpande upp. Individen skall ställas i centrum. Ingen skall passivt behöva gå sjukskriven i månader. Arbetsvillkoren måste förbättras och ohälsan i arbetslivet måste minskas. Särskilt kvinnors villkor skall uppmärksammas.

1.1.4

En politik för fortsatt samarbete

Regeringen har under hela mandatperioden arbetat för att skapa största möjliga parlamen- tariska uppslutning för en politik för full sysselsättning. I och med riksdagens beslut om en ny ordning för hur de ekonomiska vårpropositionerna skall för den ekonomiska politiken och budget- politiken. Finansplanen är regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på budgetproposition för 2002 om vilken det finns en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, vänsterpartiet och miljöpartiet. Därmed finns en politisk majoritet för riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som är inriktade på full sysselsättning, ett offentligt överskott om 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Samarbetet under mandatperioden har berört fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet samt miljö och innefattat både konkreta förslag och långsiktiga åtaganden inför framtiden. Dessa överenskommelser bekräftas med denna vårproposition. Träffade uppgörelser fullföljs.

1.2

Det ekonomiska läget

År 2001 präglades av en kraftig internationell konjunkturnedgång. Trots en kontracyklisk finanspolitik i Sverige medförde den inter- nationella nedgången att den svenska tillväxten stannade på låga 1,2 procent. Den svaga utvecklingen under senare delen av förra året och början av innevarande år gör att tillväxten hamnar på 1,4 procent i år för att nästa år stiga till 2,8 procent.

1.2.1

Internationell ekonomisk utveckling

Den internationella konjunkturen var mycket svag 2001. I OECD-området noterades den svagaste utvecklingen sedan början av 1980-talet. Djupet i nedgången påverkades bl.a. av ett markant globalt bakslag för den tidigare snabbväxande sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den snabba avmattningen i världsekonomin under förra året kom att förlängas av terrorattackerna i Förenta staterna. Nu finns det dock allt fler tecken på en vändning i världskonjunkturen, även om det kvarstår risker för motgångar. Sammantaget förutses den globala tillväxten uppgå till drygt 2,5 procent i år och till ca 4 15 PROP. 2001/02:100 procent nästa år. En avgörande faktor för återhämtningen i världsekonomin är den kraftfulla omläggningen, framför allt i Förenta staterna, av den ekonomiska politiken i expansiv riktning. I Förenta staterna förutses BNP-tillväxten uppgå till 1,8 procent i år med hushållens konsumtion som den främsta drivkraften. Under nästa år förutses tillväxten tillta och uppgå till nära 4 procent då både inhemsk efterfrågan och export bedöms utvecklas starkt. I EU fortsatte konjunkturavmattningen mot slutet av förra året. Särskilt påtaglig var den i Tyskland. BNP-tillväxten i EU bedöms i år uppgå till 1,3 procent. Under nästa år förutses BNP-tillväxten uppgå till 2,7 procent, då även konsumtion och investeringar blir viktiga drivkrafter. Såväl i år som nästa år bedöms därmed tillväxten i EU bli något lägre än den svenska. De underliggande problemen i Japan blir alltmer akuta. Ekonomin befinner sig i recession och prisdeflationen tilltar. Arbetslösheten ligger på en historiskt hög nivå. Skuldkvoten fortsätter att öka i snabb takt. Mot bakgrund av dessa problem bedöms BNP falla med 1,4 procent i år. Läget är allvarligt. En kombination av budgetsanering, mer expansiv penningpolitik och ekonomiska reformer behövs om utveck- lingen skall kunna vändas. Tabell 1.1 BNP-tillväxt i Förenta staterna, EU och Japan

2001

2002

2003

Förenta staterna

1,2

1,8

3,9

EU

1,6

1,3

2,7

Japan

-0,4

-1,4

1,2

1.2.2

Svensk ekonomisk utveckling

Tillväxten i Sverige förutses ta fart under andra halvåret i år. De senaste månadernas indikatorer stöder en sådan prognos. På grund av den svaga utvecklingen i början av året väntas BNP- tillväxten i Sverige hamna på 1,4 procent i år för att nästa år fördubblas till 2,8 procent. Tabell 1.2 Försörjningsbalans 20012003

Miljarder

Procentuell

kronor

volymförändring

2001

2001

2002

2003

Hushållens konsumtionsutgifter

1 080

0,2

1,7

2,9

Offentliga konsumtionsutgifter

578

1,4

0,8

0,3

Fasta bruttoinvesteringar

379

1,5

1,1

5,0

Lager 1

3

-0,5

-0,2

0,2

Export

1 007

-1,4

1,3

7,5

Import

879

-3,9

0,7

8,1

BNP

2 167

1,2

1,4

2,8

1 Bidrag till BNP-tillväxten.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. Under 2001 var efterfrågan svag på varor och tjänster relaterade till informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den svenska exporten av dessa varor minskade med en tredjedel, vilket förklarar merparten av nedgången i exporten förra året. Även i år beräknas IKT-sektorn vara svag. Nästa år förutses en betydligt starkare utveckling för den totala exporten. Osäkerheten om IKT-exportens utveckling är dock betydande. Tabell 1.3 Nyckeltal 20012003

Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges

2001

2002

2003

KPI 1

2,6

2,1

2,2

Timlön

4,2

3,5

3,5

Öppen arbetslöshet 2

4,0

4,3

4,0

Arbetsmarknadspolitiska program 2

2,5

2,5

2,2

Antal sysselsatta

1,9

-0,4

0,4

Real disponibel inkomst 1

3,0

4,6

1,9

Hushållens nettosparkvot, nivå 3

4,8

7,4

6,7

Bytesbalans 4

3,2

3,4

3,7

Tysk ränta 10-års statsobligation 1

4,8

5,0

5,1

Svensk ränta 10-års statsobligation 1

5,1

5,4

5,3

TCW-index 1

136

132

125

1

Årsgenomsnitt.

2

Andel av arbetskraften.

3

Procent av disponibel inkomst inkl. sparande i avtalspensioner.

Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen, Riksbanken och Finansdepartementet.

4 Procent av BNP. Hushållens konsumtion ökade endast måttligt förra året trots en kraftig ökning av den disponibla inkomsten. Det beror på att hushållen ökade sitt sparande, troligen till följd av ökad osäkerhet om den svenska ekonomin och den dämpade utvecklingen på arbetsmarknaden. I år beräknas den disponibla inkomsten fortsätta att öka kraftigt. Därtill har hushållens tillförsikt om 16 PROP. 2001/02:100 den svenska ekonomin stärkts under inledningen av 2002. I takt med att den internationella konjunkturen bedöms vända uppåt förstärks förtroendet ytterligare. Därmed tar hushållens konsumtion fart under senare delen av 2002 och 2003. Mycket tyder på att det finns ledig produktionskapacitet i många branscher. Industrins investeringar väntas därför fortsätta att minska i år, för att åter öka nästa år. Bostads- investeringarna väntas däremot öka båda åren. Statliga investeringar i infrastruktur och utbyggnaden av tredje generationens mobil- telefonnät bidrar till att hålla uppe investeringstillväxten. Industriproduktionen föll med nästan 1 procent under 2001 men väntas åter öka under 2002. I år ökar den kommunala konsumtionen med ca 1 procent. År 2003 beräknas den öka med ca 0,5 procent. Den statliga konsumtionen förutses utvecklas svagt de närmaste åren. Arbetsmarknaden Trots den svaga ekonomiska utvecklingen sjönk arbetslösheten, mätt som årsgenomsnitt, 2001. Den öppna arbetslösheten ligger runt 4 procent. Under 2002 väntas arbetslösheten öka något. Med en viss eftersläpning väntas det starkare konjunkturläget medföra att arbetslösheten därefter åter börjar minska. Utvecklingen på arbetsmarknaden under 2002 är osäker. Regeringens ekonomiska politik syftar till att förhindra en ökning av arbetslösheten genom en expansiv finanspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Trots detta väntas arbetslösheten öka något till följd av efter- verkningar från konjunkturnedgången under 2001. Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och kommer att vidta åtgärder om arbetslösheten skulle öka. Sysselsättningen ökade svagt under loppet av 2001. Konjunkturavmattningen avspeglades tyd- ligt i den kraftiga ökningen av antalet varsel om uppsägning och i minskningen av antalet nyanmälda lediga platser. Sysselsättningen väntas därför minska något under innevarande år. De löneavtal som slutits för 2001 till 2003 har varit relativt måttliga. Löneglidningen i bygg- och tjänstesektorerna har dock stigit. Enligt preliminär statistik ökade lönerna med 4,2 procent 2001, vilket är högre än vad som kan bedömas som långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Antal sysselsatta 1

3 927

3 986

3 963

3 922

3 979

4 068

4 159

4 239

4220

4237

varav näringslivet 1

2 633

2 697

2 698

2 695

2 735

2 805

2 888

2 969

varav offentliga myndigheter 1

1 290

1 287

1 263

1 223

1 240

1 260

1 264

1 262

Andelen reguljärt sysselsatta mellan

20 och 64 år 2

74,2

74,8

74,7

73,9

74,6

75,9

77,2

78,2

77,7

77,9

Öppen arbetslöshet 3

8,0

7,7

8,1

8,0

6,5

5,6

4,7

4,0

4,3

4,0

Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska

program 3

5,4

4,6

4,7

4,5

4,1

3,3

2,6

2,5

2,5

2,2

Timlön 4

2,4

3,3

6,0

4,5

3,8

3,4

3,7

4,2

3,5

3,5

Produktivitetsutveckling i näringslivet 4

3,8

2,5

1,3

3,9

2,9

2,2

2,4

0,4

2,6

2,7

Anm. I AKU fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först 2001. Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000.

1.

Tusental personer.

2.

Reguljärt sysselsatta i åldern 

2064 år i procent av befolkningen i den åldersgruppen.

3.

I procent av arbetskraften.

4.

Årlig procentuell förändring.

Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen och Finansdepartementet. 17 PROP. 2001/02:100

1.2.3

Tre scenarier

För 2004 görs ingen prognos över den ekonomiska utvecklingen, utan en kalkyl. För att belysa olika utvecklingar t.o.m. 2004 görs tre scenarier. I basscenariot bedöms konjunkturnedgången leda till att BNP fortfarande ligger under den potentiella BNP-nivån 2003. Återhämtningen fortsätter därmed efter 2003 och ekonomin antas kunna växa med 2,5 procent 2004. Det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet om 80 procent nås inte 2004. Den reguljära sysselsättningen för personer mellan 20 och 64 år stannar på 78 procent. Målet ligger dock inom räckhåll. Osäkerheten i bedömningen av den framtida konjunkturutvecklingen är dock stor. Därför kompletteras basscenariot med två sidoscenarier. Tabell 1.5 De tre scenarierna

2001

2002

2003

2004

BNP, procentuell förändring

Bas

1,2

1,4

2,8

2,5

Lågtillväxt

1,2

1,6

1,1

2,1

Högtillväxt

1,2

2,1

3,8

3,5

Reguljär sysselsättningsgrad

Bas

78,2

77,7

77,9

78,0

Lågtillväxt

78,2

78,0

77,0

77,0

Högtillväxt

78,2

78,2

79,2

80,0

Offentligt finansiellt sparande, procent av BNP

Bas

4,8

1,8

1,8

1,8

Lågtillväxt

4,8

2,0

1,2

1,1

Högtillväxt

4,8

2,2

2,6

3,0

I lågtillväxtscenariot antas den svenska arbets- marknaden och särskilt lönebildningen fungera sämre än vad som antagits i basscenariot. Penningpolitiken stramas åt kraftigt. Syssel- sättningsnivån blir betydligt lägre än i basalternativet och den öppna arbetslösheten stabiliseras på ca 4,5 procent. Alternativet visar tydligt konsekvenserna för sysselsättning och välfärd av en dåligt fungerande lönebildning. I högtillväxtscenariot antas svensk arbets- marknad fungera bättre än vad som tidigare antagits. Därmed fortsätter sysselsättningen att stiga och det av regering och riksdag uppsatta sysselsättningsmålet på 80 procent nås 2004. Regeringen avser att fortlöpande vidta åtgärder så att denna utveckling blir möjlig.

1.3

Den ekonomiska politiken

Målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en hög och uthållig ekonomisk tillväxt. Sunda offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning är grundläggande förutsättningar för att målet skall kunna nås.

1.3.1

Sunda offentliga finanser

Två övergripande mål styr finans- och budgetpolitiken. De offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och de statliga utgifterna får ej överskrida de uppsatta utgiftstaken. Saldomålen En god välfärd kräver starka offentliga finanser. Regering och riksdag har därför lagt fast ett överskottsmål för de offentliga finanserna om 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det finns en rad skäl för detta:

Den demografiska utvecklingen är sådan att andelen äldre kommer att öka kraftigt i framtiden. Därmed ökar utgifterna för pensioner, vård och omsorg, samtidigt som inkomsterna ökar långsammare till följd av att andelen personer i arbetsför ålder minskar. För att bereda ekonomiskt utrymme för de utgiftsökningar som följer av den demografiska utvecklingen byggs fonder upp i pensionssystemet och den offentliga skuldsättningen minskar.

Budgetkrisen i början av 

1990-talet visar med all tänkbar tydlighet hur utsatt väl- färden blir när den offentliga sektorn är beroende av stor upplåning på kapitalmark- naden för att finansiera löpande underskott.

För att kunna bedriva en aktiv stabilise- ringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att

18 PROP. 2001/02:100 finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. Utan sanerings- politiken mellan 1994 och 1998 hade den expansiva finanspolitiken under 2001 och 2002 inte varit möjlig. Utifrån målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel fastställs preciserade mål för varje år beroende på konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. Målen har sedan de infördes efter regeringsskiftet 1994 klarats och överträffats samtliga år. Under innevarande mandatperiod beräknas överskotten som andel av BNP uppgå till i genomsnitt ca 3 procent. De överskjutande beloppen har minskat den offentliga skuld- sättningen i snabbare takt än planerat. Överskottsmålet för de offentliga finanserna innevarande år är 2,0 procent av BNP. I budget- propositionen för 2002 angavs att ett lägre överskott skulle accepteras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Överskottet beräknas i år uppgå till 1,8 procent av BNP, dvs. 0,2 procentenheter lägre än målet. Mot bakgrund av den kraftiga ned- revideringen av den svenska tillväxten bedöms avvikelsen från målet vara acceptabel och väl i linje med målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel. År 2003 beräknas de offentliga finanserna uppvisa ett överskott på 1,8 procent av BNP. Överskottsmålet för 2003 är 2,0 procent av BNP. Regeringen kommer i samband med höstens budgetproposition att i sedvanlig ordning göra en bedömning av huruvida detta mål skall ligga fast. Sverige har i ett internationellt perspektiv starka offentliga finanser. År 2001 hade Sverige ett av de största överskotten i offentligt sparande inom EU, medan däremot ett antal stora EU- länder uppvisade betydande underskott. Sverige bedöms även 2002 och 2003 ha fortsatt stora överskott. Tabell 1.7 Offentligt finansiellt sparande i Sverige och andra länder Procent av BNP

2001

2002

2003

Sverige

4,8

1,8

1,8

EU

-0,6

-1,0

-0,8

Euroområdet

-1,3

-1,3

-0,9

Tyskland

-2,7

-2,5

-1,8

Frankrike

-1,4

-1,8

-1,4

Italien

-1,4

-1,1

-1,1

Finland

4,9

1,9

2,1

Storbritannien

1,1

0,0

-0,7

Danmark

2,5

1,4

1,7

USA

0,6

-1,1

-0,6

Japan

-6,4

-6,7

-6,6

Källa: Eurostat; OECD Economic Outlook 70, dec. 2001 och Finansdepartementet. Den offentliga sektorns finansiella skuld Under mandatperioden har den offentliga nettoskulden som var ca 390 miljarder kronor i slutet av 1998 övergått till en nettotillgång på runt 50 miljarder kronor. De kommande årens överskott kommer ytterligare att öka den offentliga sektorns förmögenhet. Förmögenhetsökningen ligger de närmaste åren i pensionssystemet. Detta är önskvärt då ett av syftena med överskotten är att de skall användas för att klara den ökade andelen äldre utan att det skall behövas göras nedskärningar i den offentligt finansierade välfärden. Sverige uppfyller även det s.k. Maastricht- kriteriet avseende den offentliga sektorns bru- ttoskuld. Den beräknas i slutet av året hamna på 53 procent av BNP, vilket är klart under det ref- erensvärde på 60 procent som EU har satt upp. Tabell 1.6 Offentliga finanser 1994-2003

Procent av BNP

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Utgiftskvot

67,3

64,3

62,3

60,5

58,0

57,5

54,7

54,4

54,5

54,1

Inkomstkvot

56,4

56,7

59,3

58,9

60,1

58,8

58,4

59,2

56,3

55,9

Skattekvot 1

47,3

48,3

51,3

51,7

52,9

52,5

52,5

54,2

51,1

50,6

Finansiellt sparande

-10,8

-7,7

-3,1

-1,6

2,1

1,3

3,7

4,8

1,8

1,8

Överskottsmål

-3,0

0,0

0,5

2,0

2,5

2,0

2,0

Nettoskuld

21,0

26,1

26,6

24,0

20,6

10,3

2,1

-0,2

-2,1

-4,5

Konsoliderad bruttoskuld

76,2

76,2

76,0

74,5

71,8

64,9

55,3

55,9

53,0

50,3

1 Inklusive skatt till EU. 19 PROP. 2001/02:100 Utgiftstaken Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Därigenom undviks smärtsamma besparingar när konjunkturen försämras. Genom en stram budgetpolitik under de goda åren har utlovade reformer kunnat genomföras under den internationella konjunkturavmattningen, vilket medverkat till att dämpa dess effekter på den svenska ekonomin. Regeringen och riksdagen har sedan budgetprocessen reformerades från och med budgetåret 1997 arbetat med utgiftstak för de statliga utgifterna. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till saneringen av de offentliga finanserna och därmed till den goda ekonomiska utvecklingen. Utgiftstaken bestäms tre år i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida taken. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats varje år. Regeringens bedömning är att även utgiftstaket 2002 kommer att klaras. Regeringen följer dock noga utvecklingen och avser att återkomma med förslag om så skulle krävas. Diagram 1.1 Utgiftstaken som andel av BNP 19972004

Procent av BNP

41

40

39

38

37

36

35

34

33

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Mellan 2001 och 2002 höjdes utgiftstaket enligt tidigare beslut med 18 miljarder kronor. Utrymmet har använts för bl.a. maxtaxa och förbehållsbelopp inom äldreomsorgen, maxtaxa inom barnomsorgen, miljösatsningar, en studie- medelsreform, utbyggnad av högskolan, ökade resurser till skolan, vården och omsorgen och satsningar på rättsväsendet. Mellan 2002 och 2003 höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med 35 miljarder kronor. Utrymmet används bl.a. för höjda pensioner, ökat bistånd, miljösatsningar, allmän förskola, en utbyggd föräldraförsäkring och ytterligare satsningar på skolan, vården och omsorgen. Mellan 2003 och 2004 höjs utgiftstaket enligt tidigare beslut med ytterligare 34 miljarder kronor. Utrymmet används bl.a. för att ytterligare öka biståndet, för ytterligare satsningar på skolan, för insatser för vård och hälsa samt för kraftiga satsningar på miljö och infrastruktur. För 2003 och 2004 är budgeterings- marginalerna mycket små. Regeringen följer löpande utvecklingen och kommer att vidta åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. Regeringen har tidigare i samband med den ekonomiska vårpropositionen lagt förslag om ett utgiftstak för det tredje budgetåret. Därmed skulle regeringen nu ha föreslagit ett utgiftstak för 2005. Riksdagen har dock beslutat om att detta istället skall göras i budgetpropositionen. Regeringen avser därför att återkomma till riksdagen med ett förslag på utgiftstak för 2005 i höstens budgetproposition. Diagram 1.2 Utgiftstaket i miljarder kronor 19972004

Miljarder kronor

900

850

800

750

700

650

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Källa: Finansdepartementet

Det statliga utgiftstaket (rensat från tekniska justeringar) ökar med ca 137 miljarder kronor mellan 1997 och 2004. Samtidigt minskar det som andel av BNP under samma tidsperiod med 5 procentenheter. Stora reformer har varit möjliga inom ramen för utgiftstaken samtidigt som stora avbetalningar har gjorts på den offentliga sektorns finansiella skuld. Reformer som syftar till tillväxt och rättvisa har prioriterats.

1.3.2

Stabila priser

Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och svårförutsägbar inflation har negativa 20 fördelningseffekter. Dessutom försämrar hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Den av riksdagen fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. Riksbanken bedriver penningpolitiken själv- ständigt. Riksbanken har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till 2 procent med en tolerans på 1 procentenhet uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inrikt- ning och står bakom inflationsmålet. Inflationen har ökat under 2001. Till en viss del kan ökningen hänföras till tillfälliga pris- höjningar. Därutöver kan löneökningar i tjänstesektorerna vara en delförklaring till att priserna på tjänster och inhemska varor ökade relativt mycket. Inflationen väntas sjunka till ca 2 procent i år då effekterna av de tillfälliga prisökningarna faller bort under våren. Riksbanken har förtydligat att penning- politiken normalt bortser från faktorer som tillfälligt påverkar inflationen. Under de senaste åren har penningpolitiken baserats på bedöm- ning av UND1X för de närmaste två åren. UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats från KPI. I år beräknas inflationen mätt med UND1X uppgå till 2,3 procent som årsgenomsnitt. Nästa år väntas UND1X-inflationen uppgå till 1,9 procent. Det finns dock risker för att det inhemska pristrycket kan blir något högre än beräknat. Om det skulle ske kan inflationen sjunka något långsammare. Fallande importpriser till följd av en starkare krona, samt konjunkturläget, bör dock verka dämpande på inflationen. Räntan De internationella räntorna föll under 2001 till följd av den internationella konjunkturned- gången. I takt med att allt fler tecken på en återhämtning har kommit har räntorna stigit. Räntorna ligger dock fortfarande på en relativt låg nivå, särskilt i Förenta staterna där konjunkturnedgången har varit särskilt påtaglig. Under 2001 sänkte Förenta staternas central- bank styrräntan från över 6 procent till under 2 procent. PROP. 2001/02:100 I samband med terrordåden den 11 september 2001 sänkte världens ledande centralbanker styrräntorna för att bemöta den risk för nedgång i den internationella konjunkturen som terrorist- attackerna innebar. Sveriges Riksbank med- verkade genom att sänka styrräntan med 0,5 procentenheter till 3,75 procent. Diagram 1.3 Styrräntan för svenska riksbanken, amerikanska centralbanken och ECB 19942002

10

9

8

Sverige

7

6

USA

5

4

3

2

Tyskland, EMU

1

0

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Källa: EcoWin

Anm.: 1994-1998 avses Tyskland därefter EMU.

De svenska räntorna har stigit den senaste tiden. Det sammanhänger bl.a. med att prisut- vecklingen har varit något högre än förväntat men också med att det inkommit tecken på att konjunkturen nu utvecklas gynnsammare. Riks- banken har under mars höjt styrräntan. Kronan Kronan har stärkts under slutet av 2001 och under årets första månader. Kronan har troligen stärkts av ett mindre negativt börsklimat samt av att de tillfälliga omflyttningarna i pensions- systemet har avtagit. Positiva tecken på en uppgång i den internationella konjunkturen och effekter av detta på den svenska exporten kan också ha bidragit till kronans förstärkning. EMU Införandet av sedlar och mynt i euro den 1 januari i år var ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Övergången fungerade väl. Sverige har valt att inte delta i valutaunionen från starten. Sverige håller dock dörren öppen för ett senare inträde. Ett beslut om deltagande måste ha ett brett folkligt stöd och skall 21 PROP. 2001/02:100 underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. I mars presenterades en utredning om finanspolitikens förutsättningar vid ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. Utredningen har analyserat bl.a. om finanspolitiken behöver ytterligare instrument för att klara stabilise- ringen av ekonomin om den svenska konjunk- turen skulle avvika från unionens. Utredningen föreslog ett antal åtgärder för att stärka den svenska finanspolitiken inför ett eventuellt införande av euron i Sverige. Utredningen är för närvarande på remiss. Det är för närvarande inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. samhällsekonomisk utveckling. Arbetsmark- nadens parter har ett särskilt ansvar för att löneökningarna inte överskrider vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Jämställdhet Det är ett viktigt mål att bryta den könsrelaterade lönediskrimineringen. Den offi- ciella lönestatistiken visar att kvinnor tjänar 82 procent av mäns inkomster. Orsakerna till dessa skillnader är komplexa. Det handlar om värderingar av olika arbeten, effekter av den segregerade arbetsmarknaden men även direkt lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen från 1 januari

1.3.3

En väl fungerande lönebildning 2001 är ett redskap för att utjämna inkomst- En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling. Det långsiktiga målet är full sysselsättning. Regering och riksdag har satt upp delmålet att sysselsättningsgraden bland per- soner i åldrarna 20 till 64 år skall öka till 80 procent 2004. Måttliga nominella löneökningar är en förutsättning för att målen skall uppnås. Under perioden 1994 till 2000 har reallönerna i genomsnitt ökat med 3,0 procent per år. Det kan jämföras med 1980-talet då de genom- snittliga årliga reallöneökningarna endast upp- gick till mindre än 0,5 procent. Samtidigt har den nominella löneökningstakten under den senare delen av 1990-talet endast varit ungefär hälften så stor som på 1980-talet. Lägre nominella löneökningar har därmed lett till högre reala löneökningar. År 2001 steg dock nominallönerna snabbare och inflationen var högre än de senaste åren. Denna utveckling är oroande. Enligt Medlings- institutet ökade lönerna preliminärt med 4,2 procent 2001 vilket delvis kan förklaras av en ökad löneglidning. Arbetskraftkostnadsutveck- lingen i Sverige har under perioden 1999 till 2001 överstigit den i EU med ungefär 1 procentenhet per år. En stor del av arbetsmarknaden omfattas av de avtal som slöts under 2001, där flertalet avtal är treåriga. Regeringen utgår i sina beräkningar från att den nominella löneökningstakten 2002 kommer att vara 3,5 procent vilket kommer att skapa goda förutsättningar för att uppnå sysselsättningsmålet och en fortsatt god skillnader mellan kvinnor och män. Löne- bildningen är en fråga för parterna och osakliga löneskillnader som beror på kön strider mot lag. Enligt den nya jämställdhetslagen har parterna tre år på sig att åtgärda osakliga löneskillnader. Regeringen följer detta arbete via JämO och Medlingsinstitutet. Utfallet 1 januari 2004 av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder, bl.a. skärpt lagstiftning. Kvinnor har i högre grad än män anställnings- kontrakt som visstids- och deltidsanställningar. Det skapar en rad problem för såväl kvinnor i arbetslivet som i samhället i övrigt. För att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden har en rad åtgärder genomförts. Dock krävs ytterligare åtgärder för att säkerställa att grunden även för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden skall vara tillsvidareanställning på heltid Regeringen kommer att göra det möjligt för arbetsgivare att få anställningsstöd när deltids- arbetslöshet omvandlas till heltidsarbete. Rege- ringen avser att återkomma med ytterligare beskrivning av förslaget i budgetpropositionen 2003.

1.4

Reformer och resultat

Mandatperioden 1998 till 2002 har präglats av en ekonomisk politik syftande till uthållig tillväxt och rättvisa. Inom de flesta områden har det skett reformer. Nedan presenteras några av de reformer som har genomförts inom nio centrala 22 välfärdsområden. Samtidigt lyfts reformer fram för kommande mandatperiod. Trygghet, utveck- ling och rättvisa skall prägla nästa mandatperiod.

1.4.1

Barnen främst

Situationen för dagens unga och barnfamiljer har stor betydelse för det framtida Sverige. Under mandatperioden har det därför gjorts betydande jämlikhets- och jämställdhetssatsningar för barnen och deras familjer. Barnbidraget har höjts från 750 till 950 kronor per barn och månad under mandatperioden. Flerbarnstillägget har höjts i motsvarande mån. Motsvarande höjning har också skett för studiebidraget vilket lämnas till studerande i gymnasieskolan. Förra året gavs barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. Samtidigt återinfördes kontaktdagar i den tillfälliga föräldrapenningen. I år gavs barn till föräldralediga rätt till förskoleplats. Det innebär att inget syskon tvingas lämna förskolan bara för att pappan eller mamman är hemma med ett mindre syskon. I år har maxtaxa införts på dagis och fritids. Den innebär att familjer betalar högst 1 140 kronor per månad för första barnet i förskolan, 760 kronor för andra och 380 kronor för tredje. För det fjärde barnet tas ingen avgift ut. Samtidigt infördes en spärregel som innebär att ingen betalar mer än 3 procent av sin inkomst i barnomsorgsavgift för första barnet, 2 procent för andra och 1 procent för tredje barnet. Kommunerna ansvarar för barnomsorgen, och det är frivilligt för dem att införa maxtaxan. De kommuner som har infört den får ersättning av staten för reformen. För att kvalitetssäkra barnomsorgen får dessa kommuner dessutom dela på 500 miljoner kronor. Pengarna skall användas till utbildning och nyanställningar inom barnomsorgen. Samtliga Sveriges kom- muner utom två har valt att införa maxtaxa. Regeringen har tidigarelagt en första utvärdering av reformen till hösten 2002. Under 1998 togs 10,4 procent av föräldra- ledigheten ut av pappor. År 2001 var andelen 13,8 procent. För att ytterligare öka andelen infördes från och med i år en ny s.k. mamma- /pappamånad i föräldraförsäkringen. Det betyder att mamma-/pappamånaden nu omfattar 60 dagar istället för 30 dagar och att föräldraförsäkringen med 80 procentig ersätt- PROP. 2001/02:100 ningsnivå förlängdes till totalt 13 månader. Samtidigt höjdes den lägsta dagpenningen för den som är hemma med barn från 60 kronor till 120 kronor per dag. Förra året höjdes det s.k. adoptionsbidraget från 24 000 kronor till 40 000 kronor. Tabell 1.8 Reformer för barnen 20002004

Miljoner kronor, nivåer

2000

2001

2002

2003

2004

Barnbidrags

höjningar

2 500

5 000

5 000

5 000

5 000

Maxtaxa m.m.

150

4 400

5 600

5 600

Mamma-/Pappamånad

500

1 000

Höjd grundnivå i för-

äldraförsäkringen

200

300

400

Höjt tak i föräldra-

försäkringen

280

620

Kontaktdagar

60

160

280

280

Höjt adoptionsbidrag

16

16

16

16

Studiebidrag

300

600

600

900

900

Särskilt utsatta barn

50

25

25

Summa reformer

2 500

5 276

9 801

12 301

13 216

För att hjälpa barn till missbrukare och barn i familjer där det förekommer våld och övergrepp har ett stöd på 100 miljoner kronor införts under perioden 2001 till 2003. Medlen är en del av regeringens program för att minska alkohol- skadorna. Regeringen avser att även efter valet 2002 fortsätta att bedriva en politik som sätter barnen främst. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer:

Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genom att allmän förskola införs för 

4-5-åringar. Det innebär att alla barn får rätt till gratis förskola tre timmar om dagen.

Föräldraförsäkringen förstärks ytterligare. Den lägsta dagpenningen i föräldraför- säkringen höjs till 150 kronor per dag 2003 och till 180 kronor per dag 2004.

Inkomsttaket i föräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. 1 juli 2003 om det statsfinansiella läget så tillåter.

Studiebidraget utökas 2003 från 9 till 10 månader. Det innebär att barnfamiljer med en tonåring på gymnasiet får 950 kronor mer per år.

23 PROP. 2001/02:100

1.4.2

De äldre

Sverige skall vara ett land som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och generationer. De senaste åren har därför en rad reformer genomförts för pensionärer. Pensionerna har höjts. Sedan 1999 räknas pensionen åter upp med det fulla prisbas- beloppet. Samtidigt har utbetalningen av pensionerna tidigarelagts till den 1819:e varje månad. Vidare har pensionärerna fått sänkt skatt. Pensionärer med inkomst under 135 000 kronor har fått en särskild skattesänkning på upp till 1 320 kronor per år. Grundavdraget, det belopp med vilket inkomsten minskas vid beräkning av inkomst- skatt, har sedan 1998 höjts med 2 500 kronor både för löntagare och för pensionärer. Det innebär ytterligare sänkt skatt med mellan 700 och 1 400 kronor om året. För att särskilt gynna de pensionärer som har de lägsta inkomsterna har bostadstillägget till pensionärer (BTP) höjts i flera omgångar, från 83 till 91 procent av bostadskostnaden upp till taket. Samtidigt har golvet i systemet slopats och taket höjts till 4 500 kronor per månad. För pensionärer som har hemmavarande barn har reglerna för bostadstillägget ändrats. Fram till att barnet fyller 20 år får hela hyran räknas in i bostadstillägget. Gränsen var tidigare 18 år. Under 1999 till 2001 satsades 300 miljoner kronor årligen utifrån den nationella handlings- planen för äldre. Resurser har satsats på anhörigstöd, forskning, fortbildning, förstärkt tillsyn, telefonjour för äldre och anhöriga, försöksverksamhet i hemtjänsten och andra utvecklingsinsatser. Därutöver tillfördes totalt 400 miljoner kronor till fler platser och högre standard i äldreboendet. Från den 1 juli 2002 gäller ett nytt högkostnadsskydd för stora delar av tandvården för äldre på 7 700 kronor. Stödet inträder det kalenderår då man fyller 65 år. Samtidigt förbättras stödet för bastandvård för de äldre. Från den 1 juli 2002 ändras reglerna beträffande avgifter inom äldre- och handikapp- omsorgen. Ändringarna avser högkostnads- skydd, förbehållsbelopp, beräkning av avgifts- underlag samt överklagande av avgiftsbeslut. Syftet med ändringarna är att garantera alla som betalar avgift för vård och omsorg till kom- munerna rimliga avgifter och en trygg levnads- standard. Regeringen avser att även efter valet 2002 fortsätta att bedriva en politik som kännetecknas av solidaritet mellan individer, grupper och generationer. På dagordningen för nästa mandat- period står redan ett antal reformer:

Som ett led i det förbättrade tandvårdsstödet för de äldre förstärks resurserna med ytterligare 300 miljoner kronor 2003.

Ett nytt äldreförsörjningsstöd införs 2003 för personer som inte har rätt till folkpen- sion. Idag är dessa hänvisade till socialbidrag.

1.4.3

Ökade resurser till vården och omsorgen

Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kärna. Vården, skolan och omsorgen skall vara generell och hålla hög kvalitet. Det skall inte spela någon roll var någonstans i landet man bor, eller vilken inkomst man har. Den senaste mandatperioden har kommu- nerna och landstingen fått ökade resurser. Åren 1997 och 1998 höjdes statsbidragen med 12 miljarder kronor. Efter 1998 har kommuner och landsting tillförts ytterligare närmare 18 miljarder kronor. Jämfört med 1996 uppgår tillskotten därmed till 30 miljarder kronor. Tabell 1.9 Tillskott till kommuner och landsting efter 1998 Miljarder kronor

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Ökade statsbidrag

m.m.

5,3

9,3

13,8

17,9

18,2

20,2

Ökade skatteintäkter

16

48

70

92

105

122

Den ekonomiska politiken har lett till att sysselsättningen har stigit och arbetslösheten fallit. Jämfört med 1998 är kommunsektorns skatteintäkter i dag drygt 90 miljarder kronor högre. Regeringen avser att även efter valet 2002 fortsätta att bedriva en politik som sätter skolan, vården och omsorgen i centrum. På dag- ordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer:

Den särskilda vårdsatsning som riksdagen tidigare beslutat om fullföljs under de kommande åren. Totalt handlar det om ett extratillskott på 9 miljarder kronor under perioden 2001 till 2004. Dessa resurser har i

24 huvudsak frigjorts genom ominriktningen av totalförsvaret.

Under åren 2003 till 2004 satsas det ytterligare 1,25 miljarder kronor per år för att minska väntetiderna i vården.

Dessa insatser ökar tillgängligheten i vården. Regeringen kommer att inom kort att inleda en försöksverksamhet för att underlätta en tidigare- läggning av rekrytering av personal till vård och omsorg. Anställningsstödet kommer att utgå för anställning av arbetslösa inom vård och omsorg. I anställningen bereds för tillfälle att genomgå vårdutbildning som motsvarar längst nio månaders vårdutbildning. Tabell 1.10 Mer pengar till vården Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Vårdsatsning

1

1

3

4

Kortare köer

1,25

1,25

1,25

1.4.4

Ökad hälsa i arbetslivet

De senaste åren har ohälsan ökat dramatiskt i Sverige. Regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen. Det innebär välfärdsförluster för såväl enskilda människor som för samhället. Möjligheterna att klara tillväxt och välfärd på både kort och lång sikt begränsas. Därför är det angeläget att ohälsoutvecklingen minskar och andelen människor i arbete ökar. I dag visar mönstret för sjukskrivningar betydande skillnader mellan könen. Kvinnor är i högre grad än män frånvarande från arbetslivet på grund av sjukskrivning. För att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade presen- terade regeringen i budgetpropositionen för 2002 ett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Programmet följs löpande upp. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till riksdagen i höst. Kvinnors situation skall då särskilt behandlas. 1. Mål för ökad hälsa i arbetslivet För att understryka vikten av att utvecklingen vänds och för att öka kraften i genomförandet av åtgärder anser regeringen att det behövs ett mål för ökad hälsa i arbetslivet. Ett sådant mål skall utgöra grunden för de olika aktörernas insatser för att öka hälsan i arbetslivet. PROP. 2001/02:100

2.

Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter

Trepartssamtalen mellan regeringen och arbets- marknadens parter inleddes i november 2001. En första avstämning av arbetet skall göras i slutet av juni 2002.

3.

Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att förebygga ohälsa

Regeringen avser att ge arbetsgivare starkare ekonomiska drivkrafter att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verk- samheten. Tanken är att det främst är de långa sjukskrivningarna som skall minskas med hjälp av ekonomiska drivkrafter. De avsedda föränd- ringarna förutsätter bl.a. att arbetsgivar- kollektivet sammantaget inte får högre kost- nader. För närvarande analyseras de mindre före- tagens förutsättningar i en situation med ett förändrat finansieringsansvar. Det är regeringens uppfattning att arbetsgivaransvaret skall vara utformat med särskilt beaktande av de mindre företagens villkor och förutsättningar. Det analyseras även hur detta ansvar påverkar arbetsmarknaden för personer som tidigare varit sjukskrivna under längre perioder eller som på annat sätt kan uppfattas ha en ökad risk att bli sjukskrivna i framtiden. Det är regeringens uppfattning att ett förtydligat arbetsgivaransvar inte får utformas så att dessa grupper missgynnas på arbetsmarknaden.

4.

Utveckling av arbetsmiljöarbetet

Ett uppdrag har lämnats till Arbetsmiljöverket att utreda hur arbetsmiljöcertifiering av privata och offentliga arbetsgivares verksamheter kan utvecklas till att bli en faktor som bidrar till att ökad hälsa i arbetslivet. 5. Hälsobokslut Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot de enskilda arbetsplatserna. En förbättrad informa- tion om detta bör vara till nytta för bl.a. arbetsgivare, ägare och anställda. Regeringen återkommer senast i budgetpropositionen för 2003 i denna fråga. 25 PROP. 2001/02:100

6.

Försök att minska ohälsan inom den offentliga sektorn

Särskilda försök genomförs hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron. Det har avsatts 50 miljoner kronor för 2001 och 20 miljoner kronor för 2002.

7.

Förnyelse av rehabilitering individen i centrum

I december 2001 fick Riksförsäkringsverket och Arbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabili- teringen. För 2002 har 70 miljoner kronor avsatts.

8.

Justeringar av den gällande lagstiftningen för att höja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet

Riksdagen har beslutat om att försäkrings- kassorna skall koncentrera rehabiliteringsarbetet på mer komplicerade ärenden.

9.

Former för sjukskrivningsprocessen

Mönstret för sjukskrivningar visar betydande geografiska variationer. Kunskapen om detta behöver förbättras. Riksförsäkringsverket har fått i uppdrag att i samråd med Socialstyrelsen närmare klargöra omfattningen av problemen och följderna för försäkringskostnaderna. 10. Förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet Kunskaperna om sjukskrivningens orsaker, samband och konsekvenser behöver förbättras. Det finns därför ett behov av mer utvecklad forskning och bättre statistik. Regeringen beslutade i januari om direktiv till en särskild utredare som skall granska detta. 11. Förbättrad tillgänglighet till behandling i hälso- och sjukvården Den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården innebär att 9 miljarder kronor tillförs vården under 20012004. Dessutom tillförs under den perioden 2001 2004 totalt 3,75 miljarder kronor för att öka tillgängligheten till behandlingar i vården. Avtal mellan staten och Landstingsförbundet träffades 3 oktober 2001. I december 2001 gav riksdagen regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till riksdagen med förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, socialtjänsten och arbetsmarknadsmyndigheterna. Frågan bereds för närvarande och kommer att utgöra en integrerad del av den politik mot ohälsa som regeringen återkommer med till riksdagen i höst.

1.4.5

Sverige ett kunskapssamhälle

Kunskap är ett kraftfullt och nödvändigt verktyg för tillväxt och rättvisa. Kunskapssamhället skall stå öppet för alla. Utbildning är nödvändigt för jämlikhet och utveckling. Sverige är enligt OECD det land i världen som investerar mest resurser i kunskap i förhållande till den samlade produktionen, ca 6,5 procent av BNP. Tätt efter kommer Förenta Staterna med knappt 6 procent, medan EU enbart satsar ca 3 procent av BNP. Med investering i kunskap avser OECD de samlade offentliga och privata utgifterna för forskning och utbildning (FoU), högre utbildning och programvara i procent av BNP. Sverige skall behålla tätpositionen. Kommande år satsar Sverige stora resurser på ökad kvalitet både i grundskolan, gymnasie- skolan och högskolan. Diagram 1.4 Investeringar i kunskap Procent av BNP

7

6

5

4

3

2

1

0

Sverige USA Finland Sydkorea OECD Storbritannien Källa: OECD Science, Technology and Industry Scoreboard, 2001 Skolan har fått ökade resurser under den gångna mandatperioden. Resurserna används till att anställa mer personal i skolorna, t.ex. lärare, studievägledare, skolsköterskor och skolpsyko- loger. År 2002 är det extra stödet 1,5 miljarder kronor, en upptrappning med en miljard kronor från året innan. Enligt Skolverkets beräkningar räcker årets nytillskott till att anställa ytterligare 3 000 lärare och andra yrkesgrupper i skolan. Även under nästa mandatperiod krävs stora satsningar. Enligt regeringens tidigare förslag 26 skall skolan och fritidshemmen de kommande åren tillföras en miljard kronor i nivåhöjning varje år fram till 2005 i syfte att öka antalet vuxna i skolan. För 2006 och framåt skall skolsatsningen uppgå till 5 miljarder kronor. Tabell 1.11 Mer pengar till skolan Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

2005

2006

0,5

1,5

2,5

3,5

4,5

5,0

Den nationella satsningen på IT i skolan, (ITiS), är en av de största kompetensutvecklings- insatserna i svensk skola genom tiderna. ITiS pågår t.o.m. 2002. Då har ca 70 000 lärare fått förbättrade kunskaper om hur man kan använda IT som ett verktyg i undervisningen. Utöver satsningen på skolan görs en särskild satsning för att stärka högskolan. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha börjat högskolan vid 25 års ålder. Högskolan expanderar med omkring 100 000 platser mellan 1997 och 2003. Från och med i år tillförs också högskolans humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska utbildningar ökade resurser för att höja kvaliteten på grund- utbildningen. I år tillförs 100 miljoner kronor och 2003 utökas tillskottet till 200 miljoner kronor. Studiestödet har reformerats och studiebid- ragets andel av studiemedlen har från och med 1 juli 2001 höjts från 27,8 procent till 34,5 procent av totalbeloppet. Dessutom höjdes fribeloppet och bidragsdelen blev pensionsgrundande. Från och med 2003 införs ett nytt vuxenstudiestöd som ersätter det särskilda utbildningsbidraget. Detta rekryteringsstöd beräknas kosta 2 miljarder kronor per år och riktas till personer som är över 25 år som har en kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. Under det senaste decenniet har examina- tionen i forskarutbildningen fördubblats. Efter- frågan på forskarutbildade ökar och snart väntar ett generationsskifte inom svensk forskning. Under perioden 2001 till 2003 kommer lärosäten att tillföras sammanlagt 214 miljoner kronor för sexton nya forskarskolor. Tillskottet 2002 uppgår till 80 miljoner kronor. För att ge högskolorna möjlighet att bedriva forskning som rymmer både bredd och specialisering höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med 1,5 PROP. 2001/02:100 miljarder kronor mellan 2000 och 2004. Ett arbete inleds också för stärkta insatser för att omställa forskningsresultat i praktiska till- ämpningar. För att utveckla det livslånga lärandet och stärka kompetensutvecklingen i arbetslivet behövs ett system för individuell kompetens- utveckling. För den enskilde har kunskap och tillgång till kompetensutveckling en stor betydelse för chanserna att etablera sig på arbetsmarknaden och för att kunna utvecklas i arbetslivet. Som en del i den gröna skatteväxlingen föreslog regeringen i budgetpropositionen för 2000 att särskilda medel årligen skulle avsättas för att stimulera individuell kompetensut- veckling. Avsikten är att utveckla det livslånga lärandet och stärka individens förutsättningar i arbetslivet genom förbättrade möjligheter att förena arbete och studier. Regeringen har under våren presenterat ett förslag om ett sådant system så att det kan träda i kraft 2003. Systemet bygger på individens eget sparande på kompetenssparkonton. Även arbetsgivaren stimuleras att medverka. Huvuddelen av stimulanseffekterna i systemet ges genom en kompetenspremie som utformas så att den individuella kompetensutvecklingen blir attraktiv även för de grupper som har begränsade möjligheter att spara.

1.4.6

Kulturen

Kultur är en viktig del av demokratin och välfärden. Under mandatperioden har stödet till både statliga och regionala kulturverksamheter och institutioner stärkts. Ett antal nya scener, konsertlokaler och museer har öppnats. Under de närmaste åren tillkommer bl.a. Forum för levande historia. Stora satsningar har även gjorts på museer och kulturarvet, bl.a. genom en förnyelse av kulturmiljövården genom projektet Agenda kulturarv och genom en särskild satsning på museipedagogik. Ett nytt filmavtal har träffats mellan staten, filmbranschen och TV-företagen. Avtalet inne- bär en ökning av filmstödet. Genom stödet till regionala filmpooler har samtidigt produktionen av film spridits till olika delar av landet. Kulturarbetarnas villkor har förbättrats, bl.a. genom nya upphovsrättsliga ersättningar liksom 27 PROP. 2001/02:100 insatserna för att stimulera läsandet bland framför allt barn och unga. Momsen på böcker och tidskrifter sänktes i år från 25 till 6 procent. Regeringen följer löpande utvecklingen av försäljningspriserna. Målet med sänkningen är att öka läsandet. Riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst har lagts fast för perioden 2002 till 2005. Public service-uppdraget har förtydligats och resurserna stärkts. Auktionsförfarandet för fördelning av kommersiella lokalradiotillstånd har upphört och ersatts av kvalitets- och mångfaldskriterier medan den årliga avgiften satts till endast 40 000 kronor.

1.4.7

Boendet

Boendet är en grundläggande del av välfärden. Med en mångfald upplåtelseformer och en blandad bebyggelse skall man kunna välja det boende som passar den egna situationen bäst. Under mandatperioden har en rad åtgärder genomförts. Kommunernas ansvar för bostads- försörjningen har förtydligats genom en ny lagstiftning. De kommunala bostadsföretagens roll och betydelse för den lokala boendepolitiken har särskilt uppmärksammats. En tillfällig sanktionslagstiftning mot utför- säljning av kommunala bostadsföretag och deras bostäder har varit i kraft under 1999 till 2002. Den har nu ersatts av en särskild lag om kommunala bostadsföretag. Från den 1 april 2002 gäller en tillståndsplikt vid avyttring av kommunala bostadsföretag och deras fastigheter. Boendeinflytandet i samband med ombyggnad har stärkts. Regler har införts som tillvaratar hyresgästernas erfarenheter och inflytande. En ny lag om kooperativ hyresrätt har införts. Särskilda insatser har gjorts för att stimulera bostadsbyggandet. Ett investeringsbidrag har funnits för att stimulera ekologiskt byggande. Investeringsbidrag har införts för byggande av studentbostäder och hyresbostäder. Totalt 2,5 miljarder kronor satsas under perioden 2002 till 2006 för att stimulera byggande av bra och billiga hyresbostäder. Ca 12 600 nya studentbostäder beräknas bli uppförda under 2001 till 2002. För 2003 tillförs ytterligare 125 miljoner kronor för studentbostäder. Regionala skillnader och en fortsatt strukturomvandling har medfört att många kommuner haft stora svårigheter med tomma lägenheter. Genom Bostads- och Kommun- delegationerna har ca 4 miljarder kronor satsats för att stödja dessa kommuner. Under perioden 2002 till 2004 bedöms preliminärt ytterligare ca 3 miljarder kronor satsas för att stödja en omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med tomma lägenheter och stor utflyttning. En särskild bostadsmyndighet inrättas för detta ändamål från den 1 juli 2002.

1.4.8

Biståndet

Sverige är en av världens största biståndsgivare mätt som andel av bruttonationalinkomsten (BNI). År 1998 utgjorde biståndsutbetal- ningarna 0,72 procent av BNI. Under mandat- perioden har biståndet höjts både genom ökade anslag och genom att reservationer utnyttjats. Utbetalningarna uppgick 2001 till 0,83 procent av BNI och beräknas för 2002 uppgå till 0,8 procent av BNI. Under perioden 1998 till 2004 beräknas biståndet öka från 12 till 21 miljarder kronor. FN har satt upp som mål att 0,7 procent av BNI skall gå till bistånd. Endast 5 länder i världen ger ett bistånd som överstiger detta mål, varav Sverige är ett. Regeringen har som ambition att det svenska biståndet åter skall uppgå till 1 procent av BNI när det stats- finansiella läget så tillåter. Tabell 1.12 Biståndet Miljarder kronor

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Anslaget 1

0,70

0,70

0,72

0,73

0,74

0,81

0,86 2

Utbetalt 1

0,70

0,70

0,80

0,83

Bistånds

ramen

12

13

14

16

16

19

21

1

Procent av BNI.

2

0,86 procent av BNI+ 200 miljoner kronor.

28 PROP. 2001/02:100

1.4.9

Rättsväsendet

Sverige skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måste bekämpas genom bra social och ekonomisk välfärd och goda möjligheter till utbildning och utveckling. Sam- tidigt måste befintlig brottslighet bekämpas med kraft. Alla har rätt att känna trygghet mot brott. Regeringen har under mandatperioden fort- satt att reformera och utveckla rättsväsendet. Reformarbetet har gällt bl.a. polisväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och åklagar- väsendet inom vilken Ekobrottsmyndigheten inrättats. Förändringarna skall leda till ett rationellt strukturerat rättsväsende som upp- fyller medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. För att skapa förutsättningar för detta har regeringen beslutat om den största satsningen på rätts- väsendet någonsin. Rättsväsendet har under mandatperioden tillförts ytterligare drygt 5 miljarder kronor, inklusive belopp om sammanlagt 1 miljard av engångskaraktär. En stor del av de nya resurserna har gått till polisen för att förstärka och föryngra poliskåren i syfte att säkerställa närpolisreformen. Vidare anställs fler specialister för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet, höja kvaliteten i brottsutred- ningarna och korta handläggningstiderna. Under mandatperioden har polisutbildningar på ytter- ligare två orter startats. Tillskotten har möjliggjort att samhällets stöd till brottsoffer har utvecklats. Det brottsföre- byggande arbetet har stärkts och i över 200 av landets kommuner har lokala brottsföre- byggande råd etablerats. Tabell 1.13 Ökade resurser till rättsväsendet Miljoner kronor

1999

2000

2001

2002

2003

2004

befolkningen mellan 20 och 64 år vara sysselsatta på den reguljära arbetsmarknaden. Diagram 1.5 Antalet sysselsatta 19942002

Tusental personer

2300

Kvinnor

4300

2200

Män

4200

Totalt (höger axel)

2100

4100

2000

4000

1900

3900

1800

3800

1700

3700

94

95

96

97

98

99

00

01

02

Källa: Statistiska centralbyrån (AKU).

Den bästa politiken för en ökad välfärd går genom ökad sysselsättning. Den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad mot full sysselsättning. De statliga utgifterna ökar i år med ca 25 miljarder kronor, varav ca 20 miljarder kronor utgörs av reformer. Samtidigt sänks skatterna med ca 23 miljarder kronor. Därmed stärks köpkraften. Detta förstärks av reformernas rättviseprofil. Diagram 1.6 Antalet öppet arbetslösa 19942002

Procent av arbetskraften

10

9

8

7

6

5

4

3

Totalt

2

Kvinnor

Män

1

0

94

95

96

97

98

99

00

01

02

Källa: Statistiska centralbyrån (AKU).

Rättsväsendet

400

400

2050

2100

2050

2650

Skattesänkningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare i kombination med max- taxereformen inom barnomsorgen innebär

1.5

En politik för full sysselsättning sänkta marginaleffekter och stimulerar arbets- Full sysselsättning är regeringens övergripande mål. Som ett delmål satte regeringen 1996 upp målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras till 4 procent 2000. Det målet nåddes i slutet av 2000. Nu står regeringens syssel- sättningsmål i fokus. År 2004 skall 80 procent av kraftsutbudet. Parallellt sker stora satsningar på utbildning och arbetsmarknadspolitik i syfte att förbättra kompetensen och öka utbudet av kvalificerad arbetskraft. Möjligheten att fortsätta arbeta efter 65 år kan också på sikt öka sysselsättningen. 29 PROP. 2001/02:100 En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bidrar till en hög sysselsättningsnivå. Den senaste mandatperioden har en rad genom- gripande förändringar skett i takt med att arbetslösheten har minskat. Arbetsmarknadspolitiken inriktas i dag på att motverka flaskhalsar och intensifiera insatser för dem som har det allra svårast att få arbete, som långtidsarbetslösa, arbetshandikappade och in- vandrare. Arbetsmarknadsverket har under en rad år tilldelats resurser för tillfälliga personal- förstärkningar vid arbetsförmedlingarna. För- stärkningarna har från och med i år per- manentats. En aktivitetsgaranti har införts som innebär att arbetslösa senast inom två år skall erbjudas heltidsaktiviteter till dess att de får ett arbete eller utbildning. Rundgången mellan öppen arbetslöshet och deltagande i arbetsmarknads- politiska program har brutits genom aktivitetsgarantins intensifierade jobbsökar- program och att deltagande i arbetsmarknads- politiska program inte längre återkvalificerar för en ny ersättningsperiod i arbetslöshets- försäkringen. Regeringen följer noga utveck- lingen av aktivitetsgarantin bl.a. genom de utvärderingar som görs av programmet. Regeringen avser att återkomma till riksdagen i frågan, bl.a. mot bakgrund av vad arbets- marknadsutskottet anfört angående aktivitets- garantin. Arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring har stärkts liksom rättssäkerheten för dem som uppbär ersättning. De individuella handlingsplanerna för arbets- sökande har vidareutvecklats för att åstadkomma en mera strukturerad sökprocess som syftar till att förkorta arbetslöshetstiderna. För att effektivisera arbetsmarknadspolitiken har Ar- betsmarknadsstyrelsens roll som chefsmyndig- het förstärkts. Arbetsmarknadspolitiken har genom dessa insatser kunnat bidra till att målet om en halvering av den öppna arbetslösheten till 4 procent uppnåtts och att sysselsättningsmålet är inom räckhåll. Resultatet av politiken syns tydligast i form av att arbetskraftsutbudet hållits uppe. Den kompetens och vilja till arbete som finns hos de människor som idag står utanför arbetsmarknaden måste tillvaratas. Det är en stor möjlighet, men också en stor utmaning. Rätten till meningsfullt arbete med goda arbetsvillkor för alla är grunden för regeringens tillväxtpolitik. För att det skall skapas fler jobb krävs utbildning av hög kvalitet, ökad konkurrens och goda villkor för företagen. Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Inom kort lämnar den parlamentariska utredningen förslag i dessa frågor. Full sysselsättning i hela Sverige För att Sverige skall fortsätta att utvecklas i positiv riktning är det viktigt att tillväxtför- utsättningarna i alla regioner stärks. Tillväxtavtalen, som introducerades 1998, var ett sätt att anpassa politikens och statens verktyg på regional nivå till de lokala och regionala förutsättningarna. Nu vidareutvecklas tillväxtav- talen till regionala tillväxtprogram. Roll- och ansvarsfördelningen på regional nivå mellan stat och kommun blir tydligare. Medel från EU:s strukturfonder är en viktig resurs för finansieringen av dessa program. För att säkerställa att kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning har ekonomiska förutsättningar att ge sina med- borgare en fullgod service införs ett särskilt statsbidrag under 2003 och 2004 om sammanlagt 400 miljoner kronor. Stödet skall gå till de län som har haft störst befolkningsminskning de senaste tio åren. Under 2002 inrättas en statlig myndighet med uppgift att ge fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag i kommuner med en stor befolkningsminskning. Staten kommer att avsätta ca 3 miljarder kronor för att ta över en del av kommunernas kostnader för detta. Erfarenheterna från arbetet med utvecklings- program, vars syfte är att stärka förmågan att arbeta långsiktigt med näringslivsutveckling i främst de orter som drabbades mest av försvarsomställningen tas till vara. Två särskilda delegationer skall arbeta med att stärka utvecklingen av Norrlands inland respektive delar av Bergslagen, Värmland och Dalsland. Vidare kommer 50 miljoner kronor per år att avsättas för perioden 2002 till 2004 för att stimulera samarbete mellan universitet, hög- skolor och kommuner i samverkan i syfte att öka 30 rekryteringen till högskolan samt skapa hållbar tillväxt i regionerna. För att stärka småföretagandet i Norrlands inland höjs den generella nedsättningen av socialavgifter till 15 procent för företag med fast driftställe i stödområde A. En motsvarande nedsättning görs för enskilda näringsidkare i stödområdet. Ett särskilt program inrättas under 2002 till 2004 för att öka användningen av IT i företag lokaliserade i stödområde A. Ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och s.k. kluster inrättas under 2002 till 2004. Särskilda delprogram inrättas för att stärka utvecklingen av vissa kluster. Ett annat program inrättas för att stärka turistnäringen. Konsumentverket och länsstyrelserna har fått i uppdrag att utarbeta lokala utvecklingsprogram för kommersiell service i glesbygd. Kon- sumentverket har getts i uppdrag att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. För att stimulera anläggande av IT-infrastruktur med hög överföringshastighet i icke kommersiellt intressanta områden har ett stöd till kommuner utformats. Aktiva, kunniga konsumenter är en förutsättning för en väl fungerande marknad och för god tillväxt. År 2001 presenterades en femårig konsumentpolitisk handlingsplan som riksdagen ställt sig bakom. Planen innebär bl.a. stöd till utveckling av den kommunala konsumentvägledningen, konsumentforskning samt en satsning för att öka konsumentinformationens tillgänglighet och effektivitet genom användandet av den nya informationsteknologin. En viktig del i tillväxtpolitiken är väl fungerande kommunikationer. Regeringen pre- senterade under hösten 2001 en infrastruktur- proposition som innebär kraftigt ökade sats- ningar på järnvägar och vägar under perioden 2004 till 2015. Propositionen innebär att regeringen avsätter 364 miljarder kronor för en förbättrad infrastruktur fram till 2015. I jämförelse med förra infrastruktur- propositionen från 1997 satsas betydligt mer på att bevara och säkerställa systemen. Ramen medger framförallt en avsevärd ökning av järn- vägsinvesteringarna. Ramen för regionala planer utökas kraftigt. Regeringen har lämnat förslag till inriktning och prioriteringar för konkurrenspolitiken på 2000-talet. Arbetet med att stärka konkurrensen och marknadernas funktionssätt är långsiktigt PROP. 2001/02:100 och pågår kontinuerligt. Det inbegriper bl.a. avreglering av marknader, främjandet av en fungerande inre marknad inom EU och åtgärder för att skapa förutsättningar för nyetablering. Regeringen har i mars 2002 lagt fram en proposition med förslag till effektivare kon- kurrensregler som skall öka möjligheterna för Konkurrensverket att upptäcka karteller och underlätta för verket att få fram bevisning i sådana ärenden. Regeringen har avsatt medel under tre år för ett nationellt program för entreprenörskap. Syftet är att skapa ett bättre entreprenörklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. En särskild funktion, SimpLex, inrättades år 2000 för att samordna regelförenklingsarbetet i Regeringskansliet. SimpLex arbete syftar till att minska regelverkets administrativa börda för små företag. Alla regelförslag som har effekter på små företags villkor granskas genom kon- sekvensanalyser. Regeringen lanserade 2001 Företagsguiden, en Internetportal med myndighetsinformation riktad till företag och blivande företagare. En effektiv och serviceinriktad offentlig förvaltning bidrar till att skapa goda tillväxt- betingelser i samhället. Målet är 24 timmars- myndigheten dvs. att all service som, med bibehållen eller ökad ekonomisk effektivitet, kan tillhandahållas elektroniskt också skall tillhanda- hållas så. En europeisk strategi för full sysselsättning Sverige deltar i det ekonomisk-politiska samarbetet i EU. En del i detta samarbete är den s.k. Lissabonstrategin. Strategin syftar till att nå det mål som sattes upp vid EU-toppmötet i Lissabon våren 2000: Fram till 2010 skall EU bli världens mest dynamiska och konkurrens- kraftiga kunskapsdrivna ekonomi med hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning. Full sysselsättningen är kärnan i Lissabons- trategin. Målet är att sysselsättningsgraden i EU skall vara 67 procent 2005 och 70 procent 2010. Bland kvinnor skall sysselsättningsgraden vara 57 procent 2005 och 60 procent 2010. För att målet skall uppnås krävs 20 miljoner nya jobb i EU. Strategin följs regelbundet upp genom olika indikatorer. Första gången detta gjordes var på 31 PROP. 2001/02:100 EU:s toppmöte i Stockholm i mars 2001. Vid en jämförelse med övriga EU-länder låg då Sverige bäst till i fem av tolv indikatorer. Under det svenska ordförandeskapet i EU våren 2001 utvidgades de ekonomiska och sociala aspekterna av Lissabonstrategin till att även omfatta miljöaspekten. Vid toppmötet i Göteborg i juni etablerades en strategi för hållbar utveckling så att målen uppnås även ur ett ekologiskt perspektiv. Vid Göteborgstoppmötet fastställdes också ett första datum för utvidgningen av EU. År 2004 skall de första kandidatländerna kunna bli medlemmar i EU. För regeringen har det varit av hög prioritet att snarast möjligt involvera kandidatländerna i Lissabonstrategin. Vid årets toppmöte i Barcelona skedde en andra uppföljning av Lissabonstrategin. Sverige låg då bäst till i fyra av de tretton viktigaste indikatorerna.

1.6

Rättvisa skatter

Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall samtidigt stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveck- ling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Under mandatperioden har det skett betyd- ande skatteförändringar inom framför allt fyra områden. Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare Under mandatperioden har tre fjärdedelar av en skattereform inriktad mot låg- och medelin- komsttagare genomförts. Reformen består av en stegvis kompensation för de allmänna egen- avgifterna och en successiv minskning av andelen skattebetalare som betalar statlig inkomstskatt. Därigenom minskar marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare samtidigt som köp- kraften stärks så att både utbudet och efterfrågan på arbetskraft ökar. I dag betalar alla löntagare under 65 år allmänna egenavgifter till pensionssystemet. Egenavgifterna utgår på inkomster upp till ca 312 000 kronor. På inkomster över detta belopp utgår inga allmänna egenavgifter. Egenavgifterna är 7 procent och bidrar till högre marginal- effekter för framför allt låg- och medelin- komsttagare. De allmänna egenavgifterna är en central del i det reformerade pensionssystemet, som socialdemokraterna och de fyra borgerliga oppositionspartierna står bakom. För att minska marginaleffekterna och stärka köpkraften har en kompensation för effekterna av de allmänna egenavgifterna påbörjats. Detta har skett genom att en skattereduktion har införts i tre steg under mandatperioden. I år kompenseras löntagarna för tre fjärdedelar av egenavgifterna. För en inkomsttagare med 20 000 kronor i månaden medför det en skattesänkning med ca 700 kronor i månaden. Reformen har en god fördelningspolitisk profil då de allmänna egenavgifterna utgör en tyngre börda för låg- och medelinkomsttagarna. I samband med skattereformen 1990/91 formulerades ambitionen att högst 15 procent av inkomsttagarna skulle betala statsskatt. Gränsen för statlig skatt höjs automatiskt varje år med två procentenheter utöver inflationen. Den goda reallöneutvecklingen och saneringen av de offentliga finanserna har dock medfört att fler har kommit över gränsen för statlig skatt. Som mest var det 20 procent av inkomsttagarna som 1999 betalade statlig skatt. För att minska andelen har gränsen höjts utöver den automatiska uppräkningen såväl 2000, 2001 som 2002. I år ligger gränsen för statlig skatt vid ca 24 000 kronor i månaden. Det skall jämföras med att den 1999 låg på ca 20 000 kronor i månaden. Regeringen avser att hösten 2002 göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrym- met för ett slutförande av inkomstskatte- reformen 2003. Kompensationen för de allmänna egenav- gifterna är riktad till löntagarna då det är dessa som betalar egenavgifter. Pensionärer betalar inte allmänna egenavgifter. För att kompensera pensionärerna för de besparingar som genom- fördes under 1990-talet har istället en särskild skattesänkning för pensionärerna införts från och med i år. Skattesänkningen medför att så gott som alla pensionärer får cirka 100 kronor mer i månaden från och med den 1 januari i år. Även folkpensionärer med så låga inkomster att de idag inte betalar någon skatt omfattas då genom att deras skattekonton krediteras. Skatte- sänkningen för dessa pensionärer sker då i form 32 av en utbetalning av hela årsbeloppet, för flertalet i augusti. Skattelättnad för del av fackföreningsavgifter infördes 1 januari i år. Det är en viktig reform ur ett rättviseperspektiv. År 1993 avskaffades avdragsrätten för fackföreningsavgifter. Därmed missgynnades löntagarnas bidrag till den fackliga verksamheten jämfört med arbetsgivarnas bidrag till sina organisationer. Med reformens ikraft- trädande har denna orättvisa tagits bort. För att underlätta för medborgarna kommer löntagare med förenklad deklaration i år att för första gången kunna lämna självdeklarationen elektroniskt. Sänkta fastighetsskatter Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomst- beskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Den beräknas i år ge intäkter till staten på mer än 20 miljarder kronor. De senaste årens prisökningar på fastigheter till följd av den goda ekonomiska utvecklingen har dock medfört att skatten på fastigheter skulle ha ökat kraftigt om inga åtgärder hade vidtagits. Under mandatperioden har därför fastighetsskatten sänkts från 1,5 procent till 1,0 procent av taxeringsvärdet för småhus. För hyreshus har fastighetsskatten sänkts från 1,5 procent till 0,5 procent. Samtidigt har en begränsningsregel i fastig- hetsskatten införts. Begränsningsregeln innebär att hushåll med normala inkomst- och förmögenhetsförhållanden maximalt skall betala 5 procent av sin inkomst i fastighetsskatt. Därmed har fastighetsskattens fördelnings- politiska profil förbättrats. Omräkningsförfarandet vid fastighetstaxe- ringen skall ersättas med en förenklad fastighetstaxering mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. Regler som innebär att höjda taxeringsvärden inte får omedelbart genomslag på uttaget av fastighetsskatt införs också. Samtidigt har fribeloppen i förmögenhets- skatten höjts från 900 000 kronor till 1,5 miljoner kronor för ensamstående och 2 miljoner kronor för sambeskattade par. En ny utredning om fastighetsskatt skall tillsättas för att pröva lösningar som kan innebära vissa avsteg från nu gällande principer PROP. 2001/02:100 för fastighetsbeskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Regeringen skall dessutom tillsätta en särskild utredning för att se över utformningen av förmögenhetsbeskattningen i ett längre perspektiv. En översyn av arvs- och gåvobe- skattningen skall också genomföras. Sänkta företagsskatter Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att Sverige skall vara en nation som präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Grunden för ett gott företagsklimat är en sund makroekonomi. Samtliga skattesänkningar har därför varit fullt ut finansierade inom ramen för de budgetpolitiska målen. Under mandat- perioden har en rad skattesänkningar genom- förts för att ytterligare förbättra företags- klimatet. År 2000 förlängdes tiden för avsättning till periodiseringsfond från 5 till 6 år. Avsättningar till periodiseringsfonder är till för att företagen skall kunna utjämna resultatet mellan bättre och sämre år. I stort sett alla stoppregler för fåmansbolag slopades 2000. Stoppreglerna är de särskilda skatteregler som gäller vid transak- tioner mellan fåmansägda företag och deras ägare. År 2000 infördes ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid resor för enskilda närings- idkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Därmed får företagare och löntagare samma förmånliga regler. Vidare infördes generösare avdragsregler för utgifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byte av hyresgäst. År 2001 höjdes den maximala avsättningen till periodiseringsfonder från 20 till 25 procent för aktiebolag m.fl. och från 25 till 30 procent för enskilda näringsidkare m.fl. i syfte att förbättra villkoren för företagens egenfinansierade investeringar. För att villkoren för investment- bolag skall jämställas med de som gäller för värdepappersfonder sänks schablonintäkten för investmentbolag från 2,0 till 1,5 procent från och med 2002. För att förenkla administrationen för företagen kommer alla fysiska personer som redovisar intäkter av näringsverksamhet att få en förtryckt självdeklaration. En gemensam 33 PROP. 2001/02:100 deklarationstidpunkt (2 maj) för alla deklarationsskyldiga införs också fr.o.m. 2003. Förseningsavgiften har sänkts för den som inte lämnar in sin skattedeklaration i tid från 1 000 till 500 kronor utom i fall då den deklarationsskyldige inte följt en uppmaning om att deklarera eller tidigare har slarvat med att lämna deklaration. Mervärdesskatten på persontransporter hal- verades från 12 till 6 procent från den 1 januari 2001. Det är viktigt att småföretagandet är spritt över hela landet. För att stimulera det lokala småföretagandet infördes i år en regional stimulans i Norrlands inland, delar av Värmland och Dalarna (stödområde A). Åtgärden innebär att den generella nedsättning av arbetsgivar- avgifterna med 5 procent av lönesumma upp till 852 000 kronor som finns idag utvidgas till 15 procent för företag i stödområde A. Grön skatteväxling Grön skatteväxling innebär att skatt på miljöskadliga aktiviteter höjs och skatten på arbete sänks. Syftet med en grön skatteväxling är bland annat att minska koldioxidutsläppen, som bidrar till växthuseffekten. Den kan också bidra till att stimulera innovationer och användandet av ren och mer resurseffektiv teknik. Genom att bidra till en effektivare energianvändning kan skatteväxlingen också underlätta en avveckling av kärnkraften. I samband med skattereformen 1990/1991 togs de första stegen i en grön skatteväxling. Under innevarande mandatperiod har ytterligare steg tagits. Under 2000 omfattade den gröna skatte- växlingen ca 1,7 miljarder kronor. Dieselskatten höjdes med 25 öre, elskatten med 1 öre och kärnkraftsskatten med 0,5 öre. Dessa ökade resurser avsattes för reducerad skatt i samband med individuell kompetensutveckling och för att skattemässigt likställa jordbruket med industrin. Regeringen har nyligen presenterat ett förslag till ett system för individuell kompetensutveckling. Under 2001 omfattade den gröna skatte- växlingen drygt 3 miljarder kronor. Koldioxid- skatten gavs en ökad tyngd i förhållande till energiskatten genom att koldioxidskatten höjdes med 25 procent medan energiskatten på el och bränslen sänktes med 8 procent. Samtidigt höjdes koldioxidskatten med ytterligare 15 procent och energiskatten på el höjdes med 1,8 öre/kWh. För bensin, diesel och industrin neutraliserades dessa skatteförändringar. Skatten på dieselolja höjdes därutöver med 10 öre per liter. Dessa intäkter användes för att finansiera en sänkning av arbetsgivaravgiften med 0,1 procentenhet samt en höjning av grundavdraget med 1 200 kronor. Under 2002 omfattar den gröna skatte- växlingen ca 2 miljarder kronor. Energiskatten på el höjdes med 1,2 öre per kWh den första januari i år. Samtidigt höjdes koldioxidskatten med 15 procent. Industrin undantas från höjningar medan effekter för bensin och diesel neutraliseras genom lika stora sänkningar av energiskatten. Dessutom höjdes avfallsskatten med 15 procent. Intäkterna användes för att finansiera en höjning av grundavdragen i inkomstskatten med 900 kronor. Regeringen har aviserat att ett kvotbaserat elcertifikatssystem bör införas för att främja elproduktion från förnyelsebara energikällor. Den s.k. miljöbonusen för vindkraft bibehålls under sju år samtidigt som en successiv avtrapp- ning sker.

1.7

Ekologisk hållbar utveckling

Sverige skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Regeri- ngens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i Sverige är lösta. De 15 miljökvalitetsmål, som riksdagen antagit, tydliggör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling. Målen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som skall nås inom en generation. Miljökvalitetsmålen med delmål skall vara vägledande för statens och andra samhälls- aktörers åtgärder på miljöområdet. Riksdagen beslutade under hösten 2001 om nya mätbara delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå de femton miljökvalitetsmålen. En framgångsrik miljöpolitik måste bygga på en kombination av lagstiftning, ekonomiska styrmedel och frivilliga överenskommelser. 34 Ett sätt att öka miljöstyrningen i ekonomin är grön skatteväxling. Under mandatperioden har det dessutom skett stora satsningar på lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP) och klimatåtgärder (KLIMP). För perioden 1999 och framåt har det avsatts 7,3 miljarder kronor. Programmen har i många delar av Sverige inneburit en framgång i det lokala arbetet och på så sätt bidragit till arbetet med att bygga om Sverige och skapa ekologisk uthållighet. Dessutom har stora satsningar gjorts på en rad andra miljöområden. Under mandatperioden har avsatts resurser för bland annat bevarandet av biologisk mångfald, sanering av förorenade områden, miljöforskning, information om klimatfrågor och miljöövervakning. I år och nästa år avsätts 140 miljoner kronor vardera år för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. För 2004 avsätts 160 miljoner kronor för detta ändamål. Miljösatsningar görs inom många olika områden, exempelvis avsätts ca 11 miljarder kronor till PROP. 2001/02:100 jordbruket i svensk medfinansiering till miljö- åtgärder inom EU:s miljö- och landsbygds- program 20002006 och ca 180 miljoner kronor till biotopskydd inom skogspolitiken i år. Utgiftsområdet Allmän miljö- och naturvård har ökat från 1,2 miljarder kronor 1998 till 3,1 miljarder kronor för 2002. Satsningarna fort- sätter och för 2004 beräknas anslagen uppgå till 4,2 miljarder kronor. Regeringen avser att även efter valet 2002 fortsätta att bedriva en politik som sätter miljön i fokus. På dagordningen för nästa mandatperiod står redan ett antal reformer. I tabellen nedan redovisas en del av dessa. Regeringen kommer också att ytterligare utveckla och stärka samverkan och möjligheten till gemensamma åtaganden med frivillig- organisationer, arbetsmarknadens parter, när- ingslivet och universitet/högskolor för att främja en hållbar utveckling.

Tabell 1.14 Ekologisk uthållighet resurstilldelning för några olika områden 

19982004

miljoner kronor

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Bevarande av biologisk mångfald

480

600

640

820

960

1 000

1 520

Sanering av förorenade områden

40

60

150

420

460

590

Miljöforskning Naturvårdsverket

50

60

60

80

80

Forskning, biologisk mångfald och ekologisk uthållighet

80

80

90

Information om klimatfrågor

30

30

30

Miljöövervakning

100

130

130

200

200

210

240

KLIMP

200

300

400

Övrigt

600

780

840

970

1 170

1 200

1 230

Totalt Allmän miljö- och naturvård

1 180

1 550

1 720

2 200

3 120

3 360

4 180

Resurser till myndigheternas miljömålsarbete

140

140

230

LIP

800

1 380

1 760

1 360

790

360

Forskning, biologisk mångfald och ekologisk

uthållighet

60

60

90

Biotopskydd

20

40

70

140

180

180

150

Miljöåtgärder inom miljö- och

landsbygdsprogrammet

1 300

1 350

Ca 11 miljarder kronor under perioden 20002006

35 PROP. 2001/02:100 Gröna nyckeltal Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utveck- lingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Gröna nyckeltal utgör därmed ett instrument för att nå det övergripande målet att till nästa generation lämna över ett samhälle då de stora miljöproblemen är lösta. Energianvändningen har ökat de senaste åren, men över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Till stor del beror variationer i energianvändningen mellan enstaka år på konjunktursvängningar, tempera- turskillnader och andra väderleksvariationer. Till skillnad mot i många andra länder minskade utsläppen av koldioxid kraftigt i Sverige under 1970- och 1980-talen. Framförallt är detta ett resultat av den energipolitik som bedrevs under perioden med syftet att minska oljeberoendet. Under 1990-talet ökade åter koldioxidutsläppen något, bl.a. till följd av ökade transporter. Enligt senast tillgängliga statistik ligger utsläppen 2000 inklusive bunkring, dvs. utsläpp som kan hänföras till internationell luft- och sjöfart, strax över 1990 års nivå. Om bunkring exkluderas ligger dock utsläppen under 1990 års nivå. I mars 2002 antog riksdagen regeringens klimatproposition med förslag till klimatstrategi och mätbara mål för de klimatpåverkande utsläppen. Riksdagen antog i mars 2002 regeringens förslag till klimatmål. Sedan 1980 har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Framförallt beror detta på ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker är främsta orsaken till utsläppsminskningen av kväveoxider. Denna utveckling bedöms leda till att de svenska försurande utsläppen fortsätter att minska. Fram till mitten av 1990-talet minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Därefter har den totala belastningen ökat något, även om utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Att den totala belastningen ändå ökat förklaras huvudsakligen av ökad nederbörd. Under 1990-talet har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit sedan början av 1990-talet. Under vinterhalvåret ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Tabell 1.15 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr)

1980

1985

1990

1995

2000

Total

436

439

442

462

474

användning 1

Energi

325

298

266

270

238

effektivitet 2

Utsläpp till luft (tusentals ton) 3

1980

1985

1990

1995

2000

Klimatpåverkan

Koldioxid

82 438

67 587

60 054

63 817

62 396

Försurning

Svaveldioxid

508

266

128

90

71

Kväveoxider

448

426

401

333

355

Belastning på haven (tusentals ton)

1987

1990

1995

1998

2000

Övergödning

Fosfor

5,8

4,6

4,8

4,9

5,2

Kväve

148,2

122,9

134,5

152,6

158,1

Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter)

1992/93

1994/95

1996/97

1998/99

2000/01

Bensen 4

4,3-

2,4-6,2

1,9-5,1

1,9-4,9

1,5-4,0

10,4

1

Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftsverk.

2

Energieffektiviteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, 1995 års priser.

3

Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart och skiljer sig därför i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimatkonventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar.

4

Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31 respektive 36 orter).

Källor: Statens energimyndighet, Naturvårdsverket och Statistiska centralbyrån 36 PROP. 2001/02:100

1.8

Ett Sverige för alla

Minskade marginaleffekter

En uthålligt god ekonomisk tillväxt är en förutsättning för ökad rättvisa och minskade klyftor. Tillväxten skapar ökade resurser och fler arbetstillfällen. Men tillväxt är i sig ingen garanti för ökad rättvisa. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvisepolitik. Rättvisepolitiken behövs eftersom klyftorna i samhället fortfarande är stora. Social bakgrund, kön, etnisk tillhörighet, sexuell läggning eller funktionshinder får inte avgöra människors möjligheter att påverka sina livsvillkor. Många människor har inte tillgång till utveckling, jobb och utbildning på samma villkor som andra. Många människor lever idag också på marginalen och har svårt att få vardagen att gå ihop. Barnfamiljer och ensamstående föräldrar, ungdomar och invandrare är ofta speciellt utsatta. En central rättvisefråga är att de som invandrar till Sverige måste ha möjligheten att komma in i det svenska samhället. Därför har resurser satsats på reformer inom bland annat utbildnings- och arbetsmarknadsområdet för att underlätta och skapa förutsättningar för invandrare att delta i arbetslivet. Resurser satsas också på ett rättssäkert och gott mottagande av asylsökande och på att motverka diskriminering. Det antirasistiska arbetet förstärks. Skillnaden i levnadsvillkor är stora mellan olika bostads- områden i storstäderna. Genom storstads- politiken fördelas resurser till de mest utsatta områdena. Inom storstadspolitiken pågår ett avstämmnings- och utvärderingsarbete som skall ligga till grund för politikens fortsatta utveck- ling. Ett annat viktigt område är den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen. Det är fortfarande betydligt vanligare att barn till föräldrar med högre utbildning studerar vidare. De senaste årens utbyggnad av högskolan och det reformerade studiestödssystemet syftar till att bryta det mönstret. Under perioden 2002 till 2004 satsas 40 miljoner kronor per år för att stimulera till särskilda rekryteringsåtgärder. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män är en annan central del av rättvisepolitiken. Därför skall alla regeringens beslut analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Höga marginaleffekter leder till att drivkrafterna att arbeta mer, studera, byta arbete eller att gå från bidrag till arbete försvagas. Med marginal- effekter menas hur mycket som försvinner i skatter, avgifter och minskade bidrag när inkomsten stiger. I tabell 1.16 framgår att 1999 hade en ensamstående med två barn en marginaleffekt på 65 procent. Det innebär att av en ökning av inkomsten med 100 kronor försvann 65 kronor till skatter, avgifter och minskade bidrag och endast 35 kronor gick till den egna plånboken. Marginaleffekterna påverkas dels av regelför- ändringar i skatte- och bidragssystemet och dels av ekonomiska och demografiska förändringar. För att minska klyftorna i samhället måste dessa hinder motverkas. Regeringen har därför fört en politik som minskar marginaleffekterna för framför allt låg- och medelinkomsttagarna. År 2002 har samma typ av familj en marginaleffekt på 58,6 procent. Regeringen avser att fortsätta att bedriva en politik som minskar marginaleffekterna. Marginaleffekterna varierar kraftigt mellan olika typer av hushåll. Av tabellen nedan framgår att barnfamiljer generellt sett har högre marginaleffekter än övriga hushåll och att ensamhushåll har högre marginaleffekter än hushåll med flera vuxna. De högsta marginal- effekterna finns i ensamhushåll med ett eller flera barn och speciellt bland dem med låga inkomster. Samtliga grupper har fått minskade marginaleffekter under mandatperioden. Mest påtaglig har minskningen varit bland ensam- hushåll med barn där marginaleffekterna har minskat med ca 6-8 procentenheter. Tabell 1.16 Genomsnittliga marginaleffekter i olika hushåll, 19992002

1999

2000

2001

2002

Ensamstående utan barn

49,0

46,8

45,2

44,7

Ensamstående med 1 barn

62,0

58,6

55,3

54,0

Ensamstående med 2 barn

eller mer

65,0

61,3

60,1

58,6

Sammanboende utan barn

47,3

45,0

43,3

42,6

Sammanboende med 1 barn

49,5

47,3

45,6

44,3

Sammanboende med 2 barn

49,8

47,6

45,8

44,6

Sammanboende med 3 barn

eller mer

51,5

49,1

47,3

46,1

Total

50,2

47,9

46,1

45,1

Källa: Finansdepartementet.

37 PROP. 2001/02:100 Fördelningseffekter av en halverad arbetslöshet Regeringens politik för minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning har varit inriktad på att stärka arbets- och kompetenslinjen. En rad reformer för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt har genomförts i syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Vidare har ett antal åtgärder i form av utbildning och kompetensutveckling genomförts i syfte att stärka individens ställning på arbetsmarknaden. Ekonomiskt svaga grupper har ägnats särskild uppmärksamhet. Politiken har utformats utifrån den långsiktiga ambitionen att sänka marginal- effekter, få bort fattigdomsfällor och öka möjlig- heterna till egen försörjning. Regering och riksdag satte under 1996 upp målet om att den öppna arbetslösheten skulle pressas ned till 4 procent. I november 2000 nåddes målet. De fördelningspolitiska konsek- venserna av halveringen av arbetslösheten är mycket goda. Detta illustreras i diagram 1.7 som är en beräkning av hur den justerade disponibla inkomsten har ökat till följd av den halverade arbetslösheten. Diagrammet visar hushållen sorterade i grupper efter stigande ekonomisk standard, dvs. disponibel inkomst korrigerad för familjestorlek. Diagram 1.7 Förändring av justerad disponibel inkomst vid en halvering av arbetslösheten i olika inkomstgrupper

Procent

4

3,5

3

2,5

2

1,5

1

0,5

0

1

2

3

4

5

Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar

Fördelningseffekter av resurser till vård, skola och omsorg Resurserna till vård, skola och omsorg har stärkts genom medelstillskott, men även genom ökade skatteintäkter till följd av högre syssel- sättning. På lång sikt är stigande skatteintäkter den bästa garanten för god kvalitet inom vård, skola, och omsorg. Resurstillskotten till den kommunala sektorn har gynnat hushåll med svagare ekonomisk ställning. I årets fördelningspolitiska redogörelse (bilaga 3) undersöks fördelningen av offentlig konsumtion inklusive vård, skola och omsorg för 1999. Konsumtionsmönstret visar tydligt att offentliga tjänster utjämnar den ekonomiska standarden mellan hushållen. Kvinnor som grupp gynnas av utbyggda offentliga tjänster. Fördelningseffekter av ett minskat antal socialbidragsberoende Som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rätt- visa och välfärd formulerade regeringen i 2001 års ekonomiska vårproposition ett mål om att halvera socialbidragsberoendet mellan åren 1999 och 2004. Rättvisemålet formulerades för att bryta 1990- talets oroväckande utveckling mot ett ökat antal socialbidragsberoende och tendens till större ekonomiska och sociala klyftor i samhället. Socialbidragsberoende skapar utanförskap och resignation, gör människor mer ofria och ökar klyftorna i samhället. Den viktigaste vägen för att uppnå målet om en halvering av socialbidragsberoendet och minska de ekonomiska och sociala klyftorna i samhället är en ökad sysselsättningsgrad, låg arbetslöshet, och en minskad andel personer som ofrivilligt arbetar deltid. När fler människor har arbete, kan också fler leva på sin lön. En egen försörjning är grundläggande, både för att komma ur socialbidragsberoendet och för möjligheten att leva ett självständigt liv. Insatser för ökad sysselsättning är avgörande för att bryta bidragsberoendet och ge utsatta grupper möjlighet att försörja sig själva. Socialbidragsberoendet uppgick 1999 till ca 115 000 helårsekvivalenter. År 2000 minskade det med drygt 12 procent, till omkring 101 000 helårsekvivalenter. Helårsekvivalenter är ett sätt att räkna antalet socialbidragstagare för att kunna göra jämförelser mellan olika år. Exempel- vis räknas en person som får fullt socialbidrag under ett halvår, men sedan inte uppbär socialbidrag under andra halvan av året, som en halv helårsekvivalent. Den ekonomiska politiken har medfört en minskning av socialbidragsberoendet. Social- styrelsens senaste statistik för 2001 visar att de 38 PROP. 2001/02:100 totala kostnaderna för socialbidrag minskade med 11 procent mellan 2000 och 2001. I diagram 1.8 framgår att antalet socialbidragstagare, liksom kostnaderna för socialbidragen, minskat stadigt sedan 1997. Andelen nya social- bidragshushåll var 2000 den lägsta noteringen sedan 1981. Prognosen för åren 2001 och 2002 pekar på ytterligare minskningar. Diagram 1.8 Helårsekvivalenter och totala socialbidragskostnader - prognos fram till 2002.

Helårsekvivalenter, tusental

Mdkr, 2000 års priser

160

14

140

12

120

10

100

8

80

60

6

40

Helårsekvivalenter

4

20

Socialbidragskostnad

2

0

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

Källa: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet 39

2 Förslag till riksdagsbeslut PROP. 2001/02:100 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att riksdagen såvitt avser den ekonomiska politiken och budgetpolitiken

1.

godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (kapitel 1),

2.

godkänner det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken som regeringen förordar (avsnitt 4.1 och 4.3),

3.

antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 3.1 och 6.4),

såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 2002

4.

antar regeringens förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram (avsnitt 3.2 och 7.2.17),

5.

godkänner att staten förvärvar fastigheten Proserpina 4 i Stockholms kommun och godkänner en ny investeringsplan för Statens fastighetsverk i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2),

6.

godkänner att det bolag som har i uppgift att utveckla försvarsfastigheter även skall få förvärva och utveckla kommunala bostadsfastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2),

7.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 6 Totalförsvar uppförda ramanslaget 6:21 

Civilt försvar , besluta om avtal och beställningar av- seende beredskapsåtgärder och andra åtgärder som syftar till motstå svåra påfrestningar på samhället i fred, vilka inklusive tidiga gjorda åtaganden medför utgifter på högst 445 000 000 kronor efter 2002 (avsnitt 7.2.5),

8.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda reservationsanslaget 8:1 

Biståndsverksamhet , göra utfästelser och åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 26 148 000 000 kronor efter 2002 (avsnitt 7.2.6),

9.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda reservationsanslaget 9:2

Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och export- kreditgarantier , ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i Central- och Östeuropa som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till ett belopp om högst 950 000 000 kronor (avsnitt 7.2.6),

10.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar uppförda ramanslaget 12:7 

Från 

EU-budgeten

 finansierade insatser för asylsökande och flyktingar , ingå ekono- miska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 15 000 000 kronor under 2003 (avsnitt 7.2.7),

11.

godkänner att från det under utgifts- område 13 Arbetsmarknad uppförda

43 PROP. 2001/02:100

ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006 förskotts- utbetalningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt 7.2.10),

12.

bemyndigar regeringen att under 2002 till ett belopp om högst 500 000 000 kronor ställa ut kreditgarantier för bostadsföre- tag i samband med obeståndshantering i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.15),

13.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och bygg- ande uppförda ramanslaget 31:7 

Invester- ingsbidrag för anordnande av bostäder för studenter , besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 125 000 000 kronor under 2003 (avsnitt 7.2.15),

14.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och bygg- ande uppförda ramanslaget 31:12 

Inves- teringsbidrag för nybyggnad av hyres- bostäder , besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 500 000 000 kronor under 2003-2006 (avsnitt 7.2.15),

15.

bemyndigar regeringen att under 2002 vidta de åtgärder i fråga om omstruk- turering av kommunala bostadsföretag som regeringen förordar (avsnitt 7.2.15),

16.

godkänner att från det under utgift- sområde 19 Regional utjämning och utveckling uppförda ramanslaget 33:6

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006 förskottsutbetal- ningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt (7.2.16),

17.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ram- anslaget 26:2 

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning , ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 110 000 000 kronor under 2003, högst 90 000 000 kronor under 2004, högst 75 000 000 kronor under 2005, högst 45 000 000 kronor under 2006 och högst 40 000 000 under 2007 (avsnitt 7.2.17),

18.

yrkandet utgår,

19.

godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi- politik uppförda ramanslaget 35:4

Åtgärder för effektivare energianvändning (avsnitt 7.2.18),

20.

bemyndigar regeringen att låta Riksgälds- kontoret ställa ut en kreditgaranti på högst 170 000 000 kronor för Green Cargo AB:s åtagande gentemot Nordisk Renting AB (avsnitt 7.2.19),

21.

bemyndigar regeringen att för 2002 ge Luftfartsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.19),

22.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 22 Kom- munikationer uppförda ramanslaget 36:13

Rikstrafiken: Trafikupphandling , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 700 000 000 kronor under 

2003-2008

 (avsnitt 7.2.19),

23.

bemyndigar regeringen att under 2002, för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

uppförda ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder , fatta beslut som inklusive tidigare gjorda

åtaganden

medför

utgifter på

högst

12 100 000

kronor

efter

2002,

varav

8 200 000

kronor

under

2003

och

3 900 000

kronor

under 2004 (avsnitt

7.2.20),

24.

godkänner att från det under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:10 

Från 

EG-budgeten

 finansierade strukturstöd till fisket m.m. förskottsutbetalningar får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt 7.2.20),

25.

godkänner att från det under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:2 

Från 

EG-budgeten

 finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur förskottsutbetalningar 44 PROP. 2001/02:100 får göras i de fall som regeringen förordar (avsnitt 7.2.20),

26.

godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda reserva- tionsanslaget 91:2 

Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting

(avsnitt 7.2.22),

27.

godkänner ändrade ramar för utgifts- områden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1.

45 PROP. 2001/02:100 Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för budgetåret 2002 Tusental kronor

Utgiftsområde

Anslags-

Belopp enligt

Förändring av

Ny ram/

nummer

statsbudget 2002

ram/ anslag

Ny anslagsnivå

1

Rikets styrelse

7 284 122

126 600

7 410 722

46:1

Allmänna val

215 000

55 000

270 000

90:5

Regeringskansliet m.m.

4 998 149

75 400

5 073 549

90:6

Stöd till politiska partier

145 200

-3 800

141 400

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

8 754 408

0

8 754 408

1:1

Konjunkturinstitutet

45 683

-2 825

42 858

1:6

Statistiska centralbyrån

394 439

2 825

397 264

2:1

Finansinspektionen

141 853

540

142 393

2:2

Insättningsgarantinämnden

8 224

-540

7 684

3

Skatt, tull och exekution

8 057 645

1 652

8 059 297

3:2

Skattemyndigheterna

4 966 115

1 652

4 967 767

4

Rättsväsendet

23 640 823

161 300

23 802 123

4:5

Domstolsväsendet m.m.

3 617 192

1 300

3 618 492

4:6

Kriminalvården

4 122 603

160 000

4 282 603

6

Totalförsvar

45 810 094

-3 750

45 806 344

6:1

Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande

truppinsatser m.m.

20 338 658

-3 750

20 334 908

6:3

Funktionen Civil ledning

536 317

-258 367

277 950

6:4

Funktionen Försörjning med industrivaror

66 682

-35 341

31 341

6:5

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

570 547

-285 274

285 273

6:6

Funktionen Psykologiskt försvar

22 330

-10 665

11 665

6:7

Funktionen Ordning och säkerhet

24 484

-12 242

12 242

6:8

Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.

153 599

-92 065

61 534

6:9

Funktionen Telekommunikationer m.m.

205 970

-102 985

102 985

6:10

Funktionen Postbefordran

1 239

-239

1 000

6:11

Funktionen Transporter

157 994

-78 997

78 997

6:12

Funktionen Energiförsörjning

291 924

-145 962

145 962

6:19

Krisberedskapsmyndigheten

0

59 000

59 000

6:20

Styrelsen för psykologiskt försvar

0

5 400

5 400

6:21

Civilt försvar

0

957 737

957 737

7

Internationellt bistånd

15 043 822

-200 000

14 843 822

8:1

Biståndsverksamhet

13 796 752

-200 000

13 596 752

8

Invandrare och flyktingar

5 238 643

672 000

5 910 643

10:4

Hemutrustningslån

12 451

-10 000

2 451

10:5

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

13 908

2 000

15 908

12:1

Migrationsverket

490 079

60 000

550 079

12:2

Mottagande av asylsökande

1 652 364

560 000

2 212 364

12:4

Utlänningsnämnden

75 854

20 000

95 854

12:5

Offentligt biträde i utlänningsärenden

77 028

20 000

97 028

12:6

Utresor för avvisade och utvisade

70 043

20 000

90 043

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

31 128 910

282 950

31 411 860

13:2

Bidrag för läkemedelsförmånen

17 624 000

219 000

17 843 000

13:3

Bidrag till hälso- och sjukvård

310 224

-4 700

305 524

46 P R OP. 2 0 01 / 0 2: 1 0 0

13:5

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

24 980

-1 250

23 730

13:6

Socialstyrelsen

460 736

-5 100

455 636

14:2

Bidrag till WHO

39 371

650

40 021

14:5

Smittskyddsinstitutet

161 034

-650

160 384

14:7

Folkhälsopolitiska åtgärder

86 554

15 000

101 554

16:7

Bilstöd till handikappade

164 000

50 000

214 000

18:1

Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.

80 378

10 000

90 378

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

108 357 018

2 503 750

110 860 768

19:1

Sjukpenning och rehabilitering m.m.

45 705 022

2 500 000

48 205 022

19:6

Ersättning för kroppsskador

58 900

3 750

62 650

13

Arbetsmarknad

58 915 236

266 000

59 181 236

22:4

Särskilda insatser för arbetshandikappade

7 139 492

-704 000

6 435 492

22:11

Bidrag till lönegarantiersättning

388 000

970 000

1 358 000

14

Arbetsliv

1 047 542

4 500

1 052 042

23:1

Arbetsmiljöverket

566 611

-5 150

561 461

23:2

Arbetslivsinstitutet

310 085

9 150

319 235

23:7

Ombudsmannen mot diskriminering pga sexuell läggning

4 394

500

4 894

15

Studiestöd

22 567 335

-222 000

22 345 335

25:2

Studiemedel m.m.

11 604 520

-276 000

11 328 520

25:4

Vuxenstudiestöd m.m.

3 378 664

54 000

3 432 664

16

Utbildning och universitetsforskning

41 446 670

-54 000

41 392 670

25:17

Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen

2 951 656

108 000

3 059 656

25:19

Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning

664 082

-162 000

502 082

25:20

Uppsala universitet: Grundutbildning

994 037

10 290

1 004 327

25:22

Lunds universitet: Grundutbildning

1 270 187

17 600

1 287 787

25:24

Göteborgs universitet: Grundutbildning

1 219 897

11 910

1 231 807

25:26

Stockholms universitet: Grundutbildning

779 616

5 604

785 220

25:30

Linköpings universitet: Grundutbildning

944 429

26 784

971 213

25:34

Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

823 050

-33 600

789 450

25:40

Växjö universitet: Grundutbildning

352 712

-13 400

339 312

25:42

Örebro universitet: Grundutbildning

451 121

14 380

465 501

25:44

Mitthögskolan: Grundutbildning

501 251

-54 175

447 076

25:46

Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

223 878

-3 400

220 478

25:50

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

324 203

-13 400

310 803

25:52

Mälardalens högskola: Grundutbildning

437 916

27 280

465 196

25:56

Högskolan i Borås: Grundutbildning

273 760

18 627

292 387

25:57

Högskolan Dalarna: Grundutbildning

302 014

-17 000

285 014

25:58

Högskolan på Gotland: Grundutbildning

83 947

-7 945

76 002

25:59

Högskolan i Gävle: Grundutbildning

289 781

6 750

296 531

25:70

Södertörns högskola: Grundutbildning

224 211

-9 000

215 211

25:72

Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

1 755 175

4 750

1 759 925

25:73

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

592 045

7 945

599 990

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

8 106 670

-1 652

8 105 018

28:39

Stöd till trossamfund

50 750

-1 652

49 098

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

9 529 248

170 000

9 699 248

31:11

Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk

hållbarhet

185 000

-80 000

105 000

47 PROP. 2001/02:100

31:13

Statens bostadsnämnd

0

10 000

10 000

31:14

Omstrukturering av kommunala bostadsföretag

0

240 000

240 000

20

Allmän miljö- och naturvård

3 124 563

2 638

3 127 201

26:1

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och

samhällsbyggande: Förvaltningskostnader

38 924

638

39 562

34:1

Naturvårdsverket

311 035

2 000

313 035

21

Energi

2 132 055

0

2 132 055

35:2

Bidrag för att minska elanvändning

251 000

-75 000

176 000

35:9

Skydd för småskalig elproduktion

210 000

75 000

285 000

22

Kommunikationer

24 468 615

4 100

24 472 715

36:8

Ersättning till viss kanaltrafik m.m.

62 660

4 100

66 760

36:9

Bidrag till sjöfarten

212 500

-300

212 200

36:10

Rederinämnden: Administration

2 500

300

2 800

37:4

Ersättning till SOS Alarm Sverige AB för alarmeringstjänst

enligt avtal

144 000

6 000

150 000

37:5

Informationsteknik: Telekommunikation m.m.

25 000

-6 000

19 000

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

10 838 984

-81 500

10 757 484

42:5

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar

107 100

3 000

110 100

42:6

Ersättningar för viltskador m.m.

84 000

3 500

87 500

42:7

Djurskyddsmyndigheten

13 000

15 000

28 000

43:1

Statens jordbruksverk

310 104

15 000

325 104

43:16

Åtgärder inom livsmedelsområdet

17 000

-7 500

9 500

43:17

Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.

37 089

4 500

41 589

44:1

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur

2 203 000

-115 000

2 088 000

24

Näringsliv

3 410 185

-20 000

3 390 185

38:20

Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda

företag m.m.

25 000

-20 000

5 000

25

Allmänna bidrag till kommuner

98 898 914

2 838 000

101 736 914

91:2

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och

landsting

487 000

-60 000

427 000

91:3

Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting

20 861 414

2 898 000

23 759 414

Summa anslagsförändring på tilläggsbudget

6 450 588

48

3 Lagförslag PROP. 2001/02:100 3 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext.

3.1

Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen

Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna 4.6.7 och 5.12.1 riksdagsordningen 1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4.6.7 Försvarsutskottet skall bereda ärenden om den militära och i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning den civila delen av totalförsvaret samt ärenden om samordningen inom totalförsvaret. Det

skall även bereda ärenden om fredsräddningstjänst och kustbevakningen.

Ärenden

om

anslag

inom

Ärenden

om

anslag

inom

utgiftsområde 6. Totalförsvar tillhör

utgiftsområde

6.

Försvar

samt

försvarsutskottets beredning.

beredskap

mot

sårbarhet

tillhör

försvarsutskottets beredning.

5.12.1 2

Statsutgifterna

skall hänföras

till

Statsutgifterna skall hänföras

till

följande

utgiftsområden: 1.

Rikets

följande

utgiftsområden: 1.

Rikets

styrelse

2.

Samhällsekonomi

och

styrelse,

2.

Samhällsekonomi

och

finansförvaltning, 3. Skatt, tull och

finansförvaltning, 3. Skatt, tull och

exekution,

4. Rättsväsendet,

5.

exekution, 4. Rättsväsendet, 5. Inter-

Internationell samverkan, 6. Total-

nationell samverkan, 6. Försvar samt

försvar , 7. Internationellt bistånd, 8.

beredskap mot sårbarhet , 7. Inter-

Invandrare och flyktingar, 9. Hälso-

nationellt bistånd, 8. Invandrare och

vård, sjukvård och social omsorg, 10.

flyktingar,

9.

Hälsovård, sjukvård

Ekonomisk trygghet vid sjukdom

och social omsorg, 10. Ekonomisk

1

Rikdagsordningen omtryckt 1998:1450.

2

Senaste lydelse 2001:581.

51 PROP. 2001/02:100

och

handikapp,

11. Ekonomisk

trygghet

vid

sjukdom

och

trygghet vid ålderdom, 12. Eko-

handikapp, 11. Ekonomisk trygghet

nomisk trygghet för familjer och

vid ålderdom,

12.

Ekonomisk

barn, 13. Arbetsmarknad, 14. Ar-

trygghet för familjer och barn, 13.

betsliv, 15. Studiestöd, 16. Utbild-

Arbetsmarknad, 14.

Arbetsliv,

15.

ning

och universitetsforskning,

17.

Studiestöd,

16.

Utbildning

och

Kultur,

medier,

trossamfund

och

universitetsforskning,

17. Kultur,

fritid, 18. Samhällsplanering, bo-

medier, trossamfund och fritid, 18.

stadsförsörjning

och byggande,

19.

Samhällsplanering,

bostadsförsörj-

Regional utjämning och utveckling,

ning och byggande, 19. Regional

20. Allmän miljö- och naturvård, 21.

utjämning

och

utveckling,

20.

Energi,

22. Kommunikationer,

23.

Allmän miljö- och naturvård, 21.

Jord- och skogsbruk, fiske med

Energi, 22.

Kommunikationer,

23.

anslutande näringar, 24. Näringsliv,

Jord- och skogsbruk, fiske med

25. Allmänna bidrag till kommuner,

anslutande näringar, 24. Näringsliv,

26. Statsskuldräntor m.m. och 27.

25. Allmänna bidrag till kommuner,

Avgiften till Europeiska gemen-

26. Statsskuldräntor m.m. och 27.

skaperna.

Avgiften till Europeiska gemen-

skaperna.

Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Denna lag träder i kraft den 1 oktober 2002 och tillämpas första gången i fråga om statsbudgeten för 2003.

3.2

Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram

Härigenom föreskrivs följande. En kommun som fått statligt bidrag för åtgärder i lokala investerings- program som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället eller för klimat- investeringsåtgärder får, trots bestämmelserna i kommunallagen (1991:900), använda det för att ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda i enlighet med de föreskrifter som gäller för bidraget. Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2002, då lagen (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället skall upphöra att gälla. 52

4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten PROP. 2001/02:100 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel redovisas de av riksdagen beslutade budgetpolitiska målen för staten för åren 20022004. Därefter redovisas centrala förutsättningar för budgetberäkningarna, såsom makroekonomiska antaganden samt förslag till nya beslut och tidigare fattade beslut med budgetmässiga konsekvenser. Vidare redogörs översiktligt för stats- budgetens utveckling och för kommunsektorns och ålderspensionssystemets finanser. Slutligen redovisas beräkningen över hela den offentliga sektorns finanser. Beräkningarna baseras på gällande regler och konsekvensberäkningar av fattade eller aviserade beslut. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 och 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i Riksgäldskontoret) redovisas i detta kapitel. Avsnitt 4.1 och 4.3 innehåller regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken.

4.1

Budgetpolitiska mål

Budgetpolitiken är sedan 1997 inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De uppsatta målen har klarats samtliga år. De budgetpolitiska mål som riksdagen har beslutat ligger fast:

1.

De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten.

2.

Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till 2 procent av bruttonational-

produkten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. Riksdagen fastställer tre år i förväg ett utgiftstak som sätter en övre gräns för statens utgifter. Regeringen har tidigare lämnat förslag om utgiftstak och saldomål i den ekonomiska vår- propositionen. Med anledning av riksdagens beslut (förslag 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274 och 275) kommer utgiftstak och saldomål för det tredje året från och med i år i stället att föreslås i budgetpropositionen. I budgetpropositionen för 2003 avser regeringen således att lämna förslag om utgiftstak och saldomål för 2005. Regeringen har också tidigare lämnat förslag om en beräkning av utgiftstaket för den offentliga sektorn i den ekonomiska vår- propositionen. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn är på sikt avgörande för skatteuttaget. Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs av utgiftstaket för staten samt be- räknade utgifter i kommunsektorn. Regeringen avser att lämna förslag om beräkning av utgifts- tak för den offentliga sektorn i budget- propositionen för 2003. Utgiftstaket för staten omfattar dels utgifterna på statsbudgeten exklusive stats- skuldsräntor (utgiftsområde 125 samt 27), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar benämns takbegränsade utgifter och utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagssparande och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör budgeteringsmarginalen. Budgeterings- 55 PROP. 2001/02:100 marginalen utgör en buffert mot såväl makro- ekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring redan fattade ekonomiska beslut. Utgiftstaket för staten är ett mycket viktigt budgetpolitiskt åtagande för riksdagen och regeringen och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Budgetpolitiken blir mer långsiktig och mer förutsägbar genom att ramen för statens utgifter bestäms för tre år framåt i tiden. Därigenom kan utgiftstaken bl.a. för- hindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Genom utgiftstaket ges riksdagen och regeringen för- bättrade möjligheter till kontroll och styrning över anvisade medel och utgiftsutvecklingen. Utgiftstaket för staten leder även till att behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden tydlig- görs, att en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll före- byggs och att Regeringskansliets interna budget- arbete kan styras mer effektivt. Dessutom stärks omvärldens tilltro till den svenska budget- politiken. Ett tak för statens utgifter infördes i samband med förändringarna av budgetprocessen 1997. Utgiftstaket har klarats under samtliga år. Under åren 19982001 var vissa utgiftsbegränsande åtgärder nödvändiga för att undvika över- skridanden. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgiftstak för åren 19982001 och utfallet för de takbegränsade utgifterna. År 2001 blev utgifterna 4,7 miljarder kronor lägre än det fast- ställda utgiftstaket. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Miljarder kronor

1998

1999

2000

2001

Utgiftstak för staten

720,0

753,0

765,0

791,0

Takbegränsade utgifter (utfall)

718,0

751,5

760,0

786,3

Det andra budgetpolitiska målet, som avser den offentliga sektorns finansiella sparande, omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna. Förutom staten ingår även ålderspensionssystemet och kommun- sektorn. Den offentliga sektorns finansiella sparande visar den förändring i den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet som beror på reala transaktioner. Finansiella tran- saktioner, såsom köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar, påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav på den offentliga sektorn, främst efter 2010. Med ett överskott på 2 procent av BNP ökar den offentliga netto- förmögenheten vilket förbättrar möjligheterna att möta sådana krav. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP

1998

1999

2000

2001

Målet för den offentliga

sektorns finansiella sparande

0,0

0,5

2,0

2,5

Utfall

2,1

1,7

3,7

4,8

Målen för den offentliga sektorns finansiella sparande har hittills överträffats med god marginal. En förklaring till det gynnsamma utfallet är att svensk ekonomis potentiella produktionsnivå och därmed BNP-tillväxten har blivit högre än väntat utan att det hotat inflationsmålet. Dessutom har skatteintäkterna blivit högre än förväntat. År 2001 uppgick över- skottet för den offentliga sektorns finanser preliminärt till ca 105 miljarder kronor eller till 4,8 procent av BNP, vilket var betydligt högre än målet på 2,5 procent. Det höga sparandet förra året beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster från realisationsvinster till följd av höga aktie- och fastighetspriser. Erfarenheterna av de preciserade budget- politiska målen är mycket goda. De utgiftstak för staten och de årsvisa mål för den offentliga sektorns finansiella sparande som riksdagen har fastställt för åren 20022004 ligger fast och redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av riksdagen beslutade budgetpolitiska mål

2002

2003

2004

Utgiftstak för staten, miljarder kronor

809

844

878

Finansiellt sparande i offentlig sektor,

procent av BNP

2,0

2,0

2,0

Budgeteringsmarginalerna för åren 19982001 har varit små och är knappa även för åren 2002 2004 då de beräknas uppgå till 0,9 miljarder kronor 2002, 2,8 miljarder kronor 2003 respektive 7,5 miljarder kronor 2004. Budget- eringsmarginalen för 2002 har därmed minskat med 1 miljard kronor i förhållande till beräk- ningeni budgetpropositionen för 2002. 56 För åren 2003 och 2004 är marginalen i stort oförändrad. Beräkningen förutsätter att kraft- fulla och offensiva insatser föreslås för att hejda kostnadsutvecklingen inom utgiftsområde 10 (Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp) i budgetpropositionen för 2003. Mot bakgrund av den stora osäkerhet som råder om såväl konjunkturläge som de ekonomiska konsekvenserna av fattade beslut, kommer regeringen att följa utgiftsutvecklingen under åren 20022004 mycket noga. Finns det risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, kommer regeringen att vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå riksdagen nödvändiga åtgärder. Utgifts- taken skall klaras. Den konsekvensberäkning som redovisas innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande blir något lägre än 2 procent under åren 2003 och 2004. Överskottet i de offentliga finanserna beräknas också bli något lägre än 2 procent 2002. I tabell 4.4 jämförs saldo- utrymmet, dvs. skillnaden mellan det beräknade överskottet i de offentliga finanserna och överskottsmålet, med den budgeteringsmarginal som finns för respektive år. Ett negativt saldo- utrymme redovisas för 2003 och 2004. Enligt beräkningen i budgetpropositionen för 2002 uppgick saldoutrymmet dessa år till 4 respektive 8 miljarder kronor. Saldoförsämringen beror framför allt på att den offentliga sektorns kapitalinkomster nu förväntas bli lägre. I budget- propositionen för 2002 angavs att även ett lägre överskott än 2 procent kan tolereras om konjunkturen skulle bli sämre än väntat. BNP- tillväxten har blivit väsentligt svagare än förväntat. Mot bakgrund av nedrevideringen av den ekonomiska tillväxten bedöms denna av- vikelse vara förenlig med riksdagens beslut om överskottsmålet. Såväl konjunkturutveckling som bedömningen av de offentliga finanserna är osäkra. Regeringen avser att i budget- propositionen för 2003 återkomma till frågan om överskottsmålet för 2003 liksom med förslag om överskottsmål för 2005. Tabell 4.4 Saldoutrymme och budgeteringsmarginal Miljarder kronor

2003

2004

Saldoutrymme

-4

-5

Budgeteringsmarginal

2,8

7,5

PROP. 2001/02:100

4.1.1

Utgiftstak för staten

Betydande förändringar i förutsättningarna sedan ett utgiftstak fastställts, kan föranleda tekniska justeringar av taket. I samband med budgetpropositionen för 2002 genomfördes flera tekniska justeringar av utgiftstaket för åren 20022004. Tidigare tekniska justeringar av utgiftstaket har orsakats av förändringar som inte har någon effekt på utgifterna för den offentliga sektorn eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de tak- begränsade utgifterna. Regeringen har föreslagit (prop. 2001/02:112) att kommunkontosystemet skall redovisas på statsbudgetens inkomstsida från och med 2003. Från systemet erhåller kommuner och landsting återbetalning av ingående mervärdesskatt i icke- skattepliktig verksamhet. Den avgift som kommuner och landsting i dag betalar till systemet avskaffas. Finansieringen av systemet tas i stället över av staten. Förändringen skall vara kostnadsneutral, vilket sker genom att en nivåsänkning görs av det generella statsbidraget. En teknisk justering av utgiftstaket kommer att göras med motsvarande belopp. Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2003 föreslå en preliminär nivåsänkning av de generella stats- bidragen 2003 baserad på avgiften 2002. En definitiv reglering sker i budgetpropositionen för 2004. Höjningen av utjämningsbidraget i år moti- verar en beräkningsteknisk justering av utgifts- taket, enligt den princip som aviserades i 2001 års ekonomiska vårproposition och tillämpades i budgetpropositionen för 2002. Den beräknings- tekniska justeringen skulle innebära en upp- räkning med 2,9 miljarder kronor innevarande år och motsvarande uppräkning av den angivna budgeteringsmarginalen. Regeringen vill be- handla eventuella tekniska justeringar i ett sammanhang och återkommer därför med en samlad bedömning i budgetpropositionen för 2003. Under perioden 19972004 beräknas utgifts- takets andel av BNP minska från 40,6 procent till 35,6 procent när hänsyn tas till tidigare tekniska justeringar. Under perioden har utrymme skapats för redan beslutade eller aviserade utgiftsreformer och skattesänkningar samtidigt som den offentliga sektorns netto- skuld har kunnat minskas. Att utgiftstaket 57 PROP. 2001/02:100 minskar i relation till BNP bidrar till en successivt minskande utgiftskvot i den offentliga sektorn. Den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP beräknas minska från 60,5 procent 1997 till 53,8 procent 2004. Detta är mycket betydelsefullt eftersom konsekvensberäkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en ökande andel äldre, kan komma att leda till en stigande utgifts- kvot främst efter innevarande decennium. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Utgiftstak för staten

765

791

809

844

878

Procent av BNP

36,5

36,5

36,0

35,8

35,6

Procent av BNP efter

36,2

36,2

36,0

35,8

35,6

tekniska justeringar 1

1 För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken för åren 2000 och 2001 gjorts för de tekniska justeringar som tidigare beslutats om för åren 20012004. De korrigerade utgiftstaken uppgår till 760 och 785 miljarder kronor för respektive år 20002001.

Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2002 är utgiftstakets andel av BNP i stort sett oförändrad trots den lägre BNP-tillväxt som nu förutses för perioden fram till 2004. Detta beror på att BNP i löpande priser ökar ungefär som tidigare förutsetts. Budgeteringsmarginalen skall utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring redan fattade beslut. I betänkandet Utvärdering och vidare- utveckling av budgetprocessen (SOU 2000:61) framhålls att systemet med utgiftstak på det hela taget fungerat väl. Enligt utredningen har dock budgeteringsmarginalen varit för liten i stort sett varje år, vilket medfört extra budgetberedningar i syfte att genomföra utgiftsbegränsande åtgärder. Regeringen anser att systemet med utgiftstak och budgeteringsmarginal på ett väsentligt sätt har bidragit till en förbättrad utgiftskontroll. De utgiftsbegränsande åtgärder som har vidtagits har inneburit att ett överskridande av utgifts- taken har kunnat undvikas, vilket har stärkt förtroendet för budgetpolitiken. Samtidigt har utgiftsbegränsningar som vidtagits i ett sent skede i vissa fall försämrat myndigheternas planeringsförutsättningar. Även det interna lång- siktiga arbetet inom Regeringskansliet har ibland fått ge vika för mer kortsiktiga insatser som syftat till att klara utgiftstaket. Risken för att utgifterna skall överstiga utgiftstaket skulle kunna reduceras kraftigt om budgeterings- marginalen tillåts vara tillräckligt stor. Å andra sidan skulle en allt för stor budgeteringsmarginal kunna leda till att utgiftstaket blev en mjukare budgetrestriktion med mindre styrande effekt på utgiftsutvecklingen. I samband med att förslaget om utgiftstak för 2005 läggs fram i budgetpropositionen för 2003 avser regeringen att föreslå riktlinjer för budgeteringsmarginalens storlek. Motiven för riktlinjer för budgeterings- marginalens storlek skiljer sig åt med hänsyn till tidsavståndet till det aktuella budgetåret. För det närmast kommande budgetåret motiveras behovet av att antalet möjliga utgiftsbegränsande åtgärder minskar med tidsavståndet till det aktuella budgetåret. För åren därefter motiveras en minst lika stor budgeteringsmarginal av en ökande makroekonomisk osäkerhet och av osäkerheten om budgeteffekter av redan fattade beslut, främst inom socialförsäkringssystemen.

4.1.2

Överskott i offentliga sektorns finanser

Riksdagen har beslutat att de offentliga finanserna skall visa ett överskott på 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottsmålet är av central betydelse för att minska den offentliga räntebördan. Därigenom ökar möjligheterna att bibehålla de offentliga välfärdsystemen, trots de ökade resurskrav som följer av den förväntande demografiska ut- vecklingen under de närmaste decennierna med allt fler äldre och allt färre i yrkesverksamma åldrar. Dessutom krävs en säkerhetsmarginal för att de offentliga budgetarnas stabiliserande effekter skall kunna verka fullt ut i en låg- konjunktur, utan att det uppkommer alltför stora underskott inom ramen för de regelverk som gäller inom EU. Vilka överskott som är lämpliga varje enskilt år beror framför allt av konjunkturläget. I en högkonjunktur, när BNP överstiger den lång- siktigt hållbara produktionsnivån, bör över- skotten överstiga 2 procent av BNP. Det motsatta bör kunna tolereras i en lågkonjunktur. I budgetpropositionen för 2002 gjorde regeringen bedömningen att överskottsmålet skulle behållas på 2 procent av BNP. Ett över- skott i linje med det medelfristiga målet bedömdes ge en stimulans till ekonomin utan risk för överhettning, samtidigt som finans- politikens långsiktiga hållbarhet bedömdes 58 kunna vidmakthållas. I budgetpropositionen angavs även att ett lägre överskott skulle accep- teras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Den ekonomiska tillväxten har blivit väsentligt svagare än vad som förutsågs i budget- propositionen. BNP-tillväxten för 2002 har reviderats ner från 2,4 procent till 1,4 procent. Överskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas uppgå till 1,8 procent av BNP, dvs. 0,2 procentenheter lägre än målet. Mot bakgrund av den kraftiga nedrevideringen av tillväxten bedöms denna avvikelse från målet vara acceptabel. Såväl 2003 som 2004 beräknas överskottet i de offentliga finanserna uppgå till 1,8 procent av BNP. Under 2003 bedöms tillväxten bli god och överstiga den långsiktigt hållbara tillväxten. Outnyttjade resurser bedöms tas i anspråk i allt högre grad. En fortsatt minskning av överskottet skulle innebära ytterligare stimulanser av den privata sektorns inkomster, vilket skulle kunna framtvinga åtstramningar av penningpolitiken med räntehöjningar som följd. Om hänsyn tas till periodiseringseffekter i skatteuppbörden för- stärks de offentliga finanserna mellan 2002 och 2003. Därmed dämpas risken för en alltför snabb tillväxt av den privata sektorns efterfrågan. Riksdagen har tidigare beslutat om ett överskottsmål på 2 procent av BNP för 2003 och 2004. Såväl konjunkturutvecklingen som be- dömningen av de offentliga finanserna är osäkra. Regeringen avser därför att i sedvanlig ordning återkomma till frågan om överskottsmålet för 2003 i budgetpropositionen för 2003.

4.2

Makroekonomiska förutsättningar

De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i Sverige och i utlandet. En högre BNP leder normalt till ökade skatte- inkomster, eftersom viktiga skattebaser såsom löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP, eftersom exempelvis utgifterna för arbetslöshetsförsäk- ringen minskar vid en högre aktivitet i eko- nomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna samtidigt som PROP. 2001/02:100 transfereringsutgifterna tenderar att öka. En tumregel är att 1 procent högre BNP medför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras med 0,7 procentenheter eller med omkring 16 miljarder kronor. Det motsatta gäller vid en motsvarande minskning av BNP. Känsligheten varierar mellan åren beroende på hur olika BNP-komponenter utvecklas i förhållande till varandra. Den lägre BNP-nivån 2001 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen avspeglas exempelvis inte i lägre skatteintäkter, bl.a. till följd av att sysselsättningsutvecklingen inte har förändrats i någon större utsträckning. Tabell 4.6 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetpropositionen för 2002 anges inom parentes

2001

2002

2003

2004

BNP

1,2

1,4

2,8

2,5

förändring % 1

(1,7)

(2,4)

(2,6)

(2,3)

BNP

2167

2245

2356

2466

nivå mdkr 2

(2151)

(2248)

(2357)

(2465)

BNI enligt ENS95

2133

2222

2334

2447

nivå mdkr 2

(2124)

(2228)

(2337)

(2448)

Inflation enligt KPI

2,6

2,1

2,2

2,1

förändring % 3

(2,6)

(1,7)

(2,0)

(2,0)

Prisbasbelopp

36,9

37,9

38,4

39,2

nivå tkr

(36,9)

(37,9)

(38,4)

(39,1)

Inkomstindex

103,2

106,2

110,8

115,7

nivå 4

(103,2)

(106,2)

(111,3)

(116,2)

Hushållens konsum-

0,2

1,7

2,9

2,2

tionsutg. förändring % 1

(1,6)

(2,7)

(2,1)

(2,1)

Öppen arbetslöshet

4,0

4,3

4,0

3,9

nivå % 5

(3,9)

(3,8)

(3,9)

(4,0)

Arbetsmarknadspolitiska

2,5

2,5

2,2

2,0

program nivå % 5

(2,4)

(2,2)

(2,0)

(1,7)

Arbetade timmar i

1,1

-0,5

0,6

0,5

lönesum. förändring %

(1,4)

(0,4)

(0,5)

(0,3)

Timlön

4,2

3,5

3,5

3,5

förändring %

(3,5)

(3,5)

(3,5)

(3,5)

Utbetald lönesumma

5,6

3,0

4,1

4,0

förändring % 2

(5,4)

(3,9)

(4,0)

(3,9)

Ränta statsobligation

4,7

5,1

5,1

5,0

5 år nivå % 3

(4,8)

(5,0)

(5,0)

(5,0)

Ränta statsskuldsväxel

4,1

4,3

4,7

4,6

6 månader nivå % 3

(4,2)

(4,5)

(4,6)

(4,6)

Euro, slutkurs

9,44

8,80

8,60

8,60

nivå kr

(9,10)

(8,80)

(8,70)

(8,60)

1

Fasta priser.

2

Löpande priser.

3

Årsgenomsnitt.

4

Inkomstindexet visar den reala förändringen av genomsnittliga pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket för de tre senaste åren samt prisförändringen för det senaste året. Inkomstindex 1999=100.

5

Procent av arbetskraften.

59 PROP. 2001/02:100 De statliga utgifterna är känsliga för för- ändringar av arbetslöshet och priser. En höjning av den öppna arbetslösheten med 1 procentenhet ökar de takbegränsade utgifterna med knappt 7 miljarder kronor. Utgifterna för transfereringar och förvaltningsändamål är också känsliga för förändrade priser och löner. En ökning av pris- och lönenivån med 1 procent medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med minst 5 miljarder kronor. Den fulla effekten av förändrade priser och löner inträffar med två års eftersläpning. I tabell 4.6 redovisas de centrala makro- ekonomiska förutsättningarna för budget- beräkningarna. De makroekonomiska förut- sättningarna finns i sin helhet återgivna i bilaga 1 Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas pre- liminära utfall visar att BNP-tillväxten 2001 upp- gick till 1,2 procent. Den svaga tillväxten beror framför allt på den internationella konjunktur- avmattningen. I år bedöms BNP-tillväxten stiga till 1,4 procent. Hushållens konsumtionsutgifter utvecklades svagt 2001, vilket medförde lägre mervärdesskatteinkomster jämfört med prog- nosen i budgetpropositionen. Även i år beräknas hushållens konsumtionsutgifter bli lägre än vad som antagits i budgetpropositionen. År 2003 väntas dock den privata konsumtionen öka med nästan 3 procent. Inflationen 2002 och 2003 beräknas bli högre än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Upprevideringen medför högre prisbasbelopp 2004, vilket innebär ökade transfereringsutgifter. Lönesumman beräknas i år bli lägre än beräkningen i budgetpropositionen till följd av färre arbetade timmar. Inkomstindex beräknas bli lägre till följd av lägre genomsnittliga pensionsgrundande inkomster, vilket sänker utgifterna för ålderspensioner 2003 och 2004 jämfört med budgetpropositionen. Såväl arbets- löshet som antagandet om antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program har, i synnerhet för innevarande år, reviderats upp sedan budgetpropositionen.

4.3

Politiska prioriteringar

Under de senaste åren har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats och föreslagits för åren 20022004. I detta avsnitt redovisas översiktligt de satsningar samt förslag till finansiering som tidigare beslutats eller aviserats. I denna proposition föreslås med två undantag inga nya reformer som påverkar utgifterna för de kommande åren. På tilläggsbudget föreslås emellertid vissa förändringar för innevarande år. Den första januari 2003 genomförs vissa förändringar av förmåner för pensionärer. En förändring är att folkpension och det särskilda grundavdraget (SGA) försvinner och ersätts av en garantipension som beskattas som vanlig inkomst. I samband med detta kan inte dagens regler för inkomstprövning av änkepension (som gällt sedan 1997) längre tillämpas. Om nya regler för inkomstprövning införs kommer det att medföra att många änkor får minskade inkomster i och med att SGA tas bort. Regeringen avser därför att avstå från att föreslå regler för fortsatt inkomstprövning. Därmed upphör inkomstprövningen från och med 2003. Kostnaden för reformen är beräknad till cirka 0,8 miljarder kronor brutto och till 0,46 miljarder kronor netto. Särskilda insatser har gjorts för att stimulera bostadsbyggandet. Investeringsbidrag har tidi- gare införts för byggande av studentbostäder och hyresbostäder. Nu föreslås att ytterligare 125 miljoner kronor tillförs investeringsbidraget för studentbostäder 2003. I tabell 4.7 redovisas budgeteffekterna i förhållande till föregående budgetår av större beslutade eller tidigare aviserade reformer, samt också de nu föreslagna reformerna. Med hänsyn tagen till föreslagen finansiering innebär förändringarna en utgiftsökning på 35 miljarder kronor perioden 20012004.

Regeringen genomför stora satsningar som riktar sig till framför allt låg- och medel- inkomsttagare. Det sker inom områdena vård, skola och omsorg samt för pensionärer och barnfamiljer. 60 Under perioden 20022004 genomförs också utgiftsminskningar på totalt ca 16 miljarder kronor som finansiering av vissa utgiftsreformer och som en följd av att vissa temporära program upphör. Inkomsterna beräknas under samma period minska med cirka 24 miljarder kronor till följd av nya skatteregler och andra beslut. Under 2002 ökar de statliga utgifterna till följd av reformer med netto omkring 14 miljarder kronor. Bland större utgiftsreformer som genomförs innevarande år kan nämnas max- taxan inom barnomsorgen och maxtaxan inom äldreomsorgen. Vidare reformeras arbetsskade- försäkringen och ökade resurser ges till skola och högskola samt till hälso- och sjukvård. Föräldraförsäkringen utökas med en månad. Vissa andra program fasas ut och besparingar genomförs inom försvaret. Statsbudgetens inkomster minskar med ca 27 miljarder kronor under 2002 till följd av redan beslutade skatteförändringar. För att stimulera arbetskraftsutbud och utbildning anser rege- ringen att det är angeläget att sänka såväl marginal- som genomsnittsskatter. Ytterligare en fjärdedel av den inkomstskattereform som inleddes inkomståret 2000 genomförs därför innevarande år. Ett andra steg i den gröna skatte- växlingen genomförs också. Strategin syftar till att växla höjda skatter på energi- och miljöområdet mot sänkta skatter på arbete. I anslutning till årets ekonomiska vår- proposition lämnar regeringen också förslag om sänkt energiskatt på alkylatbensin såsom aviserats i budgetpropositionen för 2002. Vidare läggs ett förslag om sänkt expansionsskatt från PROP. 2001/02:100 28 till 25 procent i syfte att förbättra villkoren för de allra minsta företagen. Skatteinkomsterna beräknas varaktigt minska med 3,5 miljarder kronor per år till följd av skattereduktion för fackföreningsavgifter. De beslutade förändringarna av regler för beskatt- ning av fastigheter beräknas minska skatte- inkomsterna varaktigt med drygt 3 miljarder kronor. Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting beräknas minska statens inkomster med 3 miljarder kronor under 2002. År 2003 höjs ambitionerna inom hälso- området liksom inom familjepolitiken. Inkomst- taken inom sjuk- och föräldraförsäkringen föreslås höjas till 10 prisbasbelopp från den 1 juli 2003 om det statsfinansiella läget så tillåter. Biståndsramen höjs samtidigt som både skolan och högskolan tillförs mer resurser. En allmän förskola för 4 och 5-åringar introduceras. Refor- merna medför att de statliga utgifterna efter föreslagen finansiering ökar med ca 12 miljarder kronor 2003 i förhållande till 2002. Under 2004 sker omfattande satsningar på miljöområdet och på infrastrukturen samtidigt som biståndet höjs ytterligare. Vården tillförs också ytterligare resurser. Sammantaget ökar de statliga utgifterna med nära 10 miljarder kronor ytterligare 2004 till följd av de aviserade förändringarna. Totalt innebär tidigare beslutade eller aviserade utgifts- och inkomstreformer samt de nu föreslagna reformerna efter finansiering, en försvagning av de offentliga finanserna med ca 60 miljarder kronor 2004 i förhållande till 2001. 61 PROP. 2001/02:100 Tabell 4.7 Tidigare beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter.

Miljarder kronor.

2002

2003

2004

Utgiftsrefomer

UO 1 Regeringskansliet

0,16

0,08

0,1

UO 3 Skatteförvaltning

0,19

UO 4 Rättsväsendet

0,50

0,10

0,60

UO 7 Internationellt bistånd

0,22

1,94

1,60

Varav höjt bistånd

0,22

1,64

1,60

UO 9 Hälso- och sjukvård

2,18

1,06

0,90

Varav läkemedelsreform

1,81

0,75

0,90

Varav tandvård

0,30

0,30

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

0,12

0,87

0,86

Varav arbetskadeförsäkring

0,08

0,10

Varav höjt tak i sjukförsäkring (10 prisbasbelopp)

0,77

0,77

UO 11 Pensioner m.m.

0,16

2,80

Varav höjd garantipension

1,28

Varav änkepension

0,80

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

0,30

1,00

0,94

Varav mamma/pappamånad

0,50

0,50

Varav höjt tak i föräldraförsäkring (10 prisbasbelopp)

0,28

0,34

Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring

0,20

0,10

0,10

UO 13 Arbetsmarknad

0,66

UO 15 Studiestöd

3,49

0,90

UO 16 Utbildning och forskning

6,26

2,10

1,00

Varav maxtaxa

3,90

Varav skola

1,00

1,00

1,00

Varav högskola/forskning

1,36

1,10

UO 17 Kultur

0,17

0,03

UO 18 Bostäder

0,11

0,51

UO 19 IT-infrastruktur

0,20

UO 20 Miljösatsningar

0,68

0,05

1,27

UO 22 Infrastrukturstruktursatsningar

0,50

2,60

Lånefinansierade infrastruktursatsningar

2,00

1,00

UO 23 Jord- och skogsbruk

0,46

0,12

0,02

UO 24 Ekologi/företagande

0,02

0,08

0,01

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

3,83

3,73

2,01

Varav vårdsatsningar

1,00

2,00

1,00

Varav maxtaxa inom äldre- och handikappomsorgen

0,65

0,12

Varav ökad tillgänglighet i vården

1,25

Varav allmän förskola

1,20

Summa utgiftsreformer

21,51

17,07

12,22

62 PROP. 2001/02:100

Miljarder kronor.

2002

2003

2004

Inkomstreformer

Sjöfartsstöd

1,30

¼ inkomstskattereform inklusive höjd skiktgräns

13,20

Skattelättnad för pensionärer

1,60

Skattereduktion, fackföreningsavgifter

3,50

Fastighetsskatt småhus, 1,0% fr.o.m. 2001 (2,2 mdkr 2001)

Fastighetsskatt hyreshus, 0,5% fr.o.m. 2001 (1,1 mdkr 2001)

Nytt taxeringsförfarande

0,30

0,20

Förmögenhetsskatteåtgärder

1,80

Bokmoms, 6 procent

1,30

Höjd energiskatt på el (+1,2 öre /kWh)

-0,90

Höjd koldioxidskatt (+15%)

-0,90

Höjd avfallsskatt

-0,20

Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin

1,00

Höjda grundavdrag (+900 kr)

2,00

Nedsatta socialavgifter 15% stödområde A

0,60 1

Alkoholskatter

0,60

Övrigt

0,40

Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting

3,00

-3,00

Fast belopp 200 kronor till kommunerna

-1,30

Summa inkomstreformer

27,30 2

-3,00

0,20

Summa utgifts- och inkomstreformer

48,81

14,07

12,42

Finansiering m.m.

UO

1 Regeringskansliet, minskning efter ordförandeskap

-0,47

UO

6 Försvarsomställningen

-1,00

-2,00

-1,00

UO

6 Fredsfrämjande insatser

-0,25

UO

7 Samarbete med Central och Östeuropa

-0,35

UO

8 Storstadspolitiken inkl. minskningar på UO 16

-0,48

-0,18

-0,23

UO

9 Bidrag hälso- och sjukvård till bl.a UO 25

-0,58

-0,12

UO 16 IT i skolan

-0,50

-0,20

UO 18 Investeringsbidrag för studentbostäder

-0,15

-0,12

UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. hållbarhet

-0,60

-0,43

-0,36

UO 19 Tillfälliga medel för försvarsomställning upphör

-0,10

UO 19 Nedsättning av sociala avgifter i vissa områden upphör

-0,20

UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör

-0,74

UO 22 Bidrag till sjöfarten

-0,40

UO 23 Biotopskydd

-0,10

UO 24 Utfasning Östersjösatsning

-0,20

UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd

-0,30

UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård

-1,56

-0,48

0,61

Övrigt

-1,41

-1,16

-0,22

Summa finansiering m.m.

-7,71

-5,44

-2,59

Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m.

13,80

11,62

9,64

Reformer inkl. finansiering m.m.

41,10

8,62

9,84

1

Bruttoeffekt 0,8 miljarder kronor.

2

Med hänsyn till periodiseringseffekter blir effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande ca 26 miljarder kronor.

63 PROP. 2001/02:100

4.3.1

Ökad hälsa i arbetslivet

Andelen människor i arbetsför ålder som varit sjukskrivna längre än 30 dagar eller som är förtidspensionerade har ökat under senare år, vilket framgår av diagrammet nedan. Andelen kvinnor har ökat mer än andelen män. Diagram 4.1 Andel sjukskrivna längre än 30 dagar och förtidspensionärer Procent av befolkningen, 1664 år

16

14

12

10

8

6

1974

1976

1978

1980

1982

1984

1986

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

Andel sjukskrivna > 30 dagar och förtidspensionärer, totalt Andel sjukskrivna > 30 dagar och förtidspensionärer, män Andel sjukskrivna > 30 dagar och förtidspensionärer, kvinnor Källa: Riksförsäkringsverket. För att motverka utvecklingen presenterade regeringen i budgetpropositionen för 2002 ett brett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. De åtgärder som initieras inom ramen för programmet har effekter både på kort och på lång sikt. Regeringen är övertygad om att det huvudsakligen är på de i programmet utpekade områdena som insatser måste ske. Vidare har utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, överlämnat sitt slut- betänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) i januari 2002. Betänkandet visar att ökningen av antalet sjuk- skrivna, och därmed i förlängningen antalet förtidspensionerade, har flera förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Arbetet med 11-punktsprogrammet fortsätter och programmet kommer vid behov att förändras. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till riksdagen i höst. Sedan regeringen överlämnade budget- propositionen för 2002 har bl.a. ett antal utredningar eller uppdrag påbörjats inom ramen för 11-punktsprogrammet.

Ett uppdrag har lämnats till Arbets- miljöverket att utreda hur arbetsmiljö- certifiering av privata och offentliga arbets- givares verksamheter kan utvecklas till att bli en faktor som bidrar till att öka hälsan i arbetslivet.

Riksförsäkringsverket och Arbetsmarknads- styrelsen har fått i uppdrag att inleda en för- nyelse av den arbetslivsinriktade rehabilite- ringen. För uppdraget har 70 miljoner kronor avsatts för 2002.

Mönstret för sjukskrivningar visar bety- dande geografiska variationer. Riksförsäk- ringsverket har fått i uppdrag att i samråd med Socialstyrelsen närmare klargöra om- fattningen av variationerna och följderna för försäkringskostnaderna.

En utredning har tillsatts med uppgift att lämna förslag om förbättrad statistik och forskning på ohälsoområdet.

I det följande kommenteras några av de 11 punkterna särskilt. Mål för ökad hälsa i arbetslivet För att understryka vikten av att den negativa utvecklingen vänds och för att öka kraften och intensiteten i genomförandet av åtgärder anser regeringen att ett mål för ökad hälsa i arbetslivet skall formuleras. Regeringen avser att åter- komma med ett sådant mål i samband med budgetpropositionen för 2003. Dessutom skall delmål formuleras och resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen identifieras. I det arbetet kan t.ex. kvinnors och mäns skilda villkor beaktas. Trepartssamtal Trepartssamtalen mellan regeringen och arbets- marknadens parter inleddes i november 2001. En första redovisning av arbetet skall göras i slutet av juni 2002. Inriktningen är att komma fram till ett åtagande från parterna i en utvidgad handlingsplan. 64 PROP. 2001/02:100 Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare Regeringen överväger olika sätt att med hjälp av ekonomiska drivkrafter få arbetsgivare att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Tanken är att det främst är de långa sjukskrivningarna som skall minskas med hjälp av dessa ekonomiska drivkrafter. De avsedda förändringarna förutsätter att ökade kostnader för arbetsgivarkollektivet balanseras av minskade avgifter till sjukförsäkringen samt att en samsyn om förändringarnas inriktning uppnås med arbetsmarknadens parter. Enligt regeringens uppfattning finns det stora möjligheter för arbetsgivarna att vidta åtgärder som på olika sätt minskar risken för långtids- sjukskrivning och förbättrar möjligheterna att återgå till arbete efter sjukskrivning. Sådana åtgärder är dessutom i många fall lönsamma för den enskilde arbetsgivaren. Ekonomiska driv- krafter kan spela en roll för att uppmärksamma arbetsgivarna på de kostnader som är kopplade till sjukfrånvaro. Ekonomiska drivkrafter kan också användas för att ge en bättre avspegling av samhällets kostnader för frånvaron. För närvarande analyseras de mindre före- tagens förutsättningar i en situation med ett förändrat finansieringsansvar. Det är regeringens uppfattning att arbetsgivaransvaret skall vara utformat med särskilt beaktande av de mindre företagens villkor och förutsättningar. Det analyseras även hur detta ansvar påverkar arbetsmarknaden för personer som tidigare varit sjukskrivna under längre perioder eller som på annat sätt kan uppfattas ha en ökad risk att bli sjukskrivna i framtiden. Det är regeringens uppfattning att ett förtydligat arbetsgivaransvar inte får utformas så att dessa grupper missgynnas på arbetsmarknaden. Hälsobokslut Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot de enskilda arbetsplatserna. För arbetsgivarna är kunskap om hälsoläget viktigt för att de skall kunna genomföra effektiva förebyggande insatser. För arbetsplatser med goda resultat kan sådan kunskap vara en tillgång för att öka attraktionskraften som arbetsgivare. Även de anställda gynnas av att dessa frågor lyfts fram. Möjligheterna att införa vissa former av ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna kan också förutsätta att dessa redovisar uppgifter om hälsoläget. Det kan finnas skäl att införa en skyldighet för statliga, kommunala och privata arbetsgivare att redovisa hälsoläget och regeringen återkommer till denna fråga senast i budget- propositionen för 2003. Utgångspunkten är att arbetsgivarnas redovisningsskyldighet skall be- gränsas till ett fåtal indikatorer som samman- tagna kan ge en bild av hälsoläget hos arbets- givaren. Finansiell samordning I december 2001 gav riksdagen (bet. 2001/02:SfU1) regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till riksdagen med förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, social- tjänsten och arbetsmarknadsmyndigheterna. Frågan bereds för närvarande och kommer att utgöra en integrerad del av den politik mot ohälsa som regeringen återkommer med till riksdagen i höst. 65 PROP. 2001/02:100

4.4

Statsbudgetens utveckling 

20022004

Statsbudgetens saldo överensstämmer sedan 1997 per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4 .2 Statsbudgetens saldo 1990-2004

Miljarder kronor

150

100

50

0

-50

-100

-150

-200

-250

-300

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

Anm. Statens lånebehov med omvänt tecken för åren 19891996.

Under perioden 19901997 var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. Från 1990 växte budgetunderskottet kraftigt fram till 1993, då lånebehovet uppgick till 250 miljarder kronor. Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att under- skotten reducerades markant de följande åren. År 1998 uppvisade statsbudgeten ett överskott och staten amorterade nära 10 miljarder kronor på statsskulden. Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till 82 miljarder kronor, främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel (se vidare avsnitt 4.4.4). År 2000 uppgick budget- överskottet till 102 miljarder kronor. Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av statligt aktieinnehav. Att fjolårets överskott minskade till 39 miljarder kronor är också en följd av lägre positiva engångseffekter. För inne- varande år prognostiseras ett överskott på 27 miljarder kronor. För åren 2003 och 2004 beräknas ett underskott på 13 respektive 11 miljarder kronor.

4.4.1

Statsbudgetens utfall 2001

Uppföljningen av budgetåret 2001 sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2001 (Skr. 2001/2002:101). Denna uppföljning visar sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo 2001 uppvisade ett överskott på 38,7 miljarder kronor och möjliggjorde därmed en amortering av stats- skulden. Utfallet är 1,8 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten. Budgetöverskottet för 2001 beror till stor del på engångseffekter på sammantaget ca 40 miljarder kronor, bl.a. i form av överföringar från AP-fonden (46,3 miljarder kronor). Justerat för dessa extraordinära inkomster uppvisade det underliggande saldot på statsbudgeten i stort sett balans mellan inkomster och utgifter förra året. Inkomsterna beräknades i statsbudgeten till 717,1 miljarder kronor. Utfallet blev 755,1 miljarder kronor, vilket är 38 miljarder kronor högre än beräknat. Skillnaden förklaras främst av att skatteinkomsterna blev 33,4 miljarder kronor högre än beräknat. Riksbankens inlevererade överskott blev högre än budgeterat på grund av en extra inleverans om 20 miljarder kronor medan inkomster av försåld egendom blev 14,8 miljarder kronor lägre än beräknat. De högre skatteinkomsterna beror främst på högre realisationsvinster och löner samt på åter- betalningar av pensionsmedel från försäkrings- bolaget Alecta. Utgiftstaket för staten klarades 2001. Riksdagen fastställde våren 1998 utgiftstaket för 2001 till 770 miljarder kronor. Budgeterings- marginalen beräknades till 27,5 miljarder kronor. Med anledning av olika tekniska justeringar av utgiftstaket och förslaget om sänkt fastighets- skatt våren 1998, höjdes utgiftstaket till 789 miljarder kronor i budgetpropositionen för 2001. Utgiftstaket fastställdes av riksdagen hösten 2001 till 791 miljarder kronor i enlighet med förslag i budgetpropositionen för 2002. Beslutet innebar att utgiftstaket höjdes med 2 miljarder kronor till följd av att den slutliga be- räkningen av utjämningsbidraget till kommuner och landsting 2001 blev högre än den preliminära. 66 PROP. 2001/02:100 I budgetpropositionen för 2001 beräknades de takbegränsade utgifterna till 787,8 miljarder kronor. Statsbudgetens utfall visar att de tak- begränsade utgifterna uppgick till 786,3 miljarder kronor. Därmed underskreds utgiftstaket med 4,7 miljarder kronor. Statens utgifter, exklusive statsskuldsräntor, blev 2,4 miljarder kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten för 2001. Avvikelsen förklaras framför allt av lägre utgifter inom utgiftsområdena Arbetsmarknad, Studie- stöd, Totalförsvar samt Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna blev högre än budgeterat för anslagen Sjukpenning och rehabilitering m.m., Arealersättning och djurbidrag m.m., Biståndsverksamhet samt Statligt u- tjämningsbidrag till kommuner och landsting . Ut- fallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till 145,5 miljarder kronor, vilket är 0,9 miljarder kronor högre än beräkningen i budgetpropositionen för 2001. Statsbudgetens utgifter m.m., inklusive Riks- gäldskontorets nettoutlåning och den kassa- mässiga korrigeringsposten (inkl. överföring från AP-fonden), blev förra året knappt 40 miljarder kronor högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Avvikelsen beror bl.a. på högre utgifter än budgeterat för statsskuldsräntor och på större utlåning till statliga bolag och affärs- verk. Den kassamässiga korrigeringsposten blev också högre än beräknat, främst till följd av den ovan nämnda extrautdelningen från Riksbanken. Tabell 4.8 Statsbudgetens utfall 2001

Miljarder kronor

SB

TB

SB+TB 1)

Utfall

Skillnad

mot SB

Inkomster

717,1

717,1

755,1

38,0

Varav skatte-

651,2

651,2

684,6

33,4

inkomster

Utgifter m.m.

676,6

12,2

688,8

716,4

39,7

Varav utgifter

643,2 2)

12,2

655,4

640,8

-2,4

exkl. stats-

skuldsräntor

Varav stats-

70,9

70,9

81,3

10,3

skuldsräntor

Varav RKG:s

-37,5

-37,5

-5,6

31,8

nettoutlåning

m.m. 3)

Budgetsaldo

40,5

28,3

38,7

-1,8

1)

SB = Statsbudget, TB = Tilläggsbudget.

2)

Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 3 miljarder kronor.

3)

Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från 

AP-fonden till Riksgäldskontoret.

4.4.2

Statsbudgetens inkomster

Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Av statsbudgetens totala inkomster utgör skatteinkomster normalt ca 90 procent och övriga inkomster ca 10 procent. Statsbudgetens skatteinkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budget- året betalas in till staten som redovisas. Skatte- inbetalningarna avser i viss utsträckning skatter på inkomster som intjänats föregående år eller flera år tillbaka i tiden. Skatteinkomsterna beräknas öka med 15 miljarder kronor under perioden 20012004. År 2002 minskar skatteinkomsterna med 35 miljarder kronor vilket till stor del förklaras av det tredje steget av den påbörjade inkomst- skattereformen och andra skattesänkningar som genomförs i år (se tabell 4.7). De övriga inkomsterna beräknas minska med 5 miljarder kronor under prognosperioden. Försäljningsinkomsterna beräknas öka med 15 miljarder kronor mellan 2001 och 2002. Därefter antas försäljningsinkomsterna uppgå till 15 miljarder kronor per år. Riksbanken ger en extrautdelning på 20 miljarder kronor 2001 och 2002 vilket gör att nivån på övriga inkomster minskar mellan 2002 och 2003. Tabell 4.9 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Skatteinkomster

684,6

648,5

666,8

698,5

Övriga inkomster

70,5

86,0

64,6

64,2

Totala inkomster

755,1

734,5

731,4

762,6

Procent av BNP

Skatteinkomster 1

31,6

28,9

28,3

28,3

Totala inkomster

34,8

32,7

31,0

30,9

Differens mot budgetproposition 2002 (miljarder kronor)

Skatteinkomster

1,5

0,3

-1,4

-1,3

Övriga inkomster

0,0

1,5

0,0

-0,7

Totala inkomster

1,6

1,8

-1,4

-2,0

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

1 Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. I förhållande till BNP minskar skatte- inkomsterna 2002 för att sedan ligga kvar på en relativt konstant nivå. Skattesänkningar under 2002 motsvarar ungefär 1 procent av BNP. 67 PROP. 2001/02:100 Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2002 har statsbudgetens totala inkomster reviderats upp något i år, medan inkomsterna har reviderats ned något 2003 och 2004. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster ges i kapitel 5.

4.4.3

Statsbudgetens utgifter

Statsbudgetens utgifter indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar 3 , myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riks- gäldskontoret, kassamässig korrigering (in- klusive överföring från AP-fonden).

Tabell 4.10 Statsbudgetens utgifter 20012004

Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Utgifter exkl.

640,8

655,0

687,1

707,7

statsskuldsräntor 1

Statsskuldsräntor 2

81,3

60,7

57,9

55,4

Summa utgifter

722,0

715,7

744,9

763,0

Riksgäldskontorets

-5,7

-7,9

-0,2

10,9

nettoutlåning m.m. 3

Summa utgifter m.m.

716,4

707,8

744,7

774,0

Procent av BNP

Utgifter exkl.

29,6

29,2

29,2

28,7

statsskuldsräntor

Statsskuldsräntor 2

3,7

2,7

2,5

2,2

Summa utgifter

33,3

31,9

31,6

30,9

1

Inklusive minskning av anslagsbehållningar.

2

Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

3

Inklusive kassamässig korrigering och finansiell överföring från 

AP-fonden till Riksgäldskontoret. De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. utgifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med 67 miljarder kronor under perioden 20012004. I relation till BNP minskar de primära utgifterna från 30 till 29 procent. Ränteutgifterna minskar med 21 miljarder kronor mellan 2001 och 2002. Från och med 2002 stabiliseras statsskuldsräntorna på nivån 5560 miljarder kronor. De totala utgifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden (summa utgifter) ökar därmed med drygt 41 miljarder kronor mellan 2001 och 2004. I

3 Skillnaden mellan förväntade förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehåll- ningar. relation till BNP beräknas de totala utgifterna minska från 33 procent 2001 till 31 procent 2004. På statsbudgetens utgiftssida redovisas även myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskontoret och överföring från AP- fonden. Under dessa poster redovisas bl.a. CSN:s nettoutlåning till studerande samt de extraordinära effekter på statsbudgeten som sammanhänger med infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. Takbegränsade utgifter 20012004

I tabell 4.11 redovisas utfallet för 2001 och de beräknade utgifterna för 20022004. Ålders- pensionssystemets utgifter beräknas öka med ca 17 miljarder kronor under perioden 2001 2004. Tillsammans med ökningen av stats- budgetens primära utgifter på 67 miljarder kronor uppgår den beräknade ökningen av de takbegränsade utgifterna till 84 miljarder kronor, vilket motsvarar en årlig genomsnittlig ökning på 3,2 procent. Utgiftsprognoserna tar hänsyn till budgeteffekter av de i avsnitt 4.3 redovisade utgiftsreformerna och utgifts- minskningarna samt effekter av de makro- ekonomiska förutsättningar som redovisas i avsnitt 4.2. Tabell 4.11 Utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten 20012004

Miljarder kronor

2001

2002

2003 1

2004 1

Utfall

Summa utgifter exkl.

641

655

687

708

statsskuldsräntor 1

Ålderspensionssystemet vid

146

153

154

163

sidan av statsbudgeten

Takbegränsade utgifter

786

808

841

870

Budgeteringsmarginal

5

1

3

8

Utgiftstak för staten 2

791

809

844

878

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

1

Inklusive beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit.

2

För åren 

20012004 är utgiftstaket fastställt av riksdagen. Dessutom förutsätter beräkningen att åtgärder presenteras i budgetpropositionen för 2003 som förmår bryta den hittillsvarande kraftiga ök- ningen av antalet sjukskrivna. De takbegränsade utgifterna beräknas 2002 bli ca 22 miljarder kronor högre än 2001. Större delen av denna ökning förklaras av utgifts- reformer inom vård, skola och omsorg som träder i kraft i år. Eftersom de takbegränsade utgifterna ökar något mer än utgiftstaket mellan 68 PROP. 2001/02:100 2001 och 2002 beräknas budgeteringsmarginalen i år bli mindre än den marginal på ca 5 miljarder kronor som erhölls 2001. Utgifterna under taket beräknas öka med 33 miljarder kronor 2003 och med 29 miljarder kronor 2004. Utgiftstaket höjs med 35 miljarder kronor mellan 2002 och 2003 och med 34 miljarder kronor mellan 2003 och 2004. Eftersom utgifterna ökar nästan lika snabbt som utgiftstaket 20032004 beräknas budgeteringsmarginalen bli liten även för åren 2003 och 2004, vilket föranleder regeringen att noga följa utgiftsutvecklingen. I tabell 4.12 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutveck- lingen från 2002. Pris- och löneomräkning av berörda anslag höjer anslagen med omkring 9 miljarder kronor under perioden 20032004. Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter såsom högre prisbasbelopp, högre timlön och högre brutto- nationalinkomst (BNI) förklarar ca 6 miljarder kronor av ökningen av utgifterna på stats- budgeten under perioden. Beslutade och aviserade reformer höjer utgifterna med omkring 28 miljarder kronor under perioden (de enskilda reformernas budgeteffekter redovisas i tabell 4.7, avsnitt 4.3). Besparingar inom bl.a. totalförsvaret och ut- fasning av olika tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning på omkring 7 miljarder kronor under samma period. Utgifterna har också förändrats mellan åren till följd av de förändringar som föranlett tekniska justeringar av utgiftstaken 20032004. De förändringar som redovisas i tabell 4.12 har tidigare beslutats av riksdagen. I denna proposition föreslås inga ytterligare tekniska justeringar av utgiftstaken. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar under perioden 2002 till 2004 med ca 10 miljarder kronor. Över- föringen av bosättningsbaserade folkpensioner från ålderspensionssystemet till statsbudgeten uppgår till ca 7 miljarder kronor 2003. Justerat för denna överföring uppgår ökningen under perioden till 17 miljarder kronor. Denna utgiftsökning kan till största delen förklaras av indexeringen av pensionerna och till resterande del av tillväxten i pensionärernas genomsnittliga ATP-poäng. Under perioden övergår indexeringen successivt från att pensio- nerna räknas upp med prisutvecklingen till att de följsamhetsindexeras. Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna följer den genomsnitt- liga inkomstutvecklingen i samhället med avdrag för en norm om 1,6 procent. Tabell 4.12 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Miljarder kronor

2003

2004

20022004

Förändring av utgiftstak

35

34

69

Förändring av takbegränsade utgifter

33

29

63

Varav

Pris- och löneomräkning (PLO)

5

4

9

Effekter av övriga makroekonomiska förutsättningar på statsbudgetens utgifter

2

4

6

Reformer

16

12

28

Finansiering/utfasning av tidsbegränsade program

-5

-3

-7

Förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket

5

1

6

Övrigt (volymer, förändring av förbrukning av anslagsbehållningar m.m.)

2

3

4

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

8

9

17

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid exakt. 69 PROP. 2001/02:100

4.4.4

Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden

Statsbudgetens saldo Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och ut- gifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett överskott på 39 miljarder kronor 2001. I år beräknas stats- budgetens saldo uppgå till 27 miljarder kronor. Reformer som aviserats med ikraftträdande 20032004, tillsammans med lägre positiva engångseffekter, minskar statsbudgetens saldo 2003 och 2004. Enligt konsekvensberäkningen, dvs. vid oförändrad politik, beräknas stats- budgeten uppvisa ett underskott på 13 respektive 11 miljarder kronor åren 2003 och 2004. Det pensionsavtal som parterna slöt på det statliga avtalsområdet den 1 februari kommer att få statsfinansiella effekter. Avtalet har från Arbetsgivarverkets sida därför slutits med för- behåll om regeringens godkännande. Initialt kommer statsbudgetens saldo att försvagas men på sikt förväntas förändringarna vara saldo- neutrala. Regeringen avser att återkomma till riksdagen i höstens budgetproposition och då föreslå riksdagen att fatta erforderliga beslut så att avtalet kan träda i kraft 2003. Beräkningar av de statsfinansiella effekterna kommer då också att redovisas. I konsekvensberäkningarna för 2003 och 2004 har avtalet inte beaktats. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas Riksgäldskontorets nettoutlåning och en kassa- mässig korrigering på statsbudgeten. Riksgäldskontorets nettoutlåning Riksgäldskontorets (RGK) nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, samt Centrala studiestödsnämndens (CSN) netto- upplåning för finansiering av studielån. Sedan 1995 har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. För åren 20022004 beräknas de årliga inbetalningarna till knappt 25 miljarder kronor. Inbetalningarna inklusive ränta överförs till Premiepensionsmyndigheten (PPM) med två års fördröjning. Utbetalningen under 2000 avsåg dock premiepensionsmedel för åren 19951998. Från och med 2001 beräknas utbetalningar av premiepensionsmedel uppgå till ungefär samma nivå som de årliga in- betalningarna. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till omkring 11 miljarder kronor per år under perioden 20022004.

En stor tillfällig utlåning på 12 miljarder kronor skedde i december 2001 då staten via Sveaskog AB köpte AssiDomän AB. Sveaskog AB betalade tillbaka lånet redan i januari 2002 vilket förstärker budgetsaldot innevarande år. Finansiering av kommande infrastruktur- satsningar kommer att innebära en ökad utlåning till framför allt Banverket, Botniabanan AB och Vägverket. Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är överföringarna från AP-fonden.

Pensionsreformen innebär att statsfinanserna försvagas med ca 60 miljarder kronor per år. För att delvis motverka denna försvagning över- fördes 45 miljarder kronor per år från AP- fonden till statsbudgeten under åren 1999 och 2000. 70 PROP. 2001/02:100 Tabell 4.13 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljarder kronor

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Inkomster

706,3

725,1

800,0

755,1

734,5

731,4

762,6

Utgifter exkl. statsskuldsräntor 1

585,7

615,3

619,4

640,8

655,0

687,1

707,7

Statsskuldsräntor m.m. 2

113,4

89,9

90,2

81,3

60,7

57,9

55,4

Riksgäldskontorets nettoutlåning

-2,8

-17,9

23,9

28,8

0,8

13,5

14,8

Varav

In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3

2,7

-3,0

-5,4

-1,3

Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta

-13,7

-26,1

-24,9

-20,3

-22,8

-24,0

-24,7

Utbetalning av premiepensionsmedel

56,0

18,2

19,9

21,6

22,6

CSN, studielån

10,1

11,0

11,3

10,0

10,7

10,7

10,7

Tillfällig kredit till Sveaskog AB

12,0

-12,0

Jordbruksverkets EU-konto 4

0,0

-0,4

-3,2

4,2

Infrastrukturinvesteringar

1,0

3,2

4,6

5,2

Övrigt, netto 5

-2,0

0,5

-9,9

4,9

1,9

0,6

1,0

Kassamässig korrigering

0,4

-44,1

-35,4

-34,4

-8,7

-13,7

-3,9

varav

Överföring från AP-fonden

-45,0

-45,0

-46,3

-8,7

-13,7

-3,9

Statsbudgetens saldo

9,7

82,0

101,9

38,7

26,7

-13,2

-11,3

Skulddispositioner m.m. 6

26,4

7,3

8,4

-85,0

41,4

-16,3

-3,1

Eliminerig av statliga myndigheters innehav av statspapper 7

3,9

4,0

2,7

2,4

46,2

47,4

48,6

Statsskuldsförändring 8

18,0

-74,8

-92,3

-123,5

-29,1

-4,3

7,0

Statsskuld vid årets slut

1 445

1 370

1 278

1 154

1 125

1 121

1 128

Procent av BNP

75,8

68,3

60,9

53,3

50,1

47,6

45,7

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

1

Inklusive minskning av anslagsbehållningar.

2

Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

3

Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) här redovisas endast utfallet.

4

Behållningen på Jordbruksverkets 

EU-konto minskade 2001 tillföljd av den av riksdagen beslutade tidigareläggningen av arealersättningen.

5

Varav individuellt kompetenssparande 

-1,35 mdkr 2000 och -1,15 mdkr 2001 och 2002.

6

Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. År 2001 var skulddispositionerna osedvanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av AP- fondsöverföringen och Riksbankens extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. 18,6 mdkr). För 2002 kommer nya obligationer att emitteras till följd av att vissa statliga myndigheter ges möjligheten att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i Riksgäldskontoret. Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet påverkas således inte.

7

Posten eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper beräknas öka kraftigt 2002 till följd av att vissa myndigheter ges möjlighet att aktivt placera i statspapper.

8

Utgörs av skulddispositioner minus budgetsaldot minus förändringen av elimineringsposten.

Under 2001 ägde ytterligare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av 155 miljarder kronor. Effekten på statsbudgetens saldo av över- föringen 2001 var dock endast 46 miljarder kronor. Förklaringen är att den del av över- föringen som utgjordes av statsobligationer skrevs av direkt mot statsskulden med obligationernas nominella värde (69 miljarder kronor). Därigenom påverkar inte överföringen av statsobligationerna lånebehovet mer än indirekt via de lägre ränteutgifter som följer av den lägre statsskulden. Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer kommer att påverka låne- behovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.13 och 4.14 framgår att budgetsaldot förstärks med 9 miljarder kronor 2002, 14 miljarder kronor 2003 och 4 miljarder kronor 2004 till följd av överföringen av bostads- obligationer. Till skillnad från statsbudgetens saldo påverkades statens finansiella sparande fullt ut av hela överföringen på 155 miljarder kronor 2001. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande uppvisar därför en stor diskrepans 2001. Enligt pensionsöverens- kommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. Ytterligare en stor kassamässig korrigering uppstod 2001 till följd av Riksbankens extra- 71 PROP. 2001/02:100 ordinära utdelning som bestod av statspapper till ett marknadsvärde av 19,6 miljarder kronor och likvida medel till ett värde av 0,4 miljarder kronor. Statsbudgetens inkomstsida avräknades med 20 miljarder kronor. Då budgetsaldot per definition enbart skall påverkas av kassaflöden uppkommer en kassamässig korrigering på 19,6 miljarder kronor. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.14 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot för 2001 i stort sett uppvisade balans. För innevarande år och åren framöver väntas det justerade budgetsaldot bli negativt. Det betyder att utan extraordinära tillskott i form av inkomster från företagsförsäljningar, extraordinära utdelningar och överföringar från AP-fonden skulle statsbudgeten under 2002 uppvisa ett underskott och underskotten för 2003 och 2004 skulle bli större. Större engångs- effekter under perioden 20022004 som påverkar statsbudgetens saldo uppgår samman- taget till knappt 110 miljarder kronor. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Statsbudgetens saldo

102

39

27

-13

-11

Större engångseffekter

88

40

60

29

19

varav

Försäljning av statligt

aktieinnehav 1

74

15

15

15

Överföring från AP-

fonden 2

45

46

9

14

4

Överkonsolidering Alecta

10

Sveaskog AB

-12

12

Extrautdelning

Riksbanken 3

20

Arealersättning

-4

4

Premiepensionsmedel,

nettoinbetalningar

-31

Statsbudgetens saldo

justerat för större

engångseffekter

14

-1

-33

-42

-30

1

Beloppet 2000 inkluderar aktieutdelning och inbetalning av reavinstskatt från Stattums försäljning av Pharmacia 

2000

2001

2002

2003

2004

Statsbudgetens saldo

102

39

27

-13

-11

Effekt av överföring

från AP-fonden

0

109

-9

-14

-4

CSN studielån

11

10

11

11

11

Amortering, gamla

studielån (t.o.m. 1988)

-2

-3

-3

-2

-2

Försäljning av

aktiebolag m.m.

-72

-2

-15

-15

-15

Periodiseringseffekter,

räntor

16

20

5

4

1

Periodiseringseffekter,

skatter

-5

20

5

14

5

Riksbanken, extra

utdelning

0

0

-20

0

0

Sveaskog AB

0

12

-12

0

0

Arealersättning

-4

4

-4

0

0

Övrigt

-22

-4

1

-1

-2

Finansiellt sparande i

staten

24

205

-14

-16

-18

Procent av BNP

1,1

9,5

-0,6

-0,7

-0,7

Differens mot BP 2002

-3

13

-2

4

1

Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande åren 2002 till 2004 förväntas uppvisa ett underskott på mellan 14 och 18 miljarder kronor. Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.17). Detta är en konsekvens av att ålders- pensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Det finansiella sparandet i kommunsektorn kommer sannolikt att vara nära noll (se tabell 4.16). PROP. 2001/02:100 Statsskulden Statsskulden uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom ca 20 procent av skulden är upptagen i utländsk valuta. 4 Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer som inte påverkar lånebehovet kan påverka stats- skulden. Aktuella exempel på detta redovisas i tabell 4.14. Riksbankens extraordinära utdelning 2001 liksom överföringen från AP-fonden samma år minskade skulden med sammanlagt 87,3 miljarder kronor utan att påverka låne- behovet. För innevarande år beräknas vissa statliga myndigheters rätt att få placera sina tillgångar i statspapper öka den okonsoliderade statsskulden med drygt 40 miljarder kronor. Denna förändring får emellertid ingen effekt på den redovisade statsskulden eftersom statliga myndigheters innehav av statspapper elimineras i redovisningen. Som framgår av diagram 4.2 har statsskulden under de senaste decennierna framför allt ökat under två olika längre sammanhängande perioder. Den första perioden varade från 1977 till 1986 då statsskulden ökade från ca 100 till drygt 600 miljarder kronor. Den andra perioden av kraftig statsskuldökning varade från 1990 till 1996 då statsskulden steg från ca 600 till drygt 1 400 miljarder kronor eller från ca 44 procent av BNP till drygt 80 procent av BNP. Under perioden 19941997 stabiliserades skuldkvoten på en nivå kring 80 procent av BNP. Från och med 1997 har skuldkvoten reducerats markant framför allt som en följd av den goda tillväxten i svensk ekonomi fram till 2001. Andra bidragande faktorer är statsbudgetens saldo, som uppvisat kontinuerliga överskott alltsedan 1998, och fjolårets överföring av statspapper som kraftigt reducerade statsskulden.

4 Om skuldskötselåtgärder (olika derivatinstrument och swappar)

inkluderas

ökar

valutaexponeringen

till

ca

35

procent.

Skuldskötselåtgärder ingår inte i statsskuldsbegreppet. 73 PROP. 2001/02:100 Diagram 4.3 Statsskulden i miljarder kronor och som andel av BNP

Statsskuld (mdkr)

Statsskuld /BNP

1600

90

1400

Statsskuld

80

1200

Andel av BNP

70

1000

60

800

50

40

600

30

400

20

200

10

0

0

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

Vid slutet av

2001 uppgick statsskulden till

1 154 miljarder

kronor. Nominellt beräknas

statsskulden stabiliseras fram till 2004. Som andel av BNP beräknas skulden fort- löpande minska från ca 53 procent vid årsskiftet 2001/2002 till knappt 46 procent vid slutet av beräkningsperioden.

4.5

Kommunsektorns finanser

Enligt kommunallagen omfattas kommuner och landsting sedan år 2000 av ett balanskrav. Om kostnaderna överstiger intäkterna ett år skall underskottet regleras inom två år. Bedömningen av den kommunala sektorns finanser har gjorts med beaktande av balanskravet. Kalkylerna bygger på oförändrade skattesatser fr.o.m. i år. Tillfälligt höga inkomstökningar 2000 och 2001 har gjort det möjligt för kommuner och landsting att öka konsumtionsutgifterna i en takt som inte bedöms vara långsiktigt hållbar. Även i år väntas inkomsterna stiga relativt snabbt. Kommuner och landsting antas dock anpassa sin konsumtionsutveckling till en långsiktigt hållbar nivå, vilket leder till ett tillfälligt högt sparande i sektorn som helhet innevarande år. Konsum- tionen väntas i år stiga med 0,7 procent i fasta priser. Vårdhögskolorna byter 2002 huvudman från landstingskommunal till statlig sektor. Den underliggande utvecklingen av kommunal konsumtion är ca 1,0 procent. År 2003 och 2004 väntas konsumtionen stiga med ca 0,5 procent per år. Sektorn som helhet beräknas uppfylla balanskravet samtliga prognosår. Tabell 4.16 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser

2001

2002

2003

2004

Inkomster

489

519

529

547

Skatter

360

382

395

412

Statsbidrag 1

82

88

83

83

Skatter och statsbidrag,

% av BNP

20,4

20,9

20,3

20,1

Övrigt

48

49

51

52

Utgifter

487

511

527

546

Konsumtion

415

434

449

465

Volymförändring 2

1,9

0,7

0,5

0,5

Övrigt

73

76

78

81

Finansiellt sparande

2

8

2

1

1

Statsbidrag redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgifter till det kommunala momssystemet.

2

Årlig procentuell förändring av konsumtionsutgifter i fasta priser. År 2002 byter vårdhögskolorna huvudman från landstingskommunal till statlig sektor vilket påverkar konsumtionsutvecklingen i dessa sektorer. Den underliggande ökningen av kommunal konsumtion är ca 1,0 procent.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

4.6

Ålderspensionssystemet

Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiepensionsdel. Fördelningsdelen finansieras genom AP- fonderna, som fungerar som buffertfonder i det nya systemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premie- pensionssystemet. De medel som sedan 1995 avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i Riksgäldskontoret (RGK) och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten Premiepensionsmyndigheten (PPM) formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. Medel motsvarande premiepensionsrätten överförs till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet mot- svaras således av ett minskat sparande i staten. Den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet reducerade AP-fond- ernas finansiella sparande med 155 miljarder kronor 2001 till följd av överföringar till staten. Överföringar har tidigare skett med 45 miljarder kronor per år under 1999 och 2000. Enligt pensionsöverenskommelsen kommer ett slutligt 74 överföringsbelopp att bestämmas vid en kontrollstation 2004. När effekten av de hittills- varande överföringarna är över beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och premiepensionssystemet, uppgå till 2,1 procent av BNP 2002. År 2003 stiger sparandet till 2,5 procent av BNP till följd av att staten övertar pensionsutgifter på 7 miljarder kronor. Mer än hela målet på ett överskott om 2 procent av BNP för de samlade offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet och användas för att bygga upp pensionsfonderna. Jämfört med budgetpropositionen för 2002 beräknas nu sparandet bli något lägre under perioden 20022004. Det beror dels på något lägre avgiftsinkomster, dels på lägre inkomster av räntor och utdelningar. AP-fondernas oväntat snabba byte från statsobligationer till aktier sänker direktavkastningen. Värdeför- ändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Tabell 4.17 Ålderspensionsystemet Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Inkomster

199

201

212

224

Avgifter

157

159

166

174

Premiepensionsmedel

22

20

22

23

Räntor, utdelningar m.m.

20

22

25

28

Utgifter

301

153

154

163

Pensioner

144

151

152

161

Överföring till staten

155

Övriga utgifter

2

2

2

2

Finansiellt sparande

-102

48

58

61

Procent av BNP

-4,7

2,1

2,5

2,5

AP-fonderna 1

-126

25

33

34

Premiepensionsmyndigheten

24

23

25

27

1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. PROP. 2001/02:100

4.7

Den offentliga sektorns finanser

År 2001 uppgick, enligt nationalräkenskapernas redovisning, den offentliga sektorns finansiella sparande till 105 miljarder kronor eller 4,8 procent av BNP. Det höga sparandet förra året beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster, som förstärkte det redovisade sparandet med 42 miljarder kronor. Periodiseringseffekten uppkommer huvud- sakligen till följd av variationer i bolagsvinster och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med ett års eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån av skatt på bolags- vinster och reavinster 2000 redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till 62 miljarder kronor eller 2,9 procent av BNP. Sparandet med periodiserade skatter avspeglar bättre den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna och ligger i linje med vad man kan vänta sig som resultat av den ekonomiska utvecklingen i kombination med skattesänkningar och andra reformer. Tabell 4.18 Den offentliga sektorns finansiella sparande Korrigering för skatteperiodisering, miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Finansiellt sparande enligt

105

41

44

45

NR/ENS95

Procent av BNP

4,8

1,8

1,8

1,8

Skatteperiodisering

-42

-6

5

3

Sparande med periodiserade

62

35

48

48

skatter

Procent av BNP

2,9

1,6

2,0

1,9

Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar kraftigt 2002. Det beror delvis på skatte- sänkningarna men framförallt på den stora periodiseringseffekten 2001. Utgifterna som andel av BNP är i det närmaste oförändrade. 75 PROP. 2001/02:100 Det finansiella sparandet beräknas uppgå till 41 miljarder kronor eller 1,8 procent av BNP. Det redovisade sparandet sjunker med 64 miljarder kronor. Med beaktande av skatteperiodiseringen minskar sparandet med 27 miljarder kronor. Denna underliggande nedgång motsvaras huvud- sakligen av skattesänkningar. År 2003 sjunker både inkomster och utgifter som andel av BNP, trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att både skatter och utgifter stiger med 0,5 procent av BNP. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till 1,8 procent av BNP. År 2004 fortsätter ned- gången av inkomster och utgifter som andel av BNP. Den offentliga sektorns skatteinkomster väntas motsvara knappt 50 procent av BNP. Inkluderas den del av mervärdesskatten och tullarna som betalas till EU blir skattekvoten drygt 50 procent av BNP (se kapitel 5). Det finansiella sparandet beräknas till 1,8 procent av BNP. Tabell 4.19 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Inkomster

1284

1265

1318

1370

procent av BNP

59,2

56,3

55,9

55,6

Skatter och avgifter 1

1160

1139

1184

1231

procent av BNP

53,5

50,7

50,2

49,9

Kapitalinkomster

49

51

56

59

Övriga inkomster

74

76

77

80

Utgifter

1179

1224

1274

1326

procent av BNP

54,4

54,5

54,1

53,8

Utgifter exkl. räntor

1105

1156

1205

1255

procent av BNP

51,0

51,5

51,1

50,9

Ränteutgifter

74

68

70

71

procent av BNP

3,4

3,0

3,0

2,9

Finansiellt sparande

105

41

44

45

procent av BNP

4,8

1,8

1,8

1,8

Finansiell ställning

Nettoskuld

-4

-47

-107

-155

procent av BNP

-0,2

-2,1

-4,5

-6,3

Konsoliderad bruttoskuld

1213

1191

1185

1192

procent av BNP

55,9

53,0

50,3

48,4

1 Exkluderat skatt till EU. Överskotten i den offentliga sektorn medför en stadig förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden vändes förra året till en positiv förmögenhet. Denna förmögenhet växer i takt med de finansiella överskotten. Genom att över- skotten från och med 2002 ligger i ålders- pensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella till- gångar både i fördelningssystemet (AP- fonderna) och i premiepensionssystemet (PPM). Den konsoliderade bruttoskulden uppgick vid utgången av 2001 till 1 213 miljarder kronor eller 56 procent av BNP. Det innebär att skulden som andel av BNP steg förra året efter att ha minskat varje år sedan 1995. Ökningen är dock tillfällig och beror huvudsakligen på omfördelningen av AP-fondernas portföljer från statsobligationer till aktier, som inte elimineras i beräkningen av den konsoliderade skulden. Det underskott som uppstår i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balans- räkning ökar 2004. Skuldökningen är dock inte större än att den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Jämfört med budgetpropositionen har den offentliga sektorns finansiella sparande höjts med 6 miljarder kronor 2001. Det beror på att skatteinkomsterna blev högre än väntat, trots att den ekonomiska tillväxten reviderats ned. För perioden 20022004 beräknas det finansiella sparandet bli 6-12 miljarder kronor lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det beror främst på lägre direktavkastning på AP- fondens placeringar, högre kommunala konsum- tionsutgifter samt mindre skatteinkomster i slutet av prognosperioden. 76

5 Inkomster PROP. 2001/02:100 5 Inkomster

5.1

Inledning

Den offentliga sektorns inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. Skatterna består till ca 66 procent av skatt på löner, dvs. statlig och kommunal inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift, 24 procent av skatt på varor och tjänster och 11 procent av kapital- skatter. Nedsatta och restförda skatter uppgår till knappt 1 procent. Den stora andelen löneskatter innebär att utvecklingen av skatterna till stor del beror på hur sysselsättning och timlön utvecklas. Utvecklingen av skatterna och övriga inkomster under prognosperioden, 2001 2004, framgår av tabell 5.1. De periodiserade skatterna ökar under prognosperioden med 114 miljarder kronor. Den årliga ökningen varierar mellan 13 och 57 miljarder kronor. Den svaga utvecklingen 2002 förklaras till största delen av det tredje steget i den skattereform regeringen aviserade i budgetpropositionen för 2000 samt andra skattesänkningar. Korrigerat för dessa effekter uppgår förändringen mellan 2001 och 2002 till knappt 40 miljarder kronor. Den stora ökningen 2003 förklaras av införandet av garantipensioner, vilket ökar skatteintäkterna med nära 13 miljarder kronor. Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den period- iserade framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras istället för det år de avser. Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent

2000

2001

2002

2003

2004

Offentlig sektor,

periodiserade

skatter

1 155

1 153

1 167

1 224

1 268

Årlig förändring

-2

13

57

43

Procent

-0,2

1,2

4,9

3,5

Offentlig sektor

enligt NR

Skatter

1 088

1 160

1 139

1 184

1 231

Övriga inkomster

137

124

126

134

139

Totalt

1 225

1 284

1 265

1 318

1 370

Årlig förändring

Skatter

72

-21

45

47

Procent

6,6

-1,8

4,0

3,9

Statsbudgetens

inkomster

Skatter

673

685

648

667

698

Övriga inkomster

127

71

86

65

64

Totalt

800

755

735

731

763

Årlig förändring

Skatter

12

-36

18

32

Procent

1,7

-5,3

2,8

4,7

Övriga inkomster

-57

16

-21

0

Procent

-44,5

22,0

-24,9

-0,7

Skattekvot

enligt NR

52,5

54,2

51,1

50,6

50,2

periodiserat

54,0

52,1

50,8

50,8

50,3

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. I skattekvoten enligt NR ingår även skatter till EU. Under prognosperioden ökar skatterna enligt NR endast med 71 miljarder kronor, vilket är 44 miljarder kronor mindre än för de periodiserade skatterna. Denna skillnad förklaras av de period- iseringseffekter som uppkommer genom den redovisningsmetod NR tillämpar. Särskilt tydlig 79 PROP. 2001/02:100 är skillnaden 2001. Då medför periodiserings- effekten avseende skatt på kapitalvinster (realisationsvinster) och bolagens inkomstskatt inklusive skatt på utdelade medel från Alecta avseende inkomståret 2000 en ökning av NR- skatterna med ca 40 miljarder kronor. Statsbudgetens skatteinkomster ökar under prognosperioden med 14 miljarder kronor. De minskade inkomsterna 2002 förklaras dels av beslutade skatteändringar, dels av de ovan nämnda periodiseringseffekterna avseende skatt på kapitalvinster och bolagsskatt. De stora ökni- ngarna av dessa skatter 2000 påverkar stats- budgeten med ett års eftersläpning. Övriga inkomster på statsbudgeten minskar under prognosperioden med 6 miljarder kronor. Exklusive inlevererat överskott från Riksbanken och försäljningsinkomster är inkomsterna stabila. Skattekvoten definierad enligt nationalräken- skaperna är som högst år 2001. Den höga skattekvoten 2001 beror till viss del på bolagsskatter och skatt på kapitalvinster som avser inkomståret 2000. Den periodiserade skattekvoten är som högst 2000. Därefter faller skattekvoten bl.a. som en följd av de skattesänkningar som beslutats. I avsnitt 5.4 redovisas även skattekvoten för ett flertal OECD-länder samt transfereringarnas inverkan på skattekvotens nivå. Tabell 5.2 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Offentlig sektor,

11

4

3

2

periodiserade skatter

varav skatt på löner

9

2

0

1

skatt på kapital

4

2

3

5

konsumtionsskatter

-3

-3

-2

-3

restförda skatter m.m.

2

3

1

0

Offentlig sektor enligt NR

Skatter

18

6

1

-3

Övriga inkomster

-5

0

0

0

Statsbudgetens inkomster

Skatter

2

0

-1

-1

Övriga inkomster

-0

1

0

-1

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2002 (BP2002) har skatteintäkterna räknats upp med 11 respektive 4 miljarder kronor 2001 och 2002 och med 3 respektive 2 miljarder kronor 2003 och 2004, se tabell 5.2. Ökningen 2001 förklaras dels av att taxerings- utfallet avseende inkomståret 2000 blev något högre än beräknat, dels av att utfallet för ut- betalda löner 2001 blev något högre än vad som antogs i budgetpropositionen. Jämfört med be- räkningen till budgetpropositionen har progno- sen för statsbudgetens skatter och statsbudget- ens övriga inkomster endast justerats marginellt.

5.1.1

Makroekonomiska förutsättningar

Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.3 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen har antalet arbetade timmar reviderats ned för 2002. Det preliminära utfallet för lönesummans utvecklingstakt 2001 uppgår till 5,6 procent, vilket är något högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Tabell 5.3 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor.

2001

2002

2003

2004

Timlön

4,2

3,5

3,5

3,5

Differens BP2002

0,7

0,0

0,0

0,0

Arbetade timmar

0,5

-0,5

0,6

0,5

Differens BP2002

-0,4

-0,9

0,1

0,2

Utbet. lönesumma

5,6

3,0

4,1

4,0

Differens BP2002

0,2

-0,9

0,1

0,1

Hushållens

1,8

3,1

4,9

4,2

konsumtionsutgifter

i

löpande priser

-1,6

-0,8

0,8

0,2

Differens BP2002

KPI juni-juni

2,7

1,3

2,1

2,0

Differens BP2002

0

0,2

0,2

0,1

Prisbasbelopp

36 900

37 900

38 400

39 200

Differens BP2002

0

0

0

100

Skiktgräns

252 000

273 800

282 900

294 400

Differens BP2002

0

0

700

1 200

Övre skiktgräns

390 400

414 200

427 900

445 300

Differens BP2002

0

0

900

1 700

Den högre inflationen medför att de beräknade skiktgränserna för 2003 och 2004 och pris- basbeloppet för 2004 är högre än i beräkningen till budgetpropositionen. 80

5.1.2

Regeländringar

Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. Den kommunala inkomstskatten beräknas öka med mellan 15 och 21 miljarder kronor per år mellan 2001 och 2004 (se tabell 5.4). Förändringen 2002 påverkas emellertid av en ytterligare begränsning av avdraget för den allmänna pensionsavgiften samt av en höjning av det allmänna grundavdraget. Förändringen 2003 påverkas av pensionsom- läggningen samt av att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare ersätts med ett högre grundavdrag. Med beaktande av dessa regel- förändringar beräknas den underliggande för- ändringen av inkomstskatten uppgå till mellan 12 och 17 miljarder kronor per år. Tabell 5.4 Årlig förändring av kommunalskatt 20022004 inklusive och exklusive regeländringar Miljarder kronor.

2002

2003

2004

Kommunal inkomstskatt

374,0

395,3

412,2

Årlig förändring

15,6

21,3

16,9

Effekt av regeländringar

3,4

7,0

0,0

Underliggande årlig förändring

12,2

14,3

16,9

För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas därför i tabell 5.5 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna under prognos- perioden. Beloppen visar den årligt till- kommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att under- stryka att redovisade belopp avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. Effekterna på de kassamässiga inkoms- terna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsför- skjutningar och jämkningar måste beaktas.

5.1.3

Osäkerheten i skatteberäkningarna

Osäkerheten i bedömningen av olika skatte- basers utveckling varierar kraftigt mellan olika skatter. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl PROP. 2001/02:100 antaganden om sysselsättning, timlön, kon- sumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procents förändring av lönesumman att basen förändras med 10 miljarder kronor och skatteintäkterna med knappt 7 miljarder kronor. Om hushållens konsumtionsutgifter förändras med 1 procent leder det till förändrade momsintäkter om ca 1,2 miljarder kronor. För de kapitalbaserade skatterna är osäker- heten betydligt större. Särskilt hushållens ka- pitalvinster och bolagens inkomstskatt är svår- bedömda. Mellan 1998 och 2000 ökade kapital- vinsterna från 64 till 133 miljarder kronor. År 2001 beräknas kapitalvinsterna uppgå till 89 mil- jarder kronor, vilket motsvarar 4,1 procent av BNP. Detta är betydligt över genomsnittet för de senaste 1015 åren, då kapitalvinsterna upp- gått till 2,53,0 procent av BNP. För prognos- åren 2003 och 2004 sker en successiv neddrag- ning till den långsiktiga nivån. Även prognosen för bolagens inkomstskatter är osäker. På kort sikt finns inget starkt samband mellan bolagens inkomstskatter och dess rörelseintäkter eller den makroekonomiska utvecklingen.

5.2

Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning

Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förut- sättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.6 redovisas den offent- liga sektorns skatteintäkter.

5.2.1

Inkomstskatt hushåll

Med början inkomståret 2000 inleddes en reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomst genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduk- tionen kombineras med en slopad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av kommunal och statlig inkomstskatt. För att inte den begränsade avdragsrätten skall öka andelarna inkomsttagare som betalar statlig skatt med 20 respektive 25 procent höjs både den lägre och den högre skikt- 81 PROP. 2001/02:100 Tabell 5.5 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004

Miljarder kronor

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Statlig inkomstskatt

-5,7

-0,8

-2,4

-1,3

1,3

Sänkt skatt från 25 till 20 % på inkomster upp till övre skiktgräns

-4,2

Fast belopp 200 kr

-1,3

1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

1,4

1,4

1,3

Höjd övre (25 %) och nedre (20 %) skiktgräns

-2,2

-3,3

-2,4

Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 och från 0,27 till 0,293 basbelopp

-0,4

-0,2

Övrigt

-0,2

-0,1

Kommunal inkomstskatt

-0,7

5,9

4,7

3,4

7,0

Förändrad medelutdebitering

-1,7

1,0

1,7

Fast belopp 200 kr

1,3

-1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

5,0

5,2

5,2

Höjt grundavdrag från 0,24 till 0,27 till 0,293 till 0,403 basbelopp

-2,0

-1,8

-4,3

Pensionsomläggning 2003

12,6

Övrigt

-0,3

-0,1

-0,2

Kapitalskatt och skattereduktioner

-3,2

-15,8

-15,4

-22,4

4,3

Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare (1320 kr)

-3,2

-0,3

-1,6

4,3

Skattereduktion för allmän pensionsavgift

-15,8

-16,6

-17,3

Skattereduktion för fackföreningsavgift

-3,5

Höjd reavinstskatt för privatbostäder från 15 till 20 %

1,5

Inkomstskatt företag

-2,5

2,0

-3,1

0,0

Återföring från periodiseringsfond

2,5

1,5

Återföring från skatteutjämningsreserv upphör

-2,1

Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år

-2,5

Höjd avsättning till periodiseringsfond från 20 till 25 %

-2,5

Återköp egna aktier/sänkt skatt investm.bolag

-0,5

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

0,9

-0,7

-0,9

-0,8

Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp

0,9

Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till 7,00 %

0,5

Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 % och från 32,92 till 32,82 %

-1,2

-0,9

Nedsättning stödområde A

-0,8

Egendomsskatter

-2,0

-0,6

-5,5

-1,8

-0,3

-0,2

Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till 0,5 %

-1,2

Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till 0,6 %

-0,2

0,2

Hyreshus-bostadsdel, återinförd omräkning

3,0

Hyreshus-bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till 0,5 %

-0,8

-0,4

-4,0

Småhus återinförd omräkning

3,5

Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till 1,0 %

-5,8

Begränsningsregel fastighetsskatt 2001, nytt taxeringsförfarande

-0,2

-0,3

-0,2

Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt

-2,2

-1,8

Energiskatter

1,7

3,3

1,8

-1,0

Höjda energiskatter

1,8

Sänkta energiskatter jordbruk

-0,1

-0,3

Höjd CO2-skatt med 15 %

1,0

0,9

Höjd el-skatt med 1,8 resp. 1,2 öre/kWh

2,3

0,9

Höjd dieselskatt med 10 öre/liter

0,3

Biodrivmedel, alkylatbensin

-1,0

Övrigt

0,0

-3,9

-4,0

Avfallsskatt

1,3

0,1

Anställningsstöd för långtidsarbetslösa

-1,3

-0,5

Kompetensutveckling

-1,2

Bredbandsanslutning

-0,8

Sjöfartsstöd

-1,3

Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från 12 till 6 %

-1,0

Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från 25 till 6 %

-1,3

Sänkt skatt på vin

-0,6

Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m.

-0,3

Vägtrafikskatt

0,2

-0,1

Totalt

-13,2

-8,3

-22,9

-24,3

-1,3

-0,2

Anm: Beloppen avseende periodiseringsfond inkluderar även egenföretagare. Avfallsskatten inkluderar även en teknisk justering om -0,06 miljarder kronor. 82 gränsen. Samtidigt påbörjades en förändring som minskar antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt med inriktning på att andelen skall sjunka till 15 procent av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. År 2002 genomförs det tredje steget i inkomstskattereformen genom att skatte- reduktionen höjs till 75 procent av den påförda pensionsavgiften. I samband med detta sänks avdraget till 25 procent av avgiften och skikt- gränserna justeras för att minska andelen skatt- skyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt till ca 17 procent. Kommunal inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

336,3

358,4

374,0

395,3

412,2

beräkning

Diff. BP2002

1,1

3,0

0,8

-0,9

-0,6

Den kommunala inkomstskatten är framför allt beroende av hur löner, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas. De kommunala skatteintäkterna beräknas öka med drygt 22 miljarder kronor mellan 2000 och 2001. Av denna ökning förklaras ca 3 miljarder kronor av den samlade effekten av den redu- cerade avdragsrätten för allmän pensionsavgift, en högre medelutdebitering och ett högre grundavdrag. År 2002 ökar den kommunala inkomstskatten med 16 miljarder kronor. Av denna ökning förklaras 3 miljarder kronor av nettot av höjt grundavdrag och reducerad avdragsrätt för allmän pensionsavgift. År 2003 beräknas intäkterna öka med 21 miljarder kronor varav pensionsomläggningen beräknas öka den kommunala inkomstskatten med knappt 13 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen är prognosen för 2001 upp- reviderad med 3,0 miljarder kronor främst beroende på en högre lönesumma. Åren 2003 till 2004 har skatteintäkterna justerats ned som en följd av minskade utbetalningar av bl.a. arbetsmarknadsersättningar, vilket innebär att underlaget för kommunalskatterna minskar. PROP. 2001/02:100 Statlig inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

33,5

35,0

34,0

36,8

37,9

beräkning

Diff. BP2002

1,4

2,5

2,3

2,2

2,1

Trots de senaste årens höjningar av skikt- gränserna beräknas inkomsterna från den statliga inkomstskatten att öka under prognosperioden. Den huvudsakliga förklaringen till denna utveckling är att dagens prognos på löneutveck- lingen är högre än den prognos som användes när skiktgränserna fastställdes. Ökningen mellan 2000 och 2001 förklaras främst av en hög timlöneutveckling. Nedgången 2002 beror framförallt på att skiktgränserna höjs och att färre individer därmed hamnar över skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Ökningen 2003 och 2004 förklaras dels av att löneökningar höjer andelen inkomster som är föremål för statlig beskattning, dels av att det fasta beloppet om 200 kronor åter blir en statlig inkomstskatt. Under 19992002 tillförs det fasta beloppet kommunerna. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen är prognosen i genomsnitt 2,3 miljarder kronor högre alla prognosåren beroende på den högre timlöneutvecklingen 2001. Skatt på kapitalinkomster

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

34,1

21,2

20,7

19,4

18,5

beräkning

Diff. BP2002

2,9

0,6

0,3

0,1

0,1

Den statliga skatten på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster, och skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2001 beräknas sjunka med 13 miljarder kronor jämfört med 2000, främst på grund av att kapitalvinsterna beräknas minska från 133 till 89 miljarder kronor. Utvecklingen av kapitalskatteinkomsterna förklaras i huvudsak av att kapitalvinsterna förutses anpassas till en långsiktig nivå på 3 procent av BNP. 83 PROP. 2001/02:100 Tabell 5.6 Offentliga sektorns skatteintäkter 19992004

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

Inkomstår

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Inkomstskatter

441,5

476,8

453,5

444,2

477,5

497,5

Hushåll

375,3

386,7

379,6

371,3

397,2

412,3

Kommunal skatt

323,2

336,3

358,4

374,0

395,3

412,2

Statlig skatt

29,6

33,5

35,0

34,0

36,8

37,9

Skatt på kapital

25,2

34,1

21,2

20,7

19,4

18,5

Skattereduktioner m.m.

-2,6

-17,1

-35,1

-57,4

-54,3

-56,3

Företag

62,2

85,8

69,1

68,5

75,8

80,6

Inkomstskatt

53,5

72,5

54,2

55,0

60,4

64,4

Avkastningsskatt

9,1

13,0

14,7

13,3

15,1

16,0

Skattereduktioner m.m.

-0,4

0,3

0,2

0,2

0,2

0,2

Övriga inkomstskatter

4,0

4,3

4,8

4,5

4,5

4,6

Socialavgifter och allmän pensionsavg.

351,6

375,9

394,7

405,6

420,8

437,5

Arbetsgivaravgifter

271,5

288,3

303,7

312,7

325,6

338,6

Egenavgifter

7,4

8,1

8,3

8,6

8,9

9,3

Allmän pensionsavgift

60,0

63,1

65,8

67,7

69,8

72,4

Särskild löneskatt

18,7

22,3

22,9

23,6

23,7

24,6

Nedsättningar

-6,0

-5,9

-6,0

-7,1

-7,3

-7,5

Skatt på egendom

38,6

38,9

34,6

35,9

36,6

37,2

Fastighetsskatt

23,3

23,3

20,3

23,0

23,5

23,8

Förmögenhetsskatt

8,6

8,2

6,4

5,1

5,2

5,4

Arvs- och gåvoskatt

2,1

2,5

2,6

2,7

2,7

2,8

Stämpelskatt

4,5

4,9

5,4

5,2

5,3

5,3

Skatt på varor och tjänster

255,1

265,8

276,9

287,8

297,2

304,3

Mervärdesskatt

173,2

181,6

188,5

197,0

207,1

214,7

Tobaksskatt

7,4

7,7

8,1

8,2

8,4

8,3

Skatt på etylalkohol

4,7

4,9

4,9

4,0

3,4

2,9

Skatt på vin m.m.

3,5

3,6

3,7

3,2

3,1

3,0

Skatt på öl

2,5

2,4

2,4

2,6

2,3

2,2

Skatt på energi

50,4

50,4

53,6

56,8

56,5

56,8

Skatt på vägtrafik

6,6

7,0

7,7

7,8

7,9

8,1

Skatt på import

3,6

3,8

3,6

3,6

3,9

3,7

Övrigt

3,3

4,4

4,4

4,5

4,6

4,5

Restförda skatter m.m.

3,2

-2,5

-6,5

-6,9

-8,0

-8,9

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 089,9

1 155,0

1 153,2

1 166,7

1 224,1

1 267,6

Kommunalskatt

323,2

336,3

358,4

374,0

395,3

412,2

Avgifter till pensionssystemet m.m.

110,3

147,0

153,4

157,6

163,3

169,7

Statens skatteintäkter

656,5

671,7

641,4

635,1

665,5

685,7

84 Diagram 5.1 visar de beskattningsbara kapital- vinsterna under senare år samt den beräknade utvecklingen 20012004.

Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster Miljarder kronor

140

120

Utfall

Prognos

100

80

60

40

20

0

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

I diagram 5.2 redovisas kapitalvinster för perioden 19882004 och den långsiktiga relationen mellan kapitalvinster och BNP. Kapitalvinsterna har justerats för att endast en viss andel av den totala vinsten är beskatt- ningsbar. Av diagrammet framgår att kapital- vinsterna för 1999 och 2000, uttryckt som andel av BNP är väsentligt högre än den långsiktiga nivån. Prognosen avseende 20022004 utgår från att kapitalvinsterna successivt anpassas till den långsiktiga nivån. Diagram 5.2 Kapitalvinster Miljarder kronor

140

Utfall

120

Prognos

100

3% av BNP

80

60

40

20

0

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

2002

2004

Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har intäkterna reviderats upp åren 2000 till 2002. Kapitalvinsterna inkomståret 2000 blev drygt 7 miljarder kronor högre än i beräkningen till budgetpropositionen. För 2001 beräknas kapitalvinsterna till 89 miljarder kronor, vilket är 3 miljarder kronor högre än i budgetpropositionen. För 2002 och framåt har PROP. 2001/02:100 kapitalvinsterna anpassats till den långsiktiga relationen till BNP. Skattereduktioner m.m.

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

-17,1

-35,1

-57,4

-54,3

-56,3

beräkning

Diff. BP2002

0,8

0,3

0,8

1,2

1,0

Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal belopps- mässigt mindre skatter. På intäktssidan redovisas skattetillägg, förseningsavgift och expansions- fondsskatt. Skattereduktioner utgörs i huvudsak av skattereduktion för allmän pensionsavgift, särskild skattereduktion för låg- och medel- inkomsttagare, reducerad fastighetsskatt samt från och med 2002 skattereduktion för fack- föreningsavgift. Nettot av skattereduktioner m.m. visar ett underskott under hela perioden. Underskottet 2000 förklaras till största delen av skatte- reduktion för allmän pensionsavgift och av skattereduktion för låg- och medelinkomst- tagare. Åren därefter stiger underskottet till följd av den höjda reduktionen för allmän pensions- avgift från 25 till 75 procent av den debiterade avgiften. År 2002 beräknas underskotten även öka till följd av en skattelättnad för pensionärer och skattereduktion för fackföreningsavgifter. Från och med 2003 ersätts den särskilda skattereduktionen med ett höjt grundavdrag vilket leder till att skattereduktionerna minskar med 4,3 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen minskar underskotten något under hela prognosperioden. En högre timlön medför lägre skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare fr.o.m. 2000. Den allmänna pensionsavgiften ökar emellertid till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen fr.o.m. 2001. 85 PROP. 2001/02:100 5.2.2 Inkomstskatt företag Inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

72,5

54,2

55,0

60,4

64,4

beräkning

Diff. BP2002

2,5

2,0

0,6

1,9

3,0

År 2001 beräknas intäkterna bli 18,3 miljarder kronor lägre än året innan. Förklaringen är att skatterna 2000 påverkades både av en stark konjunkturuppgång och av en engångs- utbetalning från försäkringsbolaget Alecta. Effekten på inkomstskatten av de återförda pensionsmedlen har uppskattats till ca 10 miljarder kronor. Sammantaget beräknas företagens inkomstskatter för 2001 falla tillbaks till 1999 års nivå. I beräkningarna för 2001 har även beaktats (1) att återföringar från skatte- utjämningsreserver upphör från och med 2001, (2) att tidigare avsättningar till periodiser- ingsfonder återförs till beskattning och (3) att taket för avsättningar till periodiseringsfonder höjs från 20 till 25 procent av inkomsten från och med 2001. År 2002 beräknas företagens inkomstskatt stiga med knappt 1 miljard kronor jämfört med 2001. Den svaga ökningen förklaras av utvecklingen av konjunkturen, vilken påverkar företagens driftsöverskott. Utvecklingen av företagens skatteintäkter beräknas ske i en jämnare takt 20022004. Den årliga ökningen av inkomstskatten förväntas i genomsnitt bli omkring 5 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen överskred intäkterna prognosen med 2,5 miljarder kronor. Då uppskattningen av effekten av de återförda pensionsmedlen är mycket osäker är det svårt att särskilja effekter av denna från effekter av förändringar i den underliggande vinstnivån. Inte minst för att återföringarna i sin tur har påverkat företagens kostnader på lite längre sikt. Prognosen för 2001 är uppjusterad med 2 miljarder kronor beroende på att företagens bokslut indikerar en något högre vinstnivå än vad som tidigare antogs. Sammantaget med en nu beräknad långsammare återhämtning av konjunkturen medför detta en uppjustering av prognosen för 2002 med endast 0,6 miljarder kronor. Prognoserna för åren 2003 och 2004 är i genomsnitt 2,4 miljarder kronor högre jämfört med budgetpropositionen. Avkastningsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

13,0

14,7

13,3

15,1

16,0

beräkning

Diff. BP2002

-0,2

0,4

-0,3

0,2

0,2

Avkastningsskatten uppgick till 13 miljarder kronor 2000. År 2001 beräknas skatteintäkterna öka med 1,7 miljarder kronor. De högre intäkterna förklaras av det högre värdet på livbolagens tillgångar den 31 december 2000, vilket följde av den positiva utvecklingen på kapitalmarknaden under 2000. Intäktsökningen beror dessutom på en allt högre fonderingsgrad av tjänstepensioner. Mellan 2001 och 2002 beräknas skatteintäkterna minska med 1,4 miljarder kronor, främst beroende på att den genomsnittliga statslåneräntan under 2001 blev 0,38 procentenheter lägre än under föregående år. Nedgången förklaras även av en något svagare utveckling av livbolagens tillgångar. År 2003 beräknas intäkterna öka med 1,8 miljarder kronor. Förändringen beror på den uppjusterade prognosen på den genomsnittliga statslåne- räntan, vilken är 0,32 högre än tidigare. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen blev intäkterna 2000 något lägre. Prognosen för 2001 är dock högre. För den reviderade prognosen 2002 svarar en svagare ut- veckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2001 än vad som antogs i budgetpropositionen. Skatteintäkterna för 2003 och 2004 har justerats upp något till följd av att prognosen på den genomsnittliga statslåneräntan 2002 och 2003 nu beräknas bli högre jämfört med tidigare beräkningar. 86

5.2.3

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

312,8

328,9

337,9

351,0

365,0

beräkning

varav

Arbetsgivaravgifter

288,3

303,7

312,7

325,6

338,6

Egenavgifter

8,1

8,3

8,6

8,9

9,3

Särskild löneskatt

22,3

22,9

23,6

23,7

24,6

Nedsättningar

-5,9

-6,0

-7,1

-7,3

-7,5

Diff. BP2002

1,9

2,4

-1,3

-1,8

-1,5

Socialavgifter betalas i form av arbets- givaravgifter på lön och andra ersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser och på inkomster av passiv näringsverksamhet. Utveck- lingen av intäkterna beror framförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av näringsverk- samhet. År 2001 ökade intäkterna med 16,1 miljarder kronor jämfört med föregående år. Ökningen förklaras till största delen av lönesummans utveckling. Åren fram till och med 2004 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt 12 miljarder kronor per år. Utvecklingen följer den antagna förändringen av lönesumman. År 2002 beräknas nedsättningarna öka till 7,1 miljarder kronor. Av ökningen förklaras 0,8 miljarder kronor av den regionala nedsättningen till företag och näringsidkare i stödområde A. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen blev utfallet för skatteintäkterna 1,9 miljarder kronor högre för 2000. Vidare har prognosen för 2001 justerats upp med 2,4 miljarder kronor. Anledningen till justeringen är en starkare tillväxt än förväntat, både avseende lönesumman och avsättningar till pensioner. De följande åren har prognoserna justerats ned något på grund av den nu vikande konjunkturen. PROP. 2001/02:100 Allmän pensionsavgift

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

63,1

65,8

67,7

69,8

72,4

beräkning

Diff. BP2002

-0,3

-0,2

-0,6

-0,9

-0,7

Allmän pensionsavgift betalas av fysiska personer och utgår på lön och skattepliktiga transfereringar. Avgiften tas ut på inkomster under taket för pensionsförmåner. Intäktsför- ändringen över åren följer i stort utvecklingen av lönesumman. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har intäkterna justerats ned samtliga år. Nedjusteringen förklaras i huvudsak av högre reallöner, vilket innebär att fler löntagare hamnar över den takbegränsade inkomsten. 5.2.4 Egendomsskatter Förmögenhetsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,2

6,4

5,1

5,2

5,4

beräkning

Diff. BP2002

0,1

0

0

0

0

Förmögenhetsskatten uppgick 2000 till 8,2 miljarder kronor. År 2001 beräknas intäkterna ha minskat bland annat till följd av att aktieindex på Stockholms fondbörs vid årsskiftet var 17 procent lägre än föregående år. Intäkterna förväntas även minska till följd av att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt har höjts från 900 000 kronor till 1 000 000 kronor för ensamstående och till 1 500 000 kronor för sambeskattade. Förmögenhetsskatten minskar ytterligare 2002 på grund av att fribeloppen höjs till 1 500 000 kronor för ensamstående och 2 000 000 kronor för sambeskattade par. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen för 20012004 oför- ändrad. 87 PROP. 2001/02:100 Fastighetsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

23,3

20,3

23,0

23,5

23,8

beräkning

Diff. BP2002

0,1

0,4

1,1

1,1

1,1

Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur priserna och tillväxten i bestånden utvecklas för de olika fastighets- kategorierna. De totala skatteintäkterna minskar med 3 miljarder kronor mellan 2000 och 2001. År 2002 beräknas intäkterna öka med nästan 3 miljarder kronor, främst beroende på prisutvecklingen. Trots en kraftig utveckling av taxeringsvärdena under prognosperioden får detta inte full effekt på skatterna beroende på att fastighets- skattesatserna på småhus sänkts från 1,5 till 1,0 procent 2001. Tabell 5.7 redovisar skattein- täkterna för de olika fastighetskategorierna. Tabell 5.7 Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Småhus

13,2

11,8

13,2

13,3

13,5

Flerfamiljshus

4,5

2,8

3,2

3,4

3,5

Lokaler

3,6

3,9

4,7

4,9

5,0

Industrier

1,8

1,8

1,9

1,9

1,9

Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarar för knappt 80 procent av de totala skatte- intäkterna. Intäkterna från lokaler beräknas bidra med 1,8 miljarder kronor per år mellan 1999 och 2004. Intäkterna från industrifastigheter som inte omräknas beräknas öka med 0,2 miljarder kronor under perioden. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen bedöms intäkterna 20022004 öka med 1,1 miljarder kronor per år till följd av att prisutvecklingen antas bli högre på bostads- fastigheter. Stämpelskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

4,9

5,4

5,2

5,2

5,3

beräkning

Diff. BP2002

0

0,4

0,2

0,2

0,2

Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. In- täkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. År 2001 ökade intäkterna med 0,5 miljarder kronor jämfört med 2000. Ökningen förklaras främst av stigande fastighetspriser. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har stämpelskatten justerats upp till följd av en högre prisnivå på fastigheter. Arvs- och gåvoskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

2,5

2,6

2,7

2,7

2,8

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Intäkterna från arvs- och gåvoskatten uppgick 2001 till 2,6 miljarder kronor. Prognosen för 20022004 visar på en svag tillväxt. Förklaringen ligger i den beräknade utvecklingen av till- gångspriser och förmögenheter. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen oförändrad. 5.2.5 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

181,6

188,5

197,0

207,1

214,7

beräkning

Diff. BP2002

-0,1

-1,5

-1,5

-0,7

-2,1

Mervärdesskatten uppgick 2000 till 181,6 miljarder kronor. Under prognosperioden beräknas intäkterna öka med ca 9 miljarder kronor per år. Sammanlagt innebär det att 88 intäkterna ökar med ca 26 miljarder kronor under perioden 20012004.

Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Kommunal konsumtion 16% Förbrukning 12% Hushållens konsumtionsutgifter Investeringar 64% 8% Anm: Företagens och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet. Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsterna består till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst av debiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempel vid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varor till utlandet. Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och inves- teringar. Diagram 5.3 illustrerar fördelningen av mervärdesskatten 2001 uppdelad efter använd- ning. Andelen för hushållens konsumtionsutgifter har minskat från 65 till 64 procent jämfört med 2000, medan motsvarande ökning har skett för kommunal konsumtion. Förbrukning och investeringar i företag undantagna från skatte- plikt är oförändrade. Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har stor betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mer- värdesskatten även om de totala konsum- tionsutgifterna är konstanta. I diagram 5.4 visas hushållens konsumtionsutgifter för dagligvaror samt bilar och sällanköpsvaror 19802001 i fasta priser. PROP. 2001/02:100 Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för dagligvaror 1980-2001

Miljarder kronor

500

450

Bilar och sällanköpsvaror

400

Dagligvaror

350

300

250

200

150

100

50

0

1980

1982

1984

1986

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn under hela perioden medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas med 12 procent medan bilar och sällanköpsvaror mervärdes- beskattas med 25 procent. Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella sväng- ningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen beräknas den periodiserade mer- värdesskatten för 2001 bli 1,5 miljarder kronor lägre. Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomst- taxeringen fortfarande är en prognos. Det lägre utfallet förklaras främst av att hushållens konsumtionsutgifter fjärde kvartalet varit lägre än väntat. Speciellt märkbart blir det då det är konsumtionen av högbeskattade varor som avvikit mest från vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. För kommande år beräknas intäkterna bli i genomsnitt 1,4 miljarder kronor lägre än i beräkningen till budgetpropositionen. Detta är en direkt följd av nivåjusteringen för 2001. Utvecklingstakten är i stort oförändrad. 89 PROP. 2001/02:100 Tobaksskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

7,7

8,1

8,2

8,4

8,3

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,2

0,2

0,3

0,3

Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 8,1 miljarder kronor 2001. För de första två prog- nosåren antas en svagt uppåtgående trend som bryts 2004 p.g.a. att införselkvoterna för tobak antas utökas enligt gällande rådsdirektiv. Senast den 1 januari 2004 skall Sverige införa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. Idag är den tillåtna mängden en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt: 400 st. cigaretter eller 200 st. cigariller eller 100 st. cigarrer eller 550 gram röktobak. Den 1 januari 2004 utökas detta till: 800 cigaretter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt 1000 gram röktobak. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen blev utfallet för intäkterna 0,2 miljarder kronor högre beroende på en ökning av tobakskonsumtionen 2001. Ökningen av tobakskonsumtionen påverkar i sin tur intäk- terna under prognosåren vilka revideras upp med mellan 0,2 och 0,3 miljarder kronor. Alkoholskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

10,8

11,0

9,8

8,9

8,1

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,2

0,1

0,1

0,1

Under alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick 2001 till 11,0 miljarder kronor. Under prognosperioden beräknas en årlig minskning av intäkterna med i genomsnitt 1,0 miljarder kronor. Detta till följd av en upptrappning av införselkvoterna för alkohol, dvs. en upp- trappning av den mängd alkohol en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt. Senast den 1 januari 2004 gäller för alkohol liksom för tobak, att Sverige skall tillämpa samma införselregler som gäller för övriga EU- länder. Enligt gällande rådsdirektiv skall införselkvoterna trappas upp successivt för att den 1 januari 2004 överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. Den aktuella beräkningen tar hänsyn till detta och utgår från den upptrappning av införselkvoterna som redovisas i tabell 5.8. Tabell 5.8 Införselkvotupptrappning 20022004

Liter

2002

2003

2004

Sprit

2

5

10

Starkvin

6

6

20

Vin

26

52

90

Öl

32

64

110

Anm: Av 90 liter vin som får föras in 2004 får max 60 liter vara mousserande. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen har intäkterna reviderats upp med 0,2 miljarder kronor för 2001 beroende på att konsumtionen av alkohol blev högre än beräknat andra halvåret. För efterföljande år revideras prognosen upp med 0,1 miljarder kronor som en följd av det högre utfallet. Skatt på energi

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

50,4

53,6

56,8

56,5

56,8

beräkning

Diff. BP2002

0,0

-1,7

-0,9

-1,0

-0,9

För 20022004 beräknas intäkterna från skatt på energi vara i stort sett oförändrade. Skillnaden i nivå mellan utfallet för 2001 och prognosåren förklaras av en rad skatteom- läggningar. Den 1 januari 2002 höjdes kol- dioxidskatten med 15 procent. Höjningen har utformats så att skattebelastningen för till- verkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna skall vara oförändrad jämfört med föregående år. För drivmedel sänktes energiskattesatsen så att det sammanlagda skatteuttaget för drivmedel skall förbli oförändrat. För bränslen som används för uppvärmning har däremot inte energiskatten justerats för att motverka höjningen av 90 koldioxidskatten. Vid samma tidpunkt höjdes också energiskatten på el med 1,2 öre per kWh. Sammantaget höjde dessa skattejusteringar intäkterna med 1,8 miljarder kronor per år. Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energiskattesatserna. Detta motverkas av två åtgärder som aviserades i budgetpropositionen för 2002 dels en skattesänkning på alkylatbensin med 1,50 kr per liter, dels en skattestrategi för biodrivmedel. Det sammanlagda intäktsbortfallet blir 1,0 miljarder kronor per år från och med 2003. Skattestrategin för biodrivmedel består av dels en generell befrielse från koldioxidskatt för s.k. koldioxidneutrala drivmedel, dels befrielse från energi- och koldioxidskatt för pilotprojekts- dispenser i enskilda fall. Den generella befrielsen från koldioxidskatt svarar för större delen av intäktsbortfallet. I regeringens proposition 2001/02:143: Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning har vissa skatte- åtgärder aviserats. Regeringen avser att åter- komma till dessa i budgetpropositionen för 2003. Fördelningen av intäkterna på de olika inkomstslagen framgår av tabell 5.9. Det energislag som dominerar i grupperna övrigt är oljeprodukter. Tabellen illustrerar även effekten av den offentlig-finansiellt neutrala omläggning riksdagen beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Tabell 5.9 Skatt på energi Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Energiskatt

38,3

36,5

38,8

39,3

39,5

varav

Elektrisk kraft

11,3

12,6

13,9

14,1

14,4

Bensin

19,3

17,4

17,8

17,9

17,7

Övrigt

7,7

6,4

7,0

7,3

7,4

Koldioxidskatt

12,0

17,0

18,0

17,0

17,2

varav

Bensin

4,6

6,6

6,7

5,9

5,8

Övrigt

7,4

10,4

11,3

11,2

11,3

Svavelskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Från och med 2001 ökar koldioxidskattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi från 25 procent till mellan 30 och 32 procent. Energiskatten, som nästan uteslutande svarar för de resterande skatteintäkterna, minskar från 75 procent till mellan 68 och 70 procent av de totala intäkterna. Svavelskatten bidrar endast med 2 promille av de totala intäkterna. PROP. 2001/02:100 Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet 1,7 miljarder kronor lägre för 2001. 0,5 miljarder kronor kan förklaras av att intäkterna från energiskatten på elektrisk kraft blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. Den resterande delen av avvikelsen härrör i huvudsak från energi- och koldioxidskatten på oljeprodukter. De lägre intäkterna förklaras delvis av en högre medeltemperatur i riket än vad som antogs i budgetpropositionen. Detta påverkar främst behovet av uppvärmning i bostäder och lokaler med minskad energiförbrukning som följd. De lägre intäkterna förklaras även av en något lägre förbrukning av oljeprodukter än väntat beroende på oljepriset. Oljepriset i dollar var visserligen lägre jämfört med vad som antogs i budget- propositionen men p.g.a. en svag utveckling av kronkursen förblev oljepriset högt året ut. Prognosen för kommande år är nedreviderad med i genomsnitt 0,9 miljarder kronor. Skatt på vägtrafik

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

7,0

7,7

7,8

7,9

8,1

beräkning

Diff. BP2002

0,0

-0,1

0,0

0,1

0,2

Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägavgifter. Fordonsskatt utgår på person- bilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släp- vagnar. Skatten beräknas efter fordonets skatte- vikt. Som ett led i hävdandet av det svenska jordbrukets konkurrenskraft togs fordons- skatten på jordbrukstraktorer bort den 1 januari 2002. Vägavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på minst 12 ton. För svenskregistrerade lastbilar gäller vägavgift på hela vägnätet samt att fordonsskatten reduceras för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. Nivåskillnaden mellan 2000 och 2001 på 0,7 miljarder kronor förklaras av två faktorer. Från 2001 redovisas vägavgifterna under skatt på vägtrafik, vilket ökar intäkterna med 0,60,7 miljarder kronor årligen. Den resterande 91 PROP. 2001/02:100 ökningen beror i huvudsak på att den lägre skattesats som gällt för dieseldrivna personbilar av 1993 års modell och äldre tagits bort. Från och med den 1 januari 2001 gäller samma skattesats för dieseldrivna personbilar oberoende av årsmodell. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen blev utfallet 0,1 miljarder kronor lägre för 2001 beroende på en något lägre tillväxt i fordonsparken än vad som då antogs. Prognosen för 20022004 är dock uppreviderad med i genomsnitt 0,1 miljarder kronor jämfört med budgetpropositionen. Övriga skatter på varor och tjänster

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,2

8,0

8,1

8,4

8,2

beräkning

Diff. BP2002

-0,1

-0,5

-0,6

-0,6

-0,5

Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och socker- avgifter, övriga skatter på import, försäljnings- skatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot för- surning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Den största enskilda inkomsttiteln är Tullmedel , vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. Från och med den 1 januari i år höjs avfalls- skatten med 15 procent. Sammantaget med tekniska justeringar i avfallsskattelagen ökar detta intäkterna med 0,1 miljarder kronor per år. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen har prognosen för tullmedel sänkts med mellan 0,2 och 0,4 miljarder kronor på grund av en lägre prognoserad varuimport. Tillsammans med justeringar av intäkterna från de övriga skatterna gör det att prognosen revideras ned med mellan 0,5 och 0,6 miljarder kronor 2001 2004.

5.2.6

Restförda skatter m.m.

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell

-2,5

-6,5

-6,9

-8,0

-8,9

beräkning

Diff. BP2002

2,8

1,8

2,7

1,2

0

Under restförda skatter m.m. redovisas ändringar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter samt vissa nedsättningar av skatter. Skatterna kan även ändras efter inkomståret genom omprövningar. I redovis- ningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår utan till det år då beslutet fattas. De debiterade skatterna kommer aldrig i sin helhet in till staten utan en viss del restförs hos kronofogdemyndigheten. En del av detta belopp kan kronofogdemyndigheten driva in medan resterande belopp så småningom skrivs av. En redovisning av de periodiserade skatterna utan hänsyn tagen till omprövningar, nedsättningar och restföringar innebär i regel en överskattning av de totala skatterna. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen förklaras de stora avvikelserna dels av att restförda skatter har justerats ned, dels av att omprövningar har justerats upp.

5.3

Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna

Skatteinkomsterna svarar för nästan 90 procent av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna i flera avseenden, vilket framgår av tabell 5.10. Mervärdesskatt som betalas av kommuner samt skatter som tillhör EU ingår inte som en del av NR-skatterna. De delar av avgiften till EU-budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften är defini- tionsmässigt inte nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska unionen. Ytterligare en skillnad är att även en del andra avgifter enligt NR redovisas som skatter. Bland dessa kan nämnas insättningsgarantin, avgifter till kärnbränslefonden och inlevererat överskott från AB Svenska Spel. Resterande skillnad utgörs av 92 periodiseringseffekter, som uppkommer när debiteringen av skatten sker efter det inkomstår skatten avser. Mellan 2001 och 2004 ökar de periodiserade skatterna med 114 miljarder kronor medan skatterna enligt NR ökar med 71 miljarder kronor. Av tabell 5.10 framgår att skillnaden till största delen förklaras av periodiserings- effekterna 2001, vilka i sin tur förklaras dels av bolagsskatter, dels av hushållsskatter på kapital- vinster, avseende inkomståret 2000. Tabell 5.10 Periodiserade skatter och skatter enligt NR Miljarder kronor och procent

Utfall

Prognos

2000

2001

2002

2003

2004

Periodiserade skatter

1155

1153

1167

1224

1268

- Kommunmoms

28

30

31

32

33

- EU-skatter

13

14

8

9

6

+ Övriga NR-skatter

-3

8

6

6

6

+ Periodiseringseffekter

-23

42

6

-5

-3

= Summa NR-skatter

1088

1160

1139

1184

1231

Skattekvot

52,5

54,2

51,1

50,6

50,2

I tabell 5.11 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. Tabell 5.11 Offentliga sektorns inkomster Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Staten

623

666

619

646

670

Pensionssystemet

127

134

138

143

149

Kommunerna

338

360

382

395

412

S:a NR-skatter

1088

1160

1139

1184

1231

Övriga inkomster

137

124

126

134

139

S:a NR-inkomster

1225

1284

1265

1318

1370

Diff. BP2002

Skatter

0

16

6

1

-3

Övriga inkomster

-1

-5

-7

-7

-10

I absoluta tal beräknas kommunsektorns skatter öka med 53 miljarder kronor under prognos- perioden. Ökningen för pensionssystemet och staten beräknas uppgå till 15 respektive 3 miljarder kronor under motsvarande period. Den svaga utvecklingen för staten beror till stor del på de skatteändringar som trädde ikraft 2002. Om effekten av pensionsomläggningen 2003 exkluderas ökar kommunskatterna med sammanlagt 40 miljarder kronor. Både kommun- sektorns och pensionssystemets inkomster följer i stort sett löneutvecklingen. Övriga inkomster ökar med 16 miljarder kronor under perioden. PROP. 2001/02:100

5.4

Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning

Statsbudgetens inkomster, utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten redovisas huvud- sakligen kassamässigt.

5.4.1

Skatter

Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn. Stats- budgeten omfattar enbart statens skattein- komster. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skillnaden mellan de periodiserade skatterna (intäkter) och de kassamässiga skatterna (inkomster) förklaras i huvudsak av för- skjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till två år senare. För enskilda inkomsttitlar finns ytterligare skillnader genom att de titlar vars skatter redovisas över skattekontot inte redovisar inbetalda skatter utan deklarerade/debiterade skatter. För t.ex. juridiska personers inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende inkomståret 2000 (kvarstående skatt) redovisas som inkomst budgetåret 2001 trots att betalningen sker 2002. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad under Betalningsdifferenser, skattekonto . Betalnings- differensen kan således redovisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. Juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2001. År 2002, när betalningen sker, visar differensen däremot ett positivt saldo.

För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden och som omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt kan 93 PROP. 2001/02:100 skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbud- geten avser den periodiserade skatten två år tillbaka i tiden. Detta innebär att fastighets- skatten som avser 2001 redovisas mot inkomst- titeln fastighetsskatt i statsbudgeten först 2003. Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensions- systemet. Statens utbetalningar av kommunal- skatt avseende inkomståret 2002 baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde i september året före budgetåret. Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna tillfaller staten 2002 medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först två år senare. I regel är slutregleringen positiv för kommunsektorn. Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda inkomsttitlar framgår av tabell 5.13. 1000 Skatter m.m. De skatter som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.12 förklaras skillnaden av den kommunala utjämningsavgiften, betalnings- förskjutningar samt det föreslagna tillfälliga sysselsättningsstödet till kommunsektorn. Den kommunala utjämningsavgiften, som enbart är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna redovisas på statsbudgetens utgifts- sida. Under prognosperioden beräknas stats- budgetens skatteinkomster öka med 14 miljarder kronor. År 2002 minskar emellertid inkomsterna med 36 miljarder kronor. Den kraftiga förs- ämringen har till största delen sin förklaring i bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster 2000. Huvuddelen av dessa skatter påverkar statsbudgetens inkomster 2001. I och med att dessa skatter faller i storleksordningen 30 miljarder kronor mellan 2000 och 2001, påverkas statsbudgeten med motsvarande inkomstminskning 2002. De följande åren ökar skatterna med 18 respektive 32 miljarder kronor. Tabell 5.12 Statsbudgetens skatter Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

Periodiserade skatter

1155

1153

1167

1224

1268

-

Kommunsektorn

336

358

374

395

412

-

Pensionssystemet

147

153

158

163

170

= Periodiserade skatter,

672

641

635

665

686

staten

+ Utjämningsavgift

19

21

24

21

21

+ Betalningsförskjutn.

-18

22

-8

-19

-8

-

Sysselsättningsstöd

2

1

= Statsbudgetens skatter

673

685

648

667

698

Diff. BP2002

2

2

0

-1

-1

Jämfört med beräkningen till budget- propositionen för 2002 är förändringarna små och uppgår till mellan -1 och 2 miljarder kronor. 94 PROP. 2001/02:100 Tabell 5.13 Statsbudgetens inkomster 20012004

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

Budgetår

2001

2002

2003

2004

1000

Skatter m.m.

684,6

648,5

666,8

698,5

1100

Skatt på inkomst

134,9

65,1

70,7

84,2

varav

1111

Fysiska personers inkomstskatt

33,2

-14,6

-10,2

-0,5

1121

Juridiska personers inkomstskatt

94,1

74,0

75,5

79,7

Övriga inkomstskatter

7,6

5,7

5,3

5,0

1200

Socialavgifter och allmän pensionsavgift

238,8

246,0

255,1

265,0

1300

Skatt på egendom

39,9

39,3

34,6

36,1

varav

1310

Skatt på fast egendom

23,3

23,3

20,3

23,0

1320

Förmögenhetsskatt

8,6

8,2

6,4

5,1

1330

Arvs- och gåvoskatt

2,6

2,7

2,7

2,8

1341

Stämpelskatt

5,4

5,2

5,3

5,3

1400

Skatt på varor och tjänster

271,5

284,4

295,9

303,7

varav

1411

Mervärdesskatt

184,8

195,7

205,6

213,5

1424

Tobaksskatt

8,0

8,1

8,4

8,3

1425

Alkoholskatt

11,0

9,7

8,9

8,2

1428

Energiskatt

51,9

55,0

56,6

57,0

1460

Skatt på vägtrafik

7,7

7,7

7,9

8,1

1470

Skatt på import

3,6

3,6

3,9

4,0

Övriga skatter på varor och tjänster

4,4

4,5

4,6

4,6

1500

Utjämningsavgift

20,9

23,8

20,9

20,9

1600

Betalningsdifferenser

-19,7

-3,0

-5,9

-6,6

1700

Nedsättningar

-1,6

-7,2

-4,5

-4,8

2000

Inkomster av statens verksamhet

50,8

48,8

28,2

28,6

varav

2411

Inkomster av statens aktier

5,0

4,1

4,1

4,8

3000

Inkomster av försåld egendom

0,2

15,0

15,0

15,0

varav

3312

Övriga inkomster av försåld egendom

0,2

15,0

15,0

15,0

4000

Återbetalning av lån

2,6

2,7

2,4

2,2

5000

Kalkylmässiga inkomster

8,4

8,4

7,3

7,3

6000

Bidrag m.m. från EU

8,5

11,2

11,7

11,0

Statsbudgetens totala inkomster

755,1

734,5

731,4

762,6

95 PROP. 2001/02:100

5.4.2

Övriga inkomster

Mellan 2001 och 2004 uppskattas övriga inkomster minska med ca 5 miljarder kronor. Försäljningsinkomsterna beräknas öka med 15 miljarder kronor mellan 2001 och 2002. Detta motverkas av att Riksbankens extrautdelning på 20 miljarder kronor 2001 och 2002 därefter upphör. Exklusive dessa extraordinära inkomster är nivån i stort sett konstant över tiden. 2000 Inkomster av statens verksamhet

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

50,8

48,8

28,2

28,6

beräkning

Diff. BP2002

0,9

0,8

0,3

0,2

Under denna inkomsttyp redovisas Riksbankens inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB Svenska Spel, Inkomster från statens aktier, Ränteinkomster samt Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor . År 2001 uppgick inkomsterna till 50,8 miljarder kronor. Detta historiskt sett höga utfall förklaras av Riksbankens extrautdelning på 20 miljarder kronor till följd av bankens över- kapitalisering. En extrautdelning sker även 2002 med 20 miljarder kronor vilket innebär att inkomsterna för denna inkomsttyp sammantaget beräknas uppgå till 48,8 miljarder kronor. För 2003 och 2004 beräknas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet stabiliseras runt 28 miljarder kronor. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen ökar inkomsterna 2002 med 0,9 miljarder kronor. Upprevideringen förklaras till största delen av att inkomsttitlarna Räntor på skattekonto m.m. och Räntor på studielån ökar. 3000 Inkomster av försåld egendom

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

0,2

15,0

15,0

15,0

beräkning

Diff. BP2002

0,1

0,0

0,0

0,0

Under denna inkomsttyp redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. Under perioden 20022004 budgeteras totalt 45 miljarder kronor i försäljningsinkomster vilket motsvarar 15 miljarder kronor per år. Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

2,6

2,7

2,4

2,2

beräkning

Diff. BP2002

0,0

0,3

0,1

0,0

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. åter- betalningar av studiemedel (lån upptagna före 1989) och återbetalningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende sådd- finansiering. År 2001 uppgick inkomsterna till 2,6 miljarder kronor varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen. Under perioden 20022004 beräknas inkomsterna bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen sker en liten höjning 2002 avseende inkomsttitlarna Återbetalning av studiemedel samt Återbetalning av lån för svenska 

FN-styrkor .

5000 Kalkylmässiga inkomster

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,4

8,4

7,3

7,3

beräkning

Diff. BP2002

-0,2

0,2

-1,1

-1,1

Under denna inkomsttyp redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Statliga pensionsavgifter utgör merparten av inkomsterna. År 2001 uppgick inkomsterna till 8,4 miljarder kronor. År 2003 och framåt beräknas inkoms- terna vara 1,1 miljarder kronor lägre. Detta beror 96 på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet fr.o.m. 2003. Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen för 2003 och 2004 nedreviderad med 1,1 miljarder kronor beroende på det nya statliga pensionsavtalet. 6000 Bidrag m.m. från EU

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2001

2002

2003

2004

Aktuell

8,5

11,2

11,7

11,0

beräkning

Diff. BP2002

-0,9

0,1

0,7

0,1

Under denna inkomsttyp redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från EG:s socialfond. Nivåhöjningen mellan 2001 och 2002 för- klaras av ökade inkomster under titlarna Bidrag från EG:s regionalfond, Bidrag från EG:s jordbruksfonds garantisektion och Bidrag från EG:s jordbruksfond. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen är prognosen för 20022004 upp- reviderad med i genomsnitt 0,3 miljarder kronor. PROP. 2001/02:100 seende inkomståret, enligt nationalräken- skaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret två år tidigare. Slutregleringar påverkar prognosen avseende de kassamässiga skatterna t.o.m. 2004. Även NR-skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med ett års eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten fr.o.m. 2003. I tabell 5.14 redovisas den beräknade utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag 20002004.

Tabell 5.14 Utvecklingen av skatteunderlaget 20002004

Procent

2000

2001

2002

2003

2004

Aktuell beräkning

7,47

6,07

4,42

6,05

4,26

BP2002

7,06

5,54

5,01

6,53

4,18

VP2001

7,00

5,27

3,96

8,03

3,98

Ackumulerat

Aktuell beräkning

7,5

14,0

19,0

26,2

31,6

BP2002

7,1

13,0

18,7

26,4

31,7

VP2001

7,0

12,6

17,1

26,5

31,5

Utvecklingen av skatterna under prognos- perioden framgår av diagram 5.5. Mellan 1998 och 2004 beräknas de periodiserade skatterna öka med 116 miljarder kronor, vilket är betydligt mindre än ökningen av NR-skatterna och de utbetalda skatterna, vilka ökar med 123 respektive 122 miljarder kronor.

5.5

Kommunskatter

Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2001 utgörs 68 procent av löner, 20 procent av pensioner och 7 procent av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör 2 procent. Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebi- teringen 2002 är 20,47 procent för kommunerna och 10,05 procent för landstingen, dvs. totalt 30,52 procent. Jämfört med 2001 är det en minskning med 0,01 procentenheter. Kommunskatterna kan redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper periodiserat av- Diagram 5.5 Kommun- och landstingsskatter Miljarder kronor

420

400

Periodiserat

NR

Utbetalt

380

360

340

320

300

280

260

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Att ökningen är betydligt större i de senare fallen beror på slutregleringar av kommunalskatt avseende tidigare år. Den periodiserade skatten påverkas av högre grundavdrag och den begränsade avdragsrätten för allmän pensions- avgift (se tabell 5.5). Det högre grundavdraget 97 PROP. 2001/02:100 minskar kommunskatterna med 2 miljarder kronor både 2001 och 2002 samt med 4 miljarder kronor 2003, medan den begränsade avdragsrätten ökar skatterna med 5 miljarder kronor per år. De ökade intäkterna medför dock ingen inkomstförstärkning för kommuner och landsting, eftersom en motsvarande nivå- sänkning görs av de generella statsbidragen. Jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen för 2002 har skatteunderlaget för 2001 reviderats upp med 1,3 procentenheter. Större delen av upprevideringen förklaras av en ökad lönesumma. Upprevideringen medför även att kommunerna får en stor slutreglering 2002. Motsvarande upprevidering för 2001 uppgår till 0,4 procentenheter.

5.6

Skattekvoten

Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste defini- tionen av skattekvoten baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är dock inte strikt periodiserad, eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt redovisas påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skattskyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten för samma år medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skattepliktig, jämfört med det land som i stället ger stödet som ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skatte- mässigt mycket olika bland OECD-länderna. I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. Sverige tillhör den grupp av länder inom OECD som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta en del av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar som för den enskilde indi- viden har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör så långt som möjligt korrigeras för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. En jämförelse av den okorrigerade skatte- kvoten över tiden ger dock en indikation på hur skattenivån i olika länder utvecklas. I tabell 5.15 redovisas skattekvoten 1999 samt förändringen av skattekvoten mellan 1990 och 1999 för ett antal OECD-länder. Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skatte- kvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst 0,5 procentenheter av skattekvoten medan den i tredje gruppen förklarar mellan 4 och 6 procentenheter. Av tabellen framgår att skattekvoten under perioden minskat i fem länder medan den i flertalet länder ökat med mellan två och fem procentenheter. OECD:s redovisning av skattekvoten skiljer sig något från den som Nationalräkenskaperna tillämpar. 98 5.15 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 1990 1999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av OECD-länder

Procent av BNP

Ländergruppering efter

varav skatt

transfereringars inverkan på

Redovisad

på trans-

Förändring

skattekvoten i procentenheter

skattekvot

fereringar

19901999

0,00,5 procentenheter

Storbritannien

36,3

0,4

0,4

Irland

32,3

0,3

-1,2

Australien

30,6

0,3

1,2

Förenta staterna

28,9

0,4

2,2

Japan

26,2

0,2

-4,5

Korea

23,6

0,0

4,5

0,53,0 procentenheter

Belgien

45,7

1,8

2,6

Österrike

43,9

2,5

3,5

Italien

43,3

2,9

4,4

Norge

41,6

2,6

-0,2

Kanada

38,2

1,7

1,6

Tyskland

37,7

1,3

5,1

3,06,0 procentenheter

Sverige

52,2

4,4

-1,4

Danmark

50,4

5,1

3,3

Finland

46,2

4,4

1,5

Nederländerna

42,1

4,4

-0,7

Uppgift saknas

Frankrike

45,8

2,8

Luxemburg

41,8

1,3

Grekland

37,1

7,8

Island

36,3

5,3

Spanien

35,1

2,1

Schweiz

34,4

3,8

Portugal

34,3

4,9

Turkiet

31,3

11,3

OECDtotalt

37,3

2,3

EU15

41,6

2,4

Anm: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser inkomståret 1997. Förändringen för Sveriges del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Källa: OECD. I tabell 5.16 redovisas Sveriges skattekvot för perioden 19992004, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. NR-skattekvoten var som högst 2001 då skattekvoten uppgick till 54,2 procent. Åren därefter beräknas skattekvoten minska. De skattesänkningar som regeringen genomfört sedan 2000 syns inte i NR-skattekvoten förrän 2002. Den periodiserade skattekvoten minskar dock stegvis utom för år 2000 då den kraftiga ökningen av skatter från kapitalvinster samt bolagsskatter motverkar så mycket att skattekvoten ökar jämfört med 1999. År 2003 slopas det särskilda grundavdraget för pensionärer och ersätts med en beskattad garantipension. Omläggningen beräknas höja skattekvoten med 0,5 procentenheter. Den periodiserade skattekvoten är därmed PROP. 2001/02:100 oförändrad jämfört med 2002 medan NR- skattekvoten, beroende på periodiseringseffek- ter, i stället minskar med 0,5 procentenheter. Tabell 5.16 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Skattekvot enl. NR

52,5

52,5

54,2

51,1

50,6

50,2

Periodiserad

53,2

54,0

52,1

50,8

50,8

50,3

skattekvot

Periodiserad

48,9

50,4

48,4

47,2

46,5

46,0

skattekvot exkl.

skatt på trans-

fereringar m.m.

I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbets- löshet gjordes skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka med 35 procentenheter till ca 46 procent.

5.7

Aktuella skatteregler

1111 Fysiska personers inkomstskatt Arbetsinkomster Statlig och kommunal inkomstskatt tas ut på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst är summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet, minskad med allmänna avdrag, allmän pensions- avgift, grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Grundavdraget uppgår till som lägst 0,293 prisbasbelopp. År 2002 är prisbasbeloppet 37 900 kronor. För taxerade förvärvsinkomster i intervallet 1,862,89 prisbasbelopp trappas grundavdraget upp med 25 procent av inkomsten inom detta skikt. För inkomster över 3,04 prisbasbelopp trappas grundavdraget ned med 10 procent av den del av inkomsten som överstiger 3,04 prisbasbelopp tills grundavdraget åter når nivån 0,293 prisbasbelopp. För pensionärer kan i vissa fall grundavdraget ersättas med ett högre så kallat särskilt grundavdrag. 99 PROP. 2001/02:100 Kommunal inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbara förvärvsinkomster som uppgår till minst 100 kronor. Inkomståret 2002 varierar skattesatsen mellan 27,50 och 33,30 procent beroende på kommuntillhörighet. Den genomsnittliga skattesatsen i riket är 30,52 procent. Även under 2002 är det fasta beloppet om 200 kronor per skattskyldig en kommunal inkomstskatt. Statlig inkomstskatt betalas med 20 procent av den del av den beskattningsbara förvärvs- inkomsten som överstiger den s.k. nedre skiktgränsen, som för inkomståret 2002 uppgår till 273 800 kronor. Därutöver betalas ytterligare 5 procent av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger den övre skiktgränsen, som är 414 200 kronor för inkomståret. Statlig inkomstskatt betalas med 20 procent av den del av den beskattningsbara förvärvsin- komsten som överstiger den nedre skiktgränsen och med 25 procent av den del som överstiger den övre skiktgränsen. Inkomståret 2002 uppgår den nedre skiktgränsen till 273 800 kronor och den övre till 414 200 kronor. I tabell 5.17 redovisas den totala inkomst- skatten för olika årslöner 2002. Skatten är beräknad utifrån den genomsnittliga kommunala skattesatsen. Hänsyn har även tagits till grund- avdrag och allmän pensionsavgift (se 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift). Tabell 5.17 Inkomstskatt för olika årslöner 2002 Kronor och procent

Marginalskatt

Marginalskatt

Årslön

Skatt 2002

2001

2002

120 000

30 719

36,0%

34,8%

144 000

39 235

37,2%

36,0%

168 000

47 861

37,2%

36,0%

192 000

56 488

37,2%

36,0%

216 000

65 023

34,2%

32,9%

240 000

72 917

34,2%

32,9%

264 000

80 652

33,0%

31,7%

288 000

88 258

52,3%

31,7%

312 000

100 164

50,5%

51,4%

336 000

112 292

50,5%

50,5%

360 000

124 420

50,5%

50,5%

420 000

154 739

55,5%

50,5%

480 000

187 514

55,5%

55,5%

600 000

254 154

55,5%

55,5%

900 000

420 753

55,5%

55,5%

Kapitalinkomster Statlig inkomstskatt tas dessutom ut på kapitalinkomster. Kapitalinkomster beskattas med en skattesats på 30 procent. Beskattningen kan delas in i två huvudgrupper: löpande avkastning och kapitalvinster. Löpande avkast- ning är bl.a. räntor och utdelningar på aktier. En kapitalvinst är en realiserad värdestegring. För vissa tillgångar begränsas skatteuttaget på kapitalvinster genom att endast en del av den realiserade värdestegringen tas upp till beskattning. 1121 Juridiska personers inkomstskatt Inkomstskatt Skattskyldiga under denna titel är aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, förenings- banker, sparbanker, svenska värdepappersfonder, svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag, utländska juridiska personer, hypoteksföreningar, vissa juridiska personer som förvaltar samfälligheter samt övriga juridiska personer med undantag av svenska dödsbon. Den statliga inkomstskatten uppgår för dessa till 28 procent av den beskattningsbara inkomsten. För värdepappersfonderna är skattesatsen 30 procent. Dagens skattesystem utmärks i huvudsak av följande:

All beskattning av aktiebolag och flertalet andra juridiska personer sker i ett inkomstslag näringsverksamhet.

Reserveringsmöjlighet genom att avdrag medges för avsättning till periodiserings- fond. Avdraget får uppgå till högst 25 procent av inkomsten och skall återföras till beskattning senast det sjätte beskatt- ningsåret efter det år då avsättningen skedde.

Avkastningsskatt Pensionssparande och sparande i kapital- försäkringar beskattas genom en avkastnings- skatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning och är lika med kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåne- 100 räntan året före beskattningsåret. För pensions- försäkringsavtal tillämpas en skattesats på 15 procent medan avkastningen på kapitalförsäk- ringar beskattas med 27 procent. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter betalas av arbetsgivare och den som bedriver aktiv näringsverksamhet. Arbetsgivaravgifter Det totala avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för 2002 summerar till 32,82 procent av utbetald bruttolön samt andra ersättningar som ger rätt till socialför- säkringsförmåner. Egenavgifter Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag betalar socialavgifter i form av egenavgifter. För inkomståret 2002 utgör de 31,01 procent av beskattningsunderlaget. Särskild löneskatt Den särskilda löneskatten utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet och på pensions- utfästelser samt på inkomster för personer som är äldre än 65 år. Den särskilda löneskatten är 24,26 procent av beskattningsunderlaget. Allmän pensionsavgift Under denna inkomsthuvudgrupp redovisas även allmän pensionsavgift. Denna betalas av den enskilde inkomsttagaren och fastställs i samband med taxeringen av inkomstskatt. Den utgör 7 procent av avgiftsunderlaget, dock högst 8,07 inkomstbasbelopp. År 2002 är inkomstbas- beloppet 38 800 kronor. PROP. 2001/02:100 1300 Skatt på egendom Fastighetsskatt Skatt utgår om en fastighet taxerats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruks- enhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skatte- satserna för olika slag av fastigheter inkomståret 2002 redovisas i tabell 5.18. Tabell 5.18 Skattesatser för olika slag av fastigheter

Procent

Slag av fastighet

Skattesats

Småhus

1,0

Hyreshus, bostadsdel

0,5

Hyreshus, lokaler

1,0

Industrienhet

0,5

Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara 75 procent av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Det kan dock förändras vid ombyggnader. De fem första åren efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighets- skatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts från och med inkomståret 2001. Denna regel innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsättningar, skall betala maximalt fem procent av inkomsten i fastighetsskatt. Fysiska personers förmögenhetsskatt Skattskyldighet till förmögenhetsskatt föreligger för fysiska personer som vid årsskiftet var bosatta i Sverige. Denna skattskyldighet om- fattar all skattepliktig förmögenhet i Sverige och utlandet. För skattepliktig förmögenhet under 1 500 000 kronor för enskild person och 2 000 000 kronor för sambeskattade utgår ingen förmögenhetsskatt för fysiska personer. Skatte- 101 PROP. 2001/02:100 satsen är 1,5 procent av den del av den skattepliktiga förmögenheten som överstiger fribeloppet. Juridiska personers förmögenhetsskatt Skattskyldiga är dels svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i förmögenheten genom sin andel, dels svenska stiftelser. Om sådana juridiska personer är helt eller delvis befriade från statlig inkomstskatt föreligger inte skattskyldighet för förmögen- hetsskatt. Skattskyldighet inträder vid en beskattningsbar förmögenhet som överstiger 25 000 kronor. För familjestiftelser uppgår fribeloppet till 900 000 kronor. Skatten är proportionell och utgår med 1,5 promille för den del som överstiger fribeloppet .

Arvsskatt Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Arvsskatt utgår efter värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en progressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.19 anges arvsskatten för de olika skatteklasserna. Tabell 5.19 Arvsskatt för olika skatteklasser Kronor

Skattepliktig lott, klass I

Arvsskatt

0 300 000

10 %

300 000

 600 000

30 000 + 20 %

inom skiktet

600 000

90 000 + 30 %

inom skiktet

Skattepliktig lott, klass II

Arvsskatt

0 70 000

10 %

70 000 140 000

7 000

+ 20 %

inom skiktet

140 000 

21 000

+ 30 %

inom skiktet

Skattepliktig lott, klass III

Arvsskatt

0 90 000

10 %

90 000 170 000

9 000

+ 20 %

inom skiktet

170 000 

25 000

+ 30 %

inom skiktet

Till klass I hänförs bland andra make, sambo, barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som till exempel förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. Till klass III hänförs bland annat förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att grundavdrag gjorts. Vid arvsbeskattningen utgör grundavdraget för den efterlevande maken eller sambon 280 000 kronor och för övriga i klass I utgör grund- avdraget 70 000 kronor. För arvs- eller testa- mentslott som beskattas enligt klass II och klass III är grundavdraget 21 000 kronor. Gåvoskatt Gåvoskatt utgår för egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller samman- slutningar som har ett visst allmännyttigt ändamål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Dock är grundavdraget alltid 10 000 kronor. Stämpelskatt Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av in- teckningar. Vid förvärv är skatten 1,5 procent av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undantag 3 procent. Vid inteckning är skatten 2 procent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, 1 procent för luftfartyg och näringsverksamhet samt 0,4 procent för skepp. 1400 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. Omsättning 102 av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår med 25 procent av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag:

12 procent för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter,

6 procent för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, person- befordran, entréavgifter till konserter,

cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblio- teks- och museiverksamhet, vissa immate- riella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av 20,00 procent, 10,71 procent respektive 5,66 procent. Tobaksskatt Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i Sverige, som förs in eller tas emot från ett annat EG-land eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt utgår för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.20 anges de skattesatser som gäller för 2002. Tabell 5.20 Skattesatser för olika tobaksslag

Cigaretter

20 öre st + 39,2 % av detaljhandelspriset

Cigarrer och cigariller

56 öre styck

Röktobak

630 kronor per kilogram

Snus

123 kronor per kilogram

Tuggtobak

201 kronor per kilogram

PROP. 2001/02:100

Tabell 5.21 Skattesatser för olika alkoholslag

Volymprocent

Öl

Skattesats/liter och volymprocent

Över 2,80

1,47 kronor

Vin

Skattesats/liter

2,25

 4,50

7,58 kronor

4,50

 7,00

11,20 kronor

7,00

 8,50

15,41 kronor

8,50

 15,00

22,08 kronor

15,00 18,00

45,17 kronor

Mellanklassprodukter

Skattesats/liter

1,20

 15,00

27,20 kronor

15,00 22,00

45,17 kronor

Etylalkohol

Skattesats

Över 1,20

501,41 kronor/liter ren alkohol

Energiskatt Energiskatt skall erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, bensin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, råtallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och högbeskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skatterna på energi redovisas i tabell 5.22. Tabell 5.22 Några av de vanligaste skattesatserna på energi

Bensin

4,62

kronor/liter

Dieselolja, miljöklass 1

3,12

kronor/liter

Eldningsolja

2505

kronor/m 3

Elektrisk kraft

- hushåll i Norrland

14,00

öre/kWh

- hushåll i övriga landet

19,80

öre/kWh

- el-, gas-, värmeförsörjning

17,40

öre/kWh

- industri

00,00

öre/kWh

Alkoholskatt Alkoholskatt skall betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat EG-land eller som importerats från tredje land. I tabell 5.21 anges de skattesatser som gäller för 2002. Fordonsskatt Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släp- vagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvagnar som dras av motorredskap eller av tunga terrängvagnar är skattepliktiga 103 PROP. 2001/02:100 endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga från och med den 1 januari 2002. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skattevikt. Skattevikten är för personbil, motor- cykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terräng- vagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med totalvikten. Särskilda bestäm- melser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordons- skattens storlek är beroende av bland andra fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjulaxlar. I tabell 5.23 redovisas hur fordonsskatten för ett urval av fordon beror på skattevikten. Tabell 5.23 Vissa fordonsskattesatser Kronor per år

Skattevikt (tjänstevikt)

Personbilar

För 900 kg

För varje 100 kg däröver

Dieseldrivna

2245

569

Inte dieseldrivna

585

149

Motorcyklar

För 0-75 kg

För 76 kg och däröver

110

137

Som stöd för glesbygden är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i vissa kommuner, nedsatt med 384 kronor per år. 104

6 Utgifter PROP. 2001/02:100 6 Utgifter

6.1

Utgiftsprognos 2002

Under löpande budgetår skall regeringen enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten vid minst två tillfällen redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas nu den första prognosen för 2002. I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och stats- budgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.4. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter 2002 Miljarder kronor

Stats-

Prognos

Differens

budget

Utgifter exkl. statsskuldsräntor

650,2 1

655,0

4,9

Statsskuldsräntor

63,3

60,7

-2,6

Summa utgifter

713,5

715,7

2,3

1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen för 2002 beräknades statsbudgetens utgifter till 717 miljarder kronor. Riksdagen beslutade därefter att tidigarelägga utbetalningar av arealersättning till 2001, varför statsbudgetens utgifter för budgetåret 2002 fastställdes till 713,5 miljarder kronor. I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till 715,7 miljarder kronor. Förändringen på 2,3 miljarder kronor förklaras av att de primära utgifterna har reviderats upp med 4,9 miljarder kronor medan statsskuldsräntorna har reviderats ned med 2,6 miljarder kronor. Nedrevideringen av prognosen för statsskuldsräntor beror främst på lägre utländska räntenivåer och på en tidigare- lagd räntebetalning till 2001. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1.

6.1.1

Takbegränsade utgifter jämfört med statsbudgeten för 2002

Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till 25 samt 27. Däremot ingår inte utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I budgeteringen ingår även posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för regeringen och riksdagen. Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, för att undvika detta, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå riksdagen nödvändiga åtgärder. Det av riksdagen beslutade utgiftstaket för staten på 809 miljarder kronor för 2002 ligger fast. Regeringen följer noggrant utgifts- utvecklingen genom månatlig uppföljning och regelbundna prognoser för att i tid kunna vidta nödvändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen för 2002 till 807,1 miljarder kronor. Budgeteringsmarginalen uppgick där- med till 1,9 miljarder kronor. Till följd av riksdagens beslut om tidigareläggning av areal- ersättning ökade budgeteringsmarginalen till 5,4 107 PROP. 2001/02:100 miljarder kronor. I den nu aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till 808,1 miljarder kronor. Detta innebär att budgeteringsmarginalen har minskat med 4,6 miljarder kronor jämfört med statsbudgeten. Jämfört med 2001 ökar de takbegränsade utgifterna med ca 22 miljarder kronor, vilket motsvarar en real ökning på 0,5 procent. Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket ökar dock de underliggande utgifterna med 28 miljarder kronor mellan 2001 och 2002, vilket motsvarar en real ökning på 1,3 procent. Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till 36 procent, vilket är 0,3 procentenheter lägre än 2001. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter 2002 Miljarder kronor

Stats-

Prognos

Differens

budget

Utgifter exkl. statsskuldsräntor

650,2 1

655,0

4,9

Ålderspensionssystemet vid

153,4

153,1

-0,3

sidan av statsbudgeten

Takbegränsade utgifter

803,6

808,1

4,6

Budgeteringsmarginal

5,4

0,9

-4,6

Utgiftstak för staten

809,0

809,0

0

1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på 1,2 miljarder kronor. I tabell 6.3 redovisas de prognostiserade ut- gifterna för respektive utgiftsområde 2002 och de beräknade utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till anvisade medel i stats- budgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna beräknas bli 1 miljard kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten, främst avseende Biståndsverksamhet och Samarbete med Central- och Östeuropa där anslagsbehållningar beräknas utnyttjas. I statsbudgeten bestod posten Minskning av anslagsbehållningar på 1,2 miljarder kronor i hög utsträckning av en prognostiserad förbrukning av anslagsbehåll- ningar inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Prognosen för Invandrare och flyktingar är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Ökad inströmning av asylsökande bl.a. till följd av Sveriges operativa inträde i Schengen- samarbetet medför högre utgifter för anslaget Mottagande av asylsökande . Även utgifterna för anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna beräknas bli högre än i statsbudgeten beroende på vissa eftersläpningar i verksamheten tidigare år.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukfrånvaron fortsätter att öka. Utgifterna för Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas därmed bli högre än vad som anvisades i stats- budgeten. Även prognosen för Förtidspensioner är högre än i statsbudgeten.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Antalet arbetslösa och deltagare i arbets- marknadspolitiska program väntas bli högre jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen för 2002. Som en konse- kvens av detta beräknas utgifterna för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet konkurser ökade under förra året och utfallen hittills i år indikerar att den utvecklingen fortsätter även under 2002. Utgifterna för Bidrag till lönegarantiersättning bedöms därför öka jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgifterna beräknas bli ca 0,8 miljarder kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror främst på ett antagande om lägre studerandevolymer inom både eftergymnasial utbildning och vuxenutbildning. Vidare har prognosen för Studiemedel m.m. justerats ned då effekten av ändrade fribeloppsregler förväntas bli mindre än tidigare beräknat. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blir högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Enligt Statistiska centralbyråns definitiva beräkningar ökar om- slutningen i utjämningssystemet.

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen Avgiften till Europeiska gemenskapen beräknas bli lägre än i statsbudgeten dels till följd av att EG- budgetens överskott 2001 medför en lägre avgift i år, dels på grund av en tidigareläggning av januariavgiften till december 2001.

108 Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten för 2002 var förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgifts- område, utan redovisades under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehåll- ningarna på reservations- och ramanslag uppgick till 34,4 miljarder kronor vid utgången av 2001. Under 2002 kommer anslagsbehållningarna att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten eller till följd av beslut om indragningar. Tillskott av medel på tilläggsbudget kan i stället bidra till en ökning av anslagsbehållningarna. PROP. 2001/02:100 Posten Minskning av anslagsbehållningar upp- gick till 1,2 miljarder kronor i statsbudgeten för budgetåret 2002 och beräknades där som skillnaden mellan prognostiserade utgifter och anvisade medel. Anvisade medel föreslås öka med 6,5 miljarder kronor på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan prognos och totalt anvisade medel exklusive statsskulds- räntor beräknas nu till -0,4 miljarder kronor, vilket innebär att anslagsbehållningarna beräknas öka till knappt 35 miljarder kronor vid årets slut. Kommande indragningar, bl.a. till följd av den s.k. treprocentregeln 5 , kan dock komma att innebära att anslagsbehållningarna blir lägre.

5 För att en myndighet skall få disponera den del av ramanslagssparandet som överstiger 3 procent av föregående års tilldelade anslag krävs beslut av regeringen (SFS 1996:1189). 109 PROP. 2001/02:100 Tabell 6.3 Takbegränsade utgifter 2001 och 2002 per utgiftsområde Miljarder kronor

2001

2002

Förslag till

Differens

Stats-

tilläggs-

Totalt

prognos

Utgiftsområde

Utfall

budget

budget

anvisat

Prognos

statsbudget

1

Rikets styrelse

5,4

7,3

0,1

7,4

7,4

0,1

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

2,1

8,8

0,0

8,8

9,0

0,3

3

Skatt, tull och exekution

6,4

8,1

0,0

8,1

8,1

0,1

4

Rättsväsendet

24,1

23,6

0,2

23,8

24,0

0,4

5

Internationell samverkan

3,0

1,2

1,2

1,2

0,0

6

Totalförsvar

44,9

45,8

0,0

45,8

46,3

0,5

7

Internationellt bistånd

17,0

15,0

-0,2

14,8

16,0

1,0

8

Invandrare och flyktingar

5,3

5,2

0,7

5,9

6,5

1,2

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

29,5

31,1

0,3

31,4

31,4

0,3

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

107,3

108,4

2,5

110,9

113,0

4,6

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

33,8

33,5

33,5

33,6

0,0

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

48,3

49,8

49,8

49,8

-0,1

13

Arbetsmarknad

58,6

58,9

0,3

59,2

60,1

1,2

14

Arbetsliv

8,5

1,0

0,0

1,1

1,0

0,0

15

Studiestöd

19,1

22,6

-0,2

22,3

21,8

-0,8

16

Utbildning och universitetsforskning

33,3

41,4

-0,1

41,4

41,2

-0,3

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

7,8

8,1

0,0

8,1

8,1

0,0

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

10,4

9,5

0,2

9,7

9,1

-0,5

19

Regional utjämning och utveckling

3,3

3,6

3,6

3,5

-0,1

20

Allmän miljö- och naturvård

2,2

3,1

0,0

3,1

2,8

-0,4

21

Energi

2,0

2,1

0,0

2,1

2,0

-0,2

22

Kommunikationer

24,6

24,5

0,0

24,5

24,4

-0,1

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

16,6

10,8

-0,1

10,8

11,0

0,2

24

Näringsliv

3,3

3,4

0,0

3,4

3,4

0,0

25

Allmänna bidrag till kommuner

100,6

98,9

2,8

101,7

101,9

3,0

26

Statsskuldsräntor m.m.

81,3

63,3

63,3

60,7

-2,6

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

23,3

23,1

23,1

18,6

-4,4

Minskning av anslagsbehållningar

1,2

-1,2

Summa utgiftsområden

722,0

713,5

6,5

718,7

715,7

2,3

Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor

640,8

650,2

655,4

655,0

4,9

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

145,5

153,4

153,1

-0,3

Takbegränsade utgifter

786,3

803,6

808,1

4,6

Budgeteringsmarginal

4,7

5,4

0,9

-4,6

Utgiftstak för staten

791,0

809,0

809,0

0,0

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. 110

6.2

Konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden 

20032004

Regeringen presenterade i budgetpropositionen för 2002 en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden för åren 2003 och 2004. Riksdagen godkände förslaget (prop. 2001/02:1, bet. 2001/2002:FiU10, rskr. 2001/2002:137). I detta avsnitt redovisar regeringen en konsekvensberäkning av utgifterna på utgifts- områden för åren 20032004. Skillnaderna i förhållande till de preliminära ramarna i budget- propositionen för 2002 framgår av tabell 6.4. Beräkningarna är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen och på gällande regelsystem. I konsekvensberäkningen tillåts förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymantaganden inom vissa transfererings- system och förändrad pris- och löneomräkning påverka utgifterna per utgiftsområde jämfört med utgiftsramarna i budgetpropositionen. Förändrade antaganden om förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltnings- och inve- steringsanslag redovisas inte på respektive utgiftsområde utan ingår i beräkningsposten minskning av anslagsbehållningar. Konsekvensberäkningen visar anslagsnivån PROP. 2001/02:100 baserad på vissa givna förutsättningar. Beräkningarna avser anslagsnivån under förutsättning att inga nya utgiftspåverkande beslut fattas. Beslut som riksdagen redan fattat beaktas både vad gäller reformer och besparingar. Motsvarande gäller för aviserade beslut som in- kluderats i utgiftsramarna i budgetpropositionen för 2002. Vid sidan av den politik och de reformer och andra utgiftsförändringar som föreslogs eller aviserades i budgetpropositionen för 2002 för åren 20022004 tar konsekvens- beräkningen även hänsyn till att inkomst- prövningen av änkepensioner upphör från och med 2003 och att investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter förlängs t.o.m. 2003 (de enskilda reformernas budget- effekt redovisas i tabell 4.7, avsnitt 4.3). För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förutsätter beräkningen att kraftfulla och offensiva insatser föreslås i budgetpropositionen för 2003 för att hejda kostnadsutvecklingen inom utgiftsområdet och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. I budgetpropositionen för 2003 kan utgifts- ramarna komma att justeras på grund av att exempelvis pris- och lönekänsliga anslag ändras till följd av nya bedömningar om den eko- nomiska utvecklingen. 111 PROP. 2001/02:100 Tabell 6.4 Konsekvensberäkning av utgifterna på utgiftsområden för åren 20032004

Miljoner kronor

Differens mot budgetpropositionen för 2002

Utgiftsområden

2003

2004

2003

2004

1

Rikets styrelse

7 357

7 703

48

61

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

9 528

9 706

348

522

3

Skatt, tull och exekution

8 311

8 513

44

72

4

Rättsväsendet

24 385

25 377

99

175

5

Internationell samverkan

1 168

1 173

-2

-2

6

Totalförsvar

45 269

45 387

344

504

7

Internationellt bistånd

17 079

18 999

-466

-476

8

Invandrare och flyktingar

5 193

4 678

28

32

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

33 218

35 318

-325

129

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

118 280

123 502

1 352

1 287

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

52 524

51 406

669

72

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

52 088

54 002

-201

186

13

Arbetsmarknad

57 385

56 120

-1 215

-2 033

14

Arbetsliv

1 080

1 102

7

10

15

Studiestöd

22 790

24 090

-318

68

16

Utbildning och universitetsforskning

42 806

44 590

36

148

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

8 306

8 505

25

49

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

9 427

9 279

-74

-58

19

Regional utjämning och utveckling

3 433

3 433

0

0

20

Allmän miljö- och naturvård

3 362

4 182

9

19

21

Energi

1 321

1 302

5

5

22

Kommunikationer

25 980

29 046

254

326

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

14 461

14 465

4

10

24

Näringsliv

3 422

3 298

14

18

25

Allmänna bidrag till kommuner

93 767

95 913

-300

-250

26

Statsskuldsräntor m.m.

57 860

55 360

2 663

-1 143

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

24 111

23 578

355

-362

Minskning av anslagsbehållningar

1 000

3 002

-1 555

-6

Summa utgiftsområden

744 911

763 028

1 851

-635

Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor

687 051

707 668

-813

508

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

154 164

162 803

71

-958

Takbegränsade utgifter

841 215

870 471

-742

-450

Budgeteringsmarginal

2 785

7 529

742

450

Utgiftstak för staten

844 000

878 000

0

0

112

6.2.1

De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen för 2002

Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden enligt konsekvens- beräkningen har förändrats för 2003 och 2004 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2002. Utgiftsramarna har ändrats till följd av föreslagna utgiftsreformer och utgiftsminsk- ningar, reviderade makroekonomiska förutsätt- ningar, reviderad pris- och löneomräkning, för- ändrade volymer inom vissa regelstyrda bidrags- system och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.5 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade ut- gifterna för 20032004 delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.5 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen för 2002 och 2002 års ekonomiska vårproposition Miljarder kronor

2003

2004

Takbegränsade utgifter i budget-

842,0

870,9

propositionen för 2002

Nya utgiftsreformer och utgiftsminskningar

0,5

0,5

Ändrade makroekonomiska förutsättningar

1,5

0,0

Reviderad pris- och löneomräkning

0,9

1,4

Volymförändringar

1,5

0,9

Övrigt

-3,6

-3,3

Förändrad prognos för anslagsbehållningar

-1,6

0,0

Total utgiftsförändring

-0,7

-0,5

Takbegränsade utgifter i 2002 års ekonomiska

841,2

870,5

vårproposition

Utgiftsreformer och utgiftsminskningar I avsnitt 4.3 redogörs för de förslag till reformer och utgiftsminskningar som aviseras i denna proposition. Från och med 2003 upphör inkomstprövningen av änkepensioner. Detta innebär att utgifterna för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ökar med brutto 0,8 miljarder kronor. De ökade utgifterna för änkepensionen innebär samtidigt ökade skatteintäkter uppgående till ca 0,2 miljarder kronor för landets kommuner. Statsbidraget till kommunerna nedjusteras med motsvarande belopp, nettokostnaden för reformen uppgår därför till ca 0,5 miljarder kronor. En viss minskning sker även av utgifterna för statliga tjänstepensioner, ca 0,1 miljard kronor, då dessa är samordnade med änkepensionen. Vidare avser PROP. 2001/02:100 regeringen att i budgetpropositionen för 2003 föreslå att investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter tillförs 0,125 miljarder kronor 2003. Satsningen är finansierad. Makroekonomiska förutsättningar Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Anslag som är beroende av den makroekonomiska utvecklingen har för 2003 och 2004 justerats med hänsyn till de reviderade makroekonomiska prognoserna. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfereringsändamål. De makroekonomiska förändringarna i form av bl.a. högre arbetslöshet och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, medför högre utgifter 2003 jämfört med budgetpropositionen för 2002. Sammantaget beräknas de förändrade makroekonomiska prognoserna medföra att de takbegränsade utgifterna blir 1,5 miljarder kronor högre 2003. Utgifterna 2004 påverkas däremot totalt sett inte av de ändrade makro- ekonomiska förutsättningarna. Högre utgifter till följd av högre prisbasbelopp och fler personer i arbetsmarknadspolitiska program motverkas av att inkomstindex beräknas bli lägre än i beräkningen i budgetpropositionen för 2002. Det lägre inkomstindexet beräknas ge lägre utgifter för främst ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen för 2002 gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för 20032004. Slutlig pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för 2003 har därefter genomförts. Den baseras bl.a. på löne- utvecklingen inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitets- utvecklingen motsvarande den genomsnittliga utvecklingen inom den privata tjänstesektorn under de senaste 10 åren. För 2004 revideras den preliminära pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål. Pris- och löne- omräkningen för 2004 baseras bl.a. på 113 PROP. 2001/02:100 antaganden om löneutvecklingen mellan 2001 och 2002 i den konkurrensutsatta sektorn. Avdrag görs också för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn. Till följd av den slutgiltiga pris- och löne- omräkningen ökar utgiftsramarna med 0,9 miljarder kronor 2003 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2002. Förändringen berör främst utgiftsområdena 6 Totalförsvar samt 22 Kommunikationer, vars utgiftsramar höjs med drygt 0,6 miljarder kronor till följd av de nya beräkningarna. För 2004 medför den nya preliminära pris- och löneomräkningen att anslagsbeloppen ökar med 1,4 miljarder kronor i förhållande till beräkningen i budgetpro- positionen. Ramarna höjs inom de ovan angivna utgiftsområdena med sammantaget drygt 0,8 miljarder kronor. Volymer Utgiftsramarna kan också förändras till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regel- styrda system. De största volymförändringarna prognostiseras inom utgiftsområde 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp där utgifterna revideras upp främst till följd av att antalet förtidspensionärer antas öka. Upp- revideringarna uppgår till drygt 1,3 miljarder kronor 2003 och till ca 1,1 miljarder kronor 2004 jämfört med beräkningarna i budgetproposi- tionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer bidra till att utgiftsområdesramarna ökar med ca 1,5 miljarder kronor 2003 och med 0,9 miljarder kronor 2004 jämfört med beräkningen i budget- propositionen för 2002. Övriga ramförändringar Revideringar av ramarna kan också orsakas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny- tillkommen information, korrigeringar av tidi- gare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll. Dessa revideringar beräknas bidra till att utgifterna blir 3,6 miljarder kronor lägre 2003 och 3,3 miljarder kronor lägre 2004. Revi- deringarna berör flera utgiftsområden, men kan till största delen hänföras till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Nya beräkningar av bidrag till arbetslöshetsersättning tar hänsyn till att en mindre andel av de öppet arbetslösa, enligt Statistiska centralbyråns arbetskraftsunder- sökning, uppbär inkomstrelaterad ersättning. De nya beräkningarna är förklaringen till att utgifterna för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, i jämförelse med beräkningen i budgetpro- positionen för 2002, totalt sett beräknas bli lägre trots antaganden om högre arbetslöshet 2003 och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program 2003 och 2004. Minskning av anslagsbehållningar Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. På motsvarande sätt kan en myndighet använda tidigare sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag. Myndigheter med ramanslag har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam beräkningspost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbe- hållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndig- heternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Jämfört med bedömningen i budgetproposi- tionen för 2002 beräknas förbrukningen av anslagsbehållningar bli ca 1,5 miljarder kronor lägre 2003 och beräknas nu till totalt 1 miljard kronor 2003. Bedömningen är bl.a. gjord med hänsyn till historiska utfall. Områden med stor prognostiserad förbrukning av anslags- behållningar för 2003 är utgiftsområde 6 Total- försvar och utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. År 2004 beräknas ett antal utgiftsområden förbruka anslagsbehållningar. Störst förbrukning beräknas för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 21 Energi. 114

6.3

Takbegränsade utgifter 1997 2004

Riksdagen har tidigare tillkännagivit (bet. 2000/01: FiU16) att regeringen skall återkomma till riksdagen med utökad jämförande information över tiden vad gäller statsbudgetens utgifter. För att jämföra de takbegränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av totala tak- begränsade utgifter. Tidsserierna är angivna i 2002 års anslagsstruktur. Genom att utgifts- områdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972004 elimineras de skillnader som beror på att anslag före år 2002 kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än under perioden 2002 2004. Av tabell 6.6a och tabell 6.6b framgår hur resurserna fördelas varje år mellan de olika utgiftsområdena. Skillnader i fördelningen av utgifterna mellan åren kan bero på utgifts- reformer och utgiftsminskningar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem, engångshändelser och vissa tekniska för- ändringar. Tabell 6.6a har inte rensats för tekniska förändringar som givit upphov till tekniska justeringar av utgiftstaket eller till följd av att betalningsansvaret för vissa utgifter flyttats mellan statsbudgeten och ålderspensions- systemet utanför statsbudgeten (socialförsäk- ringssektorn före 1999). Förändrad beskattning av vissa transfereringar (som påverkar utgifts- områdesramarna men inte de totala utgifterna på grund av samtidig justering av bidragen till kommunerna) har inte heller beaktats. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför för ikraftträdandeåret större sådana tekniska effekter i fotnoter till tabellerna. PROP. 2001/02:100 I tabell 6.6b, som visar utgifterna per utgiftsområde som andel av totala takbegränsade utgifter, särredovisas även en för större tekniska förändringar justerad utgiftsandel (i kursiv stil). Justering för teknisk förändring görs i dessa fall för åren före det att förändringen ägde rum, med lika stor relativ andel av de takbegränsade ut- gifterna som för ikraftträdandeåret. De justerade beloppen är approximativa men ger en över- siktlig bild av hur fördelningen av utgifterna har förändrats över tiden. De tekniska förändringar som påverkat jämförbarheten av de takbegränsade utgifterna mest är förändringar till följd av ålderspensions- reformen (se prop. 1998/99:1 Bilaga 3). Reformen som trädde i kraft 1999 innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonden och premie- pensionssystemet. Vidare innebar reformen att ramarna för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgifts- område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt utgifterna för ålderspensionssystemet påverkades kraftigt. Ett annat exempel på en redovisningsteknisk skillnad är att arbets- skadefonden t.o.m. 1998 redovisades utanför statsbudgeten medan den fr.o.m. 1999 redovisas på statsbudgeten. Därutöver skall hänsyn tas till att anslagen för förvaltningsändamål 2000 ökade till följd av ändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna. Förändringen var saldoneutral men ökade utgifterna för förvalt- ningsanslagen med totalt 5 miljarder kronor. Den ändrade finansieringsprincipen för avtals- försäkringarna gav ökade utgifter främst på personalintensiva utgiftsområden, såsom utgifts- område 6 Totalförsvar och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som ökade utgifterna med 1,4 respektive 1,6 miljarder kronor under 2000 i jämförelse med 1999 (se prop. 1999/2000:1). 115 PROP. 2001/02:100 Tabell 6.6 a Utgifter 19972004, utfall 19972001, prognos 2002, beräknat 20032004 (miljarder kronor) Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2002

Utgiftsområden

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

1

Rikets styrelse

5,6

6,1

6,5

6,7

7,3

7,4

7,4

7,7

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

10,6

10,0

9,1

8,9

9,6

9,0

9,5

9,7

3

Skatt, tull och exekution

7,0

7,2

7,3

7,6

7,8

8,1

8,3

8,5

4

Rättsväsendet

19,9

20,1

20,9

21,9

22,8

24,0

24,4

25,4

5

Internationell samverkan

0,8

0,8

1,0

1,1

1,2

1,2

1,2

1,2

6

Totalförsvar

40,9

42,4

44,3

46,2

44,9

46,3

45,3

45,4

7

Internationellt bistånd

12,1

11,5

12,4

15,3

17,0

16,0

17,1

19,0

8

Invandrare och flyktingar

3,6

4,2

4,4

4,5

5,3

6,5

5,2

4,7

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

24,2

23,1

24,5

28,6

29,5

31,4

33,2

35,3

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1

35,7

39,7

88,5

97,9

107,3

113,0

118,3

123,5

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2

63,1

62,7

34,5

33,5

33,8

33,6

52,5

51,4

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn 3

32,6

35,9

41,2

44,6

48,3

49,8

52,1

54,0

13

Arbetsmarknad 4

81,3

75,8

75,4

65,6

58,6

60,1

57,4

56,1

14

Arbetsliv

1,4

1,1

1,2

1,3

1,0

1,0

1,1

1,1

15

Studiestöd 5

16,0

21,9

19,7

19,7

19,1

21,8

22,8

24,1

16

Utbildning och universitetsforskning

25,1

27,7

29,1

31,4

33,3

41,2

42,8

44,6

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

7,2

7,3

7,6

7,6

7,8

8,1

8,3

8,5

18

Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande

30,8

22,2

17,1

11,7

10,4

9,1

9,4

9,3

19

Regional utjämning och utveckling

2,9

3,4

3,7

3,0

3,3

3,5

3,4

3,4

20

Allmän miljö- och naturvård

1,9

1,7

1,9

2,0

2,4

2,8

3,4

4,2

21

Energi

0,6

0,9

1,1

1,7

2,0

2,0

1,3

1,3

22

Kommunikationer

24,3

27,2

25,4

25,2

24,3

24,4

26,0

29,0

23

Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. näringar

10,9

11,8

11,9

9,7

16,6

11,0

14,5

14,5

24

Näringsliv

3,1

2,8

3,2

3,8

3,3

3,4

3,4

3,3

25

Allmänna bidrag till kommuner 6

87,3

96,8

102,5

97,5

100,6

101,9

93,8

95,9

26

Statsskuldsräntor m.m. 7

98,4

113,4

89,9

90,2

81,3

60,7

57,9

55,4

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

20,2

21,2

20,9

22,3

23,3

18,6

24,1

23,6

Minskning av anslagsbehållningar

1,0

3,0

Summa utgiftsområden

667,6

699,1

705,2

709,6

722,0

715,7

744,9

763,0

Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor

569,2

585,7

615,3

619,4

640,8

655,0

687,1

707,7

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8

129,7

132,3

136,2

140,7

145,5

153,1

154,2

162,8

Takbegränsade utgifter

698,9

718,0

751,5

760,0

786,3

808,1

841,2

870,5

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,9

2,8

7,5

Utgiftstak för staten

723,0

720,0

753,0

765,0

791,0

809,0

844,0

878,0

1

1999 ökar utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av 

ålders-pensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfs in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 2,9 mdkr när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas och ersätts av högre förtidspensioner.

2

1999 minskar utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökar samtidigt med 0,6 mdkr när delpensioner lyfts in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpens. förs över från ålderspens.syst. vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (9,5 mdkr).

3

1999 ökar utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen.

4

1999 ökar utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen.

5

1999 ökar utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen.

6

Sammantaget sker tekniska förändringar på UO 25 med 

-4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -8,0 mdkr 2003. Inkomstskattereformerna 20002002 innebär att statsbidragen till kommunerna sänks med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. 2001 höjs statsbidraget med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. 2002 höjs statsbidraget med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigt sänks statsbidraget 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackavgifter ersätts med en skattereduktion. 2003 sänks statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomsterna beräknas öka med 9,5 mdkr när ny garantipension införs. Sänkningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökar med 2,9 mdkr i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas (se UO11). Vidare höjs statsbidraget 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersätts med avdrag.

7

Ingår ej i takbegränsade utgifter. För jämförbarhet anges dock även statsskuldsräntorna som andel av takbegränsade utgifter i tabell 6.6 b.

8

1999 ökar utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen (se prop. 1998/99:1 bilaga 3). 2003 minskar utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen förs över till statsbudgetens utgiftsområde 11.

116 PROP. 2001/02:100 Tabell 6.6 b Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972004. Utfall 19972001, prognos 2002 och beräknat 20032004

Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2002. (Justerat för tekniska förändringar anges i kursiv stil)

Utgiftsområden

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

1

Rikets styrelse

0,8

0,9

0,9

0,9

0,9

0,9

0,9

0,9

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,5

1,4

1,2

1,2

1,2

1,1

1,1

1,1

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

4

Rättsväsendet

2,8

2,8

2,8

2,9

2,9

3,0

2,9

2,9

5

Internationell samverkan

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

6

Totalförsvar

5,9

5,9

5,9

6,1

5,7

5,7

5,4

5,2

7

Internationellt bistånd

1,7

1,6

1,7

2,0

2,2

2,0

2,0

2,2

8

Invandrare och flyktingar

0,5

0,6

0,6

0,6

0,7

0,8

0,6

0,5

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

3,5

3,2

3,3

3,8

3,8

3,9

3,9

4,1

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1

5,1

5,5

11,8

12,9

13,6

14,0

14,1

14,2

10

Justerad för teknisk förändring 1

11,0

11,4

12,1

13,2

14,0

14,3

14,1

14,2

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2

9,0

8,7

4,6

4,4

4,3

4,2

6,2

5,9

11

Justerad för teknisk förändring 2

7,2

6,9

6,5

6,4

6,3

6,1

6,2

5,9

12

Ekonomisk trygghet för familj och barn 3

4,7

5,0

5,5

5,9

6,1

6,2

6,2

6,2

12

Justerad för teknisk förändring 3

5,3

5,7

5,5

5,9

6,1

6,2

6,2

6,2

13

Arbetsmarknad 4

11,6

10,6

10,0

8,6

7,5

7,4

6,8

6,4

13

Justerad för teknisk förändring 4

12,0

10,9

10,0

8,6

7,5

7,4

6,8

6,4

14

Arbetsliv

0,2

0,2

0,2

0,2

0,1

0,1

0,1

0,1

15

Studiestöd 5

2,3

3,1

2,6

2,6

2,4

2,7

2,7

2,8

15

Justerad för teknisk förändring 5

2,4

3,1

2,6

2,6

2,4

2,7

2,7

2,8

16

Utbildning och universitetsforskning

3,6

3,9

3,9

4,1

4,2

5,1

5,1

5,1

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

18

Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande

4,4

3,1

2,3

1,5

1,3

1,1

1,1

1,1

19

Regional utjämning och utveckling

0,4

0,5

0,5

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

20

Allmän miljö- och naturvård

0,3

0,2

0,3

0,3

0,3

0,3

0,4

0,5

21

Energi

0,1

0,1

0,1

0,2

0,2

0,2

0,2

0,1

22

Kommunikationer

3,5

3,8

3,4

3,3

3,1

3,0

3,1

3,3

23

Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. näringar

1,6

1,6

1,6

1,3

2,1

1,4

1,7

1,7

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,4

0,5

0,4

0,4

0,4

0,4

25

Allmänna bidrag till kommuner 6

12,5

13,5

13,6

12,8

12,8

12,6

11,1

11,0

25

Justerad för teknisk förändring 6

10,1

11,1

11,2

11,1

11,4

11,7

11,1

11,0

26

Statsskuldsräntor m.m. 7

14,1

15,8

12,0

11,9

10,3

7,5

6,9

6,4

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2,9

3,0

2,8

2,9

3,0

2,3

2,9

2,7

Minskning av anslagsbehållningar

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,1

0,3

Summa utgiftsområden

95,5

97,4

93,8

93,4

91,8

88,6

88,6

87,7

Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor

81,4

81,6

81,9

81,5

81,5

81,1

81,7

81,3

Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8

18,6

18,4

18,1

18,5

18,5

18,9

18,3

18,7

Justerad för teknisk förändring 8

18,3

18,2

17,3

17,7

17,7

18,1

18,3

18,7

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

Budgeteringsmarginal

3,5

0,3

0,2

0,7

0,6

0,1

0,3

0,9

Utgiftstak för staten

103,5

100,3

100,2

100,7

100,6

100,1

100,3

100,9

Fotnoter se tabell 6.6.a. 117 PROP. 2001/02:100 Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts under perioden 19972004 (se tabell 6.7 b). Över hälften av utgiftsområdena uppvisar en liten eller ingen förändring över tiden av utgiftsområdets andel av de totala utgifterna under utgiftstaket. De största förändringarna berör transfererings- intensiva utgiftsområden. Under perioden minskar utgiftsandelen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande kraftigt, medan utgiftsandelen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar. Till de utgiftsområden som ökar mest hör också utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. Under perioden 19972004 har de makro- ekonomiska förutsättningarna varierat. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebär ned- gången i den öppna arbetslösheten, från 8,0 procent av arbetskraften 1997 till prognos- tiserade 3,9 procent av arbetskraften 2004, väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program har minskat kraftigt under perioden. Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda system. De största volymförändringarna under perioden 19972004 återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Både antalet sjukdagar och antalet förtidspensionärer ökar kraftigt under perioden. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningen av arealersättning flyttades från 2000 till 2001 och sedan från 2002 till 2001. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar störst förändringar som andel av tak- begränsade utgifter mellan 1997 och 2004. Utgiftsområde 6 Totalförsvar Under perioden 19972004 minskar utgifterna för Totalförsvar som andel av de takbegränsade utgifterna med 0,7 procentenheter, vilket främst beror på den försvarsomställning som riksdagen tidigare beslutat om. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för Internationellt bistånd beräknas öka från 12,1 miljarder kronor 1997 till 19 miljarder kronor 2004. Som andel av de tak- begränsade utgifterna ökar utgiftsområdet med 0,5 procentenheter mellan 1997 och 2004. Utgifterna för anslaget Biståndsverksamhet har stigit med drygt 4 miljarder kronor mellan 1997 och 2001. Utgifterna för biståndsverksamheten beräknas öka med ytterligare knappt 3 miljarder kronor 20022004. Biståndsramen har ökat från 0,7 procent av BNI 1997 till 0,86 procent av BNI (plus 200 miljoner kronor) 2004. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet ökar med drygt 11 miljarder kronor mellan 1997 och 2004 eller med ca 0,6 procentenheter som andel av totala utgifter under utgiftstaket. Cirka 5 miljarder kronor av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistansersättning. Under perioden ökar antalet assistansberättigade med drygt 4 000 personer. Samtidigt ökar det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person med ca 25 timmar per vecka. Resterande del av ökningen kan hänföras till ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Utgifterna för Sjukpenning och rehabilitering m.m. (exkl. statliga ålderspensionsavgifter) har stigit med knappt 24 miljarder kronor 1997 2001, främst till följd av ökad sjukfrånvaro, men också till följd av förkortad sjuklöneperiod fr.o.m. april 1998 samt höjd ersättningsnivå (till 80 procent) fr.o.m. januari 1998. Antalet sjukdagar har stigit från 47,6 miljoner 1997 till 102,4 miljoner 2001. Utgifterna förväntas fortsätta öka under 2002. Även utgifterna för Förtidspensioner har stigit kraftigt under perioden. Antalet förtidspensionärer har stigit från 423 000 år 1997 till 454 000 år 2001. Justerat för tekniska förändringar ökar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna, med drygt 3 procentenheter under perioden 1997 2004.

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tekniska förändringar medför att utgifterna för Ekonomisk trygghet vid ålderdom varierar 118 kraftigt under perioden 19972004 (se tabell 6.7a, not 2). Justerat för tekniska förändringar minskar utgifterna under perioden med ca 1,3 procentenheter som andel av de takbegränsade utgifterna. Antalet personer utan ATP minskar stadigt och den genomsnittliga ATP-nivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen under perioden till att de reala pensionerna höjs enligt prognosen. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från stats- budgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för Allmänna barnbidrag ökade från 14,4 miljarder kronor 1997 till 21,1 miljarder kronor 2001. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts från 7 680 kronor 1997 till 11 400 kronor per barn och år fr.o.m. 2001. Föräldraförsäkringen ökade med ca 5 miljarder kronor under perioden 19972001. Rensat för införandet av statliga ålderspensions- avgifter förklaras ökningen främst av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. Under perioden 20012004 beräknas utgifterna öka med ca 5,2 miljarder kronor. Från och med 2000 ökar antalet födda barn enligt SCB:s befolkningsprognos. Fler födda barn tillsammans med ett antal beslutade eller aviserade reformer, löneutvecklingen, och pappornas successivt ökande användning av försäkringen förklarar utgiftsutvecklingen under perioden 20012004. Utgiftsområdets utgifts- andel beräknas öka med ca 1 procentenhet under perioden 19972004.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgifterna för Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. samt Köp av arbetsmarknadsutbildning (exkl. statliga ålders- pensionsavgifter) har minskat med ca 23 miljarder kronor 19972001. Antalet öppet arbetslösa har sjunkit från 342 000 personer 1997 till 175 000 personer 2001. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program har under samma period minskat med 80 000 personer till 111 000 personer 2001. Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden har även inneburit minskade utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning. Justerat för tekniska förändringar minskar utgiftsområdets utgifter PROP. 2001/02:100 som andel av de totala utgifterna, med 5,6 procentenheter under perioden 19972004.

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökar kraftigt från 25,1 miljarder kronor 1997 till 44,6 miljarder kronor 2004, varför utgiftsområdets utgiftsandel ökar med ca 1,5 procentenheter under perioden. Flera stora reformer införs under perioden. Bland annat införs maxtaxa i barnomsorg 2002 och en satsning görs på fler vuxna i skolan genom ett bidrag till personalförstärkning i skolan. Ökningen förklaras vidare av en fortsatt ut- byggnad av högskolor, universitet och forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna för Räntebidrag m.m. har minskat från 20,8 miljarder kronor 1997 till 1,7 miljarder kronor 2001 till följd av tidigare beslutade för- ändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna för Bostadsbidrag har under samma period sjunkit med 2,2 miljarder kronor till 4 miljarder kronor 2001. Som andel av de tak- begränsade utgifterna minskar utgiftsområdet med hela 3,3 procentenheter mellan 1997 och 2004. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska regleringar har utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna ökat med 0,9 procentenheter mellan 1997 och 2004. Förstärkningarna syftar till att värna kvaliteten i vården och omsorgen och att minska behovet av att höja kommunalskatterna. Totalt höjs nivån på de generella statsbidragen till kommuner och landsting med ca 28 miljarder kronor under perioden 19972004.

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för Räntor på statsskulden har sjunkit från 98 miljarder kronor 1997 till 81 miljarder kronor 2001. Utgifterna beräknas minska till 55 miljarder kronor 2004. Den kraftiga utgifts- minskningen beror i huvudsak på två faktorer: lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Under perioden förfaller lån som löper till en relativt hög kupongränta. Dessa lån ersätts successivt med nya lån som löper till en lägre ränta. Stats- skulden beräknas minska med ca 280 miljarder kronor från och med 1997 till och med 2004. 119 PROP. 2001/02:100

6.4

Ändrat namn på utgiftsområde

Regeringens förslag: Utgiftsområde 6 ändrar namn till Försvar samt beredskap mot sårbarhet.

Bakgrund: Regeringen har i prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret och i prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap poängterat vikten av en helhetssyn i planeringen av åtgärder för svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap. För att tydliggöra denna helhetssyn bör utgiftsområde 6 byta namn från Totalförsvar till Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Genom detta namnbyte synliggörs den nya inriktningen på högsta strukturella nivå. Förslaget medför ändring i riksdagsordningen. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1.

6.5

Utgiftsområde 

127 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten I följande avsnitt gör regeringen en kortfattad beskrivning av varje utgiftsområde och ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabellform redovisas utfall för 2001, anvisade medel i statsbudgeten för 2002 (inkluderar inte förslag på tilläggsbudget), prognos för 2002 samt konsekvensberäkningar för åren 20032004.

Utgiftsprognoserna för budgetåret 2002 avvi- ker i vissa fall från anvisade medel på stats- budgeten. Detta beror bl.a. på att anslags- sparanden och reservationer förbrukas, nu föreslagna förändringar på tilläggsbudget samt på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. I diagram 6.1 visas större förändringar mellan statsbudgeten för 2002 och konsekvensberäk- ningen för 2004. Dessa förändringar kommen- teras kortfattat under de berörda utgiftsom- rådena. Diagram 6.1 Större utgiftsförändringar mellan stats- budgeten för 2002 och konsekvensberäkningen för 2004 Miljarder kronor

7 Internationellt bistånd

4,0

9 Hälsovård, sjukvård

4,2

15,1

10 Ek. tryggh. sjukdom 

17,9

11 Ek. tryggh. ålderdom

12 Ek. tryggh. familjer 

4,2

13 Arbetsmarknad

4,6

22 Kommunikation

-3,0

25 Allm. bidrag kommuner

9,4

ÅP-systemet

-5

0

5

10

15

20

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

5 413

7 284

7 404

7 357

7 703

Utgiftsområdet omfattar politikområdet De- mokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, Riksdagens ledamöter och partier m.m., Riksdagens förvaltningskostnader, Riks- dagens ombudsmän, justitieombudsmännen, Regeringskansliet m.m., Stöd till politiska partier samt Expertgruppen för EU-frågor. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 7,3 miljarder kronor, varav anslaget Regerings- kansliet m.m. svarar för ca 5 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löne- omräkning med 48 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetproposi- tionen för 2002. 120 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

2 122

8 754

9 013

9 528

9 706

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 8,8 miljarder kronor, varav Effektiv statsförvaltning svarar för ca 8,3 milj- arder kronor och Finansiella system och tillsyn för ca 0,5 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med 348 miljoner kronor i jäm- förelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Förändringen består till största delen av en ökning av anslaget 1:14 Statliga tjänstepensioner med totalt 327 miljoner kronor. Tidigare har anslaget varit lägre än de prognostiserade utgifterna och differensen har täckts med det anslagssparande som finns för anslaget. Regeringen avser att dra in anslagssparandet och anslaget höjs därför för att motsvara de prognostiserade utgifterna. Denna förändring har ingen utgiftseffekt. Från och med 2003 upphör inkomstprövningen av änke- pensioner. Då statliga tjänstepensioner är samordnade med änkepensionen innebär detta en beräknad minskning av utgifterna under anslaget med 90 miljoner kronor. Till följd av ny pris- och löneomräkning ökar utgiftsområdet med 21 miljoner kronor.

Det pensionsavtal som parterna slöt på det statliga avtalsområdet den 1 februari 2002 kommer att få statsfinansiella effekter. Avtalet har slutits med förbehåll om regeringens godkännande. Initialt kommer statsbudgetens saldo att försvagas, men på sikt förväntas förändringarna vara saldoneutrala. Regeringen avser att återkomma till riksdagen i budgetpropositionen för 2003 och då föreslå riksdagen att fatta erforderliga beslut så att avtalet kan träda i kraft 2003. Beräkningar över de statsfinansiella effekterna kommer då också att redovisas. I konsekvensberäkningarna för 2003 och 2004 har avtalet inte beaktats. PROP. 2001/02:100 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

6 432

8 058

8 133

8 311

8 513

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. För 2002 uppgår utgifts- ramen enligt statsbudgeten till 8,1 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 44 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetproposi- tionen för 2002. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

24 149

23 641

24 029

24 385

25 377

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 23,6 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med 99 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Såsom tidigare aviserats tillförs utgiftsområdet 100 miljoner kronor 2003 och 600 miljoner kronor 2004. Medlen skall huvudsakligen användas till en fortsatt förstärkning av polisen. Utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

3 015

1 162

1 189

1 168

1 173

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ut- rikes- och säkerhetspolitik och avser från 2002 bidrag till vissa internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om 121 PROP. 2001/02:100 Sverige i utlandet, nedrustnings- och säker- hetspolitiska frågor samt Europainformation. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till 1,2 miljarder kronor. Från 2003 minskas beräknas resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 2 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. Utgiftsområde 6 Totalförsvar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

44 895

45 810

46 305

45 269

45 387

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Total- försvar och Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 45,8 miljarder kronor, varav Totalförsvar svarar för ca 44,7 miljarder kronor och Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar svarar för ca 1,1 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 344 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetproposi- tionen för 2002. Utgiftsområdet minskar 2003 som en följd av försvarsomställningen. Regeringen föreslår att utgiftsområde 6 byter namn från Totalförsvar till Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

16 989

15 044

16 023

17 079

18 999

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inter- nationellt utvecklingssamarbete samt Samarbete med Central- och Östeuropa. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 15 miljarder kronor varav 14,3 miljarder kronor till Internationellt utvecklingssamarbete och 0,7 miljarder kronor till Samarbete med Central- och Östeuropa. Den totala biståndsramen för 2003 uppgår till 18,9 miljarder kronor vilket motsvarar 0,81 procent av bruttonationalinkomsten (BNI). Från biståndsramen avräknas vissa asylkost- nader, medel för EU:s gemensamma bistånd, vissa FN-bidrag samt administration. Förändringen av biståndsramen mellan 2002 och 2004 beräknas till 4,7 miljarder kronor. Biståndsramen ökar från 0,74 procent av BNI 2002 till 0,86 procent av BNI plus 200 miljoner kronor 2004. Från 2003 minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med 465 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Detta förklaras främst av högre avräkningar. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

5 282

5 239

6 459

5 193

4 678

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstads- politik och Minoritetspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 5,2 mil- jarder kronor, varav Migrationspolitiken svarar för ca 2,7 miljarder kronor och Integrations- politiken för ca 2,4 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 3 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

29 492

31 129

31 433

33 218

35 318

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten 122 till 31,1 miljarder kronor, varav läkemedels- förmånen svarar för 17,6 miljarder kronor. I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002 minskar utgifts- området 2003 med 325 miljoner kronor medan det ökar med 129 miljoner kronor 2004. Skillnaderna beror på förändrade antaganden om utgifterna för assistansersättningen samt ny pris- och löneomräkning. Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet 300 miljoner kronor 2003 vilket är ett led i satsningen för att förbättra tandvårdsstödet för äldre. Utgiftsramen beräknas öka med ca 4 miljarder kronor under perioden 20012004 till totalt 35,3 miljarder kronor 2004. Denna ökning beror främst på utvecklingen av anslagen för assistansersättningen och bidrag för läkemedels- förmånen. Kostnaderna för assistansersättningen beräknas öka med ca 2 miljarder kronor till följd av förväntad ökning av antalet assistans- berättigade och assistanstimmar per individ. Bidrag för läkemedelsförmånen ökar med knappt 2 miljarder kronor i enlighet med den beräkning som framgår av överenskommelsen med Landstingsförbundet. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

107 316

108 357

112 980

118 280

123 502

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Er- sättning vid arbetsoförmåga. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 108,4 miljarder kronor, varav sjukpenning och rehabilitering svarar för 45,7 miljarder kronor, förtidspensioner för 47,8 miljarder kronor, arbetsskadeersättningar för 7,6 miljarder kronor och de allmänna försäkringskassorna för 5,3 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med 1,4 miljarder kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Ökningen beror på antagna utgiftsökningar för sjukpenning och förtidspension. Beräkningen förutsätter kraft- fulla åtgärder för att hejda utgiftsutvecklingen och minska sjuktalen i förhållande till dagens nivå. PROP. 2001/02:100 Som tidigare aviserats i budgetpropositionen för 2002 avser regeringen att föreslå en höjning av inkomsttaken i sjuk- och föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp från den 1 juli 2003 om det statsfinansiella läget så medger. I ramen för utgiftsområdet ligger därför utgiftsökningar i sjukförsäkringen motsvarande ca 0,8 miljarder kronor för 2003 och ca 1,6 miljarder kronor för 2004. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

33 839

33 535

33 551

52 524

51 406

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk äldrepolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 33,5 miljarder kronor, varav ålderspensioner svarar för ca 9,6 miljarder kronor, efterlevandepensioner för ca 13,5 miljarder kronor och bostadstillägg till pen- sionärer för ca 10,2 miljarder kronor. För 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med 669 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Detta är främst en följd av att utgifterna för bostadstillägg till pensionärer och efterlevandepensioner beräknas bli högre än tidigare beräknat. Den kraftiga utgiftsökningen mellan åren 2002 och 2003 beror i huvudsak dels på att utgifterna för den bosättningsbaserade folk- pensionen till pensionärer som även uppbär ATP (ca 7 miljarder kronor) flyttas från ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11, dels på att det särskilda grundavdraget (SGA) avskaffas 2003 (ca 9,5 miljarder kronor). Då SGA avskaffas omvandlas denna skatteförmån tillsammans med nuvarande bosättningsbaserade folkpension och pensions- tillskott till en beskattad garantipension på statsbudgetens utgiftssida. Utöver omvand- lingen till en beloppsmässigt högre brutto- förmån, blir utgifterna för den nya garanti- pensionen netto ca 1,3 miljarder kronor högre än utgifterna för det hittillsvarande grundskyddet. I enlighet med tidigare beslut tillförs utgiftsområdet även ca 700 miljoner kronor 2003 för införandet av ett äldreförsörjningsstöd. 123 PROP. 2001/02:100 Stödet införs för att personer över 65 år bosatta i Sverige skall garanteras en viss lägsta levnadsnivå. Sedan 1997 inkomstprövas den del av änke- pensionen som består av folkpension. Från och med 2003 upphör denna inkomstprövning vilket innebär att utgifterna för efterlevandepensioner beräknas öka med ca 800 miljoner kronor. Dessa ökade utgifter innebär ökade skatteintäkter uppgående till ca 250 miljoner kronor för landets kommuner. Statsbidraget till kommunerna nedjusteras därför med motsvarande belopp. En viss minskning sker även av utgifterna för statliga tjänstepensioner då dessa är samordnade med änkepensionen. Sammantaget innebär reformen ökade utgifter för statsbudgeten om ca 460 miljoner kronor. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

48 289

49 841

49 777

52 088

54 002

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ek- onomisk familjepolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till ca 49,8 miljarder kronor, varav barnbidraget svarar för ca 21 miljarder kronor och föräldraförsäkringen för ca 19,6 miljarder kronor. Utgiftsramen beräknas öka med ca 4,2 miljarder kronor mellan 2002 och 2004. Utgifterna för föräldraförsäkringen ökar med knappt 4 miljarder kronor till följd av stigande medelersättning och fler utbetalda dagar samt ett antal beslutade eller aviserade reformer. Beräknade resurser för utgiftsområdet min- skar med 201 miljoner kronor för 2003 och ökar med 186 miljoner kronor för 2004 i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpro- positionen för 2002. Minskningen 2003 förklaras till större delen av lägre utgifter för föräldraförsäkringen. Orsaken är främst ett lägre förväntat utnyttjande av den ytterligare pappa-/ mammamånaden. Utgiftsökningen för 2004 härrör bl.a. från anslaget pensionsrätt för barnår. Den 1 januari 2002 förlängdes föräldraför- säkringen genom att ytterligare en pappa-/ mammamånad infördes. Budgeteffekten upp- kommer dock först 2003. Utgiftsökningar med anledning av denna reform beräknas till ca 0,5 miljarder kronor år 2003 och ca 1 miljard kronor år 2004. Grundnivån i föräldraförsäkringen höjdes från 60 till 120 kronor per dag den 1 januari 2002. Som tidigare aviserats i 2001 års ekonomiska vårproposition avser regeringen att höja grund- nivån till 150 kronor den 1 januari 2003 och till 180 kronor den 1 januari 2004. I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i föräldra- försäkringen därför beaktats med ca 100 miljoner kronor år 2003 och ca 200 miljoner kronor år 2004. Som tidigare aviserats i budgetpropositionen för 2002 avser regeringen att höja inkomsttaken i såväl sjuk- som föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp från den 1 juli 2003 om det statsfinansiella läget så medger. I ramen för utgiftsområdet har utgiftsökningar i föräldra- försäkringen med anledning av en höjning av inkomsttaken beaktats med ca 0,3 miljarder kronor år 2003 och ca 0,6 miljarder kronor år 2004. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

58 627

58 915

60 075

57 385

56 120

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 58,9 miljarder kronor, varav bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd svarar för ca 36 miljarder kronor. De beräknade resurserna för utgiftsområdet minskas med ca 1,2 miljarder kronor 2003 och med ca 2,0 miljarder kronor 2004 i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetproposi- tionen för 2002. Nya beräkningar av hur stor andel av de arbetslösa som uppbär inkomst- relaterad arbetslöshetsersättning medför att utgifterna för arbetslöshetsersättningen beräknas bli lägre i förhållande till de beräknade utgifterna i budgetpropositionen för 2002. Enligt tidigare beslut beräknas 100 miljoner kronor för åtgärder för minskad deltids- arbetslöshet 20032004. I utgiftsområdesra- marna beräknas även 500 miljoner kronor för finansiering av den höjning av högsta och lägsta dagersättningen inom arbetslöshetsförsäkringen som gjordes den 2 juli 2001. I utgifts- 124 områdesramarna beräknas även, enligt tidigare beslut, 700 miljoner kronor 20032004 för ökade personalresurser på arbetsförmedlingarna samt 70 miljoner kronor 2003 för kompletterande utbildning för personer med utländsk högskole- utbildning inom bristyrken. Utgiftsområde 14 Arbetsliv

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

8 507

1 048

1 047

1 080

1 102

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ar- betslivspolitik och Jämställdhetspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 1,0 miljard kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 7 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. Utgiftsområde 15 Studiestöd

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

19 089

22 567

21 760

22 790

24 090

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ut- bildningspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 22,6 miljarder kronor. För 2003 minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med 318 miljoner kronor och för 2004 ökas beräknade resurser med 68 miljoner kronor i jämförelse med de beräknade ramarna i budgetpropositionen för 2002. Förändringen i utgiftsområdesramen för 2003 jämfört med budgetpropositionen för 2002 förklaras främst av lägre studerandevolymer inom vuxen- utbildning och eftergymnasial utbildning. Jämfört med budgetpropositionen för 2002 görs för 2003 och 2004 även ett högre antagande om ränta, och för 2003 även om prisbasbelopp, vilket medför högre utgifter för studiemedels- räntor respektive studiemedel. Från och med 2003 beräknas ökade utgifter med 300 miljoner kronor till följd av att PROP. 2001/02:100 studiebidraget till gymnasiestuderande enligt tidigare beslut skall utgå under tio månader mot nuvarande nio månader. Från och med 2003 beräknas, enligt tidigare beslut, även resurser inom utgiftsområdet för ett rekryteringsbidrag vid vuxenstudier i enlighet med förslag i propositionen Rekryteringsbidrag vid vuxen- studier (prop. 2001/02:161). Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

33 259

41 447

41 170

42 806

44 590

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Ut- bildningspolitik, Forskningspolitik samt del av politikområdet Storstadspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 41,4 miljarder kronor, varav Utbildningspolitik svarar för 38,5 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 23 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetropositionen för 2002. Bidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem ökar med 1 miljard kronor för 2003 till 2,5 miljarder kronor och ytterligare 1 miljard kronor för 2004 till 3,5 miljarder kronor. Enligt tidigare beslut tillförs detta utgifts- område och utgiftsområde 15 Studiestöd sammanlagt ytterligare 500 miljoner kronor från och med 2003 för en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och hög- skolor. I beloppet ingår de utökade kostnaderna för studiemedel. Utöver detta tillförs 500 miljoner kronor för grundforskning och forskarutbildning. I utgiftsområdesramen har även enligt tidigare beslut beräknats ytterligare 100 miljoner kronor från och med 2003 för kvalitetsfrämjande åtgärder inom humanistiskt, teologiskt, juridiskt och samhällsvetenskapligt utbildningsområde. 125 PROP. 2001/02:100 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

7 814

8 107

8 131

8 306

8 505

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kul- turpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Utbild- ningspolitik och Forskningspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 8,1 miljarder kronor, varav Kulturpolitik svarar för ca 4,8 miljarder kronor och Utbildningspolitik (Folkbildning) för ca 2,6 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 25 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetproposi- tionen för 2002. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

10 434

9 529

9 078

9 427

9 279

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 9,5 miljarder kronor, varav Bostadspolitik svarar för ca 2,7 miljarder kronor, Regional samhällsorga- nisation för ca 2,0 miljarder kronor, Ekonomisk familjepolitik för ca 4,0 miljarder kronor och Miljöpolitik för ca 0,8 miljarder kronor. Beräknade resurser för utgiftsområdet mins- kar med 74 miljoner kronor för 2003 och 58 miljoner kronor för 2004 i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. Detta är en följd av att utgifterna för bostadsbidrag beräknas bli lägre på grund av att färre familjer blir berättigade till bostadsbidrag. Utgifterna för räntebidrag beräknas minska på grund av en något lägre nyproduktion och ombyggnad av bostäder. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 12 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetproposi- tionen för 2002. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

3 258

3 563

3 459

3 433

3 433

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Re- gional utvecklingspolitik och del av politik- området IT, tele och post. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 3,6 miljarder kronor, varav Regional utvecklings- politik svarar för ca 3,3 miljarder kronor. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

2 153

3 125

2 762

3 362

4 182

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 3,1 miljarder kronor, varav politikområdet Miljöpolitik svarar för ca 2,8 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 9 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet resurser för bl.a. bevarande av biologisk mångfald, sanering av förorenade områden och lokala investeringsprogram för klimatåtgärder under åren 2003 och 2004. 126 Utgiftsområde 21 Energi

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

1 950

2 132

1 963

1 321

1302

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till ca 2,1 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 5 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. I proposition 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning föreslås åtgärder som kommer att påverka beräknade utgifter för 2003 och 2004. Regeringen avser att återkomma till anslags- frågorna i budgetpropositionen för 2003. Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

24 568

24 469

24 369

25 980

29 046

Utgiftsområdet omfattar politikområdet Tran- sportpolitik och delar av politikområdet IT, tele och post. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 24,5 miljarder kronor, varav Transportpolitik svarar för 23,7 miljarder kronor och IT, tele och post svarar för ca 0,7 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 254 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetproposi- tionen för 2002. Utgiftsramen beräknas öka med 4,6 miljarder kronor mellan 2002 och 2004. Ökningen beror främst på att utgiftsområdet enligt tidigare beslut tillförs 0,5 miljarder kronor från 2003 och 2,8 miljarder kronor från 2004. Medlen från 2004 skall i enlighet med regeringens proposition om Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) användas till ambitionshöjningar avseende infrastruktur- PROP. 2001/02:100 satsningar. Pris- och löneomräkningen över perioden uppgår till ca 1,2 miljarder kronor. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

16 627

10 839

11 034

14 461

14 465

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av politik- områdena Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 10,8 miljarder kronor, varav Livsmedelspolitik svarar för 4,3 miljarder kronor, Landsbygdspolitik för 4,1 miljarder kronor och Utbildningspolitik för 1,2 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneom- räkning med 4 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002. I samband med riksdagens behandling av statsbudgeten för 2002 tidigarelades utbetal- ningen av 2001 års arealstöd, motsvarande 3,5 miljarder kronor, till 2001. Samtidigt mins- kades anslaget för arealstöd 2002 med motsvarande belopp, vilket förklarar den lägre anslagsnivån 2002. Utgiftsområde 24 Näringsliv

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

3 348

3 410

3 363

3 422

3 298

Utgiftsområdet omfattar politikområdena Nä- ringspolitik, Utrikeshandel, export- och inve- teringsfrämjande, Konsumentpolitik samt delar av politikområdet Forskningspolitik. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 3,4 miljarder kronor, varav politikområdet Nä- ringsliv svarar för ca 1,6 miljarder kronor, Forskningspolitik för ca 1 miljard kronor och 127 PROP. 2001/02:100 Utrikeshandel, export- och investeringsfräm- jande för ca 0,6 miljarder kronor. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löne- omräkning med 14 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Efter 2003 upphör anslaget till Näringslivsutveckling i Östersjö- regionen (Östersjömiljarden 2). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

100 639

98 899

101 916

93 767

95 913

Utgiftsområdet omfattar politikområdet All- männa bidrag till kommuner. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 98,9 miljarder kronor. Mellan 2002 och 2004 minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med ca 3 miljarder kronor (se diagram 6.1). En del av förändringen är en konsekvens av tidigare beslut som påverkar kommuners och landstings skatteintäkter. Åtgärder som leder till ökade skatteintäkter för kommunsektorn är skattereduktion för allmän pensionsavgift, avskaffande av det särskilda grundavdraget (SGA) och skattereduktion för fackföreningsavgift. Höjningen av grundav- draget leder till minskade skatteintäkter för kommunsektorn. Sammantaget innebär dessa åtgärder att nivån på det generella statsbidraget 2003 minskas med ca 8,1 miljarder kronor. Från och med 2003 slopas inkomstprövningen av änkepensionen, vilket innebär ökade skatte- intäkter för kommunerna med ca 0,25 miljarder kronor. Det generella statsbidraget minskas därför med motsvarande belopp från och med 2003. Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet 3,2 miljarder kronor för 2003. Av dessa medel avser 2,0 miljarder kronor en förstärkning av hälso- och sjukvården samt 1,2 miljarder kronor införandet av en allmän förskola för 4- och 5- åringar. 2004 tillförs utgiftsområdet ytterligare 1,0 miljard kronor avseende en fortsatt förstärkning av hälso- och sjukvården. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

81 260

63 327

60 693

57 860

55 360

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. ingår inte under utgiftstaket för staten eftersom regering och riksdag endast i begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. För 2002 uppgår utgiftsramen till 63,3 miljarder kronor, varav anslaget Räntor på statsskulden svarar för 63,1 miljarder kronor. Anslaget avräknas kassamässigt och påverkas i stor utsträckning av Riksgäldskontorets upplå- ningsteknik och låneplan för respektive år. De underliggande förklaringsvariablerna är skuldens storlek, ränte- och valutakurser samt låne- behovet. Då upplåning sker löpande och i genomsnitt på långa löptider kommer dessa faktorer att påverka utgifterna under flera år. Den primära förklaringen till de lägre utgifterna på utgiftsområdet under 2002 jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen för 2002 är lägre utländska räntenivåer samt en tidigarelagd räntebetalning under december 2001. För 2003 ökar utgifterna jämfört med budgetpropositionen för 2002 med 2,7 miljarder kronor, främst till följd av reviderade låneplaner. Ränteutgifterna minskar över åren till följd av att äldre lån med relativt hög ränta successivt ersätts med lån som löper till en lägre ränta samt av att statskulden fortsätter att minska fram till 2003. För 2003 beräknas utgifterna för utgiftsområdet minska med 2,8 miljarder kronor och för 2004 minskar utgifterna med ytterligare 2,5 miljarder kronor. 128 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

23 272

23 055

18 619

24 111

23 578

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till Europeiska gemenskapernas budget. För 2002 uppgår utgiftsramen enligt statsbudgeten till 23 miljarder kronor. Den aktuella utgiftsprognosen för 2002 uppgår till 18,6 miljarder kronor. Skillnaden mellan budgeterat belopp och utgiftsprognos beror framför allt på att EU-budgetens överskott för 2001 kommer att regleras genom en lägre avgift för 2002 och att betalningen av januariavgiften 2002 tidigarelades till december 2001. Avgiften beräknas på grundval av EU- budgeten för 2002 (i denna beräkning enligt kommissionens förslag till tilläggs- och ändringsbudget nr 2), uppräknad med utgifts- utvecklingen enligt det finansiella perspektivet och antaganden om den ekonomiska utveck- lingen. Från 2003 ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med 355 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen för 2002, främst beroende på ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Beräkningen av resursbehovet kommer att revideras i budgetpropositionen för 2003 på grundval av kommissionens förslag avseende EU-budgeten för 2003, inklusive reviderade avgiftsbaser för samtliga medlemsstater. PROP. 2001/02:100 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

Miljoner kronor

Utfall

Beräknat

Prognos

Beräknat

2001

2002

2002

2003

2004

145 508

153 414

153 106

154 164

162 803

Området omfattar ålderspension i form av tilläggspension, ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP, inkomstpension och premiepension. För 2002 uppgår de totala utgifterna enligt beräkningen i budgetpropositionen för 2002 till 153,4 miljarder kronor. För 2003 ökas beräknade resurser för ålders- pensionssystemet med 71 miljoner kronor i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen för 2002. Utgifterna för ålderspensionerna ökar årligen. Detta beror dels på en trendmässig ökning av den genomsnittliga ATP-nivån, dels på indexeringen av pensionerna som från och med 2002 är kopplad till inkomstutvecklingen i hela samhället. År 2003 förs kostnaderna för den bosätt- ningsbaserade folkpensionen till pensionärer som även uppbär ATP, från ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten till garanti- pensionsanslaget på utgiftsområde 11. Denna överföring av kostnader uppgår till ca 7 miljarder kronor och justerat för denna tekniska förändring är utgiftsökningen för ålderspen- sionssystemet således kraftigare än vad ovan- stående tabell visar. 129

7 Tilläggsbudget PROP. 2001/02:100

7

Tilläggsbudget

7.1

Förslag till tilläggsbudget till 

Skälen för regeringens förslag: 

Personer med

statsbudgeten för 2002 Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som nu kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med 6 451 miljoner kronor netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till 9 370 miljoner kronor och de föreslagna minskningarna uppgår till 2 919 miljoner kronor. Efter de föreslagna åtgärderna uppgår bud- geteringsmarginalen till 0,9 miljarder kronor för år 2002. utländskt medborgarskap har enligt vallagen (1997:157) rösträtt vid och är valbara i val till kommunala församlingar. Inför 1998 års val anvisade riksdagen 12 400 000 kronor som regeringen fördelade till riksdagspartierna för information till invandrare (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). I 1998 års val sjönk ändå valdeltagandet även för kategorin röstberättigade med utländskt medborgarskap. Regeringen anser därför att 30 000 000 kronor bör tillföras för ändamålet inför 2002 års val. Finansiering sker delvis genom att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier minskas med 3 800 000 kronor. Detta innebär inte att stödet till de politiska partierna minskar. Från anslaget betalas även kostnader för administrationen av de allmänna valen. En del i detta är förtidsröstningen på Posten AB:s postkontor. Mot bakgrund av de struktur- förändringar som Posten AB för närvarande

7.2

Tilläggsbudget per utgiftsområde genomgår bedömer regeringen att kostnaderna

7.2.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

46:1 Allmänna val I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 215 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 46:1 

Allmänna val

ökas med 55 000 000 kronor. Anslaget 90:6 Stöd till politiska partier minskas med 3 800 000 kronor. för att bibehålla den höga ambitionsnivån för poströstningen kommer att bli högre än tidigare beräknat. Regeringen anser därför att ytterligare 25 000 000 kronor bör tillföras för ändamålet. Sammantaget skall anslaget 46:1 Allmänna val ökas med 55 000 000 kronor. 90:5 Regeringskansliet m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 998 149 000 kronor. 133 PROP. 2001/02:100 Regeringens förslag: Anslaget 90:5 

Regerings- kansliet m.m. 

ökas med 75 400 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Försvagningen av den svenska kronan mot framför allt USD, har för utrikesrepresentationen medfört en kursförlust uppgående till 75 400 000 kronor. Regeringen anser att anslaget 90:5 

Regerings- kansliet m.m. 

bör ökas med detta belopp.

7.2.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

1:6 Statistiska centralbyrån I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 394 439 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 1:6 

Statistiska centralbyrån 

ökas med 2 825 000 kronor. Finan- siering sker genom att anslaget 1:1 

Konjunk- turinstitutet 

minskas med 2 825 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Konjunktur- institutet har statistikansvar för enkäten om Näringslivets investeringar. Denna statistik har numera relativt liten betydelse för Konjunktur- institutets prognosarbete. Statistiska central- byråns (SCB) nationalräkenskapsprogram är i stället den helt dominerande användaren av investeringsenkäten. Därför anser regeringen att ansvaret för investeringsenkäten skall flyttas från Konjunkturinstitutet till SCB. Anslaget 1:6

Statistiska centralbyrån skall därför tillföras 2 825 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Konjunkturinstitutet minskas med motsvarande belopp.

2:1 Finansinspektionen I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 141 853 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 2:1 

Finans- inspektionen 

ökas med 540 000 kronor. Finan- siering sker genom att anslaget 2:2 

Insättnings- garantinämnden 

minskas med 540 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Inom Finans- nspektionen pågår ett arbete med att införa ett riskhanteringssystem som syftar till att utveckla tillsynen för de väsentligaste instituten, att möjliggöra en årlig samlad riskbedömning samt att anpassa tillsynen till de nya reglerna för kapitaltäckning. Ytterligare medel behövs för att slutföra arbetet.

Finansinspektionen har en aktiv roll i Euro- peiska värdepapperstillsynskommittén. Arbetet inom kommittén kommer att bli betydande när ny EU-reglering inom finansmarknadsområdet arbetas fram. Inspektionen behöver ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 2:1 Finansinspektionen skall därför ökas med 540 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 2:2 Insättningsgaranti- nämnden minskas med motsvarande belopp. Finansieringsåtgärden påverkar inte nämndens verksamhet under 2002. Statens fastighetsverk Riksdagen har för innevarande år godkänt en investeringsplan för Statens fastighetsverk.

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att staten förvärvar fastigheten Proserpina 4 det s.k. Norra Bancohuset i Gamla Stan i Stockholms kommun samt godkänner en ny investeringsplan för Statens fastighetsverk för perioden 2001 2004. Skälen för regeringens förslag: Fastigheten Proserpina 4 det s.k. Norra Bancohuset i Gamla stan i Stockholms kommun tillhörde under lång tid staten. Byggnaderna inom kvarteret Proserpina löstes in successivt av Riksbanken i slutet av 

1700-talet.

 Banken hade en del av sin verksamhet där fram till 1907. Riksarkivet övertog därefter lokalerna. Fastigheten såldes av Byggnadsstyrelsen i mitten

134

PROP. 2001/02:100

Tabell 7.1 Investeringsplan för Statens fastighetsverk

Miljoner kronor

Investerat 2000

Prognos 2001

Budget 2002

Beräknat 2003

Beräknat 2004

Inrikes

280

218

503

358

200

Utrikes

26

20

18

15

10

Mark

11

23

12

7

4

Summa investeringar

317

261

533

380

214

Lån

317

261

533

380

214

Summa finansiering

317

261

533

380

214

av 1980-talet. Staten har nu möjlighet att förvärva fastigheten. Regeringen anser att det är av stort intresse att fastigheten, som enligt Riksantikvarieämbetet uppfyller kriterierna för att kunna räknas till det nationella kulturarvet, åter kommer i statens ägo. Därigenom skapas också värdefulla lokal- trymmen för staten i Stockholms innerstad. Statens fastighetsverk och Norra Bancohuset HB, dotterbolag till Drott AB, har ingått ett avtal, villkorat av regeringens godkännande, avseende förvärv av det s.k. Norra Bancohuset för en köpeskilling om 145 miljoner kronor. Denna anskaffning ingår inte i den investerings- lan som riksdagen godkänt. En ny inves- teringsplan (tabell 7.1) behöver därför godkännas. Förslaget innebär att beloppet för Inrikes fastigheter 2002 höjs med 145 miljoner kronor. Finansieringen av förvärvet av fastigheten ryms inom den låneram för Fastighetsverkets investeringar på högst 7 000 000 000 kronor som riksdagen bemyndigat regeringen att besluta om. Vidgat uppdrag för Vasallen AB

Regeringens förslag: Det bolag som har till uppgift att utveckla försvarsfastigheter skall även få förvärva kommunala bostadsfastigheter för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål.

Bakgrund: I samband med 1997 års ekonomiska vårproposition beslutades att ett aktiebolag skulle bildas för att utveckla försvarsfastigheter som avvecklades genom 1996 års försvarsbeslut (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Skälet till detta var bl.a. att det var viktigt att en professionell organisation för fastighetsutveckling gavs finansiell uthållighet och affärsmässiga incitament för utveckling av fastigheterna. Det bolag som bildades Vasallen AB skulle i samarbete med kommuner och lokalt näringsliv utveckla och förädla fastig- heterna för att slutligen sälja dem på kommersiella villkor. I propositionen Allmännyttiga bostads- företag, m.m. (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160) angavs att staten bör få möjlighet att förvärva bostads- fastigheter av kommunala bostadsföretag för att utveckla eller avveckla bostäderna. Regeringen angav att huvudambitionen måste vara att ansvaret för planering och genomförande av de åtgärder som kan bli aktuella vid en rekonstruktion av ett kommunalt bostadsföretag ligger kvar hos kommunen. Det kan dock i vissa situationer finnas organisationer som genom sin särskilda kompetens har bättre förutsättningar än kommunen eller det kommunala bostads- företaget att genomföra de åtgärder som blir aktuella. En möjlighet som angavs var att Vasallen AB övertar de bostadsfastigheter som inte längre behövs för bostadsändamål. Skälen för regeringens förslag: Inom Vasallen AB finns en stor erfarenhet av att finna ny användning för lokaler som blivit överflödiga vid regementsnedläggningar. Bolaget äger stor kännedom om lokala förutsättningar för att utveckla fastigheter för ny kommersiell användning. Omvandling av bostäder på regementsområdena ingår ibland som en del av detta arbete. Bolagets geografiska verksamhets- områden överensstämmer i flera fall med de regioner som har särskilda problem med befolkningsminskning och höga vakanser i de kommunala bostadsföretagen. Sammantaget ger detta Vasallen AB god kunskap om de lokala förutsättningarna att hitta ny användning för tomma lokaler. Regeringen anser mot denna

135 PROP. 2001/02:100 bakgrund att Vasallen AB även bör ges möjlighet att på kommersiella villkor förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål för att sedan sälja dessa på kommersiella villkor. Se även avsnitt 7.2.15.

7.2.3

Utgiftsområde 3

Skatt, tull och exekution 3:2 Skattemyndigheterna I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 966 115 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 3:2 

Skatte- myndigheterna 

ökas med 1 652 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Skattemyndig- heterna skall kompenseras för kostnaderna för att administrera uttag av avgifter till registrerade trossamfund (prop. 1998/99:124 avsnitt 7.1). Kostnaderna för uppbördshjälpen kan beräknas till 21 kronor per person. Regeringen har beslutat om uppbördshjälp för sju trossamfund. Enligt uppgift uppgår antalet personer där skattemyndigheterna svarar för uppbörden år 2002 till 78 668 stycken. Regeringen föreslår därför att anslaget 3:2 Skattemyndigheterna ökas med 1 652 000 kronor. Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde.

7.2.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

4:5 Domstolsväsendet m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 617 192 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 4:5 

Domstols- väsendet m.m. 

ökas med 1 300 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I propositionen Redovisningen av Svenska kyrkans fastigheter i fastighetsregistrets inskrivningsdel (prop. 2001/02:136) föreslås att frågor om lagfart för fastigheter som tillhör Svenska kyrkan och dess organisatoriska delar skall regleras. Syftet är att göra det möjligt för kyrkan att på ett enkelt sätt få lagfart på sin fasta egendom samt att åstadkomma en mera fullständig redovisning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Reformen medför ökat arbete och kostnadsökningar för inskrivningsmyndigheterna, särskilt som kyr- kans lagfartsärenden ofta är mer komplicerade än vanliga lagfartsärenden. Anslaget 4:5 

Dom- stolsväsendet m.m. 

behöver därför tillföras 3 200 000 kronor. Den väntade ökningen av antalet inskrivningsärenden beräknas medföra inkomster i form av expeditionsavgifter som bedöms täcka denna tillfälliga resursför- stärkning.

Ändringar i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk tvångsvård har medfört ökade kostnader för domstolsväsendet för förord- nanden av sakkunniga. Regeringen anser därför att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. behöver tillföras 12 200 000 kronor varav 2 000 000 kronor avser år 2000, 5 100 000 kronor avser år 2001 och 5 100 000 kronor avser 2002. Finan- siering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde. Riksdagen har beslutat (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223) att Sjöfartsverket skall svara för sjöfartsregistret i stället för Stockholms tingsrätt. Verksamheten flyttades i december 2001. Anslaget 4:5 Dom- stolsväsendet m.m . bör med anledning härav minskas med 4 100 000 kronor. För att finansiera ökade utgifter inom kriminalvården anser regeringen att anslaget 4:5

Domstolsväsendet m.m . bör minskas med 10 000 000 kronor. Sammantaget innebär detta att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. skall ökas med 1 300 000 kronor.

4:6 Kriminalvården I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 122 603 000 kronor. 136 Regeringens förslag: Anslaget 4:6 

Krimina- lvården 

ökas med 160 000 000 kronor. Finan- siering sker genom att anslaget 4:5 

Domstols- väsendet m.m

. minskas.

Skälen för regeringens förslag: Beläggningen inom anstalter och häkten fortsätter att öka. Kriminalvården kan inte möta volymökningarna inom nuvarande anslagsram. För att ge kriminal- vården förutsättningar att möta det ökade platsbehovet anser regeringen att anslaget behöver tillföras 150 miljoner kronor.

I propositionen Nationell narkotikahandlings- plan (prop. 2001/02:91) föreslås att en särskild satsning görs för att bekämpa narkotika- missbruket inom kriminalvården under åren 20022004. Som ett led häri behöver kriminal- vårdens resurser nu förstärkas med 10 miljoner kronor. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget 4:6 Kriminalvården ökas med 160 000 000 kronor. Finansiering sker delvis genom att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m . minskas med 10 000 000 kronor.

7.2.5

Utgiftsområde 6 Totalförsvar

6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 338 658 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 6:1 

Förbands- verksamhet, beredskap och fredsfrämjande trupp- insatser m.m. 

minskas med 3 750 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 6:1

Förbandsverksamhet, beredskap och freds- främjande truppinsatser m.m. minskas med 3 750 000 kronor för att finansiera en ökning av utgifterna under ett annat utgiftsområde.

PROP. 2001/02:100 6:19 Krisberedskapsmyndigheten Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 6:19 Krisberedskapsmyndigheten på 59 000 000 kronor anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:3

Funktionen Civil ledning minskas.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Samhällets säkerhet m.m. (prop. 2001/02:158) föreslagit att den nya Kris- beredskapsmyndigheten skall inrättas den 1 juli 2002. Till följd av detta behöver ett nytt ramanslag 6:19 

Krisberedskapsmyndigheten 

på 59 000 000 kronor anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:3 

Funktionen Civil ledning 

minskas.

6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar på 5 400 000 kronor anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar minskas.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Samhällets säkerhet m.m. (prop. 2001/02:158) angett att verksamhetsområdet Det civila försvaret bör finansieras från ett anslag för Krisberedskapsmyndighetens förvaltnings- utgifter, ett anslag för förvaltningsutgifter vid Styrelsen för psykologiskt försvar samt ett samlat anslag för övriga utgifter inom verksamhetsområdet. Till följd av detta behöver ett nytt ramanslag 6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar på 5 400 000 kronor anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar minskas. 137 PROP. 2001/02:100 6:21 Civilt försvar Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 6:21 Civilt försvar på 957 737 000 kronor anvisas. Finansiering sker genom att anslagen 6:3 Funktionen Civil ledning minskas med 258 367 000 kronor, 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror minskas med 35 341 000 kronor, 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med 285 274 000 kronor, 6:6 Funktionen Psykologiskt försvar minskas med 10 665 000 kronor, 6:7 Funktionen Ordning och säkerhet minskas med 12 242 000 kronor, 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. minskas med 92 065 000 kronor, 6:9 Funktionen

Telekommunikationer

m.m.

minskas

med

102 985 000 kronor,

6:10

Funktionen

Pos-

tbefordran minskas med 239 000 kronor, 6:11 Funktionen Transporter minskas med 78 997 000 kronor och 6:12 Funktionen Energiförsörjning minskas med 145 962 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002, för ramanslaget 6:21 Civilt försvar besluta om avtal och beställningar avseende beredskapsåtgärder och andra åtgärder som syftar till att motstå svåra påfrestningar på samhället i fred, som inklusive tidigare avtal och beställningar som ingåtts med stöd av bemyndiganden för anslagen 6:3 Funktionen Civil ledning , 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror , 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst , 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m ., 6:9 Funktionen Telekommunika- tioner m.m. och 6:11 Funktionen Transporter medför utgifter på högst 445 000 000 kronor efter 2002. Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat att Överstyrelsen för civil beredskap skall läggas ned den 30 juni 2002 (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). Anslaget 6:3 

Funktionen Civil ledning 

skall därför minskas.

Regeringen har i propositionen Samhällets säkerhet m.m. (prop. 2001/02:158) angett att verksamhetsområdet Det civila försvaret bör finansieras från ett anslag för Krisberedskaps- myndighetens förvaltningsutgifter, ett anslag avseende förvaltningsutgifter för Styrelsen för psykologiskt försvar samt ett samlat anslag för övriga utgifter inom verksamhetsområdet. Till följd av detta behöver ett nytt ramanslag 6:21 Civilt försvar anvisas. Ändamålet för detta nya anslag skall motsvara de ändamål som i dag finns för de anslag inom verksamhetsområdet det civila försvaret som finns uppförda i statsbudgeten exklusive förvaltningsutgifter för Krisberedskapsmyndigheten och Styrelsen för psykologiskt försvar. Detta innebär att anslagen avseende det civila försvaret skall förändras i enlighet med tabell 7.2. Regeringen avser att även finansiera utgifter för GotSam projektet och för vissa särskilda investeringar i etermedia från detta anslag. Regeringen bör vidare bemyndigas att besluta om avtal och beställningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 445 000 000 kronor efter år 2002. Summan motsvarar bemyndiganden som för 2002 lämnats för ramanslagen 6:3 Funktionen Civil ledning, 6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror, 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddnings- tjänst, 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., 6:9 Funktionen Telekommunikationer m.m. och 6:11 Funktionen Transporter . 138 Tabell 7.2 Ökningar och minskningar av anslag Kronor

Ökning av

anslag

6:19 Krisberedskapsmyndigheten

59 000 000

6:20 Styrelsen för psykologiskt försvar

5 400 000

6:21 Civilt försvar

957 737 000

Summa

1 022 137 000

Minskning av

anslag

6:3 Funktionen Civil ledning

258 367 000

6:4 Funktionen Försörjning med industrivaror

35 341 000

6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddnings-

tjänst

285 274 000

6:6 Funktionen Psykologiskt försvar

10 665 000

6:7 Funktionen Ordning och säkerhet

12 242 000

6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård

92 065 000

6:9 Funktionen Telekommunikationer

102 985 000

6:10 Funktionen Postbefordran

239 000

6:11 Funktionen Transporter

78 997 000

6:12 Funktionen Energiförsörjning

145 962 000

Summa

1 022 137 000

7.2.6

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

8:1 Biståndsverksamhet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 13 796 752 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser om högst 25 948 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 8:1 

Biståndsverk- samhet 

minskas med 200 000 000 kronor. Avräkningen från biståndsramen för flykting- kostnader ökar med 200 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för reservationsanslaget 8:1 Biståndsverksamhet under 2002 besluta om att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaga- nden innebär utgifter på högst 26 148 000 000 kronor efter 2002. PROP. 2001/02:100 Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att anslaget 8:1 

Biståndsverksamhet 

skall minskas med 200 000 000 kronor för att bidra till att finansiera utgifter inom ett annat utgifts- område. Avräkningen från biståndsramen för flyktingkostnader skall öka med 200 000 000 kronor.

Förhandlingar om påfyllnad av den inter- nationella utvecklingsfonden och den afrikanska utvecklingsfonden pågår för närvarande. Vidare medför den svenska kronans försvagade ställning i förhållande till USD att ett utökat bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser behövs för det multilaterala utvecklings- samarbetet. Totalt behöver bemyndigandet ökas med 200 miljoner kronor för att Sverige skall kunna behålla sin andel i respektive fond. 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 1 000 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i Central- och Öst- europa till ett belopp om högst 150 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 för reservationsanslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i Central- och Östeuropa, som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst 950 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Sedan 1996 finns en nordisk miljöinvesteringslåneordning (MIL) på 100 miljoner ecu vid Nordiska investeringsbanken (NIB) för att skapa förbättrade förutsättningar för finansiering av miljöprojekt i Nordens närområden. Den ursprungliga 

MIL-ramen

 är nu så gott som fullt utnyttjad. För att kunna fortsätta beredningen av nya angelägna projekt och för att NIB aktivt skall kunna gå med i det planerade partnerskapet för miljöfinansiering inom den Nordliga dimensionen (NDEP) har NIB föreslagit en

139 PROP. 2001/02:100 utvidgning av ramen från 100 miljoner euro till 300 miljoner euro för att täcka bankens finansieringsbehov i Nordens närområden inom miljösektorn under de närmaste fem åren. Under förutsättning att ett beslut om höjning av NIB:s garantiram fattas av de nordiska regeringarna behöver regeringens bemyndigande att ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i Central- och Östeuropa utökas. De lån som tidigare ställts ut under MIL-ramen har överflyttats till projektinvesteringslåneordningen och skapar utrymme för nya lån. Regeringens bemyndigande att ställa ut garantier måste därför avse hela ramen. Sveriges andel av NIB:s garantiram uppgår till 34,2 procent, dvs. 102,6 miljoner euro, motsvarande högst 950 000 000 kronor. Riksgäldskontoret kommer att besluta om en årlig garantiavgift som skall belasta anslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkredit- garantier .

7.2.7

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 908 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 10:5 

Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering 

ökas med 2 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Antalet anmälningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) om etnisk diskriminering i arbetslivet har fortsatt att öka kraftigt under 2001 och utvecklingen under det första kvartalet 2002 tyder på en fortsatt ökning. För att DO skall kunna fullgöra sina uppgifter behövs utökade resurser. Anslaget 10:5 

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 

bör därför ökas med 2 000 000 kronor.

12:1 Migrationsverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 490 079 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 12:1 

Migrations- verket 

ökas med 60 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande under innevarande år kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tidigare gjorda bedömningar, främst på grund av den rörlighet som Schengensamarbetet innebär, men också av faktorer som ligger utanför Schengenområdet. För att inte handläggningstider och väntetider i Migrationsverkets mottagandesystem skall öka, bör anslaget 12:1 

Migrationsverket 

ökas med 60 000 000 kronor. Regeringen följer noggrant utvecklingen på anslaget och avser att vid behov återkomma i frågan.

12:2 Mottagande av asylsökande I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 652 364 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 12:2 

Mottagande av asylsökande 

ökas med 560 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökande har ökat till följd av Sveriges operativa inträde i Schengensamarbetet och en markant ökning av antalet asylsökande från Irak. Sammantaget har detta medfört att fler personer än beräknat tas emot i Migrationsverkets mottagandesystem. Anslaget 12:2 

Mottagande av asylsökande 

bör därför ökas med 560 000 000 kronor. Finansiering sker delvis genom att utgifterna minskas inom ett annat utgifts- område.

140 12:4 Utlänningsnämnden I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 75 854 000 kronor. PROP. 2001/02:100 12:6 Utresor för avvisade och utvisade I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 70 043 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 12:4 

Utlännings- nämnden 

ökas med 20 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 12:6 

Utresor för avvisade och utvisade 

ökas med 20 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande under innevarande år kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tidigare gjorda bedömningar främst på grund av Sveriges operativa inträde i Schengensamarbetet. Som en följd av regeringens förslag att utöka Migrations- verkets förvaltningsanslag anser regeringen det även motiverat att öka Utlänningsnämndens resurser för att förkorta handläggningstiderna hos nämnden och därmed minska väntetiderna i Migrationsverkets mottagandesystem. Anslaget 12:4 

Utlänningsnämnden 

bör därför ökas med 20 000 000 kronor.

12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 77 028 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 12:5 

Offentligt biträde i utlänningsärenden 

ökas med 20 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 10:4 

Hemutrustningslån 

minskas med 10 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsökande har ökat och därmed ökar också utgifterna för offentligt biträde i utlännings- ärenden. Anslaget 12:5 

Offentligt biträde i utlänningsärenden 

bör därför ökas med 20 000 000 kronor.

Antalet personer som kommer att tas emot av kommuner bedöms bli färre än vad som tidigare beräknats. Anslaget 10:4 Hemutrustningslån kan därför minskas med 10 000 000 kronor och bidra till att finansiera ökningen av utgifter för offentligt biträde. Skälen för regeringens förslag: Antalet verkställda utresor har ökat vilket lett till högre kostnader och en större anslagsförbrukning än tidigare beräknat. Anslaget 12:6 

Utresor för avvisade och utvisade 

behöver därför tillföras 20 000 000 kronor.

12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 32 000 000 kronor. Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 för ramanslaget 12:7 Från EU- budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 15 000 000 kronor under år 2003. Skälen för regeringens förslag: EU- kommissionen har inrättat en europeisk flyktingfond som skall underlätta för EU- länderna att ta emot asylsökande och flyktingar. Medlen skall användas för att utveckla mottagandesystemet för asylsökande, för integrationsinsatser och för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Fonden arbetar med ett programår i taget. Hälften av det beviljade projektstödet betalas ut när ett projekt inleds. Efter halva projekttiden betalas ytterligare 30 procent ut efter att rapport lämnats och godkänts. Resterande 20 procent betalas ut efter godkänd slutredovisning av projektet. Slutredovisningen skall göras senast

141 PROP. 2001/02:100 tre månader efter avslutat projekt. Regeringen behöver ett bemyndigande som innebär att beslut kan fattas under 2002 som medför utgifter under år 2003.

7.2.8

Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 17 624 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 13:2 

Bidrag för läkemedelsförmånen 

ökas med 219 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Det finns en överenskommelse mellan staten och landstingen om hur kostnaderna för läkemedelsförmånen skall delas. Kostnaderna för 2001 har överskridit överenskommet belopp med ca 300 miljoner kronor och staten skall enligt avtalet kom- pensera landstingen med ca 150 miljoner kronor.

År 1998 omklassificerades vissa varor från läkemedel till medicintekniska produkter. Kostnaderna för dessa produkter skall därmed inte längre ingå i läkemedelsförmånen utan bäras av landstingen. Landstingen bör kompenseras för denna kostnad genom det generella statsbidraget. Ersättningen till landstingen, som har uppgått till 69 miljoner kronor per år, har emellertid under 19992001 betalats från anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen enligt en överenskommelse mellan staten och landstingen. Även för 2002 bör ersättningen få belasta detta anslag. Anslaget behöver därmed ökas med 69 miljoner kronor. Från och med 2003 avses landstingen kompenseras genom det generella statsbidraget till landstingen. Anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen skall således ökas med sammanlagt 219 000 000 kronor. 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 310 224 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 13:3 

Bidrag till hälso- och sjukvård 

minskas med 4 700 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökning av utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas anslaget 13:3

Bidrag till hälso- och sjukvård med 4 700 000 kronor.

13:5 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 24 980 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 13:5 

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd 

minskas med 1 250 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökning av utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas anslaget 13:5

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd med 1 250 000 kronor.

13:6 Socialstyrelsen I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 460 736 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 13:6 

Socialstyrelsen 

minskas med 5 100 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökning av utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas anslaget 13:6 

Socialstyrelsen 

med 5 100 000 kronor.

142 14:2 Bidrag till WHO I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 39 371 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 14:2 

Bidrag till WHO 

ökas med 650 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 14:5 

Smittskyddsinstitutet 

minskas med 650 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Sverige betalar ett årligt bidrag till WHO i början av året. Bidraget är fastställt i USD. På grund av den oförutsett höga dollarkursen har inte hela bidraget för 2002 kunnat betalas från anslaget utan en kompletterande betalning om 59 954 USD måste göras för år 2002. Regeringen anser därför att anslaget 14:2 

Bidrag till WHO 

skall ökas med 650 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 14:5 

Smittskyddsinstitutet 

minskas med motsvarande belopp.

14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 86 554 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 14:7 

Folkhälso- politiska åtgärder 

ökas med 15 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: År 2001 antogs en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkohol- konsumtion och begränsar alkoholskadorna. Under våren 2002 behandlas också en särskild nationell handlingsplan mot narkotika (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15). Syftet med handlingsplanerna är bl.a. att lägga fast målen för samhällets insatser mot alkohol- och narkotika- missbruket och att utveckla målinriktade och samordnade förebyggande insatser på kommunal nivå.

PROP. 2001/02:100 Frivilliga organisationer på alkohol- och narkotikaområdet utför insatser av betydande värde och omfattning. Det förebyggande, uppsökande, rådgivande och motivations- skapande arbetet är omfattande och en allt större del av opinionsbildning, kunskapsspridning och förebyggande insatser sker genom de frivilliga organisationerna. Regeringen bedömer att det inom ramen för det utvecklingsarbete som nu sker på alkohol- och narkotikaområdet finns behov av ett riktat stöd till organisationer och föreningar, inkl. klientorganisationer, som verkar förebyggande och stödjande inom alkohol- och narkotika- området. Medlen skall utgå till särskilda satsningar inom det förebyggande alkohol- och narkotika- området och fördelas av Socialstyrelsen efter direktiv från regeringen.

Anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder skall av dessa skäl ökas med 15 000 000 kronor.

16:7 Bilstöd till handikappade I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 164 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 16:7 

Bilstöd till handikappade 

ökas med 50 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Bidrag till bilstöd är ett viktigt medel för att uppnå regeringens mål för handikappolitiken. För att förkorta väntetiderna för att få bidrag anser regeringen att ytterligare 50 000 000 kronor behövs för bidrag till bilstöd till handikappade. Anslaget 16:7 

Bilstöd till handikappade 

skall därför ökas med detta belopp.

18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 80 378 000 kronor. 143 PROP. 2001/02:100 Regeringens förslag: Anslaget 18:1 

Bidrag till utveckling av socialt arbetet m.m. 

ökas med 10 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Insatser som syftar till skydd och hjälp till kvinnor som blivit utsatta för våld behöver kontinuerligt utvecklas. Regeringen anser därför att anslaget 18:1 

Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 

bör tillföras ytterligare 10 000 000 kronor för att utveckla kvinnojourernas verksamhet. De särskilda behov som flickor och kvinnor med utländsk bakgrund, kvinnor med funktionshinder samt kvinnor med missbruksproblem kan ha, skall särskilt uppmärksammas. Medlen bör också kunna användas för att vidareutveckla kvinnojourernas befintliga organisationer och nya insatser till stöd för våldsutsatta kvinnor. Verksamheten i storstäderna bör prioriteras och samverkan och samfinansiering skall ske med berörda kommuner så att kontinuitet och långsiktighet kan säkerställas.

7.2.9

Utgiftsområde 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 45 805 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 19:1 

Sjukpenning och rehabilitering m.m. 

ökas med 2 500 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Sjukfrånvaron fortsätter att öka vilket får till följd att utgifterna för sjukpenning ökar även för 2002. De medel som anvisades på statsbudgeten för 2002 har därför visat sig vara otillräckliga.

De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning är dock osäkra och kan komma att justeras under året. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga för att bedöma om den föreslagna ökningen är tillräcklig. Anslaget 19:1 Sjukpenning och

rehabilitering m.m. behöver nu ökas med 2 500 000 000 kronor. 19:6 Ersättning för kroppsskador I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 58 900 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 19:

6 Ersättning för kroppsskador 

ökas med 3 750 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag : Regeringen har i propositionen Bättre villkor för totalförsvars- pliktiga (prop. 2001/02:11) föreslagit att lägsta livränteunderlag för de totalförsvarspliktiga skall bestämmas till fem prisbasbelopp. Regeringen erfar dock att riksdagen kan komma att besluta att livränteunderlaget skall uppgå till sju prisbas- belopp från och med den 1 juli 2002.

Anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskador behöver med anledning av detta ökas med 3 750 000 kronor. Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde.

7.2.10

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Arbetslöshetsförsäkringen Regeringens bedömning: Ersättningen i arbets- löshetsförsäkringen bör höjas under 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget tillåter detta.

Skälen för regeringens bedömning: Regeringen avser att höja ersättningen i arbetslöshets- försäkringen 2002 under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Härvid är det viktigt att alla försäkrade får del av höjningen. Regeringen avser att följa upp och utvärdera effekterna av förslagen i propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/2001:AU5, rskr. 2000/2001:102) inför en eventuell förändring. En preliminär utvärdering kommer att redovisas inom kort. Efter ytterligare

144 beredning av frågan om det statsfinansiella utrymmet avser regeringen att ta ställning till frågan om höjning av ersättningen i arbets- löshetsförsäkringen. 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 721 460 000 kronor.

Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 

2000-2006

får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i Sverige har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet.

Regeringen beslutade därför i december 2000 om en försöksverksamhet med förskotts- utbetalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade under 2001 inom mål- programmen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av pro- grammens genomförande och försöksverk- samheten under 2001 med förskottsutbetal- ningar anser regeringen att det är angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsutbetalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utveck- lingsgrupper. I villkoren ingår en beloppsgräns för förskottsbelopp och krav på prövning av projektets ekonomiska bärkraft. PROP. 2001/02:100 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 388 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 22:11 

Bidrag till lönegarantiersättning 

ökas med 970 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 22:4 

Särskilda insatser för arbetshandikappade 

minskas med 704 000 000 kronor samt genom att anslag inom andra utgiftsområden minskas.

Skälen för regeringens förslag: Antalet konkurser har under föregående år varit större än förväntat. Utbetalningarna under de första månaderna för innevarande år tyder på att denna höga nivå kvarstår, vilket påverkar utgifterna för lönegarantiersättning. Regeringen beräknar där- för att 970 000 000 kronor behöver tillföras anslaget.

Finansiering sker genom att anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med 704 000 000 kronor och genom minskning av utgifterna inom andra utgiftsområden.

Det är viktigt att höja sysselsättningsnivån för de arbetshandikappade. Regeringen kommer att följa utvecklingen och vid behov återkomma.

7.2.11

Utgiftsområde 14 Arbetsliv

23:2 Arbetslivsinstitutet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 310 085 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 23:2 

Arbetslivs- institutet 

ökas med 9 150 000 kronor. Anslaget 23:1 

Arbetsmiljöverket 

minskas med 5 150 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag : Riksdagen godkände nyligen (prop. 2001/02:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.8.2, bet. 2001/02:AU1, rskr. 2001/02:115) en överföring av delar av fyra laborativa program på arbetslivets område från

145 PROP. 2001/02:100 Arbetslivsinstitutet till närliggande forskning inom högskolan. Arbetslivsinstitutet får tillfälligt ökade kostnader under 2002 i samband med att delar av forskningsprogrammen flyttas. Insti- tutet behöver tillföras ytterligare medel för detta. Anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket minskas med 4 650 000 kronor för att finansiera de extra kostnader som uppstår i samband med flytten av de laborativa programmen. Dessutom minskas detta anslag med 500 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 23:7 Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO.) Anslaget 23:1 Arbets- miljöverket skall alltså minskas med sammanlagt med 5 150 000 kronor. Regeringen bereder f.n. frågan om att överföra ytterligare ett program från Arbetslivsinstitutet, nämligen Belastningsskadecentrum (BSC), till högskolan. BSC disponerar medel för sam- arbetsavtal. Regeringen anser att verksamheten vid BSC i ökad utsträckning bör finansieras med externa medel. Under en övergångsperiod anser dock regeringen att BSC bör tillföras anslagsmedel utöver de medel som beräknats under Arbetslivsinstitutet. Under 2002 behövs 4 500 000 kronor. Sammantaget skall anslaget 23:2 Arbetslivs- institutet ökas med 9 150 000 kronor. 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 394 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 23:7 

Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 

ökas med 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: En av HomO:s viktigaste uppgifter är att informera om sin verksamhet. HomO har i dag små möjligheter att bekosta informationssatsningar annat än genom sin webbplats. Myndigheten bör därför tillföras ytterligare 500 000 kronor för att producera trycksaker m.m. Finansiering sker genom att anslaget 23:1 

Arbetsmiljöverket 

minskas med motsvarande belopp.

7.2.12

Utgiftsområde 15 Studiestöd

25:2 Studiemedel m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 11 604 520 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:2 

Studiemedel m.m. 

minskas med 276 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Den ökade satsningen på vuxenutbildning som regeringen föreslår under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning medför att kostnaderna för studiemedel ökar med 54 000 000 kronor. Anslaget behöver ökas med detta belopp.

För att bidra till finansieringen av utgifter under andra utgiftsområden minskas anslaget samtidigt med 330 000 000 kronor. Sammantaget innebär detta att anslaget 25:2 Studiemedel m.m. skall minskas med 276 000 000 kronor. 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 3 378 664 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:4 

Vuxen- studiestöd m.m. 

ökas med 54 000 000 kronor

Skälen för regeringens förslag: Den ökade satsningen på vuxenutbildning som regeringen föreslår under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning medför att kostnaderna för vuxenstudiestöd ökar med 54 000 000 kronor Anslaget 25:4 

Vuxenstudiestöd m.m. 

behöver därför ökas med 54 000 000 kronor.

146

7.2.13

Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 951 656 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:17 

Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen 

ökas med 108 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 25:19 

Bidrag till kvalificerad yrke- sutbildning 

minskas med 162 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om en avtrappning av antalet utbildningsplatser inom den särskilda vuxenutbildningsinsatsen i två steg till den nivå för statens stöd till den kommunala vuxenutbildningen som skall gälla från 2003. Som en följd av att kommunerna fortfarande i hög grad planerar verksamheten läsårsvis, kommer en dominerande del av minskningen att ske mellan vårterminen och höstterminen 2002. För att dämpa effekterna av neddragningen på orter, som berörts av vinterns varsel och friställningar inom tillverkningsindustrin eller har särskilt svag efterfrågan på arbetskraft, bör medel motsvarande ytterligare 6 000 utbildnings- platser, 108 000 000 kronor, tillföras anslaget.

För att finansiera höjningen av anslaget 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen samt ökningen av utgifterna under ett annat utgiftsområde minskas anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning med sammanlagt 162 000 000 kronor.

PROP. 2001/02:100 25:20 Uppsala universitet: Grundutbildning 25:22 Lunds universitet: Grundutbildning 25:24 Göteborgs universitet: Grundutbildning 25:26 Stockholms universitet: Grundutbildning 25:30 Linköpings universitet: Grundutbildning 25:42 Örebro universitet: Grundutbildning 25:52 Mälardalens högskola: Grundutbildning 25:56 Högskolan i Borås: : Grundutbildning 25:59 Högskolan i Gävle: Grundutbildning 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på samman- lagt 8 415 919 000 kronor.

Regeringens förslag: De i tabell 7.3 uppräknade anslagen ökas respektive minskas med de belopp som anges. Skälen för regeringens förslag: I syfte att åstadkomma ett bättre utnyttjande av platser inom högskolornas grundutbildning föreslås en omfördelning av platser och anslagsmedel. Det har visat sig att den fördelning av platser som tidigare gjorts inte byggde på en korrekt bedömning av kapacitet och efterfrågan på högre utbildning. Genom att omfördela anslagen mellan högskolorna kan den totala utbild- ningsvolymen inom högskolornas grundut- bildning ökas under 2002. Ökningarna och minskningarna skall fördelas mellan anslag på det sätt som framgår av tabell 7.3.

147 PROP. 2001/02:100 Tabell 7.3 Ökningar och minskningar av anslag Kronor

Ökning av

anslag

25:20 Uppsala universitet: Grundutbildning

10 290 000

25:22 Lunds universitet: Grundutbildning

17 600 000

25:24 Göteborgs universitet: Grundutbildning

11 910 000

25:26 Stockholms universitet: Grundutbildning

5 604 000

25:30 Linköpings universitet: Grundutbildning

26 784 000

25:42 Örebro universitet: Grundutbildning

14 380 000

25:52 Mälardalens högskola: Grundutbildning

27 280 000

25:56 Högskolan i Borås: Grundutbildning

18 627 000

25:59 Högskolan i Gävle: Grundutbildning

6 750 000

25:72 Enskilda utbildningsanordnare på

högskoleområdet m.m.

4 750 000

Summa

143 975 000

Minskning av

anslag

25:34 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning

33 600 000

25:40 Växjö universitet: Grundutbildning

13 400 000

25:44 Mitthögskolan: Grundutbildning

54 175 000

25:46 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

3 400 000

25:50 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

13 400 000

25:57 Högskolan Dalarna: Grundutbildning

17 000 000

25:70 Södertörns högskola: Grundutbildning

9 000 000

Summa

143 975 000

25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 592 045 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 25:73 

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 

ökas med 7 945 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 25:58 

Högskolan på Gotland

:

Grundutbildning minskas med 7 945 000 kronor. Skälen för regeringens förslag: Under budgetåret 2001 har ett antal högskolor haft fler helårsstudenter och utfört fler helårsprestationer än vad som kunnat ersättas inom det särskilda åtagandet för 

NT-utbildning.

 Den produktion som inte kunnat ersättas med 2001 års anslag motsvarar totalt 7 945 000 kronor. Anslaget 25:73 

Särskilda utgifter inom universitet och

högskolor m.m. bör därför tillföras ytterligare medel för detta ändamål. Finansiering sker genom att anslaget 25:58 Högskolan på Gotland: Grundutbildning minskas med samma belopp.

7.2.14

Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid 28:39 Stöd till trossamfund I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 50 750 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 28:39 

Stöd till trossamfund 

minskas med 1 652 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 28:39

Stöd till trossamfund minskas med 1 652 000 kronor för att finansiera ökade utgifter under ett annat utgiftsområde.

7.2.15

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

31:5 Statens bostadskreditnämnd: Garantiverksamhet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 200 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 till ett belopp om högst 500 000 000 kronor ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har genomfört några av de förslag som lämnades i betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder en utvärdering av 

BKN-systemet

 (SOU 2000:13). Statens bostadskreditnämnd (BKN) beslutar sålunda sedan februari 2002 om

148 garantiavgiftens storlek för att skapa en differentierad och riskrelaterad avgiftssättning. Även utländska kreditgivare kan sedan februari 2002 få kreditgaranti vid finansiering av bostäder i Sverige. Regeringen föreslår nu ytterligare en åtgärd i övergången till mer försäkringsmässiga bedömningar och värderingar i BKN:s garantigivning. BKN avses få möjlighet att i obeståndshanteringen fördjupa den ursprungliga kreditgarantin så att en ny långivare kan lämna ett bottenlån av samma omfattning som den tidigare långivaren. Förslaget innebär att BKN ges bättre möjlighet att begränsa de samman- lagda kostnaderna för administration och ersättningar. Regeringen behöver ett bemyn- digande att till ett belopp om högst 500 000 000 kronor ställa ut kreditgarantier i obestånds- hanteringen så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 125 000 000 kronor. Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 för anslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 125 000 000 kronor under 2003. Skälen för regeringens förslag: Den snabba utbyggnaden av antalet utbildningsplatser vid universitet och högskolor har ökat efterfrågan på studentbostäder betydligt mer än vad regeringen tidigare beräknat. Regeringen föreslår därför att det tillfälliga investeringsbidraget för anord- nande av bostäder för studenter utökas och förlängs. Investeringsbidrag bör kunna lämnas för ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjas före utgången av december 2003. Vidare gäller att projektet skall färdigställas inom ett och ett halvt år från påbörjandet. Ett bemyndigande begärs nu att under 2002 få göra åtaganden om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden

PROP. 2001/02:100 medför utgifter på högst 125 000 000 kronor under 2003. 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 185 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 31:11 

Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hål- lbarhet 

minskas med 80 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Efterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har varit lägre än vad regeringen beräknat. Hittills har bidrag om cirka 18 miljoner kronor beviljats. Riktlinjerna för bidraget ses över i syfte att effektivisera stöd- formen.

Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet kan därmed minskas med 80 000 000 kronor, vilket bidrar till att finansiera utgiftsökningar inom utgifts- området. 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 99 000 000 kronor. Något bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 för anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 500 000 000 kronor under åren 20032006.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279) att införa ett investeringsbidrag för byggande av hyresbo- städer. Avsikten var att lämna investeringsbidrag

149 PROP. 2001/02:100 för byggande av hyresbostäder som uppgick till sammanlagt 2,5 miljarder kronor under fem år varav 1,3 miljarder kronor beräknades för åren 20022004. Regeringen anförde att den tänkte återkomma i frågan. Regeringens tidigare bedömning om en sysselsättningsökning i tillväxtregionerna, ett lågt bostadsbyggande och en liten andel hyres- rätter i nyproduktionen kvarstår. I dag råder bostadsbrist i 77 kommuner med tillsammans hälften av landets befolkning. Det fortsatt låga bostadsbyggandet kan bli en hämsko för den ekonomiska tillväxten i tillväxtregionerna och i landet som helhet. Bidragsgivningen bör därför enligt tidigare intentioner utsträckas i tiden. Riksdagen har nyligen beslutat om upplåtelse- formen kooperativ hyresrätt. Samtidigt infördes en ny lag om kooperativ hyresrätt. När investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbo- städer infördes fanns inte kooperativ hyresrätt som permanent upplåtelseform. Regeringen anser att kooperativ hyresrätt också skall kunna få investeringsbidrag. Regeringen behöver ett bemyndigande att besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2,5 miljarder kronor under åren 20032006.

31:13 Statens bostadsnämnd I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål inte uppfört något anslag.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 31:13 Statens bostadsnämnd på 10 000 000 kronor anvisas.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat att en ny myndighet skall inrättas den 1 juli 2002 med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Beslutet innebär även att Bostadsdelegationens verksamhet läggs ned och att den nya myndigheten tar över dess verksamhet (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160). För Statens bostadsnämnd behövs ett anslag på 10 000 000 kronor. Finansiering sker genom att utgifter under ett annat utgiftsområde minskas.

31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål inte uppfört något anslag eller något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på 240 000 000 kronor anvisas. Finansiering sker genom att anslaget 31:11 Bidrag till bostads- investeringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas.

Regeringen bemyndigas att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag och fastigheter som övertas från kommuner. Regeringen bemyndigas att skjuta till aktiekapital m.m. med medel från anslaget. Regeringen bemyndigas att under 2002 ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag till ett belopp om högst 3 000 000 000 kronor inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst 95 procent av det bokförda värdet på ett företags fastigheter när garantiavtalet träffas. Regeringen bemyndigas att under 2002 ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp om högst 1 000 000 000 kronor inklusive tidigare gjorda åtaganden. Garantierna får motsvara högst 95 procent av en fastighets marknadsvärde när garantiavtalet träffas. Skälen för regeringens förslag : Riksdagen har beslutat om fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160). Regeringen återkommer nu med förslag till bemyndigande att bilda ett eller flera bolag med uppgift att äga och förvalta eller avveckla bostadsföretag som övertas från kommuner.

Dessutom föreslås att regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag samt för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. 150 Finansdepartementet anordnande den 4 mars 2002 ett möte i syfte att belysa eventuella effekter för bl.a. mindre företag av de förslag i propositionen Allmännyttiga bostadsföretag (prop. 2001/02:58) som avser ett fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostads- företag respektive kreditgarantier och eventuella pilotprojekt för kooperativ hyresrätt. Vid mötet framkom att Svenskt Näringsliv och Sveriges Fastighetsägareförbund ställde sig negativa till den snedvridning av konkurrensen som skulle kunna bli följden av stöd till en del av en bransch. Samtidigt noterade Sveriges Fastighetsägare- förbund att det stöd som den befintliga Bostads- delegationen gett ej har haft någon sådan konkurrenssnedvridande effekt. Bankföreningen påtalade det positiva i att en avveckling av övertaliga lägenheter på en svag marknad kan leda till att den känsliga balansen mellan tillgång och efterfrågan på bostads- och fastighets- marknaden återställs. SABO ansåg att ett stöd till avveckling av övertaliga bostäder är positivt för kommunen, det kommunala bostadsföre- taget samt för privata fastighetsägare eftersom det återställer balansen på bostadsmarknaden. En samlad bedömning av de effekter för mindre företag som har redovisats, föranleder enligt regeringen inte några särskilda åtgärder. En remissammanställning i ärendet finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi2002/1045 och Fi2002/1207). Regeringen har tidigare preliminärt bedömt att den ekonomiska ram som den nya myndigheten inledningsvis kan komma att behöva motsvarar ca 3 miljarder kronor under en period t.o.m. 2004. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma ifråga om anslagets omfattning och finansiering. För att arbetet med omstruktureringen skall komma igång så snabbt som möjligt anser emellertid regeringen att 240 miljoner kronor behöver anslås redan nu. Finansiering sker delvis genom att anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet minskas. Regeringen föreslår nu ett bemyndigande för regeringen att besluta om att bilda ett eller flera bolag. Regeringen bedömer att det kan vara lämpligt att låta det av staten ägda bolaget eller bolagen ta upp lån som garanteras av staten. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma i denna fråga. För att i vissa fall kunna ta över bostads- bestånd för omvandling till annat ändamål före- PROP. 2001/02:100 slås Vasallen AB få ett utökat uppdrag (se avsnitt 7.2.2). Regeringen har sedan tidigare bemyndigande att utfärda kreditgarantier till kommuners upplåning samt kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden för bostads- rättsföreningar (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Regeringen bör också kunna ställa ut kreditgarantier för kommunala bostadsföretags upplåning intill ett belopp som motsvarar 95 procent av det bokförda värdet på ett företags fastigheter. Ett villkor för att garanti kan ges, skall vara att detta utgör en del av en överenskommelse mellan en kommun och staten. Den totala ramen 2002 för dessa kreditgarantier bör vara högst 3 miljarder kronor. Tidigare försöksverksamhet har visat att finansieringsmöjligheterna för de kooperativa hyresrättsföreningarna är sämre än för övriga upplåtelseformer. För att förbättra den situa- tionen skall regeringen, till ett belopp om högst 1 miljard kronor, ha rätt att 2002 utfärda kreditgarantier för lån som en kooperativ hyresrättsförening tar för att finansiera en ombildning. Sådana garantier skall också kunna ges vid nyproduktion. Garantier får ges upp till ett belopp som motsvarar 95 procent av marknadsvärdet för fastigheterna när garantiavtalet träffas. I båda fallen gäller att garantierna skall redovisas inom ett eget resultatområde samt att avgiftssättning och andra villkor skall följa de regler för statlig garantigivning som riksdagen har beslutat om. Regeringen har uppdragit åt en utredare att undersöka förutsättningarna att genom olika pilotprojekt stimulera tillkomsten av kooperativa hyresrättsföreningar enligt ägarmodellen. Utredaren har redovisat resultatet av sina undersökningar. Av rapporten framgår att flera kommuner är beredda att fortsätta diskus- sionerna om att starta projekt med syfte att på olika sätt bilda föreningar med kooperativ hyresrätt. Av praktiska skäl har endast nio kommuner kontaktats. Utredaren drar dock slutsatsen, att det intresse som han mött tyder på att den nya upplåtelseformen med tiden skulle kunna utvecklas till mer än en marginell företeelse på den svenska bostadsmarknaden. Regeringen anser att det är angeläget att den nya upplåtelseformen prövas i praktiken. Fortsatta diskussioner bör därför föras med de kommuner 151 PROP. 2001/02:100 som visat intresse för upplåtelseformen. Resul- tatet av dessa diskussioner får visa om förutsätt- ningar finns att genomföra avsedda pilotprojekt.

7.2.16

Utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 000 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 33:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 

20002006

får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i Sverige har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet.

Regeringen beslutade därför i december 2000 om en försöksverksamhet med förskottsut- betalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade under 2001 inom målprogrammen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av programmens genomförande och försöks- verksamheten under 2001 med förskotts- utbetalningar anser regeringen att det är angeläget att möjligheten till förskotts- utbetalningar kvarstår. Förskottsutbetalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. I villkoren ingår en beloppsgräns för förskotts- utbetalningar och krav på prövning av projektens ekonomiska bärkraft.

7.2.17

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram Regeringens förslag: En kommun får ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda också på grund av statligt bidrag till klimatinvesterings- program. Lagen (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället skall upphävas och en ny lag med angivet innehåll antas.

Ärendet och dess beredning : Sedan 1997 kan svenska kommuner ansöka om bidrag till s.k. lokala investeringsprogram. Totalt har rege- ringen beräknat drygt 6,5 miljarder kronor för investeringsstöd fram till och med år 2003. Hittills har 144 kommuner och två kommunal- förbund beviljats sammanlagt 5,9 miljarder kronor i bidrag. Företag, enskilda och organisationer kan också få del av pengarna om kommunen inkluderar deras projekt i sitt investeringsprogram. Kommuner får i princip inte ge stöd till enskilda personer om det inte finns särskilt rättslig stöd för detta. När det gäller näringslivet kan kommuner och landsting genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet, men inte lämna stöd till enskilda näringsidkare om det inte finns synnerliga skäl, jfr 2 kap. 8 § 2 st. kommunallagen (1991:900). När de lokala investeringsprogrammen infördes stiftades därför en särskild lag för att möjliggöra för kommunerna att ge stöd till enskilda i samband med åtgärder i lokala investerings- program (1993:1323).

Miljödepartementet har upprättat en promemoria i vilken det föreslås att en kommun ges rätt att ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda också på grund av statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Promemorian har remitterats till berörda myndigheter och ett större antal kommuner. Ingen remissinstans har haft invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det nya klimatinvesteringsstödet, som skall införas under år 2002, skall liksom de lokala investerings- programmen utgå ifrån det kommunala

152 perspektivet och bör i första hand ges till samlade program med åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser (se bl.a. prop. 2001/02:1 utg.omr. 18, bet. 2001/02:BoU1, rskr. 2001/02:67). Kommuner bör kunna fördela bidrag till enskilda, företag och andra aktörer på samma sätt som för de lokala investerings- programmen. Regeringen föreslår därför en ny lag som ger en kommun rätt att lämna ekonomiskt och annat stöd till enskilda också på grund av statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Lagen ersätter lagen (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället som därför skall upp- hävas. 26:1 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 38 924 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 26:1 

Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Förvaltningskostnader 

ökas med 638 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att korrigera en felaktighet i pris- och löneom- räkningen för anslaget 26:1 

Forskningsrådet för miljö, areela näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 

bör anslaget ökas med 638 000 kronor.

26:2 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 255 720 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 280 000 000 kronor. PROP. 2001/02:100

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under år 2002 för ramanslaget 26:2 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 110 000 000 kronor under 2003, högst 90 000 000 kronor under 2004, högst 75 000 000 kronor under 2005, högst 45 000 000 kronor under 2006 och högst 40 000 000 kronor under 2007.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 26:2

Forskningsrådet för miljö, areela näringar och samhällsbyggande: Forskning fick 2002 en förstärkning på 80 000 000 kronor, vilket innebär att större åtaganden om ekonomiska förpliktelser behöver kunna göras. Regeringen bör därför få ett ökat bemyndigande att under år 2002 fatta beslut som medför utgifter för åren 

20032007.

 Bemyndigandet bör höjas med 80 000 000 kronor till 360 000 000 kronor. Hela ökningen fördelas på perioden 

2003-2005.

34:1 Naturvårdsverket I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 311 035 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 34:1 

Naturvårds- verket 

ökas med 2 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Ett projekt för myggbekämpning i nedre Dalälven har inletts 2001. Under 2001 bidrog staten med 4 000 000 kronor. Innevarande år avsågs kostnaderna finansieras av kommunerna och med 

EU-medel.

 Ansökan om 

EU-medel

 har dock avslagits och i denna situation anser regeringen att staten och kommunerna bör dela på kostnaderna så att projektet kan slutföras. Anslaget bör därför ökas med 2 000 000 kronor. Finansiering sker genom att utgifterna inom ett annat utgiftsområde minskas.

153 PROP. 2001/02:100

7.2.18

Utgiftsområde 21 Energipolitik

35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 115 000 000 kronor. Regeringens förslag: Av anslaget 35:4 

Åtgärder för effektivare energianvändning 

bör ytterligare 5 000 000 kronor få användas för Information, utbildning m.m. och 5 000 000 kronor mindre användas för Kommunal energirådgivning.

Skälen för regeringens förslag: Genom ett initialt stöd från Save II, ett energieffek- tiviseringsprogram inom EU, har ett stort antal regionala energikontor bildats i Europa. För närvarande finns 12 kontor i Sverige. Energikontoren är viktiga när det gäller att föra ut information på energiområdet. EU- finansieringen är tillfällig, och kontoren förväntas efter en tid kunna finansiera sin verksamhet på annat sätt. Denna omställning är just nu aktuell för flertalet energikontor. Inom 1997 års energipolitiska program finns begränsade möjligheter att stödja energi- kontorens basverksamhet mer långsiktigt.

I regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) föreslås fr.o.m. 2003 en ökad satsning på lokal och regional energi- rådgivning. För att säkerställa en kontinuitet i de regionala energikontorens verksamhet behöver under innevarande år möjligheten finnas att med ökade medel stödja energikontorens verksamhet. Regeringen anser att ytterligare 5 miljoner kronor bör få användas för detta ändamål och att motsvarande mindre resurser används för kommunal energirådgivning. Detta innebär att en mindre avvikelse behöver göras i förhållande till den ursprungliga inriktningen av åtgärderna enligt 1997 års energipolitiska proposition (prop. 1996/97:84, bet. 1997/97 NU12, rskr. 1996/97: 272). 35:9 Skydd för småskalig elproduktion I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 210 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 35:9 

Skydd för småskalig elproduktion 

ökas med 75 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 35:2 

Bidrag för att minska elanvändning 

minskas med 75 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag : För de bidrag som avser sista kvartalet 2002 bedöms ytterligare 75 000 000 kronor behövas för att klara de utbetalningar som sker första kvartalet 2003. I januari 2003 avses ett system med handel av elcertifikat träda i kraft som bl.a. ersätter nuvarande stöd till småskalig elproduktion. Innan elcertifikatsystemet träder i kraft är det emellertid viktigt att de elproduktions- anläggningar som nu är berättigade till bidrag ges rimliga övergångsregler. Anslaget 35:9 

Skydd för småskalig elproduktion 

bör höjas med 75 miljoner kronor och bidrag bör kunna utgå för hela kalenderåret 2002. Därmed undviks att osäkerhet skapas i samband med övergång till ett nytt stödsystem. Finansiering sker genom att anslaget 35:

2 bidrag för minskad elanvändning 

minskas med motsvarande belopp.

7.2.19

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Affärsverket Statens Järnvägar

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att genom Riksgäldskontoret ställa ut en kreditgaranti på högst 170 000 000 kronor för Green Cargo AB:s åtagande gentemot Nordisk Renting AB. Skälen för regeringens förslag: Green Cargo AB är ett av staten helägt aktiebolag som bildades vid årsskiftet 2000/2001 i samband med bolagiseringen av affärsverket Statens järnvägar. I Green Cargo bedrivs verksamhet i form av godstransporter, framför allt på järnväg. Green

154 Cargo omsätter ca 6,5 miljarder kronor och har ca 4 000 anställda. Under år 2001, som var Green Cargos första verksamhetsår, uppmärksam- mades ett avtal mellan staten genom affärsverket Statens järnvägar och Nordisk Renting avseende finansiering av ett flertal fastigheter inom Green Cargo. Avtalet löper ut den 30 juni 2021. För att avtalet med Nordisk Renting skall kunna överföras från staten till Green Cargo och affärssamarbetet mellan Green Cargo och Nordisk Renting därmed skall kunna bestå i oförändrad omfattning behöver riksdagen godkänna att staten genom Riksgäldskontoret får ställa ut en kreditgaranti på högst 170 000 000 kronor för Green Cargos förpliktelser gentemot Nordisk Renting. För denna garanti tas en riskavspeglande avgift ut som fastställs av Riksgäldskontoret. 36:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 62 660 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 36:8 

Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 

ökas med 4 100 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen har beslutat (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223) att Sjöfartsverket skall svara för sjöfartsregistret i stället för Stockholms tingsrätt. Lagen trädde i kraft den 1 december 2001. Kostnaderna för överflyttning och drift under december 2001 har beräknats till 4 100 000 kronor och regeringen föreslår att anslaget 36:8

Ersättning till viss kanaltrafik m.m . ökas med 4 100 000 kronor. Finansiering sker genom utgiftsminskning under ett annat utgiftsområde. Eftersom kostnaderna för den fortsatta driften av registret ännu inte kan bedömas med tillräcklig precision avser regeringen att återkomma i denna fråga.

36:10 Rederinämnden: Administration I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 500 000 kronor. PROP. 2001/02:100 Regeringens förslag: Anslaget 36:10

Rederinämnden: Administration ökas med 300 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 36:9 Bidrag till sjöfarten minskas med 300 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget uppfördes för första gången i budget- propositionen för 2002 för att Rederinämndens administrationskostnader skulle kunna redovisas på ett tydligt sätt när det nya sjöfartsstödet infördes. Anslagsbehovet uppskattades till 2 500 000 kronor. Rederinämnden har sedan dess kunnat ta fram noggrannare beräkningar för sina administrationskostnader. Regeringen anser att anslaget 36:10 

Rederinämnden: Administra- tion 

behöver ökas med 300 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 36:9 

Bidrag till sjöfarten 

minskas med motsvarande belopp.

Luftfartsverkets finansiella befogenheter

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 låta Luftfartsverket få rätt att ta upp lån i och utanför Riksgäldskontoret inom en total ram på 8 000 000 000 kronor. Skälen för regeringens förslag: Luftfartsverket (LFV) har under den senaste treårsperioden beslutat att genomföra stora investeringar på framför allt Arlanda flygplats. Tillsammans med en vikande flygmarknad har detta resulterat i ett väsentligt försämrat kassaflöde. För att möta de försämrade marknadsförutsättningarna har LFV beslutat om ett åtgärdsprogram som bl.a. innebär att betydande delar av ännu inte påbörjade investeringar på Arlanda skjuts på framtiden. Åtgärdsprogrammet omfattar även resultat- förbättrande åtgärder motsvarande 10 procent av verkets omsättning, eller ca 500 miljoner kronor. Trots dessa åtgärder bedöms att LFV kommer att tangera låneramen under 2002. Regeringen anser därför att LFV:s låneram behöver höjas från 6 000 000 000 kronor till 8 000 000 000 kronor.

155 PROP. 2001/02:100 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 786 000 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 3 200 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 för ramanslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 700 000 000 kronor under åren 20032008.

Skälen för regeringens förslag: Under arbetet med budgetpropositionen för 2002 bedömde regeringen att Rikstrafiken inte skulle behöva utnyttja hela anslaget för upphandlingar under de kommande sju åren. Regeringen begärde därför att under 2002 få ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på endast högst 3 200 000 000 kronor t.o.m. 2008. Senare har andra bedömningar gjorts. Dessutom har de aviserade flygupphandlingarna nu kunnat tas med i beräkningsunderlaget. Regeringen anser därför att bemyndiganderamen avseende anslaget 36:13 

Rikstrafiken: Trafikupphandling 

nu behöver höjas till 3 700 000 000 kronor.

37:4 Ersättning till SOS Alarm Sverige AB för alarmeringstjänst enligt avtal I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 144 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 37:4 

Ersättning till SOS Alarm Sverige AB för alarmeringstjänst enligt avtal 

ökas med 6 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 37:5 

Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 

minskas med 6 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget för ersättning till SOS Alarm Sverige AB har visat sig vara otillräckligt för att företaget skall kunna

fullgöra sin uppgift. En förstärkning är nödvändig för att alarmfunktionen i samhället skall fungera tillfredställande. Anslaget 37:4 Ersättning till SOS Alarm Sverige AB för alarmeringstjänst enligt avtal bör därför ökas med 6 000 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med 6 000 000 kronor. Denna minsk- ning är möjlig i och med att staten fr.o.m. maj 2002 inte längre upphandlar telegramtjänst. Omkring 3 300 000 kronor hade beräknats för detta ändamål under återstoden av året.

7.2.20

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 22 603 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 8 200 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2002 för ramanslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ingå ekono- miska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 12 100 000 kronor efter 2002, varav högst 8 200 000 kronor under 2003 och 3 900 000 kronor under 2004. Skälen för regeringens förslag: För att verksamheten skall kunna planeras och genom- föras på ett rationellt sätt är det nödvändigt att beslut fattats om fleråriga projekt inom området djurskyddsfrämjande åtgärder. Det nuvarande bemyndigandet är fullt utnyttjat och nya projekt kan därför inte påbörjas. Bemyndigandet att ingå ekonomiska förpliktelser bör därför ökas med 3 900 000 kronor och sträckas ut ett år i tiden.

156 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 107 100 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 42:5 

Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 

ökas med 3 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att kunna tillgodose EU:s krav på kontrollprogram för BSE (galna 

ko-sjukan)

 hos nötdjur och fr.o.m. den 1 januari 2002 förekomsten av scrapie hos får och getter, behöver ytterligare medel anvisas för den svenska finansieringen. Anslaget 42:5

Bekämpande av smittsamma hussdjurssjukdomar bör därför ökas med 3 000 000 kronor. Finan- siering sker genom att anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas.

42:6 Ersättningar för viltskador m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 84 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 42:6 

Ersättningar för viltskador m.m. 

ökas med 3 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att möjliggöra att samma ersättningsnivåer som beslutats för 2002 vad avser järv skall kunna tillämpas även för lo vid ersättning för rovdjur anser regeringen att anslaget 42:6 

Ersättningar för viltskador m.m. 

behöver ökas med 3 500 000 kronor.

42:7 Djurskyddsmyndigheten I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 000 000 kronor. PROP. 2001/02:100 Regeringens förslag: Anslaget 42:7 

Djurskydds- myndigheten 

ökas med 15 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen kommer under 2002 att lägga fram en proposi- tion med förslag om att en särskild djurskydds- myndighet inrättas för att förstärka djurskyddet. För att finansiera eventuella kostnader för en omlokalisering av verksamhet vid inrättandet av myndigheten anser regeringen att anslaget 42:7

Djurskyddsmyndigheten behöver ökas med 15 000 000 kronor.

43:1 Statens jordbruksverk I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 310 104 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 43:1 

Statens jord- bruksverk 

ökas med 15 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Trots tidigare resursförstärkningar och omprioriteringar vid länsstyrelserna och Jordbruksverket har de svenska åtagandena i arbetet med återkrav av bl.a. miljöersättningar, inte kunnat slutföras under 2001. Åtaganden inom miljö- och landsbygdsprogrammet har också försenats och det finns en risk att återkravshanteringen under 2002 kommer att eftersättas om inte ytterligare resurser tillförs verksamheten. Jordbruksverket bör därför tillföras ytterligare medel för att förbättra verkets och länsstyrelsernas admi- nistrativa rutiner samt för fjärranalyser och återkravsarbete. Sammanlagt behöver 15 000 000 kronor tillföras anslaget. Finansiering sker genom att anslaget 44:1 

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 

minskas.

43:10 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 80 000 000 kronor. 157 PROP. 2001/02:100

Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 43:10 Från 

EG-budgeten

 finansierade strukturstöd till fisket m.m. får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i Sverige har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet.

Regeringen beslutade därför i december 2000 om en försöksverksamhet med förskottsut- betalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade under 2001 inom mål- programmen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av program- mens genomförande och försöksverksamheten under 2001 med förskottsutbetalningar anser regeringen det angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsut- betalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmän- nyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. I villkoren ingår en beloppsgräns för för- skottsutbetalningar och krav på prövning av projektens ekonomiska bärkraft. 43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 37 089 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 43:17 

Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 

ökas med 4 500 000 kronor. Anslaget 43:16 

Åtgärder inom livsmedelsområdet 

minskas med 7 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: 

Under anslaget 43:17 Bidrag till vissa internationella organisa-

tioner m.m. anvisas medel främst för Sveriges medlemskap i Food and Agriculture Organiza- tion (FAO). Avgiften är uttryckt i USD och till följd av valutakursernas utveckling har kost- naderna ökat väsentligt i svenska kronor. Ytter- ligare medel behöver därför tillföras anslaget. Finansieringen sker genom att anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet minskas med 4 500 000 kronor. Detta anslag minskas med ytterligare 3 000 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Effekterna av finansieringsåtgärden är att ett begränsat antal mindre projekt inom livsmedelsområdet inte kan tilldelas resurser under innevarande år.

44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 203 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 44:1 

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 

minskas med 115 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökade utgifter inom detta och andra utgiftsområden minskas anslaget 44:1 

Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 

med 115 000 000 kronor. Minskningen påverkar inte genomförandet av miljö- och landsbygds- programmet som löper under perioden 2000 2006, eftersom anslagssparande från den tidigare programperioden finns att tillgå.

44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 529 469 000 kronor. 158

Regeringens förslag: Förskottsutbetalningar av medel från ramanslaget 44: 2 Från 

EG-budgeten

 finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekono- miska föreningar), allmännyttiga stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen i Sverige har det framkommit att vissa typer av projektanordnare, t.ex. ideella föreningar och lokala kooperativ, har haft svårigheter med att starta och driva verksamheten på grund av svag likviditet.

Regeringen beslutade därför i december 2000 om en försöksverksamhet med förskotts- utbetalningar av medel från olika strukturfonder för projekt beslutade under 2001 inom mål- programmen samt gemenskapsinitiativen. Mot bakgrund av erfarenheterna av program- mens genomförande och försöksverksamheten under 2001 med förskottsutbetalningar anser regeringen det angeläget att möjligheten till förskottsutbetalningar kvarstår. Förskottsut- betalningar bör således få göras till beslutade projekt som drivs av ideella föreningar, lokala kooperativ (ekonomiska föreningar), allmän- nyttiga stiftelser eller lokala utvecklings. I vill- koren ingår en beloppsgräns för förskottsut- betalningar och krav på prövning av projektens ekonomiska bärkraft.

7.2.21

Utgiftsområde 24 Näringsliv

38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 38:20 

Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 

minskas med 20 000 000 kronor.

PROP. 2001/02:100 Skälen för regeringens förslag: För att finan- siera ökning av utgifterna under ett annat utgiftsområde minskas anslaget 38:20 

Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 

med 20 000 000 kronor.

7.2.22

Utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 487 000 000 kronor. Regeringens förslag: Anslaget 91:2 

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 

minskas med 60 000 000 kronor.

Anslaget får även användas för att bistå kom- muner som haft betydande kostnader till följd av översvämningar under 2000. Skälen för regeringens förslag: Anslaget 91:2

Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med 60 miljoner kronor för att finansiera ökningen av utgifterna inom andra utgiftsområden.

Ett antal kommuner, som drabbades av översvämningar i juli 2000, har redan erhållit stöd. Under senare delen av 2000 drabbades ytterligare några kommuner av översvämningar. Regeringen bör också under 2002 ha möjlighet att besluta om ersättning till sådana kommuner som inte redan erhållit stöd och som drabbades av översvämningar under 2000. Utan ett sådant stöd finns det risk för att verksamheten i berörda kommuner påverkas negativt. Regeringen bedömer att högst 55 miljoner kronor av anslaget behöver användas för att bistå kommuner, som har haft betydande kostnader till följd av översvämningarna år 2000. 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 20 861 414 000 kronor. 159 PROP. 2001/02:100 Regeringens förslag: Anslaget 91:3 

Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting

ökas med 2 898 000 000 kronor. Finansiering sker genom att den utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar in till staten ökar i motsvarande omfattning. Skälen för regeringens förslag: Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förut- sättningar. Detta sker genom en utjämning för skillnader i skatteunderlag (inkomstutjämning) och för strukturellt betingade kostnadsskillnader (kostnadsutjämning). Utgifterna för utjäm- ningsbidraget belastar anslaget 91:3 

Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting

. Inkomsterna från den utjämningsavgift kom- muner och landsting betalar till staten redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Systemet är i princip självfinansierat och statsbudgetens saldo påverkas därmed inte.

Storleken på utjämningsbidraget respektive utjämningsavgiften fastställs slutligt under budgetåret, varför avvikelser kan förekomma i förhållande till det av riksdagen beslutade anslaget. De definitiva beräkningarna av Statis- tiska centralbyrån avseende bidragsåret 2002 visar att omslutningen i utjämnings blir drygt 2 898 miljoner kronor högre än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2002. Orsaken är främst nominella ökningar av skatteunderlaget samt att skillnaden i skatte- underlaget per invånare hos kommuner och landsting har ökat. Höjningen av utjämningsbidraget skulle kunna motivera en beräkningsteknisk upp- räkning av utgiftstaket med 2,9 miljarder kronor innevarande år. Regeringen avser att behandla tekniska justeringar i ett sammanhang och återkommer därför med en samlad bedömning i budgetpropositionen (se även avsnitt 4.1.1). 160

8 Kommunal ekonomi PROP. 2001/02:100

8

Kommunal ekonomi

8.1

Beslutade och aviserade reformer nationella handlingsplanen för vården. I enlighet De senaste åren har varit förhållandevis gynnsamma för den kommunala ekonomin, med god tillväxt, ökad sysselsättning och ökade kommunala skatteintäkter. För att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, har nivån på statsbidragen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002 höjts med över 24 miljarder kronor efter 1996. I detta belopp ingår bl.a. närmare 1 miljard kronor som är kopplade till den Tabell 8.1 Tillskott 19972004

Miljoner kronor 1997 1998 med handlingsplanen höjs det generella stats- bidraget till kommuner och landsting med ytterligare 3 miljarder kronor fram till 2004. Vidare ingår den särskilda satsningen för att förbättra tillgängligheten till behandling inom sjukvården i form av ett särskilt statsbidrag till landstingen på 1,25 miljarder kronor per år från och med 2002, varav 0,5 miljarder kronor 2002 och 2003 finansieras inom utgiftsområdet (anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ).

1999

2000

2001

2002

2003

2004

1997

års ekonomiska vårprop.

4 000

8 000

8 000

8 000

8 000

8 000

8 000

8 000

Budgetprop. för 1998

4 000

8 000

8 000

8 000

8 000

8 000

1998

års ekonomiska vårprop.

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

Budgetprop. för 1999

300

710

850

850

1999

års ekonomiska vårprop. 1

2 000

2 943

4 943

5 943

Budgetprop. för 2000 2

1 650

2000

års ekonomiska vårprop. 3

500

500

500

Budgetprop. för 2001 4

500

1 500

2 500

3 500

2001

års ekonomiska vårprop.

- ökad tillgänglighet inom sjukvården

1 250

1 250

1 250

därav finansiering inom utg.omr. 25

-500

-500

- komp. för befolkningsminskning

200

200

- överföring till utg.omr. 11 5

-310

200-kronan

1 300

1 300

1 300

1 300

Ett tillfälligt sysselsättningsstöd 6

2 200

800

Ökning jämfört med 1996

4 000

12 000

17 300

21 300

25 750

29 903

30 233

32 243

1 Från och med 2002 ingår även de medel som tillförs vården i samband med minskningen av försvaret.

2 Omfattar den första vårdmiljarden 2001 (950 mnkr) samt en tillfällig höjning av bidraget till särskilda insatser om 700 mnkr. 3 Bidrag till kvalitetssäkring i förskolan under utgiftsområde 16.

4 Bidrag till personalförstärkningar inom skolan under utgiftsområde 16.

5 Överföring till utgiftsområde 11 för att möjliggöra utbetalning till kommuner av socialbidragskostnader avseende 2002 för vissa flyktingar. 6 Prop. 2001/02:95. 163 PROP. 2001/02:100 Ytterligare 200 miljoner kronor tillförs utgiftsområdet 2003 och 2004 vardera året riktade till kommuner och landsting med befolk- ningsminskning. Till detta kommer vissa tillskott till kom- muner och landsting inom andra utgiftsområden samt ca 1,3 miljarder kronor per år 19992002 i form av extra skatteintäkter, genom att de 200 kronor som samtliga inkomsttagare tidigare betalat i statlig inkomstskatt dessa år tillfaller kommuner och landsting. Bedömningar av kommunsektorns finansiella utveckling och resultatutvecklingen i kommuner och landsting redovisas i avsnitten 8.2 och 8.3. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd Mot bakgrund av konjunkturavmattningen har regeringen för innevarande år föreslagit ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting (prop. 2001/02:95). Därigenom ges dessa möjlighet att upprätthålla sysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar. Som en följd av detta kan kommunernas och landstingens verksamheter stärkas samtidigt som en ökning av arbetslösheten motverkas. Stödet består av två delar (ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd) och beräknas sammanlagt uppgå till 3 miljarder kronor. Beloppet tillgodogörs kommuner och landsting genom krediteringar av deras skatte- konton. Åtgärder för att stärka kommuner och landsting med befolkningsminskning För kommuner och landsting med en kraftig befolkningsminskning införs ett särskilt stats- bidrag för 2003 och 2004 med 200 miljoner kronor per år (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Medlen tillförs anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner .

En del av bidraget, 150 miljoner kronor per år, fördelas endast till kommuner och efter generella principer där ersättning lämnas med ett enhetligt belopp per invånare för varje procents befolk- ningsminskning utöver fem procent under tioårsperioden 19902000. Cirka 100 kommuner kommer därmed att få ytterligare statsbidrag. Den andra delen av bidraget, 50 miljoner kronor per år, lämnas efter ansökan och skall främja samverkan mellan kommuner och mellan landsting. Dessutom har ytterligare 25 miljoner kronor avsatts för detta ändamål redan 2002. Därigenom främjas åtgärder som underlättar erforderliga omställningar och skapar förut- sättningar för en bättre utveckling i berörda kommuner och landsting. Kommunkontosystemet I propositionen Förändringar i kommunkonto- systemet (prop. 2001/02:112) föreslår reger- ingen att det fr.o.m. 2003 införs en statlig finansiering av systemet. Från kommunkonto- systemet utbetalas ersättningar som kompen- serar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. I dag finansieras systemet genom att kommuner och landsting betalar avgifter till systemet. I propositionen föreslås även vissa bestäm- melser som möjliggör kontroll och omprövning m.m. i systemet. Förändringen av finansieringen skall vara kostnadsneutral. I samband med den förändrade finansieringen av systemet kommer en pre- liminär reglering att göras i budgetpropositionen för 2003 genom att det generella statsbidraget sänks med ett belopp motsvarande den avgift kommuner och landsting betalar 2002. En slutlig reglering görs i budgetpropositionen för 2004. Det statliga utgiftstaket kommer att justeras i motsvarande grad i samband med dessa regleringar. Utgångspunkten för den nya finansieringsmodellen är att kommuner och landsting även fortsättningsvis skall bära kostnaden för mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Uttagen från kommunkonto- systemet kommer därför att beaktas i samband med den årliga bedömningen av nivån på de generella statsbidragen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2003.

8.2

Utvecklingen i den kommunala sektorn

Regeringen överlämnar samtidigt med denna proposition en skrivelse till riksdagen om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102). Skrivelsen är ett underlag för en samlad bedömning av den finansiella utveck- lingen i kommuner och landsting samt av 164 resursutnyttjandet och måluppfyllelsen i de kommunala verksamheterna. I det följande redo- visas en sammanfattning av skrivelsen.

8.2.1

Den kommunala ekonomin

Det övergripande målet för den kommunala ekonomin är enligt kommunallagen att kom- muner och landsting skall ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. För kommunerna sammantaget har resultatet förbättrats sedan mitten av 1990-talet. Lands- tingen redovisar dock fortfarande sammantaget ett negativt resultat. Även om den kommunala ekonomin har förbättrats under senare år finns det fortfarande kommuner och landsting som har problem med få kostnader och intäkter att gå ihop. Antalet kommuner och landsting som redovisar positiva resultat har ökat under de senaste åren. Spridningen i resultatet mellan enskilda kommuner och landsting är dock stor. Cirka 2/3 av kommunerna och hälften av lands- tingen redovisar enligt preliminära uppgifter ett positivt resultat för 2001. Årets resultat påverkas även av extraordinära poster, t.ex. realisationsvinster och realisations- förluster, vilket kan försvåra jämförelser mellan åren och mellan delsektorerna. I tabell 8.2 redovisas resultatutvecklingen för kommunerna respektive landstingen exklusive extraordinära poster. Tabell 8.2 Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting 19962001

Miljarder kronor

1996

1997

1998

1999

2000

2001 1

Kommuner

-6,5

-4,9

-2,8

0,9

5,2

3,8

Landsting

-3,5

-4,0

-5,1

-5,1

-3,8

-3,4

1 Preliminära uppgifter Källor: Statistiska centralbyrån och Landstingsförbundet

8.2.2

De kommunala verksamheterna

Hälso- och sjukvård Primärvårdens kapacitet bedöms som otillräcklig, vilket leder till problem med tillgänglighet, kvalitet och samordning. Brister förekommer även i samverkan mellan olika huvudmän inom sjukvården och mellan sjuk- vården och äldreomsorgen. Köerna i vården har ökat trots att produktionen har ökat. PROP. 2001/02:100 Utvecklingen av läkemedel har bidragit till att fler sjukdomar kan botas eller behandlas. De totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick 2000 till 160,6 miljarder kronor. Kostnaden för läkemedelsförmånen uppgick 2001 till 17 miljarder kronor. Äldreomsorg Andelen som erhåller äldreomsorg minskade under 1990-talet, men har de senaste åren varit konstant. Ökade resurser har under senare år främst använts till äldre med omfattande vårdbehov varför resurstillskottet inte syns i ett ökande antal eller ökande andel äldre som erhåller vård eller omsorg. Många kommuner har alltjämt brist på platser i särskilda boendeformer. Detta medför att personer som fått bifallsbeslut får vänta på verkställighet och att personer som bedöms ha behov får avslag på ansökningar om plats i särskilt boende. Kostnaderna för äldreomsorgen uppgick 2000 till ca 67 miljarder kronor, en ökning med nära 5 procent från 1999. Handikappomsorg Länsstyrelsernas tillsyn visar att verksamheten för personer med funktionshinder behöver förbättras för att tillgodose den enskildes rätts- säkerhet och verksamhetens laglighet. Antalet icke verkställda domar och icke verkställda kommunala beslut ligger kvar på samma nivå som föregående år. Det är fortsatt brist på bostäder med särskild service. Kostnaderna för handikappomsorgen uppgick 2000 till 27,8 miljarder kronor. Individ- och familjeomsorg Såväl antalet bidragshushåll som kostnaderna för socialbidrag fortsätter att minska. Antalet biståndshushåll är tillbaka på 1991 års nivå. Även antalet hushåll med långvarigt social- bidragstagande har minskat. Den huvudsakliga orsaken bakom denna utveckling är det förbättrade arbetsmarknadsläget. Den genom- snittliga bidragstiden var 2000 oförändrad jämfört med 1999 (5,8 månader). Kostnaderna för individ- och familjeomsorgen uppgick 2000 till sammanlagt 22,6 miljarder kronor, varav 8,7 miljarder kronor avsåg ekonomiskt bistånd. Kostnaderna för det ekonomiska biståndet har minskat med 17 procent jämfört med 1999. 165 PROP. 2001/02:100 Förskola Behovstäckningen inom förskolan var god i större delen av landet under 2001. Antalet inskrivna barn var oförändrat jämfört med 2000. Andelen inskrivna barn fortsätter emellertid att öka och uppgick 2001 till 77 procent, en ökning med en procentenhet jämfört med året innan. Avgiftsfinansieringsgraden inom förskolan fortsatte att öka och uppgick 2000 till 19 pro- cent för riket i genomsnitt. Den totala kostnaden för barnomsorgen upp- gick 2000 till 39,8 miljarder kronor, en ökning med ca 1 procent jämfört med 1999. Skola för barn och ungdom Förskoleklassen är en egen skolform för sex- åringar. Antalet inskrivna i förskoleklassen uppgick 2001/02 till 99 013 barn. Antalet elever i grundskolan läsåret 2001/02 uppgick till 1 059 122. Andelen elever som går ut grundskolan med behörighet att läsa ett nationellt program på gymnasieskolan uppgick våren 2001 till 89,2 procent. Andelen elever som fått godkänt i alla ämnen minskade våren 2001 till ca 74 procent, jämfört med ca 76 procent våren 2000 och ca 77 procent våren 1999. Kostnaden för grundskolan uppgick 2000 till 59,7 miljarder kronor, en ökning med 7 procent jämfört med 1999. Andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg minskade våren 2001 med 3,5 procentenheter jämfört med 2000 och uppgick till 79,2 procent. Av dessa hade 84,6 procent behörighet för universitets- och högskolestudier, en ökning med 4,3 procentenheter jämfört med 2000. Kostnaden för gymnasieskolan uppgick 2000 till 22,4 miljarder kronor, en ökning med nära 2 procent jämfört med 1999. Antalet elever i särskolan fortsätter att öka. Sedan hösten 1995 har antalet elever ökat med 40 procent jämfört med ca 10 procents ökning inom grundskolan. Kostnaden för särskolan uppgick 2000 till 3,3 miljarder kronor, en minskning med 2 procent från 1999. Vuxenutbildning Den gymnasiala vuxenutbildningen ökade kraftigt fr.o.m. 1997 som en följd av kunskaps- lyftet. Omfattningen var som störst läsåret 1998/99. Antalet studerande minskade med 4 procent läsåret 2000/01 jämfört med föregående läsår. Under läsåret 2000/01 slutförde närmare 76 procent av kursdeltagarna inom den gymnasiala vuxenutbildningen sina kurser. Kursavbrotten inom den gymnasiala vuxen- utbildningen har legat på ungefär samma nivå den senaste femårsperioden. Kostnaden för den kommunala vuxenutbild- ningen uppgick 2000 till 6,6 miljarder kronor, vilket var detsamma som 1999.

8.3

Utvecklingen de närmaste åren

8.3.1

Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn

Bedömningen av kommunsektorns finansiella utveckling under de närmaste åren baseras på de förutsättningar som redovisas i bilagan Svensk Ekonomi (bilaga 1). Till grund för beräkningarna ligger det preliminära utfallet från national- räkenskaperna för 2001. Prognosen för den kommunala sektorn görs med beaktande av balanskravet. Den genom- snittliga kommunala utdebiteringen antas i prognosen ligga kvar på 2002 års nivå. Tabell 8.3 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor

2001

2002

2003

2004

Inkomster

489

519

529

547

Skatter och statsbidrag 1

441

470

478

495

procentuell utveckling

5,0

6,4

1,8

3,6

% av BNP

20,4

20,9

20,3

20,1

därav

Skatter

360

382

395

412

Statsbidrag

82

88

83

83

Övrigt

48

49

51

52

Utgifter

487

511

527

546

Konsumtion

415

434

449

465

Volymförändring % 2

1,9

0,7

0,5

0,5

Övrigt

73

76

78

81

Finansiellt sparande

2

8

2

1

% av BNP

0,1

0,3

0,1

0,0

1

Statsbidrag redovisas i nationalräkenskaperna exklusive bidrag till utjämningssystemet och avgiften till det kommunala momssystemet och skiljer sig i och med det från statsbidragen i statsbudgeten.

2

År 2002 byter vårdhögskolorna huvudman från landstingen till staten vilket påverkar utvecklingstalen. Den underliggande utvecklingen, exklusive denna effekt, uppgår till ca 1 %.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet. 166 PROP. 2001/02:100 Trots en fallande sysselsättning i den svenska ekonomin i år väntas kommunsektorns inkomster från skatter och statsbidrag stiga med drygt 6 procent, vilket är något mer än 2001. Den kraftiga ökningen 2001 och 2002 beror bl.a. på vissa tillfälliga effekter. Stora slutavräkningar på skatten och den s.k. 200-kronan, som kommuner och landsting tillfälligt erhåller, bidrar till ökningen. Till detta kan läggas bl.a. det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. År 2003 och 2004 ökar inkomsterna långsammare. Den kommunala sektorns finansiella sparande, som under flera år på 1990-talet varit negativt, var 2000 och 2001 åter positivt. Förbättringen mellan 2001 och 2002 beräknas till ca 5 miljarder kronor. Då de tillfälliga inkomsterna faller bort försämras det finansiella sparandet 20032004. Trots detta bedöms sektorn som helhet kunna redovisa ett positivt resultat samtliga prognosår. Under krisåren på 1990-talet utvecklades den kommunala konsumtionsvolymen svagt, men har de senaste åren åter stigit. År 2000 steg de kommunala konsumtionsutgifterna med 2,6 procent i volym. År 2001 var volymökningen 1,9 procent enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna. I år byter vårdhögs- kolorna huvudman från landstingen till staten vilket påverkar konsumtionsutvecklingen. Exkl- usive denna effekt ökar konsumtionen med 1 procent 2002. Regeringen återkommer med en bedömning av den finansiella utvecklingen i den kommunala sektorn i budgetpropositionen för 2003. Tabell 8.4 Årets resultat i kommuner och landsting

Miljarder kronor

2001 1

2002

2003

2004

Kommuner

11,1

1,8 2

1,9 2

3,1 2

Landsting

-4,4

-2,1

-0,9

0,2

1 Preliminära uppgifter

2 Avser 256 av 289 kommuner

Källor: Statistiska centralbyrån och Landstingsförbundet Kommunerna redovisar 2001 preliminärt extraordinära intäkter på 12,2 miljarder kronor och extraordinära kostnader om 4,5 miljarder kronor. Därmed förbättras resultatet med 7,7 miljarder kronor. I normalfallet skall endast extraordinära kostnader beaktas i samband med att kommunen eller landstinget bedöms ha uppfyllt balanskravet. I vissa fall kan dock s.k. synnerliga skäl åberopas för att inte återställa det egna kapitalet. I regel budgeterar kommuner och landsting inte extraordinära poster. Åren 20022004 utvecklas resultat enligt budgetar och planer i positiv riktning för både kommuner och lands- ting. Kommunerna räknar dock med en resultatförsämring mellan 2001 och 2002.

8.3.3

Sammanfattande bedömning

Kommunsektorns finansiella sparande utgör en del av den offentliga sektorns finansiella sparande och är därmed av betydelse för de offentliga finansernas saldomål. Vid bedömningar av kommunsektorns möjligheter att tillgodose de krav som ställs på de kommunala verksamheterna är resultat- utvecklingen av avgörande betydelse. Det kommunala balanskravet innebär att ett

8.3.2

Utvecklingen i enskilda kommuner eventuellt negativt resultat skall hämtas in inom och landsting Hur årets resultat, dvs. inklusive extraordinära kostnader och intäkter, utvecklas 20012004 enligt budgetar och planer från kommuner och landsting, redovisas i tabell 8.4. För åren 2002 2004 avser resultatutvecklingen för kommunerna de 256 kommuner av totalt 289 som lämnat uppgifter. två år. Resultatutvecklingen visar att kommun- sektorn som helhet klarar balanskravet. Den demografiska utvecklingen bedöms kräva en konsumtionsökning med ca 0,3 procent per år under prognosperioden. De kommunala inkomsterna ger därutöver ett visst utrymme för kvalitetsförbättringar vid oförändrat skatteuttag. Resultatet för enskilda kommuner och landsting visar på stora skillnader. För att komma tillrätta med underskotten behöver flera kommuner och landsting genomföra omstruk- tureringar av verksamheten. Sådana åtgärder medför i regel att tillfälliga kostnader uppkommer, t.ex. åtgärder för att komma till rätta med personalöverskott. Även samverkan 167 PROP. 2001/02:100 mellan kommuner och mellan landsting kan vara ett sätt att hantera problem.

8.4

Statsbidragen till kommuner och landsting

Det instrument som staten har för att påverka det finansiella utrymmet för sektorn som helhet är i första hand det generella statsbidraget till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I utgifts- området ingår även ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Förutom tillskott påverkas nivån på det generella statsbidraget även av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Exkluderas sådana regleringar har statsbidragen t.o.m. 2002 höjts med över 24 miljarder kronor i förhållande till 1996 års nivå.

8.4.1

Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

För 2002 omfattar ramen för utgiftsområdet 98,9 miljarder kronor, varav 76,3 miljarder kronor avser generellt statsbidrag till kommuner och landsting, 0,5 miljarder kronor bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting och 20,9 miljarder kronor utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar tills staten. Åren 20022004 ingår även ett bidrag om 1,25 miljarder kronor per år för ökad tillgänglighet i vården i utgiftsområdet. I tabell 8.5 redovisas en beräkning av utgiftsområdesramen för 2002-2004 med beak- tande bl.a. av förslag i tilläggsbudget för 2002. Tabell 8.5 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2002-200

Miljoner kronor

2002

2003

2004

Ram enligt budgetprop. för 2002

98 899

94 067

96 163

Inkomstprövning av änkepensionen

upphör

-250

-250

Finansiering av utgiftsökningar

inom andra utg.omr.

-60

-50

Statligt utjämningsbidrag till

kommuner och landsting

2 898

Summa

101 737

93 767

95 913

Mellan 2002 och 2004 minskas beräknade resur- ser för utgiftsområdet med ca 3 miljarder kronor (exkl. utjämningsbidraget), bl.a. till följd av tidigare beslut som påverkar kommuners och landstings skatteintäkter. Från och med 2003 upphör inkomst- prövningen av änkepensionen, vilket innebär att kommunernas och landstingens skatteintäkter ökar med ca 250 miljoner kronor. Det generella statsbidraget minskas därför med motsvarande belopp från och med 2003. För att finansiera ökningar inom andra utgiftsområden minskas ramen för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner (anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ) med 60 miljoner kronor 2002 och 50 miljoner kronor 2003. Regeringen har beslutat om riksnormen för socialbidrag för 2002. Till grund för beslutet låg ett förslag från Konsumentverket som bl.a. innebar vissa standardförbättringar för barn- familjer. Konsumentverkets underlag grundar sig på konsumtionsförändringar och därmed motiverade standardförbättringar. Beslutet om riksnormen för 2002 har således inneburit en anpassning till en skälig levnadsnivå för barn som lever i socialbidragshushåll. Regeringen anser att det i detta fall är rimligt att kompensera kommunerna. För 2002 tillförs kommunerna betydande resurser genom det tillfälliga sysselsättningsstödet och de får därmed anses kompenserade innevarande år genom detta stöd. När det gäller kompensationen för 2003 och framåt avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen för 2003. Enligt tidigare beslut tillförs utgiftsområdet 3,2 miljarder kronor för 2003. Av dessa medel avser 2 miljarder kronor en förstärkning av hälso- och sjukvården och 1,2 miljarder kronor kompensation för kostnadsökningar till följd av införandet av en allmän förskola för 4- och 5- 168 åringar. År 2004 tillförs utgiftsområdet ytterligare 1 miljard kronor avseende en fortsatt förstärkning av hälso- och sjukvården. I samband med den förändrade finansieringen av kommunkontosystemet kommer en prel- iminär reglering att göras i budgetpropositionen för 2003 genom att det generella statsbidraget minskas 31,4 miljarder kronor 2003, vilket motsvarar den avgift kommuner och landsting betalar till kommunkontosystemet 2002. Denna reglering har inte beaktats i tabell 8.5

8.5

Övrigt

Översvämningar För stöd till kommuner för kostnader till följd av översvämningar under sommaren och hösten 2000 har 100 miljoner kronor reserverats, varav 65 miljoner kronor hittills beviljats i bidrag. Regeringen föreslår i denna proposition på tilläggsbudget att ytterligare medel från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting får användas för detta ändamål. Regeringen bedömer att ytterligare högst 55 miljoner kronor kommer att behövas. En kommunal databas Utredningen för en fortsatt utveckling av en kommunal databas m.m. överlämnade hösten 2001 betänkandet www.kommundatabas.NU! med förslag till en kommunal databas som beskriver kommunal ekonomi och verksamhet. Betänkandet har remissbehandlats. Remis- svaren finns tillgängliga i Finansdepartementet (dnr Fi2001/3819). Regeringen avser att under 2002 tillkalla en kommitté (råd) med uppgift att administrera och vidareutveckla databasen. PROP. 2001/02:100 Det kommunala utjämningssystemet Regeringen har tillsatt en kommitté för översyn av det kommunala statsbidrags- och utjämnings- systemet (dir. 2001:73). De grundläggande principerna om en långtgående utjämning skall ligga fast. Kommitténs uppgift är främst att se över om målen för kostnadsutjämningen uppnås samt vid behov föreslå förändringar. Kommittén skall även se över hur effekten av regeländringar i systemet efter 2004 skall hanteras. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag till regeringen senast den 1 oktober 2003. Ekonomiförvaltningsutredningen Ekonomiförvaltningsutredningen lämnade till regeringen i november 2001 betänkandet God ekonomisk hushållning i kommuner och lands- ting (SOU 2001:76). Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarade inom Regeringskansliet. Remis- svaren finns tillgängliga i Finansdepartementet (dnr Fi2001/4079). Uppföljning av Kommundelegationens ärenden En särskild utredare har i uppdrag att följa utvecklingen i de 36 kommuner och 4 landsting som i avtal med staten åtagit sig att vidta åtgärder för att sänka bruttokostnadsnivån och uppnå ekonomisk balans. Om så sker utbetalas ett särskilt statsbidrag till respektive kommun eller landsting. Utredaren bedömer att flertalet kommer att uppfylla överenskommelserna. Överenskommel- serna har även i regel fungerat som ett stöd för att komma igång med förändringsarbetet. De som har varit mest framgångsrika har försökt genomföra förändringar snabbt, för att undvika en långdragen process som tär på organisationen. Vissa kommuner har konstaterat att större besparingar än de som överenskommits, behöver göras för att uppnå balans i ekonomin. Utredaren ser även tecken på att landstingen har svårigheter att genomföra förändringar. 169