Bilaga 4

Redovisning av

skatteavvikelser

Bilaga 4

Redovisning av skatteavvikelser

Innehållsförteckning

1 Beskrivning av jämförelsenorm och redovisningsprinciper 5

2 Beräkningsresultat 6

3 Beskrivning av enskilda skatteavvikelser 20

3.1 Inkomst av tjänst 20

3.2 Kostnader i tjänst och allmänna avdrag 21

3.3 Intäkter i näringsverksamhet 21

3.4 Kostnader i näringsverksamhet 22

3.5 Intäkter och kostnader i kapital samt skattereduktioner 24

3.6 Intäkter av kapital 24

3.7 Kostnader i kapital 24

3.8 Skattereduktion 25

3.9 Skattskyldighet 25

3.10 Arbetsgivaravgifter 25

3.11 Särskild löneskatt 26

3.12 Mervärdesskatten 26

3.13 Skatteförmåner inom punktskatteområdet 27

3.14 Skattesanktioner 29

3.15 Icke saldopåverkande avvikelser 29

1 Beskrivning av jämförelsenorm

och redovisningsprinciper

I denna bilaga redovisar regeringen en

sammanställning av skatteavvikelser för

inkomståren 1996 2000.

För att identifiera en skatteavvikelse måste det

existerande skattesystemet sättas i relation till en

jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som har

använts vid beräkningen av skatteavvikelserna i

denna bilaga baserar sig i huvudsak på principen

om en enhetlig beskattning av olika ekonomiska

aktiviteter, vilket också var en av grundpelarna i

1990 års skattereform. Avvikelser från en

enhetlig beskattning kan uppfattas som en

skatteförmån om t.ex. en viss grupp av

skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i

förhållande till den enhetliga normen eller som

en skattesanktion vid ett "överuttag" av skatt. En

förmån av samma storlek som den som erhålls

genom avvikelsen från en enhetlig beskattning

skulle i princip kunna uppnås med hjälp av en

offentlig transferering. En norm som baserar sig

på principen om enhetlig beskattning underlättar

därför analysen av skattesystemet utifrån ett

budgetperspektiv. Någon fullständig genomgång

av skattelagstiftningen har inte gjorts med

avseende på skattesanktioner. Enbart enstaka

sanktioner finns redovisade. Syftet med

redovisningen är primärt att redovisa de

skatteförmåner som är direkt jämförbara med

transfereringar på budgetens utgiftssida.

De skatteförmåner som i redovisningen

klassificeras som saldopåverkande utgörs av stöd

på budgetens inkomstsida där ett avskaffande av

förmånen skulle leda till en budgetförstärkning

för offentlig sektor. Icke saldopåverkande

skatteavvikelser utgörs huvudsakligen av olika

offentliga transfereringar som helt eller delvis är

skattebefriade. Om dessa skatteavvikelser

slopades skulle visserligen skatteintäkterna öka

men samtidigt skulle de offentliga utgifterna öka

vid oförändrade politiska mål.

Skatteavvikelserna redovisas dels som

nettoberäknade skatteavvikelser, dels som

bruttoberäknade skatteavvikelser. Den

nettoberäknade skatteavvikelsen visar storleken

på den skattefria transferering som fullt ut

kompenserar den skattskyldige om

skatteavvikelsen tas bort. Den bruttoberäknade

skatteavvikelsen visar storleken på motsvarande

skattepliktiga transferering.

Den nettoberäknade skatteavvikelsen

beräknas som det potentiella skattebortfall som

uppstår på grund av undantaget. Beräkningen är

en marginalberäkning och visar skillnaden i skatt

när beräkningen görs med respektive utan

undantag. Beräkninsgmetoden är statisk, dvs.

ingen hänsyn tas till beteendeeffekter som

påverkar de olika skattebasernas storlek. Detta

innebär att den beräknade skatteavvikelsen i de

flesta fall överskattar den potentiella

skatteintäktsökningen i det fallet

skatteavvikelsen skulle slopas. Av detta skäl bör

en summering av skatteavvikelserna inte göras.

En summering har ändå gjorts för att få en grov

uppskattning av skatteavvikelsernas betydelse.

För icke saldopåverkande skatteavvikelser

beräknas endast en bruttoavvikelse som visar hur

mycket utgifterna på den ifrågavarande

transfereringen skulle behöva öka för att lämna

hushållens disponibla inkomster opåverkade vid

en skattebeläggning av transfereringen. De

skatteavvikelser som presenteras baserar sig på

en periodiserad redovisning.

Jämförelsenormen för inkomstbeskattningen

innebär att den inkomst som skall beskattas skall

utgöras av summan av konsumtionsutgifterna

och nettoförmögenhetens förändring under

beskattningsperioden. Beskattningsperiodens

längd skall vara ett kalenderår eller ett

räkenskapsår. För inkomstbeskattningen har

bl.a. följande preciseringar gjorts av normen:

 Inget sparande får ske med obeskattade

medel

 Värdestegring skall beskattas när den

uppkommer och inte vid realisationstillfället

 Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte

ingå i skattebasen

 Offentliga transfereringar skall utgöra

skattepliktig inkomst

 Den implicita avkastning i form av

boendetjänster som egnahemsägaren eller

bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra

skattepliktig inkomst

 Avskrivningar i näringsverksamhet skall

hanteras efter ekonomisk livslängd

Olika grad av progressivitet i skatteskalan är

förenlig med jämförelsenormen under

förutsättning att individer med lika höga

inkomster betalar lika mycket skatt.

Sambeskattning och särbeskattning är båda

förenliga med normen.

Enligt normen för socialavgifter och särskild

löneskatt skall ersättningar för utfört arbete som

är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar

ingå i underlaget för socialavgifter medan

ersättningar för utfört arbete som inte är

förmånsgrundande skall ingå i underlaget för

särskild löneskatt.

Normen för mervärdesskatten innebär att all

yrkesmässig omsättning av varor och tjänster

skall beskattas med normalskattesatsen.

Destinationsprincipen skall tillämpas vid

internationella transaktioner. Offentlig

myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig.

Varor och tjänster som subventioneras med

offentliga medel skall inte heller vara

skattepliktiga, under förutsättning att en

mervärdesskattebeläggning av den

subventionerade varan eller tjänsten leder till en

försvagning av de offentliga finanserna.

För punktskatterna anses förekomsten av

miljöstyrande skatter och olika skatteuttag

beroende på ändamål (t.ex. transport eller

uppvärmning) eller utsläppsgrad vara förenlig

med normen. Den lägre koldioxidskattesats som

tillämpas för vissa delar av näringslivet anses

utgöra en del av normen eftersom ett

avskaffande av nedsättningen skulle kunna leda

till större utsläpp av koldioxid i omvärlden. I den

redovisning av skatteavvikelser som

presenterades i 1997 års ekonomiska

vårproposition betraktades emellertid den lägre

koldioxidskattesatsen för vissa delar av

näringslivet i stället som en skatteförmån. För

punktskatter på energi som huvudsakligen

införts av fiskala skäl (t.ex. energiskatten) bör

skatten vara proportionell mot energiinnehållet.

Den nedsättning av energiskatten som tillämpas

för vissa delar av näringslivet betraktas därför

som en skatteförmån.

I slutbetänkandet Förmåner och sanktioner

(SOU 1995:36) och i 1997 års ekonomiska

vårproposition finns en mer uttömmande

beskrivning av de jämförelsenormer och

beräkningsmetoder som tillämpas för

skatteavvikelserna.

2 Beräkningsresultat

I tabell 1 redovisas enskilda skatteavvikelser

uppdelade på skatteområden för åren 1996 2000.

Dessutom redovisas de totala skatteavvikelserna

för olika skatteslag. De icke saldopåverkande

skatteavvikelserna är samlade i slutet av tabellen.

I anslutning till tabellen ges en kortfattad

beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna.

Avvikelsens nummer i denna beskrivning svarar

mot numret i den första kolumnen i tabell 1.

De saldopåverkande bruttoberäknade

skatteavvikelserna förväntas uppgå till totalt 151

miljarder kronor inkomståret 2000, vilket är

omkring 16 miljarder mer än inkomståret 1996.

Av det totala beloppet på 151 miljarder avser 61

miljarder kronor inkomstskatt och

fastighetsskatt, 9 miljarder kronor socialavgifter

och särskild löneskatt, 38 miljarder kronor

mervärdesskatt och 44 miljarder kronor

punktskatt.

Skatteavvikelserna i

tjänsteinkomstbeskattningen, som totalt uppgår

till 18 miljarder kronor brutto år 2000, ökar med

ca 6 miljarder kronor under perioden 1996 2000.

Avdrag för resor till och från arbetet utgör den

största saldopåverkande skatteavvikelsen med en

bruttoförmån som förväntas uppgå till omkring

7 miljarder kronor år 2000. Skatteavvikelsen

pensionskostnader för arbetstagare, som beror

på att den marginalskatt som tjänstepensioner

träffas av vid utbetalningstillfället i genomsnitt

avviker från den marginalskatt som den

anställdes förvärvsinkomster träffas av vid den

tidpunkt då arbetsgivarens kostnader för

tryggandet av pensionen uppkommer, förväntas

uppgå till 8,5 miljarder kronor år 2000. I denna

redovisning har den genomsnittliga

marginalskatt som tjänstepensioner beräknas

träffas av vid utbetalningstillfället korrigerats i

förhållande till den marginalskatt som användes

vid beräkningen av skatteavvikelsen i 1998 års

ekonomiska vårproposition. Detta har medfört

att den redovisade skatteavvikelsen för

arbetstagares pensionskostnader nu är betydligt

högre än i 1998 års ekonomiska vårproposition.

I beskattningen av näringsverksamhet orsakas

de största skatteförmånerna av överavskrivningar

av inventarier och av reglerna om avsättning till

periodiseringsfond. Vid en bruttoberäkning

uppgår dessa skatteavvikelser till sammanlagt ca

13 miljarder kronor inkomståret 2000. Totalt

förväntas skatteförmånerna i beskattningen av

näringsverksamhet uppgå till knappt 16 miljarder

år 2000, vilket är 4 miljarder kronor mindre än

inkomståret 1996, något som reflekterar att

räntorna sjunkit under perioden.

De bruttoberäknade skatteförmånerna i

kapitalinkomstbeskattningen beräknas minska

med omkring 10 miljarder kronor under

perioden 1996 2000. Den främsta orsaken till

denna minskning är en skärpt beskattning av

fastigheter till följd av höjd fastighetsskatt och en

lägre implicit avkastning av egnahem och

bostadsrätter. Andra stora skatteförmåner i

kapitalbeskattningen orsakas av att värdeökning

på aktier beskattas vid realisationstillfället och

inte när värdeökningen äger rum och av att

avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till

15% av en schablonberäknad avkastning i stället

för 30% av verklig avkastning. Totalt förväntas

de bruttoberäknade skatteförmånerna inom

kapitalbeskattningen uppgå till drygt 38

miljarder kronor år 2000. Skattesanktionerna

inom kapitalbeskattningen förväntas under

perioden 1996 2000 sjunka med 2,6 miljarder

kronor, främst till följd av att det sjunkande

ränteläget reducerar sanktionen vad avser

bostadsrättsföreningars ränteutgifter.

De saldopåverkande skatteförmåner som

härrör från socialavgifterna har ökat med 6

miljarder kronor under de senaste åren främst

till följd av den nedsättning av socialavgifterna

med inriktning mot mindre företag som införts

fr.o.m. inkomståret 1997.

Av de totala förväntade skatteförmånerna

inom mervärdesskatteområdet på 38 miljarder

kronor brutto inkomståret 2000 beror 23

miljarder kronor på den reducerade

beskattningen av livsmedel.

De största skatteförmånerna inom

punktskatteområdet avser energiskatten.

Befrielsen från att betala energiskatt på bränsle

och el i industrin och växthusnäringen ger

upphov till en förväntad bruttoberäknad

skatteförmån på 15 miljarder kronor år 2000.

Andra stora skatteavvikelser inom

punktskatteområdet är skatten på diesel och

skattebefrielsen för biobränslen som ger upphov

till bruttoberäknade förmåner på sammanlagt

nära 18 miljarder kronor år 2000 och det

differentierade skatteuttaget på fossila bränslen

som ger en beräknad skatteförmån på 5 miljarder

kronor. Totalt beräknas skatteförmånerna inom

punktskatteområdet öka med 11 miljarder

kronor under perioden 1996 2000. Denna

ökning beror till stor del på att

normalskattesatsen för el, som utgör normen för

skattesatserna på olika fossila bränslen och för

beskattningen av industrins användning av

elektrisk kraft, har höjts under perioden.

De icke saldopåverkande avvikelserna

beräknas uppgå till 46 miljarder kronor

inkomståret 2000 (brutto), vilket är omkring 16

miljarder kronor mindre än inkomståret 1996.

Sänkningen beror till stor del på att

pensionsgrundande transfereringar fullt ut

belades med avgifter för ålderspension fr.o.m.

inkomståret 1999.

I tabell 2 redovisas skatteavvikelserna

fördelade på utgiftsområden. Avvikelser som ej

kunnat hänföras till något enskilt utgiftsområde

redovisas som generella avvikelser. I brut-

toredovisningen återfinns de största

skatteavvikelserna inom utgiftsområdena

ekonomisk trygghet vid ålderdom, ekonomisk

trygghet för familjer och barn samt näringsliv.

Andra större områden är kommunikationer,

samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande samt stöd till kultur m.m. De saldo-

påverkande bruttoavvikelserna är störst inom

utgiftsområdena näringsliv (38 miljarder kronor

år 2000), ekonomisk trygghet vid ålderdom (25

mdkr), kommunikationer (15 mdkr), allmän

miljö- och naturvård (8 mdkr) och kultur m.m.

(11 mdkr).

Tabell 1 Skatteavvikelser fördelade på skatteområden

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

Inkomst av tjänst

1

Stipendier

2

Hittelön

3

Ersättning för blod m.m.

0,03

0,04

0,04

0,04

0,04

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

4

Intäkter vid försäljning av vilt växande

bär

5

Utlandstillägg

6

Kostnadsersättning personal SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

Kostnadsersättning till utländska

forskare

8

Tjänsteinkomster vistelse utomlands

9

Tjänsteinkomster utländska fartyg

10

Pensionskostnader för arbetstagare

4,83

4,45

6,69

8,48

8,53

2,71

2,45

3,65

4,69

4,73

11

Ersättning pga politisk förföljelse

12

Ersättning till neurosedynskadade

13

Arbetsgivares utgifter för

personalsjukvård

u

u

14

Personalrabatter m.m.

15

Förmån av fri resa anställningsintervju

16

Eu-parlamentarikers rese- och kostnads-

ersättning

17

Förmån av fri utbildning vid personal-

avveckling m.m.

18

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

0,67

0,69

0,78

0,74

0,74

0,37

0,38

0,42

0,41

0,41

19

Förmån av lånedator

Summa

5,53

5,18

7,51

9,26

9,31

3,10

2,85

4,09

5,12

5,16

Kostnader i tjänst och allmänna avdrag

20

Underskott i litterär m.m. verksamhet

21

Avdrag för dubbel bosättning

0,72

0,81

0,83

0,81

0,82

0,41

0,45

0,46

0,46

0,46

22

Avdrag för resor till och från arbetet

5,76

6,59

7,35

7,12

7,17

3,28

3,68

4,09

4,04

4,07

23

Avdrag för hemresor

24

Avdrag för pensionspremier

0,11

0,28

0,47

0,67

0,70

0,06

0,15

0,25

0,36

0,38

25

Kvittning av underskott i aktiv näring

0,06

0,05

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,01

0,02

Summa

6,65

7,73

8,68

8,63

8,72

3,78

4,31

4,82

4,87

4,93

Intäkter av näringsverksamhet

26

Uttag av bränsle m.m.

0,40

0,28

0,28

0,28

0,28

0,22

0,15

0,16

0,15

0,15

27

Avverkningsrätt till skog

28

Näringsbidrag

29

Avgångsvederlag till jordbrukare

30

Avyttring av näringsfastighet och

liknande

Summa

0,40

0,28

0,28

0,28

0,28

0,22

0,15

0,16

0,15

0,15

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

Kostnader i näringsverksamhet

31

Anläggning av skog m.m.

0,39

0,43

0,40

0,38

0,40

0,22

0,23

0,22

0,21

0,22

32

Skogsavdrag

33

Substansminskning

34

Avdrag för arbetsresor, näringsidkare

35

Bidrag till regional utvecklingsfond

36

Nedskrivning av lager och pågående

arbete

1,12

1,43

1,51

1,73

1,73

0,77

0,97

1,02

1,18

1,18

37

Kärnkraftsanläggning

0,01

0,01

0,01

0,01

u

0,01

0,01

0,01

0,01

u

38

Avgifter VPC

0,03

0,03

u

0,02

0,03

u

39

Dubbelbeskattningsavtal, matching

credit

40

Koncernbidragsdispens

41

Skadeförsäkringsföretag

0,72

0,68

0,45

0,34

0,36

0,54

0,50

0,33

0,25

0,26

42

Rabatt från ekonomiska föreningar m.m.

0,07

0,07

0,07

0,08

0,08

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

43

Skogs- och upphovsmannakonto

0,11

0,10

0,07

0,05

0,06

0,06

0,05

0,04

0,03

0,03

44

Avsättning till personalstiftelse (Pension)

45

Återföring skatteutjämningsreserv

0,56

0,31

0,16

0,09

u

0,42

0,23

0,11

0,06

u

46

Överavskrivningar avseende inventarier

7,55

7,88

8,05

8,14

8,11

5,60

5,78

5,87

5,92

5,91

47

Periodiseringsfonder

5,57

6,60

4,93

5,28

4,70

4,13

4,84

3,60

3,84

3,42

48

Direktavskrivningar

3,00

u

2,23

u

Summa

19,13

17,54

15,69

16,10

15,44

14,05

12,69

11,28

11,55

11,07

Intäkter och kostnader i kapital samt skattereduktioner

49

Generationsskifte vid räntefördelning

50

EU-bidrag

51

Avkastning småhus

19,98

12,51

8,85

5,84

8,25

13,99

8,76

6,19

4,09

5,77

52

Avkastning bostadsrätter

5,60

3,95

2,40

2,16

2,51

4,03

2,85

1,73

1,56

1,81

53

Realisationsvinst, aktier

5,15

6,58

8,23

8,97

9,77

3,60

4,61

5,76

6,28

6,84

54

Utdelning aktier m.m.

1,84

2,13

2,41

2,70

1,29

1,49

1,69

1,89

55

Uppskov realisationsbeskattning

fastigheter

1,64

1,64

1,64

1,64

1,64

1,15

1,15

1,15

1,15

1,15

56

Uttag av aktier

57

Allemansfond

0,73

u

0,51

u

58

Avkastningsskatt

14,82

17,48

17,19

16,25

15,92

10,37

12,23

12,03

11,37

11,14

59

Avkastningsskatt K-försäkringar

0,17

0,22

0,21

0,19

0,19

0,12

0,16

0,14

0,14

0,13

Summa

48,09

42,38

38,52

35,05

38,28

33,77

29,76

27,00

24,59

26,84

Kostnader i kapital

60

Riskkapitalavdrag

0,07

u

0,05

u

61

Konsumtionskrediter

62

Reaförluster, aktier

63

Marknadsnoterade fordringar

Summa

0,07

0

0

0

0

0.05

0

0

0

0

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

Skattereduktion m.m.

64

ROT-reduktioner

1,82

3,25

2,31

1,41

u

1,20

2,10

1,50

0,92

u

Skattskyldighet

65

Akademier m.m.

66

Företagarförening m.m.

67

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

68

Ideella föreningar

69

Kyrkor

0,14

0,12

0,12

0,12

0,12

0,11

0,09

0,09

0,09

0,09

70

Ägare av vissa fastigheter

Summa

0,14

0,12

0,12

0,12

0,12

0,11

0,09

0,09

0,09

0,09

Arbetsgivaravgifter

71

Lag om nedsättning av socialavgifter

0,59

0,50

0,53

0,40

0,41

0,44

0,37

0,39

0,29

0,30

72

Lag om tillf. avvikelse från lagen om

soc.avg.

2,08

2,40

u

1,56

1,80

u

73

Anställningsstöd RAS

0,40

u

0,30

u

74

Nedsättning inriktning mindre företag

4,90

6,90

7,20

7,30

3,60

5,00

5,20

5,30

74a

Nedsättning långtidsarbetslösa

0,10

1,30

0,07

0,95

Summa

3,07

7,81

7,39

7,65

8,99

2,30

5,77

5,39

5,56

6,55

Särskild löneskatt

75

Utländska artister

0,05

0,06

0,06

0,06

0,06

0,04

0,05

0,05

0,05

0,05

76

Ersättning skiljemannauppdrag

77

Ersättning till idrottsutövare

78

Bidrag från Sveriges författarfond

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

79

Vinstandelsstiftelser

0,10

u

0,10

u

Summa

0,15

0,06

0,06

0,06

0,06

0,14

005

0,05

0,05

0,05

Mervärdesskatt, undantag från skatteplikt

80

Försäljning av tomtmark och byggnader

0,06

0,06

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

81

TV-licenser

1,76

1,85

1,94

2,03

2,10

1,31

1,36

1,42

1,48

1,53

82

Allmänna nyhetstidningar

u

u

83

Periodiskt medl.blad m.m.

84

Annan periodisk publikation

85

Internationell personbefordran

0,13

0,13

0,13

0,13

0,14

0,10

0,09

0,09

0,10

0,10

86

Upphovsrätter

0,09

u

0,07

u

87

Försäljning av bildkonst

88

Biografer

0,11

u

0,08

u

89

Ej subventionerad teater, konserter m.m.

0,18

u

0,13

u

90

Läkemedel

0,93

0,98

1,06

1,14

1,15

0,69

0,72

0,78

0,83

0,84

91

Lotterier

4,09

4,25

4,57

4,77

4,93

3,04

3,12

3,33

3,47

3,59

92

Idrottsevenemang

0,06

0,06

0,07

0,07

0,07

0,04

0,05

0,05

0,05

0,05

93

Ej subv utbildning

0,10

u

0,08

u

Summa

7,51

7,33

7,84

8,21

8,46

5,59

5,39

5,72

5,98

6,16

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

Mervärdesskatt, skattesats

94

Livsmedel

21,55

20,81

21,71

22,53

23,25

15,98

15,27

15,83

16,38

16,92

95

Rumsuthyrning

0,46

0,53

0,53

0,63

0,65

0,34

0,39

0,39

0,46

0,47

96

Persontransporter

2,57

2,67

2,72

2,90

2,99

1,91

1,96

1,98

2,11

2,18

97

Skidliftar

0,09

0,09

0,10

0,10

0,10

0,07

0,07

0,07

0,07

0,08

98

Allmänna nyhetstidningar

1,92

1,89

1,87

1,84

1,90

1,43

1,39

1,37

1,34

1,38

99

Biografföreställningar

0,07

0,20

0,26

0,29

0,30

0,06

0,15

0,19

0,21

0,22

100

Konserter, teatrar m.m.

0,18

0,18

0,19

0,20

0,13

0,13

0,14

0,14

101

Kommersiell idrott

0,32

0,33

0,34

0,35

0,23

0,24

0,25

0,25

102

Upphovsrätter

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Summa

26,66

26,70

27,71

28,83

29,75

19,79

19,60

20,21

20,97

21,65

Mervärdesskatt, undantag från skyldighet

103

Ideella föreningar (exkl. konserter,

idrott, utbildning)

0,06

0,06

0,06

0,07

0,07

0,04

0,05

0,05

0,05

0,05

Mervärdesskatt, redovisningsperiod

104

Tidpunkt för inbetalning i byggnads-

rörelse

0,34

0,21

0,17

0,16

0,21

0,25

0,15

0,13

0,12

0,15

Mervärdesskatt, avdrag för ingående skatt

105

Ingående skatt på jordbruksarrende

Punktskatter

Energiskatt

106

Skatt på diesel

7,55

7,77

8,02

9,16

9,38

5,60

5,70

5,85

6,66

6,82

107

Skattebefrielse bandrift

1,28

1,34

1,43

1,43

1,45

0,95

0,98

1,05

1,04

1,05

108

Skattebefrielse inrikes sjöfart

0,44

0,47

0,46

0,46

0,46

0,33

0,34

0,34

0,33

0,34

109

Elförbrukning i norrlandskommuner

0,68

0,92

0,73

0,78

0,78

0,51

0,67

0,53

0,56

0,57

110

Skatt på el för gas- värme- vatten och

elförsörjning

0,23

0,26

0,26

0,24

0,24

0,17

0,19

0,19

0,18

0,17

111

Differentierat skatteuttag på fossila

bränslen

3,41

3,71

4,86

5,04

4,98

2,53

2,72

3,55

3,66

3,63

112

Skattebefrielse biobränslen

4,80

5,96

7,70

8,06

8,31

3,56

4,37

5,61

5,86

6,05

113

Bidrag till värmeverk med 9 öre/kWh

0,40

u

0,29

u

114

Halvt avdrag för allmän energiskatt på

bränsle

0,25

0,17

0,23

0,22

0,21

0,19

0,13

0,17

0,16

0,15

115

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

1,24

0,70

0,71

0,72

0,74

0,92

0,51

0,52

0,52

0,54

116

Bränsleförbrukning inom industrin,

energiskatt

2,22

2,44

2,65

2,47

2,54

1,65

1,79

1,93

1,80

1,85

117

Bränsleförbrukning inom växthus-

näringen

0,08

0,09

0,10

0,10

0,10

0,06

0,07

0,07

0,07

0,07

118

Elförbrukning inom industrin

7,02

8,88

11,01

11,17

11,32

5,21

6,52

8,03

8,13

8,24

119

Elförbrukning inom växthusnäringen

0,02

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

Koldioxidskatt

120

Metallurgiavdrag

0,17

0,25

0,34

0,34

0,34

0,12

0,19

0,25

0,25

0,25

121

Nedsättning av CO2-skatt för industrin

0,06

0,13

0,27

0,27

0,27

0,05

0,10

0,20

0,20

0,20

122

Skattebefrielse för inrikes sjöfart

0,11

0,11

0,12

0,12

0,12

0,08

0,08

0,08

0,08

0,08

123

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

0,68

0,54

0,65

0,66

0,68

0,51

0,39

0,47

0,48

0,50

Övrigt

124

Undantag från svavelskatt

1,85

1,73

1,82

1,83

1,84

1,37

1,27

1,33

1,33

1,34

Summa

32,49

35,50

41,39

43,10

43,79

24,12

26,04

30,19

31,33

31,87

Skattesanktioner

Kapital

125

Ränteutgifter - 21 % reduktion

-0,18

-0,11

-0,10

-0,10

-0,09

-0,13

-0,08

-0,07

-0,07

-0,06

126

Begränsning kapitalreduktion

-0,48

-0,35

-0,34

-0,35

-0,31

-0,33

-0,25

-0,24

-0,24

-0,22

127

Ränteutgifter bostadsrättsföreningar

-5,14

-3,64

-2,16

-1,48

-1,57

-3,60

-2,55

-1,51

-1,03

-1,10

128

Fastighetsskatt på hyreshus, bostads-

delen

-3,50

-3,88

-3,97

-3,59

-3,73

-2,59

-2,85

-2,90

-2,61

-2,72

129

Fastighetsskatt på lokaler

-2,32

-2,85

-2,95

-3,10

-3,27

-1,72

-2,09

-2,15

-2,25

-2,38

130

Fastighetsskatt på industrienhet (exkl.

markvärdet på elproduktionsenheter)

-1,74

-1,41

-1,42

-1,43

-1,44

-1,29

-1,03

-1,04

-1,04

-1,05

131

Fastighetsskatt på markvärdet på

elproduktionsenheter

-2,47

-1,60

-0,37

-0,37

-1,81

-1,17

-0,27

-0,27

Summa

-13,36

-14,71

-11,66

-10,42

-10,78

-9,66

-10,66

-8,60

-7,51

-7,80

Punktskatter

132

Skatt på viss elektrisk kraft

-2,21

u

-1,64

u

133

Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk

-1,48

-2,01

-2,13

-2,11

-2,04

-1,09

-1,47

-1,55

-1,54

-1,49

Summa

-3,69

-2,01

-2,13

-2,11

-2,05

-2,73

-1,47

-1,55

-1,54

-1,49

Ej saldopåverkade avvikelser

Intäkter av tjänst

134

Flyttningsbidrag

135

Värnpliktigas förmåner

136

Socialbidrag

4,67

5,07

4,57

4,35

4,34

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

137

Barnbidrag m.m.

10,38

10,60

12,78

11,58

11,47

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

138

Bidragsförskott

2,82

2,46

3,06

2,77

2,75

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

139

Handikappersättning m.m.

140

Bidrag till adoption

141

Engångsbidrag vid arbetsplacering av

flyktingar

142

Bostadstillägg pensionärer BTP

3,76

3,66

3,73

3,90

3,92

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

143

Bostadsbidrag

3,90

3,10

2,98

2,72

2,57

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

144

Studiebidrag

6,42

6,69

7,02

6,73

6,81

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

145

Övriga skattefria transfereringar

2,33

2,01

2,18

1,71

1,64

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Summa

34,28

33,59

36,32

33,76

33,50

0

0

0

0

0

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

Kostnader i tjänst, allmänna avdrag

146

Särskilt grundavdrag pensionärer

14,45

14,16

14,02

13,03

12,87

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Tilläggspensionsavgift

147

Sjukpenning

2,48

2,11

1,96

u

0,00

0,00

0,00

u

148

Föräldrapenning

2,34

1,85

1,77

u

0,00

0,00

0,00

u

149

Vårdbidrag

0,18

0,20

0,20

u

0,00

0,00

0,00

u

150

Dagpenning

5,23

5,24

4,92

u

0,00

0,00

0,00

u

151

Kontant arbetsmarknadsstöd

0,39

0,31

u

0,00

0,00

u

152

Utbildningsbidrag

1,38

1,24

1,95

u

0,00

0,00

0,00

u

153

Vuxenstudiebidrag

0,45

0,30

0,60

u

0,00

0,00

0,00

u

154

Delpension

0,32

0,24

0,15

u

0,00

0,00

0,00

u

155

Dagpenning reputbildning

u

u

156

Utbildningsbidrag för doktorander

0,02

0,02

0,02

u

0,00

0,00

0,00

u

157

Timersättning komvux, särvux och sfi

0,01

0,02

0,01

u

0,00

0,00

0,00

u

158

Arbetsskada, livränta

0,82

0,80

0,76

u

0,00

0,00

0,00

u

159

Startbidrag egen rörelse

u

160

Ersättning för närståendevård

0,00

0,00

0,00

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

13,62

12,33

12,34

0

0

0

0

0

0

0

Summa saldopåverkande avvikelser

1996 2000

135,0

137,4

143,9

146,4

150,7

96,1

96,9

100,5

102,3

105,4

Summa ej saldopåverkande avvikelser

62,4

60,1

62,7

46,8

46,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Summa skatteavvikelser

197,4

197,5

206,6

193,2

197,1

96,1

96,9

100,5

102,3

105,4

Tabell 2 Fördelning på utgiftsområden

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

2. Samhällsekonomi och statsförvaltning

38

Avgifter VPC

0,03

0,03

u

0,02

0,03

u

Summa

0,03

0,03

0

0,02

0,03

0

varav saldopåverkande avvikelser

0,03

0,03

0

0,02

0,03

0

6. Totalförsvaret

135

Värnpliktigas förmåner

155

Dagpenning reputbildning

u

u

Summa

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8. Invandrare och flyktingar

11

Ersättning p.g.a. politisk förföljelse

141

Engångsbidrag vid arbetsplacering av

flyktingar

Summa

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg

13

Arbetsgivares utgifter för

personalsjukvård

u

u

90

Läkemedel

0,93

0,98

1,06

1,14

1,15

0,69

0,72

0,78

0,83

0,84

136

Socialbidrag

4,67

5,07

4,57

4,35

4,34

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

160

Ersättning för närståendevård

0,00

0,00

0,00

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

5,60

6,05

5,63

5,49

5,49

0,69

0,72

0,78

0,83

0,84

varav saldopåverkande avvikelser

1,93

0,98

1,06

1,14

1,15

0,69

0,72

0,78

0,83

0,84

10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

12

Ersättning till neurosedynskadade

139

Handikappersättning m.m.

147

Sjukpenning

2,48

2,11

1,96

u

0,00

0,00

0,00

149

Vårdbidrag

0,18

0,20

0,20

u

0,00

0,00

0,00

u

158

Arbetsskada, livränta

0,82

0,80

0,76

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

3,48

3,11

2,92

0

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom

10

Pensionskostnader för arbetstagare

4,83

4,45

6,69

8,48

8,53

2,71

2,45

3,65

4,69

4,73

24

Avdrag för pensionspremier

0,11

0,28

0,47

0,67

0,70

0,06

0,15

0,25

0,36

0,38

44

Avsättning till personalstiftelser

(pension)

58

Avkastningsskatt

14,82

17,48

17,19

16,25

15,92

10,37

12,23

12,03

11,37

11,14

142

Bostadstillägg pensionärer BTP

3,76

3,66

3,73

3,90

3,92

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

146

Särskilt grundavdrag pensionärer

14,45

14,16

14,02

13,03

12,87

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

154

Delpension

0,32

0,24

0,15

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

38,29

40,27

42,25

42,33

41,94

13,14

14,83

15,93

16,42

16,25

varav saldopåverkande avvikelser

19,76

22,21

24,35

25,40

25,15

13,14

14,83

15,93

16,42

16,25

12. Ekonomisk trygghet för familjer och barn

137

Barnbidrag m.m.

10,38

10,60

12,78

11,58

11,47

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

138

Bidragsförskott

2,82

2,46

3,06

2,77

2,75

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

140

Bidrag till adoption

148

Föräldrapenning

2,34

1,85

1,77

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

15,54

14,91

17,61

14,35

14,22

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

13. Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

67

Erkända arbetslöshetskassor m.m.

150

Dagpenning

5,23

5,24

4,92

u

0,00

0,00

0,00

u

151

Kontant arbetsmarknadsstöd

0,39

0,31

u

0,00

0,00

u

Summa

5,62

5,55

4,92

0

0

0

0

0

0

0

varav saldopåverkande avvikelser

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

14. Arbetsmarknad och arbetsliv

15

Förmån av fri resa anställningsintervju

17

Förmån av fri utbildning vid personal-

avveckling m.m.

72

Lag om tillf. avvikelse från lagen om

soc.avg.

2,08

2,40

u

1,56

1,80

u

73

Anställningsstöd RAS

0,4

u

0,30

u

74a

Nedsättning långtidsarbetslösa

0,10

1,30

0,07

0,95

134

Flyttningsbidrag

152

Utbildningsbidrag

1,38

1,24

1,95

u

0,00

0,00

0,00

u

159

Startbidrag egen rörelse

u

Summa

3,86

3,64

1,95

0,10

1.30

1,86

1,80

0

0,07

0,95

varav saldopåverkande avvikelser

2,48

2,40

0

0,10

1,30

1,86

1,80

0

0,07

0,95

16. Utbildning och universitetsforskning

6

Kostnadsersättning personal SIPRI

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

Kostnadsersättning till utländska

forskare

93

Ej subventionerad utbildning

0,10

u

0,08

u

144

Studiebidrag

6,42

6,69

7,02

6,73

6,81

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

153

Vuxenstudiebidrag

0,45

0,30

0,60

u

0,00

0,00

0,00

u

156

Utbildningsbidrag för doktorander

0,02

0,02

0,02

u

0,00

0,00

0,00

u

157

Timersättning komvux, särvux och sfi

0,01

0,02

0,01

u

0,00

0,00

0,00

u

Summa

7,00

7,03

7,65

6,73

6,81

0,08

0

0

0

0

varav saldopåverkande avvikelser

0,1

0

0

0

0

0,08

0

0

0

0

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

17. Kultur, medier, trossamfund och fritid

20

Underskott i litterär m.m. verksamhet

65

Akademier m.m.

68

Ideella föreningar

69

Kyrkor

0,14

0,12

0,12

0,12

0,12

0,11

0,09

0,09

0,09

0,09

75

Utländska artister

0,05

0,06

0,06

0,06

0,06

0,04

0,05

0,05

0,05

0,05

77

Ersättning till idrottsutövare

78

Bidrag från Sveriges författarfond

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

81

TV-licenser

1,76

1,85

1,94

2,03

2,10

1,31

1,36

1,42

1,48

1,53

82

Allmänna nyhetstidningar

u

u

83

Periodiska medl.blad m.m.

84

Annan periodisk publikation

86

Upphovsrätter

0,09

u

0,07

u

87

Försäljning av bildkonst

88

Biografer

0,11

u

0,08

u

89

Ej subventionerad teater, konserter m.m.

0,18

u

0,13

u

91

Lotterier

4,09

4,25

4,57

4,77

4,93

3,04

3,12

3,33

3,47

3,59

92

Idrottsevenemang

0,06

0,06

0,07

0,07

0,07

0,04

0,04

0,05

0,05

0,05

97

Skidliftar

0,09

0,09

0,10

0,10

0,10

0,07

0,07

0,07

0,07

0,08

98

Allmänna nyhetstidningar

1,92

1,89

1,87

1,84

1,90

1,43

1,39

1,37

1,34

1,38

99

Biografföreställningar

0,07

0,20

0,26

0,29

0,30

0,06

0,15

0,19

0,21

0,22

100

Konserter, teatrar m.m.

0,18

0,18

0,19

0,20

0,13

0,13

0,14

0,14

101

Kommersiell idrott

0,32

0,33

0,34

0,35

0,23

0,24

0,25

0,25

102

Upphovsrätter

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

103

Ideella föreningar (exkl. konserter,

idrott, utbildning)

0,06

0,06

0,06

0,07

0,07

0,04

0,05

0,05

0,05

0,05

Summa

9,55

10,06

10,63

11,03

11,36

7,11

7,41

7,78

8,04

8,28

varav saldopåverkande avvikelser

9,55

10,06

10,63

11,03

11,36

7,11

7,41

7,78

8,04

8,28

18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

51

Avkastning småhus

19,98

12,51

8,85

5,84

8,25

13,99

8,76

6,19

4,09

5,77

52

Avkastning bostadsrätter

5,60

3,95

2,40

2,16

2,51

4,03

2,85

1,73

1,56

1,81

55

Uppskov realisationsbeskattning

fastigheter

1,64

1,64

1,64

1,64

1,64

1,15

1,15

1,15

1,15

1,15

64

ROT-reduktioner

1,82

3,25

2,31

1,41

1,20

2,10

1,50

0,92

80

Försäljning av tomtmark och byggnader

0,06

0,06

0,07

0,07

0,07

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

104

Tidpunkt för inbetalning i byggnads-

rörelse

0,34

0,21

0,17

0,16

0,21

0,25

0,15

0,13

0,12

0,15

127

Ränteutgifter bostadsrättsföreningar

-5,14

-3,64

-2,16

-1,48

-1,57

-3,60

-2,55

-1,51

-1,03

-1,10

128

Fastighetsskatt på hyreshus, bostads-

delen

-3,50

-3,88

-3,97

-3,59

-3,73

-2,59

-2,85

-2,90

-2,61

-2,72

129

Fastighetsskatt på lokaler

-2,32

-2,85

-2,95

-3,10

-3,27

-1,72

-2,09

-2,15

-2,25

-2,38

130

Fastighetsskatt på industrienhet (exkl.

markvärdet på elproduktionsenheter)

-1,74

-1,41

-1,42

-1,43

-1,44

-1,29

-1,03

-1,04

-1,04

-1,05

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

143

Bostadsbidrag

3,90

3,10

2,98

2,72

2,57

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Summa

20,64

12,94

7,92

4,40

5,24

11,47

6,54

3,15

0,96

1,68

varav saldopåverkande avvikelser

16,74

9,84

4,94

1,68

2,67

11,47

6,54

3,15

0,96

1,68

19. Regional utjämning och utveckling

35

Bidrag till regional utvecklingsfond

71

Lag om nedsättning av socialavgifter

0,59

0,50

0,53

0,40

0,41

0,44

0,37

0,39

0,29

0,30

109

Elförbrukning i norrlandskommuner

0,68

0,92

0,73

0,78

0,78

0,51

0,67

0,53

0,56

0,57

Summa

1,27

1,42

1,26

1,18

1,19

0,95

1,04

0,92

0,85

0,87

varav saldopåverkande avvikelser

1,27

1,42

1,26

1,18

1,19

0,95

1,04

0,92

0,85

0,87

20. Allmän miljö- och naturvård

112

Skattebefrielse biobränslen

4,80

5,96

7,70

8,06

8,31

3,56

4,37

5,61

5,86

6,05

Summa

4,80

5,96

7,70

8,06

8,31

3,56

4,37

5,61

5,86

6,05

varav saldopåverkande avvikelser

4,80

5,96

7,70

8,06

8,31

3,56

4,37

5,61

5,86

6,05

21. Energi

37

Kärnkraftsanläggning

0,01

0,01

0,01

0,01

u

0,01

0,01

0,01

0,01

u

110

Skatt på el för gas- värme- vatten och

elförsörjning

0,23

0,26

0,26

0,24

0,24

0,17

0,19

0,19

0,18

0,17

111

Differentierat skatteuttag på fossila

bränslen

3,41

3,71

4,86

5,04

4,98

2,53

2,72

3,55

3,66

3,63

113

Bidrag till värmeverk med 9 öre/kWh

0,40

u

0,29

u

114

Halvt avdrag för allmän energiskatt på

bränsle

0,25

0,17

0,23

0,22

0,21

0,19

0,13

0,17

0,16

0,15

115

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft

1,24

0,70

0,71

0,72

0,74

0,92

0,51

0,52

0,52

0,54

123

Bränsle som åtgår vid produktion av

elkraft, koldioxidskatt

0,68

0,54

0,65

0,66

0,68

0,51

0,39

0,47

0,48

0,50

124

Undantag från svavelskatt

1,85

1,73

1,82

1,83

1,84

1,37

1,27

1,33

1,33

1,34

131

Fastighetsskatt på markvärdet på

elproduktionsenheter

-2,47

-1,60

-0,37

-0,37

-1,81

-1,17

-0,27

-0,27

132

Skatt på viss elektrisk kraft

-2,21

u

-1,64

u

133

Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk

-1,48

-2,01

-2,13

-2,11

-2,04

-1,09

-1,47

-1,55

-1,54

-1,49

Summa

4,38

2,64

4,81

6,24

6,28

3,26

1,94

3,52

4,53

4,57

varav saldopåverkande avvikelser

4,38

2,64

4,81

6,24

6,28

3,26

1,94

3,52

4,53

4,57

22. Kommunikationer

85

Internationell personbefordran

0,13

0,13

0,13

0,13

0,14

0,10

0,09

0,09

0,10

0,10

96

Persontransporter

2,57

2,67

2,72

2,90

2,99

1,91

1,96

1,98

2,11

2,18

106

Skatt på diesel

7,55

7,77

8,02

9,16

9,38

5,60

5,70

5,85

6,66

6,82

107

Skattebefrielse bandrift

1,28

1,34

1,43

1,43

1,45

0,95

0,98

1,05

1,04

1,05

108

Skattebefrielse inrikes sjöfart

0,44

0,47

0,46

0,46

0,46

0,33

0,34

0,34

0,33

0,34

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

122

Skattebefrielse för inrikes sjöfart, CO2-

skatt

0,11

0,11

0,12

0,12

0,12

0,08

0,08

0,08

0,08

0,09

Summa

12,08

12,49

12,88

14,20

14,54

8,97

9,15

9,39

10,32

10,57

varav saldopåverkande avvikelser

12,08

12,49

12,88

14,20

14,54

8,97

9,15

9,39

10,32

10,57

23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

26

Uttag av bränsle m.m.

0,40

0,28

0,28

0,28

0,28

0,22

0,15

0,16

0,15

0,15

27

Avverkningsrätt till skog

29

Avgångsvederlag till jordbrukare

31

Anläggning av skog m.m.

0,39

0,43

0,40

0,38

0,40

0,22

0,23

0,22

0,21

0,22

32

Skogsavdrag

43

Skogs- och upphovsmannakonto

0,11

0,10

0,07

0,05

0,06

0,06

0,05

0,04

0,03

0,03

105

Ingående skatt på jordbruksarrende

117

Bränsleförbrukning inom växthus-

näringen

0,08

0,09

0,10

0,10

0,10

0,06

0,07

0,07

0,07

0,07

119

Elförbrukning inom växthusnäringen

0,02

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

Summa

1,00

0,93

0,88

0,84

0,87

0,58

0,52

0,51

0,48

0,49

varav saldopåverkande avvikelser

1,00

0,93

0,88

0,84

0,87

0,58

0,52

0,51

0,48

0,49

24. Näringsliv

9

Tjänsteinkomster utländska fartyg

18

Löneunderlaget i fåmansaktiebolag

0,67

0,69

0,78

0,74

0,74

0,37

0,38

0,42

0,41

0,41

25

Kvittning av underskott i aktiv näring

0,06

0,05

0,03

0,03

0,03

0,03

0,03

0,02

0,01

0,02

28

Näringsbidrag

30

Avyttring av näringsfastighet och

liknande

33

Substansminskning

36

Nedskrivning av lager och pågående

arbete

1,12

1,43

1,51

1,73

1,73

0,77

0,97

1,02

1,18

1,18

40

Koncernbidragsdispens

41

Skadeförsäkringsföretag

0,72

0,68

0,45

0,34

0,36

0,54

0,50

0,33

0,25

0,26

45

Återföring skatteutjämningsreserv

0,56

0,31

0,16

0,09

u

0,42

0,23

0,11

0,06

u

46

Överavskrivningar avseende inventarier

7,55

7,88

8,05

8,14

8,11

5,60

5,78

5,87

5,92

5,91

47

Periodiseringsfonder

5,57

6,60

4,93

5,28

4,70

4,13

4,84

3,60

3,84

3,42

48

Direktavskrivningar

3,0

u

2,23

u

49

Generationsskifte vid räntefördelning

50

EU-bidrag

60

Riskkapitalavdrag

0,07

u

0,05

u

66

Företagarförening m.m.

74

Nedsättning inriktning mindre företag

4,90

6,90

7,20

7,30

3,60

5,00

5,20

5,30

76

Ersättning skiljemannauppdrag

95

Rumsuthyrning

0,46

0,53

0,53

0,63

0,65

0,34

0,39

0,39

0,46

0,47

116

Bränsleförbrukning inom industrin,

energiskatt

2,22

2,44

2,65

2,47

2,54

1,65

1,79

1,93

1,80

1,85

118

Elförbrukning inom industrin

7,02

8,88

11,01

11,17

11,32

5,21

6,52

8,03

8,13

8,24

Namn på avvikelsen

Skatteavvikelse brutto

Skatteavvikelse netto

MDKR

(U = UPPHÖRT)

MDKR

1996

1997

1998

1999

2000

1996

1997

1998

1999

2000

120

Metallurgiavdrag

0,17

0,25

0,34

0,34

0,34

0,12

0,19

0,25

0,25

0,25

121

Nedsättning av CO2-skatt för industrin

0,06

0,13

0,27

0,27

0,27

0,05

0,10

0,20

0,20

0,20

Summa

29,25

34,77

37,61

38,43

38,09

21,51

25,32

27,17

27,71

27,51

varav saldopåverkande avvikelser

29,25

34,77

37,61

38,43

38,09

21,51

25,32

27,17

27,71

27,51

30. Generell skatteförmån

8

Tjänsteinkomster vistelse utomlands

39

Dubbelbeskattningsavtal, matching

credit

42

Rabatt från ekonomiska föreningar m.m.

0,07

0,07

0,07

0,08

0,08

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

53

Realisationsvinst, aktier

5,15

6,58

8,23

8,97

9,77

3,60

4,61

5,76

6,28

6,84

54

Utdelning aktier m.m.

1,84

2,13

2,41

2,70

1,29

1,49

1,69

1,89

59

Avkastningsskatt K-försäkringar

0,17

0,22

0,21

0,19

0,19

0,12

0,16

0,14

0,14

0,13

62

Reaförluster, aktier

63

Marknadsnoterade fordringar

70

Ägare av vissa fastigheter

79

Vinstandelsstiftelser

0,10

u

0,10

u

94

Livsmedel

21,55

20,81

21,71

22,53

23,25

15,98

15,27

15,83

16,38

16,92

Summa

27,04

29,52

32,35

34,18

36,19

19,85

21,38

23,27

24,54

25,83

varav saldopåverkande avvikelser

27,04

29,52

32,35

34,18

36,19

19,85

21,38

23,27

24,54

25,83

301. Generell skatteförmån till hushåll

1

Stipendier

2

Hittelön

3

Ersättning för blod m.m.

0,03

0,04

0,04

0,04

0,04

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

4

Intäkter vid försäljning av vilt växande

bär

5

Utlandstillägg

14

Personalrabatter m.m.

16

Eu-parlamentarikers rese- och kostnads-

ersättningar

19

Förmån av llånedator

21

Avdrag för dubbel bosättning

0,72

0,81

0,83

0,81

0,82

0,41

0,45

0,46

0,46

0,46

22

Avdrag för resor till och från arbetet

5,76

6,59

7,35

7,12

7,17

3,28

3,68

4,09

4,04

4,07

23

Avdrag för hemresor

34

Avdrag till arbetsresor, näringsidkare

57

Allemansfond

0,73

u

0,51

u

61

Konsumtionskrediter

125

Ränteutgifter - 21 % reduktion

-0,18

-0,11

-0,10

-0,10

-0,09

-0,13

-0,08

-0,07

-0,07

-0,06

126

Begränsning kapitalreduktion

-0,48

-0,35

-0,34

-0,35

-0,31

-0,33

-0,25

-0,24

-0,24

-0,22

145

Övriga skattefria ersättningar

2,30

2,01

2,18

1,71

1,64

Summa

8,91

8,99

9,96

9,23

9,27

3,76

3,82

4,40

4,21

4,27

varav saldopåverkande avvikelser

8,91

8,99

9,96

9,23

9,27

3,76

3,82

4,40

4,21

4,27

3 Beskrivning av enskilda

skatteavvikelser

3.1 Inkomst av tjänst

1. Stipendier är skattefria enligt

kommunalskattelagen när de är avsedda för

mottagarens utbildning m.m. och inte utgör

ersätt-ning för arbete. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt och särskild löneskatt.

2. Hittelön samt ersättning till den som i

särskilt fall räddat person eller egendom i

fara eller bidragit till avslöjande eller

gripande av person som begått brott är i

princip ersättning för prestation. Skatte-

avvikelsen avser inkomstskatt och särskild

löneskatt.

3. Ersättningar för blod. Enligt samma princip

som för hittelön är ersättning till den som

lämnat organ, blod eller modersmjölk

skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomst-

skatt och särskild löneskatt.

4. Intäkter av försäljning av vilt växande bär.

Försäljning av vilt växande bär och svamp

samt kottar är skattefri upp till en ersättning

på 5 000 kr. Eftersom inkomsten utgör

ersättning för arbete avser skatteavvikelsen

inkomstskatt och särskild löneskatt.

5. Kostnadsersättning i form av utlandstillägg.

Nämnda ersättningar och därmed likställda

förmåner såsom fri bostad och bostadskost-

nadsersättning är ej skattepliktiga för

utanför Sverige stationerad personal vid

utrikesförvaltningen eller i svensk

biståndsverksamhet. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt för den

del av ersättningen som överstiger merkost-

naden.

6. Kostnadsersättning till viss personal på SIPRI.

Ersättning avseende ökade levnads-

kostnader och skolavgifter för barn samt fri

bostad är ej skattepliktig när ersättningen

anvisats av styrelsen för SIPRI till vissa ut-

ländska forskare. Skattefriheten har motive-

rats med svårigheten att rekrytera forskare.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt för den del av

ersättningen som överstiger merkostnaden.

7. Kostnadsersättning till utländska forskare.

Enligt lagen om beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i Sverige

medges skattefrihet för vissa kostnads-

ersättningar. Särskilt beslut fordras av

Forskarskattenämnden. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt och särskild löneskatt

för den del av ersättningen som överstiger

merkostnaden.

8. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse

utomlands. Den s k ettårsregeln medger

skattefrihet i Sverige, även om ingen be-

skattning skett utomlands. Om anställ-

ningen varat minst ett år i samma land och i

allmänhet avsett anställning hos annan än

svenska staten eller svensk kommun medges

befrielse från skatt även om ingen

beskattning skett i verksamhetslandet.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt.

9. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa

utländska fartyg. Skattefrihet föreligger för

anställning ombord på utländskt fartyg om

anställningen och vistelsen utomlands varat

minst sex månader och avsett anställning

hos arbetsgivare som är svensk juridisk

person eller fysisk person bosatt i Sverige.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och

särskild löneskatt.

10. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares

pension. Enligt kommunalskattelagen skall

arbetsgivarens kostnader inte tas upp till

beskattning hos arbetstagaren om kostnad-

erna avser tryggande av pension genom

avsättning eller pensionsförsäkring inom

vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör

ersättning för utfört arbete ligger

ersättningen till grund för särskild

löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller

inkomstskatten beror på skillnaden i mar-

ginalskatter vid avsättning och utbetalning

av pensionen.

11. Ersättningar p g a politisk förföljelse o dyl.

Ersättningar som kommer från utlandet på

grund av politisk förföljelse och liknande

har undantagits från beskattning. Skatte-

avvikelsen avser inkomstskatt.

12. Ersättning till neurosedynskadade.

Ersättningen är ej skattepliktig. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt.

13. Företagssjukvård. Arbetsgivarens kostnader

för personalens sjukvård (i detta

sammanhang lika med ersättning för patien-

tavgifter och receptkostnader) är till vissa

delar avdragsgilla. Ersättningen till den

anställde var skattefri t.o.m. 1995.

Skatteavvikelsen avsåg inkomstskatt och

särskild löneskatt.

14. Personalrabatter m.m. Personalrabatter

beskattas inte. Fria resor för anställda inom

flyg eller järnväg schablonbeskattas istället

för att beskattas som andra förmåner.

 Frequent flyer -rabatter är numera ej

undantagna från skatteplikt.

15. Anställningsintervju. Förmån av fri resa till

eller från anställningsintervju eller

kostnadsersättning för sådan resa är ej

skattepliktig.

16. EU-parlamentariker. EU-parlamentariker-

nas rese- och kostnadsersättning från EU-

parlamentet är ej skattepliktig.

17. Utbildning vid personalavveckling. Förmån

av fri utbildning vid personalavveckling

m.m. är ej skattepliktig.

18. Löneunderlag aktiva delägare i

fåmansaktiebolag. Genom reglerna i 3 § 12

mom SIL för beskattning av aktiva delägare

i fåmansaktiebolag och närstående till dessa,

beskattas viss avkastning på arbetskraft i

inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete

är lön, som bör beskattas i inkomstslaget

tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan

tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen.

19. Förmån av dator. Den privata förmån som

en arbetstagare har av att ha tillgång till en

dator i det egna hemmet som arbetsgivaren

bekostar tas inte upp till

förmånsbeskattning i det fall datorn i

huvudsak används för utförande av

arbetsuppgifter. I de fall arbetstagaren hyr

datorn av arbetsgivaren enbart för privat

bruk och hyran betalas i form av ett

bruttolöneavdrag, utgår varken

inkomstskatt eller särskild löneskatt.

Eftersom dessa förmåner kan betraktas som

ersättning för utfört arbete avser skatte-

avvikelsen både inkomstskatt och särskild

löneskatt.

3.2 Kostnader i tjänst och allmänna

avdrag

20. Underskott i litterär verksamhet. Underskott

i en förvärvskälla får normalt inte kvittas

mot överskott i en annan. Underskott i för-

värvskälla som avser aktiv näringsverksam-

het avseende litterär, konstnärlig eller

liknande verksamhet får kvittas mot

inkomst av tjänst till den del underskottet

avser samma år. Detta är en avvikelse i

inkomstskatten. Eftersom underskottet i

annat fall kan sparas för att kvittas mot

framtida intäkter av litterär verksamhet är

skatteavvikelsen även en skattekredit inom

näringsverksamhet.

21. Dubbel bosättning. Avdrag för dubbel

bosättning medges i vissa fall skattskyldig

om dubbel bosättning är skälig p g a makes

eller sambos förvärvsverksamhet, svårighet

att anskaffa fast bostad på verksamhetsorten

eller annan särskild omständighet. Avdraget

motiveras med att det främjar rörligheten på

arbetsmarknaden. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

22. Avdrag för resor till och från arbetet.

Kostnader som överstiger 7000 kronor

(6000 kronor inkomståren 1996 1997) är

avdragsgilla vid inkomsttaxeringen.

Kostnaden är egentligen en privat

levnadskostnad, varför avdraget utgör en

skatteavvikelse avseende inkomstskatt.

23. Hemresor. Skattskyldig som har sitt arbete

på annan ort än sin hemort äger i vissa fall

rätt till avdrag för hemresor. Även detta

avdrag motiveras med ökad rörlighet på

arbetsmarknaden. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

24. Avdragsrätt för pensionspremier. Avdrag får

görs för erlagda pensionspremier. Avdragen

är begränsade beloppsmässigt. Om margi-

nalskatten vid utbetalningen av pensionen är

lägre än vid inbetalningen av premien upp-

står en avvikelse. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

25. Underskott av aktiv näringsverksamhet.

Underskott av aktiv näringsverksamhet får

kvittas mot tjänsteinkomster under de fem

första verksamhetsåren. Avdragsrätten är

belagd med olika restriktioner för att

förhindra handel med avdragsrätt och att

avdragsrätt för samma förvärvskälla kan

uppkomma för flera femårsperioder.

3.3 Intäkter i näringsverksamhet

26. Uttag av bränsle. Enligt huvudregeln (KL 22

§ 1 st p 1a) är uttag ur näringsverksamhet

skattepliktigt. Uttag av bränsle för

uppvärmning är dock undantaget från

skatteplikt om fastigheten är taxerad som

lantbruksenhet. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt.

27. Avverkningsrätt till skog mot betalning som

skall erläggas under flera år. Enligt god

redovisningssed uppkommer intäkten när

bindande avtal träffats. Enligt gällande

lagstiftning (KL 24 § 5 st p1 anv) tilllämpas

dock i detta fall kontantprincipen, vilket

innebär att beskattningen uppskjuts, varför

en räntefri kredit uppstår i

näringsverksamhet. Räntan på krediten bör

utgöra underlag för särskild löneskatt.

28. Näringsbidrag. Med näringsstöd avses stöd

som lämnas av stat eller kommun.

Beroende på hur stödet hanteras i närings-

verksamheten blir effekten olika. Om

bidraget används för finansiering av en icke

avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att

betrakta som en avvikelse. Om bidraget

däremot används för finansiering av en

tillgång som enligt allmänna regler får

skrivas av med årliga värdeminskningsav-

drag är avvikelsen enbart en skattekredit.

Bidraget fungerar i dessa fall såsom en

direktavskrivning. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

29. Avgångsvederlag till jordbrukare. I vissa fall

är avgångsvederlag till jordbrukare inte

skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt och särskild löneskatt.

30. Näringsfastighet och bostadsrätter i

näringsverksamhet. Vinster vid avyttring av

näringsfastigheter skall för fysiska personer

beskattas i kapital enligt reavinstreglerna,

såvida fastigheterna inte är att anse som

omsättningstillgångar. Under innehavstiden

har kostnaderna varit avdragsgilla i

inkomstslaget näringsverksamhet, vilket

reducerat underlaget för inkomstskatt och

socialavgifter. Vid beräkning av reavinst

återförs värdeminskningsavdrag och avdrag

för värdehöjande reparationer i den mån de

gjorts efter 1 januari 1991. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt och socialavgifter på de

avdrag för värdehöjande reparationer som

gjorts före denna tidpunkt.

3.4 Kostnader i näringsverksamhet

31. Anläggning av ny skog. Utgifter för

anläggning av ny skog och dikning som

främjar skogsbruk får omedelbart kostnads-

föras. Samma avdragsmöjligheter gäller även

för bär- och fruktodlingar för inköp och

plantering av träd och buskar. Skatteav-

vikelsen utgörs av ränteeffekten på den

omedelbara avskrivningen.

32. Skogsavdrag. Vid avyttring av skog får fysisk

person under innehavstiden avdrag med

högst 50 procent av anskaffningsvärdet,

medan avdraget för juridiska personer är

begränsat till 25 procent. Vid taxeringen för

ett visst beskattningsår medges avdrag med

högst halva den avdragsgrundande skogsin-

täkten. Syftet med avdragsrätten är att

undanta rena kapitaluttag från beskattning.

Å andra sidan saknas anledning att medge

avdrag när värdeökningen på skogstillväxten

överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen

uppkommer genom den schablon som är

vald för beräkning av avdragets storlek och

avser inkomstskatt och särskild löneskatt.

33. Substansminskning. Huvudregeln vad gäller

avdrag för substansminskningar är ingen

skatteavvikelse. Enligt en alternativregel kan

dock avdraget uppgå till 75 procent av

täktmarkens allmänna saluvärde då

utvinningen påbörjades. Skatteavvikelsen

utgörs av ränteeffekten på den snabbare

avskrivningen.

34. Avdrag för kostnader för resor till och från

arbetet. Se under kostnader i tjänst.

35. Bidrag till regionala utvecklingsbolag. Avdrag

får göras för bidrag som lämnas till regional

utvecklingsbolag. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt och särskild löneskatt.

36. Lagernedskrivning och pågående arbeten.

Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej

fastigheter) tas upp till 97 procent av det

samlade anskaffningsvärdet. Olika

bestämmelser finns för pågående arbeten

som utförs på löpande räkning och arbeten

som utförs till fast pris. För arbeten på

löpande räkning kan samma alternativregel

som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs

av ränteeffekten på den skattelättnad som

lagernedskrivningen medför. Eftersom

räntan på krediten inte är

förmånsgrundande skall den utgöra

underlag för särskild löneskatt.

37. Kärnkraftsanläggning. Företag som driver

kärnkraftsanläggning får avdrag för belopp

som i räkenskaperna sätts av för framtida

hantering av utbränt kärnbränsle. Detta

förfarande gäller även företag som mot

förskottsbetalning åtagit sig att svara för

hantering av nämnda slag. Skatteeffekten

utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad

som det omedelbara avdraget medför.

38. Avgifter till VPC. Enligt lagen om avdrag vid

inkomsttaxeringen för avgifter till

Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag

medgavs avdrag för avgifter till VPC

avseende dels vissa lagreglerade uppgifter (i

princip kostnader för förvaltning av

aktiekapitalet), dels uppgifter enligt särskilt

uppdrag (organisationskostnader i vid

mening). Vissa utav dessa kostnader var

tidigare inte avdragsgilla enligt allmänna

regler. 1997 ändrades de allmänna reglerna

och specialregleringen avskaffades.

39. Matching credit klausuler i olika dubbelbe-

skattningsavtal. I vissa fall kan en skattskyl-

dig få avräkning för den skatt som skulle ha

utgått i det andra avtalslandet även om

sådan skatt inte har erlagts. Skatteavvikelsen

avser inkomstskatt.

40. Koncernbidragsdispens. Regeringen kan i

vissa fall medge avdrag för lämnade bidrag

trots att reglerna för koncernbidrag ej är

uppfyllda. Detta förutsätter dels att avdraget

redovisas öppet, dels att den verksamhet

som bedrivs av berörda företag skall vara av

samhällsekonomiskt intresse. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt.

41. Skadeförsäkringsföretag. I vissa fall har

skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra

extra avsättningar till säkerhetsreserven.

Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på

skillnaden i skatt som det extra avdraget

medför.

42. Rabatter och liknande från ekonomiska

föreningar. Ekonomiska föreningar får göra

avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots

att dessa inte är skattepliktiga hos

mottagaren. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

43. Skogs- och upphovsmannakonto.

Skogskontolagen ger möjlighet till uppskov

av beskattning av de intäkter som är

hänförliga till skogsbruk. De medel som

sätts in på skogskonto utgör underlag för

avdrag vid taxeringen. Avsättningen

begränsas i tid till 10 år på skogskonto och

20 år på skogsskadekonto. Avkastningen på

skogskonto beskattas med 15 procent.

Skatteavvikelsen avser räntan på skattekre-

diten. Räntan på krediten bör utgöra

underlag för särskild löneskatt.

44. Avsättning till personalstiftelse. Arbetsgivare

får rätt att göra avdrag för medel som

avsatts till personalstiftelse för tryggande av

pensionsutfästelse. Visst undantag finns för

fåmansföretag med mindre än 30 år-

sarbetskrafter. Stiftelsen är mer förmånligt

beskattad än näringsidkaren. Skatteavvi-

kelsen avser inkomstskatt.

45. Återföring av skatteutjämningsreserv.

Avsättning till skatteutjämningsreserv

upphörde 1993 (1994 års taxering). 9/10 av

beloppet skall återföras till beskattning i

princip i lika delar under en period om sju

år, varför skatteavvikelsen kvarstår. En

definitiv skattelättnad avseende skatten på

10 procent av den totala avsättningen

uppkommer därvid.

46. Överavskrivningar. Den bokföringsmässiga

avskrivningstiden bestäms av tillgångens

livstid i bolaget, medan den skattemässiga

avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta

innebär att bokföringsmässiga och

skattemässiga avskrivningar endast undan-

tagsvis överensstämmer. Skatteregeln

medger att en tillgång skrivs av snabbare än

vad som är ekonomiskt motiverat.

Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på

skattekrediten. Eftersom denna inte är

förmånsgrundande skall den ligga till grund

för beräkning av särskild löneskatt.

47. Periodiseringsfonder. Periodiseringsfond är

en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där

näringsidkaren/bolaget kan reservera medel

under högst fem år. Inkomståret 1996

medgavs avsättning med högst 25%. Detta

tak sänktes permanent för aktiebolag och

ekonomiska föreningar och temporärt för

enskilda firmor och HB inkomståret 1997.

Avsättningstaket för enskilda näringsidkare

och HB återställdes inkomståret 1998.

Reserveringsmöjligheten innebär en

skattekredit på det reserverade beloppet.

48. Direktavskrivningar. För kostnader som var

nedlagda i näringsfastigheter mellan 1

november 1994 och 31 maj 1996 erhölls ett

direktavdrag med 50 procent. Avdrag skall i

första hand ske mot återföring av periodi-

seringsfond och survavsättning.

3.5 Intäkter och kostnader i kapital samt

skattereduktioner

49. Generationsskifte vid räntefördelning.

Förvärvas en näringsfastighet genom arv,

testamente, bodelning med anledning av

makes död eller äktenskapsskillnad eller

genom gåva kan förvärvaren undvika

negativ räntefördelning till den del det

negativa fördelningsunderlaget är hänförligt

till förvävet.

50. EU-bidrag. Se näringsbidrag.

3.6 Intäkter av kapital

51. Avkastning småhus. Avkastning från eget

hem behöver ej tas upp till beskattning.

Däremot utgår fastighetsskatt med 1,5

procent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen

utgörs av skillnaden mellan skatten (30

procent) på räntan på fastighetens

marknadsvärde och fastighetsskatten.

52. Avkastning bostadsrätt. Enligt gällande regler

skall bostadsrättsföreningen årligen ta upp

en intäkt om 3 procent av fastighetens

taxeringsvärde. Därutöver utgår

fastighetsskatt på 1,5 procent av

taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av

skillnaden mellan skatten (30 procent) på

räntan på det sammanlagda marknadsvärdet

av bostadsrätterna och den skatt som betalas

enligt gällande regler.

53. Reavinst. Beskattning av värdeökning på

aktier sker först vid realisationstillfället.

Räntan på denna skattekredit är en

skatteavvikelse

54. Utdelning på aktier. Från och med

inkomståret 1997 uppkommer en avvikelse

genom lättnadsreglerna för delägare i

onoterade bolag. En avkastning om 70

procent av statslåneräntan på ett speciellt

definierat underlag undantas från

beskattning i inkomstslaget kapital.

Skatteavvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

55. Reavinst på eget hem och bostadsrätt. Endast

halva reavinsten som eventuellt uppstår vid

försäljning av eget hem eller bostadsrätt tas

upp till beskattning i inkomstslaget kapital.

Från och med den 8 september 1993 kan

också reavinsten under vissa omständigheter

skjutas upp. Vid sidan av att bara halva

reavinsten tas upp, motsvarar

skatteavvikelsen, vad avser möjligheten till

uppskov, en räntefri kredit.

56. Utdelning av aktier. Utdelning av aktier i ett

annat aktiebolag kan under vissa omstän-

digheter vara skattefri, trots att en utdelning

av detta slag enligt huvudregeln således är

att anse som skattepliktig.

57. Allemansfond. Reavinster på allemansfonder

beskattades tidigare till 20 procent medan

reavinster på andra fondandelar beskattas till

30 procent. Skatteavvikelsen upphörde från

och med beskattningsåret 1997. Skatteavvi-

kelsen avser skatt på kapitalinkomst.

58. Avkastningsskatt på pensionsmedel.

Avkastningen på medel reserverade för

pensionsändamål beskattas lägre än annan

avkastning på kapital. Avvikelsen

uppkommer dels i näringsverksamhet,

genom bolagens egna reserveringar och

fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital

genom det individuella pensionssparandet.

Skattesatsen är satt till 15 procent på en

schablonberäknad avkastning.

59. Avkastningsskatt K-försäkringar.

Avkastningsskatten på

K-försäkringskapitalet är justerat för den

fördröjning i avskattning av kvarhållen vinst

som uppkommer vid direktägande. En

räntefri skattekredit uppkommer genom

detta.

3.7 Kostnader i kapital

60. Riskkapitalavdrag. Fysiska personer som

investerar i onoterat bolag får i inkomst av

kapital dra av 10000 100000 kronor vid köp

av nyemitterade aktier (upphörde 1996).

61. Konsumtionskrediter. Enligt gällande

regelsystem är samtliga ränteutgifter

avdragsgilla. Enligt normen är endast

ränteutgifter för lån till investeringar och

boende avdragsgilla, vilket innebär att

ränteutgifter för lån till konsumtion är en

skatteavvikelse. Skatteavvikelsen avser skatt

på kapitalinkomst.

62. Reaförluster vid avyttring av aktier och andra

finansiella instrument. Förluster vid

avyttring av marknadsnoterade aktier m.m.

får dras av från reavinst på marknadsnoterad

sådan tillgång utan den begränsning som i

andra fall gäller avdrag för reaförluster. En

motsvarande kvittningsrätt gäller för vinster

och förluster på icke marknadsnoterade

aktier o.d. Reaförluster på onoterade aktier

får kvittas mot vinster på marknadsnoterade

aktier fr.o.m. inkomståret 1998.

Avdragsbegränsningen för fysiska personer

är i övrigt 70 procent av den faktiska

reaförlusten. Skatteavvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

63. Marknadsnoterade fordringar. Reavinst och

reaförlust behandlas i skattehänseende som

ränteintäkt respektive ränteutgift. Detta

innebär att de är kvittningsbara mot

varandra till 100 procent. Dessa regler

tillämpas inte på icke marknadsnoterade

fordringar. Skatteavvikelsen avser skatt på

kapitalinkomst.

3.8 Skattereduktion

64. ROT-reduktioner. Den 15 april 1996

återinfördes möjligheten att få

skattereduktion på löneandelen av

reparations- och förbättringskostnader på

hyreshus och egna hem. Till skillnad från

1993 och 1994 gäller reduktionen även för

bostadsrättsinnehavare. Möjligheten till

ROT-reduktion skulle ha upphört den 31

december 1998 men förlängdes genom

förslag i prop. 1997/1998: 119 till och med

den 31 mars 1999.

3.9 Skattskyldighet

65. Akademier. Akademier, allmänna under-

visningsverk, studentnationer och sam-

arbetsorgan för studentnationer är befriade

från skatteplikt för all inkomst utom

inkomst av fastighet.

66. Företagareföreningar. All inkomst utom

inkomst av fastighet är skattefri för

företagareförening som erhåller statsbidrag,

regional utvecklingsfond och regleringsföre-

ning på jordbrukets och fiskets områden.

67. Erkända arbetslöshetskassor m.m. All

inkomst utom inkomst av fastighet är

skattefri för erkända arbetslöshetskassor,

personalstiftelser med verksamhet att lämna

understöd vid arbetslöshet, allmänna

försäkringskassor m fl.

68. Ideella föreningar. Enbart skatteplikt för

inkomst av fastighet och vissa

rörelseinkomster för allmännyttiga ideella

föreningar.

69. Kyrkor, allmännyttiga stiftelser m.fl. Enbart

skatteplikt för inkomst av fastighet eller

rörelse.

70. Ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 2 4 §§

fastighetstaxeringslagen. Ägare av sådan

fastighet är frikallade från skattskyldighet

för vissa typer av inkomster från sådan

fastighet. Undantaget gäller bl.a.

nationalparker, utbildnings- och vårdan-

stalter.

3.10 Arbetsgivaravgifter

71. Lag om nedsättning av socialavgifter. Vissa

arbetsgivare med fast driftställe i

stödområde 1 och i den norra delen av

stödområde 2 erhåller under ett antal år en

nedsättning av arbetsgivaravgifterna.

Nedsättningen gäller inte stat och kommun.

Nedsättningen är 8 procentenheter fr.o.m.

1/1 1997 och omfattar både arbetsgivare och

egenföretagare. Fr.o.m. 1 januari 1999

upphörde vissa branscher att vara

nedsättningsberättigade enligt förslag i

prop. 1997/98:62. Denna skatteavvikelse

budgeteras på budgetens utgiftssida genom

ett anslag under utgiftsområde 19 som

täcker bortfallet av avgiftsinkomster till

följd av tillämpningen av denna nedsättning.

72. Lag om tillfällig avvikelse från lagen om

socialavgifter. För att främja utbildning fick

arbetsgivare som lät anställd deltaga i

utbildning på arbetstid göra avdrag med 500

kr per arbetsdag (400 kr fr.o.m. 1/7 1996)

från det belopp som skall betalas i

arbetsgivaravgifter. Avdrag fick även göras

med 75 kr/tim (35 kr efter 1/7 1996) för

anställda som deltar i fortbildning.

Totalkostnaden per person är begränsad till

40 000 (20000) kronor. Stödet är även för-

knippat med diverse villkor.

Skatteavvikelsen har upphört fr.o.m. 1997.

73. Riktat anställningsstöd (RAS). Under 1995

medgavs ett riktat anställningsstöd (RAS)

för nyanställningar som gjordes mellan mars

och juni 1995. För dessa nyanställningar

erhölls hela arbetsgivaravgiften, dock max

6000 kr per månad, i reduktion under högst

tolv månader. Stödet gällde enbart

arbetsgivare med färre än 500 anställda.

Lagen gällde t.o.m. utgången av juni 1996.

74. Nedsättning med viss inriktning på mindre

företag. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter

får en arbetsgivare göra ett avdrag med 5

procent av lönesumman upp till ett visst tak.

Den maximala lönesumma som medgav

nedsättning uppgick år 1997 till 600 000

kronor per år. Fr.o.m. år 1998 har den

maximala lönesumma som medger

nedsättning höjts till 852 000 kronor. Till

denna avvikelse har även förts motsvarande

avdrag för egenavgifter för enskilda

näringsidkare.

74a. Anställningsstöd genom kreditering av

skattekonto. Enligt förslag i denna

proposition omformas dagens

anställningsstöd från ett bidrag på

utgiftssidan till en kreditering av

skattekontot för arbetsgivaren vid

anställning av långtidsarbetslösa. Den

arbetsgivare som anställer en arbetslös

person som varit inskriven som arbetslös

eller i konjunkturberoende

arbetsmarknadsåtgärd vid

arbetsförmedlingen under minst 36

månader kan krediteras under 24 månader.

Avvikelsen avser socialavgifter.

3.11 Särskild löneskatt

75. Utländska artister. Vid uppdrag i Sverige

betalar utländska artister en speciell

artistskatt. Däremot behöver ej sociala

avgifter eller särskild löneskatt erläggas.

Eftersom inkomsten inte är

förmånsgrundande avser skatteavvikelsen

särskild löneskatt.

76. Ersättning skiljemannauppdrag. Ersättningen

ingår inte i underlaget för socialavgifter om

parterna är av utländsk nationalitet.

Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt.

77. Ersättning till idrottsutövare. Ersättning som

inte överstiger ett halvt basbelopp är

undantagen från socialavgifter. Eftersom

ersättningen inte är förmånsgrundande

utgörs avvikelsen av särskild löneskatt.

78. Bidrag från Sveriges författarfond och

konstnärsnämnden. Ersättningen finansieras

med statliga medel och är pensions-

grundande. Eftersom ersättningen är

pensionsgrundande bör den betraktas som

ersättning för utfört arbete. Ersättningarna

är belagda med tilläggspensionsavgift

(fr.o.m. år 1999 beläggs ersättningarna i

stället med statlig ålderspensionsavgift).

Avvikelsen utgörs av särskild löneskatt med

avdrag för den delen av ATP-avgiften som

ej grundar förmån.

79. Bidrag till vinstandelsstiftelser. Vinstandels-

stiftelser belastades tidigare inte med

arbetsgivaravgifter vid avsättningen till

stiftelsen eller vid uttaget. Eftersom ersätt-

ningen inte var förmånsgrundande borde

särskild löneskatt ha utgått. Skatteavvikelsen

upphörde fr.o.m. 1997.

3.12 Mervärdesskatten

Undantag från skatteplikt

80. Omsättning av nybyggda fastigheter.

Skatteavvikelsen gäller försäljning av

tomtmark till icke-skattskyldiga och den

obeskattade vinstmarginalen på byggnader

som byggts i egen regi med

uttagsbeskattning och som sålts vidare till

en icke skattskyldig person.

81. TV-licenser. Viss verksamhet för

produktion och utsändning av radio- och

televisionsprogram. Innebär bl.a. att TV-

avgiften inte belastas med mervärdesskatt.

82. Allmänna nyhetstidningar. Allmänna

nyhetstidningar var kvalificerat undantagna

från mervärdesskatt t.o.m. 1995.

83. Periodiska medlemsblad och periodiska

personaltidningar. Undantaget gäller även

införande av annonser, tryckning m.m.

84. Annan periodisk publikation. Avser

publikationer av organisationer med huvud-

sakligt syfte att verka för religiöst,

nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdan-

de m.fl. ändamål.

85. Internationell personbefordran. Som export

räknas transport till eller från utlandet.

Detta innebär att en resa från ort i Sverige

till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad

från skatteplikt. Skattebefrielsen gäller både

luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen

i tabellen avser inrikes del av utrikes buss-

och tågtransporter.

86. Immateriella rättigheter. Undantaget gäller

upplåtelse och överlåtelse av vissa rättigheter

enligt upphovsrättslagen. Skatteavvikelsen

upphörde fr.o.m. 1997.

87. Försäljning av alster av bildkonst som ägs av

upphovsmannen eller dennes dödsbo.

Undantaget gäller om försäljningssumman

understiger 300 000 kronor per år. Fr.o.m

den 1 november år 1995 är skattesatsen 12

procent om försäljningssumman överstiger

300 000 kronor per år. Tidigare var även

denna försäljning undantagen. Vid

omsättning av annan utgår full beskattning.

88. Biografföreställningar. Biografföreställningen

var tidigare befriad från mervärdesskatt.

Fr.o.m. 1 juli 1996 beskattas bio med en

skattesats om 6 procent.

89. Konserter och cirkusföreställningar m.m.

Teater-, opera- och balettföreställningar

och andra entréavgiftsbelagda evenemang

var undantagna från skatteplikt t.o.m. 1996.

90. Läkemedel. Läkemedel som utlämnas enligt

recept eller säljs till sjukhus är kvalificerat

undantaget från mervärdesskatt. Däremot

utgår mervärdesskatt vid försäljning av icke

receptbelagda läkemedel.

91. Lotterier. All beskattning sker i form av

punktskatt.

92. Idrottsevenemang. Idrottsevenemang som

anordnas av en allmännyttig ideell förening,

stat eller kommun är undantaget från

skatteplikt.

93. Kommersiell utbildning. Utbildning var

undantagen från mervärdesskatt t.o.m.

1996.

Skattesats

94. Livsmedel. För livsmedel är skattesatsen

numera nedsatt till 12 procent. Före 1/1

1996 uppgick skattesatsen till 21 procent.

Som livsmedel räknas inte vatten från

vattenverk, spritdrycker, vin och starköl

samt tobaksvaror.

95-97. Rumsuthyrning, personbefordran samt

transport i skidliftar. Skattesatsen är 12

procent.

98. Allmän nyhetstidning. Från den 1 januari

1996 utgår mervärdesskatt med en

skattesats om 6 procent. Tidigare var

nyhetstidningar kvalificerat undantagna från

skatteplikt.

99. Biografföreställningar. Fr.o.m. 1 juli 1996

beskattas bio med en skattesats om 6

procent.

100. Entréavgiftsbelagda kulturevenemang. Dessa

beskattas med 6 procent mervärdesskatt

fr.o.m. 1/1 1997.

101. Avgifter för idrottsutövning eller till

idrottsevenemang som tillhandahålls

kommersiellt. Beskattas med 6 procent

mervärdesskatt fr.o.m. 1/1 1997.

102. Upphovsrätter. Upphovsrätter beskattas

med 6 procent mervärdesskatt fr.o.m. 1/1

1997.

Undantag från skattskyldighet

103. Allmännyttiga ideella föreningar.

Omsättning av vara eller tjänst i en ideell

verksamhet räknas inte som yrkesmässig

verksamhet om föreningen är befriad från

inkomstskatt enligt lagen om statlig

inkomstskatt för omsättningen ifråga.

Redovisningsperiod

104. Tidpunkten för redovisningsskyldighetens

inträde i byggnads- och annan

entreprenadverksamhet.

Redovisningsskyldigheten inträder två

månader efter det att fastigheten tagits i

bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på

skattekrediten.

Avdrag för ingående skatt

105. Ingående skatt på jordbruksarrende.

Avdragsrätten omfattar hela den ingående

skatten på jordbruksarrende, även om i

arrendet ingår värdet av bostad.

3.13 Skatteförmåner inom

punktskatteområdet

Energiskatt

106. Skatt på dieselbränsle i motorfordon.

Skattesatsen för diesel i olika miljöklasser

jämförs med skattesatsen för bensin i

miljöklass 2, vilken utgör normen på hela

transportområdet. Under 1999 är den

genomsnittliga skattesatsen för bensin i den

främsta miljöklassen 41 öre/kWh medan

diesel beskattas med 16 öre/kWh i

miljöklass 1, 18 öre/kWh i miljöklass 2 och

21 öre/kWh i miljöklass 3.

107. Skattebefrielse för elförbrukning vid bandrift.

Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg

och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till

41 öre/kWh.

108. Skattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart.

Avvikelsen uppgår till 41 öre/kWh.

109. Elförbrukning i vissa kommuner. Normen

för skatt på elektrisk kraft utgörs av den

skattesats som merparten av de svenska

hushållen betalar. Den uppgår till 15,1

öre/kWh under 1999. I Norrbottens,

Västerbottens och Jämtlands län samt

kommunerna Sollefteå, Ånge, Örn-

sköldsvik, Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Älvdalen,
[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsby är dock skattesatsen

nedsatt till 9,5 öre/kWh. Avvikelsen i

skattesatser utgörs av skillnaden mellan 15,1

öre och 9,5 öre/kWh.

110. El för gas- värme-, vatten- och elförsörjning.

Skattesatsen för dessa förbrukare uppgår till

12,8 öre/kWh och i de kommuner som inte

har ovannämnda nedsättning till 9,5

öre/kWh. Fr.o.m. den 1 juli 1998 är skatten

på el som under perioden 1 november-31

mars förbrukas i elpannor 15,1 öre/kWh

och i de kommuner som har nedsättning

11,2 öre/kWh. Normen är som ovan, d.v.s.

15,1 öre/kWh.

111. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen.

Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden

mellan skattesatserna på de olika

energislagen och normalskattesatsen på

elektrisk kraft. Under 1999 uppgår

skatteavvikelserna för gasol till 14,0

öre/kWh, för naturgas 12,9 öre/kWh, för

kol 11,0 öre/kWh, för tung eldningsolja 8,2

öre/kWh samt för villaolja 7,7 öre/kWh.

Två tredjedelar av avvikelsen tillfaller

hushållen medan resterande del tillfaller

företagssektorn.

112. Skattebefrielse för biobränslen. Ingen skatt

utgår på biobränslen, vilket innebär en

avvikelse på 15,1 öre/kWh 1999.

113. Bidrag till värmeverk. För värme som

levereras till industrin erhöll producenten

ett bidrag om 9 öre/kWh fram till 1

september 1996.

114. Kraftvärmeanläggningar. För bränsle som

förbrukas vid samtidig produktion av värme

och skattepliktig elektrisk kraft i en

kraftvärmeanläggning medges avdrag med

halva energiskatten.

115. Produktion av elkraft. De fossila bränslen

som används som insatsvaror vid

produktion av elkraft är skattebefriade. Man

undviker därmed en dubbelbeskattning

eftersom elkraften beskattas i

konsumtionsledet.

116. Bränsleförbrukning inom industrin.

Industrisektorn är skattebefriad för all

användning av fossila bränslen. Normen

utgörs av full skattesats på dessa bränslen.

117. Bränsleförbrukning inom växthusnäringen.

Från och med 1996 är växthusnäringen

skattebefriad från energiskatt för all

användning av fossila bränslen. Före 1996

debiterades 15 procent av energi-

skattesatserna. Normen utgörs av full

skattesats på dessa bränslen.

118. Elförbrukning inom industrin.

Industrisektorn är skattebefriad för all

användning av elektrisk kraft. Normen

utgörs av normalskattesatsen på el.

119. Elförbrukning inom växthusnäringen.

Växthusnäringen är skattebefriad för all

användning av elektrisk kraft. Normen

utgörs av normalskattesatsen på el.

Koldioxidskatt

120. Metallurgiska processer. Avdrag medges för

koldioxidskatt för bränslen som används för

metallurgiska processer.

121. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på

bränslen inom energiintensiv industri. Från

och med den 1 juli 1997 får den

energiintensiva sektorn en nedsättning till

24 procent av den koldioxidskatt som

överstiger 0,8 procent av det enskilda

företagets omsättning. Företag inom

cement-, kalk-, glas- stenindustri är dock

skattebefriade för koldioxidskatten på kol

och naturgas över 1,2 procent av

omsättningen.

122. Skattebefrielse för inrikes sjöfart.

Skattebefrielse föreligger för såväl energi-

som koldioxidskatt.

123. Produktion av elkraft. För bränsle som åtgår

vid produktion av elkraft utgår ingen

koldioxidskatt. Enligt normen bör

skatteuttaget utgöra 50 procent av de

gällande skattesatserna, dvs den skattesats

som gäller för de konkurrensutsatta

sektorerna.

Övrigt

124. Undantag från svavelskatt. Bränslen som

används i metallurgiska processer och för att

producera cement, kalk och andra

mineraliska ämnen är befriade från

svavelskatt liksom bränslen i sodapannor

inom skogsindustrin. Svavelskatten utgår

med 30 kr per kg svavelinnehåll i andra fall

än ovanstående.

3.14 Skattesanktioner

Kostnader i kapital

125. Ränteutgifter. Enligt normen skall samtliga

ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser

investeringar. Dock finns en begränsning i

lagstiftningen vilket innebär att avdragsef-

fekten är 21 procent i de fall

nettoränteutgiften (kapitalinkomster

fråndragna) överstiger 100 000 kr.

126. Begränsning av skattereduktion. I reglerna

om skattereduktion för underskott av

kapital finns en regel som begränsar

reduktionen till summa andra skatter.

Skatterestitution medges inte. Avvikelsen

avser skatt på kapitalinkomst.

127. Räntekostnader för bostadsrättsföreningar.

Avdragsrätten för räntor är begränsad och

får ej överstiga den intäkt på 3 procent av

taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp

till beskattning.

128. Fastighetsskatt på hyresfastigheter (bostads-

delen). Fastighetsskatten på

hyreshusfastigheter (bostadsdelen) är en

objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

129. Fastighetsskatt på lokaler. Fastighetsskatten

på lokaler är en objektskatt som enbart

träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

130. Fastighetsskatt på industrienheter.

Fastighetsskatten på industrienheter är en

objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

131. Fastighetsskatt på elproduktionsenhet.

Fastighetsskatten på elproduktionsenhet är

en objektskatt som enbart träffar

fastighetskapital. Eftersom intäkterna

beskattas som inkomst av

näringsverksamhet, utgör fastighetsskatten

(som är avdragsgill mot intäkterna), till den

del den inte reducerar skatten, en

skatteavvikelse.

Punktskatter

133. Särskild skatt för elektrisk kraft från

kärnkraftverk. För elkraft som produceras i

kärnkraftverk utgår en särskild skatt om 2,2

öre/kWh under 1999-2000. Skatten kan

likställas med en extra inkomstskatt som

lagts på vissa företag och är därför att

betrakta som en skattesanktion. Dessutom

utgör skatten en dubbelbeskattning av el

som har producerats vid kärnkraftsverk.

3.15 Icke saldopåverkande avvikelser

134. Flyttningsbidrag som utgår p.g.a att den

anställde flyttar till ny bostadsort och fått

särskild ersättning av arbetsgivaren eller det

allmänna är i allmänhet skattefri. Om

ersättningen väsentligt överstiger belopp

som gäller för befattningshavare i offentlig

tjänst är det överskjutande beloppet

skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

135. Värnpliktigas förmåner i form av

naturaförmåner, dagersättning, befattnings-

premie, avgångsvederlag, utbildningspremie,

familjebidrag m.m. är skattefri inkomst.

Näringsbidrag utgör dock skattepliktig

inkomst. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

136. Socialbidrag och annan hjälp enligt

socialtjänstlagen. Socialbidrag, begrav-

ningshjälp samt underhåll som lämnats till

intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient

på sjukhus är ej skattepliktiga, varför

inkomstskatt ej utgår.

137. Allmänt barnbidrag. Barnbidrag och förlängt

barnbidrag samt barnpension enligt lagen

om allmän försäkring till den del pensionen

efter avliden förälder ej överstiger 0,4

basbelopp är ej skattepliktiga. Skattefriheten

för barnpension är begränsad till den

garantinivå som gäller för bidragsförskott.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

138. Bidragsförskott är inte skattepliktigt.

139. Handikappersättning. Handikappersättning,

sådan del av vårdbidrag som utgör

ersättning för merkostnader, merutgifter för

resor, särskilt pensionstillägg för långvarig

vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag

och hemvårdsbidrag som utgår av

kommunala eller landstingskommunala

medel är skattefria. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

140. Bidrag till adoption. Bidrag vid adoption av

utländska barn är skattefritt. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt

141. Engångsbidrag i samband med arbetsplacering

av flyktingar. Ersättningen betalas ut vid den

första arbetsplaceringen och bidraget är

anpassat till de normer som gäller inom

socialtjänsten. Skatteavvikelsen avser

inkomstskatt.

142. Bostadstillägg till pensionärer. Ersättningen

är skattefri. Skatteavvikelsen avser in-

komstskatt.

143. Bostadsbidrag. Ersättningen är skattefri.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

144. Studiebidrag. Studiestöd enligt

studiestödslagen är inte skattepliktig.

Skatteavvikelsen avser inkomstskatt.

145. Ersättning som tillfaller försäkrad enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring. Skattefri-

heten gäller enbart ersättningar som inte

grundar sig på förvärvsinkomster. Skatteav-

vikelsen avser inkomstskatt. Vid

redovisningen har till denna avvikelse även

förts övriga icke skattepliktiga

transfereringar som ej redovisas under 134-

144.

146. Grundavdrag för pensionärer.

Grundavdraget för skattskyldiga med folk-

pension (förtidspension, änkepension mm)

avviker från det grundavdrag som aktiva

skattskyldiga är berättigade till. Det

särskilda grundavdraget är lika med

folkpension plus pensionstillskott och

reduceras med ökad pensionsinkomst.

Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det

avdrag som aktiva skattskyldiga erhåller.

Syftet med avdraget är att garantera

pensionären ett visst belopp efter skatt.

Avvikelsen avser inkomstskatt.

147-160. Sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig

föräldrapenning, vårdbidrag, dagpenning,

kontant arbetsmarknadsstöd, utbildnings-

bidrag, generationsväxling, kommunansvar

för ungdomar mellan 20 24 år, vuxenstudie-

bidrag, delpension, dagpenning vid

repetetionsövning, utbildningsbidrag för dok-

tor-ander, timersättning vid kommunal

vuxenutbildning, livränta vid arbetsskada,

startbidrag för egen rörelse, ersättning vid när-

ståendevård. Samtliga dessa ersättningar är

skattepliktiga och pensionsgrundande.

Skatteavvikelsen avser den del av arbets-

givaravgifterna som avser allmän tilläggs-

pension. Efter förslag i prop. 1997/98:151

infördes statlig ålderspensionsavgift på

dessa förmåner fr.o.m. 1 januari 1999 varför

skatteavvikelsen då upphörde .

PROP. 1998/99:100 BILAGA 4

PROP. 1998/99:100 BILAGA 4

2

3