Regeringens proposition

1995/96:202

Miljöklassning av alkylatbensin

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 9 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anna[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Miljödepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag till en ändring i bilagan till lagen

(1985:426) om kemiska produkter. Ändringen innebär att alkylatbensin likställs

med annan bensin som hänförs till miljöklass 2 enligt bilagan till lagen.

Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 1997.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:426) om kemiska produkter

 3

3 Ärendet och dess beredning................................. 6

4 Bakgrund................................................... 6

5 Alkylat likställs med miljöklass 2 bensin i ett första steg 7

6 Författningskommentarer.................................... 9

Bilaga 1 Sammanfattning av Miljöklassutredningens betänk- ande (SOU

 1995:30)....................................................10

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna över Miljöklass-

 utredningens delbetänkande (SOU 1995:30) Miljöklassning av

 alkylatbensin...............................................12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 maj 1996...... 13

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:426) om kemiska

produkter.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:426) om kemiska produkter

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1985:426) om kemiska produkter

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Bilaga1

Krav Miljöklass 2 Miljöklass 3

 kategori 2a kategori 2b

 avsedd för for-avsedd för for-

 don med kataly-don utan kataly-

 tisk avgasreningtisk avgasrening

Svavelhalt, högst 0,01 0,03 -

massprocent

Ångtryck vid 37,8oC, 701/952 701/952 -

högst kilopascal

Ångtryck vid 37,8oC, 451/652 451/652 -

lägst kilopascal

Förångat vid 100oC, 471/502 471/502 -

lägst volymprocent

Slutkokpunkt, högst oC 205 200 -

Bensenhalt vid 15oC, 3 3 5

högst volymprocent

Aromatindex3, högst 5,5 6 -

Syrehalt, högst mass- 2 2 -

procent

Blyhalt vid 15oC, 5 5 13

högst milligram per liter

Fosforhalt, högst Inte 2 -

milligram per liter mätbar

Tillsatsämnen *4

Bensin i miljöklass 2 skall uppfylla skäliga funktionskrav vad avser renhet för

insugnings- respektive insprutningsventiler.

1 Avser tiden fr.o.m. den 15 maj t.o.m. den 30 augusti i X-, Y-, Z-, AC- och BD-

län samt tiden fr.o.m. den 15 april t.o.m. den 30 september i övriga län.

2 Avser övrig tid än den som anges under 1.

3 Med aromatindex avses halten aromatiska kolväten dividerat med 13 med tillägg

av bensenhalten varvid halterna uttrycks i volymprocent.

4 Får ej innehålla askbildande ämnen.

**FOOTNOTES**

 1Senaste lydelse 1994:1390.

Föreslagen lydelse Bilaga

Krav Miljöklass 2 Miljöklass 3

 kategori 2a kategori 2b kategori 2c

 avsedd för for-avsedd för for-

 don med kataly-don utan kataly-

 tisk avgasreningtisk avgasrening

Svavelhalt, högst 0,01 0,03 0,005 -

massprocent

Ångtryck vid 37,8oC, 701/952 701/952 65 -

högst kilopascal

Ångtryck vid 37,8oC, 451/652 451/652 50 -

lägst kilopascal

Förångat vid 70oC, - - 15-42 -

volymprocent

Förångat vid 100oC, 471/502 471/502 45-72 -

lägst volymprocent

Förångat vid 180oC, - - 95 -

lägst volymprocent

Slutkokpunkt, högst oC205 200 200 -

Bensenhalt vid 15oC, 3 3 0,1 5

högst volymprocent

Aromatindex3, högst 5,5 6 - -

Aromathalt, - - 0,5 -

högst volymprocent

Syrehalt, högst mass- 2 2 - -

procent

Blyhalt vid 15oC, 5 5 2 13

högst milligram per liter

Fosforhalt, högst Inte 2 - -

milligram per liter mätbar

Tillsatsämnen *4

Densitet vid 15oC - - 680-720 -

kg/m3

Olefinhalt - - 0,5 -

högst volymprocent

n-Hexanhalt - - 0,5 -

högst volymprocent

Bensin i miljöklass 2 skall uppfylla skäliga funktionskrav vad avser renhet för

insugnings- respektive insprutningsventiler.

1 Avser tiden fr.o.m. den 15 maj t.o.m. den 30 augusti i X-, Y-, Z-, AC- och BD-

län samt tiden fr.o.m. den 15 april t.o.m. den 30 september i övriga län.

2 Avser övrig tid än den som anges under 1.

3 Med aromatindex avses halten aromatiska kolväten dividerat med 13 med tillägg

av bensenhalten varvid halterna uttrycks i volymprocent.

4 Får ej innehålla askbildande ämnen.

____________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen fattade den 16 november 1994 beslut om miljöklasser för bensin

(prop. 1994/95:4, bet. 1994/95:JoU5, rskr. 1994/95:15, prop. 1994/95:11,

bet. 1994/95:SkU1, rskr. 1994/95:16 ). Ändringarna trädde i kraft den

1 december 1994. I en skrivelse till Miljö- och naturresursdepartementet daterad

den 29 november 1994 (M94/4761/7) påtalade Statens naturvårdsverk att verket

uppmärksammats på att specifikationen av miljöklass 2 bensin leder till att

beskattningen höjs för vissa specialprodukter framtagna främst av

arbetsmiljöskäl, s.k. alkylatbensin. Naturvårdsverket fann detta olyckligt och

hemställde att alkylatbensin, oaktat att den inte uppfyller alla de ställda

kraven på placering som miljöklass 2-bensin, skulle omfattas av samma

skattereduktion som miljöklass 2-bensin. Naturvårdsverkets skrivelse

överlämnades genom regeringsbeslut den 22 december 1994 till Utredningen om

vidareutveckling av systemet med miljöklasser för bilar m.m., (Miljö-

klassutredningen, M 1993:08). Den 1 mars 1995 redovisade miljöklassutredningen

sitt betänkande Miljöklassning av alkylatbensin (SOU 1995:30). En sammanfattning

av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En

förteckning över remissinstanserna finns som bilaga 2. En remissammanställning

finns tillgänglig i Miljödepartementet (dnr M95/993/7). I maj 1995 har

regeringen ansökt om undantag enligt artikel 8.4 i rådets direktiv 92/81/EEG av

den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatten på

mineraloljor (EGT nr L 316, 31.10.1992, s. 12 Celex 392L0081) hos kommissionen

för den skattedifferentiering som görs beroende på vilken miljöklass bensinen

tillhör. Rådet har den 22 april 1996 medgett den svenska ansökan.

Lagrådet

Lagförslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna

betydelse. Förslaget innebär ingen principiell förändring i gällande lag, lagen

(1985:426) om kemiska produkter. Dessutom blir konsekvenserna av lagförslaget en

skattelindring för den enskilde. Något yttrande från Lagrådet har därför inte

inhämtats.

4 Bakgrund

Vid användning av bensinmotordrivna arbetsredskap eller andra små bensinmotorer

som saknar avgasrening blir utsläppen av oförbränt eller delvis förbränt bränsle

(kolväteutsläppen) stora. De största utsläppen sker vid användning av

tvåtaktsmotorer som t.ex. finns i motorsågar, fritidsbåtar och snöskotrar.

Utsläpp av kolväten vid användning av olika typer av arbetsredskap utgör främst

ett arbetsmiljöproblem men utsläppen har även en negativ inverkan på den yttre

miljön. När det gäller kolväteutsläppen från fritidsbåtar är påverkan på

vattenmiljön av stor vikt. Utsläppen från fritidsbåtstrafiken är som intensivast

under sommaren. Denna årstid är en känslig period för det biologiska livet i

vattenmiljön.

 Den i dag införda specifikationen för bättre bensinkvalitet, miljöklass 2,

togs fram för att snabbt kunna förbättra kvaliteten på den bensin som används i

stora volymer i den befintliga bilparken. Den förbättrade kvaliteten skulle

kunna uppnås genom begränsade investeringar i befintliga raffinaderier och

distributionssystem. Naturvårdsverket utreder för närvarande hur

miljöklassystemet för bensin kan vidareutvecklas bl.a. mot bakgrund av den

pågående utvecklingen på området inom EU. Verket avser att i detta arbete beakta

frågeställningar förknippade med alkylatbensin.

 Alkylatbensin är en specialprodukt som tagits fram genom utvecklingsarbete vid

Arbetsmiljöinstitutet i Umeå i samarbete med bl.a. användare inom

skogsindustrin. Alkylatbensin skiljer sig fysikaliskt genom främst en lägre

densitet och en lägre flyktighet jämfört med annan bensin. Alkylatbensin

uppfyller därför inte specifikationen för miljöklass 2 i vissa avseenden.

Alkylatbensin bygger på helt andra kolväten än de som är vanliga i

handelsbensin, vilket leder till att utsläppen av vissa hälsopåverkande

komponenter i avgaserna reduceras. Det är däremot inte visat att den här typen

bränsle ger någon större effekt på de samlade kolväteutsläppens storlek.

 Tillgången till alkylatbensin är i dag begränsad. Det krävs investeringar i

raffinaderikapacitet för att denna situation ska kunna förändras.

 Den skattereduktion som ges för miljöklass 2 genom lagen (1994:1776) om skatt

på energi är 6 öre per liter, vilket i stort motsvarar skillnaderna i

produktionskostnader mellan sådan bensin som i dag hänförs till miljöklass 2 och

annan blyfribensin av miljöklass 3. Skattereduktionens storlek motsvarar däremot

inte merkostnaden för produktionen av alkylat. Alkylatbensin fördyras även av

att den ofta säljs i småförpackningar. Inköp av alkylat i något större volymer

har visats kunna reducera priset.En svensk standard för Motorbränslen -

Specialbensin för motordrivna arbetsredskap, som bygger på alkylatbensinens

egenskaper, har under våren 1995 fastställts av SIS-Standardiseringen i

Sverige.

5 Alkylat likställs med miljöklass 2 bensin i ett första steg

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Bilagan till lagen (1985:426) om kemiska |

| produkter ändras så att alkylatbensin förs in under miljöklass 2|

| bensin. I bilagan anges vilka krav alkylatbensinen skall |

| uppfylla. Ändringen träder i kraft den 1 januari 1997. |

--------------------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flertalet av instanserna är positivt inställda till

utredningens förslag bland annat Vägverket, Kommunikationsforskningsberedningen,

Riksrevisionsverket, Arbetarskyddsstyrelsen, Konkurrensverket, Konsumentverket,

Statens naturvårdsverk, Kemikalieinspektionen och Svenska Petroleum Institutet.

Några remissinstanser, Väg- och transportforskningsinstitutet, Skogsstyrelsen,

Arbetsmiljöinstitutet och Chalmers tekniska högskola, anger dock att

utredningen borde ha föreslagit en större skattesänkning medan flera instanser

liksom utredningen hävdar att underlaget för ett sådant förslag måste fördjupas.

Statskontoret avstyrker förslaget med motivet att beslutsunderlaget är

bristfälligt.

 Skälen för regeringens förslag: Utsläppen från små bensinmotorer som saknar

avgasrening är oproportionerligt stora. Detta är av betydelse från såväl

arbetsmiljö- som yttre miljösynpunkt. Lägre utsläpp åstadkommes främst genom en

introduktion av nya motorer med bättre utsläppsegenskaper. Regeringen har

nyligen anmält ett förslag till avgas- och bullerkrav för nya motorer till

fartyg med en skrovlängd om högst 24 m. Miljöklassutredningens förslag till

miljöklassning av snöskotrar bereds för närvarande av regeringen. Genom SIS

Miljömärkning - Nordiska svanen - har kriterier för miljömärkning av

gräsklippare och motorer till fritidsbåtar införts. Regeringen har även gett

Naturvårdsverket i uppdrag (M95/2562/7) att utforma förslag till åtgärder som

minskar emissionerna av luftföroreningar och buller från olika typer av

arbetsfordon och arbetsredskap. Utöver åtgärder som innebär att nya motorer med

lägre utsläpp introduceras för olika användningsområden är det viktigt att vidta

åtgärder som minskar hälso- och miljöpåverkan av avgasutsläppen från motorer i

bruk. En sådan åtgärd är att stimulera användning av alkylatbensin.

Alkylatbensin bör därför inte beskattas högre än den bättre bensinkvaliteten för

bruk i bilar, miljöklass 2 bensin. Ytterligare åtgärder som stimulerar ökad

användning av alkylatbensin bör övervägas bland annat mot bakgrund av den

kommande redovisningen från Naturvårdsverket angående möjligheterna att

vidareutveckla systemet med miljöklassning av bensin.

 Skattedifferentieringen på bensin har åstadkommits genom att höja skatten på

annan bensin än miljöklass 2 med 6 öre per liter. Vid en fullständig övergång

till den miljövänligaste bensinen är, enligt regeringens proposition 1994/95:11,

dessa regler neutrala i förhållande till de offentliga finanserna jämfört med

utgångsläget hösten 1994. Användningen av alkylatbensin utgör ungefär 0,1

procent av totala bensinförbrukningen.

 Bestämmelser om skatt på bensin och andra mineraloljor finns i direktiven

92/81/EEG och 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av

punktskattesatserna för mineraloljan, (EGT nr L316, 31.10.1992, s. 19, Celex

392L0082). Enligt direktiv 92/81/EEG gäller att skattesatsen för varje

bränslekategori skall vara enhetlig. I artikel 8.2 i direktivet 92/81/EEG nämns

vissa fall då medlemsstaterna får göra undantag från denna regel. I artikel 8.4

ges dessutom en generell möjlighet för medlemsstaterna att få rådets godkännande

för ytterligare avvikelser från regeln om enhetlig skattesats. Det finns ett

flertal godkännanden för olika typer av undantag från det aktuella direktivet.

En översyn av dessa undantag pågår för närvarande. I förhandlingarna om ett

svenskt medlemskap har EU, med stöd av nämnda undantagsregel, medgett att

Sverige tills vidare kan behålla nuvarande miljöklassystem för oljor. Sverige

har även sökt godkännande för miljöklassystemet för bensin. Ansökan har godkänts

av rådet den 22 april 1996. Den nu föreslagna ändringen av utformningen av

miljöklassystemet för bensin bedöms inrymmas i detta undantag från direktiv

92/81/EEG. Förslaget behöver däremot anmälas till kommissionen enligt direktiv

83/189/EG av den 28 mars 1983 om ett informationsförfarande beträffande tekniska

standarder och föreskrifter (EGT, nr L 109, 26.4.1983, s. 8, Celex 383L0189).

Eftersom ändringen enbart är kopplad till användning av ekonomiska styrmedel

bedöms dock inte utfallet av anmälan behöva avvaktas.

6 Författningskommentarer

Miljöklassindelningen grundar sig på bensinens innehåll av vissa kemiska ämnen,

bl.a. svavel, bensen, aromater, bly och fosfor. Även bensinens ångtryck och

slutkokpunkt påverkar utsläppens storlek. I bilagan till lagen (1985:426) om

kemiska produkter återfinns miljöklassindelningens närmare utformning.

Indelningen omfattar för närvarande två miljöklasser, 2 och 3. I miljöklass 2

ingår kategori 2a och 2b, som är avsedda för fordon med eller utan katalysator.

Förslaget innebär att miljöklass 2 nu indelas i 3 kategorier. Den tredje

kategorien kallas 2c. Av praktiska skäl kommer klass 2c främst att omfatta sådan

bensin som används i olika typer av arbetsredskap. Någon formell begränsning av

användningsområdet uppställs dock inte i bilagan. Av bilagan framgår under

vilka förutsättningar en bensinsort kan hänföras till miljöklass 2. För klass

2c motsvaras kraven av flertalet av de egenskapskrav som ställs på alkylatbensin

i svensk standard SS 15 54 61 Motorbränslen - specialbensin för motordrivna

arbetsredskap.

Sammanfattning av Miljöklassutredningens betänkande (SOU 1995:30)

Miljöklassutredningens delbetänkande Alkylat och miljöklassning av bensin

Sammanfattning och förslag

Användningen av motoriserade färdmedel har ökat markant i våra natur- och

rekreationsområden under de senaste decennierna. Hit hör snöskotrar och

fritidsbåtar m.fl. Motorerna i dessa är till största delen bensindrivna

tvåtaktsmotorer. Dessa avger en relativt stor mängd oförbränt bränsle

tillsammans med olika förbränningsprodukter när de används. Genom att

förbränningen i motorn inte är fullständig bildas också en rad mer eller mindre

hälsofarliga ämnen. Den specialbensin som tagits fram i första hand av

yrkeshygieniska skäl för motorsågar, s.k. alkylatbensin, kan genom ett vidare

användningsområde ge en positiv miljöeffekt.

 Bensindrivna motorer i bl.a. tvåtakts- och fyrtaktstillämpningar bidrar till

en relativt liten andel av totalutsläppen. För kolväten gäller t.ex. att

arbetsmaskiner svarar för ca 4 % av totalutsläppen i landet. Detta hindrar dock

inte att vissa av dessa maskintyper har betydelse från lokal eller regional

luftföroreningssynpunkt. Det gäller t.ex. användning av utombordsmotorer i

fritidsbåtar, förbränningsmotordrivna trädgårdsredskap i bostadsområden och

användning av snöskotrar som är koncentrerad till fjällområdena i

norrlandslänen.

 En ökad användning av alkylatbensinen är ett steg mot mer miljövänliga

bränslen för användning i arbetsmaskiner, trädgårdsredskap, mopeder, skotrar,

utombordsmotorer m.fl. Den successiva övergången till sådan bensin bör

stimuleras.

 Tillverkning av alkylatbensin sker i dag vid raffinaderier som har katalytisk

kracker. Den avgörande faktorn vid bedömningen av en utökad användning av

alkylatbensin som ersättning för bensin är den knappa tillgången. Eftersom inte

någon tillverkning av alkylat sker i Sverige importerar oljebolagen de bästa

komponenterna från europeiska raffinaderier och därmed försämras möjligheten

till att införa bättre bensinkvaliteter i andra länder.

 En investering i ett svenskt raffinaderi som har förutsättning att tillverka

alkylatbensin bör kunna bidra till att det inhemska behovet skulle kunna

tillgodoses utan dessa negativa effekter. En förutsättning är givetvis att det

är möjligt att finna ett lämpligt utformat styrmedel för en sådan utveckling. I

takt med att raffinaderierna kan ställa om sin produktion kan alkylatbensin och

jämförbara kvaliteter på sikt även kunna användas i bilar.

 I ett första steg jämställs alkylatbensinen med miljöklass 2-bensin enligt

lagen om kemiska produker under förutsättning att den uppfyller kraven i den

kommande standarden för Motorbränsle - Specialbensin för motordrivna

arbetsredskap. Detta innebär en skattesänkning med 6 öre per liter.

 Regeringen bör bemyndigas, förutsatt att standarden inte föreligger vid

riksdagsbehandlingen av propositionen, att närmare ange vilka krav som skall

ställas på alkylatbensin. De nya reglerna bör träda i kraft den 1 juli 1995.

 Tänkbara vägar för att ytterligare främja övergången till alkylatbensin kan

vara en skattebefrielse för småförpackningar eller att alkylatbensin jämställs i

skattehänseende med den framtida miljöklass 1-bensinen. Detta ryms inte inom

tidsramen för betänkandet. Förslag till en framtida beskattning av alkylatbensin

kan komma att ske i anslutning till att uppdraget om en eventuell miljöklassning

av snöskotrar m.m. avrapporteras hösten 1995.

Förteckning över remissinstanserna över Miljöklassutredningens delbetänkande

(SOU 1995:30) Miljöklassning av alkylatbensin

Efter remiss har yttranden inkommit från Göta hovrätt, Kammarrätten i Sundsvall,

Kommerskollegium, Sjöfartsverket, Vägverket, Statens väg- och

transportforskningsinstitut, Kommunikationsforskningsberedningen, Statskontoret,

Riksrevisionsverket, Chalmers Tekniska Högskola Sektionen för miljövetenskap,

Skogsstyrelsen, Arbetsmiljöinstitutet, Arbetarskyddsstyrelsen, Närings- och

teknikutvecklingsverket, Sveriges provnings- och forskningsinstitut,

Konkurrensverket, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Göteborgs- och

Bohus län, Miljö- och hälsoskyddsnämnden Stockholms kommun, Konsumentverket,

Statens naturvårdsverk, Kemikalieinspektionen, Svenska kommunförbundet,

Grossistförbundet svensk handel, Svenska petroleum Institutet, Bil-

industriföreningen/AB Bilstatistik, AB Svensk Bilprovning, Svenska båtunionen,

Båtbranschens riksförbund, Föreningen Gröna Bilister, Motorbranschens

Riksförbund, Motormännens riksförbund, OK Petroleum AB, Svenska Taxiförbundet.

 Generaltullstyrelsen, Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC),

Tjänstemännens Centralorganisation, Sveriges Akademikers Centralorganisation och

Landsorganisationen i Sverige har beretts tillfälle att yttra sig men avstått.

MILJÖDEPARTEMENTET

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:202 Miljöklassning av alkylatbensin.