Regeringens proposition

1995/96:200

Fristående skolor m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 9 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utbildningsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att fristående skolor skall svara mot de allmänna mål

och den värdegrund som gäller för utbildningen i det offentliga skolväsendet för

barn och ungdom. Det föreslås att principen att en fristående skola skall vara

öppen för alla tas in i skollagen (1985:1100). För godkännande av en fristående

skola föreslås att skolan skall omfatta minst 20 elever. Skolverket skall

förklara fristående grundskolor berättigade till bidrag. Förklaring skall inte

lämnas om det skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den

kommun där skolan är belägen. En godkänd fristående grundskola som förklarats

berättigad till bidrag föreslås få bidrag av elevernas hemkommuner enligt samma

grunder som gäller för kommunernas egna grundskolor. Utbildningen vid en

fristående grundskola som får offentligt bidrag skall vara avgiftsfri för de

elever som bidragen avser. Skolverket föreslås få pröva om en fristående

gymnasieskola skall förklaras ha rätt till bidrag. Den kommun där en fristående

skola är belägen föreslås få rätt till insyn i skolans verksamhet. Fristående

skolor som får offentligt stöd föreslås bli skyldiga att delta i kommunal

uppföljning och utvärdering. En bestämmelse om tystnadsplikt föreslås för

personal vid fristående skolor.

 Vidare föreslås att rätten till befrielse från undervisning i religionskunskap

för elever som tillhör vissa trossamfund upphävs.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4

2 Lagtext.................................................... 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 21

3 Ärendet och dess beredning................................. 23

4 Gällande bestämmelser...................................... 25

 4.1 Gemensamma bestämmelser............................. 25

 4.2 Fristående grundskolor.............................. 26

 4.3 Fristående gymnasieskolor........................... 27

5 Principiella utgångspunkter................................ 28

6 Allmänna villkor........................................... 31

 6.1 Gemensamma villkor.................................. 31

 6.1.1 Allmänna mål och värdegrund................... 31

 6.1.2 En fristående skola skall vara öppen för alla. 34

 6.1.3 Skolledare.................................... 36

 6.1.4 Skolhälsovård................................. 37

 6.1.5 Hemspråksundervisning......................... 38

 6.2 Fristående grundskolor m.m.......................... 39

 6.3 Fristående gymnasieskolor........................... 41

7 Bidrag och avgifter........................................ 44

 7.1 Fristående grundskolor.............................. 44

 7.2 Fristående gymnasieskolor........................... 50

 7.2.1 Rätt till bidrag.............................. 50

 7.2.2 Bidragsgivning och utbetalning................ 54

8 Statlig tillsyn och kommunal insyn......................... 56

9 Tystnadsplikt.............................................. 59

10 Övriga frågor.............................................. 60

 10.1 Vissa internationella skolor........................ 60

 10.2 Fristående särskolor och fristående

 gymnasiesärskolor m.m............................... 62

11 Kommitté för uppföljning................................... 64

12 Befrielse från undervisning i

 religionskunskap........................................... 65

13 Författningskommentarer.................................... 69

 13.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen

 (1985:1100)......................................... 69

 13.2 Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen

 (1973:349).......................................... 77

Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Likvärdig utbildning

 på lika villkor (SOU 1995:109).......................78

Bilaga 2 Friskolekommitténs lagförslag........................82

Bilaga 3 Sammanfattning av betänkandet Fristående

 gymnasieskolor (SOU 1995:113)........................89

Bilaga 4 Utredarens lagförslag................................93

Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden över SOU

 1995:109.............................................97

Bilaga 6 Sammanställning av remissyttranden över SOU

 1995:113............................................112

Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag.........................125

Bilaga 8 Lagrådets yttrande..................................140

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 maj 1996......144

Rättsdatablad....................................................145

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. Lag om ändring i skollagen (1985:1100),

2. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349).

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1

 dels att 3 kap. 12 §, 4 kap. 8 a §, 6 kap. 6 a §, 9 kap. 2, 5-14 och 17 §§, 10

kap. 1 c § samt 15 kap. 13 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 9 kap. 8 b-8 c och 16 a

§§ samt 14 kap. 7 a §, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 12 §2

 På begäran av en skolpliktig elevs vårdnadshavare skall eleven befrias från

skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten, om det med

hänsyn till särskilda omständigheter inte är rimligt att kräva att eleven

deltar.

--------------------------------------------------------------------

 Befrielse skall alltid medges

från undervisning i

religionskunskap, om eleven

tillhör ett trossamfund, som har

regeringens tillstånd att i

skolans ställe ombesörja sådan

undervisning, och eleven visar

att han deltar i denna.

 Om elevens vårdnadshavare kräver det, skall begäran om befrielse prövas av

styrelsen för utbildningen eller, för elever utanför det offentliga

skolväsendet, av den styrelse som ansvarar för grundskolan i elevens hemkommun.

Avslås begäran vid sådan prövning, får beslutet överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 4 kap.

 8 a §3

--------------------------------------------------------------------

 Efter önskemål av vårdnadshavare Efter önskemål av vårdnadshavare

har en kommun rätt att i andra har en kommun rätt att i andra

fall än som avses i 5 § tredje fall än som avses i 5 § tredje

stycket och 8 § i sin grundskola stycket och 8 § i sin grundskola

ta emot en elev från en annan ta emot en elev från en annan kom-

kommun. I sådana fall har mun. I sådana fall har kommunen

kommunen rätt till ersättning för rätt till ersättning för elevens ut-

elevens utbildning från elevens bildning från elevens hemkommun.

hemkommun. Om inte de berörda Om inte de berörda kommunerna

kommunerna kommer överens om kommer överens om annat, skall

annat, skall ersättningen ersättningen bestämmas med hänsyn

motsvara den genomsnittliga till kommunens åtagande och

kostnaden per elev i hemkommu- elevens behov efter samma grunder

nens grundskola det pågående ka- som hemkommunen tillämpar vid

lenderåret på den årskurs som ele- fördelning av resurser till de

ven tillhör. Hemkommunen får dock egna grundskolorna. Om en elev

göra ett avdrag som uppgår till har ett omfattande behov av sär-

högst 25 procent från den fram- skilt stöd, är hemkommunen inte

räknade genomsnittskostnaden. skyldig att lämna bidrag för det

 särskilda stödet, om betydande or-

 ganisatoriska eller ekonomiska

 svårigheter uppstår för kommunen.

 6 kap.

 6 a §4

--------------------------------------------------------------------

 Efter önskemål av vårdnadshavare Efter önskemål av vårdnadshavare

har en kommun rätt att i andra har en kommun rätt att i andra

fall än som avses i 5 § andra fall än som avses i 5 § andra

stycket i sin särskola ta emot en stycket i sin särskola ta emot en

elev från en annan kommun. I så- elev från en annan kommun. I sådana

dana fall har kommunen rätt till fall har kommunen rätt till ersätt-

ersättning för elevens utbildning ning för elevens utbildning från

från elevens hemkommun. Om inte elevens hemkommun. Om inte de

de berörda kommunerna kommer berörda kommunerna kommer överens

överens om annat, skall hemkom- om annat, skall hemkommunen

munen utge det belopp som rege- betala det belopp som regeringen

ringen föreskriver. beslutat.

 9 kap.

 2 §5

--------------------------------------------------------------------

 En fristående skola som motsva- En fristående skola, vars

rar grundskolan skall godkännas, utbildning ger kunskaper och

om skolans utbildning ger färdigheter som till art och nivå

kunskaper och färdigheter som väsentligen svarar mot de

till art och nivå väsentligen kunskaper och färdigheter som

svarar mot de kunskaper och grundskolan, särskolan respektive

färdigheter som grundskolan specialskolan skall förmedla,

förmedlar och skolan även i övrigt skall godkännas, om

väsentligen svarar mot 1. skolan även i övrigt svarar

grundskolans allmänna mål. Härvid mot de allmänna mål och den värde-

skall särskilt beaktas de krav grund som gäller för utbildning in-

som anges i 1 kap. 2 § andra och om det offentliga skolväsendet,

tredje styckena. 2. skolan står öppen för alla barn

 som enligt denna lag har rätt till

 utbildning inom motsvarande skol-

 form i det offentliga skolväsen-

 det, med undantag för sådana barn

 vilkas mottagande skulle medföra

 att betydande organisatoriska

 eller ekonomiska svårigheter upp-

 står för skolan,

--------------------------------------------------------------------

 3. skolan har minst 20 elever,

 om det inte finns särskilda skäl för

 ett lägre elevantal,

 4. skolan, om den motsvarar sär-

 skolan eller specialskolan,

 bereder eleverna de omsorger som

 behövs, och

 5. skolan uppfyller de

 ytterligare villkor som

 regeringen föreskriver i fråga om

 utbildningen vid fristående skolor

 och om antagningen till och led-

 ningen av sådana skolor.

 En fristående skola som motsva-

rar särskolan eller specialskolan En fristående skola som avses i

skall godkännas, om skolan ger denna paragraf får inom ramen för

eleverna en utbildning som vad som sägs i första stycket 1 ha

väsentligen svarar mot den som de en konfessionell inriktning.

skulle få i särskolan eller

specialskolan. En ytterligare

förutsättning är att eleverna i

samband med utbildningen bereds

erforderliga omsorger.

 I godkännandet av en skola som

motsvarar specialskolan skall Ett godkännande kan avse vissa

anges vilka handikappgrupper som årskurser.

godkännandet avser.

 5 §6

 Den som endast för en kortare tid är bosatt i landet eller den som har andra

skäl att få utbildning i en internationell skola får fullgöra sin skolplikt i en

sådan skola, om skolan är godkänd för ändamålet av Statens skolverk. Detta

gäller dock inte sådana barn som avses i 3 kap. 3 § andra och tredje styckena.

 Med internationell skola avses en fristående skola som har en annan

internationell inriktning än den som får finnas i grundskolan eller i en

fristående skola som motsvarar grundskolan. För godkännande krävs att skolans

utbildning som helhet betraktad är likvärdig med grundskolans. Skolan skall

förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands.

Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den

omfattning som de i landet för kortare tid bosatta eleverna behöver.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får medge att en in-

 ternationell skola tar emot andra

 barn än sådana som avses i första

 stycket för att de skall fullgöra

 skolplikten vid skolan.

 6 §7

--------------------------------------------------------------------

 En godkänd fristående skola som En godkänd fristående skola som

motsvarar grundskolan skall motsvarar grundskolan skall av

tilldelas bidrag för verksamheten Statens skolverk förklaras berätti-

av elevernas hemkommuner. För gad till sådant bidrag som avses i

varje elev skall lämnas ett tredje stycket. Förklaring skall

belopp som motsvarar den dock inte lämnas, om skolans verk-

genomsnittliga kostnaden per samhet skulle innebära påtagliga

elev i hemkommunens grundskola negativa följder för skolväsendet i

det pågående kalenderåret på den den kommun där skolan är belägen

årskurs som eleven tillhör. Vid eller skolan tar ut avgifter i

tilldelningen får kommunen göra strid med 7 §.

ett avdrag som uppgår till högst

25 procent av den framräknade

genomsnittskostnaden. När

kommunen bestämmer avdragets

storlek skall den beakta bland

annat om den fristående skolan

har särskilda kostnader på grund

av

 1. att skolan drivs av en

enskild fysisk eller juridisk

person och inte av kommunen,

 2. att skolans åtagande

omfattar elever med behov av

särskilda stödinsatser,

 3. att skolan erbjuder

skolhälsovård.

Regeringen eller den myndighet

regeringen bestämmer får medge ett

större avdrag än 25 procent, om För att en nystartad skola skall

det finns särskilda skäl. ha rätt till bidrag gäller att sko-

 Tilldelningen beräknas för ett lan har ansökt om att bli godkänd

bidragsår i sänder. Varje bidragsårföre den 1 april kalenderåret innan

börjar den 1 juli. Tilldelningen skolan startar. Motsvarande

grundas på antalet elever från gäller, om en skola har godkänts för

kommunen i den fristående skolan utbildning för vissa årskurser och

den 15 september under bidrags- ansöker om att bli godkänd för

året. Bidragen skall utbetalas ytterligare årskurser.

med en tolftedel varje månad.

Utbetalningarna i juli-september

avpassas efter ett beräknat antal

elever och reglering görs vid

utbetalning i oktober. För en

skola som är nystartad, får bi-

drag, som avser tiden juli-sep-

tember månad, betalas ut samlat i

september. För att en nystartad

skola skall ha rätt till bidrag

gäller dock att skolan skall ha

ansökt om att bli godkänd före den För varje elev som genomgår

1 april kalenderåret innan utbildning motsvarande den som

bidragsåret börjar. ges i grundskolan lämnas bidrag av

 Om en elev slutar i den hemkommunen. Bidraget skall be-

fristående skolan efter den 15 stämmas med hänsyn till skolans åta-

september bidragsåret är gande och elevens behov efter

hemkommunen inte skyldig att samma grunder som kommunen till-

tilldela skolan bidrag för längre ämpar vid fördelning av resurser

tid än till och med kalender- till de egna grundskolorna. Om en

månaden efter den då eleven sluta- elev har ett omfattande behov av

de. särskilt stöd, är kommunen inte

 skyldig att lämna bidrag för det

 särskilda stödet, om betydande or-

 ganisatoriska eller ekonomiska

 svårigheter uppstår för kommunen.

 Utbetalning av bidrag enligt

andra stycket får grundas på den

kostnad som hemkommunen fast-

ställt i sin budget för respektive

kalenderår. Om det slutliga

utfallet skulle bli högre än det i

budgeten fastställda har den

fristående skolan rätt att få ut

motsvarande mellanskillnad. Sådan

slutreglering skall ske senast Vad som sägs i första-tredje

två månader efter det att styckena gäller inte de fristående

kommunens årsredovisning för det skolor för vilka regeringen har

aktuella kalenderåret har lämnats beslutat om statsbidrag genom sär-

över till fullmäktige. skilda föreskrifter eller andra

 Vad som sägs i första-fjärde särskilda beslut och inte heller

styckena gäller inte de fristående skolor, för vilka huvudmannen

skolor för vilka regeringen har skriftligen har avstått från

beslutat om statsbidrag genom medelstilldelning. Kommunens

särskilda föreskrifter eller andra skyldighet enligt tredje stycket

särskilda beslut och inte heller gäller inte, om statsbidrag lämnas

skolor, för vilka huvudmannen för en utlandssvensk elevs utbild-

skriftligen avstått från ning.

medelstilldelning eller sådana

skolor som Statens skolverk

enligt 7 § förklarat sakna rätt

till bidrag. Första-fjärde

styckena gäller inte heller om

statsbidrag lämnas för en utlands-

svensk elevs utbildning.

 6 a §8

--------------------------------------------------------------------

 En godkänd fristående skola som En godkänd fristående skola som

motsvarar särskolan skall motsvarar särskolan skall av Sta-

tilldelas bidrag för verksamheten tens skolverk förklaras berättigad

av elevernas hemkommuner. För att till sådant bidrag som avses i

en nystartad skola skall ha rätt tredje stycket. Förklaring skall

till bidrag gäller dock att dock inte lämnas, om skolans

skolan skall ha ansökt om att bli verksamhet skulle innebära

godkänd före den 1 april påtagliga negativa följder för

kalenderåret innan bidragsåret skolväsendet i den kommun där

börjar. Varje bidragsår börjar den skolan är belägen eller skolan tar

1 juli. ut elevavgifter som strider mot 7

 §.

 Tilldelningen skall, om För att en nystartad skola skall

elevernas hemkommuner och den ha rätt till bidrag gäller att

fristående skolan inte kommer skolan har ansökt om att bli

överens om annat, ske i enlighet godkänd före den 1 april

med bestämmelserna i 6 § andra och kalenderåret innan skolan startar.

tredje styckena. Motsvarande gäller, om en skola

 har godkänts för utbildning för

 vissa årskurser och ansöker om att

 bli godkänd för ytterligare årskur-

 ser.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas

hemkommuner, skall dessa erlägga det belopp som regeringen beslutat.

 7 §9

--------------------------------------------------------------------

 Fristående skolor, som har rätt Utbildningen vid fristående sko-

till bidrag enligt 6 §, får för de lor, som får bidrag enligt 6 §,

elever som bidragen avser endast skall vara avgiftsfri för de

ta ut elevavgifter som är skäliga elever som bidragen avser.

med hänsyn till de särskilda kost- Eleverna skall utan kostnad ha

nader som skolan har, förutsatt tillgång till böcker, skriv-

att kostnaderna kan anses materiel, verktyg och andra hjälp-

rimliga för verksamheten. medel som behövs för en tidsenlig

 utbildning. I verksamheten får

 dock förekomma enstaka inslag som

 kan föranleda en obetydlig kostnad

 för eleverna.

 Fristående skolor som har rätt till bidrag enligt 6 a § får för de elever som

bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de

kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för

verksamheten.

--------------------------------------------------------------------

 Om Statens skolverk, vid pröv-

ning av en ansökan om godkännande

som avses i 2 §, finner att elev-

avgifterna vid skolan inte kan

anses skäliga, skall verket, om

skolan godkänns, förklara att den

inte skall ha rätt till bidrag

enligt 6 eller 6 a §.

 Skolverket skall vidare

förklara rätten till fortsatt

bidrag förverkad, om en skola

efter godkännandet tar ut

elevavgifter som inte kan anses

skäliga. Innan ett sådant beslut

fattas skall skolan ges möjlighet

att ändra avgiftens storlek.

 Beslut om att en skola inte

skall få bidrag får upphävas av

Skolverket, om elevavgifterna

senare bedöms som skäliga.

 8 §10

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får i fråga om viss Om en fristående skola lämnar

utbildning förklara en fristående utbildning som ger kunskaper och

skola berättigad till sådant färdigheter som till art och nivå

bidrag som avses i andra väsentligen svarar mot de kunska-

stycket, om utbildningen ger per och färdigheter som gymnasie-

kunskaper och färdigheter som skolan skall förmedla på nationella

till art och nivå väsentligen eller specialutformade program,

svarar mot de kunskaper och skall Statens skolverk förklara

färdigheter som gymnasieskolan skolan berättigad till bidrag som

förmedlar och skolan även i övrigt avses i 8 a § i fråga om

väsentligen svarar mot gym- utbildningen. Förklaring får dock

nasieskolans allmänna mål. Härvid lämnas endast om

skall särskilt beaktas de krav 1. skolan även i övrigt svarar

som anges i 1 kap. 2 § andra och mot de allmänna mål och den värde-

tredje styckena. Förklaring skall grund som gäller för utbildning

dock inte lämnas i fråga om inom det offentliga skolväsendet,

utbildning som skulle innebära 2. skolan står öppen för alla ung-

påtagliga negativa följder för domar som har rätt till motsvaran-

gymnasieskolan inom det de utbildning i gymnasieskolan

offentliga skolväsendet i regio- enligt denna lag, med undantag för

nen. sådana ungdomar vilkas mottagande

 skulle medföra att betydande orga-

 nisatoriska eller ekonomiska svå-

 righeter uppstår för skolan, och

 3. skolan uppfyller de

 ytterligare villkor som

 regeringen föreskriver i fråga om

 utbildningen vid fristående skolor

 och om antagningen till och

 ledningen av sådana skolor.

 En förklaring enligt första

 Om en sådan förklaring som avses stycket skall inte lämnas i fråga

i första stycket lämnats, skall om utbildning som skulle innebära

elevernas hemkommuner lämna bi- påtagliga negativa följder för skol-

drag till skolan. Kommunens väsendet i den kommun där skolan är

skyldighet gäller endast belägen eller i närliggande kom-

utbildning för sådana elever som muner.

hemkommunen var skyldig att

erbjuda gymnasieutbildning vid

den tidpunkt då utbildningen

började. En fristående skola som avses i

 Kommunens skyldighet enligt denna paragraf får inom ramen för

andra stycket att lämna bidrag vad som sägs i första stycket 1 ha

till skolan gäller inte om en konfessionell inriktning.

statsbidrag lämnas för en

utlandssvensk elev.

 Om den fristående skolan inte

kommer överens om annat med

elevernas hemkommuner skall des-

sa erlägga det belopp som rege-

ringen eller den myndighet som

regeringen bestämt har

föreskrivit.

 8 a §11

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får i fråga om viss För varje elev som genomgår sådan

utbildning förklara en fristående utbildning som avses i 8 § lämnas

skola berättigad till sådant bidrag av hemkommunen. Kommunens

bidrag som avses i andra skyldighet gäller endast ut-

stycket, om utbildningen ger bildning för sådana elever som

kunskaper och färdigheter som hemkommunen var skyldig att er-

till art och nivå väsentligen bjuda gymnasieutbildning vid den

svarar mot de kunskaper och tidpunkt då utbildningen började.

färdigheter som gymnasiesärskolan

förmedlar och skolan även i övrigt

väsentligen svarar mot gym-

nasiesärskolans allmänna mål. Härvid

skall särskilt beaktas de krav

som anges i 1 kap. 2 § andra och

tredje styckena. Kommunens skyldighet att lämna

 Om en sådan förklaring som avses bidrag till skolan gäller inte, om

i första stycket lämnats, skall statsbidrag lämnas för en utlands-

elevernas hemkommuner lämna svensk elevs utbildning.

bidrag till skolan. Kommunens

skyldighet gäller endast

utbildning för sådana elever som

hemkommunen var skyldig att

erbjuda utbildning i

gymnasiesärskolan vid den Om den fristående skolan inte

tidpunkt då utbildningen började. kommer överens om annat med

 Om den fristående skolan inte elevernas hemkommuner, skall des-

kommer överens om annat med sa erlägga det belopp som rege-

elevernas hemkommuner skall des- ringen eller den myndighet som

sa erlägga det belopp som rege- regeringen bestämt har föreskrivit.

ringen beslutat.

--------------------------------------------------------------------

 8 b §

 Om en fristående skola lämnar

 utbildning som ger kunskaper och

 färdigheter som till art och nivå

 väsentligen svarar mot de kunska-

 per och färdigheter som gymnasie-

 särskolan skall förmedla, skall

 Statens skolverk förklara skolan

 berättigad till bidrag som avses i

 8 c § i fråga om utbildningen. För-

 klaring får dock lämnas endast om

 1. skolan även i övrigt svarar

 mot de allmänna mål och den värde-

 grund som gäller för utbildning

 inom det offentliga skolväsendet,

 2. skolan står öppen för alla ung-

 domar som har rätt till utbildning

 i gymnasiesärskolan, med undantag

 för sådana ungdomar vilkas motta-

 gande skulle medföra att betydande

 organisatoriska eller ekonomiska

 svårigheter uppstår för skolan, och

 3. skolan uppfyller de

 ytterligare villkor som

 regeringen föreskriver i fråga om

 utbildningen vid fristående skolor

 och om antagningen till och

 ledningen av sådana skolor.

 En förklaring enligt första

 stycket skall inte lämnas i fråga

 om utbildning som skulle innebära

 påtagliga negativa följder för skol-

 väsendet i den kommun där skolan är

 belägen eller i närliggande kom-

 muner.

 En fristående skola som avses i

 denna paragraf får inom ramen för

 vad som sägs i första stycket 1 ha

 en konfessionell inriktning.

 8 c §

 För varje elev som genomgår sådan

 utbildning som avses i 8 b § lämnas

 bidrag av hemkommunen. Kommunens

 skyldighet gäller endast ut-

 bildning för sådana elever som

 hemkommunen var skyldig att er-

 bjuda utbildning i gymnasiesärsko-

 lan vid den tidpunkt då utbild-

 ningen började.

 Om den fristående skolan inte

 kommer överens om annat med

 elevernas hemkommuner, skall des-

 sa betala det belopp som rege-

 ringen beslutat.

 9 §12

--------------------------------------------------------------------

 Om inte kommunen och skolan Om inte kommunen och skolan har

har kommit överens om annat skall kommit överens om annat, skall

bidraget enligt 8 eller 8 a § bidraget enligt 8 a eller 8 c §

beräknas för ett bidragsår i sänder.beräknas för ett bidragsår i sänder.

Varje bidragsår börjar den 1 juli. Varje bidragsår börjar den 1 juli.

Tilldelningen grundas på antalet

elever på den bidragsberättigade

utbildningen den 15 september

under bidragsåret. Bidraget skall

utbetalas med en tolftedel varje

månad. Utbetalningarna i

juli-september avpassas efter

ett beräknat antal elever och

reglering görs vid utbetalning i

oktober. För en skola som är

nystartad, får bidrag, som avser

tiden juli-september månad, be-

talas ut samlat i september.

 Om en elev slutar efter den 15

september bidragsåret är hemkom-

munen inte skyldig att tilldela

skolan bidrag för längre tid än

till och med kalendermånaden

efter den då eleven slutade. För att en fristående skola som

 För att en skola skall ha rätt avses i 8 eller 8 b § skall ha rätt

till bidrag gäller dock att till bidrag gäller att skolan har

skolan har ansökt om att bli ansökt om att bli förklarad som

förklarad som bidragsberättigad bidragsberättigad före den 1 april

före den 1 april kalenderåret kalenderåret innan bidragsåret bör-

innan. Ansökan skall lämnas in jar.

till länsstyrelsen i det län där

skolan är belägen om ansökan avser

en skola vars utbildningar

motsvarar gymnasieskolans och

till Statens skolverk om ansökan

avser en skola vars utbildningar

motsvarar gymnasiesärskolans.

 10 §13

--------------------------------------------------------------------

 Skolor som har rätt till bidrag Skolor som har rätt till bidrag

enligt 8 § får för de elever som enligt 8 § får för de elever som

bidragen avser endast ta ut bidragen avser endast ta ut

elevavgifter som är skäliga med elevavgifter som är skäliga med

hänsyn till de särskilda kostnader hänsyn till de särskilda kostnader

som skolan har, förutsatt att som skolan har för den

kostnaderna kan anses rimliga för bidragsgrundande utbildningen,

verksamheten. förutsatt att kostnaderna kan

 anses rimliga för verksamheten.

 Skolor som har rätt till bidrag Skolor som har rätt till bidrag

enligt 8 a § får för de elever som enligt 8 b § får för de elever som

bidragen avser endast ta ut bidragen avser endast ta ut

elevavgifter som är skäliga med elevavgifter som är skäliga med

hänsyn till de kostnader som hänsyn till de kostnader som

skolan har, förutsatt att skolan har för den

kostnaderna kan anses rimliga för bidragsgrundande utbildningen,-

verksamheten. förutsatt att kostnaderna kan an-

 ses rimliga för verksamheten.

 Om en skola tar ut Om en skola tar ut elevavgifter

elevavgifter för utbildningar som för utbildningar som berättigar

berättigar till bidrag enligt 8 till bidrag enligt 8 eller 8 b §

eller 8 a § och avgifterna inte och avgifterna inte kan anses

kan anses skäliga, skall skäliga, skall förklaringen om rätt

förklaringen om rätt till bidrag till bidrag återkallas. Innan ett

återkallas. Innan ett sådant sådant beslut fattas skall skolan

beslut fattas skall skolan ges ges möjlighet att ändra avgiftens

möjlighet att ändra avgiftens storlek.

storlek.

 11 §14

--------------------------------------------------------------------

 Fristående skolor som avses i 1 Fristående skolor som avses i 1

och 5 §§ skall i fråga om sin ut- och 5 §§ skall i fråga om sin ut-

bildning för skolpliktiga elever bildning för skolpliktiga elever

stå under tillsyn av Statens stå under tillsyn av Statens

skolverk. Skolorna är skyldiga skolverk och vara skyldiga att

att delta i den uppföljning och delta i den uppföljning och

utvärdering av skolväsendet som utvärdering av skolväsendet som

genomförs av Statens skolverk. genomförs av Skolverket.

 I fråga om fristående skolor som

 får bidrag enligt 6 eller 6 a §

 skall den kommun där skolan är

 belägen ha rätt till insyn i verk-

 samheten. Sådana skolor är skyldiga

 att i den utsträckning som kom-

 munen bestämmer delta i den upp-

 följning och utvärdering som kom-

 munen gör av sitt eget skolväsende.

--------------------------------------------------------------------

 Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i

riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera

eleverna och deras vårdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov.

 12 §15

--------------------------------------------------------------------

 Om en fristående skola som Om en fristående skola som avses

avses i 1 och 5 §§ inte längre i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller

uppfyller kraven för godkännande kraven för godkännande och bris-

och bristerna inte avhjälps efter terna inte avhjälps efter påpekande

påpekande för huvudmannen, skall för huvudmannen, skall godkännandet

godkännandet återkallas. Detsamma återkallas. Detsamma gäller om en

gäller om en fristående skola fristående skola trots påpekande

trots påpekande inte iakttar sin inte iakttar sin skyldighet

skyldighet enligt 11 § att delta enligt 11 § att delta i den

i uppföljning och utvärdering samt uppföljning och utvärdering som

riksomfattande prov. Detsamma genomförs av Statens skolverk samt

gäller också om skolan åsidosätter riksomfattande prov. Detsamma

sin skyldighet att lämna gäller också om skolan åsidosätter

information om proven. sin skyldighet att lämna

 information om proven.

 Om verksamheten vid en fristå-

 ende skola som har rätt till

 bidrag enligt 6 eller 6 a §

 förändras i sådan utsträckning att

 det innebär påtagliga negativa

 följder för skolväsendet i den

 kommun där skolan är belägen, skall

 rätten till bidrag återkallas.

 Rätten till bidrag skall också åter-

 kallas, om skolan tar ut avgifter

 Återkallande beslutas av den i strid med 7 §.

myndighet som beslutar om god- Återkallande beslutas av den

kännande. myndighet som beslutar om god-

 kännande eller om rätt till bidrag.

 13 §16

--------------------------------------------------------------------

 Fristående skolor som får bidrag Fristående skolor som får bidrag

för viss utbildning enligt 8 för viss utbildning enligt 8 eller

eller 8 a § skall, i fråga om den 8 b § skall, i fråga om den utbild-

utbildningen, stå under tillsyn ningen, stå under tillsyn av

av Statens skolverk. Skolorna är Statens skolverk och vara

i fråga om dessa utbildningar skyldiga att delta i den

skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av

uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av

skolväsendet som genomförs av Skolverket.

Statens skolverk.

 I fråga om fristående skolor som

 får bidrag enligt 8 eller 8 b §

 skall, i fråga om den

 utbildningen, den kommun där sko-

 lan är belägen ha rätt till insyn i

 skolans verksamhet. Sådana skolor

 är skyldiga att i den utsträckning

 som kommunen bestämmer delta i den

 uppföljning och utvärdering som

 kommunen gör av sitt eget skolvä-

 sende.

 Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i

riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer.

 14 §17

--------------------------------------------------------------------

 Om en fristående skola som har Om en fristående skola som har

rätt till bidrag enligt 8 eller 8 rätt till bidrag enligt 8 eller 8

a § inte längre uppfyller kraven b § inte längre uppfyller kraven för

för att få bidrag och bristerna att få bidrag och bristerna inte

inte avhjälps efter påpekande för avhjälps efter påpekande för huvud-

huvudmannen, skall förklaringen mannen, skall förklaringen om rätt

om rätt till bidrag återkallas. till bidrag återkallas. Detsamma

Detsamma gäller om en fristående gäller om en fristående skola trots

skola trots påpekande inte påpekande inte iakttar sin

iakttar sin skyldighet enligt 13 § skyldighet enligt 13 § att delta i

att delta i uppföljning och den uppföljning och utvärdering som

utvärdering. genomförs av Statens skolverk.

 Om verksamheten vid en friståen-

 de skola som har rätt till bidrag

 enligt 8 eller 8 b § förändras i

 sådan utsträckning att det innebär

 påtagliga negativa följder för skol-

 väsendet i den kommun där skolan är

 belägen eller i närliggande kommu-

 ner, skall Statens skolverk åter-

 kalla rätten till bidrag.

 16 a §

 Ingen som är eller har varit

 verksam i en fristående skola som

 avses i detta kapitel får obe-

 hörigen röja

 1. vad han eller hon i den

 elevvårdande verksamheten har fått

 veta om någons personliga förhållan-

 den,

 2. uppgifter i ett ärende om

 tillrättaförande av en elev eller

 om skiljande av en elev från

 vidare studier.

 17 §18

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av Statens skolverk i Beslut av Statens skolverk i

ärenden om godkännande eller ärenden om godkännande eller

återkallande av godkännande för en återkallande av godkännande för en

fristående skola enligt 1, 5 fristående skola enligt 1, 5, 12 §,

eller 12 § samt beslut i ärenden i ärenden om rätt till bidrag eller

om elevavgifter enligt 7 § får återkallande av sådan rätt enligt 6,

överklagas hos allmän 6 a, 8, 8 b, 12, 14 § eller i ären-

förvaltningsdomstol. den om elevavgifter enligt 10 § får

 överklagas hos allmän förvalt-

 ningsdomstol.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller

återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket

eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 3 § får

överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får

överklagas endast av eleven eller företrädare för denne.

 10 kap.

 1 c §19

--------------------------------------------------------------------

 En kommun skall lämna bidrag En kommun skall lämna bidrag

till en riksinternatskola för en till en riksinternatskola för en

elev som inte är att anse som elev som inte är att anse som

utlandssvensk. Därvid skall utlandssvensk. Därvid skall

bestämmelserna i 9 kap. 6 § om bestämmelserna i 9 kap. 6 § om

bidrag till fristående skolor bidrag till fristående skolor

tillämpas i fråga om elever som gårtillämpas i fråga om elever som går

i den del av riksinternatskolan i den del av riksinternatskolan

som motsvarar grundskolan och som motsvarar grundskolan och

bestämmelser i 9 kap. 8 och 9 §§ i bestämmelserna i 9 kap. 8 a och 9 §§

fråga om elever som går i den del i fråga om elever som går i den del

som motsvarar gymnasieskolan. Om som motsvarar gymnasieskolan. Om

eleven går en utbildning som eleven går en utbildning som leder

leder fram till International fram till International

Baccalaureate (IB) skall be- Baccalaureate (IB) skall be-

stämmelserna i 5 kap. 26 a § till- stämmelserna i 5 kap. 26 a § till-

lämpas. lämpas.

 14 kap.

--------------------------------------------------------------------

 7 a §

 För elever i sådana fristående

 skolor som avses i 9 kap. skall

 skolan erbjuda skolhälsovård som

 motsvarar den som ges åt eleverna

 inom motsvarande skolform inom

 det offentliga skolväsendet. Detta

 gäller dock inte sådana skolor som

 avses i 9 kap. 5 §.

 15 kap.

 13 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som efter skolpliktens Den som efter skolpliktens upp-

upphörande genomgår utbildning hörande genomgår utbildning inom

inom det offentliga skolväsendet det offentliga skolväsendet eller

eller annars genomgår utbildning annars genomgår utbildning med stöd

med stöd av denna lag skall på av denna lag skall på egen eller

egen eller ställföreträdares begäranställföreträdares begäran befrias från

befrias från deltagande i inslag deltagande i inslag som annars

som annars inte kan väljas bort, inte kan väljas bort, om

om förutsättningarna i 3 kap. 12 § förutsättningarna i 3 kap. 12 § är

är uppfyllda. I fråga om prövning uppfyllda. I fråga om prövning och

och överklagande gäller be- överklagande gäller bestämmelserna i

stämmelserna i 3 kap. 12 § tredje 3 kap. 12 § andra och tredje

stycket. styckena.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och skall tillämpas på

utbildning som äger rum efter den 1 juli 1997.

 2. Ett godkännande enligt 9 kap. 2 § som har meddelats före ikraftträdandet

skall fortsätta att gälla till dess Statens skolverk beslutar om något annat.

För sådana skolor skall kravet på minsta elevantal tillämpas först från och med

den 1 juli 1998.

 3. En fristående skola som vid ikraftträdandet har rätt till bidrag enligt 9

kap. 6, 6 a, 8 eller 8 a § i deras äldre lydelse har rätt till bidrag enligt

motsvarande nya bestämmelser till dess Statens skolverk beslutar om något annat.

 4. För skolor som under läsåret 1996/97 tar ut avgifter med stöd av 9 kap. 7

§ i dess äldre lydelse skall paragrafen i dess nya lydelse tillämpas först från

och med den 1 juli 1998.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1991:1111.

2 Senaste lydelse 1995:63.

3 Senaste lydelse 1995:816.

4 Senaste lydelse 1993:800.

5 Senaste lydelse 1995:1248.

6 Senaste lydelse 1995:1248.

7 Senaste lydelse 1996:60.

8 Senaste lydelse 1995:1248.

9 Senaste lydelse 1994:739.

10 Senaste lydelse 1996:60.

11 Senaste lydelse 1994:739.

12 Senaste lydelse 1995:816.

13 Senaste lydelse 1994:739.

14 Senaste lydelse 1993:1679.

15 Senaste lydelse 1993:1679.

16 Senaste lydelse 1994:740.

17 Senaste lydelse 1994:739.

18 Senaste lydelse 1995:1248.

19 Senaste lydelse 1996:60.

2.2 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 §, 4 kap. 1 § och 7 kap. 1 § studie-

stödslagen (1973:349)20 skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 1 §21

--------------------------------------------------------------------

 Studiehjälp utgår till Studiehjälp lämnas till

studerande vid de läroanstalter studerande vid de läroanstalter

och utbildningar som regeringen och utbildningar som bestäms av

bestämmer, om inte något annat regeringen eller den myndighet

följer av bestämmelserna nedan i som regeringen utser, om inte

detta kapitel. något annat följer av bestämmelserna

 nedan i detta kapitel.

 Studiehjälp lämnas dock längst

 Studiehjälp utgår dock längst till och med första

till och med första kalenderhalvåret det år under

kalenderhalvåret det år under vilket den studerande fyller 20

vilket den studerande fyller 20 år.

år.

 4 kap.

 1 §22

--------------------------------------------------------------------

 Studiemedel utgår till Studiemedel lämnas till

studerande vid de läroanstalter studerande vid de läroanstalter

och utbildningar som regeringen och utbildningar som bestäms av

bestämmer. regeringen eller den myndighet

 som regeringen utser.

 7 kap.

 1 §23

--------------------------------------------------------------------

 Särskilt vuxenstudiestöd kan läm- Särskilt vuxenstudiestöd kan läm-

nas till studerande vid de nas till studerande vid de läroan-

läroanstalter och utbildningar stalter och utbildningar som be-

som regeringen bestämmer. stäms av regeringen eller den myn-

Regeringen får meddela dighet som regeringen utser.

föreskrifter om rätt till särskilt Regeringen får meddela föreskrifter

vuxenstudiestöd för studerande vid om rätt till särskilt

sådana lärarutbildningar till vuxenstudiestöd för studerande vid

vilka det finns behov av att sådana lärarutbildningar till vilka

förbättra rekryteringen. I sådana det finns behov av att förbättra

föreskrifter får göras undantag frånrekryteringen. I sådana

bestämmelserna i 3-5 a, 7, 8, 8 a föreskrifter får göras undantag från

och 14 §§. Regeringen får vidare bestämmelserna i 3-5 a, 7, 8, 8 a

meddela föreskrifter om rätt till och 14 §§. Regeringen får vidare

särskilt vuxenstudiestöd för vissa meddela föreskrifter om rätt till

studerande vid vissa naturveten- särskilt vuxenstudiestöd för vissa

skapliga och tekniska studerande vid vissa naturveten-

utbildningar. I sådana skapliga och tekniska

föreskrifter får göras avvikelser utbildningar. I sådana föreskrifter

från bestämmelserna i 3, 5, 7, 8 får göras avvikelser från

och 14 §§ samt, såvitt avser bestämmelserna i 3, 5, 7, 8 och 14 §§

studiemedel för behörighetsgivande samt, såvitt avser studiemedel för

förutbildning, i 4 kap. 9 §. I behörighetsgivande förutbildning, i

föreskrifterna får också ges rätt 4 kap. 9 §. I föreskrifterna får

till avskrivning av studielån också ges rätt till avskrivning av

enligt 4 kap. i andra fall än som studielån enligt 4 kap. i andra

anges i 8 kap. 9-12 §§. fall än som anges i 8 kap. 9-12 §§.

 I 20 § finns bestämmelser om verkan av att en studerande har uppburit

studiemedel för den tid för vilken särskilt vuxenstudiestöd lämnas.

 Särskilt vuxenstudiestöd får inte beviljas eller uppbäras för den tid för

vilken utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag

för doktorander lämnas, om inte något annat följer av bestämmelser som

regeringen meddelar.

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

20 Lagen omtryckt 1987:303.

21 Senaste lydelse 1993:220.

22 Senaste lydelse 1993:220.

23 Senaste lydelse 1995:480.

3 Ärendet och dess beredning

Den 21 februari 1995 bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift

att föredra ärenden om det offentliga skolväsendet och fristående skolor att

tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet

Friskolekommittén (U1995:02). Kommitténs uppdrag (Dir. 1995:16) var att utreda

frågor som rör godkännande, tillsyn, bidrag och avgifter avseende fristående

skolor på grundskolenivå. Enligt direktiven skulle kommittén överväga hur

kommunernas inflytande vid tillståndsgivningen kan stärkas, överväga om

kriterierna för godkännande av fristående skolor kan behöva ändras samt lämna

förslag till ett delat tillsynsansvar mellan Statens skolverk och kommunerna.

Kommittén skulle vidare lämna förslag till regler för bidragsgivning och

överväga om fristående skolor även fortsättningsvis skall ha rätt att ta ut

elevavgifter samt föreslå de författningsändringar som föranleds av kommitténs

ställningstaganden.

 Vidare bemyndigade regeringen den 13 juli 1995 det statsråd som har till

uppgift att föredra ärenden om det offentliga skolväsendet och fristående skolor

att tillkalla en särskild utredare (U1995:10) för att utreda frågor som rör

villkoren som skall vara uppfyllda för att utbildningen vid en fristående

gymnasieskola skall kunna förklaras berättigad till offentligt stöd. Enligt

direktiven (Dir. 1995:107) skulle utredaren ge förslag till dels villkor för att

en fristående gymnasieskola skall förklaras berättigad till offentligt stöd,

dels ordningen för sådana beslut och hur ansvaret skall fördelas mellan olika

aktörer. Utredaren skulle även ge förslag till hur tillsynsansvaret skall

fördelas mellan olika parter och regler för bidragsgivning.

 Friskolekommittén lämnade den 14 november 1995 sitt betänkande Likvärdig

utbildning på lika villkor (SOU 1995:109), som i sammanfattning finns i bilaga

1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Den särskilda

utredaren lämnade den 16 november 1995 sitt betänkande Fristående gymnasieskolor

(SOU 1995:113), som i sammanfattning finns i bilaga 3. De lagförslag som lades

fram i betänkandet finns i bilaga 4.

 Betänkandena har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena

finns i bilaga 5 avseende betänkandet SOU 1995:109 och i bilaga 6 avseende

betänkandet SOU 1995:113.

 Som ett led i beredningsarbetet anordnade Utbildningsdepartementet den 6

februari 1996 ett seminarium i Stockholm med företrädare för fristående skolor,

kommuner och intresseorganisationer.

 Som underlag för regeringens förslag i avsnitt 12 Befrielse från undervisning

i religionskunskap finns en inom Utbildningsdepartementet upprättad promemoria

(PM 1995-05-18 Befrielse från undervisning i religionskunskap) som

remissbehandlats.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 18 april 1996 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen

har i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella

ändringar gjorts i lagtexten.

4 Gällande bestämmelser

Med fristående skolor avses skolor som anordnas av enskilda fysiska eller

juridiska personer. Skollagen (1985:1100) behandlar inte alla skolor med enskild

huvudman, utan endast de som kan utgöra ett likvärdigt alternativ till någon av

skolformerna inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Bestämmelser

om fristående skolor finns i 9 kap. skollagen. De fristående skolor som där

behandlas är dels sådana som är godkända för fullgörande av skolplikt, dvs. som

motsvarar utbildning i grundskolan (fristående grundskolor), i den obligatoriska

särskolan (fristående särskolor) eller i specialskolan, dels sådana som

förklarats ha rätt till offentligt stöd och vars utbildning kan anses motsvara

utbildning i gymnasieskolan (fristående gymnasieskolor) eller gymnasiesärskolan

(fristående gymnasiesärskolor). Dessutom finns bestämmelser om möjligheten för

vissa barn att fullgöra skolplikten vid s.k. internationella skolor.

4.1 Gemensamma bestämmelser

Den nuvarande regleringen för fristående grundskolor har sin grund vad gäller

godkännande i riksdagens beslut med anledning av propositionen Skolor med

enskild huvudman m.m. (prop. 1982/83:1, bet. 1982/83: UbU10, rskr. 1982/83:63)

och vad gäller bidrag i riksdagens beslut med anledning av propositionen om

valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr.

1991/92:346). Reglerna för fristående gymnasieskolor antogs i sina huvuddrag av

riksdagen efter förslag i propositionen Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230,

bet. 1992/93: UbU17, rskr. 1992/93:406).

 Godkännande för en fristående grundskola skall ges respektive förklaring om

rätt till bidrag för en fristående gymnasieskola får lämnas, om utbildningen ger

kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de

kunskaper och färdigheter som grundskolan/ gymnasieskolan förmedlar. Skolan

skall även i övrigt väsentligen svara mot grundskolans/gymnasieskolans allmänna

mål. Särskilt skall de krav beaktas som anges i 1 kap. 2 § andra och tredje

styckena skollagen (9 kap. 2 och 8 §§ första stycket).

 Enligt 1 kap. 2 § andra och tredje styckena skall utbildningen ge eleverna

kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja elevernas

harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I

utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Vidare skall

skolans verksamhet utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska

värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje

människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som

verkar inom skolan främja jämställdhet mellan könen samt bemöda sig om att

hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling.

 Skolverket har tillsyn över utbildningen vid en godkänd fristående grundskola

och vid en fristående gymnasieskola med offentligt stöd (9 kap. 11 och 13 §§

första stycket). Skolorna är också skyldiga att delta i den uppföljning och den

utvärdering av skolväsendet som genomförs av Skolverket. Fristående grundskolor

och fristående gymnasieskolor är vidare skyldiga att delta i riksomfattande prov

i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer (9 kap. 11 och 13 §§ andra stycket).

 Fristående grundskolor och fristående gymnasieskolor har rätt till bidrag från

elevernas hemkommuner. För att en skola skall vara berättigad till bidrag gäller

att ansökan om godkännande respektive ansökan om rätt till bidrag har lämnats

före den 1 april kalenderåret innan det första bidragsåret börjar. Varje

bidragsår börjar den 1 juli.

 En godkänd fristående grundskola och en fristående gymnasieskola som har rätt

till bidrag får, för de elever som bidragen avser, endast ta ut elevavgifter som

är skäliga med hänsyn till de särskilda kostnader som skolan har, förutsatt att

kostnaderna är rimliga för verksamheten. Om det visar sig att skolan tar ut

oskäliga elevavgifter skall skolan förklaras inte längre ha rätt till bidrag.

Skolan skall dock ha getts möjlighet att ändra avgifternas storlek innan sådant

beslut fattas.

4.2 Fristående grundskolor

Skolplikt får enligt 9 kap. 1 § skollagen fullgöras i en fristående grundskola

som är godkänd av Skolverket.

 En godkänd skola skall tilldelas bidrag av elevernas hemkommuner. Bidraget per

elev skall motsvara hemkommunens genomsnittliga kostnad per elev det pågående

kalenderåret i den årskurs eleven tillhör. Kommunen får göra ett avdrag om högst

25 procent från sin genomsnittskostnad, men kommunen skall därvid beakta om

skolan har särskilda kostnader p.g.a. att den drivs av enskild fysisk eller

juridisk person och inte av kommunen. Likaså skall beaktas om skolans åtagande

omfattar elever med behov av särskilda stödinsatser och om skolan erbjuder skol-

hälsovård.

 Bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den 1

juli. Bidraget grundas på antalet elever från kommunen i den fristående skolan

den 15 september under bidragsåret.

 Om en godkänd fristående skola inte längre uppfyller kraven för godkännande

och bristerna efter påpekande inte avhjälps, skall Skolverket återkalla

godkännandet (9 kap. 12 §).

 Skolverkets beslut om godkännande eller återkallande av godkännande och i

ärenden om elevavgifter får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (9 kap. 17

§).

4.3 Fristående gymnasieskolor

Till skillnad från vad som gäller för fristående grundskolor behövs inte något

formellt godkännande för att bedriva utbildning på gymnasienivå. Detta

eftersom utbildningen efter grundskolan är en frivillig skolform. Däremot

ställer staten vissa krav på fristående gymnasieskolor som ansöker om offentligt

stöd.

 Det offentliga stödet omfattar antingen enbart statlig tillsyn eller också

både statlig tillsyn och bidrag från elevens hemkommun.En skola, som i och för

sig uppfyller villkoren för att förklaras berättigad till bidrag, kan - om

skolan ansöker om det - ställas under enbart statlig tillsyn. Detta regleras

inte i skollagen utan i förordningen (1993:884) om offentligt stöd till

fristående skolor. Statlig tillsyn medför i regel att eleverna har rätt till

studiestöd enligt bestämmelserna i studiestödslagen (1973:349).

 En skola skall inte förklaras berättigad till bidrag om utbildningen skulle

innebära påtagliga negativa följder för gymnasieskolan inom det offentliga

skolväsendet i regionen.

 Om en bidragsberättigad fristående gymnasieskola inte kommer överens om annat

med elevernas hemkommuner, skall dessa erlägga det belopp som har föreskrivits

av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt.

 Om inte kommunen och skolan kommit överens om annat, skall bidraget beräknas

för ett bidragsår i sänder och grundas på antalet elever på den

bidragsberättigade utbildningen den 15 september under bidragsåret, som börjar

den 1 juli.

 Nyetablering av fristående gymnasieskolor kan få effekter för det befintliga

skolväsendet i kommunen och regionen. Bedömning av omfattningen av dessa

effekter görs av länsstyrelsen i det län där skolan avses bli belägen. Ansökan

skall därför lämnas in till länsstyrelsen, som med eget yttrande vidarebefordrar

ansökan till Skolverket. Innan länsstyrelsen yttrar sig, skall den kommun där

skolan avses ligga ges tillfälle att ge sin bedömning över den nya skolans

inverkan på kommunens gymnasieskola. I förekommande fall skall även närliggande

kommuners bedömning i detta avseende inhämtas. Länsstyrelsen skall i sitt

yttrande redovisa en samlad bedömning av om utbildningen kommer att få påtagliga

negativa följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet i regionen.

Skolverket skall - med eget yttrande - överlämna ärendet till regeringen för

beslut. Av yttrandet skall framgå om verket anser att inträdesvillkor och

urvalsprinciper vid skolan är godtagbara.

 Om den fristående gymnasieskolan inte längre uppfyller kraven för att få rätt

till bidrag och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall

förklaringen om rätt till bidrag återkallas. Detsamma gäller om en fristående

gymnasieskola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet att delta i

uppföljning och utvärdering. Beslut i ärenden om fristående gymnasieskolor kan

inte överklagas.

 Av förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor framgår

att en fristående gymnasieskola skall ha en läroplan samt kurs- och timplaner

och att eleverna skall få betyg eller intyg över utbildningen.

5 Principiella utgångspunkter

Skolan har en central roll i barns och ungdomars liv men också för samhället i

stort. Skolan skall, tillsammans med hemmen, främja barns och ungdomars

utveckling till ansvarstagande medborgare och lägga grund för ett aktivt

deltagande i vår demokrati. Alla barn och ungdomar skall ha rätt till en

likvärdig utbildning av god kvalitet som lägger grunden för ett fortsatt

lärande. Det är en grundläggande svensk princip, om vilken politisk enighet

sedan länge råder.

 I skollagen uttrycks att alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk

hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, skall ha lika tillgång till

utbildning i det offentliga skolväsendet. Inom varje skolform skall utbildningen

vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Därför är det viktigt att läro-,

kurs- och timplaner är nationellt enhetliga och riksgiltiga. Likvärdigheten

skall inte leda till likformighet. Inom denna ram kan skolor vara olika och

utvecklas olika. Detta är positivt och kan driva skolutvecklingen framåt.

Ytterst är det de professionella i skolan som har ansvaret för skolans

utveckling.

 Riksdag och regering har det övergripande ansvaret för barns och ungdomars

skolutbildning. Riksdagen stiftar de lagar som ligger till grund för

verksamheten, medan det är kommunen som har att garantera varje barn en plats i

utbildning. Det betyder att kommunen har ett administrativt ansvar för elevernas

konkreta möjligheter att studera. Det är på kommunerna skyldigheten att planera

och erbjuda undervisning vilar. Ansvaret för att verksamheten bedrivs i enlighet

med de nationella målen vilar på skolhuvudmännen. De har också ansvar för att de

i läroplaner och kursplaner fastställda kunskapsmålen uppnås. Regeringen anser

därför att all undervisning skall utgå från den gemensamma värdegrund och de

allmänna mål som kommer till uttryck i skollag och läroplaner. Skolan måste

åtnjuta förtroende för att kunna lyckas med sin uppgift. Därför är det av

central betydelse att alla föräldrar med förtroende skall kunna skicka sina barn

till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade. Föräldrar

måste kunna lita på att skolans undervisning är saklig och allsidig.

 I 1995 års budgetproposition redogjorde regeringen för sin syn på skolan: Den

svenska skolan är en sammanhållen skola som skall ge likvärdig utbildning till

alla barn och ungdomar. Barn börjar skolan med skilda sociala och kulturella

förutsättningar. Det är skolans uppgift att anpassa sin organisation och sin

undervisning så att alla barns förutsättningar tas till vara. En skola för alla

betyder en skola där alla elever blir sedda och bemötta, där alla elevers

erfarenheter får utrymme, och där alla elever får en undervisning som

tillgodoser deras behov och krav. I en skola för alla undervisas elever med

olika bakgrund tillsammans. Integration är ett viktigt värde i den sammanhållna

skolan. Det går inte att överskatta betydelsen av att barn och ungdomar med

olika erfarenheter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tid

tillsammans med varandra under skoltiden. I ett öppet demokratiskt samhälle är

empati, inlevelse i andra, förmåga att se med andras ögon osv. avgörande värden.

Sådana värden utvecklas bäst om de kan grundläggas tidigt i en ömsesidig

kommunikation mellan skolkamrater.

 Fristående skolor har sedan länge en plats i svenskt skolväsende. De är en

del av det totala utbildningsutbudet. Fristående skolor är olika och bidrar till

en mångfald inom skolväsendet. Mångfalden i sig är positiv och står inte i

motsats till likvärdighet eller god kvalitet. Mångfalden är tvärtom som regel en

förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse.

 Ett positivt inslag i de fristående skolornas verksamhet är det ofta stora

föräldraengagemanget. Föräldrarnas engagemang behövs i skolan. Föräldrarnas

medverkan kan bidra till att utveckla skolans kvalitet i vid bemärkelse. Det är

bl.a. därför regeringen har lagt ett förslag om försöksverksamhet med lokala

styrelser med föräldramajoritet också inom den offentliga skolan.

 Möjligheten för elever och föräldrar att påverka skolan är en av våra

viktigaste demokratifrågor. Barnens inflytande över den egna skolsituationen och

föräldrarnas över sina barns skolgång är en av de frågor som starkast engagerar

människor. Det inflytandet kan inte reduceras till en rätt att välja mellan

olika färdiga och opåverkbara alternativ. Rätten till inflytande i skolan kan

således inte reduceras till en rätt att välja mellan färdiga alternativ. Rätten

att välja skola står dock inte i motsats till ett fördjupat inflytande. Tvärtom.

Möjligheten att välja kan stärka brukarnas krav på inflytande inte minst därför

att det i sig stärker föräldrars och elevers ställning i skolan.

 Det tillhör en av skolans viktigaste uppgifter att motverka diskriminering,

främlingsfientlighet och rasism. Därför får ingen skola verka ekonomiskt eller

socialt segregerande. Alla skall ha samma möjligheter att välja skola.Kommunen

har ansvaret för att alla elever i kommunen får en god utbildning i enlighet med

de nationella målen. Kommunen har dessutom, i likhet med den fristående skolan,

rollen att driva skolverksamhet. De kommunala skolorna är i det moderna

skolväsendet självständiga enheter med stor frihet under eget ansvar. De kan

sägas konkurrera med varandra och med fristående skolor. Denna konkurrens i

förening med den valfrihet som finns i dag är en stimulans för skolans

utveckling. För elever och föräldrar är det då viktigt att de i denna

valsituation kan lita på att samtliga alternativ uppfyller de nationella kraven

och ger en god utbildning.

 Alla barn är olika och har olika behov. Därför måste skolan, oavsett huvudman,

möta barn på olika sätt för att ge dem en likvärdig utbildning. Den

grundläggande utbildningen för alla barn och ungdomar skall vara likvärdig. För

att garantera elevernas rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet skall

alla skolor, oavsett huvudman, ha jämförbara ekonomiska villkor. Varje skola

skall ha resurser med hänsyn till elevernas behov. Likvärdiga ekonomiska villkor

mellan kommunala och fristående skolor är en förutsättning för en verklig

valfrihet, även för elever från ekonomiskt svaga grupper eller med behov av

särskilt stöd.

 En elev har rätt att välja en fristående skola för sin utbildning och har då

också rätt till resurser som kan ge en likvärdig utbildning av hög kvalitet.

Rätten att välja en fristående skola får dock inte inskränka andra elevers rätt

att välja en kommunal skola. Mot denna bakgrund anser regeringen att de

ekonomiska effekterna för det övriga skolväsendet måste vägas in i bedömningen

av en ansökan om rätt till bidrag för en ny fristående skola.

 Den frihet som sedan tidigare har funnits för fristående skolor finns nu även

inom det offentliga skolväsendet. Hela skolområdet har avreglerats kraftigt

jämfört med tidigare. För att skapa förutsättningar för likvärdig utbildning,

öppen för variation och mångfald, på lika villkor bör de övergripande

regelsystemen för offentliga och fristående skolor vara likartade, dvs. så

generella som möjligt.

 Samarbetet mellan de fristående skolorna och kommunerna kan fördjupas och

stärkas. Samarbete är ett sätt att bättre utnyttja de gemensamma resurserna,

vilket i sin tur bör kunna gagna såväl fristående som kommunala skolor.

 Utbildningen för alla barn och ungdomar syftar till att ge en gemensam

kunskapsbas och skall bygga på en gemensam värdegrund samt ha gemensamma mål.

Därför måste även de fristående skolorna i praktiken följa nationella läroplaner

och kursplaner. Av samma skäl bör fristående skolor stå under Skolverkets

tillsyn, ingå i kommunens uppföljnings- och utvärderingssystem samt delta i

nationella prov.

 Den demokratiska grund som utbildningen för barn och ungdom skall vila på i

vårt land, innebär bl.a. att elevens rätt till en allsidig och saklig

undervisning aldrig kan få stå tillbaka för föräldrarnas rätt att välja

undervisning för sina barn. Enskildas och organisationers rätt att grunda och

driva skolor förutsätter att undervisningen vid dessa skolor svarar mot de

minimikrav som ställts upp från det offentligas sida. Fristående skolor skall,

på samma sätt som offentliga skolor, bygga på demokratisk grund och präglas av

demokratiska värderingar, öppenhet, tolerans samt saklighet och allsidighet.

6 Allmänna villkor

6.1 Gemensamma villkor

6.1.1 Allmänna mål och värdegrund

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Fristående skolor skall svara mot de |

| allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildningen i det|

| offentliga skolväsendet. En fristående skola kan inom ramen för |

| dessa krav ha en konfessionell inriktning. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs och utredarens förslag: Skollagen ändras, så att det tidigare

villkoret att skolan även i övrigt väsentligen svarar mot grundskolans allmänna

mål ersätts av villkoret att skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar

mot grundskolans/gymnasieskolans värdegrund och allmänna mål.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslagen.

Skälen för regeringens förslag: De grundläggande värden som skall prägla

utbildningen inom det offentliga skolväsendet finns angivna i 1 kap. 2 § tredje

stycket skollagen. De nya läroplanerna för det offentliga skolväsendet (Lpo 94

och Lpf 94) tydliggör denna värdegrund. Läroplanerna anger att undervisningen

skall bedrivas under demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att

aktivt delta i samhällslivet. Undervisningen skall utveckla elevernas förmåga

att utöva inflytande och ta ansvar. Varje elev skall successivt utöva ett allt

större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan.

 Den värdegrund som kommer till uttryck i skollagen och läroplanerna är så

grundläggande för vårt samhälle att den också måste prägla utbildningen vid en

fristående skola, oavsett vilken inriktning skolan har. Enligt vår mening bör i

lagtexten hänvisning inte endast göras till den offentliga skolans allmänna mål

utan även till dess värdegrund. Samma krav beträffande värdegrund och mål bör

således gälla för fristående skolor som för skolor med offentligrättslig

huvudman. Eftersom värdegrunden och de allmänna målen inte återfinns enbart i 1

kap. 2 § andra och tredje styckena skollagen, anser vi att den nuvarande hänvis-

ningen till dessa lagrum bör tas bort.

 I läroplanerna anges att undervisningen i skolan skall vara icke-

konfessionell. Sverige har ingått flera internationella överenskommelser som har

betydelse på området. Sverige har bl.a. åtagit sig att respektera föräldrars

rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i

överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Sedan

den 1 januari 1995 gäller den europeiska konventionen angående skydd för de

mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som lag i Sverige.

Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen (RF) får inte lag eller annan föreskrift

meddelas i strid med Sveriges åtaganden på grund av konventionen.

 Ett krav på att undervisningen vid en fristående skola skall vara icke-

konfessionell torde inte vara förenligt med Sveriges internationella åtaganden.

Att en skola får ha en konfessionell inriktning innebär emellertid inte att

undervisningen i den egna konfessionen vid den fristående skolan får ersätta den

undervisning som ges inom det offentliga skolväsendet i ämnet religionskunskap.

Undervisningen i ämnet religionskunskap syftar till att ge alla elever

grundläggande kunskaper om religioner och livsåskådningar. Andra

trosuppfattningar än den egna skall därvid behandlas sakligt och med respekt.

Religionsundervisningen skall främja en öppen diskussion kring tros- och

livsåskådningsfrågor samt bidra till att elever med olika traditioner och med

olikartad kulturell bakgrund kan förstå och respektera varandra och varandras

värderingar. Målen i kursplanerna i religionskunskap skall nås även vid en

fristående skola.

 I en fristående skola med konfessionell profil måste undervisningen i

religionskunskap, men även utbildningen i övrigt, bedrivas under iakttagande av

läroplanens krav på saklighet och allsidighet, öppenhet för skilda

uppfattningar, tolerans samt möjligheter till personliga ställningstaganden. Den

omständigheten att en skola har en konfessionell profil, eller för övrigt någon

annan profil, får inte inkräkta på sakligheten och allsidigheten i utbildningen.

Oavsett profil skall en fristående skola i realiteten vara öppen för skilda

uppfattningar, hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och

läroplanerna samt klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden.

Undervisningen får med andra ord inte i något ämne vara indoktrinerande eller

tendensiös. Elevens rätt till en saklig och allsidig undervisning av god

kvalitet kan aldrig underordnas föräldrarnas rätt att välja en undervisning som

överensstämmer med föräldrarnas religiösa eller filosofiska övertygelse.

 För att ge möjlighet till skolor med konfessionell inriktning föreslår

kommittén och den särskilda utredaren att utbildningen vid en fristående skola

väsentligen skall svara mot motsvarande skolforms värdegrund och allmänna mål.

 Regeringen anser i motsats till kommittén och utredaren att en lösning bör

väljas som innebär att ordet väsentligen slopas i bestämmelsen och att det i

stället utttryckligen anges i skollagen att en fristående skola får ha en

konfessionell inriktning. Vad som nu sagts bör gälla samtliga typer av

fristående skolor som avses i 9 kap., utom internationella skolor.

 Vid bedömningen av om en fristående skola kan förväntas präglas av ett synsätt

som står i överensstämmelse med de krav som ställs när det gäller värdegrund är

det viktigt att Skolverket tar hänsyn till alla uppgifter som verket kan få och

som kan ha betydelse för bedömningen. I vissa fall kan det vara av betydelse för

bedömningen att kontrollera om huvudmannen har anknytning till exempelvis någon

rasistisk eller någon annan antidemokratisk organisation. Eventuellt kan sådana

uppgifter komma fram som leder till att skolan inte kan godkännas, trots att

huvudmannen förklarat att utbildningen vid skolan skall präglas av den

värdegrund som krävs, eller vid ett senare tillfälle att godkännandet skall

återkallas.

 Regeringen avser att närmare låta utreda problematiken kring den segregation

som kan bli följden av att allt fler skolor bildas med inriktning mot en

avgränsad grupp inom det svenska samhället.

Elevinflytande

Såväl skollagen som läroplanerna slår fast att eleverna har rätt till inflytande

och att skolans arbete skall bedrivas i aktivt samspel mellan skolans personal

och elever. Undervisningen skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och

förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den skall samtidigt

utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Genom att ha inflytande

över sin utbildning och det inre arbetet i skolan och delta i planeringen och

utvärderingen av den dagliga undervisningen samt genom att välja kurser och

ämnen, kan eleverna utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar. Vi

ser det - i likhet med Barnombudsmannen (BO) - som viktigt att elevernas

inflytande över sin utbildning skall gälla, oavsett i vilken skolform de får sin

utbildning.

 Regeringen anser att elevernas inflytande över sitt eget lärande är

fundamentalt. Elevinflytande ryms inom ramen för de grundläggande värdena. Någon

särskild reglering av elevinflytandet vid fristående skolor föreslås därför

inte.

Byte av huvudman

Ett godkännande innebär att en viss huvudman får rätt att bedriva undervisning

omfattande vissa årskurser i en bestämd kommun. Godkännandet baseras på en

bedömning av huvudmannens uttalade avsikter, förutsättningar och mål samt de

eventuella erfarenheter Skolverket kan ha av huvudmannen eller har inhämtat om

denne. Huvudmannen ansvarar sedan för att skolverksamheten bedrivs i enlighet

med gällande bestämmelser. Ett godkännande kan inte utan vidare överlåtas på en

annan huvudman. I de fall det kan bli aktuellt att byta huvudman för en skola,

skall detta anmälas till Skolverket. Regeringen avser att meddela föreskrifter

om detta.

6.1.2 En fristående skola skall vara öppen för alla

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Principen att en fristående skola skall |

| vara öppen för alla tas in i skollagen. En skola skall dock inte|

| vara skyldig att ta emot en elev, om mottagandet medför |

| betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för |

| skolan. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om |

| villkor för antagning. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Utredarens förslag: Utredaren anser att nuvarande principer för intag-

ningsvillkor och urvalsgrunder väl tillgodoser krav på att skolan skall vara

öppen för alla och föreslår ingen förändring.

Remissinstanserna:

Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109)

Remissinstanserna instämmer i att en fristående skola skall vara öppen för alla.

Några instanser, bl.a. Handikappombudsmannen, Länsstyrelsen i Östergötland,

Statens Institut för Handikappfrågor i skolan (SIH), Socialstyrelsen och

Statskontoret, avstyrker att en fristående skola under vissa omständigheter inte

skall vara skyldig att ta emot en elev. Handikappombudsmannen erinrar om att

Sverige anslutit sig till Förenta Nationernas standardregler för att

tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet.

Fristående gymnasieskolor (SOU 1995:113)

Tillstyrker i huvudsak utredarens förslag.

Skälen för regeringens förslag:

Fristående grundskolor

En fristående skola får inte verka segregerande utan skall vara öppen för alla.

I en situation där en skola har fler sökande än tillgängligt antal platser blir

principerna för urval avgörande för om skolan skall anses vara öppen för alla.

Som en följd av öppenhetsprincipen får endast sådana urvalsgrunder som inte

sätter öppenheten ur spel tillämpas, exempelvis anmälningsdatum, geografisk

närhet och syskonförtur. Principen att en fristående skola skall vara öppen för

alla gäller redan i dag genom hänvisningen till att skolan väsentligen skall

svara mot grundskolans allmänna mål (jfr bl.a. prop. 1991/92:95 s. 12).Vi anser

dock att principen om att en fristående skola skall vara öppen för alla bör

framgå av en uttrycklig bestämmelse i skollagen.

 Förutom i de fall då en skola inte har plats för alla som sökt dit finns det

situationer då det inte är rimligt att kräva att en skola skall vara skyldig att

ta emot en sökande.

 När det gäller den kommunala grundskolan slår skollagen 4 kap. 6 § fast, att

kommunen får neka att ta emot ett barn vid en viss skola om det skulle medföra

att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

Motsvarande bör gälla för fristående skolor. Vi anser att en elev som behöver

särskilt stöd i första hand skall få detta vid den skola som han eller hon vill

gå i. Skolans uppgift är att anpassa sin organisation och sin undervisning så

att hänsyn tas till alla elevers behov och förutsättningar. De elever som

behöver särskilt stöd skall få det. Om behovet av stöd är av sådan omfattning

att det skulle medföra betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter

för den fristående skolan, bör det i likhet med vad som gäller för grundskolan

vara möjligt för den fristående skolan att inte ta emot eleven. En bestämmelse

om detta bör tas in i skollagen.

 I en sammanhållen skola som skall ge alla barn och ungdomar likvärdig

utbildning, skall inte intagningsprov eller -test användas. I stället har en

skola en absolut skyldighet att anpassa sin verksamhet så att barn med olika

bakgrund och olika behov kan undervisas och utvecklas tillsammans. I en

sammanhållen skola blir integration en naturlig företeelse, som lägger grunden

för framtida förståelse, respekt och tolerans oavsett etnisk och social

bakgrund. Vi anser att intagningsprov av olika slag begränsar öppenheten och

därmed möjligheterna att välja skola. Ett sådant urvalsförfarande kan inverka

negativt på möjligheterna till en allsidig social sammansättning. Om test och

prov eller motsvarande system för gallring av elever skulle accepteras vid

intagning och urval till skolor för skolpliktiga elever, skulle detta riskera

att bidra till och förstärka en icke önskvärd segregation.

 En skola som skall ge alla barn och ungdomar en grundläggande utbildning,

måste erkänna varje elevs rätt att utvecklas och att utveckla sin kunskap i

olika former. En viktig uppgift för skolan är att främja och stimulera elevernas

allsidiga utveckling.

 Enligt Friskolekommittén skall test och prov inte få förekomma vid intagning

till årskurserna 1-5 och därefter inte i de ämnen som utgör själva kärnan i

grundskolans utbildning. Flertalet remissinstanser delar den uppfattningen. Test

och prov bör endast få förekomma i undantagsfall och då inte i de ämnen som

utgör själva kärnan i grundskolans utbildning. Skolverket utgår från att det

inte skall ställas strängare krav på fristående grundskolor än på kommunala och

framhåller att inträdesprov i dans och musik förekommer i årskurs 4 i vissa

kommunala grundskolor. Regeringen delar Skolverkets bedömning. Fryxellska Skolan

och Fryxellska Skolans Vänner framhåller att anlagstestning för musik- och

dansklasser sker inför årskurs 4. Vi anser det viktigt att den verksamhet med

musik och dans som bl.a. förekommer vid Fryxellska skolan och i musikklasserna

vid Adolf Fredriks skola får fortsätta som hittills. Det bör således i vissa

fall finnas möjligheter att ha särskilda antagningsvillkor. Regeringen bör med

stöd av ett bemyndigande i skollagen få meddela föreskrifter om

antagningsvillkor till fristående skolor.

Fristående gymnasieskolor

Nuvarande principer om antagningsvillkor och urvalsgrunder utgår från vad som

redovisats i propositionen 1992/93:230 Valfrihet i skolan, dvs. i princip

tillämpas samma regler som för intagning till den kommunala gymnasieskolan och

som anges i gymnasieförordningen (1992:394). Regeringen föreslår - i likhet med

vad vi föreslagit när det gäller fristående grundskolor - att principen om att

en fristående gymnasieskola skall vara öppen för alla slås fast i skollagen. I

likhet med vad som föreslås gälla för fristående grundskolor skall inte den

fristående gymnasieskolan vara skyldig att ta emot en elev, om mottagandet

skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter

uppstår för skolan. Även när det gäller fristående gymnasieskolor bör regeringen

få möjlighet att meddela föreskrifter om antagningsvillkor. Regeringen anser att

i princip skall gymnasieförordningens intagnings- och urvalsregler tillämpas.

6.1.3 Skolledare

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om led-|

| ningen av en fristående skola. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs förslag: Vid en fristående grundskola skall det finnas en

person som företräder skolan.

Utredarens förslag: För ledningen av verksamheten vid en fristående gymnasie-

skola skall det finnas en rektor.

Remissinstanserna: Majoriteten av de instanser som yttrat sig i frågan

tillstyrker förslagen.

Skälen för regeringens förslag: Behovet av en identifierbar rektor eller

motsvarande har påtagligt ökat genom den ansvarsfördelning som de nya

läroplanerna förutsätter. Det yttersta ansvaret för och ledningen av det

pedagogiska arbetet förutsätter en person med rektorsfunktion. Rektor har ett

övergripande ansvar för att elevernas intresse tillvaratas när det gäller val av

kurser, behov av stöd i undervisningen, elevvård, information, arbetsmiljö m.m.

Detta ansvar för verksamheten och för eleverna har också en fristående skola.

Med hänsyn till att det även i en fristående skola fattas vissa beslut som är

ingripande för den enskilde eleven och att en person skall kunna utpekas som

ansvarig gentemot lärare, föräldrar och elever, bör det finnas en person med ett

formellt ledningsansvar. Denna person bör genom utbildning eller erfarenhet ha

förvärvat pedagogisk insikt. Waldorfskolefederationen och Sveriges Fristående

Waldorfskolors Föräldraförening förordar att en fristående skola skall kunna

företrädas av ett begränsat antal personer. Vi anser inte att kravet på en

ansvarig skolledare behöver innebära något hinder för waldorfskolor att delegera

den dagliga pedagogiska ledningen till ett begränsat antal personer. Den

föreslagna regleringen bör lagtekniskt genomföras så att regeringen får ett

bemyndigande att meddela föreskrifter om ledningen av en fristående skola.

6.1.4 Skolhälsovård

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Fristående skolor skall vara skyldiga att |

| erbjuda skolhälsovård. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Några remissinstanser har tagit upp frågan om

skolhälsovård. Enligt 14 kap. 1 § skollagen skall skolhälsovård anordnas för

elever i grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan.

Motsvarande skyldighet för fristående skolor finns inte, men flertalet

fristående skolor tillhandahåller skolhälsovård. Skolhälsovården är ett led i en

kontinuerlig hälsoövervakning, som påbörjas i samband med mödra- och

barnhälsovård och som sedan följs upp i form av företagshälsovård och andra

former av hälsokontroll. Hälsovården för barn har avgörande betydelse för barns

hälsa och utveckling. Skolhälsovården utgör inte bara den medicinska delen av

skolans elevvård. I skolhälsovården ryms även pedagogisk verksamhet i form av

hälsoundervisning i klassrumssituationer och i elevaktiviteter, att förebygga

och stoppa mobbning, i form av elevvårdskonferenser samt anpassning av

skolsituationen för elever med funktionshinder.

 Regeringen anser i likhet med vissa remissinstanser, att fristående skolor

skall vara skyldiga att erbjuda skolhälsovård. Detta innebär inte att den

fristående skolan själv måste anordna skolhälsovård. Det kan naturligtvis också

ske i samarbete med kommunen. Skyldigheten bör gälla alla de fristående skolor

som avses i 9 kap. utom internationella skolor. Regeringen föreslår därför att

det införs en bestämmelse i 14 kap. skollagen om skyldighet för fristående

skolor att erbjuda skolhälsovård.

6.1.5 Hemspråksundervisning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om |

| utbildningen vid fristående skolor. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Enligt bestämmelser i förordningarna för de

skilda skolformerna inom det offentliga skolväsendet är skolhuvudmannen skyldig

att erbjuda undervisning i hemspråk, om eleven har grundläggande kunskaper i

hemspråket samt om eleven behöver och önskar få sådan undervisning.

 En elev har rätt till undervisning i hemspråk under sammanlagt högst sju läsår

under sin skoltid, om undervisningen anordnas utanför timplanebunden tid. En

elev kan dock välja ett alternativ inom timplanen för att få studera hemspråk

under längre tid än sju år. Begränsningen till sju år gäller inte för vissa

elever.

 En kommun är inte skyldig att anordna undervisning i hemspråk om det inte

finns lämpliga lärare. En kommun är heller inte skyldig att anordna sådan

undervisning om antalet elever är mindre än fem. Från dessa bestämmelser

finns vissa undantag.

 Skyldigheten att erbjuda hemspråksundervisning gäller för närvarande inte för

fristående skolor. Invandrarundervisningen i Botkyrka kommun framhåller i sitt

yttrande att valfrihet för invandrarelever inte existerar så länge de fristående

skolorna inte har denna skyldighet. Den nuvarande ordningen har, enligt

yttrandet, inneburit att fristående skolor kunnat dra ekonomisk nytta av

invandrartäta kommuners kommunbidrag. Fristående skolor som inte erbjuder

hemspråksundervisning står inte heller öppna för alla och verkar därmed

segregerande. Regeringen delar denna uppfattning. Vi föreslår därför att

skyldigheten att erbjuda hemspråksundervisning även skall gälla fristående

skolor, dock inte internationella skolor. En sådan skyldighet innebär inte att

den fristående skolan själv måste anordna hemspråksundervisning. Sådan

undervisning kan naturligtvis också ske i samarbete med kommunen. Redan nu

erbjuder drygt en fjärdedel av de fristående grundskolorna hemspråksundervisning

genom samverkansavtal med kommunen.

 Den föreslagna regleringen bör lagtekniskt genomföras så att regeringen får

ett bemyndigande att meddela föreskrifter om utbildningen vid fristående skolor.

6.2 Fristående grundskolor m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den kommun där skolan skall vara belägen |

| skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökan om godkännande|

| och rätt till bidrag. För godkännande krävs att en fristående skola|

| skall omfatta minst 20 elever. Dock skall Skolverket ha |

| möjlighet att medge undantag från detta krav då det finns |

| särskilda skäl. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs förslag: Berörda kommuner skall beredas tillfälle att yttra

sig över en ansökan om godkännande. En skola skall omfatta minst tolv

elever för att den skall kunna godkännas som fristående skola. Skolverket

föreslås få möjlighet att göra undantag från denna regel, då det finns särskilda

skäl.

Remissinstanserna: Svenska Kommunförbundet tillstyrker förslaget att berörda

kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över en ansökan om godkännande.

Däremot anser Skolverket att endast lägeskommunen skall få yttra sig.

Kammarrätterna i Stockholm och Sundsvall anser att begreppet berörda kommuner

måste preciseras.

 Flertalet remissinstanser instämmer i förslaget att en fristående skola skall

omfatta minst tolv elever.

Skälen för regeringens förslag: Ärenden om godkännande av fristående grundskolor

skall som hittills prövas av Skolverket. Skolverkets praxis är att låta den

kommun där skolan är belägen (lägeskommunen) yttra sig över ansökan. Härigenom

får kommunen, om den inte redan har det, kännedom om planerna på en ny skola i

kommunen. Kommunen kan i sitt yttrande redovisa den lokalt betingade kunskap som

finns om huvudmannen och dennes förutsättningar att driva en skola och på så

sätt ge Skolverket ett bättre underlag vid prövningen. Redan av den anledningen

bör skyldigheten att höra kommunen uttryckligen föreskrivas. I det följande

kommer vi att föreslå att Skolverket i samband med prövningen av godkännande

skall fatta beslut även om en skolas rätt till bidrag. För att Skolverket skall

kunna ta ställning till detta måste yttrandet innehålla kommunens bedömning i

frågan. Detta är en handläggningsfråga som inte bör regleras i lag utan genom

föreskrifter av regeringen.

 Kommittén föreslog att berörda kommuner skall få yttra sig. Som några

remissinstanser påpekat kan kretsen av obligatoriska remissinstanser bli svår

att avgöra. Därför bör skyldigheten begränsas till lägeskommunen. I de fall det

är uppenbart att en närliggande kommun har något att tillföra ärendet,

förutsätter vi att lägeskommunen inför sitt remissyttrande också hör den

närliggande kommunen.

Lägsta antal elever

Läroplanen förutsätter att en skola skall erbjuda en allsidig och utvecklande

miljö. En skola med ett fåtal elever innebär begränsningar av möjligheterna till

samarbete, social fostran och utveckling. En skolas storlek har även betydelse

för möjligheten att erbjuda eleverna språkval. En skola med få elever ger

knappast ett stabilt ekonomiskt underlag för en verksamhet av mer varaktig

karaktär. Vi föreslår, mot denna bakgrund, att en skola för att kunna godkännas

skall omfatta minst 20 elever sammanlagt för de årskurser godkännandet avser.

Detta bör inte bara gälla fristående grundskolor utan även fristående särskolor

och fristående skolor som motsvarar specialskolan. Skolverket bör få möjlighet

att medge undantag från denna regel då det finns särskilda skäl, t.ex. för att i

lägre årskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från elevernas hem i

glesbygd och för skolor av typen behandlingshem/terapiskola. Vidare kan ett

särskilt skäl vara att en nystartad skola behöver en viss tid för uppbyggnad.

6.3 Fristående gymnasieskolor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: För att förklaras berättigad till offentligt|

| stöd skall utbildningen vid en fristående gymnasieskola ge |

| kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen |

| svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan |

| förmedlar på ett nationellt eller specialutformat program. |

| Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om utbildningen |

| vid fristående gymnasieskolor. |

--------------------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget att lika höga

krav skall ställas på utbildningens innehåll och kvalitet för fristående och

offentliga skolor.

Skälen för regeringens förslag: Alla elever har rätt till en allsidig och saklig

undervisning av hög kvalitet. Detta gäller oavsett huvudman för utbildningen. I

avsnitt 4 redovisas nuvarande regler för att en fristående gymnasieskola skall

förklaras berättigad till offentligt stöd. Förutom de villkor för rätt till

offentligt stöd som berörts i avsnitt 6.1 anser regeringen att följande bör

gälla för de fristående gymnasieskolorna.

 Ett grundläggande villkor för att en utbildning vid en fristående gym-

nasieskola skall förklaras berättigad till offentligt stöd är som framgått att

utbildningen ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen

svarar mot de kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar. I dag

skall de fristående gymnasieskolorna, utöver vad som ovan sagts om kunskaper och

färdigheter, även svara mot gymnasieskolans allmänna mål. Vidare krävs enligt

förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor att det finns

en läroplan samt tim- och kursplaner för undervisningen.

 I Lpf 94 anges de övergripande målen och riktlinjerna för skolverksamheten.

Dessa allmänna mål och riktlinjer bryts sedan ner till programmål för de

nationella programmen och till kursplanemål för enskilda ämnen och kurser. Lpf

94 föreskriver att de mål och riktlinjer för utbildningen som anges i skollagen,

läroplaner och kursplaner skall konkretiseras i den lokala planeringen. Den

enskilda skolan skall i sin lokala planering visa hur målen skall förverkligas

och hur verksamheten skall utformas och organiseras.

 Den särskilda utredaren har föreslagit att samma krav som Lpf 94 föreskriver

om den lokala planeringen skall ställas på fristående gymnasieskolor. Det

betyder att utöver att redovisa de allmänna målen för utbildningen måste också

mål anges för utbildningens olika ämnen och kurser. Tydligt utformade mål är en

viktig förutsättning för att elever, lärare, föräldrar och samhälle skall kunna

utvärdera och bedöma utbildningens kvalitet. Regeringen, liksom många

remissinstanser, delar utredarens uppfattning i denna del. Det bör ankomma på

regeringen att utfärda närmare bestämmelser om detta.

 Enligt skollagen skall utbildningen på nationella och specialutformade program

i den offentliga gymnasieskolan omfatta ämnen som i gymnasieförordningen

betecknas som kärnämnen och karaktärsämnen samt vidare lokalt

tillägg/ämnesanknuten praktik, individuellt val och specialarbete. För vissa

program genomförs del av undervisningen i form av arbetsplatsförlagd utbildning.

För de nationella programmen anges en minsta garanterad undervisningstid.

 Med utbildningar vid fristående gymnasieskola som skulle kunna komma i fråga

för offentligt stöd avsågs i propositionen (1992/93:230) Valfrihet i skolan

sådana utbildningar som till innehållet anses motsvara gymnasieskolans

utbildning på nationella eller specialutformade program. Även om detta inte

kommit till klart uttryck i 9 kap. 8 § skollagen har Skolverket, vid yttrande om

en skola skall förklaras berättigad till stöd, krävt att de kärnämnen som

enligt skollagen skall ingå i gymnasieskolans nationella och specialutformade

program finns i samma omfattning i den fristående gymnasieskolans utbildningar.

En viktig förutsättning för att utbildningen vid en fristående gymnasieskola

skall kunna jämställas med den i den kommunala gymnasieskolan är dels att

läroplanen och kursplanerna är utformade på samma sätt, dels att kärnan av ämnen

är densamma. De fristående gymnasieskolorna är därtill skyldiga att delta i

riksomfattande prov. Dessa prov utgår från kursplanerna i den offentliga

gymnasieskolan.

 Regeringen föreslår nu att bestämmelserna i skollagen ändras så att det klart

framgår att förklaring om rätt till offentligt stöd skall ges endast för

utbildningar vid en fristående gymnasieskola som motsvarar gymnasieskolans

utbildning på nationella eller specialutformade program. Regeringen föreslår

vidare att en ytterligare förutsättning skall vara att utbildningen innehåller

de kärnämnen som anges i gymnasieförordningen. Det bör ankomma på regeringen att

utfärda bestämmelser om detta. Kravet på kärnämnen innebär att de mål som anges

för de olika kärnämnena skall uppfyllas även vid en fristående gymnasieskola.

Med vårt förslag kommer utbildning i fristående gymnasieskolor att också

uppfylla de i l kap. 2 § första stycket sista meningen skollagen fastställda

kraven på likvärdig utbildning varhelst den anordnas i landet. Vidare ges

förutsättningar för elevernas rätt till allsidig och saklig undervisning genom

att målen för kärnämnen skall uppnås. Vårt förslag innebär även att en

konfessionellt inriktad skola skall uppnå målen för kärnämnena.

Betyg

Eleverna i fristående gymnasieskolor skall, enligt nuvarande bestämmelse i

förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor, få betyg

eller intyg över utbildningen. I sin ansökan om rätt till bidrag redovisar

skolan efter vilka principer eleverna avses få betyg eller intyg.

 Enligt utredarens förslag skall intyg som ersättning för betyg inte längre

kunna ges. Utredaren anser att det ligger ett värde i att tillämpa likvärdiga

principer för betygsättning i fristående och kommunala gymnasieskolor. Betygen

bör därför - för att vara jämförbara med dem i den offentliga gymnasieskolan -

vara mål- och kunskapsrelaterade. Flera remissinstanser delar denna uppfattning

medan Waldorfskolefederationen föreslår att nuvarande regler bibehålls.

Skolverket anser att förslaget att enbart sätta betyg, medför att skolornas

frihet begränsas genom att de i så fall tvingas följa de fastställda

betygskriterierna och därmed också de fastlagda kursplanerna. Även ett väl

utformat intyg skulle, enligt verkets mening, fortsättningsvis kunna garantera

att eleverna får sina prestationer dokumenterade så att de kan jämföras med

betyg från den offentliga gymnasieskolan.

 De kunskaper som eleverna förvärvar i gymnasiet är bl.a. centrala för studier

på högskolenivå. Regeringen har i propositionen Tillträde till högre utbildning

m.m. (prop. 1995/96:184) föreslagit att urval till högre utbildning till lägst

en tredjedel skall ske efter betyg från gymnasieskolan. Regeringen anser att

betygsättningen i fristående gymnasieskolor bör följa de regler som gäller för

den offentliga gymnasieskolan. Detta innebär att kraven för de olika betygen

blir likvärdiga med dem som gäller i de kommunala skolorna. Betygen behöver

dock inte, som Skolverket antar, bygga på samma kriterier som för de kommunala

skolorna såvida det inte är fråga om samma kurser. För övriga kurser skall

skolan utforma egna betygskriterier. Regeringen finner dock att ett undantag bör

göras för waldorfskolorna. Vid dessa skolor har sedan länge tillämpats ordningen

med intyg. Ett väl utformat intyg bör således även fortsättningsvis kunna

användas vid dessa skolor för dokumentation av elevernas prestationer.

Regeringen avser att ge Skolverket i uppdrag att efter samråd med Högskoleverket

och Waldorfskolefederationen utforma principer för ett sådant intyg.

 Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare bestämmelserna om betyg.

7 Bidrag och avgifter

7.1 Fristående grundskolor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: I samband med att Skolverket beslutar att |

| godkänna en fristående skola, skall verket pröva om skolan skall|

| förklaras berättigad till bidrag. Förklaring skall inte lämnas om|

| det skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i|

| den kommun där skolan är belägen. Om den fristående skolans verk-|

| samhet förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga |

| negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är |

| belägen, får Skolverket återkalla rätten till bidrag. Skolverkets|

| beslut om rätt till bidrag skall kunna överklagas hos allmän |

| förvaltningsdomstol. |

| En godkänd fristående grundskola som förklarats berättigad till|

| bidrag skall tilldelas bidrag av elevernas hemkommuner. Bidrag |

| skall ges enligt samma grunder som tillämpas för kommunens egna |

| grundskolor utifrån skolans åtagande och elevernas behov. Om en |

| elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, skall kommunen |

| inte vara skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om |

| betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår |

| för kommunen. |

| Utbildningen vid en fristående grundskola som får offentligt |

| bidrag skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. |

| Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, |

| skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en |

| tidsenlig utbildning. |

| Om en skola som får kommunalt bidrag tar ut avgifter, skall |

| Skolverket besluta att skolan inte skall ha rätt till bidrag. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag,

utom att lägeskommunen föreslås utbetala hela bidraget och få interkommunal

ersättning från övriga hemkommuner. Kommittén föreslår vidare att bidraget skall

lämnas inom ramen för en treårig elevprognos, som bifogas ansökan till

Skolverket.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker att fristående skolor

skall tilldelas bidrag på samma grunder och enligt samma principer som kommunens

egna skolor. Flera instanser förordar en miniminivå för bidraget.

Konkurrensverket anser att förslaget skall kompletteras med anvisningar om hur

kommunens ersättning skall beräknas. Skolverket tar inte ställning till en

miniminivå.

 Lärarförbundet, TCO, Botkyrka, Falu, Lunds och Skara kommuner delar kommitténs

uppfattning att en skola inte skall förklaras ha rätt till bidrag, om

etableringen av en ny skola medför bestående kostnadsökningar som får betydande

negativa konsekvenser för andra elever i kommunen. Friskolornas Riksförbund,

Nacka kommun, RRV och Skolverket avstyrker. Kammarrätten i Stockholm och

Statskontoret anser att förslaget behöver preciseras.

 Kammarrätten i Sundsvall saknar en möjlighet för hemkommunen att påverka

bidragsnivån. Österåkers kommun påtalar risken att en kommun med låga kostnader

kan få betala mer för friskoleelever i annan kommun än för egna elever. Svenska

Kommunförbundet föreslår att varje hemkommun skall lämna bidrag direkt till den

fristående skolan.

 Merparten av remissinstanserna tillstyrker att utbildningen vid en fristående

skola som får offentligt stöd skall vara avgiftsfri för eleverna under

förutsättning av likvärdiga ekonomiska villkor.

Skälen för regeringens förslag: Nuvarande bidragsordning har inneburit en

alltför schablonmässig resurstilldelning, utan hänsyn till elevernas olika behov

eller till omfattningen av skolornas åtagande. En ovillkorlig rätt till bidrag

för alla godkända skolor kan också i vissa fall få negativa följder för andra

elever i en kommun. Därför bör ett godkännande inte automatiskt medföra rätt

till bidrag.

 Vårt förslag innebär att Skolverket i samband med godkännandet skall pröva

frågan om rätt till bidrag. Huvudregeln bör dock vara att en skola som godkänts

också skall förklaras ha rätt till bidrag. Om en kommun hävdar att etableringen

av den fristående skolan kommer att innebära påtagliga negativa följder för

skolväsendet i kommunen, skall Skolverket särskilt pröva frågan om rätt till

bidrag. Skäl för att en skola skall kunna förklaras inte ha rätt till bidrag

skall vara, att etableringen av en ny bidragsberättigad fristående skola medför

påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen.

Det torde i första hand vara frågan om påverkan på grundskoleverksamheten, men

det kan hända att också andra delar av skolväsendet påverkas, t.ex. särskolan.

Valfriheten för vissa elever får inte inskränka andra elevers frihet att välja

att gå i en skola nära hemmet. Med påtagliga negativa följder avses t.ex. om

tillkomsten av en fristående skola medför att en landsorts- eller glesbygds-

kommun tvingas att lägga ned en redan befintlig skola och detta medför att

avståndet till närmaste skola avsevärt ökar för elever i någon del av kommunen.

Glesbygdsskolor har ett stort värde för den omgivande bygden, dess livskraft och

utvecklingsmöjligheter. Därför kan det inte anses rimligt att ge bidragsrätt

till en ny skola, om detta samtidigt medför att en glesbygdsskola måste

avvecklas. I små kommuner kan etableringen av en fristående skola påverka

kommunens skolorganisation och medföra betydande kostnadsökningar, som är

bestående. I en del fall kan inrättandet av en fristående skola leda till ökade

kostnader för kommunen till följd av att skolverksamhet bedrivs i mindre

effektiv omfattning och med lågt kapacitetsutnyttjande. Överkapacitet kan i

vissa fall komma att bestå på lång sikt, t.ex. i det fall en fristående skola

bildas av en kommunal skola som skall avvecklas. I sådana fall motverkas

kommunens ansträngningar att upprätthålla en kostnadseffektiv skolorganisation,

vilket minskar resurserna för övriga elever i kommunen. Regeringen anser att det

skall ankomma på lägeskommunen att påvisa att de negativa följderna har

bestående karaktär och är så påtagliga att bidrag inte bör ges. Det ankommer på

Skolverket att göra en helhetsbedömning av följderna för skolväsendet i kommunen

och att därvid inte endast se till de ekonomiska konsekvenserna.

 Skolverkets beslut om rätt till bidrag skall kunna överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Regeringen vill i det följande redovisa några argument som framförts mot det

föreslagna bidragssystemet och också bemöta dessa.

 Några remissinstanser, bl.a. Länsstyrelsen i Stockholms län och Konkur-

rensverket, menar att kommunen har dubbla roller, dels som finansiär, dels som

utövare av samma verksamhet. Det kan innebära en intressekonflikt, då kommunen

som myndighet skall fördela pengar till fristående skolor som i praktiken

konkurrerar med den kommunala skolan om eleverna. Enligt remissinstanserna kan

man därför inte bortse från risken, att kommunen gynnar egna skolor framför

fristående skolor. Likaså finner länsstyrelsen grunderna för bidragsgivningen

osäkra, vilket är olämpligt ur både rättssäkerhets- och konkurrenssynpunkt. Det

blir med det föreslagna systemet i praktiken omöjligt för en fristående skola

att i förväg räkna ut bidragets storlek.

 Flera remissinstanser uttrycker en oro över att bidragets storlek kan komma

att avgöras av kommunalt godtycke och förespråkar därför en miniminivå för

bidraget. Regeringen anser att det är av största vikt att slå vakt om varje

elevs rätt till en likvärdig utbildning varhelst den anordnas. För att elever i

fristående skolor skall kunna få en likvärdig utbildning med den som ges i

kommunens egna skolor skall elevernas behov, oavsett skola, bedömas på ett

likvärdigt sätt. Ett schabloniserat bidrag skulle innebära en betydande risk för

att miniminivån uppfattas som såväl golv som tak för bidragsgivningen.

Regeringens förslag innebär en i lag reglerad skyldighet för kommunerna att ge

en fristående skola bidrag enligt samma grunder som tillämpas för kommunernas

egna skolor. Det innebär att kommunerna skall beakta den fristående skolans

samlade kostnader utifrån skolans åtaganden och elevernas behov. Således medför

förslaget likvärdiga villkor och ger möjligheter att ta hänsyn till elevernas

varierande behov. Förslaget är också i överensstämmelse med den decentraliserade

målstyrningen, som gäller för skolväsendet i övrigt.

 För att kommunala och fristående skolor skall behandlas likvärdigt måste de

enligt regeringens uppfattning också inordnas i samma resursfördelningssystem.

Vi förutsätter att kommunerna utvecklar tydliga regler för sin resursfördelning

som går att utvärdera. Många kommuner har i dag ett resursfördelningssystem med

grundbidrag och tilläggsbidrag. Grundbidraget är avsett att täcka de normala

kostnaderna för skolverksamheten. Tilläggsbidrag kan exempelvis utgå för elever

med funktionshinder, elever som behöver stödundervisning och för hem-

språksundervisning. Vissa kommuner har även resursfördelningsmodeller som

omfattar ett bidrag grundat på socioekonomiska förhållanden i respektive skolas

upptagningsområde. Vårt förslag innebär att de fristående skolorna inordnas i

samma resursfördelningssystem som de kommunala skolorna med t.ex. grundbidrag

för alla elever och tilläggsbidrag för elever med särskilda behov. Regeringen

förutsätter att kommunen beaktar att den fristående skolan har vissa högre

kostnader till följd av skillnaden i huvudmannaskap, t.ex. vad gäller

mervärdesskatt. En särskild ersättning utges därför till kommuner och landsting

i syfte att förhindra konkurrenssnedvridning inom de mervärdesskattefria

områdena, exempelvis utbildning. Denna ersättning lämnas i samband med

upphandling av tjänster från, eller bidragsgivning till, näringsidkare som inte

är skattskyldiga till moms och därför inte kan göra avdrag för sina moms-

kostnader. Den särskilda ersättningen uppgår till sex procent av det

bidrag/ersättning kommunen betalar.

 Med vårt förslag till bidragsmodell skapas möjligheter till öppna diskussioner

mellan kommunen och den fristående skolan. Modellen ger förutsättningar för att

alla elever får tillgång till likvärdiga resurser. Det är också angeläget att

redan från början försöka bygga in goda relationer. Modellen uppmuntrar till

samarbete, vilket kan komma hela skolverksamheten till godo.

 För att den fristående skolan skall ha rimliga förutsättningar för sin

planering i ett längre perspektiv är det nödvändigt att skolan får insyn i hur

bidraget beräknas; det bör sålunda vara möjligt för den fristående skolan att

utifrån elevantalet göra en preliminär uppskattning av bidraget för kommande år.

 Friskolekommitténs förslag att lägeskommunen skall betala bidraget utan

möjlighet för hemkommunen att kunna påverka ersättningens storlek kan ses som

ett intrång i den kommunala självbestämmanderätten, vilket också påpekats av en

del remissinstanser. Regeringen anser därför att nuvarande regler skall

behållas, dvs. en godkänd fristående grundskola skall tilldelas bidrag av

elevens hemkommun.

 Regeringen finner inte anledning att reglera de fristående skolornas

möjligheter att utöka sitt elevantal så som utredningen föreslår. Vi anser att

bidrag skall lämnas för skolans faktiska elevantal. Om förutsättningarna för

godkännandet kraftigt förändras, exempelvis att skolans elevantal väsentligt

kommer att överskrida det antal som i ansökan angivits för fullt utbyggd

verksamhet, kan det finnas anledning för Skolverket att återkalla rätten till

bidrag. Lägeskommunen skall i sådant fall kunna - under åberopande av att

förändringen leder till påtagliga negativa följder - hos Skolverket begära att

rätten till bidrag återkallas. Skolverket skall då endast pröva bidragsfrågan,

inte godkännandet i sig.

 En kommun har ett övergripande ansvar för planering av skolväsendet och att ta

emot alla elever i kommunen samt att sörja för skolskjuts, men en fristående

skola har inte dessa skyldigheter. Eftersom kommunerna för övrigt skall tilldela

bidrag på samma grunder och enligt samma principer som gäller för kommunernas

egna skolor, skall bidrag utbetalas till de fristående skolorna på sådant sätt

att de kan driva sin verksamhet på likvärdiga villkor med kommunernas skolor. En

fristående skola får härigenom samma planeringsförutsättningar som kommunens

skolor. De närmare regler som emellertid kan behövas om utbetalning m.m. avses

bli meddelade av regeringen som verkställighetsföreskrifter.

 I avsnitt 6.1.2 föreslås att en fristående skola inte skall vara skyldig att

ta emot en elev, om mottagandet medför betydande organisatoriska eller

ekonomiska svårigheter för skolan. I konsekvens med detta förslag anser vi att

en kommun inte skall vara skyldig att lämna bidrag för särskilt stöd, om en elev

har ett omfattande behov av särskilt stöd och detta skulle medföra att betydande

organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan.

 För att en nystartad skola skall ha rätt till bidrag gäller att skolan skall

ha ansökt om att bli godkänd före den 1 april kalenderåret innan bidragsåret

börjar. Eftersom vi, när det gäller det nya bidragssystemet, inte föreslår några

bestämmelser om bidragsår, måste bestämmelsen om ansökningsdatum ändras.

Kopplingen bör i stället göras till det kalenderår då skolan startar. Det finns

skolor som endast är godkända för undervisning i vissa årskurser och som sedan

ansöker om att bli godkända för undervisning i ytterligare årskurser. Viss

tveksamhet har rått om bestämmelsen om ansökningsdatum skall tillämpas i dessa

fall. Bestämmelsen om ansökningstid har tillkommit för att underlätta kommu-

nernas planering. Om en skola avser att utöka sitt åtagande med undervisning i

fler årskurser än tidigare, kan en kommun behöva tid för att anpassa sitt

skolväsende till den nya situationen. Därför föreslår vi att bestämmelsen om

ansökningsdatum även skall gälla i sådana situationer.

 I 4 kap. 8 a § skollagen finns bestämmelser om mottagande i en kommuns

grundskola av en elev från en annan kommun, för vars utbildning kommunen inte är

skyldig att sörja. I sådana fall har en kommun rätt att få ersättning för

elevens utbildning från elevens hemkommun. Om inte de berörda kommunerna kommer

överens om annat, skall ersättningen motsvara den genomsnittliga kostnaden per

elev i hemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på den årskurs som

eleven tillhör. Hemkommunen får dock göra ett avdrag som uppgår till högst 25

procent från den framräknade genomsnittskostnaden. Ersättningen när man inte

kommer överens har således varit densamma som för elever i fristående skolor.

 Som en konsekvens av ändringarna av bidrag till fristående grundskolor bör

ersättningen som avser mottagande av elever i andra hand också ändras så att den

även fortsättningsvis överensstämmer med bidragsreglerna för fristående

grundskolor.

Avgifter

Vårt förslag, att en fristående skola skall få likvärdiga bidrag med kommunens

egna grundskolor, medför att en fristående skola som får offentligt bidrag inte

bör ha rätt att ta ut någon elevavgift utöver vad som accepteras i den

offentliga skolan. Om en fristående skola som uppbär bidrag på samma grunder som

kommunens skolor därutöver skulle ha rätt att ta ut avgifter, skulle detta

innebära att de olika skolorna inte får arbeta på likvärdiga villkor. Vi

föreslår att utbildningen i en fristående skola, som tilldelas offentligt

bidrag, skall vara avgiftsfri för eleverna och att de utan kostnad skall ha

tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för

en tidsenlig utbildning. I verksamheten bör - i likhet med vad som gäller för

kommunala skolor - endast få förekomma enstaka inslag som kan föranleda en

obetydlig kostnad för eleverna.

 Skolverket framhåller att ca 40 skolor för närvarande tar ut elevavgifter.

Enligt verkets mening är det befogat att ha en övergångsperiod, som gör det

möjligt för berörda skolor att successivt anpassa sig till de nya villkoren. Vi

delar Skolverkets syn i denna fråga. Dessa skolor bör därför få en

övergångsperiod på ett år.

 Om en fristående skola som får kommunalt bidrag tar ut avgifter utöver vad som

accepteras i den offentliga grundskolan, skall Skolverket besluta att skolan

inte skall ha rätt till bidrag.

Kostnadskonsekvenser

Regeringen bedömer att kommunerna inte kommer att få förändrade kostnader med

anledning av föreliggande förslag, vilket innebär att reglering i enlighet med

finansieringsprincipen inte skall göras.

7.2 Fristående gymnasieskolor

7.2.1 Rätt till bidrag

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Skolverket skall besluta om en fristående |

| gymnasieskola skall förklaras berättigad till bidrag. I |

| konsekvens med detta är det också Skolverket som skall besluta |

| om återkallande av förklaringar om rätt till bidrag. |

| Ansökan om att en fristående gymnasieskola för viss utbildning |

| skall förklaras berättigad till bidrag skall lämnas direkt till |

| Skolverket, som begär in kommunernas yttranden. |

| Skolverkets beslut om förklaring om rätt till bidrag respektive|

| återkallande av sådan förklaring skall kunna överklagas hos allmän|

| förvaltningsdomstol. |

| Skolverkets beslut om att förklara en fristående skola |

| berättigad till bidrag bör innebära att studiestöd kommer att |

| kunna lämnas till eleverna vid en sådan skola. Regeringen föreslås|

| få ett bemyndigande att meddela föreskrifter om detta. |

--------------------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag utom vad gäller

inhämtande av yttranden från berörda kommuner och om att beslutet skall avse ett

visst antal elever.

Remissinstanserna: Majoriteten av instanserna tillstyrker att Skolverket skall

besluta om rätt till bidrag. Förslaget att beslutet om bidrag skall avse ett

visst antal elever avstyrks med undantag för kommunerna, som tillstyrker.

Flertalet kommuner är positiva till kommunernas yttranderätt.

Skälen för regeringens förslag: Beslutsprocessen om rätt till offentligt stöd

för en fristående gymnasieskola bör förenklas. Regeringen föreslår därför att

ansökan skall lämnas direkt till Skolverket som också skall fatta beslut om

bidrag. I enlighet med rådande förvaltningspolitiska inriktning bör denna typ av

ärenden beslutas av myndighet, samtidigt som regeringen bör avlastas denna typ

av löpande ärenden. Vi anser det viktigt att såväl lägeskommunen som närliggande

kommuner också i fortsättningen får tillfälle att yttra sig över ansökningen. Vi

menar dock, till skillnad från utredaren och i likhet med många remissinstanser,

att detta inte skall vila på lägeskommunen. I stället skall det ankomma på Skol-

verket att inhämta yttranden från respektive kommun. Det överensstämmmer också

med synpunkter som framförts av flera kommuner. Genom att Skolverket samtidigt

inhämtar yttranden från alla berörda kommuner kan också tiden för beredningen

kortas. Varje kommun får på så sätt också längre beredningstid, en betydelsefull

faktor som understrukits av Svenska Kommunförbundet. Det bör ankomma på

regeringen att meddela bestämmelser om detta.

 Enligt skollagen skall förklaring om rätt till offentligt stöd inte lämnas för

utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för gymnasieskolan

inom det offentliga skolväsendet i regionen, även om utbildningen kvalitativt

uppfyller villkoren. Av kommunernas yttranden bör därför framgå dels värdet av

den fristående gymnasieskolans planerade utbildning i förhållande till

befintliga gymnasieutbildningar i kommunen, dels bestående effekter som

utbildningen bedöms få på den kommunala gymnasieskolan. Den regionala

bedömningen som nu görs av länsstyrelsen upphör enligt förslaget.Skolverket

skall i stället i sin prövning tillämpa ett helhetsperspektiv på

gymnasieutbildningen i lägeskommunen och i närliggande kommuner.

 Gymnasieskolan är en mer komplex skolform än grundskolan. Det fordras ett

stort elevunderlag för att upprätthålla en gymnasieskola med ett brett utbud av

program och grenar förenade med en hög kvalitet i utbildningen. Långt ifrån alla

kommuner har därför en egen gymnasieskola, utan gymnasieutbildning sker inom

ramen för samverkansavtal med andra kommuner. Det är därför nödvändigt att

bedömningen även i fortsättningen görs i ett vidare perspektiv än den enskilda

kommunens.

Elevplatser

Till skillnad från utredaren anser vi det däremot inte nödvändigt att beslutet

avser ett visst antal elevplatser. Det bör räcka att i ansökan anges det

beräknade elevantalet vid fullt utbyggd organisation. Det bör vara naturligt att

en eventuellt större utökning av elevantalet sker i samråd med lägeskommunen.

Det är vidare inte ovanligt att intagning till den fristående gymnasieskolan

sker samordnat med lägeskommunens intagningsnämnd. Om förutsättningarna för

godkännandet kraftigt förändras, kan det vara anledning för Skolverket att

återkalla rätten till bidrag som framgått i avsnitt 7.1. En bestämmelse om detta

tas in i skollagen.

Återkallande av beslut och rätt att överklaga

Om en fristående gymnasieskola inte längre uppfyller kraven för att få bidrag

och bristerna inte avhjälps eller skolan trots påpekande inte iakttar sina

skyldigheter att delta i uppföljning och utvärdering kan regeringen - enligt nu

gällande ordning - besluta att återkalla förklaringen om rätt till bidrag. I

konsekvens med att Skolverket föreslås besluta om att förklara en fristående

gymnasieskola berättigad till bidrag bör Skolverket också besluta om

återkallelse.

 Beslut om att förklara en fristående gymnasieskola berättigad till bidrag

eller beslut om återkallande av rätt till sådant bidrag skall kunna överklagas

hos allmän förvaltningsdomstol.

Närmare om följder för skolväsendet

Förslaget att Skolverket skall besluta om rätt till bidrag innebär en ny uppgift

för verket, som i dag i sitt yttrande endast bedömer om utbildningen kan anses

motsvara den i den kommunala gymnasieskolan.Regeringen finner det viktigt att

klarare regler om villkoren ges när nu den samlade bedömningen av såväl nya

utbildningars kvalitet som effekter på den offentliga gymnasieskolan föreslås

bli överförda till Skolverket. De förslag som lämnats i det föregående om

kärnämnen skall ses mot bl.a. den bakgrunden. I sammanhanget är det också

nödvändigt att något beröra vad som bör ingå i bedömningen påtagligt negativ

inverkan på den kommunala gymnasieskolan.

 Det är nödvändigt att väga in såväl kvantitativa som kvalitativa aspekter i

bedömningen av om rätt till stöd skall ges för en fristående gymnasieskola. Alla

elevers rätt till valfrihet och till likvärdig utbildning av hög kvalitet bör

vara utgångspunkten vid bedömningen. Av intresse är att se om etablering av den

fristående gymnasieskolan medför att kommunens eller en samverkande kommuns

möjligheter att erbjuda t.ex. alla inriktningar av ett nationellt program

kraftigt begränsas eller om nämnda etablering helt rycker undan förutsättningen

för den kommunala gymnasieskolan att fortsätta att erbjuda aktuellt program.

Dock bör samverkan mellan den fristående och den kommunala gymnasieskolan kunna

motverka att elevernas valmöjlighet i vissa enstaka ämnen begränsas. Vidare bör

en bedömning göras av de kvalitativa följderna av en etablering, t.ex. om den

fristående gymnasieskolan tillför något till det samlade utbildningsutbudet,

t.ex. om den har ett utbildningsinnehåll som inte finns i den kommunala

gymnasieskolan.

 På samma sätt är det viktigt att bedöma vilka ekonomiska konsekvenser en

nyetablering av en fristående gymnasieskola får på skolväsendet. Omfattningen av

negativa ekonomiska effekter är olika på kort respektive lång sikt. Kommunens

storlek och storleken på kommunens gymnasieorganisation har också betydelse i

sammanhanget. Bedömningen om en ny fristående gymnasieskola beräknas ge

påtagliga negativa följder skall avse förhållandet på lång sikt. Regeringen

anser att det skall ankomma på lägeskommunen eller närliggande kommuner att

påvisa att de negativa följderna är så påtagliga att bidrag inte skall ges.

Ansökan om enbart statlig tillsyn

En ansökan om att en fristående skola enbart skall ställas under statlig tillsyn

skall lämnas in till Skolverket. Skolverkets beslut om enbart rätt till statlig

tillsyn respektive återkallande av sådant beslut skall inte kunna överklagas.

Regeringen avser, i likhet med vad som tidigare gällt, att meddela bestämmelser

om detta i förordningsform.

Studiestöd

Av 3, 4 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349) framgår att studiehjälp,

studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd utgår till studerande vid de

läroanstalter och utbildningar som regeringen bestämmer. Sådana läroanstalter

och utbildningar upptas i bilagan till studiestödsförordningen (1973:418). Den

nuvarande regleringen innebär att elever vid en fristående skola automatiskt

blir berättigade till studiestöd när regeringen förklarar skolan berättigad till

bidrag eller ställer den under statlig tillsyn.

 Enligt vårt förslag skall Skolverket besluta om en fristående gymnasieskola

skall förklaras berättigad till bidrag eller ställas under statlig tillsyn. Som

en konsekvens av detta bör Skolverkets beslut då samtidigt innebära att

studiestöd kan lämnas till eleverna i utbildning vid en sådan fristående

gymnasieskola. Bestämmelserna i studiestödslagen om vem som bestämmer vid vilka

läroanstalter och utbildningar som studerande kan få studiehjälp bör därför

ändras. Regeringen föreslår således att 3 kap. 1 §, 4 kap. 1 § och 7 kap. 1 §

studiestödslagen (1973:349) ändras så att studiehjälp, studiemedel och särskilt

vuxenstudiestöd utgår till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som

bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen utser.

7.2.2 Bidragsgivning och utbetalning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Nuvarande regler i 9 kap. 9 § skollagen |

| med närmare bestämmelser om beräkning av bidrag och utbetalning |

| slopas. |

--------------------------------------------------------------------

Utredarens förslag: Utredaren föreslår att bidragsnivån i första hand skall

fastställas i överenskommelse mellan kommunen och den fristående gymnasieskolan.

Lägeskommunen föreslås svara för överläggningarna och därvid fastställa

bidragsnivån för samtliga bidragsberättigade elever i skolan. Om lägeskommunen

och den fristående gymnasieskolan inte kommer överens om annat skall bidraget

beräknas med utgångspunkt i skolans faktiska kostnader, baserat på skolans

åtaganden och elevernas behov. Beräkningen skall ske på samma grunder och enligt

samma principer som kommunen tillämpar i fråga om kostnader för elever som går i

ett motsvarande program i en kommunal skola. När det gäller utbildningar

motsvarande Naturbruks- och Omvårdnadsprogrammet föreslås att skolan och

lägeskommunen skall samråda med landstinget innan bidragsnivån fastställs.

Nuvarande regler för utbetalning skall gälla oförändrade.

Remissinstanserna: Många remissinstanser är positiva till grundprincipen om

likvärdiga ekonomiska villkor. Förslaget att bidragsnivån i första hand bör

fastställas genom överläggningar mellan fristående skola och kommun förordas av

huvuddelen av kommunerna, men de motsätter sig att ersätta skolans faktiska

kostnader om överenskommelse inte nås. Flertalet kommuner är kritiska mot att

lägeskommunen skall fastställa en bidragsnivå som är normerande för övriga

hemkommuner. Man anser att överläggningarna skall ske mellan skolan och

respektive elevs hemkommun. Svenska Kommunförbundet menar att en ordning där

lägeskommunen kommer överens med skolan om ett belopp som skall gälla även andra

elevers hemkommuner, innebär ett intrång i varje kommuns självbestämmande.

 Ett stort antal instanser förespråkar någon form av minimibelopp som

fastställs av regeringen, i den händelse att skolan och kommunen inte kommer

överens.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen - som har förståelse för

remissinstansernas invändningar - föreslår ingen förändring av nuvarande regler.

Detta innebär att den fristående gymnasieskolan och elevernas respektive

hemkommuner i första hand skall komma överens om nivån för bidraget till skolan.

Om de inte kommer överens skall hemkommunen erlägga det belopp som regeringen

föreskrivit.

 Regeringen vill dock understryka vikten av att överläggningar sker, så att

elevernas behov och utbildningens krav kan tillgodoses. Det är rimligt att

överläggningarna sker på grundval av den fristående gymnasieskolans beräknade

kostnader för utbildningen jämfört med kommunens kostnader för motsvarande

utbildning i den kommunala gymnasieskolan eller den utbildning som kommit till

stånd genom samverkansavtal (interkommunal ersättning). Rätten till ersättning

från elevernas hemkommuner är i första hand avsedd för kostnader för

utbildningen. Regeringen förutsätter att kommunen beaktar att den fristående

skolan har vissa högre kostnader till följd av skillnaden i huvudmannaskap,

t.ex. vad gäller mervärdesskatt. En särskild ersättning utges därför till

kommuner och landsting i syfte att förhindra konkurrenssnedvridning inom de

mervärdesskattefria områdena, exempelvis utbildning. Denna ersättning lämnas i

samband med upphandling av tjänster från, eller bidragsgivning till,

näringsidkare som inte är skattskyldiga till moms och därför inte kan göra

avdrag för sina momskostnader. Den särskilda ersättningen uppgår till sex

procent av det bidrag/ersättning kommunen betalar.

 Regeringen föreslår, i likhet med vad som föreslagits avseende fristående

grundskolor, att reglerna i 9 kap. 9 § skollagen för beräkning och utbetalning

av bidrag slopas. De närmare regler om utbetalning av bidrag m.m. som behövs

avses bli meddelade av regeringen som verkställighetsföreskrifter. Det kan dock

nämnas att detta inte avses innebära någon ändring i sak av nuvarande regler.

8 Statlig tillsyn och kommunal insyn

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Den kommun där den fristående skolan är |

| belägen skall ha rätt till insyn i verksamheten hos en fristående|

| skola som får offentligt stöd. Detta gäller dock inte en |

| internationell skola. |

| Fristående skolor som får offentligt stöd skall vara skyldiga |

| att delta i den kommunala uppföljningen och utvärderingen av |

| skolan i den utsträckning som lägeskommunen bestämmer. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller

kommunal uppföljning och utvärdering. Enligt utredaren bör en fristående

gymnasieskola delta i den kommunala uppföljningen och utvärderingen i den

utsträckning som kommunen och den fristående gymnasieskolan kommer överens om.

Remissinstanserna:

Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU 1995:109)

Svenska Kommunförbundet delar uppfattningen att insyn är nödvändig för en

bedömning av den fristående skolans resursbehov. Majoriteten av kommunerna

tillstyrker att kommunen skall ha rätt till insyn och att skolorna skall vara

skyldiga att delta i kommunal uppföljning och utvärdering. Flera remissinstanser

t.ex. Länsstyrelsen i Stockholms län, Friskolornas Riksförbund och SAF avstyrker

förslaget om insyn av konkurrensskäl. Av samma skäl avstyrks förslaget om

uppföljning och utvärdering av t.ex. Konkurrensverket och Skolverket.

Fristående gymnasieskolor (SOU 1995:113)

I stort sett samtliga remissinstanser tillstyrker att Skolverket skall ha

fortsatt ansvar för tillsyn samt nationell uppföljning och utvärdering. Delade

meningar råder däremot om förslaget att lägeskommunen skall ha rätt till insyn.

Nacka kommun, Länsstyrelserna i Stockholms och Östergötlands län, Friskolornas

Riksförbund, Waldorfskolefederationen m.fl. motsätter sig förslaget om

lägeskommunens rätt till insyn. Andra t.ex. Örebro kommun framhåller det riktiga

i att så sker men att det naturligtvis inte får betyda att lägeskommunens insyn

syftar till att begränsa skolans möjligheter att genomföra sin undervisning.

Skälen för regeringens förslag: Fristående skolor står under tillsyn av

Skolverket och skall delta i den nationella uppföljning och utvärdering som

Skolverket bedriver. Skolverket skall utöva tillsyn över hur skolorna uppfyller

skollagens och läroplanens krav. Utbildningens resultat i alla dess delar bör

stå i fokus för tillsynen. Stor vikt bör även fästas vid kraven på lärares

kompetens. Elevernas rätt till utbildning av god kvalitet kräver att tillsynen

som hittills dels inriktas mot förutsättningarna för en likvärdig utbildning,

dels inriktas mot hur skolan uppnår målen för utbildningen.

 När Skolverket utövar tillsyn vid en fristående skola redovisas resultatet av

tillsynen i en rapport. Samtidigt som rapporten fastställs fattar Skolverket ett

beslut, av vilket det antingen framgår att skolan i fråga alltjämt uppfyller

villkoren för godkännande eller att skolan i visst/vissa avseende(n) inte

uppfyller villkoren. I det senare fallet får skolan återkomma till Skolverket

med skriftligt besked om vilka åtgärder skolan avser att vidta för att avhjälpa

de påtalade bristerna. Om skolan inte rättar till bristerna återkallas

godkännandet.

 Skolverkets tillsyn över fristående skolor syftar till att garantera föräldrar

och elever, som väljer en fristående skola, att skolans utbildning motsvarar de

kvalitetskrav som respektive läroplan förutsätter.

 I och med att antalet fristående skolor ökar och att det nu föreslås att

kraven för godkännande skärps, blir det också naturligt att Skolverket i sin

tillsyn, i större utsträckning än hittills, kommer att få anledning att

återkalla beslut om godkännande. För att kunna garantera att eleverna får en

likvärdig utbildning som svarar mot statens krav bör Skolverket i sin tillsyn

särskilt ge akt på om skolan bedriver sin verksamhet i enlighet med skollagens

och läroplanernas värdegrund och allmänna mål. Skolverket bör i sin bedömning

kunna använda sig av samtliga tillgängliga uppgifter för att avgöra om

undervisningen i den fristående skolan överensstämmer med den värdegrund som

skall förmedlas i det offentliga skolväsendet. Om Skolverket i sin tillsyn

finner att undervisningen i den fristående skolan inte lever upp till dessa

krav, skall beslutet om godkännande återkallas. Skolverket bör också i sin

tillsyn särskilt noga ge akt på huruvida skolan är öppen för alla. Om Skolverket

finner att skolan tillämpar urvalsmetoder som inte är förenliga med principen om

öppenhet skall detta föranleda att godkännande återkallas. Likaså kan givetvis

bristande lärarkompetens leda till att skolans godkännande respektive rätt till

bidrag återkallas. Tillsynen bör utövas i form av både föranmälda och oanmälda

besök på de fristående skolorna. Ett sådant förfarande kan vara ett effektivt

sätt att kontrollera att skolan verkligen lever upp till de statliga kraven.

Genom att tillsynen vilar på en instans, Skolverket, kan kraven på rättssäkerhet

uppfyllas, så att tillsynen sker på ett enhetligt sätt och att enhetliga

bedömningsgrunder tillämpas över hela landet.

 Regeringen ser det som väsentligt att den kommun där skolan är belägen har

insyn i verksamheten. Denna insyn är en förutsättning för att kommunen skall

kunna göra en rättvis bedömning av skolans bidragsbehov grundat på skolans

åtaganden och elevernas behov. Den kommunala insynen innebär också en garanti

för att offentliga medel för utbildning används för avsedda ändamål. Genom att

kommunen har insyn i den fristående skolan kan förståelsen för den fristående

skolans särart och förutsättningar fördjupas samtidigt som förutsättningarna bör

öka för en dialog kring möjligheterna till en för båda parter meningsfull sam-

verkan. Sådan samverkan bör t.ex. vara möjlig vad gäller speciella lokaler,

idrottsanläggningar, hemspråksundervisning, skolhälsovård, viss administration

etc. Ett samarbete mellan kommunala och fristående skolor kan också stimulera

den pedagogiska utvecklingen genom fortbildningssamarbete med utbyte av

pedagogiska erfarenheter och idéer.

 Regeringen föreslår att den kommun där en fristående skola är belägen skall ha

rätt till insyn i den fristående skolans verksamhet. Om en kommun i samband med

sin insyn finner anledning att ifågasätta om den fristående skolan lever upp

till kraven för sitt godkännande, får kommunen hänskjuta frågan till Skolverket

som prövar om tillsyn skall genomföras.

 Regeringen anser att fristående skolor som får offentligt stöd, skall vara

skyldiga att delta i den kommunala uppföljningen och utvärderingen av skolan i

den utsträckning som lägeskommunen finner erforderlig. Kommunen förutsätts

därvid ta speciell hänsyn till den fristående skolans pedagogiska särart.

Härigenom kan alla skolor i en kommun jämföras, vilket är en förutsättning för

en verklig valfrihet. Kommunal uppföljning och utvärdering av fristående skolor

skall ses som ett stöd för elevernas rätt till en likvärdig utbildning. De

fristående skolornas skyldighet att delta i kommunal uppföljning och utvärdering

syftar inte till att likrikta skolorna utan till att göra alternativen tydliga

och till att underlätta valet mellan dessa alternativ för elever och

vårdnadshavare.

9 Tystnadsplikt

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Ingen som är eller har varit verksam vid en|

| fristående skola som avses i 9 kap. skollagen skall obehörigen få|

| röja vad han eller hon i den elevvårdande verksamheten har fått |

| veta om någons personliga förhållanden eller uppgift i ärende om|

| tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från |

| vidare studier. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs och utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100)

gäller sekretess inom det offentliga skolväsendet för vissa uppgifter om i

huvudsak enskildas personliga förhållanden. Fristående skolor omfattas inte av

offentlighetsprincipen och sekretesslagen är inte tillämplig på deras

verksamhet. Enligt regeringens mening är det otillfredsställande att den som är

verksam eller har varit verksam vid en fristående skola inte omfattas av

lagstadgad tystnadsplikt. En bestämmelse som i allt väsentligt motsvarar vad som

gäller i det allmännas verksamhet bör införas i skollagen. Fristående skolor

definieras i skollagen som skolor som - vid sidan av de skolformer som anordnas

av det allmänna - anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer. De

bestämmelser som finns i skollagen om fristående skolor omfattar inte alla

skolor som kan falla in under definitionen. För att bl.a. undvika gränsdrag-

ningsproblem bör bestämmelsen om tystnadsplikt endast avse sådana skolor som

omfattas av 9 kap. skollagen.

10 Övriga frågor

10.1 Vissa internationella skolor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Regeringen får medge att en internationell |

| skola tar emot andra elever än sådana som skolorna är avsedda för.|

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 5 § skollagen får skolpliktiga

barn som endast under kortare tid bor i Sverige eller som har andra skäl att få

utbildning i en internationell skola, fullgöra sin skolplikt i en sådan skola,

om skolan är godkänd för ändamålet av Skolverket.

 För godkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig

med grundskolans. Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som

underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om

svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning som de i landet för kortare

tid bosatta eleverna behöver. De internationella skolorna omfattas inte av det

bidragssystem som riksdagen beslutade om år 1992. De har inte rätt till bidrag

från kommunerna, utan de får statsbidrag i särskild ordning.

 För närvarande finns sex internationella skolor: British Primary School i

Danderyd, Bladins skola i Malmö och i Stockholm International School of

Stockholm, Lycée Français Saint Louis, The Tanto School samt Tyska skolan.

Lycée Français Saint Louis

Lycée Français Saint Louis omfattar samtliga stadier från förskola till

gymnasium. Den grundades 1952 som en särskild avdelning inom Franska skolan men

övergick 1962 till att bli en självständig stiftelse. Skolan följer den franska

läroplanen och undervisningen sker på franska. Därtill kommer undervisning i

svenska, svensk geografi, historia och samhällskunskap. Skolan har ca 350

elever. Omkring 70 procent av eleverna är stadigvarande boende i Sverige.

Tyska skolan

Den nuvarande Tyska skolan öppnades 1953. Skolan följer de kulturpolitiska

riktlinjer som Tyskland rekommenderar för en bikulturell skola

(Begegnungsschule). En Begegnungsschule är en skola där två språk och kulturer

möts. Båda språken undervisas som modersmål upp till den tyska studentexamen.

Skolan är komplett utbyggd från förskola till gymnasium. Ca 500 elever finns

varav ungefär två tredjedelar är stadigvarande boende i Sverige.

Överväganden

Skolverket har vid genomförd tillsyn över utbildningen vid Lycée Français Saint

Louis respektive Tyska skolan våren 1994 konstaterat, att skolorna väl uppfyller

kraven för godkännande av en internationell skola för skolpliktiga elever.

Däremot står skolornas elevrekrytering i strid med bestämmelsen i 9 kap. 5 §

skollagen, eftersom skolorna även tar emot barn som stadigvarande bor i Sverige.

 Skolorna har därefter undersökt möjligheterna att i stället bli godkända som

fristående skolor enligt 9 kap. 2 § skollagen och ansökt om att bli godkända som

sådana skolor. Ansökningarna har senare återtagits, eftersom de båda skolorna

inte anser sig kunna uppfylla kraven på att en fristående skola i huvudsak skall

följa svensk läroplan.

 Både Lycée Français Saint Louis och Tyska skolan har som framgått lång

tradition i Sverige. Dessa skolor bör kunna fortsätta att existera som

internationella skolor. Enligt regeringens uppfattning ligger det ett värde i

att kunna erbjuda även ett antal elever, som stadigvarande bor i landet, en

sådan internationellt inriktad utbildning. Vi föreslår därför att ett tillägg

görs till skollagens 9 kap. 5 §, som ger regeringen rätt att medge att en

internationell skola får ta emot andra elever än sådana som avses i första

meningen. Det kan bli aktuellt att i sådana fall bestämma att denna rätt skall

avse ett visst antal elever.

10.2 Fristående särskolor och fristående

gymnasiesärskolor m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Skolverket skall förklara en fristående |

| särskola respektive en fristående gymnasiesärskola berättigad till|

| bidrag. Sådan förklaring skall inte lämnas om skolans verksamhet|

| skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i |

| lägeskommunen eller, när det gäller fristående gymnasiesärskolor,|

| även i närliggande kommuner. En förklaring om rätt till bidrag |

| skall kunna återkallas, om skolans verksamhet förändras så att det|

| innebär påtagliga negativa följder för lägeskommunen eller, för |

| gymnasiesärskolans del, också närliggande kommuner. |

| Skolverkets beslut i ärenden om bidrag skall kunna överklagas |

| hos allmän förvaltningsdomstol. |

| Den kommun där en fristående särskola eller en fristående |

| gymnasiesärskola, som får kommunala bidrag, är belägen skall ha |

| insyn i skolans verksamhet. Skolorna skall också vara skyldiga |

| att delta i kommunal uppföljning och utvärdering. |

--------------------------------------------------------------------

Skäl för regeringens förslag:

Utvecklingsstörda barn får enligt 9 kap. 1 § skollagen fullgöra sin skolplikt i

en fristående särskola, om skolan är godkänd för ändamålet av Skolverket.I

likhet med vad som gäller för fristående gymnasieskolor krävs inget godkännande

för att driva en fristående gymnasiesärskola. Däremot kan en sådan skola av

regeringen förklaras berättigad till bidrag av elevernas hemkommuner. Det

innebär att Skolverket skall pröva om en godkänd fristående särskola skall ha

rätt till bidrag.

 En utgångspunkt bör vara att regelverket skall vara så likartat som möjligt

för fristående särskolor och fristående gymnasiesärskolor jämfört med andra

fristående skolor. Våra förslag i fråga om kraven för att bli godkänd respektive

bidragsberättigad (kapitel 6 och 7) bör därför också gälla dessa skolor.

 I likhet med vad som föreslås för fristående gymnasieskolor bör det vara

Skolverket och inte längre regeringen som prövar ärenden om rätt till bidrag för

fristående gymnasiesärskolor. På samma sätt som när det gäller fristående

grundskolor och fristående gymnasiesärskolor bör en förklaring om rätt till

bidrag inte lämnas om skolans verksamhet innebär påtagliga negativa följder för

skolväsendet i lägeskommunen eller, när det gäller gymnasiesärskolor, också i

närliggande kommuner. Rätten till bidrag bör också kunna återkallas om

verksamheten förändras. Samma regler om kommunal insyn och skyldighet att delta

i kommunal uppföljning och utvärdering bör också gälla fristående särskolor och

fristående gymnasiesärskolor som får offentliga bidrag.

 Fristående särskolor och fristående gymnasiesärskolor skall tilldelas bidrag

av elevernas hemkommuner. Om den fristående skolan inte kommer överens om annat

med elevernas hemkommuner skall dessa erlägga det belopp som regeringen

beslutat. Regeringen har ännu inte behövt fastställa något sådant belopp. Någon

förändring av dessa regler föreslås inte.

11 Kommitté för uppföljning

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: En expertkommitté bör tillsättas för att |

| följa utvecklingen av bidragsgivningen till fristående skolor. |

--------------------------------------------------------------------

Friskolekommitténs förslag: Kommittén föreslår att systemet för den kommunala

bidragsgivningen skall följas upp och utvärderas genom en delrapport när de nya

bestämmelserna tillämpats under ett år och en slutrapport när de tillämpats

under två år.

Remissinstanserna: Svenska Kommunförbundet understryker vikten av att

utvärderingen av systemet noggrant följer reformens ekonomiska konsekvenser för

kommunerna. Waldorfskolefederationen tillstyrker och föreslår att företrädare

för fristående skolor skall ingå i utvärderingsgruppen.

Skälen för regeringens bedömning: Flera remissinstanser har uttryckt oro för att

en del kommuner inte skulle komma att beräkna sina bidrag till de fristående

skolorna på ett korrekt sätt utan utsätta skolorna för godtycke. Regeringen

anser det viktigt att de nya reglerna för bidragsgivning till fristående skolor,

som bygger på ett fungerande samarbete mellan kommuner och skolor, samt de

resursfördelningsregler som därvid tillämpas följs upp under de första två åren

och utvärderas. Vidare bör även effekterna av de nya reglerna för glesbygden

belysas. Därför avser vi att tillsätta en expertkommitté med uppgift att under

två år följa hur bidragsgivningen fungerar och vilka effekter den får för såväl

fristående skolor som för kommuner. Vi anser det rimligt att kommittén till sig

knyter en referensgrupp med olika berörda intressenter.

12 Befrielse från undervisning i religionskunskap

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Rätten till befrielse från undervisning i |

| religionskunskap för elever som tillhör vissa trossamfund upp- |

| hävs. |

--------------------------------------------------------------------

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Statens skolverk, Barnombudsmannen, Katolska kyrkan i

Sverige, Judiska Centralrådet i Sverige, Svenska kyrkans utbildningsnämnd,

Sveriges Kristna Råd, Föreningen Lärare i Religionskunskap, Human-Etiska

Förbundet, Lärarnas Riksförbund, Lärarförbundet, Sveriges skolledarförbund,

Riksförbundet Hem och Skola samt Botkyrka, Göteborgs, Malmö och Stockholms

kommuner tillstyrker förslaget. Evangelisk-lutherska kyrkan i Sverige och

Lutherska Bekännelsekyrkan i Sverige avstyrker.

Skälen för regeringens förslag:

Gällande bestämmelser m.m.

Enligt 3 kap. 12 § första stycket skollagen skall på begäran av en skolpliktig

elevs vårdnadshavare eleven befrias från skyldighet att delta i annars

obligatoriska inslag i verksamheten, om det med hänsyn till särskilda

omständigheter inte är rimligt att kräva att eleven deltar.

 Befrielse skall alltid medges från undervisning i religionskunskap, om eleven

tillhör ett trossamfund, som har regeringens tillstånd att i skolans ställe

ombesörja sådan undervisning, och eleven visar att han deltar i denna (3 kap. 12

§ andra stycket skollagen). Enligt 15 kap. 13 § skollagen gäller motsvarande för

den som efter skolpliktens upphörande genomgår utbildning inom det offentliga

skolväsendet eller annan utbildning med stöd av skollagen.

 Beslut i frågan fattas av rektorn. Om elevens vårdnadshavare kräver det, skall

begäran om befrielse prövas av styrelsen för utbildningen eller, för elever

utanför det offentliga skolväsendet, av den styrelse som ansvarar för

grundskolan i elevens hemkommun. Avslås begäran vid sådan prövning, får beslutet

överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

 Enligt förordningen (SKOLFS 1991:13) om tillstånd för vissa trossamfund att

anordna undervisning i religionskunskap får följande trossamfund i skolans

ställe anordna undervisning i religionskunskap.

1. Katolska kyrkan i Sverige

2. Mosaiska församlingarna i Stockholm, Göteborg och Malmö

3. S:t Martins församling i Stockholm

4. Muslimska församlingen i Malmö

5. Lutherska Bekännelsekyrkan i Sverige

6. Islamiskt Centrum i Göteborg och

7. Pakistanska-Islamiska föreningen i Göteborgs och Bohus län.

Undervisning i religionskunskap som trossamfund anordnar skall i huvudsak

motsvara den undervisning som skolan meddelar. En elev som deltar i sådan

undervisning skall i fråga om betyg behandlas som om ämnet inte ingår i

läroplanen.

 Möjligheten att befrias i enlighet med skollagen 3 kap. 12 § andra stycket

tycks i dag utnyttjas endast av ett fåtal elever. Läsåret 1994/95 saknade 1066

elever i hela landet slutbetyg i ämnet religionskunskap i årskurs 9. I endast

0,8 procent av dessa uppgavs orsaken till avsaknad av slutbetyg vara

"befrielse".

 Utbildningsutskottet (1993/94:UbU1) har med anledning av Fri- och

rättighetskommitténs förslag förutsatt att regeringen noga skulle följa och

analysera om bestämmelsen i 3 kap. 12 § andra stycket skollagen om befrielse

från religionskunskap borde finnas kvar. Med anledning av uttalandet har en

arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementet analyserat frågan och föreslagit att

det åberopade avsnittet i skollagen upphävs. Dessa överväganden återfinns i en

promemoria från Utbildningsdepartementet (PM 1995-05-18 Befrielse från

undervisning i religionskunskap) som remissbehandlats. Svenska Kyrkans

Centralstyrelse och Stockholms skolstyrelse har vidare inkommit med

framställningar om att 3 kap. 12 § andra stycket i skollagen upphävs.

Icke-konfessionell undervisning

De nya läroplanerna slår fast att undervisningen i skolan skall vara icke-

konfessionell. Undervisningen skall vara saklig och allsidig. Det betonas att

alla föräldrar med samma förtroende skall kunna skicka sina barn till skolan,

förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena

eller andra åskådningen.

 Syftet med undervisningen i ämnet religionskunskap är att öka elevernas

kunskaper om religioner och livsåskådningar och ge dem möjlighet att arbeta med

egna reflektioner och frågor kring existentiella och etiska problem.

Undervisningen skall främja en öppen diskussion kring frågor om tros- och

livsåskådning och bidra till att möten med människor från olika traditioner och

kulturer sker med respekt för vars och ens egenart. Kunskaper om kristen tro och

den etik som förvaltats av den kristna traditionen ingår i undervisningen för

att eleverna skall kunna tillgodogöra sig och förstå mycket av innehåll och

uttryck i svensk och västerländsk konst, musik, litteratur, historia och

samhällsutveckling.

 Flertalet remissinstanser framhåller att skolans undervisning i religions-

kunskap utgör en väsentlig del av en elevs utbildning. Särskilt understryks dess

roll för att utveckla elevernas kunskap om såväl den egna som andras kulturer,

traditioner och värderingar som grund för förståelse och tolerans. Katolska

biskopsämbetet anför t.ex. i sitt remissyttrande att det som undervisningen i

religionskunskap skall ge är så viktigt att ingen elev bör gå miste härom.

Judiska Centralrådet instämmer i att skolan bör förmedla kunskaper om olika

religioner och livsåskådningar för att utveckla elevernas förståelse för alla

människors lika värde. Sveriges Kristna Råd framhåller att en icke-konfessionell

religionsundervisning som omfattar alla elever har blivit en tradition man vill

värna om och att borttagande av möjligheten till befrielse är en konsekvens av

en lång tids praxis. Undervisning i religionskunskap kan, enligt Lärarförbundet,

ses som en rättighet som bör tillkomma alla barn som ett led i att öka

förståelsen för andra människors sätt att tänka och därigenom bidra till att öka

toleransen och minska främlingsfientligheten i samhället.

 För skolan är det en väsentlig uppgift att utveckla elevernas förståelse för

andra kulturer, traditioner och värderingar. Det vore att beröva skolan viktiga

verktyg i arbetet med att främja tolerans och förståelse i det mångkulturella

samhälle som skolan i dag speglar, om de elever som har en annan religiös

bakgrund än flertalet elever inte skulle delta i undervisningen i

religionskunskap. Vi bedömer det som angeläget att på alla sätt bidra till att

minska motsättningar mellan människor från olika kulturer och länder och med

olika religioner. Skolan är den gemensamma plats där alla barn bör få en

likvärdig utbildning och tillräckliga kunskaper för ett framtida samhälle. Alla

elever bör därför delta i undervisningen i religionskunskap. En speciell åsikt

hos eleven eller i elevens hemmiljö skall inte vara skäl för befrielse från en

undervisning som bygger på läroplanens gemensamma värdegrund. Skolan måste

utforma verksamheten så att varje elev kan delta.

Befrielse på grund av särskilda omständigheter

På begäran av vårdnadshavaren kan en elev befrias från skyldighet att delta i

annars obligatoriska inslag i verksamheten om det med hänsyn till särskilda

omständigheter inte är rimligt att kräva att eleven deltar (3 kap. 12 § första

stycket skollagen). Av förarbeten till skollagen (prop. 1985/86:10 s. 89 f.)

framgår att utrymmet för befrielse kan avse inslag i undervisningen som är

meningslösa för eleven därför att han redan mer än väl behärskar det som skall

uppnås med inslaget. Befrielsen kan också motiveras av att inslaget upplevs som

utmanande mot bakgrund av elevens speciella inställning och hemmiljö. I

propositionen framhålls att bestämmelsen skall tillämpas med återhållsamhet.

Sveriges Kristna Råd och Föreningen Lärare i Religionskunskap hör till de

remissinstanser som är tveksamma till att behålla denna möjlighet till befrielse

och framhåller att den bör tillämpas mycket restriktivt. Regeringen delar

inställningen att en sådan möjlighet skall tillämpas endast undantagsvis. Någon

förändring av möjligheten till befrielse föreslås dock inte för närvarande.

Internationella konventioner

I fråga om befrielse från religionsundervisningen måste Sveriges åtaganden

enligt gällande internationella konventioner beaktas. En av remissinstanserna,

Evangelisk-lutherska kyrkan i Sverige, avvisar den i promemorian föreslagna

förändringen av skollagen och hävdar att förslaget strider mot gällande

internationella konventioner. Sverige har bl.a. åtagit sig att respektera

föräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som

står i överensstämmelse med deras egen övertygelse.

 Frågan om gällande internationella konventioner behandlades av riksdagen (bet.

1993/94:KU24, rskr. 1993/94:246) med anledning av propositionen 1993/94:117

Inkorporering av Europakonventionen och andra fri- och rättighetsfrågor.

 I propositionen betonades vikten av att de fri- och rättigheter som Sverige

åtagit sig att respektera verkligen kan garanteras i förhållande till alla

medborgare. I de fall skolans hållning strider mot den övertygelse som en

förälder hyser bryts dock två delvis skilda synsätt mot varandra. Ett synsätt

utgår från föräldrarnas ansvar som fostrare och samhällets plikt att respektera

de val som föräldrarna träffar. Ett annat synsätt är det som bl.a. kommer till

uttryck i barnkonventionen och som fäster avgörande vikt vid barnets rätt till

en utbildning som utvecklar respekt för demokratiska värderingar.

 Dessa båda synsätt behöver emellertid inte vara oförenliga, vilket också

framgår av ett beslut av Europeiska kommissionen för mänskliga rättigheter. I

sitt avgörande uttalade kommissionen att föreskriften i artikel 2 i

tilläggsprotokollet av den 20 mars 1952 om respekt för föräldrars religiösa och

filosofiska övertygelse måste läsas tillsammans med artikelns första mening som

föreskriver att ingen må förvägras rätt till undervisning . Eftersom denna

mening inleder och dominerar artikeln måste enligt kommissionen slutsatsen dras

att föräldrars övertygelse endast kan respekteras i den mån den inte står i

konflikt med barnets grundläggande rätt till utbildning. Det innebär att

föräldrar inte på grund av sin rätt till övertygelse kan vägra barnet rätten

till utbildning.

 Regeringen förklarade att den fäste avgörande vikt vid det allmänna synsätt

som kommissionen anlagt, nämligen att det grundläggande är barnets rätt till

undervisning och att föräldrars rätt till respekt för sin övertygelse måste ses

i ljuset härav. Riksdagen beslöt i enlighet med regeringens förslag.

 Mot den här angivna bakgrunden bedömer regeringen att de internationella

konventioner som finns inom detta område inte utgör hinder för att upphäva

rätten till befrielsen enligt 3 kap. 12 § andra stycket skollagen. Den

föreslagna förändringen bör tillämpas fr.o.m. den 1 juli 1997.

13 Författningskommentarer

13.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen

(1985:1100)

3 kap.

12 §

Andra stycket som innebar att befrielse från undervisning i religionskunskap

alltid skulle medges om vissa förutsättningar var uppfyllda har slopats.

Förslaget har behandlats i avsnitt 12. Möjligheten enligt första stycket till

befrielse från annars obligatorisk undervisning finns dock kvar. Beträffande

motiven till första stycket se prop. 1985/86:10 Del A s. 89 f.

4 kap.

8 a §

Paragrafen har ändrats så att den i fråga om ersättningen i huvudsak motsvarar

den nya bidragskonstruktionen enligt 9 kap. 6 § tredje stycket för fristående

skolor som motsvarar grundskolan.

6 kap.

6 a §

I paragrafen har föreskriver bytts ut mot beslutat. Bestämmelsen överensstämmer

därmed med vad som gäller för fristående särskolor enligt 9 kap. 6 a § tredje

stycket. Ändringen innebär att om berörda kommuner inte kommer överens om

ersättningen, får denna bestämmas genom förvaltningsbeslut av regeringen i varje

enskilt fall och inte genom föreskrifter.

9 kap.

2 §

I paragrafen regleras förutsättningarna för att en fristående skola skall

godkännas för skolpliktens fullgörande. Förutom en del ändringar i sak har

paragrafen strukturerats om. De fristående skolor som behandlas i paragrafen är

sådana som motsvarar grundskolan, särskolan och specialskolan.

 Vad som anges i första stycket gällde tidigare enbart fristående skolor

motsvarande grundskolan. För fristående särskolor och specialskolor uttrycktes

kraven något annorlunda. Avsikten är inte att ändringen skall innebära någon

ändring i sak. De kunskaper och färdigheter som skall uppnås i respektive

skolform inom det offentliga skolväsendet finns angivna i läroplanen för det

obligatoriska skolväsendet och i kursplanerna för de skilda ämnena.

 I första stycket 1 anges hur verksamheten skall utformas. Förutom de allmänna

mål som gäller för det offentliga skolväsendet har tillagts att skolan också

skall svara mot den värdegrund som gäller för utbildningen inom det offentliga

skolväsendet. Ordet väsentligen har slopats. Det innebär att någon avvikelse

från de allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga

skolväsendet inte är möjlig. Enligt andra stycket är det dock möjligt för en

fristående skola att ha en konfessionell inriktning. Vidare har den särskilda

hänvisningen till 1 kap. 2 § andra och tredje styckena slopats. Ändringen finns

behandlad i avsnitt 6.1.1.

 De allmänna mål och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet

finns angivna, förutom i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena skollagen, i

läroplanen för det obligatoriska skolväsendet. Läroplanen för det obligatoriska

skolväsendet (Lpo 94) är införd i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS

1994:1).

 I första stycket 2 har principen om att en fristående skola skall vara öppen

för alla barn lagfästs. Med att vara öppen för alla menas att skolan i mån av

plats skall ta emot alla som söker dit. Det får inte finnas något krav på t.ex

etniskt ursprung eller församlingstillhörighet för att komma ifråga som elev vid

en skola. I kravet på öppenhet ligger också att skolan vid fler sökande än det

finns platser tillämpar sådana urvalsregler som inte sätter öppenhetsprincipen

åt sidan. Exempel på urvalsregler som kan accepteras är anmälningsdatum och

geografisk närhet. I första stycket 5 finns ett bemyndigande för regeringen att

meddela ytterligare föreskrifter om antagningen till en fristående skola.

 Möjligheten att neka att ta emot en elev under vissa förutsättningar motsvarar

vad som gäller vid placeringen av elever vid en kommuns olika skolenheter. En

skola kan när det gäller barn med särskilda behov ha svårt att ta emot en elev.

För att skolan skall få neka en elev tillträde måste dock svårigheten vara

betydande. Om kommunen är beredd att betala för det särskilda stödet kan skolan

inte åberopa ekonomiska svårigheter.

 I första stycket 3 anges det lägsta antal elever som måste finnas för att en

fristående skola skall godkännas. Eftersom skolan vid godkännandet i regel inte

har antagit några elever får bedömningen grundas på den elevprognos som skolan

uppger i sin ansökan. Särskilda skäl kan finnas i glesbygd för att i lägre

årskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från hemmet. Det kan också

vara fråga om skolor av typen behandlingshem/terapiskola. Särskilda skäl kan

också finnas under en uppbyggnadsperiod.

 Första stycket 4 motsvarar tidigare andra stycket andra meningen.

 Bemyndigandet i första stycket 5 avses komma att användas för föreskrifter om

skyldighet att erbjuda hemspråksundervisning, i vilken omfattning krav på

speciella kunskaper och färdigheter får ställas och i vilken omfattning test och

prov får användas vid antagningen. Vidare avser regeringen att meddela

föreskrifter om skolledare. Dessa frågor har behandlats i avsnitten 6.1.2, 6.1.3

och 6.1.5.

 Andra stycket finns behandlat i avsnitt 6.1.1.

 I tredje stycket klargörs att ett godkännande kan avse vissa årskurser.

5 §

Tredje stycket är nytt. Ändringen har motiverats i avsnitt 10.1. Avsikten är att

några internationella skolor skall få möjlighet att ta emot andra skolpliktiga

barn än sådana som skolorna är avsedda för. En begränsning av hur många sådana

elever som skolan skall få ta emot kan bli aktuell.

6 §

Till skillnad mot tidigare kommer en godkänd fristående skola som motsvarar

grundskolan inte automatiskt att få rätt till bidrag. Enligt bestämmelsen skall

Skolverket besluta om skolan skall ha rätt till bidrag. En skola skall inte ha

rätt till bidrag, om skolans verksamhet skulle innebära påtagliga negativa

följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. En förutsättning

för att Skolverket skall kunna underlåta att förklara skolan berättigad till

bidrag är att kommunen har anfört och kan visa på påtagliga negativa följder för

skolväsendet i kommunen. Det är endast sådana följder som uppkommer för den

kommun där skolan är belägen som kan medföra att skolan skall förklaras sakna

rätt till bidrag, inte eventuella följder för skolväsendet i någon annan kommun.

 Att de negativa följderna skall vara påtagliga innebär att bestämmelsen skall

användas med återhållsamhet. De påtagliga negativa följderna skall ha bestående

karaktär. Påtagliga negativa följder kan föreligga om tillkomsten av en

fristående skola medför att en kommunal skola måste läggas ned och detta medför

att avståndet till närmaste kommunal skola avsevärt ökar för elever i någon del

av kommunen. Det kan också vara fråga om att en fristående skola inrättas som

alternativ till planerad nedläggning av en kommunal, inte längre bärkraftig

skola. Det torde främst vara fråga om följder för grundskoleverksamheten i

kommunen. I vissa fall kan etableringen av en fristående grundskola få följder

för andra skolformer, t.ex. särskolan.

 Att en skola saknar rätt till bidrag innebär inte att skolan inte får driva

verksamhet. Det är bara finansieringen som får ske på annat sätt än genom

kommunala bidrag. Skolverkets beslut i frågan om rätt till bidrag får enligt 17

§ överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Om verksamheten vid skolan

förändras, kan rätten till bidrag återkallas enligt 12 § andra stycket.

 Bestämmelsen i andra stycket om ansökningstid motsvarar i huvudsak vad som

gäller i dag. Ett förtydligande har gjorts när det gäller skolor som är godkända

för utbildning i vissa årskurser. Om skolan ansöker om att bli godkänd för

ytterligare årskurser, gäller samma tidpunkt för ansökan för att skolan skall

vara berättigad till bidrag från ett visst år för de årskurser skolan inte

tidigare varit godkänd för.

 I tredje stycket regleras bidragets storlek. Den nya bidragskonstruktionen har

behandlats i avsnitt 7.1. Den innebär att en fristående skola inordnas i samma

resursfördelningssystem som de kommunala skolorna. Hur de enskilda

skolenheterna i kommunen tilldelas resurser kan variera från kommun till kommun.

 Fristående skolor skall, utifrån sina kostnader, få ersättning för den

utbildning de erbjuder och vad som hör till utbildningen, dvs. skolans åtagande.

Hänsyn skall tas till elevernas behov. Förutom sådant som varje elev behöver i

form av lärare, lokaler, läromedel m.m. för att få sin utbildning, kan vissa

elever ha behov av särskilt stöd, t.ex stödundervisning eller hemspråk.

Kommunerna skall ur bidragssynpunkt behandla de fristående skolorna på samma

sätt som om eleverna funnits i den kommunala grundskolan.

 Ett undantag finns dock om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd.

Det kan vara fråga om att skollokalerna måste förändras eller att det behövs

extra personal för eleven.

 Av 2 § första stycket 2 följer att en fristående skola inte är skyldig att ta

emot en sådan elev om skolan inte får ersättning för det särskilda stödet.

 Fjärde stycket motsvarar det tidigare femte stycket.

6 a §

Första och andra styckena motsvarar vad som enligt 6 § första och andra styckena

gäller för fristående grundskolor. Det tidigare andra stycket har slopats

eftersom några bestämmelser om utbetalning av bidrag m.m. inte längre finns i 6

§. De bestämmelser om utbetalning m.m. som kan behövas, avses bli meddelade av

regeringen.

7 §

Paragrafen, som behandlar elevavgifter, har ändrats vad gäller fristående skolor

som får bidrag enligt 6 §. Möjligheten att ta ut skäliga elevavgifter i en

fristående grundskola som får kommunala bidrag har tagits bort. I stället

motsvarar första stycket vad som gäller för utbildningen i grundskolan (4 kap. 4

§). Exempel på inslag som kan få föranleda en blygsam avgift är studiebesök,

teaterbesök o.d.

 Tredje och fjärde styckena har slopats till följd av att skolorna inte längre

i och med godkännandet automatiskt har rätt till bidrag. I stället regleras

eventuella avgifters följder för rätten till bidrag i 6 § första stycket när det

gäller fristående grundskolor och i 6 a § första stycket när det gäller

fristående särskolor samt i 12 § andra stycket i fråga om återkallelse av rätt

till bidrag.

8 §

Av paragrafens nya lydelse framgår att det är Statens skolverk som skall pröva

om en fristående skola är berättigad till bidrag för en viss utbildning.

 Av första stycket framgår att utbildningens innehåll väsentligen skall

motsvara gymnasieskolans utbildning på nationella och specialutformade program.

Att uttrycket "väsentligen" valts visar att en fristående gymnasieskola inte

helt behöver följa de regler som omgärdar de ifrågavarande programmen inom

gymnasieskolans ram. Att det nu förs in i lagtexten att utbildningen vid en

fristående gymnasieskola skall till art och nivå väsentligen motsvara de

kunskaper och färdigheter som gymnasieskolan förmedlar på nationella eller

specialutformade program skall ses som en markering av den vikt lagstiftaren

fäster vid att utbildningen vid de fristående gymnasieskolorna är likvärdig den

som ges inom det offentliga skolväsendet.

 I första stycket 1 har ett innehållsmässigt tillägg gjorts genom att begreppet

"värdegrund" har införts. Värdegrunden finns angiven i 1 kap. 2 § och i 1994 års

läroplan för de frivilliga skolformerna. Läroplanen för de frivilliga

skolformerna (Lpf 94) är införd i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS

1994:2). Ordet väsentligen har slopats, jfr kommentaren till 2 § första stycket

1.

 I första stycket 2 har principen om att en fristående gymnasieskola skall vara

öppen för alla ungdomar lagfästs. Att skolan skall vara öppen för alla innebär

att alla behöriga ungdomar skall kunna söka dit. Några urvalskriterier som

sätter den ifrågavarande öppenhetsprincipen ur spel får inte förekomma vid

skolans intagningsförfarande. Det kan uppkomma svårigheter för en skola att ta

emot en elev med särskilda behov. Om skolan har betydande svårigheter att ta

emot eleven, kan skolan neka eleven tillträde. Om kommunen däremot är beredd att

betala skolan för de kostnader elevens särskilda behov orsakar, kan skolan som

skäl för sitt nekande inte åberopa ekonomiska svårigheter.

 Bemyndigandet i första stycket 3 avses komma till användning för att bl.a.

reglera på vilket sätt och i vilken omfattning intagningsprov och särskilda

tester kan få förekomma. Även andra frågor rörande utbildningen vid en

fristående gymnasieskola kan komma att regleras av regeringen. Dessa frågor har

behandlats i avsnitten 6.1.2, 6.1.3, 6.1.5 och 6.3.

 Av andra stycket framgår att bedömningen av om en viss utbildning vid en

fristående gymnasieskola skulle innebära påtagliga negativa följder för

skolväsendet skall göras mot bakgrund av förhållandena inom lägeskommunen och

inom de närliggande kommunerna. Dessa frågor har behandlats i avsnitt 7.2.1.

Länsstyrelsen skall inte längre regelmässigt avge något yttrande i frågan.

Statens skolverk bör ändå kunna använda sig av argument som är giltiga på

regional nivå vid sin bedömning och sitt beslut.

 Skolverket skall inhämta yttranden från lägeskommunen och från närliggande

kommuner. Om tveksamhet uppstår kring vilka kommuner som i detta sammanhang

skall betraktas som "närliggande" d.v.s. om skolan med tanke på sin lokalisering

inte har ett "naturligt" upptagningsområde, bör Skolverket be om yttrande från

ett flertal kommuner i skolans närområde. I förekommande fall bör yttrande

inhämtas från landstinget.

 Tredje stycket finns behandlat i avsnitt 6.1.1.

8 a §

Paragrafen i sin nya lydelse motsvarar tidigare 8 § andra - fjärde styckena.

8 b §

Paragrafen är ny. Den behandlar förutsättningarna att en fristående

gymnasiesärskola skall förklaras berättigad till bidrag. Detta reglerades

tidigare i 8 a §. Regleringen överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för

fristående gymnasieskolor enligt 8 §. En fristående gymnasiesärskola kan dock

anordna utbildning på individuella program.

8 c §

Paragrafen är ny och motsvarar tidigare 8 a § andra och tredje styckena.

9 §

De tidigare första och andra styckena, som i huvudsak reglerade hur bidraget

skulle betalas ut, har till stora delar tagits bort. Avsikten är att motsvarande

regler skall föreskrivas i förordningsform. Kvar i paragrafen är i huvudsak en

bestämmelse om när ett bidragsår börjar och när en ansökan skall vara inlämnad

inför det första bidragsåret. I den nya ordningen skall ansökan lämnas in till

Statens skolverk.

10 §

En konsekvensändring har gjorts med anledning av att rätten till bidrag för

fristående gymnasiesärskolor regleras i 8 b §. Vidare har några förtydliganden

gjorts.

11 §

I första stycket har enbart redaktionella ändringar gjorts.

 Andra stycket är nytt. Det behandlar dels rätten till insyn för kommunen i den

fristående skolans verksamhet, dels skyldigheten att delta i kommunal

uppföljning och utvärdering.

 Förslaget till insyn har behandlats i avsnitt 8. Insynen ger kommunen

möjlighet att bedöma skolans behov av bidrag. Genom insynen, som kan ske bl.a.

genom besök på skolan, kan kommunen se om offentliga medel för utbildning

används för avsedda ändamål. Insynen har inte samma genomgripande karaktär som

den tillsyn som Statens skolverk utövar. Det är inte främst fråga om en kontroll

av att skolan följer de nationella bestämmelserna. Om en kommun ändå finner att

undervisningen brister i kvalitet eller på annat sätt eller om skolan inte låter

kommunen få insyn, är det naturligt att detta påtalas för Skolverket som då har

anledning att överväga om tillsyn skall genomföras. Rätten till insyn gäller i

förhållande till de skolor som får kommunala bidrag.

 Fristående skolor som är godkända för skolpliktens fullgörande, utom

internationella skolor, är enligt första stycket skyldiga att delta i den

uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av Skolverket. Nu

införs en skyldighet för skolor som får kommunala bidrag att också delta i den

uppföljning och utvärdering som den kommun där skolan är belägen gör av sitt

skolväsende. Den kommunala uppföljningen och utvärderingen kan se olika ut i

olika kommuner.

12 §

I första stycket har gjorts en ändring på grund av införandet av skyldighet att

delta i kommunal uppföljning och utvärdering. Återkallelse av godkännande eller

rätt till bidrag kan inte ske på den grunden att en skola inte deltar i den

kommunala uppföljningen och utvärderingen.

 Andra stycket är nytt. Ett återkallande av bidragsrätten på grundval av att

verksamheten förändras kommer främst att vara aktuellt om elevantalet ökar

markant vid en skola. Vad som utgör påtagliga negativa följder får bedömas på

samma sätt som då en skola skall förklaras ha rätt till bidrag enligt 6 eller 6

a §.

 Av tredje stycket följer att återkallande av rätt till bidrag beslutas av

Statens skolverk.

13 §

I första stycket har enbart redaktionella ändringar gjorts.

 Andra stycket är nytt och motsvarar 11 § andra stycket. Lägeskommunen ges rätt

till insyn i de fristående skolornas verksamhet.

 Dessutom införs en skyldighet för de fristående skolorna att delta i den

uppföljning och utvärdering av utbildningen som kommunen gör av sitt eget

skolväsende.

14 §

I första stycket har gjorts en justering på grund av införandet av skyldighet

att delta i kommunal uppföljning och utvärdering. Återkallelse av rätt till

bidrag kan inte ske på den grunden att en skola inte deltar i den kommunala

uppföljningen och utvärderingen.

 Andra stycket är nytt. Om verksamheten vid den fristående skolan förändras kan

det bli aktuellt för Skolverket att återkalla förklaringen om rätt till bidrag.

Förändringen kan t.ex. bestå i att elevantalet vid skolan kraftigt överskrider

det ursprungligen beräknade antalet elever. En sådan förändring kan förhindra

lägeskommunen eller eventuellt närliggande kommuner från att upprätthålla ett

allsidigt utbud av utbildningar inom den offentliga gymnasieskolan. Den

beskrivna situationen, och även andra oförutsedda och för skolväsendet negativa

förändringar, kan i undantagsfall bedömas medföra sådana påtagliga negativa

följder att den fristående skolan inte längre skall ha rätt till bidrag.

16 a §

Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 9.

 Föremålet för tystnadsplikten är framför allt uppgifter som hänför sig till

skolans elevvårdande verksamhet. Det är inte bara uppgifter som rör eleven som

kan omfattas av tystnadsplikten. Också uppgifter av personlig natur som rör

andra personer kan omfattas, t.ex uppgifter om en elevs föräldrar och syskon.

 I begreppet elevvård ryms en verksamhet av betydande omfattning. Dit räknas

bl.a. lärarnas inhämtande av uppgifter om elevernas personliga förhållanden i

syfte att förebygga eller avhjälpa skolsvårigheter. Det kan gälla uppgifter om

elevers fysiska eller psykiska förutsättningar, deras beteende och prestationer

i skolan, hemmet eller fritidsmiljön. Dit hör också de mera aktiva rådgivnings-

och stödåtgärder som kan förekomma.

 Obehörigt röjande föreligger inte om någon fullgör sin uppgiftsskyldighet

enligt lag eller förordning. En sådan bestämmelse finns i 71 § socialtjänslagen

(1980:620).

17 §

Paragrafen ändras med anledning av att Skolverket skall besluta i fler frågor än

tidigare. Verkets beslut i dessa frågor skall kunna överklagas till allmän

förvaltningsdomstol.

 När det gäller fristående grundskolor och fristående särskolor får beslut av

Statens skolverk i frågor om rätt till bidrag enligt 6 eller 6 a § eller beslut

om återkallande av rätt till bidrag enligt 12 § andra stycket överklagas.

 I fråga om ärenden angående fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor,

som regeringen haft till uppgift att pröva och som Skolverket skall pröva,

införs en rätt att överklaga beslutet till allmän förvaltningsdomstol.

10 kap.

1 c §

Paragrafen har ändrats med anledning av att bestämmelserna om ersättningens

storlek till fristående gymnasieskolor och om vilka elever skyldigheten avser

numera finns i 9 kap. 8 a §.

14 kap.

7 a §

Kravet på att erbjuda skolhälsovård innebär inte att den fristående skolan också

måste anordna skolhälsovård. Skolan kan i stället komma överens med kommunen att

eleverna i den fristående skolan skall få tillgång till kommunens skolhälsovård.

15 kap.

13 §

I paragrafen har en följdändring gjorts med anledning av att 3 kap. 12 § andra

stycket har upphävts.

Övergångsbestämmelser

Punkt 3 innebär bl.a. att fristående grundskolor och särskolor som är godkända

vid ikraftträdandet har rätt till bidrag utan något särskilt beslut av

Skolverket. Rätten till bidrag kan dock upphöra enligt 9 kap. 12 § om

verksamheten förändras på sätt som anges i paragrafen.

13.2 Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349)

3 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 7 kap. 1 §

Ändringarna innebär att inte bara regeringen utan även den myndighet som

regeringen utser kan besluta om vid vilka läroanstalter och utbildningar som

studerande kan få studiestöd. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 7.2.1.

Sammanfattning av betänkandet Likvärdig utbildning på lika villkor (SOU

1995:109)

Friskolekommittén har haft till uppgift att utreda frågor som rör god-kännande,

tillsyn, bidrag och avgifter avseende fristående skolor på grund-skolenivå.

 Efter det att godkända fristående skolor fick rätt till offentligt bidrag

enligt den bidragsordning som infördes fr.o.m. den 1 juli 1992 har antalet

skolor ökat kraftigt. Läsåret 1994/95 bedrevs verksamhet vid 217 skolor. Andelen

elever i fristående skolor uppgick läsåret 1994/95 till 1,9 procent av det

totala antalet elever på grundskolenivå i landet.

Allmänna utgångspunkter

Fristående skolor har en plats i svenskt skolväsende som ett komplement till

kommunala skolor. De fristående skolorna bidrar till att öka mång-falden och

förnyelsen inom skolväsendet. Genom regler, som är lång-siktiga, blir

förutsättningarna för de fristående skolorna stabila. Likvärdiga ekonomiska

villkor för kommunala skolor och fristående skolor är en förutsättning för att

alla föräldrar och elever skall ha valfrihet och inte bara ekonomiskt starka

grupper. Stabila och förutsägbara regler skall också göra avgifter onödiga. Det

föreslagna bidragssystemet syftar till att stärka samarbetet mellan kommuner och

fristående skolor. De fristående skolorna bör ges möjlighet att på lika villkor

erbjuda utbildning som är likvärdig med den som grundskolan ger. Att villkoren

skall vara lika och att utbildningen skall vara likvärdig, innebär inte att

undervisningen måste vara likformig med den offentliga skolans undervisning. De

fristående skolorna skall ha rätt att fritt välja arbetsformer och arbetssätt.

Vad som däremot måste vara gemensamt är den värdegrund som utbildningen bygger

på och målen för utbildningen av barn och ungdom.

Godkännande

En ändring föreslås av skollagens 9 kap. 2 § så att det tidigare villkoret att

skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar mot grundskolans allmänna

mål ersätts av villkoret att skolans utbildning även i övrigt väsentligen svarar

mot grundskolans värdegrund och allmänna mål.

 Liksom i dag skall Skolverket, vid sin prövning av ansökningar om godkännande

av fristående skolor, göra en bedömning huruvida det finns grund att anta att

skolan kan leva upp till läroplanens grundläggande värden och allmänna mål. En

fristående skola som inte ansluter sig till dessa värden och mål skall inte

godkännas för fullgörande av skolplikt.

 Kommittén anser att en fristående skola inte skall godkännas, om det bakom

huvudmannen finns en organisation som ger skäl att anta att skolans verksamhet

inte kommer att präglas av demokratiska värderingar.

 Det är rimligt att en elevprognos för de tre första läsåren bifogas en ansökan

om godkännande av en fristående skola.

 Kommittén föreslår att en nedre gräns för antalet elever fastställs till tolv

elever för att en skola skall kunna godkännas som fristående skola. Skolverket

föreslås få möjlighet att göra undantag från denna regel, då det finns särskilda

skäl.

 Lärarnas kompetens och förmåga är en viktig förutsättning för att en skola

skall kunna svara mot skollagens krav och läroplanens mål. De nuvarande kraven

på ämneskunskaper och pedagogisk erfarenhet kan i praktiken inte sättas lägre

för de fristående skolorna än för grundskolan, varför stor vikt bör fästas vid

dessa krav såväl vid prövning av ansök-ningar om godkännande som i tillsynen.

 Kommittén föreslår att en bestämmelse införs i skollagen om att det vid en

fristående skola skall finnas en person som företräder skolan. Denna person bör

genom utbildning eller erfarenhet ha förvärvat pedagogisk insikt.

 Principen att en fristående skola skall vara öppen för alla bör framgå av en

uttrycklig bestämmelse i skollagen. Några särskilda intagningsprinciper skall

därför inte kunna tillämpas för en enskild skola. Kommittén föreslår dock att en

bestämmelse tas in i skollagen om att en fristående skola inte är skyldig att ta

emot en elev, om mottagandet skulle medföra att betydande organisatoriska eller

ekonomiska problem uppstår för skolan.

 Test och prov vid intagning av elever till fristående skolor skall inte få

förekomma vid intagning till årskurserna 1-5 och därefter inte i de ämnen som

utgör själva kärnan i grundskolans utbildning. Regeringen bör få ett

bemyndigande att meddela föreskrifter om villkor för antagning till en

fristående skola.

 Skolverket skall även fortsättningsvis fatta beslut om godkännande av

fristående skolor med utbildning som motsvarar grundskolan. Skolverket skall

också fatta beslut om rätt till bidrag för den fristående skolan. Berörda

kommuner skall beredas tillfälle att yttra sig över ansökningar om godkännande.

Bidrag

 En fristående skola som av Skolverket godkänts och förklarats be-rättigad till

bidrag, skall tilldelas bidrag av den kommun där skolan är belägen utifrån

skolans åtagande och elevernas behov på samma grunder och enligt samma principer

som gäller för kommunens egna grundskolor. Skäl för att en skola skall kunna

förklaras inte ha rätt till bidrag som därvid bör godtas är, att etableringen av

en ny bidragsberättigad fristående skola medför kostnadsökningar, som får

betydande negativa konsekvenser för andra elever i berörda kommuner eller om

etableringen i övrigt kan få allvarliga negativa effekter för kommunens

grundskoleverksamhet som helhet.

 Den kommun i vilken skolan är belägen skall ge skolan bidrag inom ramen för

den treåriga elevprognos som kommittén anser skall bifogas ansökan till

Skolverket. Om skolan efter treårsperioden önskar få bidrag för fler elever från

den kommun där skolan är belägen eller andra berörda kommuner, förutsätter detta

att ökningen av elevantalet sker i samförstånd mellan skolan och kommunen.

 Den kommun där skolan är belägen skall ha rätt till ersättning för sina

kostnader från elevens hemkommun.

 Skolverkets beslut vad gäller godkännande och rätten till bidrag för en

fristående skola skall kunna överklagas av den fristående skolan och av berörda

kommuner hos allmän förvaltningsdomstol.

 Kommittén bedömer att förslagen inte skall innebära någon kostnads-ökning

totalt sett jämfört med vad som gäller fr.o.m. den 1 juli 1995.

Avgifter

 Utbildningen i en fristående skola som får offentligt stöd skall vara

avgiftsfri för eleverna. I verksamheten bör endast få förekomma enstaka inslag

som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Om en skola som får

kommunalt bidrag tar ut avgifter som inte kan anses skäliga, skall Skolverket på

samma sätt som nu gäller förklara rätten till fortsatt bidrag förverkad.

Tillsyn

 Utbildningen i fristående skolor skall stå under Skolverkets tillsyn.

Kommunerna skall ha rätt till insyn i verksamheten hos de fristående skolor, som

får offentligt stöd.

 Skolverkets tillsyn skall inriktas mot hur de fristående skolorna upp-fyller

skollagens och läroplanens krav samt mot resultatet av utbildningen. Vidare bör

Skolverkets tillsyn ske redan fr.o.m. en skolas första verksam-hetsår.

 Kommittén föreslår även att en skyldighet skall lagfästas för fristående

skolor som får offentligt stöd att medverka i sådan uppföljning och utvärdering

som kommunen där skolan är belägen bedriver och som kommunen anser erforderlig.

 De fristående skolornas skyldighet att delta i riksomfattande ämnesprov i

svenska bör utvidgas till att omfatta även ämnena engelska och matema-tik.

Sekretess m.m.

 Personliga uppgifter om elever vid fristående skolor har inte samma

sekretesskydd som motsvarande uppgifter om elever vid offentliga skolor.

Kommittén föreslår därför att en bestämmelse om tystnadsplikt införs för

personal vid fristående skolor.

 Slutligen föreslås att det system för bidragsgivning som kommittén föreslagit

skall följas upp och utvärderas genom en delrapport när de nya bestämmelserna

tillämpats under ett år och en slutrapport när de tillämpats under två år.

 Kommittén föreslår att de nya bestämmelserna för godkännande skall tillämpas

fr.o.m. den 1 juli 1997 för de skolor som redan blivit godkända. En skola som

bedrivit verksamhet före den 1 juli 1997 skall automatiskt vara

bidragsberättigad när de nya bestämmelserna träder i kraft.

Lagförslag i betänkandet SOU 1995:109

Förslag till

Lag om ändring i skollagen (1985:1100)

-----------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap. Fristående skolor

 1 §24

Skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd enligt 2 §.

----------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------

Ärenden om godkännande av Ärenden om godkännande av

fristående skolor som fristående skolor som

motsvarar grundskolan eller motsvarar grundskolan eller

särskolan prö-vas av Statens särskolan prö-vas av Statens

skolverk. skolverk. Be-rörda kommuner

 skall beredas tillfälle att

 yttra sig över an-sökan.

Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar special-skolan prövas

av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbild-ning av samma

handikappgrupp där skolan är belägen.

 2 §25

----------------------------------------------------------------

En fristående skola som mot- En fristående skola som mot-

svarar grundskolan skall god- svarar grundskolan skall god-

kännas, om skolans ubildning kännas, om skolans utbildning

ger kunskaper och färdigheter ger kunskaper och färdigheter

som till art och nivå som till art och nivå

väsentligen svarar mot de väsentligen svarar mot de

kunskaper och färdigheter som kunskaper och färdigheter som

grundskolan förmedlar och grundskolan förmedlar och

skolan även i övrigt väsentligen skolan även i övrigt väsentligen

svarar mot grundskolans svarar mot grundskolans

allmänna mål. Härvid skall värdegrund och allmänna mål.

särskilt beaktas de krav som

anges i 1 kap. 2 § andra och

tredje styckena. För godkännande krävs att skolan

 dessutom uppfyller de krav

 som anges i 2 a - c §§.

En fristående skola som motsvarar särskolan eller specialskolan skall godkännas,

om skolan ger eleverna en utbildning som väsentligen svarar mot den som de

skulle få i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning är att

eleverna i samband med utbildningen bereds erforder-liga omsorger.

 I godkännandet av en skola som motsvarar specialskolan skall anges vilka

handikappgrupper som godkännandet avser.

 2 a §

----------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------

 Skolan skall ha minst tolv

 ele-ver. En skola får dock ha

 färre elever, om det finns

 särskilda skäl.

 2 b §

----------------------------------------------------------------

 En fristående skola skall vara

 öppen för alla barn som enligt

 denna lag, eller enligt be-

 stämmelser som meddelats med

 stöd av denna lag, har rätt

 till utbildning i

 grundskolan. En skola är dock

 inte skyldig att ta emot en

 elev om mottagandet medför att

 betydande organisa-toriska

 eller ekonomiska svårig-heter

 uppstår för skolan.

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om villkor för antag-

 ning till en fristående skola.

 2 c §

----------------------------------------------------------------

 Vid en fristående skola skall

 det finnas en person som före-

 träder skolan.

 6 §26

----------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------

En godkänd fristående skola som En godkänd fristående skola som

motsvarar grundskolan skall motsvarar grundskolan skall

tilldelas bidrag för verk- av den kommun där skolan är

samheten av elevernas hem- belägen tilldelas bidrag

kommuner. För varje elev skall utifrån skolans åtagande och

lämnas ett belopp som mot-sva- elevernas behov på samma

rar den genomsnittliga kost- grunder och enligt samma

naden per elev i hemkommunens prin-ciper som kommunen

grundskola det pågående kalen- tillämpar i fråga om de egna

deråret på den årskurs som grund-skolorna. Om en elev

eleven tillhör. Vid har ett omfattande behov av

tilldelningen får kommunen gör särskilt stöd, är kommunen inte

ett avdrag som uppgår till skyldig att lämna bidrag till

högst 25 procent av den den fri-stående skolan för det

framräknade genom- särskilda stödet om kommunens

snittskostnaden. När kom-munen skolorga-nisation kan

bestämmer avdragets storlek tillgodose elevens behov av

skall den beakta bland annat särskilt stöd. Kom-munen är

om den fristående skolan har skyldig att lämna bidrag

särskilda kostnader på grund av endast för högst det elevantal

1. att skolan drivs av en som den fristående skolan i

enskild fysisk eller juridisk samband med ansökan om

person och inte av kommunen, godkännande har beräknat för de

2. att skolans åtagande första tre åren.

omfattar elever med behov av

särskilda stödinsatser,

3. att skolan erbjuder skol-

hälsovård.

Regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer

får med-ge ett större avdrag än

25 procent, om det finns

särskilda skäl.

 Tilldelningen beräknas för

ett bidragsår i sänder. Varje Om den fristående skolans

bi-dragsår börjar den 1 juli. verksamhet skulle medföra be-

Tilldelningen grundas på tydande negativa följder för

antalet elever från kommunen i grundskoleverksamheten i be-

den fristående skolan den 15 rörda kommuner får Statens

sep-tember under bidragsåret. skolverk i samband med god-

Bi-draget skall utbetalas med kännandet besluta att skolan

en tolftedel varje månad. inte skall ha rätt till bidrag

Utbetal-ningarna i enligt första stycket.

juli-september av-passas

efter ett beräknat antal

elever och reglering görs vid

utbetalning i oktober. För en

skola som är nystartad, får bi-

drag, som avser tiden juli-

september månad, betalas ut

samlat i september. För att en

nystartad skola skall ha rätt

till bidrag gäller dock att

skolan skall ha ansökt om att

bli godkänd före den 1 april

kalenderåret innan bidragsåret

börjar. För att en nystartad skola

 Om en elev slutar i den skall ha rätt till bidrag

fristående skolan efter den 15 skall skolan ha ansökt om att

september bidragsåret är hem- bli godkänd före den 1 april

kommunen inte skyldig att kalenderåret innan skolan

tilldela skolan bidrag för startar.

längre tid än till och med

kalendermånaden efter den då

eleven slutade. Om en fristående skola, som

 Utbetalning av bidrag har tilldelats medel enligt

enligt andra stycket får första stycket, har tagit in

grundas på den kostnad som en elev som inte är

hemkommunen faställt i sin hemmahörande i kommunen har

budget för respek-tive kommunen rätt till ersättning

kalenderår. Om det slutliga för sina kostna-der för elevens

utfallet skulle bli högre än utbildning från elevens

det i budgeten fastställda har hemkommun.

den fristående skolan rätt att

få ut motsvarande

mellanskillnad. Så-dan

slutreglering skall ske se-

nast två månader efter det att

kommunens årsredovisning för

det aktuella kalenderåret har

lämnats över till fullmäktige.

Vad som sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för vilka

regeringen har beslutat om statsbidrag genom särskilda föreskrifter eller andra

särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannen skriftligen

avstått från medelstilldelning eller sådana skolor som Statens skolverk enligt 7

§ förklarat sakna rätt till bidrag.

 7 §27

----------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------

Fristående skolor, som har rätt Utbildningen vid fristående

till bidrag enligt 6 §, får för skolor, som får bidrag enligt

de elever som bidragen avser 6 §, skall för de elever som

endast ta ut elevavgifter som bidragen avser vara

är skäliga med hänsyn till de avgiftsfri. Eleverna skall

sär-skilda kostnader som utan kostnad ha tillgång till

skolan har, förutsatt att böcker, skrivmate-rial,

kostnaderna kan anses rimliga verktyg och andra hjälp-medel

för verksam-heten. som behövs för en tidsenlig

 utbildning. I verksamheten får

 dock förekomma enstaka inslag

 som kan föranleda en obetydlig

 kostnad för eleverna.

Fristående skolor som har rätt till bidrag enligt 6 a § får för de elever som

bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de

kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för

verksamheten.

----------------------------------------------------------------

----------------------------------------------------------------

Om Statens skolverk, vid pröv- Om Statens skolverk, vid pröv-

ning av en ansökan om godkän- ning av en ansökan om godkän-

nande som avses i 2 §, finner nande som avses i 2 §, finner

att elevavgifterna vid skolan att skolan avser att ta ut

inte kan anses skäliga, skall avgifter som strider mot

verket, om skolan god-känns, första eller andra stycket,

förklara att den inte skall ha skall verket, om skolan

rätt till bidrag enligt 6 godkännas, förklara att skolan

eller 6 a §. inte skall ha rätt till bidrag

 Skolverket skall vidare enligt 6 eller 6 a §.

förklara rätten till fortsatt Skolverket skall vidare

bidrag för-verkad, om en skola förklara rätten till fortsatt

efter godkännandet tar ut bidrag för-verkad, om en skola

elevavgifter som inte kan efter godkännandet tar ut

anses skäliga. Innan ett sådant avgifter som strider mot

beslut fattas skall skolan första eller andra stycket.

ges möjlighet att ändra Innan ett sådant beslut fattas

avgiftens storlek. skall skolan ges möjlighet att

 ändra avgiftens storlek.

 Beslut om att en skola inte Beslut om att en skola inte

skall få bidrag får upphävas av skall få bidrag får upphävas av

Skolverket, om elevavgifterna Skolverket, om avgifterna

senare bedöms som skäliga. senare bedöms inte strida mot

 första eller andra stycket.

 11 §28

Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning för

skolpliktiga elever stå under tillsyn av Statens skolverk. Skolorna är skyldiga

att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av

Statens skolverk.

----------------------------------------------------------------

 I fråga om fristående skolor

 som får bidrag enligt 6 § skall

 den kommun där skolan är belägen

 ha insyn i verksamheten.

 Sådana skolor är skyldiga att i

 den utsträckning som kommunen

 bestämmer delta i den upp-

 följning och utvärdering som

 kommnen gör av sitt eget skol-

 väsende.

Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i riks-omfattande

prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera eleverna och

deras vårdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov.

 16 a §

----------------------------------------------------------------

 Den som är eller har varit

 verksam vid en fristående

 skola får inte obehörigen röja

 vad han i den elevvårdande

 verk-samheten har fått veta om

 nå-gons personliga förhållanden.

 Han får inte heller obehörigen

 röja uppgift i ärende om till-

 rättaförande av en elev eller

 om skiljande av en elev från

 vidare studier.

 17 §29

----------------------------------------------------------------

Beslut av Statens skolverk i Beslut av Statens skolverk i

ärenden om godkännande eller ärenden om godkännande eller

återkallande av godkännande för återkallande av godkännande för

en fristående skola enligt 1, en fristående skola enligt 1,

5 eller 12 § samt beslut i 5 eller 12 § i ärenden om bi-

ärenden om elevavgifter enligt drag enligt 6 § andra stycket

7 § får överklagas hos allmän för- samt i ärenden om elevavgifter

valtningsdomstol. enligt 7 § får överklagas hos

 allmän förvaltningsdomstol.

Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller återkallande

av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket 2 eller 12 §

får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 3 § får

överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får

överklagas endast av eleven eller företrädare för denne.

---

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

2. Beträffande fristående skolor som har godkänts före ikraftträdandet skall vid

tillämpningen av 9 kap. 12 § i fråga om återkallande av godkännande för

fristående skolor 9 kap. 2 § i sin nya lydelse och 9 kap. 2 a - c §§ tillämpas

från och med den 1 juli 1997.

3. Bestämmelserna i 9 kap. 6, 7, 11 och 17 §§ i deras nya lydelse skall

tillämpas på utbildning som äger rum efter den 1 juli 1997. Vad som sägs i 9

kap. 6 § första stycket om en kommuns skyldighet att lämna bidrag endast för ett

visst högsta elevantal skall tillämpas i fråga om skolor som startat efter den 1

juli 1997. I fråga om fristående skolor som bedrivit verksamhet dessförinnan är

kommunen skyldig att lämna bidrag endast för högst det elevantal som skolan fick

bidrag för bidragsåret 1996/97, eller om elevantalet var högre året innan, för

högst det elevantal som skolan fick bidrag för bidragsåret 1995/96.

**FOOTNOTES**

24 Lydelse enligt prop. 1994/95:212.

25 Lydelse enligt prop. 1994/95:212.

26 Senaste lydelse 1995:816. Lydelsen enligt prop.

1994/95:212 har också beaktats.

27 Senaste lydelse 1994:739.

28 Senaste lydelse 1993:1679.

29 Lydelse enligt prop. 1994/95:212.

Sammanfattning av betänkandet Fristående gymnasie-skolor (SOU 1995:113)

Bakgrund

Fristående gymnasieskolor är utbildningar som till innehållet motsvarar den

kommunala gymnasieskolans utbildning på ett nationellt eller ett specialutformat

program. Genomgången utbildning i dessa skolor skall ge samma möjligheter till

yrkesliv eller fortsatta studier som avslutad utbild-ning i den kommunala

gymnasieskolan.

 Ett nytt bidragssystem för fristående gymnasieskolor infördes den 1 juli 1994.

Regeringen kan på ansökan förklara en fristående skola berättigad till

offentligt stöd, vilket kan bestå dels av bidrag från elevernas hemkommuner för

utbildningen, dels av statlig tillsyn vilken i sin tur ger rätt till studiestöd

för eleverna. Staten har ställt upp särskilda krav och villkor för skolor som

vill ansöka om att bli berättigade till offentligt stöd. Nu gällande reglerna

finns i 9 kap. skollagen samt i förordningen (1993: 884) om offentligt stöd till

fristående skolor.

 Läsåret 1994/95 fanns det 37 fristående gymnasieskolor. Elevantalet uppgick

till drygt 2 400, vilket utgör 1,2 procent av landets samtliga gymnasieelever.

 Utredningen om fristående gymnasieskolor syftar till att utreda frågor som rör

villkor för att en fristående skola skall kunna förklaras berättigad till

offentligt stöd. Utredningen utgår i första hand från rapporter och under-

sökningar som belyser olika förhållanden i de fristående gym-nasieskolorna. En

del uppgifter i rapporterna hänför sig emellertid till skolor som varit

verksamma redan innan de nya bidragsreglerna började gälla. Det finns således få

dokumenterade erfarenheter av hur nuvarande bidragssystem har fungerat.

Diskussioner med skolledning, lärare och elever i samband med besök vid ett

antal fristående gymnasieskolor, samt med representanter för myndigheter och

organisationer, har gett informa-tion som kompletterar den skriftliga dokumenta-

tionen.

 Sammantaget ger de olika erfarenheterna bilden av en väl fungerande verksamhet

vid de fristående gymnasieskolorna. Elevernas prestationer är i stort sett

jämförbara med vad elever i kommunala gymnasieskolor presterar. Endast ett fåtal

kommuner, och då framför allt mindre kommuner, har bedömt att de fristående

gymnasieskolorna har eller kan få påtagliga negativa följder för den kommunala

gymnasieskolans utbild-ningsutbud eller för kommunens ekonomi. De fristående

gymnasieskolor-na har ofta fått ersättning med belopp som varit högre än de av

regeringen föreskrivna beloppen.

 De förslag och överväganden som redovisas innebär i flera avseenden en

framskrivning av principer som i praktiken redan tillämpas.

Villkor för att en fristående gymnasieskola skall förklaras berättigad till

offentligt stöd

De fristående gymnasieskolorna bör ges möjlighet att på lika villkor erbjuda

utbildning som är likvärdig med den som den offentliga gymnasieskolan ger. Att

villkoren skall vara lika och utbildningen likvärdig innebär inte att

undervisningen måste vara likformig med den offentliga gymnasieskolans

undervisning. De fristående gymnasieskolorna skall ha rätt att fritt utforma sin

undervisning så långt det ryms inom kravet på likvärdig utbildning. Vad som

däremot måste vara gemensamt är den värdegrund som utbildningen bygger på och

målen för den offentliga gymnasieskolan.

 Utredaren föreslår en ändring av 9 kap. 8 § skollagen så att det tidigare

villkoret skolan även i övrigt svarar mot gymnasieskolans allmänna mål ersätts

av villkoret skolan även i övrigt väsentligen svarar mot gym-nasieskolans

värdegrund och allmänna mål.

 Utredaren föreslår att det införs en bestämmelse i skollagen om att det skall

finnas en rektor som har det övergripande ansvaret för skolans verk-samhet.

Detta utesluter inte att den pedagogiska ledningen kan utövas av enskilda

personer eller grupper inom skolan.

 Intyg som ersättning för betyg skall inte längre kunna ges.

 Utredaren har inte funnit skäl att ändra nu gällande villkor och princi-per

beträffande :

- Skolans läroplan, kurs- och timplan.

- Intagningsvillkoren och urvalsgrunderna.

- Betygen som skall vara jämförbara med betygen i den offentliga

gymnasieskolan, vilket innebär att de numera skall vara mål- och kun-

skapsrelaterade.

- Undervisningen skall bedrivas av kompetenta lärare.

- Den fristående gymnasieskolan skall inte ha påtagliga negativa effekter

på gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet.

Ordning för beslut om offentligt stöd

Skolverket skall besluta om en fristående skola skall förklaras berättigad till

offentligt stöd. Beslutet skall avse ett visst antal elever.

 Ansökan för en angiven utbildning skall lämnas direkt till Skolverket, som

inhämtar kommunernas yttranden.

 Den kommun där skolan skall ligga skall yttra sig över de effekter den

fristående skolan kan ha på gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet och

därvid inhämta och bifoga närliggande kommuners ytt-randen, i förekommande fall

även landstingets yttrande. Av kommuner-nas yttranden skall

särskilt framgå effekter för utbildningsutbudet i den offentliga gymnasieskolan

och på kommunens ekonomi. Bedömningen skall grundas bl.a. på elevantalet vid

fullt utbyggd organisation i den fri-stående gymnasieskolan.

 Avvikelser från det beräknade elevantalet vid den fristående gymnasie-skolan

får inte göras utan Skolverkets beslut. Om kommun och skola är överens om

utökningen, skall detta anmälas till Skolverket för att ett nytt beslut skall

kunna utfärdas. I det fall kommun och skola inte kommer överens om utökningen,

skall en ny ansökan lämnas till Skolverket i van-lig ordning.

 Länsstyrelsernas ansvar för bedömning av effekterna för det offentliga

skolväsendet föreslås upphöra.

 I konsekvens med förslaget att Skolverket skall besluta om bidragsrätt till

en fristående gymnasieskola, bör Skolverket även besluta om att åter-kalla

rätten till bidrag.

 Skolverkets beslut skall kunna överklagas hos allmän förvaltnings-domstol.

Tillsyn

De bidragsberättigade fristående gymnasieskolorna skall som nu stå under

Skolverkets tillsyn.

 Den kommun där skolan ligger skall ha rätt till insyn i skolans verk-samhet.

Som ett led i denna insyn bör skolan delta i den kommunala uppföljningen och

utvärderingen i den utsträckning som kommunen och den fristående gymnasieskolan

kommer överens om. Skolan skall som hittills vara skyldig att delta i den

nationella uppföljningen och utvär-deringen samt i riksomfattande prov i den ut-

sträckning som Skolverket beslutar.

Regler för bidragsgivning

Om en fristående gymnasieskola har förklarats berättigad till offentligt stöd

skall elevens hemkommun liksom nu lämna bidrag till skolan.

 Bidragsnivån skall i första hand fastställas i överenskommelse mellan den

kommun där skolan är belägen och den fristående gymnasieskolan. Lägeskommunen

skall fastställa bidragsnivån för samtliga bidrags-berättigade elever i skolan.

 Nationellt föreskrivna belopp skall inte längre förekomma.Om kom-munen och

den fristående gymnasieskolan inte kommer överens om annat skall bidraget

beräknas med utgångspunkt i skolans faktiska kostnader, baserat på skolans

åtaganden och elevernas behov. Beräkningen skall ske på samma grunder och enligt

samma principer som kommunen tillämpar i fråga om kostnader för elever som går i

ett motsvarande program i en kommunal skola. När det gäller utbildningar på

Naturbruks- och Omvård-nadsprogrammet skall skolan och lägeskommunen samråda med

lands-tinget.

 Nuvarande begränsning av skolans rätt att ta ut elevavgifter skall finnas

kvar oförändrad.

Sekretess

Utredaren ansluter sig till Friskolekommitténs förslag om att en be-stämmelse om

tystnadsplikt, motsvarande den som finns i lagen om entreprenadförhållanden inom

skolan, införs för personal vid fristående skolor.

Lagförslag i betänkandet SOU 1995:113

Förslag till

Lag om ändring i skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att 9 kap. 8, 9, 13 och 17 §§ skollagen (1985:1100)30 skall

ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 8 §31

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får i fråga om viss Statens skolverk får i fråga om

utbildning förklara en fristående viss utbildning med ett angivet

skola berättigad till sådant antal elever förklara en fristående

bidrag som avses i andra skola berättigad till sådant bidrag

stycket, om utbildningen ger som avses i andra stycket, om ut-

kunskaper och färdigheter som bildningen ger kunskaper och fär-

till art och nivå väsentligen digheter som till art och nivå vä-

svarar mot de kunskaper och sentligen svarar mot de kunskaper

färdigheter som gymnasieskolan och färdigheter som gymnasieskolan

förmedlar och skolan även i övrigt förmedlar och skolan även i övrigt

väsentligen svarar mot gym- väsentligen svarar mot gymnasies-

nasieskolans allmänna mål. Härvid kolans värdegrund och allmänna mål.

skall särskilt beaktas de krav Härvid skall särskilt beaktas de

som anges i 1 kap. 2 § andra och krav som anges i 1 kap. 2 § andra

tredje styckena. Förklaring skall och tredje styckena. Förklaring

dock inte lämnas i fråga om skall dock inte lämnas i fråga om

utbildning som skulle innebära utbildning som skulle innebära

påtagliga negativa följder för påtagliga negativa följder för gym-

gymnasieskolan inom det nasieskolan inom det offentliga

offentliga skolväsendet i regio- skolväsendet i den kommun där

nen. skolan är belägen eller närliggande

 kommuner. För att en utbildning

 skall förklaras berättigad till bi-

 drag krävs vidare att den upp-

 fyller kraven i femte stycket.

 Om en sådan förklaring som avses i första stycket lämnats, skall elevernas

hemkommuner lämna bidrag till skolan. Kommunens skyldighet gäller endast

utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gym-

nasieutbildning vid den tidpunkt då utbildningen började.

--------------------------------------------------------------------

 Om den fristående skolan inte Om den fristående skolan och den

kommer överens om annat med kommun där skolan är belägen inte

elevernas hemkommuner skall des- kommer överens om annat skall

sa erlägga det belopp som rege- bidraget beräknas med utgångspunkt

ringen eller den myndighet som i skolans faktiska kostnader

regeringen bestämt har baserade på skolans åtagande och

föreskrivit. elevernas behov på samma grunder

 och enligt samma principer som

 kommunen tillämpar i fråga om

 elever som går ett liknande pro-

 gram i en kommunal skola.

 Om en fristående skola som för-

 klarats berättigad till bidrag för

 en utbildning avser att utöka

 antalet elever på utbildningen

 skall skolan ansöka om en ny för-

 klaring.

 För ledningen av verksamheten

 vid en fristående skola skall det

 finnas en rektor.

 9 §32

 Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat skall bidraget enligt

8 eller 8 a § beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den 1

juli. Tilldelningen grundas på antalet elever på den bidragsberättigade utbild-

ningen den 15 september under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en

tolftedel varje månad. Utbetalningarna i juli-september avpassas efter ett

beräknat antal elever och reglering görs vid utbetalning i oktober. För en skola

som är nystartad, får bidrag, som avser tiden juli-september månad, betalas ut

samlat i september.

 Om en elev slutar efter den 15 september bidragsåret är hemkommunen inte

skyldig att tilldela skolan bidrag för längre tid än till och med

kalendermånaden efter den då eleven slutade.

--------------------------------------------------------------------

 För att en skola skall ha rätt För att en skola skall ha rätt

till bidrag gäller dock att till bidrag gäller dock att skolan

skolan har ansökt om att bli har ansökt om att bli förklarad som

förklarad som bidragsberättigad bidragsberättigad före den 1 april

före den 1 april kalenderåret kalenderåret innan. Regeringen

innan. Ansökan skall lämnas in eller den myndighet regeringen

till länsstyrelsen i det län där bestämmer får föreskriva att ansökan

skolan är belägen om ansökan avser i vissa fall får lämnas senare. An-

en skola vars utbildningar sökan skall lämnas in till Statens

motsvarar gymnasieskolans och skolverk.

till Statens skolverk om ansökan

avser en skola vars utbildningar

motsvarar gymnasiesärskolans.

 13 §33

 Fristående skolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8 eller 8 a §

skall, i fråga om den utbildningen, stå under tillsyn av Statens skolverk.

Skolorna är i fråga om dessa utbildningar skyldiga att delta i den uppföljning

och utvärdering av skolväsendet som genomförs av Statens skolverk.

--------------------------------------------------------------------

 I fråga om fristående skolor som

 får bidrag enligt 8 § skall den

 kommun där skolan är belägen ha

 insyn i skolans verksamhet.

 Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i

riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer.

 17 §34

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av Statens skolverk i Beslut av Statens skolverk i

ärenden om godkännande eller ärenden om godkännande eller

återkallande av godkännande för en återkallande av godkännande för en

fristående skola enligt 1, 5 fristående skola enligt 1, 5 eller

eller 12 § samt beslut i ärenden 12 §, eller i ärenden om bidrag

om elevavgifter enligt 7 § får eller återkallande av bidrag

överklagas hos allmän enligt 8 eller 14 § samt beslut i

förvaltningsdomstol. ärenden om elevavgifter enligt 7

 eller 10 § får överklagas hos allmän

 förvaltningsdomstol.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller

återkallande av godkännande för en fristående skola för särskild skolplikt

enligt 1 § tredje stycket 2 eller 12 § får överklagas hos allmän för-

valtningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 3 § får

överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får

överklagas endast av eleven eller företrädare för denne.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

 2. Bestämmelsen i 9 kap. 8 § i dess nya lydelse skall tillämpas på

utbildning som äger rum efter den 1 juli 1997.

 3. En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § som regeringen har

meddelat före ikraftträdandet skall fortsätta att gälla till dess Statens

skolverk beslutar om något annat.

**FOOTNOTES**

30 Lagen omtryckt 1991:1111.

31 Senaste lydelse 1993:800.

32 Senaste lydelse 1995:816.

33 Senaste lydelse 1994:740.

34 Senaste lydelse 1995:63.

Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Likvärdig utbildning på lika

villkor (SOU 1995:109)

Remissinstanser

Remissyttranden har inkommit från Socialstyrelsen, Handikappombudsmannen,

Barnombudsmannen (BO), Statskontoret, Riksrevisionsverket (RRV), Statens

skolverk, Statens institut för handikappfrågor i skolan (SIH), Konkurrensverket,

Kammarrätten i Stockholm, Kammarrätten i Sundsvall, Länsstyrelsen i Stockholms

län, Länsstyrelsen i Östergötlands län, Botkyrka kommun, Norrtälje kommun,

Stockholms stad, Södertälje kommun, Uppsala kommun, Flens kommun, Linköpings

kommun, Norrköpings kommun, Simrishamns kommun, Örkelljunga kommun, Höörs kom-

mun, Lunds kommun, Göteborgs kommun, Skara kommun, Örebro kommun, Falu kommun,

Härjedalens kommun, Skellefteå kommun, Umeå kommun, Pajala kommun, Svenska

Kommunförbundet, Elevorganisationen i Sverige, Sveriges Skolledarförbund,

Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund (LR), Landsorganisationen i Sverige (LO),

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Sveriges Akademikers

Centralorganisation (SACO), Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), Riksförbundet

Hem och Skola (RHS), Friskolornas Riksförbund, Sveriges Kristna Råd, Sveriges

Kristna Friskoleråd, Svenska Montessoriförbundet (SMF) och Waldorfskole-

federationen.

 Dessutom har yttranden inkommit från föräldrar med barn i S:t Eriks Katolska

Skola, Botkyrka Friskola, Franciska Darnell, Utbildningsförvalt-

ningen/Invandrarundervisningen i Botkyka kommun, Sveriges Finska Lärarförbund

(SFiL), Österåkers kommun, Göteborgs Finskspråkiga Socialdemokratiska Förening,

Solängsskolan, Moderat Skolungdom, Nacka kommun, Sveriges Fristående

Waldorfskolors Föräldraförening (SFWF), Sverigefinska Riksförbundet,

Tjänsteföretagens Arbetsgivarförbund (HAO-förbunden), Göteborgs Högre Samskola,

Estniska Skolan, Hillelskolan, Sverigefinska Skolan i Stockholm, Sverigefinska

Skolan i Upplands-Väsby, Fryxellska Skolan, Ellen Keyskolans Waldorfförening,

Engelska Skolans PTA, Stödföreningen för Solvikskolan, Kristofferskolans

Föräldraförening och Fryxellska Skolans Vänner.

1.1 Långsiktighet och stabilitet

Syftet med en regeländring är att skapa långsiktiga och stabila regler som dels

ska ge fristående skolor samma möjlighet som de kommunala skolor-na att på lika

villkor erbjuda likvärdig utbildning, dels att stärka sam-arbetet mellan

kommuner och fristående skolor.

Flertalet remissinstanser delar kommitténs åsikt att långsiktiga och stabila

regler är viktiga. Sveriges Skolledarförbund understryker vikten av att

kommunala och fristående skolor måste få "fasta, långsiktiga och ickeförsvårande

spelregler för såväl krav som ställs som för resurstilldelningen." Detta stöds

av såväl fristående skolor som kommuner, t.ex. Nacka kommun, som understryker

att för elevernas valfrihet skall fungera i verkligheten måste fristående skolor

ges "tydliga och förutsägbara spel-regler som inte lämnar utrymme för godtycke

eller tolkningssvårigheter."

 Svenska Kommunförbundet anser att utredningen är ett steg mot långsiktiga

lösningar som ger både skolor och kommuner bättre förutsätt-ningar för planering

av sin verksamhet. Dock saknar förbundet en harmonisering av reglerna mellan

fristående grundskolor och gymnasie-skolor. RRV påpekar vikten av

decentralisering och avreglering. Ett ökat lokalt ansvar med mindre

regelstyrning underlättar för skolan att anpassa sig till lokala förutsättningar

och krav och "stimulerar initiativkraft och innovativ utveckling".

 SAF menar att betänkandet saknar långsiktiga regler vilket kommer resultera i

att få fristående skolor vill utsätta sig för osäkerhet. Förslaget kommer

medföra stora försämringar för skolorna som utlämnas åt kommunernas godtycke.

Waldorfskolefederationen och Friskolornas Riks-förbund anser att betänkandet

"genomsyras av en snäv kommunalpolitisk och kommunalekonomisk grundsyn...".

1.2 Komplement eller konkurrens?

Friskolekommittén anser att fristående skolor skall fungera som komple-ment till

den kommunala skolan och genom samarbete skall de kunna utveckla och stimulera

varandra.

Beträffande den fristående skolans ställning gentemot kommunen och det

offentliga skolväsendet går åsikterna isär. Länsstyrelsen i Stockholms Län,

Konkurrensverket och Kammarrätten i Stockholm anser att de fristående skolorna

"ofta får ses som konkurrenter till kommunens skolor. Man kan därför inte bortse

från risken att kommunen, t.ex. när kommunens ekonomi försämras eller inte är i

balans, gynnar egna skolor framför fri-skolorna." SAF framför att den konkurrens

som finns mellan skolor stimulerar till utveckling och skapar medvetande om den

egna och andra skolors verksamhet.

 Svenska Kommunförbundet framför att valfrihet inom skolområdet ger incitament

för en både bättre och billigare skola. För att detta skall fungera i praktiken

krävs att olika skolformer behandlas likvärdigt och inordnas i samma

resursfördelningssystem. RRV menar att fristående skolor bör behandlas i

perspektivet av de utmaningar som skolan har att möta. Socialstyrelsen ser

positivt på tillkomsten av fristående skolor, vilka har möjligheter att berika

svenskt skolväsende.

 Flera fristående skolor och kommuner, t.ex. Uppsala och Nacka kommuner,

påpekar att det är av största vikt att skolorna uppfattas som komplement till

den kommunala skolverksamheten för att underlätta sam-arbetet mellan skola och

kommun och för att öka valfriheten. Skara kommun instämmer och påpekar att "all

verksamhet mår väl av ett visst mått av konkurrens". Sveriges Kristna Råd ser

också positivt på fristående skolor som komplement för gruppers och minoriteters

särskilda behov. Sveriges Kristna Friskoleråd menar att fristående skolor måste

ses som alternativ och inte endast som "komplement på kommunens villkor, som

löper risk att bli godtyckliga." Sveriges Elevorganisation menar tvärtom att de

fristående skolorna är ett hot mot den offentliga skolan och att kompletterande

verksamhet skall inordnas i den offentliga skolan. Sveriges Skolledarförbund

hävdar: "Frågan om vem som driver en skola får inte överskugga frågan om hur

skolan drivs. Det är utbildningens innehåll och grad av måluppfyllelse som

räknas."

2. Värdegrund och mål

Kommittén anser att samma krav skall gälla för fristående och offentliga skolor

vad gäller utbildningens värdegrund och mål. En ändring i skol-lagen föreslås så

att skolans utbildning "även i övrigt väsentligen svarar mot grundskolans

värdegrund och allmänna mål". Genom denna formu-lering i lagtexten avser

kommittén att konfessionell utbildningsprofil skall vara möjlig. Att en skola

har en viss profil får inte inkräkta på sakligheten och allsidigheten i

undervisningen. Den fristående skolan skall ge kunskaper och färdigheter som

till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som

grundskolan förmedlar. Skolans verksamhet ska utformas i överensstämmelse med

demokratiska värderingar. Om skolan brister i öppenhet och insyn skall den inte

godkännas.

Majoriteten av remissinstanserna stöder kommitténs förslag att skolverk-samheten

skall baseras på de värden och mål som formulerats för den offentliga

grundskolan. Nacka kommun menar att "läroplanens allmänna mål och värdegrund

skall genomsyra all verksamhet och inte bara be-gränsas till själva

undervisningen." Handikappombudsmannen anser att vid bedömning av en skolas

värdegrund också bör beaktas de handi-kappolitiska målen om full delaktighet och

jämlikhet. BO stöder förslaget men önskar vissa tillägg. För det första bör en

uttrycklig hänvisning föras in om att den som verkar i skolan skall hindra

elever att utsätta andra för kränkande behandling. För det andra bör en regel om

elevernas rätt till inflytande över sin utbildning införas, motsvarande den som

gäller den offentliga skolan. SIH ifrågasätter förslaget då berörd

tillsynsmyndighet riskerar att hamna i tolknings-/gränsdragningsproblem kring

"när och i vilken grad en fristående skola eventuellt kan anses ha frångått

denna fundamentala värdegrund på sätt som skulle motivera sanktioner av ringa

eller grav karaktär." RHS saknar en analys kring förutsättningarna för etniska

skolor och språkskolor.

 Skolverket menar att staten inte kan ha några synpunkter på hur konfessionella

skolor låter sin "religiösa profil komma till uttryck i utbildningen, så länge

denna är förenlig med grundläggande demokratiska värderingar." Verket anser att

det är orealistiskt att utvidga kontrollen av fristående skolor till att omfatta

även bakomliggande organisationer. Vidare förordas att ordet väsentligen stryks.

I stället bör konfessionella skolors rättigheter särskilt behandlas i lagtexten.

Sveriges Kristna Fri-skoleråd anser att de fristående skolorna själva skall få

avgöra vilka värdegrunder deras undervisning och "etiska fostran" skall bygga

på. Enligt rådet kränker förslaget "en minoritet av föräldrar med en annan

religiös och filosofisk värdegrund än den som anges i Lpo 94." Rådet håller med

om att all undervisning skall vara saklig och allsidig även i konfessionella

skolor och att religionsundervisning skall bedrivas enligt läroplan och

kursplan. Även Friskolornas Riksförbund menar att förslaget kränker

religionsfriheten. Liksom Skolverket och Kammarrätten i Sunds-vall ifrågasätter

förbundet förenligheten mellan utredningen och den europeiska konventionen om

mänskliga rättigheter.

3. Elevantal

I betänkandet föreslås att en nedre gräns för antalet elever fastställs till

tolv elever. Friskolekommittén anser att en skola med för få elever inte leder

till en stimulerande miljö för samarbete, social fostran och utveck-ling. En

skola med få elever ger heller inte ett stabilt ekonomiskt underlag. Skolverket

föreslås få möjlighet att göra undantag från denna regel, då särskilda skäl

föreligger, t.ex. i utpräglad glesbygd.

Flera instanser instämmer i förslaget, bl.a. Konkurrensverket, Lärarförbundet

och Kammarrätten i Stockholm. LR tillstyrker förslaget med motiveringen att

"friskolor bör dimensioneras så att elevens val och språkval kan tillgodoses."

 Göteborgs, Örebro, Skara och Falu kommuner menar att kravet på tolv elever bör

skärpas, då ett allt för litet elevunderlag begränsar innehållet och variationen

i elevens och skolans val. Dessutom framförs att en skola med för få elever får

svårigheter med stabil ekonomi och varaktig verk-samhet. Även Uppsala kommun

anser att det bör "föreligga synnerliga skäl för godkännandet av en fristående

skola med endast 12 elever". Risken finns att undervisning i små skolor brister

i kvalitet. Länsstyrelsen i Östergötlands län instämmer och Lärarförbundet

framför att "skolan inte får vara alltför liten om den skall fungera som en

social och kulturell mötesplats." Waldorfskolefedrationen instämmer i att det är

rimligt med en minimigräns men hävdar att denna inte bör införas under de tre

första verksamhetsåren då skolan håller på att etablera sig. Flens kommun

tillför att elevantalet bör bedömas från fall till fall.

4. Lärarkompetens och skolledning

Friskolekommittén anser att kraven på lärares ämneskunskaper och peda-gogiska

erfarenhet i praktiken inte kan sättas lägre för de fristående skolorna än för

grundskolan, varför stor vikt bör fästas vid dessa krav såväl vid prövning av

ansökningar om godkännande som i tillsynen. Vidare föreslås i betänkandet att en

bestämmelse skall införas i skollagen om att det vid en fristående skola skall

finnas en person med pedagogisk insikt som företräder skolan med ett formellt

ledningsansvar.

Majoriteten av instanserna instämmer i synen på lärarkompetens. TCO är positiv

till förslaget om både kompetens och skolledning och understryker att kravet på

lärarutbildning är särskilt viktigt. LR anser att en god lärarkompetens är en

"förutsättning för att eleverna kan integreras i det svenska samhället utan

svårigheter...". SMF stöder också förslaget och betonar att det är olyckligt att

andelen lärare med pedagogisk utbildning är lägre i de fristående skolorna än i

de kommunala. Göteborgs kommun förordar att kravet på lärarkompetens

lagregleras.

 Handikappombudsmannen för fram betydelsen av skolledning och kompetent

personal för vårdnadshavare och elever med funktionsnedsättning. För dem är det

viktigt att kunna vända sig till någon när det gäller speciella behov av

anpassningar i miljön och undervisningen som en funktionsnedsättning medför.

 Waldorfskolefederationen och SFWF motsätter sig förslaget om rektor och menar

att detta premierar en hierarkisk struktur, vilket inte överens-stämmer med

Waldorfpedagogiken. I stället förordas ett tillägg att en fri-stående skola kan

företrädas av "ett begränsat antal personer".

 Kammarrätten i Sundsvall och BO menar att de krav som skall ställas på skolans

företrädare bör anges uttryckligen i lagtexten. Man anser också att

ansvarsfördelningen mellan företrädaren och huvudmannen bör belysas bättre.

5. Öppen för alla

I betänkandet föreslås att principen att en fristående skola skall vara öppen

för alla bör framgå av en uttrycklig bestämmelse i skollagen. Vidare anser

kommittén att en bestämmelse skall tas in i skollagen om att en fristående skola

inte är skyldig att ta emot en elev, om mottagandet skulle medföra betydande

organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan.

Flertalet instanser instämmer i grundprincipen att skolorna skall vara öppna för

alla, men avstyrker förslaget att en fristående skola inte skall vara skyldig

att ta emot en elev om detta leder till organisatoriska eller ekonomiska

svårigheter. Dessutom ifrågasätts om kommunen skall vara den instans som fattar

det ekonomiska beslutet i frågan.

 SIH riktar skarp kritik mot förslaget och framför att de fristående skolorna,

liksom de kommunala, måste vara förpliktigade att erbjuda utbildning på lika

villkor för alla elever, även elever som kräver extra ekonomiska resurser som

t.ex. funktionshindrade barn. "Varje inskränkning av och/eller reservation för

de rättigheter som normalt tillkommer andra kan aldrig accepteras, utan att man

gör påtagligt våld på de värdeprinciper och den ideologiska grund som det

svenska skolväsendet vilar på." Även Handikappombudsmannen är kritisk mot

förslaget och framför att handikappolitiska aspekter bör beaktas av Skolverket

när beslut om bidrag skall fattas för att undvika segregerande effekter.

Socialstyrelsen menar att förslaget kan leda till att barn med funktionsned-

sättningar får mindre möjlighet att ta del av fristående skolor. Man föreslår

att bidrag skall lämnas per barn som inte oskäligt avviker från kommunens

kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Länsstyrelsen i Östergötlands län,

Lärarförbundet, Statskontoret och RHS instämmer i kritiken att elevers valfrihet

inte bör beskäras utan även innefatta elever med särskilda behov. Den enda grund

för att vägra en elev inträde som skall tillåtas, enligt Länsstyrelsen och

Friskolornas Riksförbund, är skolans egen bedömning av möjligheterna att ta emot

eleven. Till detta ansluter sig också Skolverket som också pekar på svårigheter

som kan uppkomma när lägeskommunen skall bedöma om elevens hemkommun kan

tillgodose elevens särskilda behov på ett mer kostnadseffektivt sätt än den

fristående skolan.

 LR stöder förslaget men finner det anmärkningsvärt att kommunen själv skall

kunna göra bedömningen om vad som är kostnadseffektivt. Söder-tälje kommun

framför åsikten att diskussion huruvida en elev skall tas emot bör föras med

elevens hemkommun, inte lägeskommunen.

 Örebro kommun menar att kommun och skola skall komma överens om när skolan kan

neka en elev att börja i den fristående skolan.

6. Inträdeskrav och urvalsgrund

Kommittén föreslår att test och prov vid intagning till årskurserna 1-5 inte

skall få förekomma. I övriga årskurser skall sådana urvalsmetoder inte tillåtas

i ämnen som utgör kärnan i grundskolans utbildning. Som en följd av

öppenhetsprincipen skall endast sådana urvalsgrunder som inte sätter öppenheten

ur spel accepteras.

Majoriteten av de instanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget att

inga inträdeskrav i princip skall få förekomma.

 Kammarrätten i Stockholm ifrågasätter varför krav på viss förmåga att

tillgodogöra sig utbildning i musik eller idrott skall få förekomma, medan krav

på motsvarande förmåga att lära sig t.ex. språk inte får ställas. Skol-verket

framhåller att så länge inträdesprov i t.ex. dans och musik tillåts i kommunala

skolor årskurs 1-5 skall detta också vara möjligt i fristående skolor. Dock

instämmer verket i att intagningsprov inte skall accepteras i ämnen som svenska,

engelska och matematik, då sådana urvalsmetoder kan ha segregerande effekter.

SAF anser att skolor med speciell pro-filering skall få använda sig utav

särskilda inträdeskrav för att kunna leva upp till föräldrars och elevers

förväntningar. Göteborgs Högre Samskola menar att varje skola själv skall få

bestämma om sina intagningsregler och att dessa kan vara konstruerade på olika

sätt på olika skolor. Fryxellska skolan förordar att musik- och danstest skall

vara tillåtna och Engelska Skolans PTA att språktester skall accepteras, även i

årskurserna 1-5.

7. Beslutsordning och ansvarsfördelning

7.1 Skolverket

Kommittén anser att Skolverket även fortsättningsvis skall fatta beslut om

godkännande av fristående skolor. Byte av huvudman skall ske genom ny ansökan om

godkännande. Skolverket skall enligt förslaget också fatta beslut om rätt till

bidrag för den fristående skolan. Det skall också vara Skolverket som förklarar

rätten till bidrag förverkad. Verkets beslut om godkännande och rätt till bidrag

skall kunna överklagas i allmän förvalt-ningsdomstol.

Kommunerna ställer sig i allmänhet positiva till föreslagen beslutsordning medan

de fristående skolorna är mer kritiska. Bl.a. Norrköpings och Uppsala kommuner

anser att det nuvarande systemet "försvårar den kom-munala planeringen och

strävanden att åstadkomma en rationell skolorga-nisation" och tillstyrker därför

utredningens förslag.

 Skolverket däremot avstyrker förslaget och anser att skolor som blivit

godkända skall ha rätt till offentlig finansiering. Godkännandet av en fri-

stående skola skall enbart göras utifrån skolans kapacitet att uppfylla

nationella kvalitetskrav och inte utifrån konsekvenser för kommunal skol-

verksamhet. Bl.a. RHS, Sveriges Kristna Friskoleråd, Konkurrensverket, Sveriges

Finska Lärarförbund, Friskolornas Riksförbund och Nacka kommun anser också att

en fristående skola som godkänts av Skolverket automatiskt skall vara berättigad

till bidrag. I detta instämmer även Sverige-finska Riksförbundet och

Länsstyrelsen i Östergötlands län, som menar att det är olyckligt att kommunen

som konkurrent skall kunna utöva inflytande över detta beslut. SAF anser att en

godkänd skola skall garanteras bidrag från kommunen motsvarande vad en elev i

den kommunala skolan kostar.

 Kammarrätten i Sundsvall och Svenska Kommunförbundet anser att Skolverkets

skyldighet att besluta om en skola skall vara bidragsberättigad skall framgå av

lagtexten. Man framhåller att med nu föreslagen lagtext följer bidragsrätt med

godkännande. Vidare framhålls att Skolverkets beslut bör kunna överklagas till

länsrätten som har lägeskommunen inom sin domkrets. Kammarrätterna i Stockholm

och Sundsvall menar att det bör klargöras vem som kan överklaga olika typer av

beslut.

Svenska Kommunförbundet anför också att det ur planeringssynpunkt skall finnas

en tydlig tidsfrist inom vilken skolan senast skall vara godkänd för att

kommunens skyldighet att betala bidrag för ett visst läsår skall gälla.

7.2 Kommunens yttranderätt

Enligt betänkandet skall en bestämmelse införas i lagtexten om remiss från

Skolverket till kommunen gällande godkännande av fristående skolor. Kommittén

föreslår att lägeskommunen och övriga berörda kommuner skall beredas tillfälle

att yttra sig över ansökan. Kommunen bör i sitt yttrande framhålla lokalt

betingad kunskap om huvudmannen och dennes förutsättningar för att bedriva

skolverksamhet. Yttrandet bör även behandla elevprognosen och skolans budget.

Kommunerna ser det i allmänhet som positivt med en lagfäst yttranderätt. Svenska

Kommunförbundet välkomnar kommunens yttranderätt och beto-nar vikten av att

kommunen skall ges tillräckligt med tid för att göra de utredningar som krävs.

Linköpings kommun anser att man skall fästa stor vikt vid kommunernas yttranden

och Lunds kommun är positiv till att det kommunala medinflytandet nu skall

lagregleras. LO menar att förslaget är viktigt eftersom kommunerna måste ges

"rimliga och någorlunda långsiktiga förutsättningar att planera och genomföra

sin verksamhet."

 Övriga instanser, t.ex. Skolverket, Konkurrensverket, Kammarrätterna i

Stockholms och Sundsvalls län, Länsstyrelserna i Stockholms och Öster-götlands

län samt flertalet fristående skolor, avstyrker förslaget med motiveringen att

reglerna är oklara eller att kommunen anses få för stort inflytande.

Länsstyrelsen i Stockholms län och Konkurrensverket menar att kommunen har

dubbla roller, dels som finansiär och dels som utövare av samma verksamhet,

vilket föranleder en intressekonflikt där kommunen efter eget tycke kan avgöra

om en skola skall få etableras eller inte. Även Sverigefinska Riksförbundet

anser det vara olyckligt att "kommunernas välvilja kan vara avgörande" för

godkännandet av Sverigefinska skolor.

 Kammarrätterna i Stockholm och Sundsvall påpekar att det bör pre-ciseras vad

som menas med "berörda kommuner" för att undvika juridiska konflikter. Sveriges

Kristna Råd instämmer och framhåller att Skolverket bör ha tydliga direktiv för

hur berörda kommuners yttranden skall viktas. Skolverket menar att den lagfästa

remisskyldigheten endast skall avse lägeskommunen. Lägeskommunen skall inhämta

synpunkter från övriga kommuner om det finns behov av detta och inarbeta dessa i

sitt yttrande.

8. Bidrag

8.1 Likvärdiga ekonomiska villkor

I betänkandet föreslås att de fristående skolorna bör ges möjlighet att på lika

villkor erbjuda utbildning som är likvärdig med den som grundskolan ger.

Likvärdiga ekonomiska villkor för kommunala och fristående skolor är en

förutsättning för att alla elever och föräldrar skall ha en reell val-frihet och

inte bara ekonomiskt starka grupper. En fristående skola som godkänts och

förklarats bidragsberättigad skall tilldelas bidrag utifrån omfattningen av

skolans åtaganden och elevernas behov. Bidraget skall enligt betänkandet

beräknas på samma grunder och enligt samma principer som gäller för kommunens

egna skolor.

Majoriteten av instanserna stöder grundprincipen att de fristående skolorna

skall erhålla bidrag som är likvärdiga med de som kommunala skolor får. TCO och

Lärarförbundet anser att det föreslagna behovsrelaterade bidragssystemet tar

större hänsyn till de faktiska förhållandena än det nuvarande och att förslaget

kan leda till ett stärkt samarbete mellan kommunala och fristående skolor.

Norrköpings och Botkyrka kommuner anser det vara positivt att inte låsa fast

kommunens bidrag i schablonbelopp och menar att det föreslagna systemet tar

hänsyn till lokala kostnadsvariationer. SIH och Handikappombudsmannen stöder

tanken på ett behovsbaserat bidragssystem och framhåller att likvärdighet inte

innebär att alla elever skall ha lika mycket utan efter behov. Svenska

Kommunförbundet förordar att bidraget till fristående skolor skall fastställas

utifrån verksamhetens beräknade resursbehov, vilket bör framgå i lagtexten.

Kostnadsaspekten som kriterium är viktigt då kommunen måste få utrymme att inför

fastställandet av bidraget beakta skolans samlade kostnader.

 Länsstyrelsen i Stockholms län menar att de föreslagna bidragsgrunderna är

osäkra och oklara, vilket undergräver den förutsägbarhet och kontinuitet som

kommittén eftersträvade. SAF varnar för att kommunalt godtycke kommer att avgöra

finansieringen. Socialstyrelsen och Sveriges Kristna Råd anser att det bör

tydliggöras vilka beräkningsgrunder som gäller för kommunens bidragsgivning till

sina egna skolor. Utan ett sådant klarläggande är det svårt att veta hur

fristående skolors bidragsbehov kommer att bedömas.

 Trots att majoriteten är för likvärdiga ekonomiska förutsättningar före-

språkar ett flertal instanser någon form av minimireglering, ett schablo-niserat

bidragssystem. Det skulle enligt många fungera som en garanti i situationer då

kommun och skola inte kommer överens. Sveriges Skolledarförbund, LR och

Friskolornas Riksförbund efterlyser ett förutsägbart bidragssystem om en

fristående skola skall kunna klara sin ekonomi och planering och "minimibidrag

bör följaktligen garanteras av staten."

 Många fristående skolor instämmer i kritiken. Hillelskolan, Estniska skolan,

Sverigefinska skolan i Stockholm och Upplands Väsby samt

Waldorfskolefederationen anser att det krävs "starka garantier" för att

resurstilldelningen till en fristående skola skall ske på samma grunder och

enligt samma principer som gäller för kommunens egna skolor. Detta uppfylls bäst

genom en bestämd miniminivå på 75 eller 85%. Göteborgs Högre Samskola menar att

lägeskommunen vid beräkning av bidraget skall ge en långsiktig försäkran om

bidragets storlek för att möjliggöra kontinuitet och långsiktig planering.

 Även flera kommuner, bl.a. Örkelljunga, Höörs, Falu och Nacka kommuner,

ansluter sig till att de fristående skolorna skall garanteras ett lägsta bidrag

"så att friskolorna inte blir beroende av kommunal välvilja för sin överlevnad."

Stockholms stad anför att minimibeloppet skall kompletteras med tydliga regler

för tilläggsbidrag som skall utgå för olika typer av insatser som inte är

lagreglerade krav på fristående skolor.

 Flera instanser, bl.a. Skolverket, RHS, Kammarrätten i Stockholm och

Friskolornas Riksförbund anser att det bör finnas möjlighet för skolorna att

besvära sig över ersättningsnivån.

8.2 Lägeskommunens och hemkommunens roll

Enligt betänkandet skall en fristående skola som godkänts och förklarats

berättigad till bidrag tilldelas bidrag av den kommun där skolan är belägen.

Detta skall ske inom ramen för den treåriga elevprognosen. Kommunen skall ha

rätt till ersättning för sina kostnader från elevens hemkommun om denna är annan

än lägeskommunen.

På denna punkt är oenigheten stor och många kommuner ställer sig nega-tiva till

ansvarsfördelningen mellan läges- och hemkommunen. Svenska Kommunförbundet anser

att det är oacceptabelt att "lägeskommunen förut-sätts fungera som bank för

friskolans fordringar visavi andra kommuner". Att dessutom lägeskommunens

beräkning skulle bli normerande för andra kommuner är ett "intrång i varje

kommuns självbestämmande". I stället bör varje berörd kommun direkt lämna bidrag

till den fristående grund-skolan. För att berörda kommuner skall kunna påverka

ersättningsnivån bör lägeskommunen åläggas att samråda med berörda parter inför

bidragets fastställande. Vissa kommuner, bl.a. Nacka, Botkyrka och Upp-sala

kommuner, ifrågasätter också om lägeskommunens föreslagna be-fogenhet står i

samklang med den kommunala självbestämmanderätten. Uppsala, Örkelljunga och

Höörs kommuner förordar att bidraget skall fastställas i förhandling mellan

berörda kommuner för att minska läges-kommunens belastning samt för att

hemkommunen skall ha rätt att påverka arten av stödinsats och åtföljande

kostnader för elever med behov av särskilt stöd. Norrköpings och Flens kommuner

anser också att varje kommun skall ersätta skolan direkt men ställer sig i

övrigt positiva till förslaget att lägeskommunen skall bestämma bidragsnivå.

 Österåkers kommun m.fl. påpekar att det med det nya bidragssystemet med

ersättningsskyldighet från hemkommunen finns en risk att en effektiv kommun med

relativt låg genomsnittskostnad tvingas betala mer för elever som väljer en

fristående skola i annan kommun, än kostnaden för de elever som går i kommunens

egna skolor. Till detta ansluter sig Söder-tälje kommun som framhåller att

hemkommunens kostnader bör vara grund för ersättningen till elev som väljer en

fristående skola i annan kommun.

 Kammarrätten i Sundsvall framhåller att det bör övervägas om hem-kommunen

skall få en möjlihet att påverka och besvära sig över ersätt-ningsnivån.

8.3 Elevprognos

Kommittén föreslår att skolan med sin ansökan om godkännande redo-visar en

elevprognos för de tre första läsåren. Kommunen i vilken skolan är belägen skall

ge skolan bidrag inom ramen för den treåriga prognosen. En ökning av elevantalet

skall ske i samförstånd mellan skola och kommun. Detta är nödvändigt för att

kommunen i god tid skall kunna planera sitt utbildningsutbud.

I allmänhet ställer sig kommunerna i högre utsträckning än övriga instanser

positiva till förslaget om elevprognos. Svenska Kommunförbundet bedömer att en

majoritet av kommunerna ser en elevprognos som positiv utifrån ett

planeringsperspektiv och bl.a. Botkyrka, Linköpings och Lunds kommuner

tillstyrker förslaget. Falu kommun anser att det vore en fördel om den

fristående skolan åläggs att göra fortlöpande treårs-prognoser för elevantalet.

 Konkurrensverket m.fl. anser att det finns risk för att kommunen med-vetet

kommer att hindra fristående skolor från att utöka sin verksamhet och i stället

borde bidraget baseras på ett realistiskt beräknat elevantal för det första

året. Statskontoret påpekar att det finns uppenbara risker att prognoserna slår

fel. En för låg prognos skulle hindra skolans möjligheter att ta emot elever,

medan en för hög prognos kan leda till att läges-kommunen hävdar att

etableringen skulle få negativa konsekvenser för kommunens skolorganisation och

därmed utgöra skäl till att neka bidrag. LR menar att elevers val av skola beror

på skolans resultat och därigenom är det svårt att ge en realistisk prognos för

de första årens elevantal. Skolverket och Örkelljunga kommun instämmer i

kritiken och Läns-styrelsen i Östergötlands län anser att kravet på elevprognos

hindrar skolan från att planera verksamheten långsiktigt samtidigt som kommunen

får en oacceptabel konkurrensfördel.

 Även de fristående skolorna och förbunden knutna till dessa tar i all-mänhet

avstånd från förslaget. Bl.a. Estniska skolan, Sverigefinska skolan i Stockholm

och Sverigefinska Riksförbundet framhåller att regeln kommer att försvåra

etablerandet av fristående skolor. Waldorfskolefederationen menar att

treårsregeln ger intrycket av etableringskontroll.

8.4 Påtagliga negativa effekter

Friskolekommittén anser att skäl för att en skola skall kunna förklaras inte ha

rätt till bidrag är att etableringen av en ny bidragsberättigad skola skulle

medföra bestående kostnadsökningar som får betydande negativa konsekvenser för

andra elever i berörda kommuner eller för kommunens grundskoleverksamhet som

helhet. Kommittén anser att det bör ankomma på den berörda kommunen att påvisa

sådana eventuella konsekvenser.

I allmänhet är kommunerna positiva till förslaget, medan de fristående skolorna

är kritiska. Bl.a. Falu och Botkyrka kommuner anser det vara mycket viktigt att

kunna neka en skola bidrag med tanke på att kommunal skolverksamhet kan bli

tvungen att läggas ned till följd av etableringen av en fristående skola.

 Konkurrensverket och Skolverket anser att det inte klargjorts vad som åsyftas

med "negativa konsekvenser" vilket kan få olyckliga effekter då kommunen som

konkurrent själv ska få tolka denna innebörd och på oklara grunder inte medge

ersättning. Statskontoret, Sverigefinska Riks-förbundet och Sveriges Kristna Råd

anser också att bestämmelsen om negativa effekter måste preciseras för att

förhindra att den används god-tyckligt. LR motsätter sig förslaget med

motiveringen att en kommun, om den vill, alltid kan hitta argument att hindra en

fristående skola och SAF anser att förslaget är principiellt oacceptabelt.

 Flera fristående skolor avstyrker förslaget. Botkyrka Friskola uttrycker att

"kommunerna... fått en lagtext vilken kommer att kunna användas som ett medel

att stoppa nyetableringar av friskolor."

9. Elevavgifter

I betänkandet föreslås att en fristående skola som får offentligt bidrag inte

skall ha rätt att ta ut någon elevavgift utöver vad som accepteras i den

kommunala skolan. I verksamheten skall endast få förekomma enstaka avgifter som

kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Om en skola som får kommunalt

bidrag tar ut elevavgifter som inte anses skäliga, skall rätten till bidrag

förklaras förverkad.

Huvudparten av instanserna instämmer i förslaget under förutsättningen att de

fristående skolorna får likvärdiga ekonomiska villkor. Förslaget att avgifter

inte skall tillåtas följer naturligt av det föreslagna bidrags-systemet.

"Valfriheten kan då bli en realitet även för dem som inte har möjlighet att

betala en extra avgift för sina barns skolgång", framför Lärarförbundet.

 Svenska Kommunförbundet stöder i princip utredningen men anser att det måste

klargöras hur den fristående skolans särskilda profil skall finansieras.

Friskolornas Riksförbund anser att avgifter skall vara tillåtna för att lämna

skolan utrymme att skapa eget kapital och därmed soliditet.

 Skolverket förordar att fristående skolor som idag tar ut elevavgifter bör ha

rätt till en övergångsperiod för att kunna anpassa sig till förslaget.

10. Tillsyn/uppföljning

10.1 Skolverkets Tillsyn

Enligt betänkandet skall Skolverket ha tillsyn över att utbildningen vid de

fristående skolorna motsvarar statens krav. Denna tillsyn skall fokusera hur

skolan svarar mot skollagens och läroplanens krav samt utbildningens resultat.

Kommittén föreslår att tillsynen bör ske fr.o.m. skolans första verksamhetsår.

Tillsynen skall utformas så att större hänsyn tas till utbildningens resultat,

dvs. huruvida man uppnår målen, och mindre till formerna för utbildningen.

Majoriteten, bl.a. Svenska Kommunförbundet, SMF, Konkurrensverket, TCO samt

kommuner och fristående skolor i allmänhet, ställer sig positiva till förslaget

och instämmer i att Skolverket skall vara den instans som utövar tillsynen. Även

förslaget om tillsyn fr.o.m. skolans första verksam-hetsår får stöd. Svenska

Kommunförbundet menar att Skolverkets odelade tillsynsansvar innebär en klar

ansvarsfördelning mellan verket och kom-munerna och tydliga spelregler för

kommunerna och skolorna.

 LO understryker vikten av tillsyn och uppföljning för att garantera att den

fristående skolan inte har segregerande effekter genom t.ex. speciella

intagningsregler eller elevavgifter. Uppsala kommun framför att denna tillsyn är

särskilt viktig i invandrartäta områden för att säkerställa god undervisning i

det svenska språket.

 Skolverket understryker att det är den fristående skolan själv som har

resultatansvaret och därigenom ansvarar för att fullgöra sin egen uppfölj-ning

och utvärdering. Vidare anses att tillsynens omfattning och periodi-citet bör

bestämmas av verket. Göteborgs kommun anser att kommunen skall ansvara för

tillsynen.

10.2 Riksomfattande prov

Kommittén anser att det är av nationellt intresse att få belyst i vilken

utsträckning de fristående skolorna lever upp till läroplansmålen. Därför skall

det även i de fristående skolorna förekomma riksomfattande prov i svenska,

engelska och matematik.

Nästan samtliga remissinstanserna som yttrat sig i frågan tillstyrker att de

fristående skolorna skall delta i alla riksomfattande prov. Bl.a. Friskolor-nas

Riksförbund, Konkurrensverket, TCO, Sveriges Kristna Friskoleråd samt alla

kommuner och fristående gymnasieskolor ställer sig bakom förslaget.

Riksomfattande prov "ökar Skolverkets möjlighet att utvärdera fristående skolors

resultat på samma grund som kommunala skolors", framför LR.Skara kommun anser

att kravet på fristående skolor att delta i nationella prov och uppföljningar på

lika villkor som den kommunala skolan "är en kvalitetssäkring för båda parter".

11. Insyn/uppföljning

11.1 Kommunal insyn

För att kommunen skall kunna tilldela en godkänd och bidragsberättigad

fristående skola bidrag på samma grunder och enligt samma principer som gäller

för kommunens egna skolor, föreslås kommunen få rätt till insyn i den fristående

skolans verksamhet. Detta är en förutsättning för att kommunen skall kunna göra

en rättvis bedömning av bidragsbehovet. Genom kommunens rätt till insyn bör

möjligheterna öka för ett samarbete som kan leda till ömsesidig utveckling.

Nästan samtliga kommuner tillstyrker förslaget, medan många fristående skolor

och förbund knutna till dessa avstyrker. Svenska Kommun-förbundet välkomnar

förslaget och anser att det bör övervägas om även övriga berörda kommuner skall

få möjlighet till insyn i skolans verk-samhet. Norrköpings, Linköpings och

Uppsala kommuner anser liksom utredningen att kommunal insyn är nödvändig om

kommunen skall kunna bedöma bidragsbehovet. Botkyrka kommun menar att ett

kommunalt insynsansvar bör leda till en mer kontinuerlig tillsyn än den

Skolverket kan genomföra. Detta bör, som också Stockholms stad påpekar, i sin

tur kunna leda till förbättrade förutsättningar för samarbete mellan skola och

kommun. LO menar att insyn och tillsyn är en förutsättning för att kunna

"redovisa vad medborgarnas skattemedel används till."

 Av konkurrensskäl avstyrker flera instanser, bl.a. Länsstyrelsen i Stockholms

län, SAF och Nacka kommun, förslaget om kommunal insyn. Skolverkets tillsyn

anses vara tillräcklig. Nacka kommun anser att det enda fall som motiverar insyn

är då eventuell ersättning skall utgå för icke obligatoriska verksamheter. LR

menar att tillåta kommunal insyn vore för skolan ett "kommunalt förmyndarskap",

som inte gynnar utvecklingen av alternativ till den kommunala skolan.

Länsstyrelsen i Östergötlands län menar att kommunen med det föreslagna systemet

får en oacceptabel konkurrensfördel gentemot fristående skolor och att detta

förefaller strida mot konkurrensrätten. Waldorfskolefederationen menar att

risken finns att den pedagogiska särarten underordnas ekonomiska överväganden.

Kam-marrätten i Stockholm anser att det bör framkomma hur långt insynen sträcker

sig med tanke på det konkurrensförhållande som föreligger mel-lan fristående

skola och kommun.

11.2 Kommunal uppföljning och utvärdering

I betänkandet föreslås att en fristående skola som får offentligt stöd skall

vara skyldig att delta i uppföljning och utvärdering i den omfattning som

kommunen anser erforderlig.

Det är främst kommunerna som ställer sig positiva till förslaget. Bl.a. Höörs,

Norrköpings och Uppsala kommuner anser att uppföljning är nöd-vändig för att

utveckla samarbetet mellan de fristående och kommunala skolorna.

 De fristående skolorna är negativa till förslaget, vilket även andra instanser

är. Konkurrensverket och Länsstyrelsen i Stockholms län anser att förslaget inte

uppfyller kravet på konkurrensneutralitet och rättsäkerhet för olika skolor. I

stället föreslås att kommunen och fristående skola kom-mer överens om

uppföljningens inriktning och omfattning. Flera instanser bl.a. Skolverket, LR

och Länsstyrelsen i Östergötlands län menar att skolans deltagande i kommunens

uppföljning och utvärdering skall vara frivillig. Svenska Kommunförbundet

instämmer i detta och avstyrker ock-så förslaget bl.a. med motiveringen att "ett

lagfäst tvång" inte främjar samarbete mellan parterna.

12. Sekretess

Friskolekommittén föreslår att en bestämmelse om tystnadsplikt, mot-svarande den

som finns i lagen om entrepenadförhållanden inom skolan, införs för personal vid

fristående skolor.

Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan stöder utredningens förslag om

sekretess. De flesta är överens om att uppgifter om elevers personliga

förhållanden som framkommit på ett eller annat sätt skall skyddas av sekretess.

 Kammarrätten i Stockholm anser att det ter sig följdriktigt att även fri-

stående skolor skall omfattas av tystnadsplikt men påpekar att den före-slagna

paragrafen inte helt överensstämmer med den s.k. skolsekretessen i

sekretesslagen. Därför förordas att det bör undersökas i vad mån sekre-

tessbehovet behöver tillgodoses i skollagen för att undvika skillnader mellan

kommunala och fristående skolor.

13. Övriga frågor

BO, Lunds och Simrishamns kommuner framför åsikten att fristående skolor skall,

liksom det offentliga skolväsendet, vara skyldiga att anordna skolhälsovård

enligt skollagens 14 kap.

 Utbildningsförvaltningen/Invandrarundervisningen i Botkyrka kommun anser att

skollagens reglering om hemspråksundervisning och läroplanens mål om aktiv

tvåspråkighet skall gälla även fristående skolor. Således förespråkas att

fristående skolor skall vara skyldiga att ordna hemspråks-undervisning.

 HAO-förbunden påpekar problematiken kring elever som byter skola under

läsåret. Att som idag förlora ersättningen för elever som slutar res-pektive

inte erhålla bidrag för elever som tillkommer under läsåret skapar otrygghet.

 Med hänvisning till finska språkets särställning och minoritetsstatus föreslår

Sverigefinska Riksförbundet att det stiftas en lag angående Sverigefinska

skolors verksamhet.

Friskolornas Riksförbund och Falu kommun lyfter frågan om integrerade fritidshem

och bidragen till dessa och anser att denna fråga bör belysas i samband med

översynen av bestämmelserna för fristående skolor.

 Handikappombudsmannen framhåller att reglerna om bidrag till sär-skolorna inte

analyserats i betänkandet. Detta är olyckligt med tanke på att särskolorna är

betydligt mer resurskrävande än grundskolan.

Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Fristående gymnasieskolor

(SOU 1995:113)

Remissinstanser

Remissyttranden har inkommit från Socialstyrelsen, Handikappombudsmannen,

Barnombudsmannen (BO), Statskontoret, Riksrevisionsverket (RRV), Statens

skolverk, Statens Institut för Handikappfrågor i skolan (SIH), Centrala

studiestödsnämnden (CSN), Konkurrensverket, Kammarrätten i Stockholm,

Kammarrätten i Sundsvall, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i

Östergötlands län, Stockholms stad, Haninge kommun, Nacka kommun, Sollentuna

kommun, Södertälje kommun, Österåkers kommun, Norrtälje kommun, Uppsala kommun,

Norrköpings kommun, Söderköpings kommun, Malmö kommun, Vellinge kommun, Höörs

kommun, Båstad kommun, Göteborgs kommun, Partille kommun, Mölndals kommun,

Storfors kommun, Örebro kommun, Västerås kommun, Hallstahammars kommun, Umeå

kommun, Bjurholms kommun, Stockholms läns landsting, Svenska Kommunförbundet,

Landstingsförbundet, Elevorganisationen i Sverige, Sveriges Skolledarförbund,

Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund (LR), Landsorganisationen i Sverige (LO),

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Sveriges Akademikers

Centralorganisation (SACO), Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF), Riksförbundet

Hem och Skola (RHS), Friskolornas Riksförbund, Sveriges Kristna Råd, Sveriges

Kristna Friskoleråd, Waldorfskolefederationen, Svenska Montessoriförbundet

(SMF), Apelrydsskolan i Båstad, Göteborgs Högre Samskola, Johannes Hedbergskolan

i Helsingborg, KCS Kristna Gymnasium i Höör och ABB Industrigymnasium i

Västerås.

 Dessutom har yttranden inkommit från Uppsala universitet, Vackstanäs-

gymnasiet, Stockholms Handelskammare, Fria Gymnasieskolan i Haninge, Sigrid

Rudebecks Gymnasium och Tjänsteföretagens Arbetsgivarförbund (HAO-förbunden).

1.1 Långsiktighet och stabilitet

Syftet med en regeländring är att skapa långsiktiga och stabila regler för

fristående gymnasieskolor så att dessa får samma möjlighet som den offentliga

gymnasieskolan att på lika villkor erbjuda likvärdig utbildning.

Majoriteten av instanserna håller med om att det är viktigt med lång-siktiga och

stabila regler. Lärarförbundet och Konkurrensverket ställer sig positiva till

utredningens syfte att skapa stabila regler, vilket är en förut-sättning för att

fristående skolor skall garanteras rättssäkerhet och kunna verka på lika villkor

som kommunala skolor. Svenska Kommunförbundet anser att förslaget är ett steg

mot långsiktiga lösningar som underlättar kommuners och skolors planering. Dock

saknar förbundet en harmoni-sering av reglerna mellan fristående grund- och

gymnasieskolor.

 Länsstyrelsen i Stockholms län och Östergötlands län betonar vikten av att

skapa stabila regler för de fristående skolorna, men menar att utred-ningen inte

lever upp till detta syfte utan snarare försvårar fristående skolors etablering

och överlevnad. Utredningen anses ta sin utgångspunkt i kommunernas

planeringssituation i stället för att fokusera elevernas val-frihet och

skolväsendets mångfald och variation.

1.2 Komplement eller konkurrens?

Fristående gymnasieskolor ökar mångfalden inom skolväsendet som tillsammans med

det offentliga skolväsendet skall tillgodose elevernas behov och önskemål. De

fristående skolorna skall fungera som komplement till den kommunala

gymnasieskolan.

När det gäller den fristående gymnasieskolans ställning gentemot kom-munen och

det offentliga skolväsendet går åsikterna isär. Länsstyrelsen i Stockholms län

och Konkurrensverket anser att de fristående skolorna ofta ses som konkurrenter

av kommunerna. Därför finns risk att kommuner med dålig ekonomi gynnar sina egna

skolor framför de fristående skolorna.

 SACO, SAF och Stockholms Handelskammare anser att skolor med olika huvudmän

ger mångfald i utbildningen och skapar en nyttig konkurrenssituation som leder

till allmän kvalitetshöjning. Friskolornas Riksförbund och Stockholms stad

framhåller att fristående skolor är en plats för nytänkande och pedagogiskt

utvecklingsarbete, vilket på sikt kommer alla skolor och elever till del.

Elevorganisationen i Sverige anser tvärtom att de fristående skolorna är ett hot

och framför att kompletterande verksamhet skall inordnas i den offentliga

skolan.

 Flera fristående gymnasieskolor påpekar att skolorna är ett komplement och en

resurs. ABB Industrigymnasium anser att skolan ger inspiration till förnyelse av

andra skolors arbetssätt och att samarbete mellan olika gymnasieskolor är

positivt för alla parter.

2. Värdegrund och mål

I betänkandet föreslås ett tillägg i skollagen att "skolans utbildning även i

övrigt väsentligen svarar mot gymnasieskolans värdegrund och allmänna mål". Lika

höga krav skall ställas på de fristående gymnasieskolorna som på den offentliga

gymnasieskolan beträffande de allmänna mål och den värdegrund som uttrycks i

läroplanen. Det skall vara möjligt att bedriva konfessionell skolverksamhet och

samtidigt svara mot läroplanens krav på allsidighet och saklighet.

Flertalet remissinstanser stöder utredaren på denna punkt. LR anser att

förslaget "svarar mot de höga krav samhället måste ställa på kvaliteten i

utbildningen i de kommunala skolorna och kan ses som en naturlig

konsekvensändring". Även TCO, Lärarförbundet och Haninge kommun tillstyrker och

menar att det är viktigt att regelsystemet tydligt ger uttryck för att de

fristående skolorna inte får verka segregerande. BO saknar "en uttrycklig regel

som slår fast elevernas rätt till inflytande över sin utbildning även i de

fristående gymnasieskolorna". Handikappombuds-mannen framhåller att de

handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet är en del av skolans

värdegrund och att dessa särskilt bör be-aktas vid beslut om godkännande. SIH

framhåller att tillsynsmyndigheten kan hamna i svåra tolknings- och

gränsdragningsproblem när en skola kan anses ha frångått gymnasieskolans

värdegrund i "väsentlig grad". Skolverket m.fl. förordar att ordet väsentligen

stryks och att det istället klart skall framgå i lagtexten att konfessionellt

präglad undervisning kan bedrivas.

 Friskolornas Riksförbund avstyrker förslaget och anser att fristående

gymnasieskolor själva skall få avgöra på vilka värdegrunder deras undervisning

och "etiska fostran" skall bygga. Även Sveriges Kristna Friskoleråd anser att

fristående skolor själva skall ha rätt att välja vilka värden man ansluter sig

till och kräver att begreppet värdegrund definieras. KCS Kristna Skola

ifrågasätter förenligheten mellan utred-ningen och den europeiska konventionen

om mänskliga rättigheter.

3. Betyg/Intyg

Utredaren anser att kravet på att eleverna skall få betyg över utbildningen

enligt nu gällande principer skall finnas kvar. Betygen skall vara kurs- och

målrelaterade för att kunna jämföras med dem som ges i offentlig gymnasieskola.

Skolor som tillämpar andra bedömningsformer än betyg under elevens studietid,

skall utfärda ett slutbetyg enligt de principer som gäller för det offentliga

skolväsendet. Slutbetyget skall ej kunna ersättas med intyg.

Många instanser ställer sig positiva till förslaget, t.ex. Friskolornas

Riksförbund, LR och Svenska Kommunförbundet samt vissa kommuner och fristående

gymnasieskolor. LR, Norrköpings och Umeå kommuner menar att jämförbara betyg är

ett rättvisekrav ur elevens synvinkel med tanke på att konkurrens råder om

platser i högre utbildning. Skolverket avstyrker

förslaget för att det verkar inskränkande på gymnasieskolans frihet, eftersom

skolan "tvingas att följa de av Skolverket fastställda betygskriterierna och

därmed också de fastlagda kursplanerna". Verket anser att ett väl utformat intyg

även fortsättningsvis kan garantera eleverna en jämförbarhet med betyg från den

offentliga gymnasieskolan. Även Waldorfskolefederationen menar att en fristående

skola bör ha frihet att utforma egna principer för betygsättning såväl under som

vid slutet av skoltiden. När elev och målsman väljer skola skall dessa

informeras om betygssystemet och därefter själva dra slutsatser av de eventuella

negativa effekter som skolans bedömningssätt kan leda till. Elevorganisationen i

Sverige avstyrker också förslaget med motiveringen att betyg överhuvudtaget är

negativt och att intyg om avklarad kurs borde ersätta betyg också inom det

offentliga skolväsendet.

 Kammarrätten i Sundsvall framhåller att det föreslagna kravet på slut-betyg

även i den fristående gymnasieskolan bör komma till uttryck i lag-texten.

4. Lärarkompetens och skolledning

4.1 Lärarkompetens

Utredaren anser att kravet på lärares ämneskompetens och pedagogiska förmåga

inte bör sättas lägre för de fristående skolorna än för de kommu-nala. Utredaren

föreslår inte någon ändring av kravet på lärarkompetens.

Majoriteten av de instanser som yttrat sig i frågan ställer sig positiva till

detta synsätt. Bl.a. Skolverket, TCO, Lärarförbundet och ett antal kommuner

betonar att den offentliga gymnasieskolans kompetensbestämmelser bör gälla även

de fristående gymnasieskolorna. Handikappombudsmannen instämmer och för fram

betydelsen av skolledning och kompetent personal för elever med

funktionsnedsättning. SIH understryker vikten av tillsynsmyndighetens ansvar att

"optimalt verka för att fria gymnasieskolor ska ha välutbildade, kompetenta

lärarkrafter till sin verksamhet".

 SAF delar uppfattningen att fristående skolor skall ha kompetenta lärare, men

anser inte att denna kompetens måste vara förvärvad genom formell

lärarutbildning. För de yrkesinriktade delarna av utbildningen skall det räcka

med att lärarna har egen erfarenhet av yrket och det skall inte krävas någon

formellt förvärvad pedagogisk förmåga, vilket även Friskolornas Riksförbund och

Sveriges Kristna Friskoleråd instämmer i. Stockholms Handelskammare framför att

"reell kompetens är betydelsefullare än formella meriter. Att alltid ge

företräde till de lärare som har längst formell utbildning är en form av

skråtänkande, och mer en räddningsplanka för mindre lämpliga lärare än ett stöd

för skolans kvalitet".

4.2 Skolledning

Utredaren föreslår att det i fristående skolors ledningsorganisation skall

finnas en rektor som har det övergripande ansvaret för skolans verksam-het och

som är ytterst ansvarig gentemot elever och föräldrar.

Förslaget om skolledning får stöd av flertalet remissinstanser, bl.a. Fri-

skolornas Riksförbund, TCO, LR, Lärarförbundet samt de flesta kommunerna och

fristående gymnasieskolorna. Österåkers kommun anser att kravet på skolledning

bör lagregleras. ABB Industrigymnasium ifrågasätter benämningen "rektor" och

förespråkar istället att företrädaren benämns "skolledare". Mölndals kommun

anför att rektorsansvaret skall åligga en person, inte ett kollektiv, medan

Waldorfskolefederationen och Stockholms stad föreslår att skolledningen skall

kunna utgöras av ett begränsat antal personer.

 Kammarrätten i Sundsvall efterlyser en precisering av vilka krav som skall

ställas på och vilka kvaliteter som skall finnas hos en rektor. Vidare föreslår

man att ansvarsförhållandet mellan rektor och huvudman klargörs.

5. Inträdeskrav och urvalsgrund

De regler som gäller för den offentliga gymnasieskolan skall också i princip

gälla för fristående gymnasieskolor. Kravet på öppenhet innebär att några

särskilda intagningsvillkor som regel inte kan tillåtas. Test och intagningsprov

får generellt inte användas om det inte gäller områden som kräver speciella

förutsättningar som inte återspeglas i elevens grundskolebetyg. Utredaren

föreslår ingen ändring av nuvarande principer.

På denna punkt går åsikterna isär. Majoriteten stöder grundprincipen om

öppenhet, t.ex. Kammarrätten i Stockholm som förordar att öppenhets-principen

skall lagfästas. SIH, Statskontoret och Skolverket framför åsikten att även

fristående gymnasieskolor måste ha tydliga förpliktelser att bereda plats för

funktionshindrade och att ekonomiska konsekvenser inte får utgöra argument för

att neka sådana elever plats.

 Många instanser menar att intagningsprov måste tillåtas till speciella utbild-

ningar där särskilda kvalifikationer krävs. Flera kommuner förespråkar att

intagningstester skall vara tillåtna i undantagsfall, t.ex. till estetiska

utbildningar. Örebro kommun poängterar dock att urvalskriterier kan tendera att

snedvrida intagningen så att en oönskad konkurrens på ojämlika villkor uppstår.

 Friskolornas Riksförbund, SAF och Stockholms Handelskammare fram-håller att

intagningstester är ett sätt för skolan att utifrån sin utbildnings-profil få

undervisningsgrupper som är anpassade att tillgodogöra sig undervisningen. SAF

betonar att detta är speciellt viktigt för företagsskolor där "elever som inte

skulle kommit in på betyg kan ha praktiska och personlighetsmässiga

förutsättningar som gör att de kommer med i ett urval tack vare goda resultat i

test och antagningsintervjuer". Detta synsätt får också stöd från ABB

Industrigymnasium som menar att ett urval enbart baserat på betyg slår hårt

först och främst mot eleven. Elevorganisationen i Sverige påpekar att även

betygen föranleder segregation och att in-tagningsprov av den anledningen inte

kan förbjudas.

6. Beslutsordning

6.1 Skolverket

I betänkandet föreslås att Skolverket skall fatta beslut om en fristående

gymnasieskola skall förklaras berättigad till bidrag. Detta beslut skall avse

ett visst antal elever. Ansökan skall lämnas direkt till Skolverket som inhämtar

kommunernas yttranden. Skolverket skall även besluta om att återkalla rätten

till bidrag. Länsstyrelsernas ansvar upphör. Skolverkets beslut skall kunna

överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

Flertalet instanser ställer sig bakom utredarens förslag. Friskolornas

Riksförbund anser att Skolverkets ansvar för tillståndsgivning ligger i linje

med att fristående skolor skall ha förutsägbara och fasta spelregler.

Kammarrätterna i Sundsvall och Stockholm tillstyrker förslaget, då Skol-verket

redan har att ta ställning till motsvarande frågor för fristående skolor på

grundskolenivå. LR och Länsstyrelserna i Stockholms och Östergötlands län finner

den föreslagna ordningen enklare och mindre krånglig än den nuvarande. Även TCO

tillstyrker förslaget liksom Konkurrensverket som välkomnar "den föreslagna

förenklingen av de administrativa rutinerna..." Skolverket påpekar att förslaget

för verkets del kommer att medföra ökade kostnader.

 Såväl kommunerna som de fristående gymnasieskolorna är i allmänhet positiva

till förslaget. Svenska Kommunförbundet framför att det bör finnas en tidsfrist

inom vilken skolan senast skall förklaras bidragsberättigad för att kommunernas

skyldighet att ge bidrag skall gälla.

 Ett fåtal instanser avstyrker förslaget. Vackstanäsgymnasiet och Örebro kommun

anser att beslutsrätten skall kvarligga hos regeringen, då det är tveksamt att

ett ämbetsverk utan politisk ledning skall kunna överpröva kommunernas politiska

bedömningar.

 Kammarrätten i Sundsvall anser att besvärsbestämmelsen bör ses över i sin

helhet.

6.2 Elevantal

Avvikelser från det beräknade elevantalet får inte göras utan Skolverkets

beslut. Om kommun och skola är överens om eventuell utökning skall detta anmälas

till Skolverket för att ett nytt beslut skall kunna utfärdas. Om kommun och

skola inte kommer överens skall ny ansökan lämnas till Skolverket i vanlig

ordning.

Majoriteten av de kommuner som yttrat sig i frågan tillstyrker utredningens

förslag och Svenska Kommunförbundet framför att regeln om elevprognos för

fristående grundskolor även bör gälla fristående gymnasieskolor.

 Flertalet övriga instanser avstyrker förslaget. SAF och Friskolornas

Riksförbund menar att de fristående skolorna fritt skall få utvidga sin

verksamhet utifrån elevtillströmningen och vad som är praktiskt möjligt.

Sveriges Kristna Friskoleråd och Länsstyrelsen i Östergötlands län anför att

valfriheten förutsätter att inte bara ett begränsat antal elever och föräldrar

skall ha rätt att välja. Skolledarförbundet anser att konstruktionen är

"stelbent" och menar att framgångsrika skolor inte skall förbehållas ett fåtal.

LR poängterar att en skola inte redan från början kan uppskatta antalet elever,

eftersom valet av skola baseras på hur väl skolan lyckats profilera sig och

skapat ett gott rykte. Konkurrensverket påtalar att förslaget innebär att

kommunen i hög grad får styra skolans utveckling, vilket inte sammanfaller med

principen om lika villkor.

 De fristående gymnasieskolorna är kritiska mot förslaget. Vackstanäsgymnasiet

och Apelrydsskolan framför att om utbildningen efterfrågas av fler elever än vad

som tidigare uppgivits, skall det finnas möjlighet för skolan att växa i takt

med denna efterfrågan. ABB Industrigymnasium framhåller att en låsning av

elevantalet torde vara hämmande för skolor-nas utveckling och uttrycker att "en

bra skola får det antal elever den förtjänar".

6.3 Kommunens yttranderätt

Lägeskommunen skall yttra sig över de effekter den fristående skolan kan ha på

den offentliga gymnasieskolan och på kommunens ekonomi samt inhämta närliggande

kommuners yttranden och i vissa fall landstingets åsikt. Bedömningen skall bl.a.

grundas på elevantalet vid fullt utbyggd organisation.

Kommunerna ser det i allmänhet som positivt att kommunen skall yttra sig över

etableringen av en fristående skola. Svenska Kommunförbundet välkomnar förslaget

och betonar vikten av att kommunen skall ges tillräckligt med tid för att göra

de utredningar som krävs. Partille kommun anser att det är viktigt att samtliga

berörda kommuner får yttra sig och föreslår att, i det fall det finns ett

regionalt organ som beslutar om gymnasieplaneringen i regionen, skall detta

organ ta in medlemskommunernas synpunkter och avge ett yttrande. Sveriges

Kristna Råd betonar att det är kommunen som har lokal och informell kännedom om

vilka värderingar som faktiskt ligger till grund för en ansökan. Skolverket

anser att en tidsgräns för kommunens yttrande bör lagregleras för att

säkerställa att verkets handläggning inte fördröjs.

 Andra instanser är starkt kritiska till förslaget. SAF och Friskolornas

Riksförbund menar att det ur konkurrenssynpunkt är olämpligt att kom-munen skall

yttra sig över konkurrerande verksamhet då kommunen kan ha intresse av att

begränsa konkurrensen. LR anser att det är att "uppmuntra till destruktivt

revirtänkande att föreslå att omkringliggande kommuner och i förekommande fall

landstingen ska ha rätt att yttra sig om lämpligheten av en friskoleetablering".

Sollentuna, Umeå och Örebro kommuner framför att Skolverket som beslutande

myndighet bör ansvara för att från berörda kommuner inhämta yttranden bland

vilka lägeskommunens skall väga tyngst.

 Kammarrätten i Stockholm anför att reglerna för kommunens yttranderätt och vad

denna rätt innebär bör framgå av författningsförslaget.

7. Bidrag

7.1 Likvärdiga ekonomiska villkor/ersättningsnivå

Utredaren anser att fristående gymnasieskolor bör ges möjlighet att på lika

villkor erbjuda utbildning som är likvärdig med den som offentliga

gymnasieskolan ger. Bidragsnivån skall fastställas i första hand i överens-

kommelse mellan kommun och fristående gymnasieskola. Om kommunen och skolan inte

kommer överens skall bidraget beräknas med utgångspunkt från skolans faktiska

kostnader, baserat på skolans åtagande och elevernas behov. Beräkningen skall

ske på samma grunder och enligt samma principer som kommunen tillämpar i fråga

om kostnader för elever som går i ett motsvarande program i en kommunal skola.

Många remissinstanser stöder själva grundprincipen att fristående gymnasieskolor

skall erhålla bidrag som är likvärdiga med dem som kommunala skolor får.

Landstingsförbundet och Statskontoret tillstyrker förslaget med motiveringen att

detta motverkar segregation och ökar valfriheten. TCO och Lärarförbundet anser

att det föreslagna bidragssystemet tar större hänsyn till de faktiska

förhållandena än det nuvarande.

 Kommunernas åsikter i frågan går isär. I allmänhet stöder kommunerna förslaget

att bidraget skall bestämmas genom en överenskommelse, men de motsätter sig att

ersätta de faktiska kostnaderna om överenskommelse inte nås. Svenska

Kommunförbundet tycker att det är bra att det föreslagna systemet med

förhandlingar, till skillnad mot ett schabloniserat system, ger kommunerna

möjlighet att påverka kostnadsutvecklingen. Förbundet anser också att begreppet

"faktiska kostnader" bör ersättas av "beräknade kostnader", vilket också skulle

medföra en omarbetning av lagtexten. Göteborgs och Västerås kommuner anser att

skolan skall ersättas utifrån en jämförelse med motsvarande program i kommunens

skola, vilket minskar risken för att kostnaderna för elevens hemkommun blir

oacceptabelt höga när en fristående gymnasieskola etableras. Flera kommuner,

t.ex. Stockholms stad och Örebro,Vellinge och Nacka kommuner förordar att

nationellt föreskrivna belopp även fortsättningsvis skall gälla för att under-

lätta överläggningarna mellan kommun och skola och för att minska risken att

skolans faktiska kostnader blir orimligt höga.

 Konkurrensverket anför att det föreslagna systemet måste kompletteras med

klara beräkningsanvisningar för att undvika godtyckligt bestämda bidragsnivåer.

RHS kräver att kommunerna skall redovisa sina beräknings-grunder för att undvika

tolkningstvister. Med oro för osäkra förutsättningar och godtycke förespråkar

flera instanser att den fristående gymnasieskolan skall garanteras ett

minimibelopp. SAF anser att det är skolans faktiska kostnader som skall

ersättas, men föreslår att regeringen skall fastställa programvisa bidragsnivåer

till fristående gymnasieskolor som en sorts garanti. LR, Länsstyrelsen i

Östergötlands län och Sveriges Kristna Råd uttrycker att nationellt föreskrivna

belopp måste finnas kvar "eftersom risken annars är stor att de fristående

skolorna missgynnas vid överenskommelser om bidrag".

 Flera fristående gymnasieskolor och förbund knutna till dessa förespråkar

också någon form av minimibelopp. Friskolornas Riksförbund, Apelrydsskolan, Fria

Gymnasieskolan i Haninge, Johannes Hedbergskolan och KCS Kristna Skola anser att

nationellt föreskrivna belopp är nöd-vändiga för skolornas långsiktiga

planering, i de fall överenskommelse inte kan nås. Flera skolor påpekar att de

har kostnader för t.ex. moms och pensionsavgifter som den offentliga skolan inte

har och att särskild hän-syn till dessa kostnader bör tas vid beräkning av

ersättningsnivå.

 Några instanser, bl.a. Konkurrensverket, Waldorfskolefederationen, Apel-

rydsskolan och Friskolornas Riksförbund, understryker vikten av att skolan bör

ges särskild besvärsmöjlighet över kommunens beslut om er-sättning.

7.2 Lägeskommunens och hemkommunens roll

Lägeskommunen skall svara för överläggningarna med den fristående skolan och

därmed fastställa bidragsnivån för samtliga elever i skolan. Lägeskommunen skall

bedöma om skolans kostnader är rimliga i för-hållande till ändamålen. En

fristående gymnasieskola som förklarats berättigad till offentligt stöd skall få

bidrag från elevens hemkommun.

Många kommuner är kritiska mot rollfördelningen mellan läges- och hemkommun.

Svenska Kommunförbundet menar att lägeskommunens normerande bidragsberäkning är

ett intrång i varje kommuns självbestämmanderätt och understryker därför vikten

av att lägeskommunen skall samråda med övriga berörda kommuner inför

fastställandet av bidragsnivån. Även flera kommuner, bl.a. Norrköpings,

Norrtälje och Söderköpings kommuner, anser att utredningen är ett "ingrepp i det

kommunala självbestämmandet" och att varje berörd kommun måste ha rätt att

förhandla om bidraget. Förslaget skulle kunna föranleda tvister mellan kommuner

som gör olika bedömningar av t.ex. elevers särskilda behov. Haninge kommun

framför att det finns risk för att resurssvaga kommuner, genom den

interkommunala ersättningen, tvingas betala relativt höga bidrag till

resursstarka kommuner och föreslår därför att ersättningen skall följa kostnaden

för motsvarande utbildning i hemkommunen.

 De fristående skolornas åsikter i frågan skiljer sig åt. KCS Kristna Skola

anser att skolan själv måste få föra sin talan i bidragsförhandlingarna med

berörda kommuner. Johannes Hedbergskolan påpekar att en av lägeskommunen

fastställd ersättningsnivå kommer att variera med aktuell politisk majoritet.

Bl.a. Göteborgs Högre Samskola, Sigrid Rudebecks Gymnasium samt SMF förespråkar

att om man inte kommer överens om annat, skall bidraget beräknas med

utgångspunkt från lägeskommunens kostnader för samma eller motsvarande

utbildning. Om kommunen inte har utbildningen, skall jämförelse göras med annan

lägeskommun.

 Kammarrätten i Sundsvall framhåller att det bör övervägas om hem-kommunen

skall få en möjlighet att påverka och besvära sig över bidrags-nivån.

7.3 Påtagliga negativa effekter

Om den fristående gymnasieskolan bevisligen kan få påtagliga negativa följder

för den offentliga gymnasieskolan skall en fristående skola inte förklaras

bidragsberättigad. Bevisbördan skall ligga hos kommunen. Nuvarande föreskrift i

skollagen skall enligt utredaren finnas kvar oför-ändrad.

Majoriteten av de kommuner som yttrat sig i frågan ställer sig positiva till

förslaget, medan flertalet fristående skolor och förbund knutna till dessa är

negativa. Bl.a. Mölndals och Söderköpings kommuner tillstyrker utred-ningens

förslag och Örebro kommun menar att det är viktigt att inte bara se till de

ekonomiska konsekvenserna utan också till de kvalitativa följderna. Även TCO,

LO, Lärarförbundet och Elevorganisationen i Sverige ställer sig positiva till

förslaget och anser att kommunens yttranderätt om skolans effekter är rimlig,

eftersom kommunen har ansvar för den lokala utbildningssituationen.

 Konkurrensverket, Statskontoret, RHS och ABB Industrigymnasium anser att

bestämmelsen om negativa effekter måste preciseras då frågan annars riskerar att

bli föremål för kommunalt godtycke. Skolverket anser att det framstår som näst

intill omöjligt att bedöma huruvida en skolas etablering kan anses leda till

"betydande negativa följder", varför sådana aspekter inte bör beaktas. Även

Länsstyrelsen i Östergötlands län och Sveriges Kristna Råd avstyrker att

kommunens yttrande skall avse effekter på den kommunala ekonomin.

 RRV framhåller att kommunerna med föreslagen regel medvetet kan motverka och

hindra fristående skolors verksamhet och KCS Kristna Skola menar att

bidragsfrågan riskerar att styras av vilken ekonomisk situation som råder i

kommunen. Friskolornas Riksförbund anför att en fristående skola i princip

aldrig kan medföra negativa konsekvenser för eleverna, eftersom programutbudet

ökar och därmed också valfriheten.

8. Elevavgifter

Avgifter skall i princip endast medges för särskilda kostnader som föranleds av

skolans profil i undervisningshänseende. En förutsättning är att avgiften inte

leder till segregerande effekter. Utredaren föreslår inga ändringar av nuvarande

begränsningar av skolans rätt att ta ut elev-avgifter.

Flertalet instanser ställer sig positiva till grundprincipen att utbildning

skall vara kostnadsfri för eleverna, men anser liksom utredningen att vissa

avgifter skall kunna medges i undervisningshänseende. TCO och Lärar-förbundet

instämmer i att fristående skolor i princip skall vara avgiftsfria och LR menar

att avgiftsbegränsningen aktivt bör motverka tendenser till segregering.

 Friskolornas Riksförbund betonar vikten av att utbildningar inom en frivillig

skolform inte behöver vara kostnadsfria. Bl.a. SMF och Sigrid Rudebecks

Gymnasium anser att en fristående gymnasieskola skall vara berättigad att ta ut

elevavgifter som är rimliga och skäliga med anledning av skolans profil eller

när kommunens bidrag inte täcker de nödvändiga kostnaderna. Stockholms

Handelskammare framför att det är viktigt för fristående skolor att få ta ut

mindre elevavgifter för att bygga upp ekonomiska reserver.

 Elevorganisationen i Sverige riktar skarp kritik mot förslaget och fram-håller

att det ur demokratisynvinkel är fel att offentligt finansierade skolor skall

tillåtas ta ut elevavgifter.

9. Tillsyn/uppföljning

Utredaren föreslår att Skolverket även fortsättningsvis skall ha ett huvudansvar

för tillsynen, vilken skall fokusera på huruvida verksamheten vid de fristående

gymnasieskolorna svarar mot de statliga kraven. Skolan skall som hittills vara

skyldig att delta i den nationella uppföljningen och utvärderingen.

I det närmaste samtliga remissinstanser verkar vara nöjda med den tillsyn som

Skolverket utövar och ställer sig därför positiva till förslaget att Skolverket

även fortsättningsvis skall ansvara för tillsyn samt nationell uppföljning och

utvärdering.

 Svenska Kommunförbundet menar att Skolverkets odelade tillsynsansvar innebär

en klar ansvarsfördelning mellan verket och kommunerna samt tydliga spelregler

för kommunerna och skolorna. Lärarförbundet och LR anser att tillsynen och

uppföljningen är naturlig och nödvändig för kvalitetssäkringens skull, eftersom

de fristående skolorna skall ge en utbildning som är likvärdig med den som ges i

det offentliga skolväsendet. Även Friskolornas Riksförbund och Sveriges Kristna

Friskoleråd är positiva till Skolverkets tillsyn, men påpekar att verket på ett

annat sätt än vad som sker idag bör präglas av mål- och resultatstyrning.

 Såväl kommunerna som de fristående gymnasieskolorna tillstyrker förslaget.

Vackstanäsgymnasiet uttrycker att "Skolverket har kompetens, resurser och en

samlad överblick över utbildningen i landet" vilket borgar för en god och

objektiv kvalitetskontroll.

10. Insyn/uppföljning

10.1 Kommunal insyn

I betänkandet föreslås att lägeskommunen skall ha rätt till insyn i den

fristående skolans verksamhet för att kunna göra en rättvis bedömning av skolans

bidragsbehov. Kommunen bör också ha denna rätt för att fortlöpande kunna bilda

sig en uppfattning om hur verksamheten bedrivs och utvecklas i relation till

förhållandena i den kommunala skolan. Om kommunen finner anledning att

ifrågasätta verksamheten, skall kommunen kunna anmäla detta till Skolverket.

Kommunerna är i huvudsak positiva till förslaget, medan övriga instanser är mer

kritiska. Svenska Kommunförbundet välkomnar förslaget och anser att det bör

övervägas om även övriga berörda kommuner skall få möjlig-het till insyn i

skolans verksamhet. Bl.a. Uppsala, Göteborgs och Partille kommuner stöder

förslaget och framför att detta underlättar kommunens uppgift att bedöma vilka

faktiska kostnader skolan har samt lägger grund för ett ömsesidigt samarbete.

Sollentuna och Södertälje kommuner poäng-terar att kommunen för ändamålet måste

avdela arbetskraft och ha till-räcklig kompetens för att kunna göra en bedömning

av den pedagogiska verksamheten.

 Flera instanser avstyrker förslaget om kommunal insyn med motiveringen att

kommunal insyn av konkurrensskäl är olämplig. Konkurrensverket, Länsstyrelserna

i Stockholms och Östergötlands län anser att kommunerna genom insynsrätten

skulle ges en oacceptabel konkurrensfördel och påpekar att förslaget förefaller

strida mot konkurrensrätten. Friskolornas Riksförbund, LR och Umeå kommun menar

att kommunal insynsrätt kom-mer att försvåra fristående skolors konkurrens- och

utvecklingsmöjligheter. Sveriges Kristna Friskoleråd och

Waldorfskolefederationen framför att insynsbegreppet måste definieras för att

undvika missförstånd. Misstankar får inte finnas att insyn skulle syfta till att

begränsa skolans verksamhet eller utveckling.

 Kammarrätten i Stockholm anser att det bör framgå hur långt insynen får

sträcka sig med tanke på det konkurrensförhållande som föreligger mellan

fristående skolor och kommuner. Dessutom ifrågasätts insyns-regelns förhållande

till tystnadsplikten. Stockholms läns landsting framför att landstingen bör ges

rätt till insyn, när det gäller utbildningar på Naturbruks- och

omvårdnadsprogrammet.

10.2 Kommunal uppföljning och utvärdering

Utredaren föreslår att en fristående skola bör delta i kommunens uppfölj-ning

och utvärdering i den utsträckning som kommunen och skolan gemensamt bedömer det

vara meningsfullt och kommer överens om. Insyn och uppföljning skall ses som ett

stöd åt den fristående gymnasieskolan, inte som en begränsning.

Flertalet kommuner ställer sig positiva till förslaget. Uppsala kommun

framhåller att kommunen har ett starkt intresse av att kunna bedöma den

fristående skolan i relation till den kommunala och att information om skolans

verksamhet därför måste vara tillgänglig. Örebro kommun menar att det är

naturligt att skolorna deltar i kommunens utvärdering och uppföljning, men anser

till skillnad mot förslaget att deltagandet inte skall vara förhandlingsbart

utan en skyldighet i de fall kommunen så begär.

 Konkurrensverket, Länsstyrelsen i Stockholms län och Skolverket förordar i

likhet med utredningen att skolans deltagande bör ske enligt överenskommelse

mellan skola och kommun. Även flera fristående gymnasieskolor, t.ex.

Apelrydsskolan och Vackstanäsgymnasiet, stöder att föreslagen uppföljning skall

vara frivillig.

11. Sekretess

Utredaren föreslår att en bestämmelse om tystnadsplikt, motsvarande den som

finns i lagen om entreprenad inom skolan, införs för personal vid fristående

gymnasieskolor.

Samtliga remissinstanser som kommenterat frågan tillstyrker förslaget om

sekretess. Alla är överens om att uppgifter om elevers personliga för-hållanden

som framkommit på ett eller annat sätt skall skyddas av sekretess.

12. Övriga frågor

BO anser att skyldigheten att anordna skolhälsovård också borde gälla för

fristående gymnasieskolor.

 Sigrid Rudebecks Gymnasium lyfter fram frågan om fristående skolors rätt att

ta emot bidrag från huvudmannens övriga verksamheter som t.ex. industriföretag

och intresseföreningar.

 Hallstahammars kommun (lägeskommun för ABB Industrigymnasium) påpekar att det

finns risk för att företagsdrivna gymnasieskolor snedvrider konkurrensen på

arbetsmarknaden, då skolans undervisning skulle kunna komma att fungera som en

inkörsport till framtida anställning vid ABB-koncernen.

 Flera instanser har berört frågan om information om utbildningsvägar i

gymnasieskolan. Konkurrensverket, Stockholms Handelskammare och Haninge kommun

förordar att kommunerna även skall informera om de fristående gymnasieskolorna.

Örebro kommun anser däremot att eftersom den fristående skolan är konkurrent

till den kommunala skolan är det inte rimligt att begära att kommunen skall ha

skyldighet att informera om andra huvudmäns utbildningar. Undantag skall göras

för nationella program och grenar som inte erbjuds i den egna kommunen.

 CSN framhåller att om förslaget att Skolverket skall besluta om en fristående

gymnasieskola skall förklaras bidragsberättigad genomförs, måste antingen

bestämmelserna i studiestödslagen och studiestödsförordningen ändras eller också

måste regeringen besluta om ändringar i bilaga 1 till förordningen om offentligt

stöd till fristående skolor (1993:884), kontinuerligt efter Skolverkets beslut.

För att Skolverkets beslut skall innebära att studiestöd kan lämnas krävs

ändring i bilagan till förordningen. Vidare betonar nämnden att förslaget kommer

att medföra konsekvenser i form av kostnader för studiestöd. Slutligen

kommenterar nämnden att hemkommunens ersättningsskyldighet (enligt 5 kap. 8 §

skollagen) inte automatiskt medför att statligt inackorderingstillägg lämnas om

den studerande är inackorderad. För att inackorderingstillägg skall lämnas krävs

normalt bl.a. att motsvarande utbildning inte finns på elevens hemort.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)35

 dels att 3 kap. 12 §, 4 kap. 8 a §, 6 kap. 6 a §, 9 kap. 2, 5-9, 11-14 och 17

§§, 10 kap. 1 c § samt 15 kap. 13 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 9 kap. 8 b, 8 c och 16 a

§§ samt 14 kap. 7 a §, av följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 12 §36

 På begäran av en skolpliktig elevs vårdnadshavare skall eleven befrias från

skyldighet att delta i annars obligatoriska inslag i verksamheten, om det med

hänsyn till särskilda omständigheter inte är rimligt att kräva att eleven

deltar.

--------------------------------------------------------------------

 Befrielse skall alltid medges

från undervisning i

religionskunskap, om eleven

tillhör ett trossamfund, som har

regeringens tillstånd att i

skolans ställe ombesörja sådan

undervisning, och eleven visar

att han deltar i denna.

 Om elevens vårdnadshavare kräver det, skall begäran om befrielse prövas av

styrelsen för utbildningen eller, för elever utanför det offentliga

skolväsendet, av den styrelse som ansvarar för grundskolan i elevens hemkommun.

Avslås begäran vid sådan prövning, får beslutet överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 4 kap.

 8 a §37

--------------------------------------------------------------------

 Efter önskemål av vårdnadshavare Efter önskemål av vårdnadshavare

har en kommun rätt att i andra har en kommun rätt att i andra

fall än som avses i 5 § tredje fall än som avses i 5 § tredje

stycket och 8 § i sin grundskola stycket och 8 § i sin grundskola

ta emot en elev från en annan ta emot en elev från en annan kom-

kommun. I sådana fall har mun. I sådana fall har kommunen

kommunen rätt till ersättning för rätt till ersättning för elevens ut-

elevens utbildning från elevens bildning från elevens hemkommun.

hemkommun. Om inte de berörda Om inte de berörda kommunerna

kommunerna kommer överens om kommer överens om annat, skall

annat, skall ersättningen ersättningen bestämmas med hänsyn

motsvara den genomsnittliga till kommunens åtagande och

kostnaden per elev i hemkommu- elevens behov efter samma grunder

nens grundskola det pågående ka- som hemkommunen tillämpar i fråga

lenderåret på den årskurs som ele- om de egna grundskolorna. Om en

ven tillhör. Hemkommunen får dock elev har ett omfattande behov av

göra ett avdrag som uppgår till särskilt stöd, är hemkommunen inte

högst 25 procent från den fram- skyldig att lämna bidrag för det

räknade genomsnittskostnaden. särskilda stödet om betydande or-

 ganisatoriska eller ekonomiska

 svårigheter uppstår för kommunen.

 6 kap.

 6 a §38

--------------------------------------------------------------------

 Efter önskemål av vårdnadshavare Efter önskemål av vårdnadshavare

har en kommun rätt att i andra har en kommun rätt att i andra

fall än som avses i 5 § andra fall än som avses i 5 § andra

stycket i sin särskola ta emot en stycket i sin särskola ta emot en

elev från en annan kommun. I så- elev från en annan kommun. I sådana

dana fall har kommunen rätt till fall har kommunen rätt till ersätt-

ersättning för elevens utbildning ning för elevens utbildning från

från elevens hemkommun. Om inte elevens hemkommun. Om inte de

de berörda kommunerna kommer berörda kommunerna kommer överens

överens om annat, skall hemkom- om annat, skall hemkommunen

munen utge det belopp som rege- betala det belopp som regeringen

ringen föreskriver. beslutat.

 9 kap.

 2 §39

--------------------------------------------------------------------

 En fristående skola som motsva- En fristående skola skall godkän-

rar grundskolan skall godkännas, nas, om

om skolans utbildning ger 1. skolans utbildning ger

kunskaper och färdigheter som kunskaper och färdigheter som till

till art och nivå väsentligen art och nivå väsentligen svarar mot

svarar mot de kunskaper och de kunskaper och färdigheter som

färdigheter som grundskolan grundskolan, särskolan respektive

förmedlar och skolan även i övrigt specialskolan skall förmedla,

väsentligen svarar mot 2. skolan även i övrigt svarar

grundskolans allmänna mål. Härvid mot de allmänna mål och den värde-

skall särskilt beaktas de krav grund som gäller för utbildning in-

som anges i 1 kap. 2 § andra och om det offentliga skolväsendet,

tredje styckena. 3. skolan står öppen för alla barn

 som enligt denna lag har rätt till

 utbildning inom motsvarande skol-

 form i det offentliga skolväsen-

 det, med undantag för sådana barn

 vilkas mottagande skulle medföra

 att betydande organisatoriska

 eller ekonomiska svårigheter upp-

 står för skolan,

--------------------------------------------------------------------

 4. skolan har minst 20 elever,

 om det inte finns särskilda skäl för

 ett lägre elevantal,

 5. - i fråga om en skola som

 motsvarar särskolan eller special-

 skolan - eleverna bereds de om-

 sorger som behövs, och

 6. skolan uppfyller de

 ytterligare villkor som

 regeringen föreskriver i fråga om

 utbildningen vid fristående skolor

 och om antagningen till och led-

 ningen av sådana skolor.

 En fristående skola som motsva-

rar särskolan eller specialskolan En fristående skola får inom ra-

skall godkännas, om skolan ger men för vad som sägs i första styck-

eleverna en utbildning som et 2 ha en konfessionell inrikt-

väsentligen svarar mot den som de ning.

skulle få i särskolan eller

specialskolan. En ytterligare

förutsättning är att eleverna i

samband med utbildningen bereds

erforderliga omsorger.

 I godkännandet av en skola som

motsvarar specialskolan skall

anges vilka handikappgrupper som

godkännandet avser.

 5 §40

 Den som endast för en kortare tid är bosatt i landet eller den som har andra

skäl att få utbildning i en internationell skola får fullgöra sin skolplikt i en

sådan skola, om skolan är godkänd för ändamålet av Statens skolverk. Detta

gäller dock inte sådana barn som avses i 3 kap. 3 § andra och tredje styckena.

 Med internationell skola avses en fristående skola som har en annan

internationell inriktning än den som får finnas i grundskolan eller i en

fristående skola som motsvarar grundskolan. För godkännande krävs att skolans

utbildning som helhet betraktad är likvärdig med grundskolans. Skolan skall

förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands.

Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den

omfattning som de i landet för kortare tid bosatta eleverna behöver.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får medge att en in-

 ternationell skola tar emot andra

 barn än sådana som avses i första

 stycket för att fullgöra

 skolplikten vid skolan.

 6 §41

--------------------------------------------------------------------

 En godkänd fristående skola som En godkänd fristående skola som

motsvarar grundskolan skall motsvarar grundskolan skall av

tilldelas bidrag för verksamheten Statens skolverk förklaras berätti-

av elevernas hemkommuner. För gad till sådant bidrag som avses i

varje elev skall lämnas ett tredje stycket. Förklaring skall

belopp som motsvarar den dock inte lämnas, om skolans verk-

genomsnittliga kostnaden per samhet skulle innebära påtagliga

elev i hemkommunens grundskola negativa följder för skolväsendet i

det pågående kalenderåret på den den kommun där skolan är belägen

årskurs som eleven tillhör. Vid eller skolan tar ut avgifter i

tilldelningen får kommunen göra strid med 7 §.

ett avdrag som uppgår till högst

25 procent av den framräknade

genomsnittskostnaden. När

kommunen bestämmer avdragets

storlek skall den beakta bland

annat om den fristående skolan

har särskilda kostnader på grund

av

 1. att skolan drivs av en

enskild fysisk eller juridisk

person och inte av kommunen,

 2. att skolans åtagande

omfattar elever med behov av

särskilda stödinsatser,

 3. att skolan erbjuder

skolhälsovård.

Regeringen eller den myndighet

regeringen bestämmer får medge ett

större avdrag än 25 procent, om För att en nystartad skola skall

det finns särskilda skäl. ha rätt till bidrag gäller att sko-

 Tilldelningen beräknas för ett lan har ansökt om att bli godkänd

bidragsår i sänder. Varje bidragsårföre den 1 april kalenderåret innan

börjar den 1 juli. Tilldelningen skolan startar. Detsamma gäller om

grundas på antalet elever från en skola har godkänts för utbild-

kommunen i den fristående skolan ning för vissa årskurser och ansöker

den 15 september under bidrags- om att bli godkänd för ytterligare

året. Bidragen skall utbetalas årskurser.

med en tolftedel varje månad.

Utbetalningarna i juli-september

avpassas efter ett beräknat antal

elever och reglering görs vid

utbetalning i oktober. För en

skola som är nystartad, får bi-

drag, som avser tiden juli-sep-

tember månad, betalas ut samlat i

september. För att en nystartad

skola skall ha rätt till bidrag

gäller dock att skolan skall ha

ansökt om att bli godkänd före den En skola som har rätt till

1 april kalenderåret innan bidrag skall tilldelas bidrag av

bidragsåret börjar. elevernas hemkommuner. Bidraget

 Om en elev slutar i den skall för varje elev bestämmas med

fristående skolan efter den 15 hänsyn till skolans åtagande och

september bidragsåret är elevens behov efter samma grunder

hemkommunen inte skyldig att som kommunen tillämpar i fråga om

tilldela skolan bidrag för längre elever i de egna grundskolorna.

tid än till och med kalender- Om en elev har ett omfattande

månaden efter den då eleven sluta- behov av särskilt stöd, är kommunen

de. inte skyldig att lämna bidrag för

 det särskilda stödet om betydande

 organisatoriska eller ekonomiska

 svårigheter uppstår för kommunen.

 Utbetalning av bidrag enligt

andra stycket får grundas på den

kostnad som hemkommunen fast-

ställt i sin budget för respektive

kalenderår. Om det slutliga

utfallet skulle bli högre än det i

budgeten fastställda har den

fristående skolan rätt att få ut

motsvarande mellanskillnad. Sådan Vad som sägs i första-tredje

slutreglering skall ske senast styckena gäller inte de fristående

två månader efter det att skolor för vilka regeringen har

kommunens årsredovisning för det beslutat om statsbidrag genom sär-

aktuella kalenderåret har lämnats skilda föreskrifter eller andra

över till fullmäktige. särskilda beslut. Kommunens

 Vad som sägs i första-fjärde skyldighet enligt tredje stycket

styckena gäller inte de fristående gäller inte om statsbidrag lämnas

skolor för vilka regeringen har för en utlandssvensk elevs utbild-

beslutat om statsbidrag genom ning.

särskilda föreskrifter eller andra

särskilda beslut och inte heller

skolor, för vilka huvudmannen

skriftligen avstått från

medelstilldelning eller sådana

skolor som Statens skolverk

enligt 7 § förklarat sakna rätt

till bidrag. Första-fjärde

styckena gäller inte heller om

statsbidrag lämnas för en utlands-

svensk elevs utbildning.

 6 a §42

--------------------------------------------------------------------

 En godkänd fristående skola som En godkänd fristående skola som

motsvarar särskolan skall motsvarar särskolan skall av Sta-

tilldelas bidrag för verksamheten tens skolverk förklaras berättigad

av elevernas hemkommuner. För att till sådant bidrag som avses i

en nystartad skola skall ha rätt tredje stycket. Förklaring skall

till bidrag gäller dock att dock inte lämnas, om skolans

skolan skall ha ansökt om att bli verksamhet skulle innebära

godkänd före den 1 april påtagliga negativa följder för

kalenderåret innan bidragsåret skolväsendet i den kommun där

börjar. Varje bidragsår börjar den skolan är belägen eller skolan tar

1 juli. ut elevavgifter som strider mot 7

 §.

 Tilldelningen skall, om För att en nystartad skola skall

elevernas hemkommuner och den ha rätt till bidrag gäller att

fristående skolan inte kommer skolan har ansökt om att bli

överens om annat, ske i enlighet godkänd före den 1 april

med bestämmelserna i 6 § andra och kalenderåret innan skolan startar.

tredje styckena. Detsamma gäller om en skola har

 godkänts för utbildning för vissa

 årskurser och ansöker om att bli

 godkänd för ytterligare årskurser.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas

hemkommuner skall dessa erlägga det belopp som regeringen beslutat.

 7 §43

--------------------------------------------------------------------

 Fristående skolor, som har rätt Utbildningen vid fristående sko-

till bidrag enligt 6 §, får för de lor, som får bidrag enligt 6 §,

elever som bidragen avser endast skall för de elever som bidragen

ta ut elevavgifter som är skäliga avser vara avgiftsfri. Eleverna

med hänsyn till de särskilda kost- skall utan kostnad ha tillgång

nader som skolan har, förutsatt till böcker, skrivmateriel,

att kostnaderna kan anses verktyg och andra hjälpmedel som

rimliga för verksamheten. behövs för en tidsenlig utbildning.

 I verksamheten får dock förekomma

 enstaka inslag som kan föranleda

 en obetydlig kostnad för eleverna.

 Fristående skolor som har rätt till bidrag enligt 6 a §, får för de elever som

bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de

kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för

verksamheten.

--------------------------------------------------------------------

 Om Statens skolverk, vid pröv-

ning av en ansökan om godkännande

som avses i 2 §, finner att elev-

avgifterna vid skolan inte kan

anses skäliga, skall verket, om

skolan godkänns, förklara att den

inte skall ha rätt till bidrag

enligt 6 eller 6 a §.

 Skolverket skall vidare

förklara rätten till fortsatt

bidrag förverkad, om en skola

efter godkännandet tar ut

elevavgifter som inte kan anses

skäliga. Innan ett sådant beslut

fattas skall skolan ges möjlighet

att ändra avgiftens storlek.

 Beslut om att en skola inte

skall få bidrag får upphävas av

Skolverket, om elevavgifterna

senare bedöms som skäliga.

 8 §44

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får i fråga om viss Statens skolverk skall i fråga

utbildning förklara en fristående om viss utbildning förklara en

skola berättigad till sådant fristående skola berättigad till

bidrag som avses i andra sådant bidrag som avses i 8 a §, om

stycket, om utbildningen ger 1. utbildningen ger kunskaper

kunskaper och färdigheter som och färdigheter som till art och

till art och nivå väsentligen nivå väsentligen svarar mot de

svarar mot de kunskaper och kunskaper och färdigheter som

färdigheter som gymnasieskolan gymnasieskolan skall förmedla på

förmedlar och skolan även i övrigt nationella eller specialutformade

väsentligen svarar mot gym- program,

nasieskolans allmänna mål. Härvid 2. skolan även i övrigt svarar

skall särskilt beaktas de krav mot de allmänna mål och den värde-

som anges i 1 kap. 2 § andra och grund som gäller för utbildning

tredje styckena. Förklaring skall inom det offentliga skolväsendet,

dock inte lämnas i fråga om 3. skolan står öppen för alla ung-

utbildning som skulle innebära domar som har rätt till motsvaran-

påtagliga negativa följder för de utbildning i gymnasieskolan

gymnasieskolan inom det enligt denna lag, med undantag för

offentliga skolväsendet i regio- sådana ungdomar vilkas mottagande

nen. skulle medföra att betydande orga-

 nisatoriska eller ekonomiska svå-

 righeter uppstår för skolan, och

 4. skolan uppfyller de

 ytterligare villkor som

 regeringen föreskriver i fråga om

 utbildningen vid fristående skolor

 och om antagningen till och

 ledningen av sådana skolor.

 Om en sådan förklaring som avses En sådan förklaring skall dock

i första stycket lämnats, skall inte lämnas i fråga om utbildning

elevernas hemkommuner lämna bi- som skulle innebära påtagliga nega-

drag till skolan. Kommunens tiva följder för skolväsendet i den

skyldighet gäller endast kommun där skolan är belägen eller i

utbildning för sådana elever som närliggande kommuner.

hemkommunen var skyldig att

erbjuda gymnasieutbildning vid

den tidpunkt då utbildningen

började. En fristående skola får inom ra-

 Kommunens skyldighet enligt men för vad som sägs i första

andra stycket att lämna bidrag stycket 2 ha en konfessionell in-

till skolan gäller inte om riktning.

statsbidrag lämnas för en

utlandssvensk elev.

 Om den fristående skolan inte

kommer överens om annat med

elevernas hemkommuner skall des-

sa erlägga det belopp som rege-

ringen eller den myndighet som

regeringen bestämt har

föreskrivit.

 8 a §45

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får i fråga om viss Om en fristående skola förklarats

utbildning förklara en fristående berättigad till bidrag enligt 8 §,

skola berättigad till sådant skall elevernas hemkommuner lämna

bidrag som avses i andra bidrag till skolan. Kommunens

stycket, om utbildningen ger skyldighet gäller endast ut-

kunskaper och färdigheter som bildning för sådana elever som

till art och nivå väsentligen hemkommunen var skyldig att er-

svarar mot de kunskaper och bjuda gymnasieutbildning vid den

färdigheter som gymnasiesärskolan tidpunkt då utbildningen började.

förmedlar och skolan även i övrigt

väsentligen svarar mot gym-

nasiesärskolans allmänna mål. Härvid

skall särskilt beaktas de krav

som anges i 1 kap. 2 § andra och

tredje styckena. Kommunens skyldighet att lämna

 Om en sådan förklaring som avses bidrag till skolan gäller inte om

i första stycket lämnats, skall statsbidrag lämnas för en utlands-

elevernas hemkommuner lämna svensk elev.

bidrag till skolan. Kommunens

skyldighet gäller endast

utbildning för sådana elever som

hemkommunen var skyldig att

erbjuda utbildning i

gymnasiesärskolan vid den Om den fristående skolan inte

tidpunkt då utbildningen började. kommer överens om annat med

 Om den fristående skolan inte elevernas hemkommuner skall dessa

kommer överens om annat med erlägga det belopp som regeringen

elevernas hemkommuner skall des- eller den myndighet som regering-

sa erlägga det belopp som rege- en bestämt har föreskrivit.

ringen beslutat.

8 b §

--------------------------------------------------------------------

 Statens skolverk skall i fråga

 om viss utbildning förklara en

 fristående skola berättigad till

 stådant bidrag som avses i 8 c §,

 om

 1. utbildningen ger kunskaper

 och färdigheter som till art och

 nivå väsentligen svarar mot de

 kunskaper och färdigheter som

 gymnasiesärskolan skall förmedla,

 2. skolan även i övrigt svarar

 mot de allmänna mål och den värde-

 grund som gäller för utbildning

 inom det offentliga skolväsendet,

 3. skolan står öppen för alla ung-

 domar som har rätt till utbildning

 i gymnasiesärskolan, med undantag

 för sådana ungdomar vilkas motta-

 gande skulle medföra att betydande

 organisatoriska eller ekonomiska

 svårigheter uppstår för skolan, och

 4. skolan uppfyller de

 ytterligare villkor som

 regeringen föreskriver i fråga om

 utbildningen vid fristående skolor

 och om antagningen till och

 ledningen av sådana skolor.

 En sådan förklaring skall dock

 inte lämnas i fråga om utbildning

 som skulle innebära påtagliga nega-

 tiva följder för skolväsendet i den

 kommun där skolan är belägen eller i

 närliggande kommuner.

 En fristående skola får inom ra-

 men för vad som sägs i första

 stycket 2 ha en konfessionell in-

 riktning.

 8 c §

 Om en fristående skola förklarats

 berättigad till bidrag enligt 8 b

 §, skall elevernas hemkommuner läm-

 na bidrag till skolan. Kommunens

 skyldighet gäller endast ut-

 bildning för sådana elever som

 hemkommunen var skyldig att er-

 bjuda utbildning i gymnasiesärsko-

 lan vid den tidpunkt då utbild-

 ningen började.

 Om den fristående skolan inte

 kommer överens om annat med

 elevernas hemkommuner skall dessa

 betala det belopp som regeringen

 beslutat.

 9 §

--------------------------------------------------------------------

 Om inte kommunen och skolan Om inte kommunen och skolan har

har kommit överens om annat skall kommit överens om annat skall

bidraget enligt 8 eller 8 a § bidraget enligt 8 a eller 8 c §

beräknas för ett bidragsår i sänder.beräknas för ett bidragsår i sänder.

Varje bidragsår börjar den 1 juli. Varje bidragsår börjar den 1 juli.

Tilldelningen grundas på antalet

elever på den bidragsberättigade

utbildningen den 15 september

under bidragsåret. Bidraget skall

utbetalas med en tolftedel varje

månad. Utbetalningarna i

juli-september avpassas efter

ett beräknat antal elever och

reglering görs vid utbetalning i

oktober. För en skola som är

nystartad, får bidrag, som avser

tiden juli-september månad, be-

talas ut samlat i september.

 Om en elev slutar efter den 15

september bidragsåret är hemkom-

munen inte skyldig att tilldela

skolan bidrag för längre tid än

till och med kalendermånaden

efter den då eleven slutade. För att en fristående skola som

 För att en skola skall ha rätt avses i 8 eller 8 b § skall ha rätt

till bidrag gäller dock att till bidrag gäller att skolan har

skolan har ansökt om att bli ansökt om att bli förklarad som

förklarad som bidragsberättigad bidragsberättigad före den 1 april

före den 1 april kalenderåret kalenderåret innan bidragsåret bör-

innan. Ansökan skall lämnas in jar.

till länsstyrelsen i det län där

skolan är belägen om ansökan avser

en skola vars utbildningar

motsvarar gymnasieskolans och

till Statens skolverk om ansökan

avser en skola vars utbildningar

motsvarar gymnasiesärskolans.

 11 §46

 Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning för

skolpliktiga elever stå under tillsyn av Statens skolverk. Skolorna är skyldiga

att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet som genomförs av

Statens skolverk.

--------------------------------------------------------------------

 I fråga om fristående skolor som

 får bidrag enligt 6 eller 6 a §

 skall den kommun där skolan är

 belägen ha rätt till insyn i verk-

 samheten. Sådana skolor är skyldiga

 att i den utsträckning som kom-

 munen bestämmer delta i den upp-

 följning och utvärdering som kom-

 munen gör av sitt eget skolväsende.

 Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i

riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera

eleverna och deras vårdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov.

 12 §47

--------------------------------------------------------------------

 Om en fristående skola som Om en fristående skola som avses

avses i 1 och 5 §§ inte längre i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller

uppfyller kraven för godkännande kraven för godkännande och bris-

och bristerna inte avhjälps efter terna inte avhjälps efter påpekande

påpekande för huvudmannen, skall för huvudmannen, skall godkännandet

godkännandet återkallas. Detsamma återkallas. Detsamma gäller om en

gäller om en fristående skola fristående skola trots påpekande

trots påpekande inte iakttar sin inte iakttar sin skyldighet

skyldighet enligt 11 § att delta enligt 11 § att delta i den

i uppföljning och utvärdering samt uppföljning och utvärdering som

riksomfattande prov. Detsamma genomförs av Statens skolverk samt

gäller också om skolan åsidosäter riksomfattande prov. Detsamma

sin skyldighet att lämna gäller också om skolan åsidosäter sin

information om proven. skyldighet att lämna information

 om proven.

 Om verksamheten vid en fristå-

 ende skola som har rätt till

 bidrag enligt 6 eller 6 a §

 förändras i sådan utsträckning att

 det innebär påtagliga negativa

 följder för skolväsendet i den

 kommun där skolan är belägen skall

 rätten till bidrag återkallas.

 Rätten till bidrag skall också åter-

 kallas om skolan tar ut avgifter

 Återkallande beslutas av den i strid med 7 §.

myndighet som beslutar om god- Återkallande beslutas av den

kännande. myndighet som beslutar om god-

 kännande eller om rätt till bidrag.

 13 §48

--------------------------------------------------------------------

 Fristående skolor som får bidrag Fristående skolor som får bidrag

för viss utbildning enligt 8 för viss utbildning enligt 8 eller

eller 8 a § skall, i fråga om den 8 b § skall, i fråga om den utbild-

utbildningen, stå under tillsyn ningen, stå under tillsyn av

av Statens skolverk. Skolorna är Statens skolverk. Skolorna är i

i fråga om dessa utbildningar fråga om dessa utbildningar

skyldiga att delta i den skyldiga att delta i den

uppföljning och utvärdering av uppföljning och utvärdering av

skolväsendet som genomförs av skolväsendet som genomförs av

Statens skolverk. Statens skolverk.

 I fråga om fristående skolor som

 får bidrag enligt 8 eller 8 b §

 skall, i fråga om den

 utbildningen, den kommun där sko-

 lan är belägen ha rätt till insyn i

 skolans verksamhet. Sådana skolor

 är skyldiga att i den utsträckning

 som kommunen bestämmer delta i den

 uppföljning och utvärdering som

 kommunen gör av sitt eget skolvä-

 sende.

 Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i

riksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den

myndighet som regeringen bestämmer.

 14 §49

--------------------------------------------------------------------

 Om en fristående skola som har Om en fristående skola som har

rätt till bidrag enligt 8 eller 8 rätt till bidrag enligt 8 eller 8

a § inte längre uppfyller kraven b § inte längre uppfyller kraven för

för att få bidrag och bristerna att få bidrag och bristerna inte

inte avhjälps efter påpekande för avhjälps efter påpekande för huvud-

huvudmannen, skall förklaringen mannen, skall förklaringen om rätt

om rätt till bidrag återkallas. till bidrag återkallas. Detsamma

Detsamma gäller om en fristående gäller om en fristående skola trots

skola trots påpekande inte påpekande inte iakttar sin

iakttar sin skyldighet enligt 13 § skyldighet enligt 13 § att delta i

att delta i uppföljning och den uppföljning och utvärdering som

utvärdering. genomförs av Statens skolverk.

 Statens skolverk får om verksam-

 heten vid en fristående skola som

 har rätt till bidrag enligt 8

 eller 8 b § förändras i sådan

 utsträckning att det innebär påtag-

 liga negativa följder för

 skolväsendet i den kommun där

 skolan är belägen eller i närliggan-

 de kommuner återkalla förklaringen

 om rätt till bidrag.

 16 a §

 Ingen som är eller har varit

 verksam i en fristående skola som

 avses i detta kapitel får obe-

 hörigen röja vad han eller hon i

 den elevvårdande verksamheten har

 fått veta om någons personliga

 förhållanden. Ingen får heller

 obehörigen röja uppgifter i ett är-

 ende om tillrättaförande av en

 elev eller om skiljande av en

 elev från vidare studier.

 17 §50

--------------------------------------------------------------------

 Beslut av Statens skolverk i Beslut av Statens skolverk får

ärenden om godkännande eller överklagas hos allmän förvalt-

återkallande av godkännande för en ningsdomstol i ärenden om godkän-

fristående skola enligt 1, 5 nande eller återkallande av god-

eller 12 § samt beslut i ärenden kännande för en fristående skola

om elevavgifter enligt 7 § får enligt 1, 5 eller 12 §, eller i

överklagas hos allmän ärenden om rätt till bidrag eller

förvaltningsdomstol. återkallande av sådan rätt enligt 6,

 6 a, 8, 8 b, 12 eller 14 § samt

 beslut i ärenden om elevavgifter

 enligt 10 §.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller

återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket

eller 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får

överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 3 § får

överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 16 § får

överklagas endast av eleven eller företrädare för denne.

 10 kap.

 1 c §51

--------------------------------------------------------------------

 En kommun skall lämna bidrag En kommun skall lämna bidrag

till en riksinternatskola för en till en riksinternatskola för en

elev som inte är att anse som elev som inte är att anse som

utlandssvensk. Därvid skall utlandssvensk. Därvid skall

bestämmelserna i 9 kap. 6 § om bestämmelserna i 9 kap. 6 § om

bidrag till fristående skolor bidrag till fristående skolor

tillämpas i fråga om elever som gårtillämpas i fråga om elever som går

i den del av riksinternatskolan i den del av riksinternatskolan

som motsvarar grundskolan och som motsvarar grundskolan och

bestämmelser i 9 kap. 8 och 9 §§ i bestämmelser i 9 kap. 8 a och 9 §§ i

fråga om elever som går i den del fråga om elever som går i den del

som motsvarar gymnasieskolan. Om som motsvarar gymnasieskolan. Om

eleven går en utbildning som eleven går en utbildning som leder

leder fram till International fram till International

Baccalaureate (IB) skall be- Baccalaureate (IB) skall be-

stämmelserna i 5 kap. 26 a § till- stämmelserna i 5 kap. 26 a § till-

lämpas. lämpas.

 14 kap.

--------------------------------------------------------------------

 7 a §

 För elever i sådana fristående

 skolor som avses i 9 kap. skall

 huvudmannen för skolan erbjuda

 skolhälsovård som motsvarar den som

 ges åt eleverna inom motsvarande

 skolform inom det offentliga

 skolväsendet. Detta gäller dock

 inte sådana skolor som avses i

 9 kap. 5 §.

 15 kap.

 13 §

--------------------------------------------------------------------

 Den som efter skolpliktens Den som efter skolpliktens upp-

upphörande genomgår utbildning hörande genomgår utbildning inom

inom det offentliga skolväsendet det offentliga skolväsendet eller

eller annars genomgår utbildning annars genomgår utbildning med stöd

med stöd av denna lag skall på av denna lag skall på egen eller

egen eller ställföreträdares begäranställföreträdares begäran befrias från

befrias från deltagande i inslag deltagande i inslag som annars

som annars inte kan väljas bort, inte kan väljas bort, om

om förutsättningarna i 3 kap. 12 § förutsättningarna i 3 kap. 12 § är

är uppfyllda. I fråga om prövning uppfyllda. I fråga om prövning och

och överklagande gäller be- överklagande gäller bestämmelserna i

stämmelserna i 3 kap. 12 § tredje 3 kap. 12 § andra och tredje

stycket. styckena.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997 och skall tillämpas på

utbildning som äger rum efter den 1 juli 1997.

 2. Ett godkännande enligt 9 kap. 2 § som har meddelats före ikraftträdandet

skall fortsätta att gälla till dess Statens skolverk beslutar om något annat.

För sådana skolor skall kravet på minsta elevantal tillämpas först från och med

den 1 juli 1998.

 3. En fristående skola som godkänts före ikraftträdandet skall trots vad som

sägs i 9 kap. 6 § första stycket och 6 a § första stycket vara berättigad till

bidrag enligt 9 kap. 6 § tredje stycket respektive 6 a § tredje stycket till

dess Statens skolverk beslutar om något annat.

 4. För skolor som under läsåret 1996/97 tar ut avgifter med stöd av 9 kap. 7

§ i dess äldre lydelse skall bestämmelsen i dess nya lydelse tillämpas först

från och med den 1 juli 1998.

 5. En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 eller 8 a § i deras

äldre lydelse som regeringen har meddelat före ikraftträdandet skall fortsätta

att gälla till dess Statens skolverk beslutar om något annat.

**FOOTNOTES**

35 Lagen omtryckt 1991:1111.

36 Senaste lydelse 1995:63.

37 Senaste lydelse 1995:816.

38 Senaste lydelse 1993:800.

39 Senaste lydelse 1995:1248.

40 Senaste lydelse 1995:1248.

41 Senaste lydelse 1996:60.

42 Senaste lydelse 1995:1248.

43 Senaste lydelse 1994:739.

44 Senaste lydelse 1996:60.

45 Senaste lydelse 1994:739.

46 Senaste lydelse 1993:1679.

47 Senaste lydelse 1993:1679.

48 Senaste lydelse 1994:740.

49 Senaste lydelse 1994:739.

50 Senaste lydelse 1995:1248.

51 Senaste lydelse 1996:60.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1996-04-29

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i Försäk-

ringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

 Enligt en lagrådsremiss den 18 april 1996 (Utbildningsdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

i skollagen (1985:1100).

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Lars[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet:

 Huvuddelen av de föreslagna lagändringarna avser 9 kap. skollagen, som handlar

om fristående skolor. 9 kap. 2 § innehåller regler om godkännande av sådana

fristående skolor som motsvarar grundskolan, särskolan eller specialskolan,

medan 9 kap. 6 och 6 a §§ innehåller bestämmelser om bidrag till fristående

skolor som motsvarar grundskolan respektive särskolan.

 Frågor om bidrag till sådana fristående skolor som lämnar utbildning

motsvarande den som ges i gymnasieskolan skall enligt lagrådsremissen regleras i

9 kap. 8 och 8 a §§. Liknande bestämmelser beträffande utbildning motsvarande

den som ges i gymnasiesärskolan har tagits in i två nya paragrafer, 9 kap. 8 b

och 8 c §§.

 Enligt Lagrådets mening bör inledningen till 9 kap. 2 § ändras, så att det

tydligare än i det remitterade förslaget framgår vilka slag av skolor det är

fråga om. Vidare bör som ett nytt tredje stycke i paragrafen tas in en

bestämmelse om att ett godkännande kan avse vissa årskurser (jfr det föreslagna

andra stycket i 9 kap. 6 §, där det anges när en skola som har godkänts för

utbildning för vissa årskurser och som vill bli godkänd för ytterligare

årskurser har att göra ansökan härom).

 Även vissa andra, smärre ändringar bör göras i 9 kap. 2 §.

 I 9 kap. 6 § bör det föreslagna tredje stycket ändras, så att det klart

framgår att bidrag lämnas av hemkommunen för varje elev som genomgår utbildning

motsvarande den som ges i grundskolan. Vidare bör det anges att bidraget skall

bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar "vid fördelning av

resurser" till de egna grundskolorna.

 När det gäller 9 kap. 6 § fjärde stycket, som motsvarar det nuvarande femte

stycket, finns det anledning att liksom i dag slå fast att bidragsbestämmelserna

i de föregående styckena inte gäller de fristående skolor för vilka huvudmannen

skriftligen har avstått från medelstilldelning.

 Lagrådet föreslår, i likhet med vad som har förordats beträffande 9 kap. 2 §,

att inledningen till 9 kap. 8 och 8 b §§ ändras, så att det klart framgår vilka

slag av utbildning som det är fråga om. Vidare bör, i likhet med vad Lagrådet

har förordat beträffande 9 kap. 6 §, såväl 9 kap. 8 a som 8 c §§ inledas med en

bestämmelse om att hemkommunen lämnar bidrag för varje elev som genomgår sådan

utbildning som det är fråga om.

 Utöver de paragrafer som föreslås ändrade i lagrådsremissen bör ändringar

göras även i 9 kap.10 §. Hänvisningarna i andra och tredje styckena till 8 a §

bör sålunda ändras till att avse 8 b §. Vidare bör det i såväl första som andra

styckena anges att hänsyn skall tas till de särskilda kostnader som skolan har

"för den bidragsgrundande utbildningen".

 Lagrådets förslag till ändringar av 9 kap. 2, 6, 8-8 c och 10 §§ framgår av en

bilaga till lagrådsyttrandet.

Bilaga

9 kap.

2 §

En fristående skola, vars utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art

och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som grundskolan,

särskolan respektive specialskolan skall förmedla, skall godkännas, om

1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller

för utbildning inom det offentliga skolväsendet,

2. skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till utbildning

inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana

barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller

ekonomiska svårigheter uppstår för skolan,

3. skolan har minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre

elevantal,

4. skolan, om den motsvarar särskolan eller specialskolan, bereder eleverna de

omsorger som behövs, och

5. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om

utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av

sådana skolor.

 En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs

i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning.

 Ett godkännande kan avse vissa årskurser.

6 §

En godkänd fristående skola som motsvarar grundskolan skall av Statens skolverk

förklaras berättigad till sådant bidrag som avses i tredje stycket. Förklaring

skall dock inte lämnas, om skolans verksamhet skulle innebära påtagliga negativa

följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller skolan tar ut

avgifter i strid med 7 §.

 För att en nystartad skola skall ha rätt till bidrag gäller att skolan har

ansökt om att bli godkänd före den 1 april kalenderåret innan skolan startar.

Motsvarande gäller, om en skola har godkänts för utbildning för vissa årskurser

och ansöker om att bli godkänd för ytterligare årskurser.

 För varje elev som genomgår utbildning motsvarande den som ges i grundskolan

lämnas bidrag av hemkommunen. Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans

åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid

fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande

behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det

särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter

uppstår för kommunen.

 Vad som sägs i första-tredje styckena gäller inte de fristående skolor för

vilka regeringen har beslutat om statsbidrag genom särskilda föreskrifter eller

andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvdmannen skriftligen

har avstått från medelstilldelning. Kommunens skyldighet enligt tredje stycket

gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning.

8 §

Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som

till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som

gymnasieskolan skall förmedla på nationella eller specialutformade program,

skall Statens skolverk förklara skolan berättigad till bidrag som avses i 8 a §

i fråga om utbildningen. Förklaring får dock lämnas endast om

1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller

för utbildning inom det offentliga skolväsendet,

2. skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till motsvarande utbildning

i gymnasieskolan enligt denna lag, med undantag för sådana ungdomar vilkas

mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska

svårigheter uppstår för skolan, och

3. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om

utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av

sådana skolor.

 En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om utbildning

som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där

skolan är belägen eller i närliggande kommuner.

 En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs

i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning.

8 a §

För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av

hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som

hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning vid den tidpunkt då

utbildningen började.

 Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag

lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas

hemkommuner, skall dessa erlägga det belopp som regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämt har föreskrivit.

8 b §

Om en fristående skola lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som

till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som

gymnasiesärskolan skall förmedla, skall Statens skolverk förklara skolan

berättigad till bidrag som avses i 8 c § i fråga om utbildningen. Förklaring får

dock lämnas endast om

1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller

för utbildning inom det offentliga skolväsendet,

2. skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i

gymnasiesärskolan, med undantag för sådana ungdomar vilkas mottagande skulle

medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för

skolan, och

3. skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om

utbildningen vid fristående skolor och om antagningen till och ledningen av

sådana skolor.

 En förklaring enligt första stycket skall inte lämnas i fråga om utbildning

som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där

skolan är belägen eller i närliggande kommuner.

 En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs

i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning.

8 c §

För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 b § lämnas bidrag av

hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som

hemkommunen var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan vid den

tidpunkt då utbildningen började.

 Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas

hemkommuner, skall dessa betala det belopp som regeringen beslutat.

10 §

Skolor som har rätt till bidrag enligt 8 § får för de elever som bidragen avser

endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de särskilda kostnader

som skolan har för den bidragsgrundande utbildningen, förutsatt att kostnaderna

kan anses rimliga för verksamheten.

 Skolor som har rätt till bidrag enligt 8 b § får för de elever som bidragen

avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de kostnader som

skolan har för den bidragsgrundande utbildningen, förutsatt att kostnaderna kan

anses rimliga för verksamheten.

 Om en skola tar ut elevavgifter för utbildningar som berättigar till bidrag

enligt 8 eller 8 b § och avgifterna inte kan anses skäliga, skall förklaringen

om rätt till bidrag återkallas. Innan ett sådant beslut fattas skall skolan ges

möjlighet att ändra avgiftens storlek.

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Ylva[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:200 Fristående skolor m.m..

Rättsdatablad

--------------------------------------------------------------------

Författningsrubrik Bestämmelser som inför, Celexnummer för

 ändrar, upphäver eller bakomliggande EG-

 upprepar ett regler

 normgivnings-

 bemyndigande

--------------------------------------------------------------------

Lag om ändring i 6 kap. 6 a §

skollagen (1985:1100) 9 kap. 2 §

 9 kap. 8-8 b §§

 9 kap. 11 §

 9 kap. 13 §

--------------------------------------------------------------------

Lag om ändring i 3 kap. 1 §

studiestödslagen 4 kap. 1 §

(1973:349) 7 kap. 1 §

**ENDNOTES**

1.Senaste lydelse 1995:816.