Regeringens skrivelse

1991/92:68

Forskning och försök rörande alternativ till

burhållning inom äggproduktionen

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i

bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 31 oktober 1991.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen redogörs för pågående försök rörande alternativ till burhållning

av värphöns.

Jordbruksdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN]

berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],

Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

--------------------

Skrivelse om forskning och försök rörande

alternativ till burhållning inom äggproduktionen

1 Inledning

I betänkandet 1990/91:JoU18 hemställde jordbruksutskottet att riksdagen

ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionen

1989/90:Jo519 om den svenska äggproduktionen. Utskottet förordade där

vid, utöver den tidigare beslutade kontrollstationen år 1993, en lägesavstäm

ning under våren 1991 för pågående försök med alternativa produktionsme

toder inom äggproduktionen och ansåg att regeringen bör lämna en redovis

ning härav. Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr.

1990/91:137).

Jag vill med anledning därav lämna följande redogörelse.

Djurskyddslagen (1988:534), som trädde i kraft den 1 juli 1988, föreskri

ver bl.a. att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant

sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt.

Enligt djurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktion inte

inhysas i burar. Vid ikraftträdandet befintliga anläggningar för burhöns får

användas intill utgången av år 1998.

Jag har informerats om att statens jordbruksverk kommer att anslå sär

skilda medel för forskning, försök och utveckling inom området alternativ

till burhållning av värphöns. För samma ändamål har Sveriges lantbruksuni

versitet, som bedriver den huvudsakliga forskningen på detta område, för

budgetåret 1991/92 avsatt 1 113 000 kr. Denna forskning finansieras inneva

rande budgetår även i enlighet med följande. Arbetsmiljöfonden 613 000

kr., statens jordbruksverk 310 000 kr., Stiftelsen Lantbruksforskning 302 000

kr., ett flertal djurskyddsföreningar 325 000 kr. samt konstruktörer av stallar

och inredningar.

Statens jordbruksverk har den 15 juli 1991 på uppdrag av regeringen läm

nat en beskrivning av pågående och planerade försök rörande alternativ till

burhållning inom äggproduktionen.

2 Pågående försök

2.1 Sveriges lantbruksuniversitet

2.1.1 Institutionen för husdjurens utfodring och vård

Institutionen för husdjurens utfodring och vård inledde försök med alterna

tiv till burhållning av värphöns budgetåret 1987/88. Försöken är i huvudsak

inriktade på att kartlägga olika problem och att utveckla både detaljlös

ningar och övergripande lösningar på dessa.

Budgetåret 1991/92 finansieras projekten enligt följande. Sveriges lant

bruksuniversitet 780 000 kr., statens jordbruksverk 260 000 kr., Svenska

djurskyddsföreningen 200 000 kr., Stiftelsen Lantbruksforskning 192 000

kr., varav 42 000 kr. anvisats till Lunds universitet, och konstruktörer av stal

lar och inredning. Produktintäkterna beräknas till 1 141 000 kr.

Tre projekt pågår parallellt på försöksstationen Funbo--Lövsta. Ett pro

jekt bedrivs på gården Marielund och är ett fältförsök i avdelningens regi. I

försöken deltar experter från statens veterinärmedicinska anstalt.

Försöken på Marielund startade i mars 1988. Den tredje försöksomgången

värphöns sattes in i april 1991. Institutionen studerar ett modifierat schwei

ziskt system med 4 600 lösgående höns uppdelade i fyra olika avdelningar.

Beläggningen är 17 höns/m2 byggnadsyta och 9 höns/m2 tillgänglig yta. Syste

met som har ströbädd på 21 % av den tillgängliga ytan består av tre etager

med separat viloplan, automatisk utgödsling, utfodring, ägginsamling, re

desrensning och redesstängning. Indelningen i avdelningar möjliggör viss

test av olika delutformningar och olika djurmaterial i samma hus.

Det s.k. Lövsta I-projektet startade i september 1988. I detta projekt sker

en utveckling i mindre skala av dels Marielundssystemet, dels av Lövstasy

stemet med 230--470 djur per grupp. Det senare hyser för närvarande 14

höns/m2 byggnadsyta (33 % ströandel) och har två etager. Båda systemen hy

ser ca 9 djur/m2 tillgänglig yta. Dessutom finns i samma stallbyggnad två kon

trollgrupper med konventionella burar med tre hönor i varje bur. Totalt finns

i detta stall 2 500 höns.

I det s.k. Lövsta II-projektet studeras olika smågruppssystem, t.ex. mini

voljärer för 15 djur. Systemen används främst för test av olika detaljer som

kan användas i system för höns i stora grupper, t.ex. studier av hur olika

material och utföranden av sittpinnar inverkar på fot- och bröstbenshälsa.

I sin summering av hittills framkomna resultat anger institutionen att det

har varit möjligt att förbättra systemen i flera avseenden jämfört med för 3,5

år sedan. Det gäller t.ex. utformningen av reden och sittpinnar, sänkning av

frekvensen golvägg och förbättring av äggkvaliteten. Förutom att alternati

ven till burhållningen ger hönsen ett kraftigt utökat beteendemönster visar

försöken att även skelettstyrkan påverkas positivt.

De problem som har förekommit har framför allt gällt förekomst och be

handling av endo- och ektoparasiter, risker för att medicinering ger restsub

stanser i äggen och därmed förlorad produktion samt uppkomst av fotbölder

och bröstbensdeformationer. Höga dödlighetstal på grund av fjäderplock

ning/hackning/kannibalism har förekommit i vissa fall. Arbetsmiljön för per

sonalen är ett problem både i fråga om luftkvalitet och ergonomi.

Institutionen planerar att på Marielund studera de långsiktiga effekterna

av en stor alternativ anläggning. Avsikten är att följa upp nya utformningar

av reden, viloplanskonstruktioner, sitt- och anflygningsstänger och djurma

terial. En viktig del av studierna kommer att utgöras av utvidgade arbetsmil

jöstudier som avses bedrivas i samarbete med institutionen för lantbrukets

byggnadsteknik. Preliminära resultat tyder på att jonisering av luften kan

reducera den totala halten av organiskt damm i luften. Ett examensarbete

kommer att utföras angående effekten på dammhalt och dammsedimenta

tion av en fördubblad joniseringsaktivitet i joniseringsanläggningen på Ma

rielund.

I Lövsta I-projektet avser institutionen att genomföra fler studier av olika

vita djurmaterial, och institutionen kommer även att studera en ny typ av

reden. Försöksresultaten hittills har visat att uppfödningssättet är av avgö

rande betydelse för totalresultatet under värpperioden. För närvarande föds

ca 90 % av rekryteringsdjuren upp i burar. Avsikten är att de djur som skall

användas i försöksomgång tre skall ha fötts upp i ett nytt uppfödningssystem

som bygger på principen att djuren skall vara vana vid etagerna redan vid

insättningen. Det nya systemet har automatisk utgödsling och förbättrade

ergonomiska förhållanden. Unghöns av olika ras uppfödda i denna moderna

anläggning skall studeras i Lövsta- och Marielundssystemen.

Tillsammans med institutionen för systematisk zoologi vid Lunds universi

tet genomför institutionen en pilotstudie av möjligheten till biologisk be

kämpning av kvalster med hjälp av s.k. rovkvalster som i naturen förekom

mer i t.ex. fågelbon.

2.1.2 Institutionen för husdjurshygien

Vid institutionen för husdjurshygien bedrivs forskning om sambandet mel

lan djurmiljö och djurhälsa. Syftet är att kunna identifiera sjukdomsutlö

sande faktorer i miljön och att anvisa förebyggande åtgärder för att åstad

komma en god djurhälsa.

Budgetåret 1991/92 finansieras forskningen kring alternativa system enligt

följande. Sveriges lantbruksuniversitet 322 000 kr., ett flertal djurskydds

föreningar 125 000 kr., statens jordbruksverk 50 000 kr. och konstruktören

av inredning och stall.

Institutionen anger fem problemområden som kräver särskilda insatser

parallellt med den grundläggande etologiska forskningen såsom hackning,

fjäderätning och kannibalism, kronisk pododermatit, olycksfall där djur

fastnar i inredning samt bröstbensdeformationer.

Följande projekt bedrivs inom ramen för forskning och försök om alterna

tiv till burhållning inom äggproduktionen.

-- Undersökningar av sambandet mellan miljö och hälsotillstånd i värp

hönsbesättningar med golvhållning. Sju golvhönsflockar i kommersiell drift

med s.k. voletagesystem och ett tiotal flockar med annan typ av golvhållning

har följts genom obduktion av döda hönor och genom allmän uppföljning av

produktionsresultat och bedömningar av hälso- och miljöförhållanden.

-- Etologiska studier kring djurens naturliga beteende, vilket har betydelse

bl.a. vid beräkning av vilka beläggningsgrader som möjliggör ett naturligt

beteende hos djuren.

-- Studier av riskfaktorer för utveckling av fotbölder. Resultaten visade att

förekomsten av bölder var betydligt högre i grupper som exponerats för en

fuktig ströbädd än för grupper som hölls på en torr bädd. Fuktiga sittpinnar

påverkade inte frekvensen fotbölder men ökade skadans utbredning på fo

tens undersida.

-- Golvhållning av höns i s.k. voletagesystem i ett försök på Stora Seger

stads lantbruksskola. Försöket bedrivs i samarbete med lantbruksskolan och

konstruktören av stall och inredning. Institutionen för lantbrukets byggnads

teknik kommer att utföra arbetsmiljö- och klimatstudier. I den första för

söksomgången har hälsoläget allmänt sett varit tillfredsställande. Vid hälso

kontrollerna har dock konstaterats dålig befjädring, långa klor, bröstbensde

formationer och hackskador i kammarna i varierande grad.

-- Efter ansökan hos statens jordbruksverk av djurägaren startade år 1990

ett försök liknande det på Stora Segerstad i en kommersiell värphönsbesätt

ning. Institutionen genomför en utvärdering av anläggningen från djurhälso-

och djurskyddssynpunkt. Utvärderingen kommer att baseras på analys av

data från två produktionsomgångar.

2.1.3 Institutionen för lantbrukets byggnadsteknik

Institutionen för lantbrukets byggnadsteknik genomför egna projekt samt

deltar i de projekt som bedrivs vid institutionen för husdjurens utfodring och

vård och institutionen för husdjurshygien.

Budgetåret 1991/92 finansieras forskningen om alternativa system enligt

följande. Sveriges lantbruksuniversitet 11 000 kr., Arbetsmiljöfonden

613 000 kr. och Stiftelsen Lantbruksforskning 110 000 kr. (anvisat till

Svenska Lantmännens Riksförbund).

Ett referensmaterial har tagits fram om gaser och damm i fjäderfästallar.

Arbetet har omfattat gas- och dammundersökningar i olika bur- och golv

hönsstallar. Underlaget är till stor hjälp vid fortsatt forskning när det gäller

alternativa system för inhysning av värphöns. Förekomsten av gaser i olika

stallar har dokumenterats, liksom faktorer som påverkar gasförekomsten så

som djurhållningssystem, djurtäthet, djurvikt, gödselns lagringstid, ventila

tionsflöden och fukthalt m.m. Dammförekomst och dammkvaliteten i olika

värphönsstallar har undersökts. I arbetet ingår också att undersöka före

komsten av endotoxiner och mikroorganismer i luften.

Institutionen har utvecklat ett nytt uppfödningssystem för unghöns. Syste

met är anpassat till de nya alternativa systemen för äggproduktion med lös

gående höns. Principen är att hönsen skall vara vana vid etagerna vid insätt

ningen i anläggningen för äggproduktion. En sådan uppfödningsanläggning

har uppförts vid Svenska Lantmännens Riksförbunds försöksgård Smeds

mora, Rimbo. Anläggningen skall förse institutionen för husdjurens utfod

ring och vård med unghöns.

Ett projekt där arbetsmiljön i alternativa värphönsstallar studeras löper

under tre år och skall vara avslutat år 1993. Projektet syftar till att

utvärdera

vilka inhysningssystem och vilka tekniska åtgärder som effektivast reducerar

förekomsten av luftföroreningar i värphönsstallar för lösgående höns samt

effekter på ergonomi och olycksfallsrisker. Sannolikt krävs nya former av

gödselhantering samt vidareutveckling av ventilationstekniken. Institutio

nen planerar att under det kommande verksamhetsåret, om medel tillförs,

utarbeta normer för utvärdering av klimat och luftföroreningar i nya inhys

ningssystem för värphöns. Om medel tillförs avser institutionen också att ut

veckla ett ventilationssystem för utsugning av gödselgaser i system för lös

gående värphöns. I de system som i dag håller på att utvecklas för lösgående

värphöns finns vissa möjligheter att integrera ett utsugningssystem för göd

selgaser i själva konstruktionen.

2.2 Statens veterinärmedicinska anstalt

Statens veterinärmedicinska anstalt har medverkat i de försök med alterna

tiva system för värphöns som bedrivs i Sverige och deltagit i erfarenhetsut

byte med bl.a. Norge. I samarbete med institutionen för husdjurens utfod

ring och vård pågår försök med vaccinering mot koccidios, där målet är att

inom en snar framtid få fram ett vaccin.

3 Statens jordbruksverk

Genom beslut den 31 januari 1991 får statens jordbruksverk disponera 3,3

milj.kr. till djurskyddsfrämjande åtgärder förutom de redan anslagna 0,5

milj.kr. Medlen som skall användas för forskning, utveckling och försök rö

rande djurmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket, särskilt alternativ till

burhållning inom äggproduktionen, skall fördelas av jordbruksverket och

skogs- och jordbrukets forskningsråd i samråd.

Jordbruksverket och skogs- och jordbrukets forskningsråd har beslutat att

ett samlat program skall utarbetas för forskning, utveckling och försök inom

området alternativ till burhållning av värphöns. Ett förslag till program har

därefter utarbetats av en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen har angett tre

problemområden, nämligen biologi, teknik inkl. arbetsmiljö och ekonomi.

Gruppen har föreslagit ett program för forskning, försök och utveckling

inom följande områden, nämligen koccidios, grundläggande etologiska stu

dier, modellförsök på Lövsta, luftkvalitet samt uppföljning av nya system i

praktisk drift. Arbetsgruppen har föreslagit att drygt 2,5 milj.kr. avsätts för

dessa ändamål budgetåret 1991/92.

Jordbruksverket har nyligen tillsatt en särskild referensgrupp för fjäder

fäfrågor. I gruppen ingår bl.a. representanter för forskningen på området,

näringen och djurskyddsorganisationer. Gruppen kommer i första hand att

behandla planering, kontroll och utvärdering av fältförsök med alternativa

system till burhållning av värphöns. Fjäderfäfrågorna kommer också att dis

kuteras i verkets djurskyddsråd.

4 Internationell forskning och samarbete

I Schweiz har man efter en folkomröstning år 1978 beslutat att införa förbud

mot konventionell burhönshållning fr.o.m. år 1992. I den schweiziska djur

skyddslagen anges bl.a. att värphöns skall ha tillgång till sittpinnar och reden

för äggläggning.

För att inhämta utländska erfarenheter av forskning och försök rörande

alternativ till burhållning av värphöns gjorde lantbruksstyrelsen hösten 1990

ett studiebesök i Schweiz, varvid bl.a. ingående diskussioner fördes om hur

godkännande av nya djurhållningsformer gick till. I Schweiz har man under

en följd av år satsat stora resurser på utvärdering av sådana system.

För att fördjupa det nordiska samarbetet har initiativ tagits av bl.a. institu

tionen för husdjurshygien till en gemensam nordisk arbetsgrupp, Nordisk

Forskargrupp för Alternativ Hönshållning, som bildades i november 1990.

Syftet med gruppen är att på ett organiserat sätt öka kunskapsutbytet inom

området mellan de nordiska länderna och att stimulera till ett ökat samar

bete.

Institutionernas forskare har också kontakter med forskare i andra länder

och ett fördjupat samarbete efterfrågas bl.a. från Schweiz och Tyskland.

5 Ärendet till riksdagen

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag

har redovisat om pågående försök rörande alternativ till burhållning av värp

höns inom äggproduktionen.

6 Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.