Regeringens proposition

En idrottspolitik för 2000-talet

 folkhälsa, folkrörelse och underhållning

Prop.

1998/99:107

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 15 april 1999

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ulrica[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kulturdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Den nationella idrottspolitiken på 2000-talet bör bygga på tre

grundstenar. För det första bör det vara en tydlig strävan att i

samhällsplanering, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra

och ge möjligheter till människors motion och idrott i syfte att främja en

god folkhälsa. För det andra bör ett aktivt stöd ges till en fri och

självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang och som bedriver

en bred verksamhet, som värnar om god etik, som ger lika förutsättningar

för kvinnor och män, som arbetar aktivt för integration samt värnar om

demokratisk fostran. För det tredje bör idrottspolitiken beakta att idrotten

till viss del är kommersiell underhållning som ger många människor

förströelse och glädje. Den skall bedrivas på konkurrensneutrala och

marknadsmässiga villkor.

Idrottsrörelsen bör själv lägga fast målen för sin verksamhet. Staten

skall endast ange de syften som staten har med sin bidragsgivning.

Riksidrottsförbundet (RF) skall pröva frågor om fördelning av stats-

bidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer.

Offentlighetsprincipen och sekretesslagen skall gälla för sådan verksam-

het hos RF som består av fördelning av statsbidrag.

De medel som staten anvisar för svenskt deltagande vid olympiska spel

och Paralympics skall fördelas mellan åren och fortsättningsvis

inkluderas inom ramen för anslaget Stöd till idrotten.

Under kommande år tillförs idrotten betydande belopp från AB

Svenska Spel. Detta kommer att stärka idrottsrörelsens lokala barn- och

ungdomsverksamhet.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Lagtext 5

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:361) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges

Riksidrottsförbund 5

2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 6

3 Ärendet och dess beredning 8

4 Utgångspunkter 9

4.1 Staten och idrotten under 1900-talet 9

4.2 Statens stöd till idrotten en del av välfärdspolitiken 11

4.3 Barn- och ungdomsidrott 12

4.4 Det ideella ledarskapet 13

4.5 Idrottens finansiering och skattesituation 14

4.6 Jämställdhet även under fritiden 17

4.7 Integration 18

4.8 Idrottsforskning och idrottslärarutbildning 18

4.9 Idrottsrörelsens antidopningsarbete 20

4.10 Etik och rent spel 22

4.11 Idrott ur ett EU-perspektiv 22

4.12 Friluftsliv och främjandeorganisationerna 25

5 En nationell syn på motion och idrott för 2000-talet 27

6 Ett samhälle som uppmuntrar motion och idrott 29

6.1 Statens roll för en god folkhälsa 29

6.1.1 Folkhälsoinstitutets uppdrag 30

6.1.2 Den nationella folkhälsokommittén 30

6.1.3 Antidopningsarbetet 30

6.2 Kommunernas ansvar 31

6.2.1 En bra samhällsplanering leder till en god

livsmiljö 31

6.2.2 En skola som bejakar rörelse 33

6.3 Friluftsliv och främjandeorganisationer 35

7 Idrotten vår största folkrörelse 36

7.1 Idrottsrörelsen inför 2000-talet 36

7.2 Idrottsrörelsens förutsättningar 37

7.2.1 Idrottens möjligheter till egenfinansiering 37

7.2.2 Statsbidraget 39

7.2.3 Bidrag för svenskt deltagande vid olympiska

spel och Paralympics 40

7.2.4 Bidrag från AB Svenska Spel 41

7.2.5 Idrottens lokala aktivitetsstöd 42

7.2.6 Det kommunala stödet till idrotten 43

7.2.7 Främja jämställdhet och integration 45

8 Den kommersiella underhållningsidrotten 46

9 Statsbidraget till idrottsrörelsen 48

9.1 Syftet med statsbidraget 48

9.2 Riksidrottsförbundet fördelar statsbidraget 50

9.3 Utvärdering av statsbidragets effekter 52

10 Utveckling av en svensk EU-strategi inom idrottsområdet 54

11 Idrottens framtidsfrågor 55

11.1 Idrottens trovärdighet 55

11.2 Forskning och utveckling 59

11.3 Att stärka Sverige som idrottsnation 60

11.3.1 Stora internationella mästerskap 60

11.3.2 En särskild talangsatsning 61

11.3.3 Möjligheter att kombinera studier och

elitidrott 62

12 Ekonomiska konsekvenser 63

13 Författningskommentarer 64

13.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:361) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges

Riksidrottsförbund 64

13.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen

(1980:100) 64

Bilaga 1 Sammanfattning av Idrottsutredningens förslag 66

Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 76

Utdrag ut protokoll vid regeringsammanträde

den 15 april 1999 78

Rättsdatablad 79

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

dels antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1995:361) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund,

2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),

 dels godkänner

 3. vad regeringen föreslår om bidrag för svenskt deltagande vid

olympiska spel och Paralympics (avsnitt 7.2.3),

 4. vad regeringen föreslår om syftet med statsbidraget till

idrottsrörelsen (avsnitt 9.1).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:361) om

överlämnande av förvaltningsuppgifter till Sveriges

Riksidrottsförbund

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1995:361) om överlämnande av

förvaltningsuppgifter till Sveriges Riksidrottsförbund skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Sveriges Riksidrottsförbund

prövar frågor om fördelning till

kommuner av statsbidrag till

kostnader för specialidrott inom

gymnasieskolan.

Sveriges Riksidrottsförbund

prövar frågor om fördelning av

statsbidrag till idrottsverksamhet i

enlighet med vad regeringen

bestämmer.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen

(1980:100)

Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100) skall

ha följande lydelse.

 Bilaga

 Nuvarande lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som

nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos

organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till

numret i Svensk författningssamling (SFS) på den författning med stöd

av vilken verksamheten har uppdragits åt organet.

Organ

Verksamhet

Svenska språknämnden

Sveriges Riksidrottsförbund

prövning av anställnings- och

arbetsvillkor och andra frågor som

rör statligt reglerad anställning hos

nämnden (SFS 1992:318)

fördelning till kommuner av

statsbidrag till kostnader för

specialidrott inom gymnasieskolan

(SFS 1995:361)

Föreslagen lydelse

I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i

tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i

tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som

nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos

organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till

numret i Svensk författningssamling (SFS) på den författning med stöd

av vilken verksamheten har uppdragits åt organet.

Organ

Verksamhet

Svenska språknämnden

Sveriges Riksidrottsförbund

prövning av anställnings- och

arbetsvillkor och andra frågor som

rör statligt reglerad anställning hos

nämnden (SFS 1992:318)

fördelning av statsbidrag till

idrottsverksamhet (SFS 1995:361)

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.

3 Ärendet och dess beredning

Genom regeringsbeslut den 24 oktober 1996 bemyndigades framlidne

statsrådet Leif[REDACTED_EFTERNAMN] att tillkalla en parlamentariskt sammansatt

kommitté med uppdrag att utvärdera det statliga stödet till idrotten och

föreslå nya, tydligare mål för detta stöd samt en modell för uppföljning

och utvärdering av verksamheten i relation till målen (dir. 1996:84).

Kommittén antog namnet Idrottsutredningen. Genom regeringsbeslut den

27 november 1997 gavs kommittén genom tilläggsdirektiv i uppdrag att

bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om idrotts-

föreningar väljer att bedriva en del av sin verksamhet i annan form än

den ideella föreningens (dir. 1997:146). Regeringen har till utredningen

överlämnat Riksdagens revisorers skrivelse om det statliga stödet till

studieförbund och idrott (IN96/513/FO) samt delvis Fritidsutredningens

betänkanden Fria val? (SOU 1995:145) och Fritid i förändring (SOU

1996:39).

I maj 1998 lade utredningen fram betänkandet Idrott 32 procent av befolkningen uppger att de senast

motionerade i en sådan anläggning.

I kapitlet om idrottsrörelsens organisation, idé och verksamhet redogörs bl.a.

för tillgången till anläggningar utifrån idrottsrörelsens perspektiv. Antalet

kommunala anläggningar har ökat starkt de senaste 30 åren dock med en

viss avmattning under 90-talet då alltfler föreningar tagit över driften av

anläggningarna från kommunerna. Av kommunerna förväntar sig 70 procent

att andelen föreningsdrift kommer att öka under de närmaste åren. I

förhållande till befolkningsmängd kan en viss brist på anläggningar iakttas i

Stockholmsområdet.

Motion och tävling är centrala begrepp i idrottsrörelsens idé och

verksamhet. Tävlingskulturen och elitidrotten upprätthålls i stor utsträckning

av specialidrottsförbunden medan motionsverksamheten mestadels bedrivs

ute i föreningarna. Motion behöver dock inte innebära att tävlingsinslagen

utesluts. I den breda idrotten har tävlingen sin plats, men det är inte

prestation utan snarare trivsel och välbefinnande som är ledstjärnan i

verksamheten. Inom RF familjen finns också några förbund, t.ex. Korpen,

som betonar motion framför tävling.

I kapitlet om idrottsrörelsens finansiering visas en idrottsrörelse i ekonomisk

tillväxt. År 1996 beräknas rörelsen ha haft cirka 7,8 miljarder kronor i

inkomster vilket är en ökning med 25 procent i förhållande till år 1992.

Huvuddelen av intäkterna genereras av idrottsrörelsen självt. De offentliga

bidragens andel, framförallt kommunernas, har minskat samtidigt som

andelen intäkter från spel och sponsring ökat. Det är framförallt

breddidrotten som tillgodogör sig intäkterna från spel medan sponsring är en

betydelsefull inkomst för den medieintensiva elitidrotten.

Det statliga stödet till idrotten är litet i förhållande till idrottsrörelsens

totala

intäkter. Det lokala aktivitetsstödet till barn- och ungdomsverksamheten

utgör i snitt 3,5 procent (medianvärde) av en förenings intäkter, medan

bidraget till specialidrottsförbunden varierar i betydelse, alltifrån ett par

procent upp till 90 procent av omsättningen, beroende på förbundens

storlek. Allmänt gäller (undantaget Korpen och Akademisk idrott) att

statsbidraget är en betydligt större andel av intäkterna i förbund med färre

medlemmar och/eller liten kommersiell attraktionskraft än i förbund med

många medlemmar och/eller stark kommersiell attraktionskraft.

Ekonomin i förbunden och i föreningarna är i allmänhet god. På förbunds-

nivån har det egna kapitalet vuxit med cirka 60 procent sedan år 1992.

Penningströmmarna in i idrottsrörelsen är komplexa eftersom rörelsen

finansierar sin verksamhet från en rad olika källor offentliga bidrag,

sponsring, medlemsavgifter, spel osv. men även därför att idrottsrörelsens

olika organisationsnivåer har sin särskilda finansieringsstruktur.

Att idrottsrörelsen framgångsrikt förmått finansiera sig via många källor

visar att den på olika sätt skapar värden för intressenter även utanför den

egna rörelsen. Idrottsrörelsen som värdeskapare är ämnet för kapitel 6.

För statens del har idrottsrörelsens bidrag till folkhälsan varit ett viktigt

värde och därmed motiv för stöd. Att idrottsrörelsen engagerar barn och

ungdomar har varit en ytterligare aspekt av dess legitimitet gentemot staten.

Idrottsrörelsen betyder mycket för barnens och de ungas idrottande utanför

skoltid. Hela 69 procent av pojkarna och 60 procent av flickorna mellan 7

och 15 år deltar regelbundet i någon form av idrott vilket gör denna grupp

till den mest idrottsaktiva inom idrottsrörelsen. Föreningarnas barn- och

ungdomsaktiviteter är, vid sidan av fysiskt fostran, också i hög grad

betydelsefulla för att utveckla barnen och ungdomarna socialt t.ex. att ge

dem självförtroende och lära dem att samarbeta. Idrottsrörelsen spelar också

en viktig roll i arbetsmarknadspolitiken bl.a. genom lönebidragsanställning

som ger sysselsättning åt människor som av olika skäl befinner sig utanför

den ordinarie arbetsmarknaden.

Kommunernas stöd till föreningar motiveras till stor del av omsorgen om

barnens och ungdomarnas fysiska och sociala fostran men stödet är också en

ersättning för de olika uppdrag som föreningarna har tagit över från

kommunen eller där man samarbetar med kommunen. Det handlar bl.a. om

stöd till anläggningar där föreningarna alltmer tagit över driften. Idag drivs

drygt hälften av anläggningarna av föreningarna själva. Andra exempel på

uppgifter som idrottsrörelsen tar på entreprenad är friskvårdsprojekt i

samarbete med landstingen och olika sociala projekt för att bekämpa våld

och rasism.

Idrottsrörelsens relationer med den kommersiella sektorn har utvecklats

starkt de senaste decennierna. Med den utvecklingen har också följt en

diskussion om föreningarnas tillhörighet i den ideella sektorn. En aspekt av

detta är var gränsen går för den ideella föreningens skattebefrielse.

Föreningarna är befriade från mervärdesskatt och inkomstskatt så länge de

kan visa att inkomsterna har naturlig anknytning till föreningens ändamål

eller att det rört sig om verksamhet som av hävd utnyttjats för att finansiera

ideell verksamhet. Skattemyndigheternas granskning av föreningarnas

näringsverksamhet visar att föreningarna i flera fall inte uppfyller villkoren

för skattebefrielse vilket resulterat i att utgående mervärdes- och

inkomstskatt utkrävts. Ett annat problem som uppmärksammats är att de

ideella föreningarna, när de bedriver näringsverksamhet, genom sin

skattebefrielse kan snedvrida konkurrensen.

En ytterligare aspekt av idrottsrörelsens kommersialisering är den s.k.

bolagiseringsdebatten. Idrottsutredningen fick i ett tilläggsdirektiv i uppdrag

att bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om föreningarna

väljer att bedriva del av sin verksamhet i annan associationsform än den

ideella föreningen. Idrottsutredningens slutsats är att bolagiseringen berör

den marginella del av idrottsrörelsen som utgörs av kommersiellt attraktiv

arenaidrott. Bolagiseringen innebär inte att den föreningsburna idrottens

väsen med bredd och elit överges. Utredningen konstaterar att den

allmännyttiga ideella föreningen skall fortsätta vara mottagare av statens

stöd och uppdraget att förverkliga målet idrott åt alla. Omvänt betyder det

att staten inte skall stödja sådan idrottsverksamhet som tjänar privata

vinstintressen.

I kapitel 7 redogörs för de organisationer främjandeorganisationerna som

får stöd från statens idrottsanslag men som står utanför den organiserade

idrottsrörelsen. För närvarande får sex organisationer stöd:

Friluftsfrämjandet, Svenska Livräddningssällskapet, Svenska Båtunionen,

Cykelfrämjandet, Svenska Pistolskytteförbundet och Sveriges Sportfiske-

och Fiskevårdsförbund. Verksamheten i organisationerna skiljer sig från den

RF-organiserade idrotten främst i det att tävlingsinslaget är frånvarande eller

starkt nedtonat. En annan skillnad är att arbetet med att värna miljön samt

främja säkerhet till sjöss och i trafiken är framträdande i en del av

organisationerna. Skillnaderna har medfört att organisationerna valt att stå

utanför RF. Gruppen bidragsberättigade främjandeorganisationer är på intet

sätt sluten. Nya främjandeorganisationer kan bildas och bli aktuella för

statligt stöd.

I kapitlet redogörs även för Friskis & Svettis organisation och verksamhet.

Frågan om tillgången på idrottsanläggningar får här en ytterligare belysning.

Det är vanligt förekommande att Friskis & Svettis-föreningarna driver sin

verksamhet i egna lokaler.

RF:s antidopingarbete behandlas i kapitel 8 mot bakgrund av bl.a. Doping-

utredningen (SOU 1996:126). I likhet med Dopingutredningen bedömer

Idrottsutredningen att huvudansvaret för arbetet mot doping bör ligga inom

folkhälsosektorn. I linje med detta bör också huvudansvaret för analys- och

forskningsverksamheten vid Huddinge sjukhus dopinglaboratorium åvila

hälso- och sjukvårdssektorn. Ett resonemang förs om statens motiv för att

stödja idrottsrörelsens antidopingarbete. Slutsatsen är att den del av RF:s

antidopingarbete som är inriktat på information samt samarbete med andra

myndigheter och organisationer som rör utbildning, kontroll och

provtagning bör få statligt stöd. Kostnaderna för analyserna av doping-

proverna får idrottsrörelsen själv bära.

Elitidrottens villkor tas upp i kapitel 9 om talangsatsningar. Utredningen

konstaterar att vi har en bra utgångspunkt i den befintliga svenska folk-

rörelsemodellen bl.a. med föreningslivet som bas samt integrerad skolgång

och idrottsträning men att den uppenbarligen inte räcker till för att ta

medaljer i de stora mästerskapen. Grundtanken i den svenska modellen är att

elitidrottarna skall kunna gå vidare i ett normalt liv i samhället när deras

idrottskarriär är över.

Analysen i kapitlet leder fram till slutsatsen att modellen behöver förstärkas

med en rad åtgärder i syfte att ge unga elitidrottare mer tid och energi åt sin

idrottsliga utveckling.

Kapitel 10 fokuserar den idrottsrelaterade forskningen. En åtskillnad görs

mellan den forskarstyrda forskningen och den beställarstyrda forskningen.

Den forskarstyrda forskningen finns företrädd i många ämnen och vid

många universitets- och högskoleorter. Den finansieras huvudsakligen via

Centrum för idrottsforskning (CIF). Av de medel som staten riktar till RF

för forskning och utveckling går för närvarande merparten dels till CIF, dels

till RF:s antidopingarbete. RF har med andra ord idag begränsade statliga

medel för att bedriva FoU verksamhet i enlighet med sin fastställda FoU-

policy. Idrottsutredningens förslag avseende finansieringen av

dopinglaboratoriet samt om RF:s antidopingarbete medför att en del medel

blir möjliga att omprioritera till FoU verksamheten.

Konsekvenserna av att ge RF myndighetsuppgifter som statens företrädare i

fördelningen av statens stöd till idrotten och bidraget till de riksrekryterande

gymnasierna är ämnet för kapitel 11. Utredningen konstaterar att dessa

uppgifter kräver lagstöd och föreslår vidare en förordning som fastställer

inriktningen och mottagarna av statens stöd till idrott. För den del av RF:s

uppgifter som är myndighetsutövning blir offentlighetsprincipen tillämplig

och verksamheten blir föremål för statlig kontroll och revision.

Utvärderingen avslutas med en jämförande analys av relationerna mellan

staten och idrottsrörelserna i de övriga nordiska länderna. Gemensamt är att

staten i de olika nordiska länderna valt den organiserade idrottsrörelsen som

samtalspartner och genomförare av sin idrottspolitik. I Sverige liksom i

andra nordiska länder har ambitionerna höjts vad gäller statens

resultatstyrning statsbidragen av idrottsrörelsen. Graden av styrning varierar

dock. Till skillnad från i Sverige utformas i grannländerna mål även för

idrottsrörelsernas verksamhet: statsbidraget öronmärks för vissa insatser och

idrottsrörelsen förväntas medverka i verksamheter även utanför den rena

idrotten.

Förteckning över remissinstanser som avgivit

yttrande över Idrottsutredningens betänkande Idrott

och motion för livet (SOU 1998:76)

Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av

Folkhälsoinstitutet, Handikappombudsmannen, Lotteriinspektionen,

Riksrevisionsverket, Statistiska centralbyrån, Statskontoret,

Folkbildningsrådet, Högskoleverket, Skolverket,

Jämställdhetsombudsmannen, Ungdomsstyrelsen, Integrationsverket,

Stockholms läns landsting, Landstinget Bleking, Falkenbergs kommun,

Jönköpings kommun, Kungsbacka kommun, Malmö stad, Mullsjö

kommun, Mörbylånga kommun, Rättviks kommun, Skellefteå kommun,

Tyresö kommun, Umeå kommun, Svenska Kommunförbundet, Sveriges

Riksidrottsförbund, Sveriges Akademiska Idrottsförbund, Svenska

Basketbollförbundet, Svenska Bilsportförbundet, Sveriges Dövas

Idrottsförbund, Svenska Fotbollförbundet, Svenska Friidrottsförbundet,

Svenska Gång- och Vandrarförbundet, Svenska Innebandyförbundet,

Svenska Judoförbundet, Svenska Motionsidrottsförbundet, Svenska

Skidförbundet, Svenska Sportskytteförbundet, Svenska

Taekwondoförbundet, Svenska Tennisförbundet, Svenska Båtunionen,

Friluftsfrämjandet, Sveriges Olympiska Kommitté, Idrottshögskolan i

Stockholm, Umeå Universitet, Lunds Universitet, Göteborgs Universitet,

Högskolan i Örebro, Högskolan i Östersund, Högskolan Dalarna,

Centrum för idrottsforskning, Folkrörelsernas Samarbetsorgan för

Lotterifrågor, AB Svenska Spel, Sveriges Bingoarrangörers

Centralorganisation, Arbetsgivaralliansen, Friskis & Svettis Riksråd,

Svensk Idrottsmedicinsk Förening, Svensk Förening för

Beteendevetenskaplig Idrottsforskning.

Brottsförebyggande Rådet, Rikspolisstyrelsen, Socialstyrelsen,

Kammarkollegiet, Naturvårdsverket, Landsorganisationen i Sverige,

Tjänstemännens centralorganisation och Sveriges Akademikers

Centralorganisation har beretts tillfälle att avge yttrande men förklarat sig

avstå från yttrande.

Göteborgs stad, Landskrona kommun, Lomma kommun, Skellefteå

kommun, Stockholms stad, Timrå kommun, Landstingsförbundet,

Sveriges Amerikanska Fotbollförbund, Svenska Badmintonförbundet,

Svenska Bandyförbundet, Svenska Bangolfförbundet, Svenska Baseboll-

och Softbollförbundet, Svenska Biljardförbundet, Svenska Bob- och

Rodelförbundet, Svenska Bordtennisförbundet, Svenska Bouleförbundet,

Svenska Bowlingförbundet, Svenska Boxningsförbundet, Svenska

Brottningsförbundet, Svenska Budoförbundet, Svenska

Bågskytteförbundet, Svenska Castingförbundet, Svenska

Curlingförbundet, Svenska Cyketförbundet, Svenska

Danssportförbundet, Svenska Draghundsportförbundet, Svenska

Dragkampförbundet, Svenska Flygsportförbundet, Svenska

Frisbeeförbundet, Svenska Fäktförbundet, Svenska Golfförbundet,

Svenska Gymnastikförbundet, Svenska Handbollförbundet, Svenska

Handikappidrottsförbundet, Svenska Ishockeyförbundet, Svenska

Isseglarförbundet, Svenska Kanotförbundet, Svenska Klätterförbundet,

Svenska Konståkningsförbundet, Svenska Landhockeyförbundet,

Sveriges Militäridrotts- och Mångkampsförbund, Svenska Motorcykel-

och Snöskoterförbundet, Svenska Orienteringsförbundet, Svenska

Racerbåtsförbundet, Svenska Ridsportförbundet, Svenska

Roddförbundet, Svenska Rugbyförbundet, Svenska Seglarförbundet,

Svenska Simförbundet, Svenska Skidskytteförbundet, Svenska

Skolidrottsförbundet, Svenska Skridskoförbundet, Svenska

Sportdykarförbundet, Svenska Squashförbundet, Svenska

Styrkelyftförbundet, Svenska Triathlonförbundet, Svenska

Tyngdlyftningsförbundet, Svenska Varpaförbundet, Svenska

Vattenskidförbundet, Svenska Volleybollförbundet, Cykelfrämjandet,

Svenska Livräddningssällskapet, Svenska Pistolskytteförbundet

110. Sveriges Sportfiske och fiskevårdsförbund, Svenska Idrottsrörelsens

Studieförbund, Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer, Ung

SIOS, Handikappförbundens Samarbetsorgan, Huddinge sjukhus har

beretts tillfälle att avge yttrande men inte yttrat sig.

Friluftsorganisationernas Samarbetsorgan, Cherryföretagen AB, Sveriges

Centralförening för Idrottens Främjande och Svenska idrottshistoriska

föreningen har på egna initiativ avgivit yttranden.

Kulturdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 april 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för

2000-talet folkhälsa, folkrörelse och underhållning

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som

inför, ändrar, upp-

häver eller upprepar

ett normgivnings-

bemyndigande

Celexnummer för

bakomliggande EG-

regler

Lag om ändring i lagen

(1995:361) om

överlämnande av

förvaltningsuppgifter till

Sveriges

Riksidrottsförbund

1 §

 Lagen omtryckt 1992:1474.

 Senaste lydelse 1998:1215.

Prop. 1998/99:107

4

1

Prop. 1998/99:107

80

80

Prop. 1998/99:107

26

80

64

27

80

80

Prop. 1998/99:107

Bilaga 1

65

1

Prop. 1998/99:107

Bilaga 1

80

80

Prop. 1998/99:107

Bilaga 2

75

1

Prop. 1998/99:107

Bilaga 2

80

80

Prop. 1998/99:107

77

1

Prop. 1998/99:107

80

80

78

1

79

1