Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att förvärvslagstiftningen för

företag och aktier samt för fastigheter som är avsedda för

näringsverksamhet avskaffas i huvudsak.

Propositionens lagförslag

1 Förslag till

Lag om upphävande av lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m.

Härigenom föreskrivs att lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m. skall upphöra att gälla vid

utgången av år 1991.

Vad som i 22 § den upphävda lagen sägs om tystnadsplikt

skall dock fortfarande gälla.

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv

av fast egendom m.m.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:618) om

utländska förvärv av fast egendom m.m.1

dels att 2 kap. och 3 kap. 5 § skall upphöra att

gälla,

dels att 1 kap. 1, 2, 5 och 8 §§ samt 3 kap. 3 § skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. 1 §

Kontrollsubjekt enligt lagen Den som skulle ha varit

(1982:617) om utländska kontrollsubjekt enligt lagen

förvärv av svenska (1982:617) om utländska

företag m.m. får inte förvärv av svenska

utan tillstånd företag m.m., om denna hade

(förvärvstillstånd) gällt även efter

för varje särskilt fall utgången av år 1991,

förvärva fast egendom får inte utan tillstånd

här i landet. (förvärvstillstånd)

 för varje särskilt fall

 förvärva fast egendom

 här i landet.

 Vad som i denna lag sägs om fast egendom

 skall gälla

även tomträtt och bostadsarrende. Vad som sägs om lagfart

skall, när det är fråga om tomträtt, i stället avse inskrivning

av upplåtelse eller förvärv av tomträtt.

2 §2

Förvärvstillstånd Förvärvstillstånd

behövs inte behövs inte

1. för förvärv genom 1. för förvärv genom

bodelning, arv eller bodelning, arv eller

testamente, testamente,

2. för förvärv genom 2. för förvärv genom

fusion enligt 14 kap. 8 § fusion enligt 14 kap. 8 §

aktiebolagslagen (1975:1385), aktiebolagslagen (1975:1385),

3. för förvärv genom 3. för förvärv genom

inrop på exekutiv auktion, inrop på exekutiv auktion,

4. om förvärvaren är 4. om förvärvaren är

gift med en svensk medborgare, gift med en svensk medborgare,

5. om förvärvaren är 5. om förvärvaren är

gift med överlåtaren och gift med överlåtaren och

inte heller om inte heller om

förvärvaren eller, förvärvaren eller,

när makar förvärvar när makar förvärvar

gemensamt, någon av dem gemensamt, någon av dem

är överlåtarens är överlåtarens

avkomling, allt under avkomling, allt under

förutsättning att förutsättning att

överlåtaren inte är överlåtaren inte är

skyldig att avyttra egendomen skyldig att avyttra egendomen

enligt 3 kap. 1 § eller enligt 3 kap. 1 § eller

enligt 6 § lagen enligt 16 §

(1975:1132) om förvärv jordförvärvslagen

av hyresfastighet m.m. eller (1979:230),

16 §

jordförvärvslagen 6. för förvärv av

(1979:230). egendom som är taxerad som

 hyreshusenhet eller

 industrienhet.

5 §3

Frågan om Frågan om

förvärvstillstånd förvärvstillstånd

får inte prövas får inte prövas

förrän förvärvet förrän förvärvet

har skett, om det är har skett, om det är

fråga om köp, byte eller fråga om köp, byte eller

gåva av fast egendom som gåva av fast egendom som

är taxerad som är taxerad som

hyreshusenhet eller som lantbruksenhet.

lantbruksenhet.

 Tillstånd att

Tillstånd att

förvärva fast egendom förvärva fast egendom

på offentlig auktion enligt på offentlig auktion enligt

3 kap. 3 § eller enligt 7 3 kap. 3 § eller enligt 17

§ lagen (1975:1132) om § jordförvärvslagen

förvärv av (1979:230) lämnas före

hyresfastighet m.m. eller 17 auktionen.

§ jordförvärvslagen

(1979:230) lämnas före 8 §

auktionen.

Förvärvstillstånd skall meddelas, om det inte möter

hinder med hänsyn till landets försvar eller säkerhet,

egendomens lämplighet för avsett ändamål eller andra

allmänna intressen eller med hänsyn till förvärvarens

förhållanden.

Förvärvstillstånd Förvärvstillstånd

får inte meddelas om får inte meddelas om

tillstånd skulle ha tillstånd skulle ha

vägrats vid en prövning vägrats vid en prövning

enligt lagen (1975:1132) om enligt jordförvärvslagen

förvärv av (1979:230).

hyresfastighet m.m. eller

jordförvärvslagen 3 kap. 3 §

(1979:230).

Länsstyrelsen får besluta att ett förordnande enligt 1 §

andra stycket om försäljning på offentlig auktion inte skall

verkställas, om inroparen före eller efter förordnandet har

avyttrat egendomen.

I övrigt skall så anses och med ärendet i tillämpliga delar

så förfaras, som om egendomen hade blivit utmätt för

fordran med bästa förmånsrätt efter sådana rättigheter som

besvärade egendomen redan vid den exekutiva auktionen

och som har företräde framför alla befintliga fordringar.

Även om det i enlighet härmed bestämda skyddsbeloppet

täcks, får försäljning inte ske, om inte den bjudna

köpeskillingen täcker även det värde som i ärendet har

åsatts egendomen enligt 12 kap. utsökningsbalken eller, om

ägaren eller en innehavare av fordran som är förenad med

panträtt i egendomen i god tid före auktionen har påkallat

en särskild värdering, det värde vartill egendomen

uppskattats av värderingsmän som länsstyrelsen utser.

Egendomen får säljas Egendomen får säljas

till den som är till sådana rättssubjekt

kontrollsubjekt enligt lagen som avses i 1 kap. 1 §

(1982:617) om utländska endast om de har fått

förvärv av svenska förvärvstillstånd.

företag m.m. endast om Vidare gäller i fråga om

denne har fått jordbruksfastighet de

förvärvstillstånd. inskränkningar som

Vidare gäller i fråga om föreskrivs i 17 § andra

hyreshusenhet eller stycket tredje meningen

jordbruksfastighet de jordförvärvslagen

inskränkningar som (1979:230).

föreskrivs i 7 § andra

stycket tredje meningen lagen

(1975:1132) om förvärv

av hyresfastighet m.m.

respektive 17 § andra

stycket tredje meningen

jordförvärvslagen

(1979:230).

 Avges vid auktionen bud som sålunda får

antas, skall

försäljning ske även om innehavare av fordran bestrider

det.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över

tillverkningen av krigsmateriel, m.m.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1034) om

kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.,

dels att 2 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,

1 a § och 1 b §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 a §

 Med

 utlänningsförbehåll

 avses i denna lag ett i

 bolagsordningen för ett

 svenskt aktiebolag intaget

 förbehåll enligt vilket

 sådant kontrollsubjekt som

 avses i 3 § första och

 andra styckena den upphävda

 lagen (1982:617) om

 utländska förvärv av

 svenska företag m.m. genom

 teckning eller

 överlåtelse endast

 får förvärva en viss

 del av aktierna i bolaget, vid

 varje tidpunkt motsvarande

 mindre än fyrtio procent av

 hela aktiekapitalet och mindre

 än tjugo procent av

 röstetalet för samtliga

 aktier i bolaget. Med

 utlänningsförbehåll

 avses också förbehåll

 enligt vilket strängare

 föreskrifter i dessa

 hänseenden gäller.

Regeringen kan medge att

 även andra förbehåll

 än som anges i första

 stycket skall anses som

 utlänningsförbehåll

 enligt denna lag.

1 b §

 Utlänningsförbehåll

 för ett svenskt aktiebolag

 som har tillstånd att

 tillverka krigsmateriel här

 i riket får inte

 upphävas eller ändras

 utan tillstånd av

 regeringen.

2 §1

Krigsmateriel får inte Krigsmateriel får inte

tillverkas här i riket utan tillverkas här i riket utan

tillstånd av regeringen, om tillstånd av regeringen, om

ej annat följer av ej annat följer av

föreskrifter som har föreskrifter som har

meddelats med stöd av denna meddelats med stöd av denna

lag. Tillstånd att lag. Tillstånd att

tillverka krigsmateriel får tillverka krigsmateriel får

meddelas endast svensk meddelas endast svensk

medborgare, svensk myndighet, medborgare, svensk myndighet,

svenskt handelsbolag i vilket svenskt handelsbolag i vilket

inte någon av inte någon av

bolagsmännen är bolagsmännen är

kontrollsubjekt som avses i 3 sådant kontrollsubjekt som

§ lagen (1982:617) om avses i 3 § första och

utländska förvärv av andra styckena den upphävda

svenska företag m.m. och lagen (1982:617) om

svenskt aktiebolag i vars utländska förvärv av

bolagsordning intagits svenska företag m.m. och

utlänningsförbehåll svenskt aktiebolag i vars

som avses i nämnda lag. Om bolagsordning intagits

särskilda skäl utlänningsförbehåll.

föreligger, får dock Om särskilda skäl

tillstånd ges även åt föreligger, får dock

annan. tillstånd ges även åt

 annan.

 Regeringen får meddela föreskrifter om

undantag från

tillståndskravet enligt första stycket för

1. tillverkning av krigsmateriel som bedrivs på uppdrag

av den som har tillstånd att tillverka ifrågavarande

krigsmateriel,

2. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i fall som

avses i 24 § första stycket vapenlagen (1973:1176),

3. tillverkning av enstaka skjutvapen och av

ammunition för tillverkarens eget bruk.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

4 Förslag till

Lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)

Härigenom föreskrivs att 4 § kreditupplysningslagen

(1973:1173)1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §2

Tillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet får

meddelas endast om det från allmänna synpunkter finns

behov av verksamheten och den kan antas bli bedriven på

ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt.

Tillstånd får meddelas för en tid av högst tio år i sänder.

Tillståndet får förenas med föreskrift om hur verksamheten

skall bedrivas och om skyldighet att anmäla ändring av

förhållanden som har haft betydelse för tillståndet.

Tillstånd får inte Tillstånd får inte

meddelas kontrollsubjekt meddelas den som skulle ha

enligt lagen (1982:617) om varit kontrollsubjekt enligt

utländska förvärv av lagen (1982:617) om

svenska företag m.m. utländska förvärv av

 svenska företag m.m., om

 denna hade gällt även

 efter utgången av år

 1991.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv av

eldistributionsanläggning m.m.

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1976:240) om

förvärv av eldistributionsanläggning m.m. skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §1

Förvärvstillstånd fordras ej

1. i fall som avses i 1 §, om förvärvaren innehar

koncession avseende det område där anläggningen finnes,

när eldistributionsanläggningen förvärvas,

2. i fall som avses i 2 §, om förvärvaren innehar

koncession avseende det område där föreningen eller

bolaget bedriver sin verksamhet,

3. om eldistributionsanläggning eller sådan andel eller

aktie som avses i 2 § förvärvas eller överlåtes efter

medgivande av riksdagen eller regeringen,

4. om förvärvet skall 4. om förvärvet skall

prövas enligt lagen prövas enligt lagen

(1982:617) om utländska (1982:618) om utländska

förvärv av svenska förvärv av fast egendom

företag m.m. eller lagen m.m.,

(1982:618) om utländska

förvärv av fast egendom

m.m.,

5. om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller

om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt,

någon av dem är överlåtarens avkomling,

6. om aktie förvärvas på grund av nyemission där

aktieägarna tecknar de nya aktierna i förhållande till det

antal aktier de förut äger.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1985:277) om vissa

bulvanförhållanden

Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ lagen (1985:277) om

vissa bulvanförhållanden skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §1

Denna lag gäller när ett Denna lag gäller när ett

bulvanförhållande bulvanförhållande

används för att används för att

kringgå ett sådant kringgå ett sådant

hinder mot att förvärva hinder mot att förvärva

eller behålla viss egendom eller behålla viss egendom

eller rättighet som eller rättighet som

uppställs i uppställs i

1. 3 kap. 3 § 1. 3 kap. 3 §

bankaktiebolagslagen bankaktiebolagslagen

(1987:618), (1987:618),

2. lagen (1975:1132) om 2. lagen (1975:1132) om

förvärv av förvärv av

hyresfastighet m.m., hyresfastighet m.m.,

3. lagen (1976:240) om 3. lagen (1976:240) om

förvärv av förvärv av

eldistributionsanläggning eldistributionsanläggning

m.m., m.m.,

4. jordförvärvslagen 4. jordförvärvslagen

(1979:230), (1979:230),

5. 8 a § 5. 8 a §

fondkommissionslagen fondkommissionslagen

(1979:748), (1979:748),

6. 6 a § lagen (1980:2) om 6. 6 a § lagen (1980:2) om

finansbolag, finansbolag, eller

7. lagen (1982:617) om 7. lagen (1982:618) om

utländska förvärv av utländska förvärv av

svenska företag m.m., eller fast egendom m.m

8. lagen (1982:618) om

utländska förvärv av

fast egendom m.m.

 Med ett bulvanförhållande avses i lagen

att någon

(bulvanen) utåt framstår som ägare av viss egendom

eller innehavare av viss rättighet men i verkligheten innehar

egendomen eller rättigheten huvudsakligen för annans

(huvudmannens) räkning.

Vad som sägs i det följande om egendom som ett

bulvanförhållande avser har tillämpning också på

rättigheter.

7 §

De myndigheter som prövar De myndigheter som prövar

frågor om tillstånd frågor om tillstånd

enligt de lagar som anges i 1 enligt de lagar som anges i 1

§ första stycket 2--4, 7 § första stycket 2--4

och 8 skall underrätta och 7 skall underrätta

åklagarmyndigheten, om det åklagarmyndigheten, om det

skäligen kan antas att det skäligen kan antas att det

föreligger ett föreligger ett

bulvanförhållande inom bulvanförhållande inom

myndighetens ansvarsområde. myndighetens ansvarsområde.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

7 Förslag till

Lag om ändring i gruvlagen (1974:342)

Härigenom föreskrivs i fråga om gruvlagen (1974:342),

dels att 1 kap. 8 § skall upphöra att gälla,

dels att 2 kap. 8 § och 9 kap. 4 § skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap. 8 §1

Ansökningen skall vara skriftlig och innehålla

1. uppgift om mineralfyndighetens art och beskrivning

av det område som avses med ansökningen,

2. uppgift om fastighet som beröres av ansökningen

samt namn och adress på fastighetsägaren och de övriga

sakägare sökanden känner till.

Om bergmästaren finner det behövligt, skall sökanden

ge in plan för undersökningsarbetets bedrivande och

utredning om sina möjligheter att fullfölja planen.

Fordras medgivande till Fordras medgivande till

inmutningen av myndighet eller inmutningen av myndighet eller

rättsägare enligt vad rättsägare enligt vad

som sägs i 2--5 § eller som sägs i 2--5 §§,

i lagen (1982:618) om skall vid ansökningen fogas

utländska förvärv av handling som visar att

fast egendom m.m., skall vid medgivande erhållits av

ansökningen fogas handling myndigheten eller

som visar att medgivande rättsägaren eller

erhållits av myndigheten begärts hos myndigheten.

eller rättsägaren eller

begärts hos myndigheten.

 Sökanden skall erlägga, förutom

föreskriven

ansökningsavgift, förskott till inmutningsavgiften beräknat

enligt grunder som regeringen bestämmer.

9 kap.

4 §2

Bergmästaren skall Bergmästaren skall

förklara anmälan utan förklara anmälan utan

verkan, om verkan, om

1. fångeshandlingen inte 1. fångeshandlingen inte

har företetts, har företetts, eller

2. tillstånd till 2. förvärvet har skett

förvärvet inte genom en sådan gåva

erhållits när sådant mellan makar som inte har

krävs enligt lagen registrerats enligt 16 kap.

(1982:618) om utländska äktenskapsbalken.

förvärv av fast egendom

m.m., eller

3. förvärvet har skett

genom en sådan gåva

mellan makar som inte har

registrerats enligt 16 kap.

äktenskapsbalken.

 I annat fall skall han snarast anteckna

anmälningen i

gruvregistret.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

8 Förslag till

Lag om ändring i minerallagen (1991:45)

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 7 § minerallagen

(1991:45) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. 7 §

Bestämmelser som berör verksamhet som avses i denna

lag finns i plan- och bygglagen (1987:10), miljöskyddslagen

(1969:387), naturvårdslagen (1964:822), lagen (1987:12) om

hushållning med naturresurser m.m. och lagen (1988:950)

om kulturminnen m.m.

Bestämmelser om rätt att förvärva och inneha eller på

annat sätt ta befattning med kärnämne eller mineral med

halt av sådant ämne finns även i lagen (1984:3) om

kärnteknisk verksamhet. Bestämmelser om rätt i övrigt att

bedriva verksamhet med strålning finns i strålskyddslagen

(1988:220).

Bestämmelser som i vissa

avseenden begränsar

rätten att få eller

på annat sätt

förvärva

undersökningstillstånd

eller bearbetningskoncession

och att förvärva

nyttjanderätt till

bearbetningskoncession finns i

lagen (1982:618) om

utländska förvärv av

fast egendom m.m.

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7

november 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om upphävande av regler om utländska

företagsförvärv m.m.

1 Inledning

Enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska

företag m.m. (företagsförvärvslagen) kontrolleras

utländska rättssubjekts och vissa svenska rättssubjekts

förvärv av aktier i svenska aktiebolag, andelar i svenska

handelsbolag eller rörelser som drivs här i landet. Lagen,

som trädde i kraft den 1 januari 1983, innebär att sådana

förvärv, med vissa undantag, inte får ske utan tillstånd.

Regler med syfte att kontrollera utländska

företagsförvärv har funnits i Sverige sedan år 1916. Före år

1983 gällde i ämnet lagen (1916:156) om vissa

inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m.m., den

s.k. 1916 års lag.

Motsvarande regler finns och har funnits i flera andra

industriländer. Under senare år har dock den

internationella utvecklingen inneburit att regelsystem av

detta slag avskaffas i allt fler länder. Av särskild vikt för

Sverige är att inom de Europeiska Gemenskaperna (EG) i

stort sett alla diskriminerande bestämmelser

medlemsländerna emellan på detta område har avvecklats.

Under senare delen av 1980-talet har utvecklingen mot

en europeisk integration accelererat. Detta har skett dels

internt inom EG genom antagandet av den europeiska

enhetsakten (Single European Act), dels genom ett utökat

samarbete mellan EG och Europeiska

Frihandelssammanslutningen (EFTA), vilket initierades

genom Luxemburgdeklarationen år 1984. Syftet är att

genom ökad rörlighet för varor, personer, tjänster och

kapital skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och

ökad välfärd inom medlemsländerna.

Under åren 1989 och 1990 genomfördes

förförhandlingar mellan EFTA-länderna och EG rörande

ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). I juni

1990 inleddes formella förhandlingar mellan parterna,

syftande till ett EES-avtal. I praktiken innebär ett sådant

avtal att de olika EFTA-länderna, däribland Sverige,

förpliktar sig att i allt väsentligt ansluta sig till EGs

regelverk om upprättandet av en gemensam marknad.

I regeringsförklaringen den 4 oktober 1991 angav

regeringen som två av sina stora uppgifter under

mandatperioden att dels fullt ut föra Sverige in i det

europeiska samarbetet genom förhandlingarna om

medlemskap i EG, dels att bryta den ekonomiska

stagnationen och att återupprätta Sverige som en tillväxt-

och företagarnation med en stark och växande ekonomi. I

syfte att föra Sverige in i det europeiska samarbetet angav

regeringen att den med all kraft skulle verka för att Sverige

snarast möjligt blir fullvärdig medlem i EG. Inom ramen för

den andra stora uppgiften angav regeringen en rad åtgärder,

bl.a. att i huvudsak avskaffa förvärvslagstiftningen för

företag, aktier och fastigheter i syfte att stimulera det

utländska intresset för investeringar i Sverige.

Mot den redovisade bakgrunden lade jag vid

regeringssammanträde den 24 oktober 1991 fram förslag om

ett avskaffande av den svenska förvärvslagstiftningen,

vilket också skulle innebära att de svenska bestämmelserna

anpassas till EGs regler på området.

Lagrådet

Regeringen beslutade samma dag att inhämta lagrådets

yttrande över de lagförslag som hade utarbetats i ärendet.

Lagförslagen och lagrådets yttrande bör fogas till

protokollet i detta ärende som bilaga 1 och bilaga

2.

Lagrådet har beträffande förslaget till lag om

upphävande av lagen (1982:617) om utländska förvärv av

svenska företag m.m. anfört att de föreskrifter om

tystnadsplikt som finns i 22 § företagsförvärvslagen torde

böra gälla även efter lagens upphävande. Jag delar lagrådets

uppfattning och återkommer till frågan i

specialmotiveringen till den aktuella lagen (avsnitt 5.1).

Lagrådet har vidare, beträffande förslaget till lag om

ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast

egendom m.m., påpekat att vissa föreskrifter i lagen blir

överflödiga som en följd av de av regeringen föreslagna

ändringarna i lagen. Lagrådet anser mot den bakgrunden

att det bör övervägas att upphäva dessa föreskrifter. Jag

anser att de aktuella föreskrifterna bör tas bort och

återkommer till frågan i specialmotiveringen till den

aktuella lagen (avsnitt 5.2).

I övrigt har lagrådet lämnat förslagen utan erinran.

Vissa redaktionella ändringar i lagtexten har vidtagits.

2 Gällande rätt

2.1 Företagsförvärvslagen

De viktigaste bestämmelserna som berör utlänningars

möjligheter att etablera näringsverksamhet i Sverige genom

förvärv av aktier eller andelar i redan etablerade företag

finns i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska

företag m.m. (företagsförvärvslagen). Några särskilda

inskränkningar i rätten att bilda ett nytt bolag finns inte för

utlänningar.

Företagsförvärvslagen innebär begränsningar i rätten för

utländska rättssubjekt och vissa svenska rättssubjekt att

förvärva aktier i svenska aktiebolag, andelar i svenska

handelsbolag eller rörelser som drivs här i landet. De som

omfattas av lagens bestämmelser benämns i lagen

kontrollsubjekt. Kontrollsubjekt är utländska

medborgare och andra utländska rättssubjekt, svenska

aktiebolag som inte har utlänningsförbehåll i

bolagsordningen, svenska handelsbolag, om någon av

bolagsmännen är kontrollsubjekt, svenska stiftelser med

vissa undantag, samt vissa svenska ekonomiska föreningar.

Kontrollen av kontrollsubjektens förvärv sker dels genom

ett system med s.k. utlänningsförbehåll, dels genom en

tillståndsprövning av vissa aktieförvärv m m.

Ett utlänningsförbehåll är ett förbehåll i

bolagsordningen för ett svenskt aktiebolag som innebär att

kontrollsubjekt genom teckning eller överlåtelse får

förvärva endast en viss del av aktierna i bolaget, nämligen

aktier motsvarande mindre än 40 procent av aktiekapitalet

och 20 procent av röstetalet (4 §). De aktier som sålunda

kan förvärvas av kontrollsubjekt kallas fria aktier, övriga

aktier bundna. Ett utlänningsförbehåll får inte ändras utan

tillstånd (6 §).

Den rättsliga grunden för införande av

utlänningsförbehåll i bolagsordningen finns i 17 kap. 1 §

aktiebolagslagen (1975:1385) och i 12 kap. 1 §

bankaktiebolagslagen (1987:618), där det ges en möjlighet

att i bolagsordningen ta in förbehåll om begränsning av

vissa rättssubjekts möjligheter att förvärva aktier i bolaget,

dvs. att förklara vissa aktier som bundna i visst hänseende.

Företagsförvärvslagen är inte tillämplig på svenska

försäkringsaktiebolag eller på aktierna i sådana bolag (2 §).

I fråga om tillstånd till aktieförvärv gäller enligt

företagsförvärvslagen att ett kontrollsubjekt, med undantag

för vissa aktieförvärv inom en koncern, inte utan tillstånd

får förvärva så många aktier i ett svenskt aktiebolag att

genom förvärvet förvärvarens andel av aktiekapitalet eller

röstetalet i bolaget kommer att överstiga någon av

gränserna tio, tjugo, fyrtio eller femtio procent. Krav på

tillstånd gäller även i fråga om kontrollsubjekts förvärv av

andelar i svenska handelsbolag samt av äganderätt eller

nyttjanderätt till rörelser som drivs i Sverige (7 §).

Rättsverkan av att tillstånd inte söks inom föreskriven

tid och på föreskrivet sätt eller av att tillstånd vägras är att

förvärvet blir ogiltigt (11 §).

Företagsförvärvslagens kontrollsystem i fråga om

utländska etableringar är begränsat till de rena

övertagandefallen och gäller, som tidigare nämnts, inte

nyetableringar. Inget tillstånd krävs således för ett utländskt

företag att bilda ett svenskt dotterbolag.

Frågor om tillstånd enligt lagen prövas av regeringen,

vad gäller större företag, och i övrigt av länsstyrelsen.

Regeringen prövar bl.a. ärenden där det företag som

förvärvet gäller har mer än 100 anställda eller

nettotillgångar överstigande 1000 basbelopp.

Avgörande vid tillståndsprövningen är huruvida ett

förvärv av ett företag eller en ändring av ett

utlänningsförbehåll strider mot något väsentligt allmänt

intresse. Om så inte är fallet skall tillstånd ges. I

förarbetena till lagstiftningen (prop. 1981/82:135 s.45)

nämns som exempel på sådana skyddsvärda intressen

svenska företags teknik, kunskap, dyrbara maskiner, patent

och varumärken. Ett företag kan också enligt förarbetena

vara skyddsvärt på den grunden att företaget till följd av sin

storlek eller produktionsinriktning har särskild betydelse

för Sveriges försvar, försörjning eller ekonomi. Att bevara

ett svenskt företag som svenskägt i en bransch med redan

mycket starka inslag av utländskt ägande kan också enligt

förarbetena vara ett väsentligt allmänt intresse.

I propositionen (prop. 1986/87:74) om näringspolitik

inför 1990-talet lämnade regeringen information om den

praxis beträffande skyddsvärda intressen som hade

utbildats vid tillståndsprövningen. Följande skyddsvärda

intressen redovisades därvid:industri- och

regionalpolitiska intressen (företag med betydande

forskning och utveckling, marknadsposition, produktion

eller sysselsättning m.m.),säkerhets- och

beredskapspolitiska intressen (företag av betydelse för

totalförsvaret),intresset av nationellt självbestämmande

och oberoende (företag eller branscher, i vilka ett

dominerande utländskt inflytande skulle kunna innebära

svårigheter att hävda en oberoende svensk politik),

nationella kulturella intressen och liknande (företag inom

informations- och massmediaområdet).

I vissa fall har förvärvet bedömts innebära sådana risker

för berörda skyddsvärda intressen att förvärvet ansetts

strida mot väsentligt allmänt intresse enligt lagen. I dessa

fall förekommer det enligt praxis att det förvärvande

företaget kunnat undanröja eller minska dessa risker genom

åtaganden. Innebörden av sådana åtaganden har

varit t.ex. att verksamheten kommer att utvecklas genom

investeringar, få en självständighet i olika avseenden eller

förändras både i omfattning och inriktning på ett balanserat

sätt inom koncernen i samband med strukturella

förändringar.

2.2 Fastighetsförvärvslagen

Vid sidan av företagsförvärvslagen påverkas

utlänningars möjligheter att etablera näringsverksamhet

här i landet främst av bestämmelserna i lagen (1982:618) om

utländska förvärv av fast egendom m.m.

(fastighetsförvärvslagen). Enligt 1 kap. 1 § får

kontrollsubjekt enligt företagsförvärvslagen inte utan

tillstånd (förvärvstillstånd) för varje särskilt fall förvärva

fast egendom här i landet.

Enligt 1 kap. 8 § skall förvärvstillstånd meddelas om det

inte möter hinder med hänsyn till landets försvar eller

säkerhet, egendomens lämplighet för avsett ändamål eller

andra allmänna intressen eller med hänsyn till förvärvarens

förhållanden. Dessa förutsättningar för att få tillstånd

bygger i stor utsträckning på de principer för

tillståndsprövningen som gäller för företagsförvärvens del,

men innebär därutöver vissa specialregler.

Genom rekvisitet ''''''''andra allmänna intressen'''''''' tillgodoses

i första hand det grundläggande syftet med 1916 års lag

nämligen att skydda våra värdefullaste naturtillgångar mot

utländsk exploatering. Skyddet omfattar emellertid all fast

egendom, och det är alltså principiellt möjligt att vägra ett

kontrollsubjekt tillstånd att förvärva t.ex. en

industrifastighet, om förvärvet är oförenligt med väsentliga

inhemska intressen.

Kontrollsubjekts förvärv av inmutningsrätt och rätt

till utmål enligt gruvlagen (1974:342) regleras också i

fastighetsförvärvslagen. Förutsättningar för tillstånd till

sådana förvärv motsvarar i huvudsak de som gäller för

kontrollsubjekts förvärv av fast egendom.

2.3 EGs bestämmelser

Som jag nämnde inledningsvis strävar regeringen efter

att föra Sverige in i EG, vilket bl.a. kräver att svenska

bestämmelser på en rad områden anpassas till EGs

bestämmelser. Jag lämnar därför nu en redogörelse för EGs

bestämmelser såvitt de berör den nuvarande svenska

förvärvslagstiftningen.

Ett av EGs huvudmål är att upprätta en gemensam

marknad (artikel 2 i Romfördraget, RomF). Medlet att

uppnå detta mål är ''''''''de fyra friheterna'''''''', dvs. att inom

Gemenskapen skapa fri rörlighet för varor, personer,

tjänster och kapital (artikel 3 RomF). Dessa fyra friheter

uppnås främst genom att all diskriminering på grund av

nationalitet förbjuds (artikel 7 RomF). Den gemensamma

marknaden skulle, enligt artikel 8 RomF, införas successivt

under en övergångsperiod på tolv år.

Den nuvarande svenska förvärvslagstiftningen berör två

av de fyra friheterna, nämligen den fria rörligheten för

personer och för kapital.

En av de fyra friheterna är alltså fri rörlighet för

personer. Den friheten inbegriper ''''''''right to establishment'''''''',

etableringsrätt (artiklarna 52--58 RomF). Medlemsstaterna

skall avskaffa alla diskriminerande bestämmelser vad gäller

etableringsrätten (artikel 52 RomF) och får inte heller

införa diskriminerande bestämmelser utan stöd i RomFs

bestämmelser (artikel 53 RomF). Bestämmelserna om

etableringsrätt gäller för såväl fysiska som juridiska

personer (artikel 58 RomF). Detta innebär alltså att också

juridiska personer omfattas av kravet på att inte

diskrimineras p g a nationalitet.

Etableringsrätt innebär rätt att påbörja och bedriva

självständig näringsverksamhet och att sätta upp och driva

företag, speciellt i bolagsform. Den svenska

förvärvslagstiftningens krav på tillstånd för utlänningar att

förvärva fast egendom, rörelser samt aktier och andelar i

inhemska bolag står alltså i strid med EGs bestämmelser om

etableringsrätt.

Av ordalydelsen av artikel 52 framgår att bestämmelsen

är utformad som en målsättning. Som jag nyss nämnde

skulle, enligt RomFs ursprungliga intentioner, den

gemensamma marknaden successivt införas under en

övergångsperiod på tolv år. Artikel 52 innebar därför

ursprungligen en skyldighet för medlemsstaterna att

successivt avskaffa alla diskriminerande bestämmelser

under övergångsperioden. I två rättsfall från år 1974 har

EG-domstolen förklarat att, sedan övergångsperioden nu

gått till ända, bestämmelsen i artikel 52 har direkt effekt i

medlemsstaterna. Detta innebär att diskriminerande

bestämmelser angående etableringsrätten, som exempelvis

den svenska förvärvslagstiftningen, står i direkt strid med

EGs bestämmelser.

I artiklarna 55--56 RomF anges vissa undantag från

bestämmelserna om etableringsrätt. Enligt artikel 55 gäller

inte bestämmelserna om etableringsrätt sådan verksamhet

som är förenad med myndighetsutövning. Enligt artikel 56

utgör inte bestämmelserna om etableringsrätt hinder mot

nationella bestämmelser som är föranledda av ''''''''public

policy, public security or public health'''''''', allmän ordning,

säkerhet eller hälsa.

Vad gäller tolkningen av artikel 56 har Rådet antagit ett

direktiv (64/221/EEG) om samordning av de olika

bestämmelser om utlänningars inresa och vistelse i ett annat

land som grundar sig på hänsynen till allmän ordning,

säkerhet och hälsa. Innebörden av direktivet är i huvudsak

följande. Diskriminerande åtgärder får inte vidtas av

ekonomiska skäl utan de måste motiveras av utlänningens

personliga uppförande i det enskilda fallet. Åtgärderna får

inte vara av generell natur och får inte basera sig på

omständigheter som inte föreligger i det aktuella fallet.

Direktivets innebörd torde vara att åtgärderna bara får rikta

sig mot fysiska personer och alltså inte mot juridiska

personer och att åtgärderna bara får motiveras av

utlänningens personliga uppförande (kriminalitet,

drogmissbruk etc.).

En generell förvärvslagstiftning kan alltså inte

upprätthållas under hänvisning till kraven på allmän

ordning, säkerhet och hälsa.

Den andra berörda friheten är den fria rörligheten för

kapital. Enligt artikel 67.1 RomF skall medlemsstaterna

successivt avskaffa alla restriktioner vad gäller kapitalets

fria rörlighet, dock bara i den utsträckning det är

nödvändigt för den gemensamma marknadens funktion

samt all diskriminering som baserar sig på vederbörandes

nationalitet eller bosättning. För att förverkliga artikel 67 i

RomF har Rådet antagit ett direktiv (88/361/EEG), det s.k.

kapitalliberaliseringsdirektivet. Direktivet föreskriver att

medlemsstaterna skall avveckla eventuellt kvarstående

restriktioner på området till den 1 juli 1990. Några

medlemsstater har dock medgivits anstånd t.o.m. år 1992.

Som exempel på kapitalrörelser kan nämnas förvärv av

aktier i ett bolag utan att samtidigt kontrollen av bolaget

övertas, s.k. portföljinvesteringar. Vår nuvarande

förvärvslagstiftning med dess krav på tillstånd för

utlänningar att förvärva aktier strider därmed även mot den

fria rörligheten för kapital.

Utan hinder av RomFs bestämmelser får en medlemsstat

vidta de åtgärder den anser nödvändiga för att skydda

väsentliga säkerhetsintressen som sammanhänger med

produktionen av och handeln med vapen, ammunition och

krigsmateriel. Sådana åtgärder får inte negativt påverka

konkurrensförhållandena inom den gemensamma

marknaden vad avser produkter som inte är avsedda för

specifika militära ändamål (artikel 223.1 b RomF). Detta

innebär att möjligheterna att avvika från RomFs

bestämmelser under åberopande av väsentliga

säkerhetsintressen är begränsade till vad som anges i artikel

223, dvs. renodlad krigsmateriel. Man kan alltså inte vidta

skyddsåtgärder som syftar till att säkra en viss grad av

självförsörjning av vissa råvaror eller andra icke-militära

förnödenheter.

Skyddsåtgärder får bara vidtas beträffande de produkter

som tagits upp på en lista, vilken skall upprättas av Rådet

(artikel 223.2 RomF). Listan har upprättats men inte

publicerats.

Om en medlemsstat vidtar åtgärder med stöd av artikel

223 och åtgärderna stör konkurrensvillkoren inom den

gemensamma marknaden skall Kommissionen, tillsammans

med den berörda staten, undersöka hur de vidtagna

åtgärderna kan anpassas till RomFs bestämmelser (artikel

225 första stycket RomF). Kommissionen kan också dra

staten inför EG-domstolen om den anser att staten

missbrukar de befogenheter som följer av artikel 223.

Samma rätt tillkommer också övriga medlemsstater.

Domstolens avgörande meddelas då bakom lyckta dörrar

(artikel 225 andra stycket RomF).

1 Senaste lydelse av

2 kap. 1 § 1991:48

2 kap. 5 § 1991:48

3 kap. 5 § 1991:48.

2 Senaste lydelse 1985:944.

3 Senaste lydelse 1990:1389.

1Senaste lydelse 1989:504.

1Lagen omtryckt 1981:737.

2Senaste lydelse 1982:622.

1Senaste lydelse 1982:629.

1Senaste lydelse 1987:645.

1Senaste lydelse 1982:627.

2Senaste lydelse 1987:809.

Det torde alltså vara förenligt med EGs bestämmelser

att beträffande krigsmaterielindustrin bibehålla en generell

kontroll av utländska förvärv under åberopande av

väsentliga säkerhetsintressen.

2.4 Tidigare förslag till ändringar i

förvärvslagstiftningen

I departementspromemorian (Ds 1989:57) Ändrade

regler om utländska företagsförvärv, som har

remissbehandlats, föreslogs vissa ändringar i

företagsförvärvslagen, som innebar att tillståndsprövningen

skulle bibehållas men inskränkas till vissa förvärv, som

skulle prövas enligt ett snävare prövningskriterium.

3 Allmän motivering

3.1 Inledning

Investeringsvolymen i Sverige är för närvarande låg,

vilket hämmar ekonomisk tillväxt. Investeringar i landet

måste därför stimuleras. Under 1980-talet har de svenska

investeringarna utomlands varit sex gånger större än de

utländska investeringarna i Sverige. En ökning av

direktinvesteringar från utlandet skulle förbättra

kapitalförsörjningen för näringslivet och på sikt också vår

bytesbalans. Ett ökat utländskt ägande skulle också kunna

skärpa konkurrensen inom områden där denna är

bristfällig. Ett upphävande av förvärvslagstiftningen bidrar

till att stimulera det utländska intresset för investeringar i

Sverige. Detta i sin tur har stor betydelse i regeringens

strävan att bryta den ekonomiska stagnationen och att lägga

grunden för en ny period av tillväxt, företagande och

utveckling i Sverige.

Ett upphävande av lagstiftningen innebär också en

anpassning till internationella strävanden att avskaffa

restriktioner vad gäller etableringsrätt och kapitalrörelser.

Dessutom kräver en svensk anpassning till EGs regler på

området att förvärvslagstiftningen upphävs.

Frågor som rör företagsetableringar och förvärv tas upp

i flera internationella överenskommelser. I det följande

redovisar jag kortfattat de för svenskt vidkommande mest

betydelsefulla.

Kapitalliberaliseringsstadgan inom OECD

reglerar bl.a. internationella direktinvesteringar varmed

avses bl.a. förvärv av äganderätten till ett bestående

företag. Stadgan ålägger medlemsstaterna att sinsemellan

fortlöpande avskaffa restriktioner för kapitalrörelser i den

utsträckning det är nödvändigt för ett effektivt ekonomiskt

samarbete. I detta syfte skall varje tillstånd lämnas som

behövs för att slutföra eller verkställa bl.a. ingående

direktinvesteringar. Stadgan medger undantag med hänsyn

till bl.a. allmän ordning, säkerhet m.m. Vidare behöver

tillstånd inte lämnas när en investering ''''''''med hänsyn till

beloppet eller andra faktorer skulle ha en utomordentligt

skadlig effekt på landets intressen'''''''', den s.k. andra

anmärkningen fogad till posten direkta investeringar i

OECDs kapitalliberaliseringsstadga. Därutöver kan

medlemsländerna göra särskilda reservationer. Sverige har

gjort en sådan reservation när det gäller den nu aktuella

företagsförvärvslagstiftningen. Det finns även möjlighet till

temporärt undantag, derogation, vid störningar men denna

har föga intresse särskilt i fråga om ingående

direktinvesteringar.

OECDs deklaration från 1976 om internationella

investeringar och multinationella företag innehåller bl.a.

riktlinjer om medlemsstaternas behandling av utlandsägda

företag. Riktlinjerna är en rekommendation till

medlemsstaterna att dessa bör ge utlandskontrollerade

bolag en behandling som i motsvarande situationer ges

inhemska bolag, s.k. nationell behandling. Deklarationen

avser förhållandena efter etableringstillfället. Också dessa

riktlinjer medger undantag med hänsyn till allmän ordning

och säkerhetsintressen. Lagstiftning som innebär undantag

från nationell behandling skall meddelas OECD. Sverige

har notifierat den gällande etableringsrätten och OECD har

rekommenderat några länder, däribland Sverige, att se över

sin lagstiftning på området i syfte att avskaffa lagstiftningen

eller begränsa tillämpningen.

I EFTA-konventionens etableringsartikel (16)

erkänner medlemsstaterna att restriktioner i fråga om

etablering och drift av ekonomiska företag inom deras

områden av andra medlemsstaters rättssubjekt inte bör

tillämpas på sådant sätt att dessa behandlas mindre

gynnsamt än vederbörande medlemsstaters egna

rättssubjekt om detta går ut över fördelarna med

undanröjande eller frånvaro av tullar och kvantitativa

restriktioner i handeln mellan medlemsstaterna (moment

1). I de tillämpnings- och tolkningsregler som man enade sig

om vid tillkomsten av konventionen anses

etableringsartikeln inte hindra en medlemsstat att utöva

kontroll över tillträdet till dess kapitalmarknad,

investeringar i existerande inhemska företag eller

äganderätten till naturtillgångar. I propositionen

(prop.1960:25) angående Sveriges tillträde till

konventionen uttalades att de svenska restriktionerna på

detta område inte kunde anses vara betydande. I stor

utsträckning var de så utformade att praxis i tillämpningen

var avgörande. Eftersom gällande praxis som regel var

liberal, syntes några mer besvärande hinder för

utlänningars möjligheter att driva ekonomisk verksamhet i

Sverige inte föreligga.

Enligt utkastet till EES-avtal, som det nu föreligger, har

Sverige möjlighet att behålla en företagsförvärvslagstiftning

i två år från det att ett avtal trätt i kraft. För att understryka

regeringens önskan att underlätta investeringar i Sverige

bör dock denna möjlighet inte utnyttjas. Emellertid har i

samband med förhandlingarna om EES-avtalet stor vikt

fästs vid att kunna utnyttja övergångstiden för företag som

bedriver fiske. En reglering av denna fråga sker lämpligen

med stöd av lagen (1950:596) om rätt till fiske. Av 4 §

fiskerättslagen följer att den som inte är svensk medborgare

får bedriva fiske i svenskt allmänt vatten endast i den

utsträckning som regeringen eller annan myndighet

bestämmer. Med stöd av detta bemyndigande bör

fiskeriförordningen kompletteras med ett tillståndskrav

som omfattar företag som ägs av utländska medborgare.

Chefen för jordbruksdepartementet har för avsikt att

återkomma till regeringen i den frågan.

Enligt EGs regler finns det möjligheter att upprätthålla

regleringar av det slag företagsförvärvslagen representerar

gentemot länder utanför EG. Med hänsyn till Sveriges

åtaganden inom OECD finns det inte skäl att behålla ett

tillståndsförfarande för investerare från länder inom

OECD-området. Med hänsyn till att ett väsentligt motiv för

att ta bort företagsförvärvlagen är att ge en signal om en

önskan att öka investeringarna i Sverige så finns det heller

inte skäl att upprätthålla ett tillståndsförfarande för

investeringar från länder utanför OECD-området.

Jag föreslår därför, mot bakgrund av min nu lämnade

redogörelse, att företagsförvärvslagen upphävs.

Tillståndsprövningen bör upphöra så snart som möjligt och

jag föreslår att lagen upphör att gälla vid utgången av år

1991.

Eftersom företagsförvärvslagen har nära samband med

annan lagstiftning uppkommer vissa rättsliga frågor i

samband med lagens upphävande. I det följande tar jag upp

dessa frågor och föreslår vissa lagändringar.

3.2 Fastighetsförvärvslagen

Som jag nämnde inledningsvis påverkas utlänningars

möjlighet att etablera näringsverksamhet i Sverige av vissa

bestämmelser i fastighetsförvärvslagen. Enligt den lagen

krävs tillstånd för kontrollsubjekt att förvärva fast

egendom. Inom justitiedepartementet pågår för närvarande

en översyn av lagen, vilken dock inte torde bli färdig före

årsskiftet. I avvaktan på att denna översyn blir färdig

föreslår jag att ett generellt undantag från lagens

tillståndskrav införs för fast egendom som är taxerad som

hyreshusenhet eller industrienhet. Ändringen innebär att

förvärv av framför allt fabrikslokaler och kontorslokaler

som en utländsk näringsidkare behöver för sin

näringsverksamhet inte längre kräver förvärvstillstånd.

Vidare innehåller lagen ett kapitel som stadgar att

kontrollsubjekt behöver tillstånd för att förvärva vissa

gruvrättigheter. Det kapitlet bör upphävas. Dessutom blir

vissa redaktionella ändringar i lagen nödvändiga.

3.3 Kontroll av krigsmaterielindustrin

3.3.1 Nuvarande ordning

Som jag nyss nämnt medger RomF att en medlemsstat,

utan hinder av fördragets övriga bestämmelser, vidtar

åtgärder den anser nödvändiga för att skydda väsentliga

säkerhetsintressen som sammanhänger med produktionen

av och handeln med vapen, ammunition och annan

krigsmateriel.

Det finns således möjligheter att bibehålla eller införa

kontrollbestämmelser till skydd för den svenska

krigsmaterielindustrin.

Regler om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel

infördes ursprungligen genom Kungl. Maj:ts Förordning

(1935:395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel

m.m.

1935 års förordning ersattes den 1 januari 1984 av lagen

(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av

krigsmateriel, m.m. (tillverkningslagen).

Den nuvarande lagens bestämmelser innebär i huvudsak

följande.

Krigsmateriel får inte tillverkas här i riket utan tillstånd

av regeringen. Tillstånd får enligt huvudregeln endast

meddelas svensk medborgare, svensk myndighet, svenskt

handelsbolag i vilket inte någon av bolagsmännen är

kontrollsubjekt enligt företagsförvärvslagen och svenskt

aktiebolag som i sin bolagsordning har intagit ett

utlänningsförbehåll enligt företagsförvärvslagen. Motivet

till denna begränsning i möjligheten att meddela tillstånd,

som funnits sedan år 1935, är att begränsa utländska

intressen i den svenska krigsmaterielindustrin. I samband

med införandet av företagsförvärvslagen år 1983 togs

begränsningen bort. Därmed avsågs inte någon ändring av

grunderna för prövningen. Saken togs upp på nytt i

regeringens proposition (prop. 1986/87:74) om

näringspolitik inför 1990-talet, där föredraganden anförde

bl.a. att det självfallet är viktigt att utländska intressen inte

får inflytande över den svenska krigsmaterielindustrin samt

redovisade att regeringen, sedan företagsförvärvslagen trätt

i kraft, villkorat flertalet tillstånd för

krigsmaterieltillverkning i aktiebolag på så sätt att det i

bolagsordningen skall finnas intaget ett förbehåll som inte

är mindre strängt än det som avses i 4 §

företagsförvärvslagen. Enligt föredraganden borde denna

praxis avspegla sig i de regler som gäller för

tillståndsgivningen och detta ledde till att begränsningar för

tillståndsgivningen åter infördes i lagstiftningen.

Om det föreligger särskilda skäl kan även annan

meddelas tillstånd. Sådana särskilda skäl kan föreligga om

omständigheterna är sådana att syftet med regleringen inte

äventyras och förutsättningar för tillstånd i övrigt föreligger,

även om ett bolag har ett mindre strängt utlänningsförbehåll

i sin bolagsordning.

Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från

tillståndskravet för vissa typer av tillverkning.

Om tillstånd meddelas ett svenskt aktiebolag, kan

tillståndet förenas med villkor om att styrelseledamot och

verkställande direktör i bolaget samt suppleanter för dem

skall vara svenska medborgare och bosatta i Sverige. Även

denna möjlighet motiveras av behovet att kunna begränsa

det utländska inflytandet i den svenska

krigsmaterielindustrin. Tillstånd kan också förenas med

andra villkor samt med kontroll- och

ordningsbestämmelser.

Ett tillstånd kan meddelas för viss tid eller tills vidare och

kan av regeringen återkallas om tillståndshavaren har

åsidosatt föreskrift i lagen eller föreskrift, villkor eller

bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om

det i annat fall föreligger skälig anledning till återkallelse.

Lagen innehåller också bestämmelser om tillsyn,

avgifter och straff.

Kontroll över efterlevnaden av lagens bestämmelser

utövas av krigsmaterielinspektionen inom

utrikesdepartementets handelsavdelning.

Enligt tillverkningslagen meddelar regeringen

föreskrifter om vad som skall avses med krigsmateriel.

3.3.2 Fortsatt kontroll av krigsmaterielindustrin

Krigsmateriellagstiftningen har under senare år varit

föremål för flera utredningar. År 1988 lade

medborgarkommissionen fram sin rapport (SOU 1988:15)

om svensk vapenexport. Betänkandena (SOU 1989:66)

Begreppet krigsmateriel och (SOU 1989:102)

Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet är för

närvarande föremål för beredning inom regeringskansliet. I

samband med att förslag om en ny krigsmateriellagstiftning

läggs fram bör även kontrollen av det utländska ägandet i

den svenska krigsmaterielindustrin behandlas. Förslaget

om upphävande av företagsförvärvslagen medför emellertid

att vissa bestämmelser avseende kontrollen över utländskt

inflytande i svensk krigsmaterieltillverkning måste

överföras till krigsmateriellagstiftningen från årsskiftet

1991/92. Bestämmelserna bör införas i tillverkningslagen.

Kraven enligt 2 § tillverkningslagen på att

handelsbolagsman inte får vara kontrollsubjekt och att

aktiebolag har utlänningsförbehåll bör behållas. Begreppen

kontrollsubjekt och utlänningsförbehåll definieras i

företagsförvärvslagen. I viss utsträckning bör dessa

definitioner överföras till tillverkningslagen.

Med utlänningsförbehåll avses enligt

företagsförvärvslagen (4 § första stycket) ett i

bolagsordningen för ett svenskt aktiebolag intaget förbehåll

enligt vilket kontrollsubjekt genom teckning eller

överlåtelse endast får förvärva en viss del av aktierna i

bolaget, vid varje tidpunkt motsvarande mindre än fyrtio

procent av hela aktiekapitalet och mindre än tjugo procent

av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Med

utlänningsförbehåll avses också förbehåll enligt vilket

strängare föreskrifter i dessa hänseenden gäller.

Bestämmelsen bör i sin helhet införas i

tillverkningslagen. Detta gäller även andra stycket i

nyssnämnda paragraf. Enligt detta kan det genom särskilt

tillstånd medges att även andra förbehåll skall kunna anses

som utlänningsförbehåll enligt lagen. Med denna

bestämmelse avses t.ex. fall där det finns ett

utlänningsförbehåll av nyss nämnt slag men som gör

undantag för aktier som ägs av ett namngivet moderbolag.

Det kan också tänkas att det i utlänningsförbehållet görs

undantag för aktier som ägs av en namngiven stiftelse.

Tillstånd bör meddelas av regeringen.

Även i fortsättningen skall som huvudregel endast

företag som har utlänningsförbehåll av angivet slag ges

tillstånd att tillverka krigsmateriel. Huvuddelen av bolagets

aktier kommer att vara bundna, vilket innebär att aktierna

inte får förvärvas av kontrollsubjekt genom överlåtelse eller

teckning. Detta ger automatiskt en kontroll över det

utländska ägandet.

Beträffande definitionen av begreppet kontrollsubjekt

föreslår jag att den nuvarande hänvisningen till

företagsförvärvslagen i 2 § tillverkningslagen bibehålls men

att den begränsas till att avse 3 § första och andra styckena i

den upphävda lagen.

Bestämmelserna i tredje stycket i 3 § blir således inte

längre tillämpliga. Enligt dessa kan genom särskilt tillstånd

medges att en svensk stiftelse eller en svensk ekonomisk

förening inte skall vara kontrollsubjekt. Den utredning som

måste göras i samband med en sådan tillståndsprövning är

resurskrävande. I avvaktan på en ny

krigsmateriellagstiftning anser jag det därför tillräckligt

med den nyss nämnda möjligheten för ett

krigsmaterieltillverkande bolag att efter tillstånd av

regeringen ha ett från huvudregeln avvikande

utlänningsförbehåll.

För att upprätthålla kontrollen över det utländska

inflytandet över krigsmaterielindustrin bör, liksom hittills,

gälla att ett bolag inte får upphäva eller ändra sitt

utlänningsförbehåll utan regeringens godkännande. Denna

regel bör endast gälla de bolag som har tillstånd enligt

tillverkningslagen.

Vad gäller fysiska personer och myndigheter förutser jag

inga särskilda problem.

Förvärv av aktier genom bodelning, arv eller testamente

omfattas inte av företagsförvärvslagens bestämmelser om

förvärvstillstånd och utlänningsförbehåll. Genom sådana

familjerättsliga förvärv kan alltså utländska rättssubjekt få

kontroll över ett svenskt aktiebolag som har tillstånd att

tillverka krigsmateriel utan att detta står i strid med

bestämmelserna i tillverkningslagen. Upphävandet av

företagsförvärvslagen innebär inte någon ändring i detta

avseende.

3.4 Ändringar i annan lagstiftning

Enligt kreditupplysningslagen (1973:1173) krävs

tillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet. Tillstånd

får inte meddelas kontrollsubjekt. Sistnämnda bestämmelse

strider mot EGs bestämmelser om etableringsrätt.

Regeringen beslutade den 27 juni 1991 att tillkalla en

särskild utredare för att se över kreditupplysningslagen (Dir

1991:69). En av utredarens huvuduppgifter är att utreda hur

den svenska lagstiftningen skall anpassas till EGs regler och

därutöver i vilken utsträckning utländska företag bör ges

möjlighet att bedriva kreditupplysningsverksamhet i

Sverige. Utredaren skall redovisa sitt arbete före den 1 juli

1993. I avvaktan på att utredaren redovisar sitt arbete

lägger jag inte nu fram något förslag om ändring i

kreditupplysningslagen. En mindre redaktionell ändring

blir dock nödvändig i lagen.

Enligt lagen (1976:240) om förvärv av

eldistributionsanläggning m.m. krävs tillstånd att förvärva

en eldistributionsanläggning. Kontrollsubjekt behöver dock

inte tillstånd enligt denna lag om deras förvärv prövas enligt

företagsförvärvslagen. Denna undantagsbestämmelse bör

tas bort när företagsförvärvslagen upphävs.

Dessutom krävs mindre redaktionella ändringar i lagen

(1985:277) om vissa bulvanförhållanden, gruvlagen

(1974:342) och minerallagen (1991:45).

3.5 Fria och bundna aktier

Som jag nämnde inledningsvis är den rättsliga grunden

för bestämmelserna om utlänningsförbehåll i

företagsförvärvslagen stadgandet i 17 kap. 1 §

aktiebolagslagen och 12 kap. 1 § bankaktiebolagslagen om

möjligheten att ha fria och bundna aktier. En särskild fråga

är om denna bestämmelse är förenlig med EGs

bestämmelser, dvs. om det är möjligt att genom ett

förbehåll i ett aktiebolags bolagsordning begränsa

möjligheterna att förvärva aktier i bolaget på grund av

nationalitet. Aktiebolagskommittén (Ju 1990:08) har bl.a.

till uppdrag att se över vilka aktiebolagsrättsliga

lagändringar som behövs med hänsyn till den pågående

europeiska integrationen. Kommittén kommer under våren

1992 att redovisa sin bedömning i ett delbetänkande.

4 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har det inom

näringsdepartementet upprättats förslag till

1. lag om upphävande av lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m.,

2. lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska

förvärv av fast egendom m.m.,

3. lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över

tillverkningen av krigsmateriel, m.m.,

4. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),

5. lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv av

eldistributionsanläggning m.m,

6. lag om ändring i lagen (1985:277) om vissa

bulvanförhållanden,

7. lag om ändring i gruvlagen (1974:342),

8. lag om ändring i minerallagen (1991:45).

Jag har i detta ärende samrått med statsråden Laurén,

Dinkelspiel och[REDACTED_EFTERNAMN].

5 Specialmotivering

5.1 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1982:617)

om utländska förvärv av svenska företag m.m.

Enligt de nuvarande bestämmelserna måste tillstånd till

ett förvärv sökas inom en månad från förvärvet. Om så inte

sker blir förvärvet ogiltigt. Detta innebär att tillstånd till

förvärv som sker mer än en månad innan lagen upphör att

gälla måste sökas för att förvärvet inte skall bli ogiltigt. För

förvärv som sker mindre än en månad innan lagen upphör

att gälla behöver dock inte tillstånd sökas för att undgå

ogiltighet.

Efter det att lagen upphört att gälla äger

utlänningsförbehåll som intagits i bolagsordningen alltjämt

giltighet men de kan därefter tas bort eller ändras utan

tillstånd.

I 22 § föreskrivs att den som till följd av bestämmelserna

i lagen har fått kännedom om enskilds affärs- eller

driftförhållanden inte obehörigen får röja eller utnyttja vad

han sålunda har erfarit. Denna föreskrift om tystnadsplikt

bör fortsätta att gälla även efter lagens upphävande. En

föreskrift om detta har tagits in i lagens andra stycke efter

förslag från lagrådet.

5.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:618) om

utländska förvärv av fast egendom m.m.

Ändringarna i lagen innebär bl.a. att fastighet som är

taxerad som hyreshusenhet undantas från tillståndskravet.

Föreskrifter som gäller just denna typ av egendom finns i 1

kap. 2, 5 och 8 §§ samt i 3 kap. 3 §. Dessa föreskrifter blir

nu överflödiga och tas därför bort efter påpekande från

lagrådet.

1 kap.

2 §

I paragrafen anges ett antal typer av förvärv där kravet

på förvärvstillstånd inte gäller. Genom ändringen fogas nu

till undantagen förvärv av egendom som är taxerad som

hyreshusenhet eller industrienhet.

Vid fastighetstaxering enligt fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) skall beslut fattas om fastigheternas indelning i

taxeringsenheter. Därvid skall för varje taxeringsenhet typ

av taxeringsenhet bestämmas. I 4 kap. 5 § anges de

beteckningar för typ av taxeringsenhet som finns. De

beteckningar som medför att ett förvärv inte blir

tillståndspliktigt är de som anges i punkt 2, som avser

hyreshusenhet och punkterna 3 och 4 som avser

industrienhet. Bedömningen om ett förvärv kräver tillstånd

får ske på grundval av taxeringsbevis för fastigheten.

Bland undantagen anges under punkten 5 vissa

familjerättsliga förvärv som inte kräver tillstånd under

förutsättning att inte överlåtaren är skyldig att avyttra

fastigheten enligt vissa angivna lagar, däribland lagen om

förvärv av hyresfastighet m.m. Eftersom den lagen endast

tillämpas på egendom som är taxerad som hyreshusenhet

och den typen av egendom nu befrias från kravet på

förvärvstillstånd blir hänvisningen till den lagen överflödig

varför hänvisningen tas bort.

1 kap.

5 §

I paragrafen ges bestämmelser om när förvärvstillstånd

avseende vissa typer av egendom, däribland egendom

taxerad som hyreshusenhet, får lämnas. Den del av

stadgandet som avser sistnämnda typ av egendom har tagits

bort eftersom förvärvstillstånd inte längre krävs vid förvärv

av sådan egendom.

1 kap.

8 §

I paragrafens andra stycke stadgas att förvärvstillstånd

inte får meddelas om tillstånd skulle ha vägrats vid prövning

enligt vissa lagar, däribland lagen om förvärv av

hyresfastighet m.m. Eftersom den lagen endast omfattar

egendom taxerad som hyreshusenhet och den typen av

egendom inte längre kräver förvärvstillstånd har stadgandet

såvitt det berör nyssnämnda lag tagits bort.

2 kap.

I detta kapitel finns uteslutande föreskrifter om

förvärvstillstånd avseende inmutningsrätt och rätt till utmål.

Som har anförts i den allmänna motiveringen skall kravet på

förvärvstillstånd för sådana rättigheter tas bort, varför hela

kapitlet nu upphävs.

3 kap.

3 §

I paragrafens tredje stycke finns ett stadgande som bl.a.

berör egendom taxerad som hyreshusenhet. Eftersom den

typen av egendom inte längre kräver förvärvstillstånd har

stadgandet tagits bort såvitt det berör sådan egendom.

3 kap.

5 §

I paragrafen ges vissa bestämmelser om inmutningsrätt

och rätt till utmål. Eftersom kravet på förvärvstillstånd nu

tas bort beträffande dessa gruvrätter upphävs paragrafen.

5.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1034) om

kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.

1 a §

Bestämmelserna om utlänningsförbehåll har förts över i

sak oförändrade från 4 § företagsförvärvslagen.

1 b §

Bestämmelsen har förts över från 6 §

företagsförvärvslagen. I enlighet med vad som har sagts i

den allmänna motiveringen har bestämmelsen inskränkts

till att endast gälla aktiebolag som har tillstånd att tillverka

krigsmateriel här i riket. Dessutom anges nu att regeringen

prövar frågor enligt denna paragraf.

6 Hemställan

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att

regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1. lag om upphävande av lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m.,

2. lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska

förvärv av fast egendom m.m.,

3. lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över

tillverkningen av krigsmateriel, m.m.,

4. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),

5. lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv av

eldistributionsanläggning m.m,

6. lag om ändring i lagen (1985:277) om vissa

bulvanförhållanden,

7. lag om ändring i gruvlagen (1974:342),

8. lag om ändring i minerallagen (1991:45).

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition föreslå

riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt

fram.

Bilaga 1

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till

Lag om upphävande av lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m.

Härigenom föreskrivs att lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m. skall upphöra att gälla vid

utgången av år 1991.

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv

av fast egendom m.m.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:618) om

utländska förvärv av fast egendom m.m.1

dels att 2 kap. och 3 kap. 5 § skall upphöra att

gälla,

dels att 1 kap. 1 och 2 §§ samt 3 kap. 3 § skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. 1 §

Kontrollsubjekt enligt lagen Den som skulle ha varit

(1982:617) om utländska kontrollsubjekt enligt lagen

förvärv av svenska (1982:617) om utländska

företag m.m. får inte förvärv av svenska

utan tillstånd företag m.m. om denna hade

(förvärvstillstånd) gällt även efter

för varje särskilt fall utgången av år 1991

förvärva fast egendom får inte utan tillstånd

här i landet. (förvärvstillstånd)

 för varje särskilt fall

 förvärva fast egendom

 här i landet.

 Vad som i denna lag sägs om fast egendom

 skall gälla

även tomträtt och bostadsarrende. Vad som sägs om lagfart

skall, när det är fråga om tomträtt, i stället avse inskrivning

av upplåtelse eller förvärv av tomträtt.

2 §

Förvärvstillstånd Förvärvstillstånd

behövs inte 1. för behövs inte 1. för

förvärv genom bodelning, förvärv genom bodelning,

arv eller testamente, 2. arv eller testamente, 2.

för förvärv genom för förvärv genom

fusion enligt 14 kap. 8 § fusion enligt 14 kap. 8 §

aktiebolagslagen (1975:1385), aktiebolagslagen (1975:1385),

3. för förvärv genom 3. för förvärv genom

inrop på exekutiv auktion, inrop på exekutiv auktion,

4. om förvärvaren är 4. om förvärvaren är

gift med en svensk medborgare, gift med en svensk medborgare,

5. om förvärvaren är 5. om förvärvaren är

gift med överlåtaren och gift med överlåtaren och

inte heller om inte heller om

förvärvaren eller, förvärvaren eller,

när makar förvärvar när makar förvärvar

gemensamt, någon av dem gemensamt, någon av dem

är överlåtarens är överlåtarens

avkomling, allt under avkomling, allt under

förutsättning att förutsättning att

överlåtaren inte är överlåtaren inte är

skyldig att avyttra egendomen skyldig att avyttra egendomen

enligt 3 kap. 1 § eller enligt 3 kap. 1 § eller

enligt 6 § lagen enligt 6 § lagen

(1975:1132) om förvärv (1975:1132) om förvärv

av hyresfastighet m.m. eller av hyresfastighet m.m. eller

16 § 16 §

jordförvärvslagen jordförvärvslagen

(1979:230). (1979:230), 6. för

 förvärv av egendom som

 är taxerad som

 hyreshusenhet eller

 industrienhet.

3 kap. 3 §

Länsstyrelsen får besluta att ett förordnande enligt 1 §

andra stycket om försäljning på offentlig auktion inte skall

verkställas, om inroparen före eller efter förordnandet har

avyttrat egendomen.

I övrigt skall så anses och med ärendet i tillämpliga delar

så förfaras, som om egendomen hade blivit utmätt för

fordran med bästa förmånsrätt efter sådana rättigheter som

besvärade egendomen redan vid den exekutiva auktionen

och som har företräde framför alla befintliga fordringar.

Även om det i enlighet härmed bestämda skyddsbeloppet

täcks, får försäljning inte ske, om inte den bjudna

köpeskillingen täcker även det värde som i ärendet har

åsatts egendomen enligt 12 kap. utsökningsbalken eller, om

ägaren eller en innehavare av fordran som är förenad med

panträtt i egendomen i god tid före auktionen har påkallat

en särskild värdering, det värde vartill egendomen

uppskattats av värderingsmän som länsstyrelsen utser.

Egendomen får säljas Egendomen får säljas

till den som är till sådana rättssubjekt

kontrollsubjekt enligt lagen som avses i 1 kap. 1 §

(1982:617) om utländska endast om de har fått

förvärv av svenska förvärvstillstånd.

företag m.m. endast om Vidare gäller i fråga om

denne har fått hyreshusenhet eller

förvärvstillstånd. jordbruksfastighet de

Vidare gäller i fråga om inskränkningar som

hyreshusenhet eller föreskrivs i 7 § andra

jordbruksfastighet de stycket tredje meningen lagen

inskränkningar som (1975:1132) om förvärv

föreskrivs i 7 § andra av hyresfastighet m.m.

stycket tredje meningen lagen respektive 17 § andra

(1975:1132) om förvärv stycket tredje meningen

av hyresfastighet m.m. jordförvärvslagen

respektive 17 § andra (1979:230).

stycket tredje meningen

jordförvärvslagen

(1979:230).

 Avges vid auktionen bud som sålunda får

antas, skall

försäljning ske även om innehavare av fordran bestrider

det.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över

tillverkningen av krigsmateriel, m.m.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1034) om

kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.,

dels att 2 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,

1 a § och 1 b § av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 a §

 Med

 utlänningsförbehåll

 avses i denna lag ett i

 bolagsordningen för ett

 svenskt aktiebolag intaget

 förbehåll enligt vilket

 kontrollsubjekt genom teckning

 eller överlåtelse endast

 får förvärva en viss

 del av aktierna i bolaget, vid

 varje tidpunkt motsvarande

 mindre än fyrtio procent av

 hela aktiekapitalet och mindre

 än tjugo procent av

 röstetalet för samtliga

 aktier i bolaget. Med

 utlänningsförbehåll

 avses också förbehåll

 enligt vilket strängare

 föreskrifter i dessa

 hänseenden gäller.

 Regeringen kan medge att

 även andra förbehåll

 än som anges i första

 stycket skall anses som

 utlänningsförbehåll

 enligt denna lag.

1 b §

 Utlänningsförbehåll

 enligt denna lag i

 bolagsordningen för ett

 svenskt aktiebolag som har

 tillstånd att tillverka

 krigsmateriel här i riket

 får inte upphävas eller

 ändras utan tillstånd av

 regeringen.

2 §

Krigsmateriel får inte Krigsmateriel får inte

tillverkas här i riket utan tillverkas här i riket utan

tillstånd av regeringen, om tillstånd av regeringen, om

ej annat följer av ej annat följer av

föreskrifter som har föreskrifter som har

meddelats med stöd av denna meddelats med stöd av denna

lag. Tillstånd att lag. Tillstånd att

tillverka krigsmateriel får tillverka krigsmateriel får

meddelas endast svensk meddelas endast svensk

medborgare, svensk myndighet, medborgare, svensk myndighet,

svenskt handelsbolag i vilket svenskt handelsbolag i vilket

inte någon av inte någon av

bolagsmännen är bolagsmännen är

kontrollsubjekt som avses i 3 kontrollsubjekt som avses i 3

§ lagen (1982:617) om § första och andra

utländska förvärv av stycket den upphävda lagen

svenska företag m.m. och (1982:617) om utländska

svenskt aktiebolag i vars förvärv av svenska

bolagsordning intagits företag m.m. och svenskt

utlänningsförbehåll aktiebolag i vars

som avses i nämnda lag. Om bolagsordning intagits

särskilda skäl utlänningsförbehåll.

föreligger, får dock Om särskilda skäl

tillstånd ges även åt föreligger, får dock

annan. tillstånd ges även åt

 annan.

 Regeringen får meddela föreskrifter om

undantag från

tillståndskravet enligt första stycket för

1. tillverkning av krigsmateriel som bedrivs på uppdrag

av den som har tillstånd att tillverka ifrågavarande

krigsmateriel,

2. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i fall som avses

i 24 § första stycket vapenlagen (1973:1176),

3. tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition

för tillverkarens eget bruk.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

4 Förslag till

Lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)

Härigenom föreskrivs att 4 § kreditupplysningslagen

(1973:1173) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 §

Tillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet får

meddelas endast om det från allmänna synpunkter finns

behov av verksamheten och den kan antas bli bedriven på

ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt.

Tillstånd får meddelas för en tid av högst tio år i sänder.

Tillståndet får förenas med föreskrift om hur verksamheten

skall bedrivas och om skyldighet att anmäla ändring av

förhållanden som har haft betydelse för tillståndet.

Tillstånd får inte Tillstånd får inte

meddelas kontrollsubjekt meddelas den som skulle ha

enligt lagen (1982:617) om varit kontrollsubjekt enligt

utländska förvärv av lagen (1982:617) om

svenska företag m.m. utländska förvärv av

 svenska företag m.m. om

 denna hade gällt även

 efter utgången av år

 1991.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv av

eldistributionsanläggning m.m.

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1976:240) om

förvärv av eldistributionsanläggning m.m. skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §

Förvärvstillstånd fordras ej

1. i fall som avses i 1 §, om förvärvaren innehar

koncession avseende det område där anläggningen finnes,

när eldistributionsanläggningen förvärvas,

2. i fall som avses i 2 §, om förvärvaren innehar

koncession avseende det område där föreningen eller

bolaget bedriver sin verksamhet,

3. om eldistributionsanläggning eller sådan andel eller

aktie som avses i 2 § förvärvas eller överlåtes efter

medgivande av riksdagen eller regeringen,

4. om förvärvet skall 4. om förvärvet skall

prövas enligt lagen prövas enligt lagen

(1982:617) om utländska (1982:618) om utländska

förvärv av svenska förvärv av fast egendom

företag m.m. eller lagen m.m.,

(1982:618) om utländska

förvärv av fast egendom

m.m.,

5. om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller

om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt,

någon av dem är överlåtarens avkomling,

6. om aktie förvärvas på grund av nyemission där

aktieägarna tecknar de nya aktierna i förhållande till det

antal aktier de förut äger.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1985:277) om vissa

bulvanförhållanden

Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ lagen (1985:277) om

vissa bulvanförhållanden skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

Denna lag gäller när ett Denna lag gäller när ett

bulvanförhållande bulvanförhållande

används för att används för att

kringgå ett sådant kringgå ett sådant

hinder mot att förvärva hinder mot att förvärva

eller behålla viss egendom eller behålla viss egendom

eller rättighet som eller rättighet som

uppställs i 1. 3 kap. 3 uppställs i 1. 3 kap. 3

§ bankaktiebolagslagen § bankaktiebolagslagen

(1987:618), 2. lagen (1987:618), 2. lagen

(1975:1132) om förvärv (1975:1132) om förvärv

av hyresfastighet m.m., 3. av hyresfastighet m.m. 3.

lagen (1976:240) om lagen (1976:240) om

förvärv av förvärv av

eldistributionsanläggning eldistributionsanläggning

m.m. 4. m.m., 4.

jordförvärvslagen jordförvärvslagen

(1979:230), 5. 8 a § (1979:230), 5. 8 a §

fondkommissionslagen fondkommissionslagen

(1979:748), 6. 6 a § lagen (1979:748), 6. 6 a § lagen

(1980:2) om finansbolag, 7. (1980:2) om finansbolag, eller

lagen (1982:617) om 7. lagen (1982:618) om

utländska förvärv av utländska förvärv av

svenska företag m.m., eller fast egendom m.m.

8. lagen (1982:618) om

utländska förvärv av

fast egendom m.m.

 Med ett bulvanförhållande avses i lagen

att någon

(bulvanen) utåt framstår som ägare av viss egendom

eller innehavare av viss rättighet men i verkligheten innehar

egendomen eller rättigheten huvudsakligen för annans

(huvudmannens) räkning.

Vad som sägs i det följande om egendom som ett

bulvanförhållande avser har tillämpning också på

rättigheter.

7 §

De myndigheter som prövar De myndigheter som prövar

frågor om tillstånd frågor om tillstånd

enligt de lagar som anges i 1 enligt de lagar som anges i 1

§ första stycket 2--4, 7 § första stycket 2--4

och 8 skall underrätta och 7 skall underrätta

åklagarmyndigheten, om det åklagarmyndigheten, om det

skäligen kan antas att det skäligen kan antas att det

föreligger ett föreligger ett

bulvanförhållande inom bulvanförhållande inom

myndighetens ansvarsområde. myndighetens ansvarsområde.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

7 Förslag till

Lag om ändring i gruvlagen (1974:342)

Härigenom föreskrivs i fråga om gruvlagen (1974:342),

dels att 1 kap. 8 § skall upphöra att gälla,

dels att 2 kap. 8 § och 9 kap. 4 § skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap. 8 §

Ansökningen skall vara skriftlig och innehålla

1. uppgift om mineralfyndighetens art och beskrivning av

det område som avses med ansökningen,

2. uppgift om fastighet som beröres av ansökningen samt

namn och adress på fastighetsägaren och de övriga sakägare

sökanden känner till.

Om bergmästaren finner det behövligt, skall sökanden ge

in plan för undersökningsarbetets bedrivande och utredning

om sina möjligheter att fullfölja planen.

Fordras medgivande till Fordras medgivande till

inmutningen av myndighet eller inmutningen av myndighet eller

rättsägare enligt vad rättsägare enligt vad

som sägs i 2--5 § eller som sägs i 2--5 § skall

i lagen (1982:618) om vid ansökningen fogas

utländska förvärv av handling som visar att

fast egendom m.m., skall vid medgivande erhållits av

ansökningen fogas handling myndigheten eller

som visar att medgivande rättsägaren eller

erhållits av myndigheten begärts hos myndigheten.

eller rättsägaren eller

begärts hos myndigheten.

 Sökanden skall erlägga, förutom

föreskriven

ansökningsavgift, förskott till inmutningsavgiften beräknat

enligt grunder som regeringen bestämmer.

9 kap.

4 §

Bergmästaren skall Bergmästaren skall

förklara anmälan utan förklara anmälan utan

verkan, om 1. verkan, om 1.

fångeshandlingen inte har fångeshandlingen inte har

företetts, 2. tillstånd företetts, eller 2.

till förvärvet inte förvärvet har skett

erhållits när sådant genom en sådan gåva

krävs enligt lagen mellan makar som inte har

(1982:618) om utländska registrerats enligt 16 kap.

förvärv av fast egendom äktenskapsbalken.

m.m., eller 3. förvärvet

har skett genom en sådan

gåva mellan makar som inte

har registrerats enligt 16

kap. äktenskapsbalken.

 I annat fall skall han snarast anteckna

anmälningen i

gruvregistret.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

8 Förslag till

Lag om ändring i minerallagen (1991:45)

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 7 § minerallagen

(1991:45) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap. 7 §

Bestämmelser som berör verksamhet som avses i denna

lag finns i plan- och bygglagen (1987:10), miljöskyddslagen

(1969:387), naturvårdslagen (1964:822), lagen (1987:12) om

hushållning med naturresurser m.m. och lagen (1988:950)

om kulturminnen m.m.

Bestämmelser om rätt att förvärva och inneha eller på

annat sätt ta befattning med kärnämne eller mineral med

halt av sådant ämne finns även i lagen (1984:3) om

kärnteknisk verksamhet. Bestämmelser om rätt i övrigt att

bedriva verksamhet med strålning finns i strålskyddslagen

(1988:220).

Bestämmelser som i vissa

avseenden begränsar

rätten att få eller

på annat sätt

förvärva

undersökningstillstånd

eller bearbetningskoncession

och att förvärva

nyttjanderätt till

bearbetningskoncession finns i

lagen (1982:618) om

utländska förvärv av

fast egendom m.m.

 1 Senaste lydelse av 2 kap. 1

§ 1991:48 2 kap. 5 §

1991:48 3 kap. 5 § 1991 48

Bilaga 2

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1991-10-31

Närvarande: justitierådet Bengt Rydin, regeringsrådet

Stig von Bahr, justitierådet Inger[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 24

oktober 1991 har regeringen på hemställan av statsrådet Per
[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag

till

1. lag om upphävande av lagen (1982:617) om utländska

förvärv av svenska företag m.m.,

2. lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska

förvärv av fast egendom m.m.,

3. lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över

tillverkningen av krigsmateriel, m.m.,

4. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),

5. lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv av

eldistributionsanläggning m.m.,

6. lag om ändring i lagen (1985:277) om vissa

bulvanförhållanden,

7. lag om ändring i gruvlagen (1974:342),

8. lag om ändring i minerallagen (1991:45).

Förslagen har inför lagrådet föredragits av

hovrättsassessorn Bengt Agartz.

Förslagen föranleder följande yttrande av

lagrådet:

Förslaget till lag om upphävande av lagen (1982:617) om

utländska förvärv av svenska företag m.m.

I 22 § lagen om utländska förvärv av svenska företag

m.m. föreskrivs att den som till följd av bestämmelserna i

lagen har fått kännedom om enskilds affärs- eller

driftförhållanden inte obehörigen får röja eller utnyttja vad

han sålunda har erfarit. Såvitt avser det allmännas

verksamhet sägs att bestämmelserna i sekretesslagen

(1980:100) i stället är att tillämpa.

De angivna föreskrifterna om tystnadsplikt torde böra

gälla även efter det att den nu aktuella lagen har upphävts.

Lagrådet får därför föreslå att till lagförslaget fogas en

bestämmelse av följande lydelse:

''''''''Vad som i 22 § i den upphävda lagen sägs om

tystnadsplikt skall dock fortfarande gälla.''''''''

Lagrådet vill erinra om att bestämmelser om straff för

brott mot tystnadsplikt finns i 20 kap. 3 § brottsbalken.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:618) om

utländska förvärv av fast egendom m.m.

I 1 kap. 2 § föreslås i remissen ett tillägg till

uppräkningen av de fall, där tillstånd inte behövs för

utländskt förvärv av fast egendom här i landet. I en sjätte

punkt i paragrafen anges sålunda förvärv av egendom som

är taxerad som hyreshusenhet eller industrienhet,

varigenom skulle undanröjas ett av hindren för utländska

näringsidkare att etablera sig i Sverige.

I andra paragrafer i samma lag finns hänvisningar som

genom tillägget i 2 § blir överflödiga. Så blir fallet i t.ex. 2 §

5 samt 5 och 8 §§ samma kapitel. Det bör övervägas om

inte, som en konsekvens av den föreslagna lagändringen,

sådana oegentliga hänvisningar samtidigt bör tas bort.

Detsamma gäller beträffande 3 kap. 3 § tredje stycket, där

en ändring i annat avseende redan föreslagits.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.