4

Statens finanser och

förslag till utgiftstak

.

4 Statens finanser och förslag till utgiftstak

Regeringens förslag: De offentliga utgifterna

beräknas till 1 051 miljarder kronor år 1999, 1 076

miljarder kronor år 2000 och 1 117 miljarder kronor år

2001.

Ett tak för de statliga utgifterna omfattande

statsbudgeten exklusive utgiftsområde 26, Stats-

skuldsräntor m.m., och Riksgäldskontorets

nettoutlåning men inklusive socialförsäkringssektorn

vid sidan av statsbudgeten fastställs till 770 miljarder

kronor år 2001.

Den beräknade fördelningen av de statliga

utgifterna åren 1999-2001 på utgiftsområden (tabell

4.13) gäller som riktlinje för regeringens budgetarbete.

4.1 Förutsättningar

I 1997 års ekonomiska vårproposition föreslog

regeringen ett utgiftstak för år 2000. Utgiftstaket för

staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av

statsbudgeten fastställdes till 744 miljarder kronor. De

tidigare fastställda taken för åren 1998 och 1999, 720

respektive 735 miljarder kronor, ändrades inte.

Riksdagen godkände också en preliminär fördelning

av utgifterna på utgiftsområden. I

budgetpropositionen för 1998 föreslogs en definitiv

fördelning av utgifterna för 1998 samt en preliminär

fördelning för 1999 och 2000.

I denna proposition föreslås ett utgiftstak för

staten år 2001. Dessutom redovisas en preliminär

fördelning av de takbegränsade utgifterna på

utgiftsområden för 1999-2001. Åren 1998-2000 ligger

utgiftstaken kvar på de av riksdagen tidigare

fastställda nivåerna men för utgifternas fördelning på

utgiftsområden presenteras reviderade beräkningar.

Dessutom redovisas en beräkning av de

konsoliderade offentliga utgifterna, dvs. inklusive den

kommunala sektorn.

Beräkningarna i denna proposition inkluderar inte

effekterna av pensionsreformen. Reformen innebär

ingen belastning på de offentliga finanserna men ger

kraftiga förändringar av de redovisade beloppen både

för statsbudgeten, beräkningarna av utgiftstaken samt

övriga delar av de offentliga finanserna. I avsnitt 4.8

finns en genomgång av pensionsreformen och dess

effekter på de offentliga finanserna. Beräkningarna i

avsnitt 4.8 baseras på en preliminär bedömning av

reformens effekter. Regeringen avser att återkomma i

budgetpropositionen för 1999 med förslag till

reviderade utgiftsramar och reviderade utgiftstak för

staten och den offentliga sektorn.

4.1.1 Budgetpolitiska mål

De budgetpolitiska mål som regeringen föreslagit och

som riksdagen ställt sig bakom har varit vägledande i

arbetet med denna proposition. De kan sammanfattas

på följande sätt:

 De offentliga finanserna skall vara i balans 1998.

 Efter 1998 skall de offentliga finanserna uppvisa

ett överskott på 2 procent av BNP i genomsnitt

över en konjunkturcykel. Målet om överskott i de

offentliga finanserna skall enligt tidigare

preciseringar gradvis uppnås genom ett överskott

för 1999 på 0,5 procent av BNP och för 2000 på 1,5

procent av BNP. År 2001 skall överskottet i de

offentliga finanserna uppgå till 2,0 procent av

BNP.

 De beslutade utgiftstaken för staten åren 1998 -

2000 skall ligga fast.

4.1.2 Samhällsekonomiska förutsättningar

Vid beräkningen av den offentliga sektorns inkomster

och utgifter är de prognoser som görs om den

allmänna ekonomiska utvecklingen av stor betydelse.

Beräkningarna i denna proposition bygger på en

prognos över den ekonomiska utvecklingen de

närmaste åren, vilken redovisas i sin helhet i bilaga 1,

Svensk ekonomi.

De faktorer som har störst betydelse för

statsfinansernas utveckling sammanfattas nedan och i

tabell 4.1.

 BNP-tillväxten förväntas bli god.

 Den öppna arbetslösheten beräknas sjunka

samtliga år och når en nivå på 4 procent under år

2000.

 Inflationen var låg under 1997 och förväntas bli

fortsatt låg. Jämfört med prognosen i

budgetpropositionen för 1998 görs nu lägre

inflationsantaganden för innevarande och

nästföljande år. Basbeloppet beräknas bli lägre

åren 1999 och 2000 jämfört med beräkningen i

budgetpropositionen för 1998.

 Både de korta och de långa räntorna beräknas vara

fortsatt låga under hela perioden. Räntorna har

reviderats ner i förhållande till bedömningen i

budgetpropositionen för 1998.

TABELL 4.1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN

SIFFROR FRÅN

BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 1998

INOM PARENTES

1997

1998

1999

2000

2001

BNP

1,8

(2,3)

3,0

(3,1)

3,1

(2,9)

3,4

(2,8)

2,6

KPI

0,9

(1,1)

0,9

(1,7)

1,2

(2,0)

2,0

(2,0)

2,0

Basbelopp

36

300

(36

300)

36

400

(36

400)

36

600

(36

900)

37

000

(37

600)

37

700

Lönesumma

4,0

(4,1)

3,9

(4,9)

4,4

(4,8)

4,9

(4,8)

4,0

Öppen

arbets-löshet

8,0

(8,4)

6,7

(7,4)

5,7

(6,0)

4,4

(4,5)

4,0

Arbetsmarkna

ds-politiska

åtgärder

4,3

(4,3)

4,2

(4,7)

4,0

(4,5)

3,9

(4,4)

3,5

Ränta 5 år

5,8

(5,8)

5,3

(6,0)

5,4

(6,3)

5,4

(6,3)

5,4

Ränta 6

månader

4,3

(4,2)

4,6

(4,6)

4,6

(4,8)

4,6

(4,8)

4,6

4.1.3 Politiska prioriteringar

I finansplanen beskrivs de åtgärder som regeringen

föreslår och de bedömningar som ligger till grund för

dessa. Åtgärderna sammanfattas i tabell 4.2. Samtliga

beräkningar av de offentliga finanserna innefattar de

åtgärder som presenteras i finansplanen. I

beräkningarna av utgiftstaken har åtgärderna fördelats

på utgiftsområden.

TABELL 4.2 SAMMANFATTNING AV ÅTGÄRDER OCH

FINANSIERING

MILJONER KRONOR

1999

2000

2001

Framtidsområden

Kunskap och kompetens

1 030

1 100

1 460

Delaktighet i informations-

samhället

400

600

800

Hållbara Sverige - ett

föregångsland

125

200

2 200

Företagande

1 780

2 070

1 780

Europeiskt samarbete

1 050

1 050

1 050

Ett Sverige för alla

350

350

800

Summa

4 735

5 370

8 090

varav utgifter

 skattesänkningar

3 005

1 730

3 350

2 020

6 360

1 730

Övriga reformer

Tandvårdsförsäkring

500

500

500

Bostadspolitisk proposition

och byggstimulanser

990

1 100

200

Frysning av

taxeringsvärden

810

490

420

Äldreproposition

300

300

300

Pensioner

1 420

2 980

3 090

Rättsväsendet

200

250

300

Bistånd

204

Kommuner

4 000

4 000

4 000

Övriga åtgärder

540

370

1 085

Summa

8 760

9 990

10 09

9

varav utgifter

 skattesänkningar

7 600

1 160

8 930

1 060

9 679

420

Totalt före finansiering

13

495

15

360

18

189

varav utgifter

 skattesänkningar

10

605

2 890

12

280

3 080

16

039

2 150

Avgår finansiering

3 875

4 105

4 380

varav utgiftsminskningar

 nytt skalsteg i

inkomst-

 skatten

1 875

2 000

1 905

2 200

2 180

2 200

TOTALT

9 620

11 255

13 809

I avsnitt 6.2 redovisas ett antal skatteförslag. Ett nytt

skalsteg införs i den statliga skatteskalan fr.o.m. 1999.

Den statliga skatten föreslås utgöra 25 procent av

beskattningsbar inkomst som överstiger 360 000

kronor. Dessutom föreslås omräkningstalen för 1999

års fastighetstaxering vara desamma som de som

gäller för 1998. De skattesänkningar för företag som

föreslås i avsnitt 6.2 är en del av regeringens satsning

på företagande.

I avsnitt 1.5 aviserar regeringen ett antal åtgärder

vars syfte är att uppnå en uthållig hög tillväxt och

växande sysselsättning. Sex reformområden

redovisas: Kunskap och kompetens, Delaktighet i

informationssamhället, Hållbara Sverige ett

föregångsland, Företagande, Europeiskt samarbete

och Ett Sverige för alla. Finansiering av åtgärderna

sker delvis genom omprioriteringar.

Regeringen har under våren 1998 förelagt riksdagen

ett antal propositioner med förslag till reformer inom

olika områden. I propositionen Reformerat

tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) föreslås ett hög-

kostnadsskydd i tandvårdsförsäkringen för protetiska

åtgärder m.m. Detta högkostnadsskydd beräknas

medföra ökade kostnader på 500 miljoner kronor per

år.

Åtgärderna med anledning av förslagen i den

bostadspolitiska propositionen (prop. 1997/98:119

Bostadspolitik för hållbar utveckling) samt åtgärder

för byggstimulanser beräknas uppgå till 990 miljoner

kronor år 1999, 1 100 miljoner kronor år 2000 och 200

miljoner kronor år 2001.

Regeringen har också beslutat att överlämna

propositionen Nationell handlingsplan för

äldrepolitiken (prop 1997/98:113). Insatser med

anledning av denna beräknas till 300 miljoner kronor

per år under perioden 1999-2001.

Regeringen föreslår i denna proposition att

basbeloppet för år 1999 räknas upp med den fulla

prisförändringen eftersom budgetunderskottet för år

1997 understeg 50 miljarder kronor. Regeringen

föreslår dessutom att pensionerna för år 1999

beräknas utifrån ett basbelopp reducerat med en

procent istället för med två procent, och för år 2000

och framåt utifrån ett icke reducerat basbelopp.

Regeringen föreslår i denna proposition även

ökade resurser för rättsväsendet. Vidare aviseras en

satsning på biståndet, där biståndsramen föreslås

höjas från 0,72 procent av BNI år 2000 till 0,73 procent

år 2001.

Regeringen föreslår vidare att kommunsektorn, med

början 1998, tillförs ytterligare 4 miljarder kronor per år

för vård, skola och omsorg, se avsnitt 7.

4.2 Offentliga finanser

I detta avsnitt ges en kort beskrivning av den

offentliga sektorns finanser, dvs. staten inklusive AP-

fonden samt kommunsektorn. En utförlig redovisning

av de offentliga finanserna finns i bilaga 1, Svensk

ekonomi.

Enligt det preliminära utfallet från

nationalräkenskaperna uppgick den offentliga

sektorns finansiella underskott 1997 till 1,1 procent av

BNP eller 19 miljarder kronor. Detta var ca 14 miljarder

kronor bättre, motsvarande 0,8 procent av BNP, än

vad som beräknades i budgetpropositionen för 1998.

Skillnaden förklaras främst av lägre ränteutgifter och

lägre arbetslöshet. För 1998 har det finansiella

sparandet reviderats upp med nära 19 miljarder kronor

sedan budgetpropositionen och nu beräknas ett

överskott i de offentliga finanserna på 29 miljarder

kronor eller 1,6 procent av BNP. Ungefär en tredjedel

av det beräknade överskottet beror emellertid på

ändrade definitioner av det finansiella sparandet

sedan målet om balans i de offentliga finanserna 1998

lades fast.

De offentliga finanserna beräknas fortsätta att

förbättras även efter 1998 och målen för de offentliga

finanserna överträffas samtliga år. Överskotten utöver

de budgetpolitiska målen uppgår till 16,5 respektive

32,3 miljarder kronor åren 2000 och 2001.

TABELL 4.3 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS

FINANSER

MILJARDER KRONOR

1997

1998

1999

2000

2001

Finansiellt

sparande

-

19,1

29,0

16,0

46,5

74,1

 Procent av BNP

-1,1

1,6

0,8

2,3

3,5

Staten

-

22,9

2,3

8,7

45,1

76,4

AP-fonden

11,0

23,3

3,1

-3,4

-7,8

Kommunsektorn

-7,2

3,4

4,2

4,8

5,5

Statens lånebehov

6,2

-1,1

-6,2

-

40,3

-

63,2

Anm: Tabellen innehåller det beräknade finansiella sparandet.

Överföringar av överskott som överskrider de målsatta nivåerna är

inte beaktade.

Skillnaden mellan statens lånebehov och finansiella

sparandeunderskott uppgår till betydande belopp

vissa år. Detta förklaras av att försäljningar av aktier

och andra finansiella tillgångar m.m. påverkar

lånebehovet men inte det finansiella sparandet. Det

finansiella sparandet visar förändringen av den

finansiella nettoförmögenheten och påverkas därför

inte av finansiella transaktioner.

4.3 Statsbudgetens utveckling

1997-2001

Statsbudgeten stärks under hela beräkningsperioden.

År 1998 beräknas lånebehovet för första gången

sedan 1987 bli negativt, dvs. staten kan börja amortera

statsskulden. I relation till BNP beräknas både

inkomster och utgifter minska successivt.

TABELL 4.4 STATENS LÅNEBEHOV

1997

1998

1999

2000

2001

Miljarder kronor

Inkomster

648,

9

686,

3

694,

4

716,

4

729,

5

Utgifter1

655,

1

685,

2

688,

2

676,

0

666,

3

Lånebehov

6,2

-1,1

-6,2

-

40,3

-

63,2

Beräkningsteknisk

överföring

16,5

32,3

Lånebehov efter

överföring

6,2

-1,1

-6,2

-

23,9

-

30,9

Procent av BNP

Inkomster

37,3

37,7

36,5

35,8

34,9

Utgifter1

37,6

37,6

36,2

33,8

31,8

Lånebehov

0,4

-0,1

-0,3

-2,0

-3,0

Beräkningsteknisk

överföring

0,8

1,5

Lånebehov efter

överföring

0,4

-0,1

-0,3

-1,2

-1,5

1 Inklusive statsskuldsräntor och Riksgäldskontorets nettoutlåning.

I tabell 4.4 anges ett beräknat lånebehov som

framkommer som skillnaden mellan beräknade utgifter

och inkomster. Dessutom redovisas ett justerat

lånebehov där hänsyn tagits till att de offentliga

finanserna uppvisar ett överskott utöver de målsatta

nivåerna. För åren 2000-2001 har detta överskjutande

överskott beräkningstekniskt förts till hushållen och

lånebehovet således ökat med motsvarande belopp.

Det justerade lånebehovet ligger till grund för

beräkningen av statsskulden (se tabell 4.11).

4.3.1 Inkomster

Statsbudgetens totala inkomster som andel av BNP

ökar något från 1997 till 1998 för att sedan minska

under resten av prognosperioden. För 1997 var

inkomsterna ca 649 miljarder kronor motsvarande 37,3

procent av BNP. År 1998 beräknas de till ca 686

miljarder kronor motsvarande 37,7 procent av BNP och

för 2001 till ca 730 miljarder kronor eller 34,9 procent av

BNP. Skatternas andel av BNP minskar också från

1998 till 2001. År 1998 uppgår skatteandelen till 33,3

procent för att sedan minska till 32,5 procent år 2001

(se tabell 4.6)

Skatter m.m.

Inkomstskatten från fysiska personer beräknas för

1997 till 41,7 miljarder kronor. Inkomsterna minskar till

33,7 miljarder kronor 1999, bland annat beroende på

förändringar i den statliga inkomstskatten. Riksdagen

har tidigare beslutat att den tillfälliga höjningen av

den statliga inkomstskatten skall tas bort, vilket

innebär att skatten sänks från 25 till 20 procent.

Regeringen föreslår nu att den statliga skatten skall

vara 25 procent på den del av beskattningsbar

inkomst som överstiger 360 000 kronor. Regeringens

motiv för höjningen redovisas i avsnitt 6.2. För åren

1999-2001 förväntas detta förstärka inkomsterna med

drygt 2 miljarder kronor.

För både 1998 och 1999 beräknas juridiska

personers inkomstskatt till ca 66 miljarder kronor

medan de beräknas öka till ca 71 miljarder kronor år

2001.

Övriga inkomstskatter utgörs av lotteriskatt,

kupongskatt och ofördelbara inkomstskatter. Dessa

inkomster beräknas för 1998 till 5,4 miljarder kronor.

Därefter beräknas inkomsterna öka med cirka 0,1

miljarder kronor per år.

Inkomsterna från socialavgifter och allmänna

egenavgifter följer utvecklingen av sysselsättning och

timlön. Inkomsterna uppgick 1997 till ca 193 miljarder

kronor och beräknas öka till ca 248 miljarder kronor år

2001. Ökningen mellan 1998 och 1999 är större än

mellan övriga år vilket förklaras av ändrad

redovisning. Inkomsterna från delpensions- och

arbetsskadeavgiften skall från och med 1999

bruttoredovisas på statsbudgetens inkomstsida

medan utgifterna bruttoredovisas på utgiftssidan.

Denna ändring innebär att avgiftsinkomsterna blir

cirka 7,5 miljarder kronor högre från och med 1999.

De totala egendomsskatterna, varav

fastighetsskatten är den dominerande skatten,

beräknas till ca 23 miljarder kronor 1997 och ökar till ca

40 miljarder kronor 2001. Ökningen mellan 1997 och

1998 förklaras av att de förändringar som ägde rum

1996, den allmänna fastighetstaxeringen samt

höjningen av fastighetsskatten från 1,5 procent till 1,7

procent, redovisas på inkomsttiteln med två års

eftersläpning.

Mervärdesskatten beräknas till 154,3 miljarder

kronor 1998, varav kommunerna svarar för 23,5

miljarder kronor. Under åren 1998-2001 förväntas den

privata konsumtionen årligen öka med 3-4 procent och

momsinkomsterna beräknas därför öka med cirka 7

miljarder kronor per år.

Skatt på övriga varor och tjänster uppgick 1997 till

ca 78 miljarder kronor och beräknas öka till ca 83

miljarder kronor år 2001. Den beloppsmässigt största

skatten är skatt på energi, som svarar för drygt 60

procent av inkomsterna. Skatt på alkohol och tobak

svarar för cirka 20 procent av inkomsterna 1998, men

andelen sjunker något i slutet av perioden.

Övriga inkomster

Övriga inkomster (inkomsttyperna 2000-7000)

beräknas till ca 79 miljarder kronor 1998 och till ca 63

miljarder kronor 1999 och 2000. År 2001 beräknas de

övriga inkomsterna till ca 50 miljarder kronor.

Minskningen av inkomsterna till år 2001 förklaras av

försäljningarna av statlig egendom. Åren 1998 och

1999 ingår försäljningsinkomster med 15 miljarder

kronor per år, och år 2000 med 12 miljarder kronor. År

2001 beräknas inte några försäljningar äga rum.

Inkomsterna av försåld egendom påverkas också av

att riksdagen tidigare fattat beslut om att

delpensionsfonden skall avskaffas. Fondens

behållning skall enligt regeringsbeslut levereras in på

inkomsttiteln 3312 Övriga inkomster av försåld

egendom under 1998. Denna inleverans beräknas till

ca 7,3 miljarder kronor.

Jämförelse med budgetpropositionen för 1998

I nuvarande prognos har inkomsterna åren 1998 till

2000 ökat i förhållande till budgetpropositionen för

1998. För åren 1998 och 1999 förklaras ökningen i

huvudsak av inkomster från juridiska personers

inkomstskatt. Denna inkomstökning är av tillfällig

karaktär. För år 2000 beror ökningen på att

försäljningsinkomsterna nu beräknas vara 12 miljarder

kronor högre än i budgetpropositionen för 1998. I

avsnitt 6.3 ges en mer detaljerad redovisning av

statsbudgetens inkomster.

TABELL 4.5 STATSBUDGETENS INKOMSTER

MILJARDER KRONOR

1997

1998

1999

2000

Nuvarande

prognos

648,9

686,3

694,4

716,4

Budgetprop. för

1998

647,7

675,9

690,6

708,7

Differens

1,2

10,4

3,8

7,7

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte.

De redovisade inkomsterna för 1999 och 2000 var 2,6 respektive

20,2 miljarder kronor lägre i budgetpropositionen för 1998. Detta

beror på att utrymmet utöver målen för offentligt sparande

beräkningstekniskt lades in som en minskning av inkomsterna i

budgetpropositionen. I tabellen redovisas båda prognoserna utan

några sådana korrigeringar.

TABELL 4.6 STATSBUDGETENS INKOMSTER

MILJARDER KRONOR

1997

1998

1999

2000

2001

1000

Skatter m.m.

575,3

607,1

630,9

653,5

680,0

1100

Skatt på inkomst

109,8

107,3

105,4

105,4

112,5

varav

1111

Fysiska personers

inkomstskatt

41,8

35,3

33,7

35,4

35,5

1121

Juridiska personers

inkomstskatt

64,2

66,6

66,2

64,5

71,4

Övriga inkomstskatter

3,8

5,4

5,5

5,6

5,6

1200

Socialavgifter och allmänna

egenavgifter

193,4

207,9

225,5

238,2

248,0

varav

Inkomster

299,5

317,5

330,9

347,8

361,6

Utgifter (överföringar till AP-

fonden)

106,1

109,6

105,4

109,6

113,7

1300

Skatt på fast egendom

23,3

35,2

38,5

39,0

39,9

varav

1310

Skatt på fast egendom

15,3

24,0

27,6

27,9

28,4

1320

Förmögenhetsskatt

3,6

5,1

4,7

4,8

5,0

1341

Stämpelskatt

2,6

4,2

4,5

4,6

4,7

Övriga egendomsskatter

1,8

1,8

1,7

1,7

1,8

1400

Skatt på varor och tjänster

228,2

235,5

241,6

250,9

259,6

varav

1411

Mervärdesskatt

150,3

154,3

161,0

168,7

176,6

1424

Tobaksskatt

7,7

7,2

6,5

6,4

6,4

1425

Alkoholskatt

9,9

9,8

9,8

9,8

9,8

1428

Energiskatt

46,9

50,8

51,1

51,7

52,5

1460

Skatt på vägtrafik

6,2

5,9

5,9

6,0

6,0

Övriga skatter på varor och

tjänster

7,2

7,3

7,3

8,3

8,3

1500

Utjämningsavgift

20,7

21,5

21,3

21,3

21,3

2000

Inkomster av statens

verksamhet

38,9

38,0

29,9

33,5

31,8

3000

Inkomster av försåld egendom

15,8

22,3

15,0

12,0

0,0

4000

Återbetalning av lån

3,2

2,8

3,2

2,7

2,7

5000

Kalkylmässiga inkomster

6,8

5,4

5,4

5,5

5,5

6000

Bidrag m.m. från EU

8,2

10,4

10,1

9,2

9,5

7000

Extraordinära medel från EU

0,7

0,3

0,0

0,0

0,0

Statsbudgetens totala inkomster

648,9

686,3

694,4

716,4

729,5

Totala inkomster, procent av BNP

37,3

37,7

36,5

35,8

34,9

Totala skatter, procent av BNP

33,1

33,3

33,1

32,7

32,5

Anm: I beräkningarna har hänsyn tagits till de skatteförslag som redovisas i

avsnitt 6.2. Budgeteffekterna av de ändringar som föreslås för

reklamskatt och fastighetsskatt på elproduktionsanläggningar är ej fördelade på

inkomsttitlar men är inräknade i statsbudgetens totala

inkomster i tabellen.

4.3.2 Statsbudgetens utgifter

Före budgetåret 1997 delades statsbudgetens utgifter

upp i statsskuldsräntor och övriga utgifter. Från och

med budgetåret 1997 ingår även Riksgäldskontorets

(RGK) nettoutlåning i statsbudgetens utgifter. RGK:s

utlåning sker främst till myndigheter. Vidare placerar

vissa statliga fonder medel på konto i RGK. Att

posten är negativ beror till stor del på att medel till det

nya pensionssystemets premiereserv tillsvidare

placeras på konto i RGK.

TABELL 4.7 STATSBUDGETENS UTGIFTER

MILJARDER

KRONOR

1997

1998

1999

2000

2001

Utgifter exkl.

statsskuldsränt

or1

569,

2

586,

7

598,

0

598,

7

598,

6

Statsskuldsränt

or

98,4

103,

4

95,0

81,6

73,2

Nettoutlåning

m.m.

-12,4

-4,9

-4,7

-4,2

-5,5

Summa utgifter

655,1

685,2

688,2

676,0

666,3

1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar.

4.3.3 Statsbudgetens utgifter exklusive

statsskuldsräntor och Riksgälds-

kontorets nettoutlåning

Statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldsräntor och

RGK:s nettoutlåning minskar under hela

prognosperioden som andel av BNP. För budgetåret

1997 uppgick utgifterna till 32,7 procent av BNP och

för 2001 beräknas de uppgå till 28,6 procent av BNP. I

tabell 4.8 redovisas utgifterna fördelade per

utgiftsområde. De utgiftsområden som främst bidrar

till minskningen av utgifterna är utgiftsområde 13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet som faller till

följd av sjunkande öppen arbetslöshet och

utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande där utgifterna för

räntebidrag sjunker kraftigt fram till år 2001.

I jämförelse med beräkningen i

budgetpropositionen för 1998 har utgifterna under

prognosperioden ökat något. Ökningen förklaras av

de nya satsningar som regeringen föreslår i denna

proposition. Förbättrade makroekonomiska

förutsättningar med lägre arbetslöshet och inflation

bidrar i hög grad till att skapa det utrymme som nu

används till nya satsningar. Trots de nya åtgärderna

beräknas därför utgifterna endast öka i begränsad

omfattning.

Statsbudgetens utgifter har minskat som andel av

BNP sedan år 1996, vilket framgår av diagram 4.1. Det

har emellertid under de senaste åren skett omfattande

förändringar av statsbudgetens utgifter vad gäller

redovisningsprinciperna. Bruttobudgeteringen har

ökat i omfattning samtidigt som utgifter som tidigare

redovisades utanför statsbudgeten nu har lyfts in på

budgeten för att ge en mer fullständig redovisning.

Detta gör att statsbudgetens utgifter inte är

jämförbara över tiden. I diagram 4.2 redovisas därför

tidsserier som är rensade för större

redovisningstekniska förändringar. Diagrammet visar

att utgifterna som andel av BNP sjunkit kraftigt sedan

1993. Av den höga nivån 1993 beror ca 3 procent-

enheter på bankstödet. Minskningen från och med

1995 beror till stor del på åtgärderna i

konsolideringsprogrammet.

TABELL 4.8 STATENS OCH SOCIALFÖRSÄKRINGSSEKTORNS UTGIFTER

MILJARDER KRONOR

1997

1998

1999

2000

2001

1 Rikets styrelse

3,9

4,0

4,2

4,2

4,5

2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

2,5

2,3

2,1

2,0

2,0

3 Skatteförvaltning och uppbörd

5,7

6,0

5,8

5,9

6,0

4 Rättsväsendet

21,2

21,8

21,6

22,2

22,9

5 Utrikesförvaltning och internationell

samverkan

2,5

2,8

2,9

2,9

3,0

6 Totalförsvar

41,0

42,6

44,3

45,7

45,7

7 Internationellt bistånd

12,1

12,3

12,0

13,0

13,9

8 Invandrare och flyktingar

3,6

4,4

4,4

4,2

4,5

9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

24,2

22,9

24,3

25,9

26,4

10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

35,6

37,6

43,7

44,8

45,4

11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

63,1

62,6

62,7

63,2

63,8

12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

32,6

35,6

34,8

35,5

36,3

13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

40,9

37,5

31,1

24,5

21,7

14 Arbetsmarknad och arbetsliv

50,0

49,3

48,5

48,9

47,3

15 Studiestöd

16,0

21,3

21,9

23,0

24,4

16 Utbildning och universitetsforskning

25,1

27,6

29,2

30,5

32,2

17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

7,2

7,4

7,5

7,6

7,8

18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

30,9

22,2

19,5

16,6

13,6

19 Regional utjämning och utveckling

2,9

4,1

3,5

3,2

3,4

20 Allmän miljö- och naturvård

1,6

1,8

1,3

1,3

1,3

21 Energi

0,6

1,3

1,8

1,6

1,6

22 Kommunikationer

24,5

24,8

26,0

26,7

25,6

23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

10,9

12,8

13,1

13,2

13,2

24 Näringsliv

3,1

3,3

2,9

2,9

2,9

25 Allmänna bidrag till kommuner

87,3

97,5

104,1

105,2

105,4

26 Statsskuldsräntor m.m.

98,4

103,4

95,0

81,6

73,2

27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

20,2

21,2

21,7

22,0

22,9

Summa utgiftsområden

667,5

690,1

689,9

678,2

670,8

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

569,2

586,7

595,0

596,7

597,6

Minskning av anslagsbehållningar

0,0

0,0

3,0

2,0

1,0

Socialförsäkringar vid sidan av

statsbudgeten

129,7

132,4

131,0

137,6

143,9

Summa takbegränsade utgifter

698,9

719,1

728,9

736,3

742,5

Budgeteringsmarginal

24,1

0,9

6,1

7,7

27,5

Utgiftstak

723,0

720,0

735,0

744,0

770,0

Procent av BNP

41,6

39,5

38,6

37,2

36,8

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte.

4.3.4 Statsskuldsräntor

Utgifterna för statsskuldsräntor har sedan början av

1990-talet ökat kraftigt till följd av budgetunderskott

och därigenom ökad statsskuld. De kommande åren

förväntas ränteutgifterna falla trendmässigt till följd av

successivt minskande statsskuld. 1997 uppgick stats-

skuldsräntorna till 98,4 miljarder kronor. För 1998

beräknas statsskuldsräntorna till 102,9 miljarder kro-

nor, vilket är 5,5 miljarder kronor lägre än vad som

prognostiserades i budgetpropositionen för 1998. Den

lägre prognosen beror främst på lägre inhemska och

utländska marknadsräntor. Mellan åren 1997 och 2001

beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna minska

med ca 26 miljarder kronor.

TABELL 4.9 STATSSKULDSRÄNTOR

MILJARDER

KRONOR

1997

1998

1999

2000

2001

Räntor på lån

i svenska

kronor

82,5

73,9

73,0

65,3

61,4

Räntor på lån

i

utländsk

valuta

23,9

22,8

21,2

19,5

16,9

Räntor på in-

och utlåning

-5,6

-4,0

-1,9

-2,2

-2,0

Över-

/underkurser

vid emission

-1,7

-3,7

-4,0

-4,6

-4,3

Summa räntor

99,1

89,1

88,4

78,0

72,0

Valutaförlust

er/

vinster

-3,6

1,8

-1,9

-3,2

0,2

Kursförluster

/

vinster

2,8

12,0

7,8

6,2

0,3

Övrigt

0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

Summa ränte-

utgifter

98,4

102,9

94,3

81,0

72,6

Statsskuld

1

432,1

1

432,5

1

422,0

1

400,1

1

369,0

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte.

Källa: Riksgäldskontoret och Finansdepartementet.

Ränteutgifterna påverkas av ett flertal faktorer,

huvudsakligen storleken på statsskulden vid

periodens början, det under perioden beräknade

primära lånebehovet samt inhemska och utländska

marknadsräntor och växelkurser. Dessutom påverkas

ränteutgifterna av tekniska faktorer främst bestående

av de upplåningstekniker som Riksgäldskontoret

använder sig av för att finansiera statens lånebehov

och förvalta statsskulden. Genom en aktiv förvaltning

av statsskulden eftersträvar Riksgäldskontoret att

långsiktigt minimera räntekostnaderna.

I tabell 4.10 nedan visas en periodisering av de

utgiftsmässiga räntorna i syfte att ge en mer

rättvisande bild av kostnaderna för

statsskuldsräntorna. Periodiseringen baseras på

ränteutgifterna exklusive realiserade kursdifferenser

vid förtidsinlösen av lån samt realiserade

valutadifferenser.

TABELL 4.10 PERIODISERADE RÄNTEUTGIFTER

MILJARDER KRONOR

1997

1998

1999

2000

2001

Summa räntor enligt

tabell 4.91

99,1

89,1

88,4

78,0

72,0

Kurseffekter vid

emission

-0,3

1,5

3,0

3,9

4,2

Reala

nollkupongräntor

3,3

5,4

7,5

7,7

5,1

Andra

nollkupongräntor

-1,8

0,2

-0,9

-1,0

-0,0

Summa justering

1,3

7,0

9,5

10,6

9,3

Summa

periodiserade

ränteutgifter

100,3

96,1

97,9

88,6

81,3

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte.

1 Exklusive valutaförluster/vinster, kursförluster/vinster och övrigt.

Källa: Riksgäldskontoret och Finansdepartementet.

4.3.5 Statens lånebehov och statsskulden

Lånebehovet är skillnaden mellan statens utgifter och

inkomster plus Riksgäldskontorets nettoutlåning.

Lånebehovet har minskat kraftigt under de senaste

åren. Från 242 miljarder kronor 1993 har lånebehovet

fallit till 6 miljarder kronor 1997. Från och med 1998

beräknas lånebehovet bli negativt, dvs. staten kan

börja amortera statsskulden.

Lånebehovet påverkas, förutom av

konjunkturutvecklingen och politiska beslut, även av

engångshändelser och tekniska omläggningar. För att

få en tydligare bild av lånebehovets underliggande

utveckling redovisas även en rensad serie i diagram

4.4. Det kraftiga fallet 1996 beror bland annat på

försäljningar och på omläggning av uppbörden av

mervärdesskatt åren 1995 och 1996. Ytterligare

förklaringar är stora utdelningar från affärsverk och

bolag samt överföringen av Kärnavfallsfonden till

Riksgäldskontoret.

Statsskuldens utveckling bestäms i huvudsak av

lånebehovet. Förändringen av statsskulden påverkas

även av ändrade valutakurser, eftersom knappt 30

procent av statsskulden är upplånad i utländsk valuta.

Till följd av de stora budgetunderskotten i början av

1990-talet växte statsskulden mycket snabbt. Vid

utgången av 1991 uppgick statsskulden till ca 690

miljarder kronor. År 1994-1995 kulminerade

statsskulden som andel av BNP. Skuldkvoten uppgick

då till 84,0 procent. Skuldkvoten förväntas till år 2001

minska till 65,4 procent av BNP. Pensionsreformen

kommer dock att leda till en annorlunda utveckling av

såväl lånebehov som statsskuld, se avsnitt 4.8.

4.4 Utgiftstaket för den offentliga

sektorn

Våren 1996 beslutade riksdagen för första gången om

ett utgiftstak för staten. Utgiftstaket var treårigt och

gällde för åren 1997 till 1999. Våren 1997 beslutade

riksdagen om utgiftstak för år 2000. I denna

proposition föreslås ett utgiftstak för år 2001.

Vid varje beslut om ett statligt utgiftstak har riks-

dagen även godkänt beräkningen av ett utgiftstak för

den offentliga sektorn för samma period. Utgiftstaket

för den offentliga sektorn omfattar utgiftstaket för

staten samt den beräknade utgiftsnivån för

kommunerna. Vid beräkningen av taket för offentlig

sektor elimineras interna transaktioner mellan staten

och kommunsektorn.

TABELL 4.11 STATENS LÅNEBEHOV OCH STATSSKULDEN

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Miljarder kronor

Inkomster

376,9

465,6

600,5

648,9

686,3

694,4

716,4

729,5

Utgifter exkl. statsskuldsräntor

459,3

513,4

559,2

569,2

586,7

598,0

598,7

598,6

Statsskuldsräntor m.m. 1

94,7

104,7

99,5

98,4

103,4

95,0

81,6

73,2

Riksgäldskontorets nettoutlåning

m.m. 2

7,8

-13,9

-37,3

-12,4

-4,9

-4,7

-4,2

-5,5

Lånebehov

184,9

138,6

21,0

6,2

-1,1

-6,2

-40,3

-63,2

Beräkningsteknisk överföring

16,5

32,3

Lånebehov efter överföring

184,9

138,6

21,0

6,2

-1,1

-6,2

-23,9

-30,9

Skulddispositioner m.m 3

-30,5

-38,9

4,4

14,7

1,5

-4,3

1,9

-0,2

Statsskuld

1 286,6

1 386,2

1 411,2

1 432,1

1 432,5

1 422,0

1

400,1

1 369,0

Procent av BNP

Inkomster

24,6

28,2

35,6

37,3

37,7

36,5

35,8

34,9

Utgifter exkl. statsskuldsräntor

30,0

31,1

33,1

32,7

32,2

31,4

29,9

28,6

Statsskuldsräntor m.m. 1

6,2

6,3

5,9

5,7

5,7

5,0

4,1

3,5

Riksgäldskontorets nettoutlåning

m.m. 2

0,5

-0,8

-2,2

-0,7

-0,3

-0,2

-0,2

-0,3

Lånebehov

12,1

8,4

1,2

0,4

-0,1

-0,3

-2,0

-3,0

Beräkningsteknisk överföring

0,8

1,5

Lånebehov efter överföring

12,1

8,4

1,2

0,4

-0,1

-0,3

-1,2

-1,5

Skulddispositioner m.m 3

-2,0

-2,4

0,3

0,8

0,1

-0,2

0,1

0,0

Statsskuld

84,0

84,0

83,6

82,4

78,6

74,7

69,9

65,4

1 Posten statsskuldsräntor m.m. motsvarar utgiftsområde 26 .

2 Posten nettoutlåning m.m. omfattar såväl Riksgäldskontorets nettoutlåning

som en kassamässig korrigeringspost.

3 Under rubriken Skulddispositioner m.m. redovisas bl.a. effekter på

valutaskulden av ändrade växelkurser.

4.4.1 Den offentliga sektorns utgiftstak

Utgiftstaket för den offentliga sektorn beräknas som

summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade

kommunala utgifterna med avdrag för interna

transaktioner mellan staten och kommunerna. De

interna transaktionerna består huvudsakligen av olika

former av statsbidrag. Att godkänna ett tak för hela

den offentliga sektorn motiveras med att det är de

offentliga utgifterna som är avgörande för

skatteuttagets nivå. Utgiftstaket har en annan

innebörd för den kommunala sektorn än för staten.

Eftersom kommunernas utgifter inte fastställs av

riksdagen påverkar riksdagen inte direkt utgifternas

storlek. I det statliga utgiftstaket ingår dock statens

bidrag till kommunerna, vilket innebär att riksdagen

indirekt påverkar de kommunala utgifternas storlek.

Utvecklingen inom den kommunala sektorn

påverkas i hög grad av de åtgärder som föreslås i

denna proposition. Jämfört med beräkningen i

budgetpropositionen för 1998 ökar kommunernas

utgifter till följd av de ytterligare medel som tillförs

enligt regeringens förslag. Vid beräkning av

utgiftstaket för den offentliga sektorn dras emellertid

de statliga överföringarna till kommunerna av varför

utgiftstaket inte påverkas av de ökade kommunala

utgifterna. Därtill kommer att den lägre inflationen ger

lägre skatteinkomster för kommunerna som därmed

antas anpassa utgiftsnivån så att balanskravet

uppfylls. Utgiftstaket för den offentliga sektorn åren

1999 och 2000 är därför, trots ökad kommunal

konsumtion, något lägre än vad som redovisades i

budgetpropositionen för 1998. En utförlig redovisning

av kommunernas finanser ges i avsnitt 7.

TABELL 4.12 UTGIFTSTAK FÖR DEN OFFENTLIGA

SEKTORN

MILJARDER KRONOR

1998

1999

2000

2001

Staten inkl.

socialför-

säkringssektorn

720

735

744

770

Kommunerna

459

475

492

509

Interna

transaktioner

-148

-159

-160

-162

Summa

1 031

1 051

1 076

1 117

Procent av BNP

56,6

55,2

53,8

53,4

4.4.2 Utgiftstaket för staten

De totala utgifterna indelas i 27 utgiftsområden.

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. inkluderas

dock inte i utgiftstaket. I taket ingår

socialförsäkringssektorns utgifter samt en

budgeteringsmarginal.

Budgeteringsmarginalens syfte är att minska

behovet av revideringar av utgiftstaket och motiveras

av den osäkerhet som ligger i beräkningarna.

Beräkningarna bygger på den tidigare redovisade

prognosen över den makroekonomiska utvecklingen.

Då beräkningarna sträcker sig över flera år ökar

osäkerheten mot slutet av perioden. Detta motiverar

en budgeteringsmarginal som ökar över tiden. För år

2001 bedöms en lämplig storlek på marginalen vara 3,5

procent av utgiftstaket, vilket motsvarar ca 27,5

miljarder kronor. Denna marginal ingår inte i de

tidigare redovisade saldoberäkningarna över staten

och offentliga sektorn. Ianspråktagande av

budgeteringsmarginalen försämrar därmed

statsfinanserna. I nuvarande beräkning är dock hela

budgeteringsmarginalen finansierad i den meningen

att den kan utnyttjas utan att de fastställda

saldomålen frångås.

För att ta hänsyn till den möjlighet som

myndigheter har att föra över medel till kommande

budgetår ingår i utgiftstaket posten minskning av

anslagsbehållningar. Denna post är en prognos på

användningen av tidigare anslagna men ännu ej

förbrukade medel. Det angivna beloppet avser

skillnaden mellan användningen av sparade medel

från tidigare budgetår och uppbyggandet av nytt

anslagssparande. Denna post beräknas minska över

tiden då reservationsanslagen efterhand blir färre.

För åren 1998 - 2000 ligger de tidigare beslutade

utgiftstaken fast på 720, 735 respektive 744 miljarder

kronor men med förändrad preliminär fördelning

mellan utgiftsområden. För år 2001 föreslås ett

utgiftstak på 770 miljarder kronor.

4.5 Utgiftstak för staten fördelat på

utgiftområden

4.5.1 Preliminär fördelning på utgifts-

områden åren 1999-2001

I budgetpropositionen för 1998 presenterades en preli-

minär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för

åren 1999 och 2000. Regeringen föreslår nu en revide-

rad fördelning av utgifterna samt en preliminär

fördelning för år 2001. Det är flera faktorer som leder

till reviderade utgiftsområdesramar. De nya

satsningarna som regeringen föreslår i denna

proposition är medräknade. Vidare har de reviderade

ekonomiska förutsättningarna påverkat fördelningen

av utgifterna. Slutlig pris- och löneomräkning av

förvaltningskostnadsanslagen för år 1999 har

beräknats med utgångspunkt i den allmänna

prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn.

I beräkningen ingår inte effekterna av förslaget om

ett nytt reformerat ålderspensionssystem. Dessa

effekter presenteras i stället i avsnitt 4.8.

I tabell 4.13 nedan presenteras den preliminära

fördelningen på utgiftsområden samt differenser i

förhållande till de preliminära ramar som redovisades i

budgetpropositionen för 1998. Det har skett vissa för-

ändringar av redovisningsteknisk karaktär sedan

budgetpropositionen. Delpensionen och

arbetsskadeförsäkringen bruttoredovisas fr.o.m. år

1999 på statsbudgeten. Utgifterna redovisades

tidigare inom socialförsäkringssektorn vid sidan av

statsbudgeten. Denna post består därför fr.o.m. år

1999 endast av utgifterna för ATP.

Redovisningsförändringen påverkar inte det totala

utgiftstaket. Utgifterna inom utgiftsområde 10

(arbetsskadeersättningen) och utgiftsområde 11

(delpension) ökar, medan utgifterna inom

socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten

minskar i motsvarande mån. Detta förklarar ca 6

miljarder kronor av ökningen av utgiftsområde 10

jämfört med budgetpropositionen. För utgiftsområde

11 förklaras 190 miljoner kronor av ökningen år 1999

och 97 miljoner kronor av ökningen år 2000 av

omläggningen.

Nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen

och arbetslösheten jämfört med de som gjordes i

budgetpropositionen leder till att utgifterna inom

utgiftsområde 13 minskar. Dessutom minskar

utgifterna inom utgiftsområde 13 då anslaget för

lönegarantiersättning från och med 1999 inte längre

belastas av utgifter för räntor och amorteringar.

Lägre marknadsräntor ger lägre utgifter för

räntebidrag inom utgiftsområde 18 och för

statsskuldsräntor.

Avgiften till Europeiska gemenskapen,

utgiftsområde 27, ökar kraftigt jämfört med

beräkningen i budgetpropositionen. Orsaken är en

tidigare underskattning av mervärdesskattebasen,

vilken ligger till grund för en del av avgiften.

Posten minskning av anslagsbehållningar är en

schablonuppskattning av hur mycket av tidigare

beviljade medel som kan komma att förbrukas

respektive år. Beloppet skall ses som en prognos på

nettot av förändrade anslagsbehållningar. Netto-

minskningen bedöms bli 3 miljarder kronor år 1999, 2

miljarder kronor år 2000 och 1 miljard kronor år 2001.

Orsaken till avtrappningen är att antalet

reservationsanslag på statsbudgeten minskade

kraftigt vid omläggningen av budgeten år 1997.

TABELL 4.13 PRELIMINÄR FÖRDELNING PÅ UTGIFTSOMRÅDEN

MILJONER KRONOR

DIFFERENSER MOT

BUDGET-

PROPOSITIONEN

1999

2000

2001

1999

2000

UO1

Rikets styrelse

4 163

4 216

4 548

222

321

UO2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

2 060

2 008

2 010

23

21

UO3

Skatteförvaltning och uppbörd

5 786

5 864

6 023

-41

-58

UO4

Rättsväsendet

21 611

22 209

22 886

-36

-95

UO5

Utrikesförvaltning och internationell

samverkan

2 949

2 947

3 003

76

4

UO6

Totalförsvar

44 267

45 682

45 714

356

-68

UO7

Internationellt bistånd

12 002

13 020

13 866

-25

-21

UO8

Invandrare och flyktingar

4 389

4 228

4 467

627

658

UO9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

24 326

25 911

26 397

-34

309

UO1

0

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

43 749

44 777

45 425

4 729

4 469

UO1

1

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

62 708

63 239

63 837

-222

-229

UO1

2

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

34 780

35 503

36 287

-1 551

-1 334

UO1

3

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

31 149

24 531

21 696

-2 392

-749

UO1

4

Arbetsmarknad och arbetsliv

48 524

48 919

47 308

-847

256

UO1

5

Studiestöd

21 863

22 951

24 420

-756

-864

UO1

6

Utbildning och universitetsforskning

29 245

30 457

32 199

1 112

1 055

UO1

7

Kultur, medier, trossamfund och fritid

7 499

7 640

7 782

39

26

UO1

8

Samhällsplanering, bostadsförsörjning

och byggande

19 501

16 643

13 595

-926

-931

UO1

9

Regional utjämning och utveckling

3 501

3 154

3 351

-83

-130

UO2

0

Allmän miljö- och naturvård

1 286

1 289

1 310

88

136

UO2

1

Energi

1 831

1 592

1 568

-11

-11

UO2

2

Kommunikationer

26 044

26 652

25 590

-625

-610

UO2

3

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

13 083

13 165

13 190

-709

-696

UO2

4

Näringsliv

2 870

2 852

2 895

280

280

UO2

5

Allmänna bidrag till kommuner

104 118

105 214

105 394

3 830

3 366

UO2

6

Statsskuldsräntor m.m.

94 989

81 567

73 167

-3 246

-11 843

UO2

7

Avgiften till Europeiska gemenskapen

21 650

22 011

22 866

1 330

1 029

Summa utgiftsområden

689 945

678 241

670 795

1 210

-5 711

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

594 956

596 674

597 628

4 456

6 132

Minskning av anslagsbehållningar

3 000

2 000

1 000

0

-1 000

Socialförsäkringar vid sidan av

statsbudgeten

130 970

137 591

143 900

-6 958

-6 760

Summa takbegränsade utgifter

728 926

736 265

742 528

-2 502

-1 628

Budgeteringsmarginal

6 074

7 735

27 472

2 502

1 628

Utgiftstak

735 000

744 000

770 000

0

0

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte.

4.5.2 Beskrivning av utgiftsområden

I följande avsnitt redovisas förändringar som

regeringen avser att föreslå i budgetpropositionen för

1999 inom varje utgiftsområde utöver det som

aviserades i budgetpropositionen för 1998.

Nedan angivna utgiftsområdesprognoser för 1998

avviker i vissa fall från utgifter enligt statsbudget.

Detta beror bland annat på att anslagssparanden och

reservationer ianspråktas samt förändrande

antaganden om den ekonomiska utvecklingen.

Väsentliga avvikelser kommenteras i avsnitt 5.3.

Regeringen lägger samtidigt med den ekonomiska

vårpropositionen fram förslag om reformering av

ålderspensionssystemet. Förslaget redovisas dels i

propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m.

(prop. 1997/98:151), dels i propositionen

Garantipension m.m. (prop. 1997/98:152). Förslagen i

dessa propositioner bygger på den uppgörelse som år

1994 slöts mellan socialdemokraterna och de fyra

borgerliga partierna.

Den exakta utformningen av det nya

pensionssystemet och övergången till de nya reglerna

har fram till helt nyligen varit föremål för beredning.

Det har därför inte funnits möjlighet att i denna

proposition beakta ålderspensionsreformens effekter

på statsbudgeten. I regeringens förslag till utgiftstak

för åren 1999, 2000 och 2001 inkluderas inte de

ålderspensionsavgifter som fr.o.m. år 1999 skall

belasta statsbudgeten, således har inte

ålderspensionsreformen beaktats i beräkningen av

utgiftsområdenas ramar. Även vissa

administrationskostnader är inte beaktade av samma

skäl. Regeringen avser att i budgetpropositionen för

1999 lämna reviderade förslag till utgiftstak och

utgiftsområdesramar där hänsyn tas till effekterna av

ålderspensionsreformen (se avsnitt 4.8).

Utgiftsområde 1: Rikets styrelse

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

3 910

3 977

4 163

4 216

4 548

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen,

riksdagen och dess myndigheter, regeringen, centrala

myndigheter samt mediefrågor. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca 4 miljarder

kronor, varav 2,2 miljarder kronor till regeringen m.m.,

1 miljard kronor till riksdagen och dess myndigheter

samt 0,7 miljarder kronor till mediefrågor.

I syfte att förstärka regeringens ledning och

styrning av statsförvaltningen, öka kvaliteten i

Regeringskansliets beredning av regeringsärenden

samt förbereda och genomföra det svenska

ordförandeskapet i EU år 2001 m.m. tillförs

utgiftsområdet 222 miljoner kronor för år 1999, 322

miljoner kronor för år 2000 och 547 miljoner kronor för

år 2001.

Genom den personuppgiftslag som föreslås träda i

kraft den 1 oktober 1998 kommer Datainspektionen

inte längre att uppbära de licensavgifter som

finansierar verksamheten. Datainspektionens

huvudsakliga verksamhet bör därför finansieras med

ett förvaltningsanslag på statsbudgeten från och med

år 1999.

Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och

finansförvalning

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

2 504

2 322

2 060

2 008

2 010

Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som

Riksrevisionsverket, Statskontoret, Statistiska

centralbyrån, Konjunkturinstitutet, Riksgäldskontoret,

Kammarkollegiet, Statens fastighetsverk,

Finansinspektionen m.fl. Vidare ingår kostnader för

statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa

tidsbegränsade åtaganden samt Riksdagens revisorer.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

statsbudgeten till 2,1 miljarder kronor, varav 1,9

miljarder kronor till centrala myndigheter och nämnder

samt 0,2 miljarder kronor till tidsbegränsade

åtaganden.

Regeringen har i förhållande till tidigare redovisad

beräkning utökat ramen med 23 miljoner kronor år 1999

för förstärkning av vissa myndigheter samt för

finansiering av en ny myndighet för kvalitets- och

kompetensutveckling i statsförvaltningen.

Utgiftsområde 3: Skatteförvaltning och

uppbörd

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

5 735

6 009

5 786

5 864

6 023

Utgiftsområdet omfattar Riksskatteverket,

skattemyndigheterna och Tullverket. För år 1998

uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca

5,7 miljarder kronor varav ca 4,6 miljarder kronor till

skatteförvaltningen.

Prioriterade uppgifter för skatteförvaltningen under

1999 är att fortsätta uppbyggnaden av

skattemyndigheternas skattebrottsenheter och att

slutföra omorganisationen inom ramen för den nya

region-indelningen. Samtidigt måste

kontrollverksamheten värnas och utvecklas med sikte

på förbättring av den preventiva effekten.

Beslagen av narkotika, alkohol och tobak har ökat

kraftigt. Regeringen anser det angeläget att fortsätta

bekämpningen av bedrägerier inom alkohol- och

tobaksområdet och har därför i proposition

1997/98:100 föreslagit att Tullverket skall ges

förbättrade möjligheter att kontrollera underlaget för

punktskatter avseende alkohol, tobak och mineral-

oljor i den EU-interna trafiken. Regeringen redovisar i

proposition 1997/98:100 motiven för detta förslag.

Under förutsättning att riksdagen godkänner

regeringens förslag i proposition 1997/98:100 tillförs

utgiftsområdet ytterligare 20 miljoner kronor år 1999

och framåt. I nämnda proposition redogör regeringen

närmare för de ekonomiska förutsättningarna för

Tullverket att utföra punktskattekontrollen.

Mot bakgrund av bl.a. EU-medlemskapet har en

utvärdering gjorts avseende den tidigare

neddragningen av Tullverkets anslag och dess

effekter på kontrollverksamheten och

tullverksamheten i övrigt (SOU 1998:18). Utredningen

remissbehandlas för närvarande och regeringen avser

att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen för

1999.

Utgiftsområde 4: Rättsväsendet

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

21 160

21 796

21 611

22 209

22 886

Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet,

domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården,

exekutionsväsendet, Brottsförebyggande rådet,

Brottsoffermyndigheten, Rättsmedicinalverket och

Gentekniknämnden. För år 1998 uppgår de totala

utgifterna enligt statsbudgeten till 21 miljarder kronor,

varav polisväsendet svarar för 11,5 miljarder kronor.

Utgiftsområdet tillförs nu, utöver de höjningar som

beslutades föregående år, ytterligare 200 miljoner

kronor för år 1999, 250 miljoner kronor för år 2000 och

300 miljoner kronor för år 2001. De nya medlen skall

bl.a. användas för att säkerställa närpolisreformen och

kampen mot vardagsbrottsligheten samt för att

förstärka ekobrottsbekämpningen.

En utgångspunkt för beräkningen är att det

pågående arbetet med effektivisering och

modernisering av rättsväsendet intensifieras.

Vid beräkningen av ramen för utgiftsområdet har

även beaktats en överföring till utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner på 12 miljoner kronor år

1999 och på 7,5 miljoner kronor fr.o.m. år 2000.

Överföringen är föranledd av att regeringen i

proposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge

lämnar förslag som innebär att kommunerna i ökad

utsträckning skall hjälpa föräldrar att träffa avtal om

vårdnad, boende och umgänge. Förslagen förväntas

medföra minskade kostnader för domstolarna

samtidigt som kommunernas kostnader ökar.

Utgiftsområde 5: Utrikesförvaltning och

internationell samverkan

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

2 476

2 802

2 949

2 947

3 003

Utgiftsområdet omfattar i huvudsak

utrikesförvaltningen, dvs. Utrikesdepartementet och

de 102 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa

internationella organisationer, nedrustnings- och

säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik, information

om Sverige i utlandet samt Europainformation. För år

1998 uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten

till 2,8 miljarder kronor, varav anslaget till

utrikesförvaltningen uppgår till 1,7 miljarder kronor

och bidragen till internationella organisationer till 0,9

miljarder kronor.

Utgiftsområdet tillförs 18,5 miljoner kronor år 1999

och 17,5 miljoner kronor år 2000 och 2001 med

anledning av regeringens satsning på europafrågor,

bl.a. för att öka kunskapen om Europapolitiken och

dess möjligheter (avsnitt 1.5.5). Ansvaret för

regeringens verksamhetsbidrag till Föreningen

Norden överförs fr.o.m. 1999 från utgiftsområde 17 till

utgiftsområde 5.

Utgiftsområde 6: Totalförsvar

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

40 978

42 567

44 267

45 682

45 714

Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det

militära och det civila försvaret, Kustbevakningen,

nämnder samt stödverksamhet till det militära och det

civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även den

internationella fredsfrämjande verksamhet som

genomförs med svensk militär trupp utomlands. För år

1998 uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten

till 41,2 miljarder kronor, varav 37, 2 miljarder kronor till

det militära försvaret, 2,6 miljarder kronor till det civila

försvaret och 1,4 miljarder kronor till övrig verksamhet.

Regeringen har lämnat två propositioner till

riksdagen avseende myndigheten Försvarsmakten,

den 12 mars 1998 och den 19 mars 1998. Den

förstnämnda propositionen (1997/98:83) behandlar

förslag till förändrad styrning av Försvarsmakten. I

den andra propositionen (1997/98:84) ges förslag till

åtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska

obalansen inom Försvarsmakten. I denna proposition

konstaterar regeringen att extraordinära åtgärder

fordras för att bringa ordning i Försvarsmaktens

ekonomi och planering.

Regeringen har i proposition 1997/98:83 föreslagit

att den säkerhetspolitiska kontrollstationen flyttas

fram från år 1998 till år 1999. Regeringen har meddelat

riksdagen att den i anslutning till kontrollstationen

bland annat avser att ta upp frågan angående det

säkerhetspolitiska läget, den långsiktiga

anpassningsförmågan och omprövning av systemet

med teknikfaktor.

Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

12 139

12 292

12 002

13 020

13 866

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna

internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete

med Central- och Östeuropa. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca 11,4

miljarder kronor, varav ca 10,6 miljarder kronor till

utvecklingssamarbete med u-länder och ca 0,8

miljarder kronor till samarbete med Central- och

Östeuropa.

Den totala biståndsramen (inklusive. utgifter som

redovisas under andra utgiftsområden) beräknas till ca

12,4 miljarder kronor motsvarande 0,70 procent av

bruttonationalinkomsten (BNI). Regeringen har i sin

beräkning av ramen utgått från att biståndsramen

även för år 1999 skall uppgå till 0,70 procent av BNI

för att år 2000 ökas till 0,72 procent av BNI och år 2001

ökas ytterligare till att motsvara 0,73 procent av BNI.

Inom biståndsramen redovisas vissa

asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd

samt vissa administrationskostnader. Dessa s.k.

avräkningar minskar år 1999 med ca 152 miljoner

kronor, vilket innebär att bidrag till andra

utvecklingsändamål kan öka med samma belopp.

Avräkningens storlek för åren 2000 och 2001 beräknas

utifrån vid budgeteringstillfället tillgängligt

prognosunderlag.

Regeringen har, efter en utvärdering, i proposition

1997/98:70 Att utveckla ett grannlandssamarbete,

lämnat förslag till ett nytt treårigt program för

samarbetet med Central- och Östeuropa för åren 1999

till 2001. Regeringen bedömer att samarbetet kommer

att fortsätta och har därför beräknat 800 miljoner

kronor årligen för åren 1999 till 2001. Insatsen utgör en

del av regeringens prioriterade områden för 2000-talet.

Utöver dessa medel avsätts inom utgiftsområde 24

Näringsliv, 200 miljoner kronor årligen för

näringslivsinsatser inom Östersjöregionen.

Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

3 583

4 374

4 389

4 228

4 467

Utgiftsområdet omfattar statlig migrations- och

integrationspolitik. För år 1998 uppgår de totala

utgifterna enligt statsbudgeten till 3,9 miljarder kronor,

varav 1,8 miljarder kronor till migrationspolitiken och

2,1 miljarder kronor till integrationspolitiken. Ett

sammanhållet arbete pågår för att effektivisera

samverkan mellan berörda myndigheter vid

handläggningen av ansökningar om uppehållstillstånd

och visering, bl.a. som en förberedelse inför Sveriges

deltagande i Schengensamarbetet.

Fler skyddsbehövande med anhöriga får nu

uppehållstillstånd och tas emot i kommunerna än vad

som antogs i budgetpropositionen för år 1998.

Ökningen tog fart hösten 1997 och bedöms kulminera

innevarande budgetår. De medel som anslagits till

statlig ersättning till kommunerna för

flyktingmottagande år 1998 kommer därför sannolikt

inte att räcka till. Utgifterna bestäms till stor del av

utflyttningstakten till kommunerna. Regeringen avser

att avvakta utfallet första halvåret 1998 för att sedan

återkomma till riksdagen i frågan i samband med

budgetpropositionen.

Även åren 1999 och 2000 kommer att innebära

ökade statliga ersättningar för kommunernas

flyktingmottagande jämfört med antagandena i den

senaste budgetpropositionen.

Vidare föreslår regeringen att utgiftsområdesramen

utökas med 128 miljoner kronor år 1999, 128 miljoner

kronor år 2000 samt 578 miljoner kronor år 2001 med

anledning av den treårssatsning som genomförs inom

ramen för framtidssatsningen Ett Sverige för alla

som redovisas i avsnitt 1.5.6.

Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och

social omsorg

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

24 218

22 873

24 326

25 911

26 397

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälsovård,

sjukvård och social omsorg. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till 22,5 miljarder

kronor, varav ca 16,4 miljarder kronor avser hälsovård

och sjukvård, 5,0 miljarder kronor omsorg om äldre

och personer med funktionshinder och 0,7 miljarder

kronor åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete

samt alkohol- och narkotikapolitik.

Statens utgifter för utgiftsområdet utgör en mindre

del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och

sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för

dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos

kommuner och landsting. Statens stöd till den

kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner.

Regeringen har i beräkningen av den ekonomiska

ramen för utgiftsområdet utgått från att tidigare

beslutade besparingar genomförs inom

utgiftsområdet. Regeringen har genom särskilda

ägardirektiv ålagt Apoteket AB att genomföra

kostnadsminskningar om minst 300 miljoner kronor

under år 1998 och 100 miljoner kronor under år 1999.

Regeringen överlämnade nyligen till riksdagen

proposition 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd.

Förslagen i propositionen innebär en förändrad

inriktning av tandvårdsförsäkringen fr.o.m. den 1

januari 1999. Propositionen medför också en årlig

ökning av kostnadsramen för tandvård fr.o.m. år 1999

med 500 miljoner kronor i förhållande till vad som

angavs i budgetpropositionen för år 1998. Under

förutsättning att riksdagen godkänner regeringens

förslag kommer den totala utgiftsramen för

tandvårdsförsäkringen att uppgå till totalt 1 900

miljoner kronor från år 1999.

Regeringen har även beslutat överlämna

proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för

äldrepolitiken till riksdagen. Syftet är att lägga fast mål

och riktlinjer för en långsiktig äldrepolitik samt att ge

förslag till åtgärder inom vissa angelägna områden,

främst avseende äldreomsorgen. Regeringen föreslår

därför att äldreomsorgen m.m. tillförs 300 miljoner

kronor år 1999, varav 50 miljoner kronor omfördelas

inom ram. För perioden 2000 till 2001 tillförs 300

miljoner kronor per år. Regeringen föreslår även att ett

tillfälligt bidrag till äldrebostäder införs under åren

1998 och 1999.

Vid sidan av dessa resursinsatser lämnar

regeringen även förslag om en nivåhöjning av det

generella statsbidraget till kommuner och landsting

(se avsnitt 7.4). Resurstillskottet förbättrar

förutsättningarna för att bl.a. leva upp till förslagen

och riktlinjerna inom äldreomsorgen och även minska

väntetiderna inom sjukvården.

Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

35 591

37 554

43 749

44 777

45 425

Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner

som lämnas vid ohälsa. Förmåner ges i form av

dagersättningar såsom sjukpenning,

rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt

vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver redovisas

ersättningar för folkpension och pensionstillskott i

form av förtidspension och handikappersättning.

Utgiftsområdet omfattar även

administrationskostnaderna för socialförsäkringen,

dvs. Riksförsäkringsverket och de allmänna

försäkringskassorna. Fr.o.m. år 1999 redovisas även

förmåner under arbetsskadeförsäkringen inom

utgiftsområdet.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

statsbudgeten till 37,2 miljarder kronor, varav 4,9

miljarder kronor avser socialförsäkringens

administration. ATP i form av förtidspension samt

utgifterna för arbetsskadeförsäkringen redovisas vid

sidan av statsbudgeten.

I beräkningen av utgiftsområdets ram för år 1999

och framåt har arbetsskadefondens avveckling

beaktats (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr.

1997/98:153 och prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad

åldersspension, m.m.). Arbetsskadeförsäkringen, som

omfattar anställda, uppdragstagare och

egenföretagare, ger ersättning för inkomstbortfall till

den som drabbas av skada i sitt arbete. De totala

utgifterna för arbetsskadeförsäkringen uppgår enligt

statsbudgeten till ca 6 miljarder kronor för år 1998. En

utförlig redovisning finns i avsnitt 4.7.

Regeringen har vid sin beräkning av den

ekonomiska ramen för utgiftsområdet utgått ifrån att

tidigare beslutade besparingar inom utgiftsområdet

genomförs.

Utgiftsområdesramen har justerats med anledning

av förslaget om höjningen av det reducerade

basbeloppet (se även utgiftsområde 11 Ekonomisk

trygghet vid ålderdom samt avsnitt 4.8).

Socialförsäkringsadministrationen förstärks år 1999

genom att 225 miljoner kronor tillfälligt tillförs

Riksförsäkringsverket och de allmänna

försäkringskassorna. De tillförda medlen har tidigare

avsatts under anslaget Sjukpenning och rehabilitering

m.m. Förändringen påverkar inte utgiftsområdesramen.

Regeringen har i proposition 1996/97:63 Samverkan,

socialförsäkringens ersättningsnivåer och

administration, m.m. redovisat det särskilda behov av

arbetsmarknadsåtgärder som föreligger för gruppen

tre fjärdedels förtidspensionärer som står till

arbetsmarknadens förfogande. Försäkringskassan

avses få ansvaret för att i samverkan med

arbetsförmedling och arbetsmarknadsinstitut, Samhall

AB eller annan aktör hjälpa gruppen till en varaktig

sysselsättningslösning. I första hand bör personer i

denna grupp prövas mot den ordinarie

arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag.

Om någon annan lösning inte kan hittas skall en plats

i Samhall AB garanteras. Regeringen avser att

återkomma med förslag i budgetpropositionen för

1999. Nya regler beräknas kunna träda i kraft den 1

januari 1999. Åtgärderna bedöms inte föranleda någon

ramhöjning.

Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

63 134

62 560

62 708

63 239

63 837

Utgiftsområdet omfattar folkpension och

pensionstillskott i form av ålderspension,

efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till

pensionärer samt särskilt pensionstillägg.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

statsbudgeten till 62,7 miljarder kronor. Därav svarar

ålderspensioner för ca 52 miljarder kronor. ATP i form

av ålderspension och efterlevandepensioner till vuxna

finansieras vid sidan av statsbudgeten år 1998.

Utgifterna för delpensionsförsäkringen kommer

fortsättningsvis att redovisas under utgiftsområdet

(prop. 1997/98:41, bet. 1997/98: SfU8, rskr 1997/98:153

och prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålders-pension

m.m.). En utförlig redovisning finns i avsnitt 4.7.

Delpension beviljas försäkrad mellan 61 och 64 år

som minskat sin arbetstid med minst fem timmar och

högst tio timmar per vecka. Den 1 juli 1994 gjordes

inskränkningar i rätten till delpension. Förändringarna

har inneburit en kraftig minskning av antalet

nybeviljade delpensioner. I samband med att

ålderspension enligt de reformerade reglerna kommer

att börja utbetalas fr.o.m. år 2001 skall inga nya

delpensioner beviljas. De totala utgifterna för

delpensionsförsäkringen uppgår enligt statsbudgeten

för år 1998 till ca 600 miljoner kronor.

Basbeloppet har sedan år 1993 reducerats med två

procent vid beräkningen av pensioner. Regeringen

föreslår nu att pensionerna för år 1999 beräknas

utifrån ett basbelopp som reduceras med en procent

och att pensionerna för år 2000 och framåt beräknas

utifrån ett icke reducerat basbelopp (se avsnitt 4.6).

Höjningen av det reducerade basbeloppet påverkar

ålders-, efterlevande-, barn- och

förtidspensionsanslagen i form av både ATP och

folkpension. Kostnaden för höjningen av det

reducerade basbeloppet delas upp mellan

utgiftsområdena 10, 11 och 12, samt

socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten.

Som ett led i arbetet med saneringen av statens

finanser, i enlighet med den ekonomiskpolitiska

propositionen (prop. 1994/95:25), begränsades

uppräkningen av basbeloppet från och med år 1995.

Storleken av uppräkningen knöts till storleken av

statens budgetunderskott. Då underskottet understeg

50 miljarder kronor skulle basbeloppet enligt de

fastlagda principerna räknas upp med hela

prisförändringen. Uppskrivningen av basbeloppet för

år 1999 beror enligt dessa principer på utfallet för

budgetåret 1997. Eftersom budgetunderskottet för år

1997 understeg 50 miljarder kronor föreslår nu

regeringen att basbeloppet för år 1999 och tills vidare

räknas upp med den fulla prisförändringen (se avsnitt

4.6).

I beräkningen av utgiftsområdets ram har

regeringen beaktat samtliga dessa förändringar.

Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

32 602

35 605

34 780

35 503

36 287

Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till

barnfamiljer (förutom bostadsbidraget som återfinns

under utgiftsområde 18 och studiebidragen som

återfinns under utgiftsområde 15). Stödet utgörs av

allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive

havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till

kostnader för internationella adoptioner, folkpension i

form av barnpension och vårdbidrag till handikappade

barn. ATP i form av barnpension finansieras vid sidan

av statsbudgeten.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

statsbudgeten till 35,8 miljarder kronor.

Riksdagen har vid behandlingen av

budgetpropositionen för 1998 givit tillkänna att

regeringen i den kommande ekonomiska

vårpropositionen bör återkomma till riksdagen med

förslag till ändrade regler för inkomstprövning i

underhållsstödssystemet (1997/98:SfU1). Utskottet

anser att ett införande av bestämmelser i

underhållsstödet som bygger på de principer som

gäller i studiemedelssystemet, i många fall skulle

innebära att de som drabbats av inkomstminskningar

skulle kunna få återbetalningsskyldigheten fastställd

till ett belopp som i större utsträckning motsvarar

deras betalningsförmåga.

En särskild arbetsgrupp inom Regeringskansliet

skall under våren 1998 analysera regler och det

ekonomiska utfallet för underhållsstödssystemet.

Gruppen skall ta hänsyn till de förslag om ändrade

regler för inkomstprövning som lämnats av riksdagen

och Riksförsäkringsverket och samtidigt pröva om

andra förslag till regeländringar skall utarbetas.

Regeringen avser att i samband med

budgetpropositionen för 1999 ta ställning till behov av

förändringar i systemet för underhållsstödet.

Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet

vid arbetslöshet

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

40 920

37 485

31 149

24 531

21 696

Utgiftsområdet omfattar bidrag till

arbetslöshetsersättning och till lönegarantiersättning.

Inom utgiftsområdet finansieras ersättning till

deltagare i offent-

liga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa,

resursarbete, tillfällig avgångsersättning,

generationsväxling och den s.k. aktivare

användningen av arbetslöshetsersättningen. För år

1998 uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten

till sammanlagt 42,7 miljarder kronor, varav 40,7

miljarder kronor utgörs av bidrag till

arbetslöshetsersättning och åtgärderna ovan och

drygt 2 miljarder kronor utgörs av bidrag till

lönegarantiersättning.

Konjunkturuppgången sedan andra halvåret 1997 i

kombination med regeringens utbildningssatsning har

medfört att arbetslösheten sjunkit i snabb takt, vilket

minskar belastningen på utgiftsområdet.

Regeringen överväger när åtgärden offentligt

tillfälligt arbete skall avvecklas och återkommer med

besked i budgetpropositionen.

Genom riksdagens beslut med anledning av

proposition om en allmän och sammanhållen

arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet.

1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236) lades grunden för en

långsiktigt stabil arbetslöshetsförsäkring. I vissa av

frågorna som berördes i propositionen avsåg

regeringen att återkomma till riksdagen. Regeringen

har beslutat om direktiv till en utredning kring frågan

om deltidsbegränsningen. Vidare har regeringen

tillsatt en arbetsgrupp som skall utreda frågan om en

indexering av dagpenningbeloppets högsta och lägsta

nivå.

Eftersom arbetslöshetsförsäkringen skall vara en

omställningsförsäkring har den stor betydelse för

arbetsmarknadens funktionssätt, inte minst i en

uppåtgående konjunktur. Regeringen avser att under

budgetåret 1999 fortsätta insatserna för att stärka

arbetsförmedlingarnas kontrollfunktion och

Arbetsmarknadsstyrelsens tillsyn av

arbetslöshetskassornas verksamhet. Detta skall bl.a.

ske genom en intensifierad uppföljning av de riktlinjer

för arbetsförmedlingens kontrollfunktion som AMV

på regeringens uppdrag utarbetat.

Regeringen står fast vid målet om att den öppna

arbetslösheten skall halveras till 4 procent vid

sekelskiftet och att målet därefter är full

sysselsättning. Regeringens bedömning är att

arbetslösheten nu kommer att minska i en snabbare

takt än vad som angavs i budgetpropositionen för

budgetåret 1998. Detta medför en lägre belastning på

anslaget för arbetslöshetsersättning jämfört med de

tidigare preliminärt beräknade anslagsbeloppen under

utgiftsområdet för budgetåren 1999 och 2000.

Vidare kommer belastningen på anslaget för

lönegarantiersättning att minska då den återstående

skulden för lönegarantifonden i Riksgäldskontoret

avvecklas vid utgången av år 1998. Förändringen

innebär att räntor och amorteringar för skulden lyfts

av anslaget för lönegarantiersättning och att endast

utgifter för lönegarantiersättning belastar anslaget

fr.o.m. budgetåret 1999. Denna tekniska justering

innebär att anslagsnivån för budgetåret 1999 sänks

med 1 013 miljoner kronor i förhållande till tidigare

beräknat anslagsbelopp för budgetåret 1999. Den

tekniska justeringen påverkar inte rätten till

lönegarantiersättning och således inte heller de

förväntade utgifterna för lönegarantiersättningar.

Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och

arbetsliv

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

50 005

49 338

48 524

48 919

47 308

Utgiftsområdet omfattar till största delen

verksamheterna arbetsmarknadspolitiska åtgärder,

arbetslivsfrågor och Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader. Vidare ingår

tillsynsmyndigheter och forskningsmyndigheter inom

arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet,

Arbetsdomstolen, Institutet för

arbetsmarknadspolitisk utvärdering m.fl. myndigheter.

Under utgiftsområdet återfinns också frågor om

arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m.

samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och

för statliga arbetsgivarfrågor. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca 47,5

miljarder kronor, varav utgifterna för

konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder

svarar för ca 21 miljarder kronor.

I syfte att motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden

och förstärka arbetsförmedlingarnas arbete med

företagskontakter kommer regeringen i

budgetpropositionen att föreslå riksdagen att de

tillfälliga personalförstärkningarna vid

arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut om

sammanlagt 850 miljoner kronor som disponeras av

AMV under innevarande budgetår bibehålls även

under år 1999. Regeringen överväger vidare att i

budgetpropositionen föreslå riksdagen en satsning på

IT-utbildning inom den offentliga sektorn.

Statskontoret och AMV kommer att ges i uppdrag att

kartlägga behovet av IT-utbildning inom offentlig

sektor, inventera pågående insatser samt ge förslag till

ytterligare insatser. Syftet är att stärka IT-kunskapen

inom sektorn samt att främja en jämn könsfördelning

inom IT-området. Den yrkesinriktade

arbetsmarknadsutbildningen spelar också en viktig

roll för möjligheterna att motverka flaskhalsar och

bristyrken inom såväl offentlig som privat sektor.

Regeringen har vidare för avsikt att i

budgetpropositionen föreslå förenklingar av reglerna

för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna samt ett

enhetligt och utökat försäkringsskydd för deltagarna i

åtgärderna. I detta sammanhang kommer

arbetsplatsintroduktion och arbetslivsutveckling

föreslås ersättas med en ny praktikåtgärd.

Resursarbete ingår under budgetåret 1998 i AMV:s

mål för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska

åtgärderna och fr.o.m. den 1 juli 1998 föreslås

finansieringen ske inom utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv. Resursarbete infördes

den 1 juli 1997 som en försöksverksamhet, vilken

skulle pågå till utgången av år 1998. Regeringen avser

att i budgetpropositionen föreslå att resursarbete får

beviljas även under år 1999 bl.a. eftersom åtgärden

kan vara lämplig för deltidsarbetslösa i den offentliga

sektorn. Åtgärden kan också bidra till att förbättra

kvaliteten inom vård och omsorg. Regeringen vill

emellertid betona betydelsen av att möjligheten till

utökad arbetstid för deltidsarbetslösa noga prövas

innan resursarbete inrättas på en arbetsplats.

Regeringen avser dock föreslå att anvisningarna till

resursarbete inte får löpa längre än till den 31

december 1999. Utfasningen av resursarbete sker mot

bakgrund av den positiva utvecklingen på

arbetsmarknaden och kommunsektorns förbättrade

ekonomi bl.a. till följd av de resurstillskott som

regeringen anvisat.

Kommittén för utvärdering av avregleringen av

arbetsförmedlingsmonopolet har lämnat ett

slutbetänkande, Personaluthyrning (SOU 1997:58). I

betänkandet föreslås bl.a. införande av ny lagstiftning

på området. Regeringen är dock inte beredd att

tillstyrka utredningens förslag mot bakgrund av att

frivillig auktorisation och kollektivavtal alltmer

utnyttjas inom branschen. Regeringen avser dock att

noggrant följa utvecklingen och vid behov föreslå ny

lagstiftning kring detta. Förslag rörande

företagshälsovården har presenterats av en

arbetsgrupp under Arbetsmarknadsdepartementet (Ds

1998:17). Rapporten remissbehandlas för närvarande.

Samhallkoncernen har redovisat negativa

ekonomiska resultat de två senaste åren. Enligt

Samhalls beräkningar riskerar koncernen ekonomiska

underskott även kommande år. Regeringen ser

allvarligt på detta. Regeringskansliet inleder därför ett

arbete för att dels analysera Samhalls ekonomi, dels se

över mål, styrning och finansiering av Samhalls

verksamhet. Resultatet av analysarbetet skall ligga till

grund för ställningstagande i budgetpropositionen för

år 1999.

Regeringen avser att senare i höst som ett led i en

satsning på insatser för arbetshandikappade

återkomma med ytterligare förslag om att förbättra

situationen för de arbetshandikappade på

arbetsmarknaden.

Regeringen lämnar senare en skrivelse till riksdagen

med en redovisning av den översyn av de

arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett

jämställdhetsperpektiv som Riksrevisionsverket

genomfört på uppdrag av regeringen.

Utgiftsområde 15: Studiestöd

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

15 983

21 268

21 863

22 951

24 420

Utgiftsområdet omfattar statens utgifter för

studiefinansiering för studier på gymnasienivå,

vuxenstudier samt högskolestudier. För år 1998

uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca

22 miljarder kronor, varav 2 miljarder kronor avser

studiehjälp till gymnasieungdomar, 9,3 miljarder

kronor avser vuxenstudiestöd och 9,9 miljarder kronor

avser studiemedel.

För år 1999 beräknar regeringen att ramen för

utgiftsområdet minskar med 494 miljoner kronor

beroende på tidigare beslutade besparingar inom

utbildningsområdet. Besparingen tas ut på anslaget

för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA).

Ramen ökas med 89 miljoner kronor till följd av att

vissa tidigare beslutade besparingar på utgiftsområde

15 i stället tas ut inom utgiftsområde 16 Utbildning

och universitetsforskning.

Regeringen föreslår på tilläggsbudget att

arbetslösa som nu studerar med det särskilda

utbildningsbidraget skall ges möjlighet att fortsätta

studera med samma bidrag ett andra år under hösten

1998 och våren 1999. De arbetslösa som påbörjar sina

studier med särskilt utbildningsbidrag hösten 1998

och som fortsätter sina studier ett andra år hösten

1999 har förtur till SVUXA. Regeringen föreslår

dessutom att SVUXA på gymnasienivå bör kunna ges

under fyra terminer. Regeringen har beräknat att

förslagen ryms inom utgiftsområdets ramar.

Regeringen föreslår en förlängning och utökning

av försöksverksamheten med den kvalificerade

yrkesutbildningen till år 2001, vilket medför vissa

omfördelningar mellan utgiftsområdena 15 och 16.

Regeringen har också avsatt resurser för ytterligare

förstärkningar inom högskolesektorn och har även

beräknat medel för detta inom studiestödsområdet.

Under innevarande läsår (1997/98) finns det

möjlighet för ungdomar under 20 år att få stipendier på

10 000 kronor. Stipendier utbetalas till dem som med

godkänt resultat genomgått ett basår med inriktning

mot naturvetenskap och teknik. Regeringen anser att

det är viktigt att ungdomar, som har avslutat

gymnasieskolan och vill skaffa sig särskild behörighet

för naturvetenskaplig eller teknisk utbildning även

fortsättningsvis ges möjlighet att få stipendier när de

genomgått basåret. Regeringen beräknar därför medel

för 1 000 basårsstipendier motsvarande 10 miljoner

kronor per år för perioden 1999 till 2001 under

utgiftsområdet.

Utgiftsområde 16: Utbildning och

universitetsforskning

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

25 122

27 622

29 245

30 457

32 199

Utgiftsområdet omfattar utgifter för barnomsorg,

skola, vuxenutbildning, högskoleutbildning samt

universitetsforskning. För år 1998 uppgår de totala

utgifterna enligt statsbudgeten till ca 27 miljarder

kronor, varav 5,2 miljarder kronor avser barnomsorg,

skola och vuxenutbildning, 19,2 miljarder kronor avser

utbildning och forskning vid universitet och

högskolor samt ca 2,2 miljarder kronor avser

forskning.

För år 1999 beräknar regeringen att utgiftsramen

ökas med 494 miljoner kronor till följd av att en del av

en tidigare beslutad besparing om 1 060 miljoner

kronor i stället tas ut under utgiftsområde 15

studiestöd. Resterande del av besparingen, 566

miljoner kronor, ligger kvar inom utgiftsområde 16 och

tas för år 1999 ut genom anslagsminskningar som till

huvuddelen kompenseras genom att anslagssparande

från budgetåren 1995/96 och 1997 utnyttjas.

Regeringen presenterar i avsnittet Kunskap och

kompetens (1.5.1) ett tiopunktsprogram för kvalitet

och likvärdighet i skolan. Bland annat kommer krav på

kvalitetsförbättringar, dvs. bättre måluppfyllelse, att

ställas. I beräkningen av utgiftsområdesramen ingår

110 miljoner kronor per år för dessa åtgärder åren 1999

till 2001. Regeringen avser att återkomma till riksdagen

med förslag på de punkter som kräver riksdagens

beslut.

Det nya tekniska programmet, som aviserades i

utvecklingsplanen för förskola, skola och

vuxenutbildning (skr. 1996/97:112) och som bl.a. syftar

till att skapa nya former för samarbete med arbetslivet,

bör introduceras i form av ett antal pilotprojekt. Det

bör ankomma på regeringen att med stöd av

bemyndigandet i 15 kap. 4 § skollagen (1985:1100)

meddela föreskrifter om sådan försöksverksamhet.

Inom ramen för regeringens IT-satsning (avsnitt

1.5.2) skall ett IT-program för skolan läggas fram. För

dessa åtgärder beräknas sammanlagt 1 500 miljoner

kronor under perioden 1999 till 2001. Regeringen

aviserar i avsnittet Ett Sverige för alla (1.5.6) sin avsikt

att förelägga riksdagen en storstadspolitisk

proposition under våren. För att stärka kunskaperna i

svenska språket i områden med hög andel invandrare

avsätts vissa resurser fr.o.m. år 1999.

Den flexibla organisationsform som

försöksverksamheten med kvalificerad

yrkesutbildning (KY) innebär, och den nära koppling

som utbildningarna har till arbetslivet, gör att KY

snabbt kan svara mot arbetsmarknadens efterfrågan

på arbetskraft. Regeringen föreslår att

försöksverksamheten förlängs till och med år 2001.

Regeringens utgångspunkt är att

försöksverksamheten efter år 2001 ska övergå i

reguljär verksamhet. Regeringen avser att återkomma

till riksdagen i denna fråga senast under våren år 2000.

Vidare föreslår regeringen att försöksverksamheten

utökas från 8 800 platser till 12 000 platser fr.o.m år

1999. Regeringen har också för avsikt att föreslå

regelförändringar som gör att kommittén för

kvalificerad yrkesutbildning, som leder

försöksverksamheten, kan koncentrera

platsfördelningen till yrkesområden med påtalad brist

på arbetskraft.

Regeringen avser att senare återkomma till

fördelningen av de nya högskoleplatserna för år 2000

m.m. Regeringen har också avsatt resurser för

ytterligare förstärkningar inom högskolesektorn.

Regeringen avser att föreslå att Centrala studie-

stödsnämnden (CSN) tillförs 75 miljoner kronor år 1999

genom omprioriteringar inom utgiftsområde 16. Inom

återbetalningsverksamheten avser regeringen att höja

expeditionsavgiften fr.o.m. den 1 juli 1998. Detta

beräknas ge ett tillskott med 20 miljoner kronor under

år 1999.

De satsningar på forskning som gjordes vid vissa

mindre och medelstora högskolor år 1998 kommer att

föreslås finansieras varaktigt genom omprioriteringar

inom utgiftsområdet. Vidare kommer de ytterligare

åtgärder för år 1999 som angivits i

planeringsförutsättningarna i budgetpropositionen för

år 1998 att finansieras på motsvarande sätt.

Regeringen avser också att föreslå att tidigare

beslutade besparingar om sammanlagt 89 miljoner

kronor inom studiestödet skall tas ut inom

utgiftsområde 16.

Vidare kommer regeringen att föreslå att resurserna

för universitetsdatanätet SUNET förstärks genom

tillskott på 40 miljoner kronor år 2000 och 90 miljoner

kronor år 2001 samt genom omprioriteringar.

Utgiftsområde 17: Kultur, medier,

trossamfund och fritid

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

7 179

7 443

7 499

7 640

7 782

Utgiftsområdet omfattar konstarterna, dvs. frågor om

teater, dans, musik, bibliotek, litteratur,

kulturtidskrifter, bild och form, konsthantverk,

ersättningar och bidrag till konstnärer samt film.

Vidare ingår kulturarvet dvs. frågor om arkiv,

kulturmiljö, arkitektur och design samt museer och

utställningar. Utgiftsområdet omfattar även delar av

medieområdet, kultur- och medieforskning, stöd till

trossamfund och folkbildningen. Folkbildningsfrågor

omfattar bl.a. bidrag till folkhögskolorna och

studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildningen

samt vissa handikappåtgärder inom folkbildningen.

Utgiftsområdet omfattar slutligen även

ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

statsbudgeten till 7,3 miljarder kronor, varav 4,2

miljarder kronor hänför sig till kulturområdet.

Regeringen har i beräkningen av ramen för

utgiftsområdet utgått från att riksdagen godkänner

regeringens förslag att utgiftsområdet engångsvis

ökar med 15 miljoner kronor år 1999 och 7,5 miljoner

kronor år 2000 för insatser i syfte att förbättra

konstnärernas villkor i enlighet med propositionen om

konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87). Vidare

beräknas ramen öka med 10 miljoner kronor årligen

under åren 1999 till 2001 för insatser inom ramen för

regeringens IT-satsning (avsnitt 1.5.2).

I avvaktan på införandet av ett beslutat

vinstdelningssystem från AB Svenska Spel avser

regeringen i budgetpropositionen föreslå att bidraget

från Svenska Spel ökar under år 1999. Därmed

möjliggörs bl.a. en talangsatsning inom idrotten.

Från år 1999 tillförs utgiftsområdet 40 miljoner

kronor för att förstärka studieförbundens och

folkhögskolornas möjligheter att möta framtidens

behov av kunskaper, social kompetens och förmåga

att fungera i och bidra till ett demokratiskt samhälle.

Slutligen har ansvaret för regeringens

verksamhetsbidrag till Föreningen Norden övergått

från Kulturdepartementet till Utrikesdepartementet,

vilket innebär en överföring av 7,1 miljoner kronor från

utgiftsområde 17 till utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan fr.o.m.

år 1999.

Utgiftsområde 18: Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

30 891

22 164

19 501

16 643

13 595

Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och

bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna

och regionala självstyrelseorgan,

lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk

omställning och utveckling. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till 22,8 miljarder

kronor, varav plan-, bygg- och bostadsväsendet

svarar för 19,9 miljarder kronor (inkl. räntebidrag och

bostadsbidrag), länsstyrelserna m.m. 1,7 miljarder

kronor och stöd till ekologisk omställning och

utveckling 0,8 miljarder kronor.

Regeringen bereder för närvarande frågan om hur

statens medverkan i plan-, bygg- och

bostadsforskningen skall utformas i fortsättningen.

Inriktningen är att koncentrera statens insatser till

områden som bedöms särskilt angelägna i ett

framtidsperspektiv och att reducera resurserna till

byggforskningen i dess nuvarande former.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen i en

proposition om byggfrågor senare under våren.

Omstruktureringsarbetet inom

lantmäteriverksamheten fullföljs. Regeringen avser att

i budgetpropositionen för år 1999 redovisa för

riksdagen hur arbetet fortskrider och vilka insatser

som har gjorts.

Resurser motsvarande 490 miljoner kronor beräknas

tillföras utgiftsområdet för år 1999 för åtgärder med

anledning av förslag i proposition Bostadspolitik för

hållbar utveckling (1997/98:119). Ramen höjs för

samma ändamål med 530 miljoner kronor år 2000 och

200 miljoner kronor år 2001.

Länsstyrelserna beräknas tillföras medel för

förstärkt miljötillsyn och tillkommande uppgifter till

följd av miljöbalken fr.o.m. år 1999.

Inom ramen för regeringens IT-satsning (avsnitt

1.5.2) har medel avsatts för att stimulera en ökad

användning av geografiska informationssystem (GIS)

inom den offentliga sektorn. Programmet omfattar åren

1999 till 2001. Ramen för utgiftsområdet har för detta

ändamål räknats upp med 10 miljoner kronor år 1999, 9

miljoner kronor år 2000 och 9 miljoner kronor år 2001.

Ett trettiotal kommuner får under våren 1998

statsbidrag inom ramen för regeringens satsningar på

lokala investeringsprogram. De insatser som ges stöd

bedöms medföra påtagliga effekter på miljön och

dessutom leda till nya arbetstillfällen, framför allt i

bygg- och anläggningssektorn. Resurser motsvarande

2 000 miljoner kronor beräknas tillföras utgiftsområdet

år 2001 för en utsökning av det lokala

investeringsprogrammet.

Utgiftsområde 19: Regional utjämning och

utveckling

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

2 940

4 111

3 501

3 154

3 351

Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former

av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram samt medel från EG:s

regionalfond. För år 1998 uppgår de totala utgifterna

enligt statsbudgeten till 3,6 miljarder kronor, varav 1,6

miljarder kronor avser anslaget för regionalpolitiska

åtgärder, 1,1 miljarder kronor avser företagsstöd som

inte finansieras via förevarande anslag samt 0,7

miljarder kronor avser medel från EG:s regionalfond.

Regeringen föreslog i proposition 1997/98:62

Regional tillväxt för arbete och välfärd att stödformen

regionalt utvecklingslån skall upphöra och

kreditbehovet i stället tillgodoses genom bl.a. lån från

Stiftelsen Norrlandsfonden. För detta ändamål kommer

regeringen att föreslå att Norrlandsfonden får ett

kapitaltillskott på 200 miljoner kronor år 1999.

Kapitaltillskottet föreslås finansieras genom en

permanent neddragning av anslaget för

regionalpolitisk låneverksamhet.

Regeringen avser att i budgetproposition för 1999

återkomma med förslag till ett fullständigt

bemyndigandesystem avseende anslaget för

regionalpolitiska åtgärder.

Riksdagen beslutade år 1990 att stödformen

nedsatta socialavgifter skall gälla t.o.m. år 2000 (prop.

1989/90:76, bet. 1989/90:AU13, rskr. 1989/90:346). I

avvaktan på den utvärdering av stödformen som

aviserades i budgetproposition för 1998 och i

propositionen om regional tillväxt samt på fortsatta

överläggningar med EG-kommissionen, beräknas

anslaget till samma nivå för år 2001. Förutsättningen

för att regeringen skall återkomma till riksdagen med

förslag om förlängning är att utvärderingen på ett

tydligt sätt kan belägga att stödformen har en högre

effektivitet i jämförelse med andra regionalpolitiska

stödformer.

Sedan Sverige blev medlem i EU redovisas

återflödet från EG:s regionalfond inom utgiftsområdet.

Strukturfonderna tillkom främst för att motverka de

regionala obalanser som den inre marknaden medför.

Det sammanlagda återflödet av medel för regio-

nalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas under

perioden 1995 till 1999 uppgå till ca 6 miljarder kronor.

Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och

naturvård

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

1 609

1 792

1 286

1 289

1 310

Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk

mångfald och naturvård, vatten- och luftvård,

avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och

kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och

säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt

internationellt miljösamarbete. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till 1,2 miljarder

kronor.

Arbetet med att ställa om Sverige till en hållbar

utveckling bör fortsätta. De övergripande målen för ett

ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och

människors hälsa, att använda jordens resurser

effektivt och att nå en tryggad försörjning.

Miljöhänsyn och resurshushållning integreras i alla

sektorer i samhället. De olika samhällssektorerna bör

därför ta ett ökat ansvar för miljöpåverkan och

resursanvändning. Miljöproblem bör lösas på ett så

kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utgångspunkten

bör vara att den som bedriver miljöstörande

verksamhet också skall stå för kostnaden. Den av

regeringen framlagda miljöbalken innebär att

miljölagstiftningen samordnas och skärps. Införandet

av miljöbalken innebär en både samlad, skärpt och

breddad miljölagstiftning för en hållbar utveckling. De

nya nationella miljökvalitetsmålen som regeringen

inom kort presenterar skall också ligga till grund för att

fortsätta arbetet inom miljöområdet.

Ramen för utgiftsområdet förstärks för att dels

upprätthålla och vidareutveckla baskompetens

avseende organiska miljögifter samt utveckla system

för indikatorer för uppföljning av de nya miljömålen

m.m., dels bevara den biologiska mångfalden genom

att avsätta ytterligare värdefulla naturområden som

naturreservat, främst skogsområden. Härutöver

beräknas att medel tillförs till den med näringslivet

samfinansierade forskningen som bedrivs via

stiftelsen Institutet för vatten- och luftvårdsforskning

under åren 1999 och 2000.

Ramen för utgiftsområdet beräknas utökas med 101

miljoner kronor år 1999, 145 miljoner kronor år 2000

och 143 miljoner kronor år 2001.

Utgiftsområde 21: Energi

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

593

1 286

1 831

1 592

1 568

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna

energiforskning och energiteknisk utveckling,

investeringsbidrag till utbyggnad av el- och

värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för

eleffektivisering och minskad elanvändning.

Utgiftsområdet omfattar också ett program för

energieffektivisering m.m. i bland annat Baltikum och

Östeuropa, vilket utgör en viktig del av den svenska

klimatpolitiken. För år 1998 uppgår de totala utgifterna

för utgiftsområdet enligt statsbudgeten till 1,6

miljarder kronor.

Riksdagen har fastslagit riktlinjer för energipolitiken

(prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr.

1996/97:272). I samband med beslutet tillstyrkte

riksdagen inriktningen och omfattningen på ett i

propositionen redovisat program för omställning av

energisystemet om totalt drygt 9 miljarder kronor.

Riksdagen har därefter beslutat om

omställningsprogrammets finansiering och anvisat

medel för de ingående verksamheterna för år 1998

(prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.

1996/97:284 och prop. 1997/98:1 utgiftsområde 21, bet.

1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133).

Det energipolitiska programmets huvudinriktning är

en kraftfull långsiktig satsning på forskning,

utveckling och demonstration av ny energiteknik.

Målet är att under de närmaste 10-15 åren kraftigt öka

el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor

och utveckla kommersiellt lönsam teknik för

energieffektivisering. Myndighetsfunktionen inom

energiområdet skall tydliggöras och förstärkas. Den 1

januari 1998 inrättades därför Statens

energimyndighet.

Programmet omfattar även åtgärder som syftar till

att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen

av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga

elsystemet effektivare och öka tillförseln av el från

förnybara energikällor. Särskilda åtgärder vidtas för att

utveckla el- och värmeförsörjningen i Sydsverige.

Fortsatta energipolitiska insatser på klimatområdet

genomförs.

Utgiftsområde 22: Kommunikationer

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

24 459

24 802

26 044

26 652

25 590

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna investeringar

i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar.

Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post,

telekommunikationer, forskning samt övergripande

informationsteknikfrågor. För år 1998 uppgår de totala

utgifterna enligt statsbudgeten till 24,1 miljarder

kronor, varav ca 21,5 miljarder kronor till väg och

järnväg.

Riksdagen har fastslagit riktlinjer för utveckling av

transportinfrastrukturen (prop. 1996/97:53, bet.

1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174).

Regeringen lämnade propositionen

Transportpolitik för en hållbar utveckling (1997/98:56)

till riksdagen i mars 1998. I propositionen betonas att

transporterna syftar till att uppnå överordnade

välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som

en helhet. Det övergripande målet föreslås vara att

säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och

långsiktigt hållbar transportförsörjning för

medborgarna och näringslivet. De föreslagna

reformerna i propositionen medför ingen ökning av

utgiftsområdesramen.

I budgetpropositionen för 1998 redovisade

regeringen sina bedömningar av

konkurrenssituationen för den svenska

sjöfartsnäringen. Regeringen utvecklade sin syn i en

särskild skrivelse till Sveriges Redareförening den 6

november 1997. I skrivelsen anges att inriktningen av

regeringens sjöfartspolitiska arbete skulle vara att

snabbt pröva förutsättningarna för att kunna reducera

bemanningskostnaderna. Regeringen har nu prövat

dessa frågor och gör bedömningen att det finns

behov av ett visst ytterligare beredningsarbete bl.a.

mot bakgrund av det nya pensionssystemet. En

interdepartemental arbetsgrupp kommer därför att

tillsättas. Regeringen avser att återkomma i

budgetpropositionen för 1999 med konkreta förslag till

lösningar i dessa frågor i enlighet med den inriktning

som angavs i regeringens skrivelse. I avvaktan på

detta kommer regeringen från den 1 juli 1998 att

tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja

bidraget till kostnader för socialavgifter från 29 000

kronor till 45 000 kronor per kalenderår och

årsarbetskraft.

Marknaden för betaltjänster och kontantförsörjning

har under de senaste åren genomgått betydande

förändringar. Utvecklingen har aktualiserat frågan om

vilket ansvar staten har för betaltjänsten, samt vilka

krav som staten skall ställa på betaltjänsten och hur

den skall säkerställas. Därför har regeringen i

propositionen Statens ansvar på postområdet

(1997/98:127) redovisat att statens ansvar för

betaltjänster och kontantförsörjning skall utredas.

Inom ramen för regeringens IT-satsning under åren

1999 till 2001, som totalt omfattar 1 800 miljoner kronor,

avses 25 miljoner kronor per år tillföras utgiftsområdet.

Genom de nya resurser som avses ställas till

förfogande ges fortsatta möjligheter för regeringen att

främja en bred användning av IT. Vidare avses en

särskild utredare tillsättas för att kartlägga behovet av

infrastrukturutbyggnad för IT, sett ur ett

regionalpolitiskt och socialt perspektiv. Regeringen

har också för avsikt att liksom tidigare stödja

pilotprojekt för att nå nya grupper av användare. En

ny IT-kommission skall tillsättas. Regeringen avser att

avsätta medel för att fortsätta driva arbetet med

anpassning av IT-system inför år 2000 inom såväl IT-

kommissionen som den nyligen tillsatta 2000-

delegationen. Regeringens IT-satsning presenteras

vidare i avsnitt 1.5.2.

I den ram som beräknats för utgiftsområdet för år

1999 ingår inlösen av de lån avseende

Rödösundsbron som för närvarande finansieras med

avgifter, vilket innebär att Rödösundsbron görs

avgiftsfri fr.o.m. år 1999.

Utgiftsområdet beräknas för år 2001 tillföras 140

miljoner kronor som skall användas för amortering av

lån för Stockholmsöverenskommelsen. En viss

minskning av ramarna för utgiftsområdet sker för åren

1999 och 2000, jämfört med vad som beräknades i

budgetpropositionen, som en följd av omräkning av

infrastrukturanslag utifrån ny beräkning av

nettoprisindex.

Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske

med anslutande näringar

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

10 866

12 751

13 083

13 165

13 190

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk,

fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd,

djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt

högre utbildning och forskning som rör vård och

nyttjande av biologiska naturresurser.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

statsbudgeten till 13,7 miljarder kronor. Nära två

tredjedelar av beloppet finansieras från EU-budgeten.

Merparten av EU-stödet avser obligatoriska åtgärder

såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och

exportbidrag, vilka helt finansieras av EU-budgeten.

Därtill kommer delfinansierade, frivilliga stöd såsom

miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden

och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras

nationell medfinansiering i storleksordningen 2

miljarder kronor. Anslagen till forskning och

utbildning uppgår till drygt 1,2 miljarder kronor.

Regeringen har vid beräkningen av

utgiftsområdesramen utgått från att anslagen för de

EU-finansierade utgifterna för arealersättning,

djurbidrag, intervention och exportbidrag, på grund av

ett lägre utnyttjande av stöden, kan minskas med

sammanlagt 700 miljoner kronor per år jämfört med de

preliminära belopp som redovisades i

budgetpropositionen för år 1998. Intäkterna minskar

med motsvarande belopp.

Den engångsvisa besparing som år 1998 gjordes på

anslaget för Sveriges lantbruksuniversitet kommer

nästa år att återläggas. Regeringen har därtill för

avsikt att i budgetpropositionen föreslå att särskilda

medel anvisas för kompletterande utbildning för

veterinärer med utländsk utbildning. Inom

utgiftsområdet ryms också medel för bekämpning av

EHEC-smitta. Vidare beräknas för perioden 1999 till

2001 ytterligare sammanlagt 99 miljoner kronor tillföras

utgiftsområdet för naturvårdsavtal och biotopskydd i

skog samt för rådgivning och information till

skogsbrukare.

EG-kommissionen lade den 18 mars 1998 förslag till

en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. I

princip föreslås sänkta priser och höjda direktbidrag.

Regeringen redovisade sin syn på den framtida

politiken i proposition 1997/98:142 Riktlinjer för

Sveriges arbete med jordbruks- och

livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen.

Reformbeslut i ministerrådet väntas senast år 1999,

varefter förslagen avses genomföras från den 1 juli

2000. Utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd

kommer sannolikt att påverkas. Regeringen

återkommer till riksdagen med eventuella förslag till

anpassning av utgiftsområdesramen för år 2000 och

2001 när beslut väl fattats i frågan.

Utgiftsområde 24: Näringsliv

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

3 068

3 310

2 870

2 852

2 895

Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk

infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och

utveckling, utrikeshandel, export och

investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. För år

1998 uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten

till 2,7 miljarder kronor, varav ca 0,9 miljarder kronor till

näringspolitik, 0,2 miljarder kronor till teknologisk

infrastruktur, 0,1 miljarder kronor till konkurrensfrågor,

1,2 miljarder kronor till teknisk forskning och

utveckling, 0,3 miljarder kronor till utrikeshandel,

export och investeringsfrämjande samt 0,1 miljarder

kronor till konsumentfrågor.

Inom ramen för regeringens satsning på

företagande beräknas utgiftsområdet under

treårsperioden 1999 till 2001 tillföras 50 miljoner kronor

per år för småföretagsutveckling, främst för ökad

tillgång på s.k. såddkapital, dvs. kapital till företag

som befinner sig i tidiga utvecklingsskeden och som

har svårt att finna finansiering på den egentliga

riskkapitalmarknaden.

För att lyfta fram Östersjöregionens betydelse för

sysselsättning och tillväxt i Sverige har tidigare

1 miljard avsatts, den s.k. Östersjömiljarden.

Verksamheten har varit framgångsrik och bör fortsätta.

Enligt regeringens uppfattning bör ytterligare 1 miljard

kronor tillföras under den kommande femårs-perioden,

dvs. med 200 miljoner kronor per år. Vidare beräknas

utgiftsområdet tillföras 27 miljoner kronor år 1999 och

28 miljoner kronor år 2000 och 2001 för ökade insatser

för att främja de små och medelstora företagens

handel med Europa. Slutligen beräknas 15 miljoner år

1999 och 16 miljoner kronor år 2000 och 2001 tillföras

utgiftsområdet inom ramen för regeringens IT-

satsning (se avsnitt 1.5.2). Avsikten är bl.a. att

stimulera utvecklingen av elektronisk handel i Norden

och att underlätta för små och medelstora företag att

utnyttja IT i syfte att öka konkurrenskraften hos dessa

företag, samt att förstärka den hushållsrelaterade

miljöinformationen.

Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till

kommuner

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

87 330

97 455

104 118

105 214

105 394

Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag

till kommuner och landsting. För år 1998 uppgår de

totala utgifterna enligt statsbudgeten till 93 miljarder

kronor, varav 71,3 miljarder kronor till generellt

statsbidrag, 21 miljarder kronor till statligt

utjämningsbidrag och 0,7 miljarder kronor till särskilda

insatser i vissa kommuner och landsting.

För att värna kvaliteten i skola, vård och omsorg

och för att minska behovet av att höja

kommunalskatterna anser regeringen att

utgiftsområdet bör tillföras 4 000 miljoner kronor

fr.o.m. år 1998. De i budgetpropositionen för 1998

aviserade tillskotten om ytterligare 4 000 miljoner

kronor vardera för åren 1999 och 2000 ingår i

beräkningen av ramen. Tillsammans med de beslutade

tillskotten för åren 1997 och 1998 uppgår det

sammantagna resurstillskottet till 20 000 miljoner

kronor från och med år 2000, jämfört med år 1996.

Utöver detta påverkas utgiftsområdet av vissa

regleringar av statliga åtgärder som har

kommunalekonomiska effekter (se avsnitt 7).

Regeringen bedömde i budgetpropositionen för

1998 att effekten av det tidigare utlovade s.k.

återbetalningsskyddet för 1997 års skatteinkomster

skulle uppgå till 2,6 miljarder kronor. Denna

bedömning ligger fast och förändrar således inte

ramen för år 1999.

För att motverka skattehöjningar under år 1999

föreslår regeringen att lagen (1996:1061) om minskning

i särskilda fall av det generella statsbidraget till

kommuner och landsting åren 1997 och 1998 förlängs

med ett år. Innebörden är att om en kommun eller ett

landsting fastställer en högre skattesats för år 1999 än

den som gällde för år 1996 så minskas det generella

statsbidraget med ett belopp som motsvarar hälften av

den ökning av skattemedel som följer av

skattehöjningen.

Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m.

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

98 367

103 410

94 989

81 567

73 167

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på stats-

skulden och oförutsedda utgifter. Från och med 1998

ingår anslaget för Riksgäldskontorets

provisionskostnader i samband med upplåning och

skuldförvaltning (räntenära kostnader). Tidigare

redovisades dessa provisionskostnader under

utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning. Överflyttningen innebär att dessa

kostnader fr.o.m. 1998 i likhet med de två andra

anslagen under utgiftsområde 26 inte omfattas av det

statliga utgiftstaket. För år 1998 beräknas de totala

utgifterna till 103,4 miljarder kronor, varav räntor på

statsskulden utgör 102,9 miljarder kronor, oförutsedda

utgifter 10 miljoner kronor och Riksgäldskontorets

provisionskostnader i samband med upplåning och

skuldförvaltning 523 miljoner kronor. Beräkningen av

statsskuldsräntor redovisas ytterligare i avsnitt 4.3.4.

Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska

gemenskapen

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

20 181

21 175

21 650

22 011

22 866

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till Europeiska

unionens allmänna budget (EU-budgeten). För år 1998

beräknas de totala utgifterna till 21,2 miljarder kronor.

Den återbetalning av en viss del av avgiften, vilken

enligt anslutningsfördraget gjorts under år 1995 till

och med år 1998, upphör år 1999. Därefter betalar

Sverige full avgift till EU-budgeten.

EU-budgeten omfattar Europeiska gemenskapernas

samtliga förväntade inkomster och utgifter. Budgeten

finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen,

vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna.

Budgeten beslutas årligen inom ramen för fastställt

flerårigt budgettak, s.k. finansiellt perspektiv. Det

finansiella perspektivet grundas på rådets beslut om

gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom),

vilket bland annat anger taket för medlemsländernas

finansieringsansvar för budgeten. Det nuvarande

beslutet gäller t.o.m. år 1999 eller tills ett nytt beslut

fattas. Det är därför inte av formella skäl nödvändigt

att fatta ett nytt beslut om systemet för egna medel

inför år 2000, däremot måste ett nytt beslut om

finansiellt perspektiv fattas.

Taket för egna medel uppgår till 1,27 procent av

bruttonationalinkomsten (BNI) år 1999. Taket

fortsätter automatiskt att gälla om inget nytt beslut

fattas. Nivån för det finansiella perspektivet ligger

dock för år 1999 på nivån 1,22 procent av BNI, dvs.

det finns ett utrymme mellan de olika taken. EU-

budgeten för 1998 motsvarar 1,14 procent av BNI. Den

ram som föreslås för utgiftsområdet grundas på en

återhållsam utveckling av EU-budgeten. Om så inte

skulle bli fallet ökar den svenska avgiften. Det är alltså

avsevärda osäkerheter förknippade med

bedömningarna, särskilt för åren 2000 och 2001.

Oaktat bedömningen av utvecklingen för EU-

budgeten ökar den svenska avgiften jämfört med den

bedömning som gjordes i budgetpropositionen för år

1998. Orsaken till ökningen är nivåjusteringar för

moms- och BNI-avgifterna grundade på nya

utfallssiffror och justerade antaganden om behovet av

finansiering via BNI-avgiften.

Socialförsäkringssektorn vid sidan av

statsbudgeten

MILJONER KRONOR

UTFALL

PROGNOS

BERÄKNAT

BERÄKNAT

BERÄKNAT

1997

1998

1999

2000

2001

129 704

132 410

130 970

137 591

143 900

Huvuddelen av socialförsäkringssektorn redovisas på

statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten har man

hittills redovisat den allmänna tilläggspensionen

(ATP), delpensionsförsäkringen samt

arbetsskadeförsäkringen. Delpensionsfonden och

arbetsskadefonden avvecklas från och med

budgetåret 1999 och utgifterna för

delpensionsförsäkringen kommer fortsättningsvis att

redovisas under ett nytt anslag under utgiftsområde

11. Utgifterna för arbetsskadeförsäkringen kommer

fortsättningsvis att redovisas under ett nytt anslag

under utgiftsområde 10 (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:

SfU8, rskr 1997/98:153). I regeringens proposition

1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m.

presenteras förslag till lag-ändringar i denna del.

För år 1998 uppgår de totala utgifterna enligt

budgetpropsitionen till 132,7 miljarder kronor.

Allmän tilläggspension utges i form av

ålderspension, förtidspension, efterlevandepension

till vuxna samt barnpension.

Administrationskostnaderna finansieras inom

systemet. De totala utgifterna för allmän

tilläggspension uppgår enligt budgetpropositionen

för 1998 till ca 126 miljarder kronor. Ramen har

justerats med anledning av förslaget om höjning av

det reducerade basbeloppet (se utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt avsnitt 4.6).

4.6 Uppräkning av basbeloppet och

fastställande av bastal för bas-

beloppet respektive det

förhöjda basbeloppet samt

höjning av det reducerade

basbeloppet

Regeringens förslag: Basbeloppet för år 1999 och

framåt skall beräknas utifrån hela förändringen av det

allmänna prisläget som skett från juni 1997 till juni året

före det år som basbeloppet avser. Det bastal som

skall användas vid beräkningen av basbeloppet skall

därvid vara 36 396. Även vid beräkning av det

förhöjda basbeloppet skall förändringen av det

allmänna prisläget som skett från juni 1997 till juni året

före det år som det förhöjda basbeloppet avser

användas. Bastalet för det förhöjda basbeloppet skall

därvid vara 37 144. Dessa regler skall tillämpas första

gången vid beräkningen och fastställandet av

basbeloppen avseende år 1999.

Skälen till regeringens förslag: Basbeloppet och det

förhöjda basbeloppet fastställs varje år av regeringen.

Som ett led i arbetet med saneringen av statens

finanser, i enlighet med den ekonomisk-politiska

propositionen (prop. 1994/95:25), begränsades

uppräkningen av basbeloppet från och med år 1995.

Storleken av uppräkningen knöts till storleken av

statens budgetunderskott. Uppräkning begränsades

därvid till 60 procent av prisförändringen då

budgetunderskottet översteg 100 miljarder kronor och

till 80 procent då budgetunderskottet understeg 100

miljarder kronor men översteg 50 miljarder kronor på

årsbasis. Då underskottet understeg 50 miljarder

kronor skulle basbeloppet enligt de då fastlagda

principerna räknas upp med hela prisförändringen.

Uppskrivningen av basbeloppet för år 1999 beror

enligt dessa principer på utfallet för budgetåret 1997.

Eftersom budgetunderskottet för år 1997 understeg 50

miljarder bedömer regeringen att basbeloppet för år

1999 och tills vidare bör räknas upp med den fulla

prisförändringen. Bastalet för beräkningen av

basbeloppet bör därvid vara 36 396. Bastalet för det

förhöjda basbeloppet bör vara 37 144 och

uppräkningen ske med utgångspunkt i det allmänna

prisläget juni 1997.

I detta sammanhang kan även nämnas att

regeringen i proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad

ålderspension föreslår en ändring av namnet på

basbeloppet respektive det förhöjda basbeloppet till

prisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp.

Regeringens förslag: Beräkning av folk- och

tilläggspension i form av ålderspension,

förtidspension, efterlevandepension och barntillägg

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om

pensionstillskott, delpension enligt lagen (1979:84) om

delpensionsförsäkring skall för år 1999 ske utifrån

basbeloppet minskat med en procent och från och

med år 2000 utifrån basbeloppet. Samma minskning

föreslås även gälla vid beräkning av särskilda

grundavdraget enligt kommunalskattelagen (1928:370)

och vid skyldigheten att lämna självdeklaration enligt

lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

Skälen till regeringens förslag: I den uppgörelse

som år 1992 träffades mellan den dåvarande

regeringen och det socialdemokratiska arbetarepartiet,

med mål att stabilisera den svenska ekonomi i ett akut

statsfinansiellt läge, beslutades om sänkta

ersättningsnivåer inom pensionsområdet (prop.

1992/93:116). Sänkningen genomfördes genom att

ersättningsnivåerna inom pensionsområdet från och

med år 1993 beräknades utifrån basbeloppet minskat

med två procent.

Regeringen konstaterar nu att den svenska

ekonomin har stabiliserats. Budgetunderskottet har

sjunkit och det beräknas uppstå överskott i statens

budget de närmaste åren. Regeringen anser sig därför

nu ha möjlighet att föreslå att ersättningsnivåerna

inom pensionsområdet år 1999 skall beräknas utifrån

basbeloppet minskat med en procent och från och

med år 2000 utifrån det fulla basbeloppet.

Regeringens förslag innebär att pensionerna

kommer att höjas med drygt en procent år 1999 och

med ytterligare ungefär en procent år 2000. För en

pensionär med folkpension och pensionstillskott

innebär detta en höjning med drygt 45 kronor per

månad både år 1999 och år 2000, förutom den höjning

som sker genom värdesäkringen genom basbeloppet.

4.7 Vissa ändringar av redovis-

ningen på statsbudgeten

Riksdagen har godkänt regeringens förslag till

riktlinjer om att bruttoredovisning skall tillämpas enligt

lagen (1996:1059) om statsbudgeten på

arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen

från och med budgetåret 1999 (prop. 1997/98:41, bet.

1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Riktlinjerna innebär

att delpensionsfonden och arbetsskadefonden skall

avvecklas. Förslag till lagändringar i dessa delar

lämnas i regeringens proposition 1997/98:151 där även

vissa andra förslag om vad socialavgifterna skall

finansiera lämnas.

Arbetsskadefonden

Arbetsskadeavgifter förs enligt nuvarande

bestämmelser i lagen (1981:691) om socialavgifter till

arbetsskadefonden, med vars tillgångar kostnaden för

ersättningar enligt lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre

bestämmelser samt förvaltningskostnader skall täckas.

Arbetsskadeavgiften skall i enhetlighet med

riksdagens beslut föras till en bruttoredovisad

inkomsttitel.

Inkomsterna från arbetsskadeavgiften kan för år

1998 beräknas uppgå till 10,8 miljarder kronor medan

utgifterna kan beräknas uppgå till 6,0 miljarder kronor.

Arbetsskadefonden uppvisar för närvarande ett

ackumulerat underskott som vid utgången av år 1997

beräknas uppgå till 11,7 miljarder kronor. Det årliga

överskottet, som år 1998 kan beräknas uppgå till 4,8

miljarder kronor, medför att skulden kan beräknas

uppgå till 6,9 miljarder kronor vid utgången av år 1998.

För år 1999 beräknas inkomsterna från

arbetsskadeavgiften uppgå till 11,2 miljarder kronor

medan utgifterna kan beräknas till 8 miljarder kronor,

varav 2,1 miljarder kronor utgörs av utgifter för den i

proposition 1997/98:151 föreslagna statliga

ålderspensionssavgiften. Det innebär ett överskott på

ca 3,2 miljarder år 1999 och att arbetsskadefondens

skuld kan reduceras med detta belopp år 1999.

Regeringen avser, trots att fonden avvecklas, årligen i

samband med budgetpropositionerna redovisa

inkomster och ackumulerad skuld.

Delpensionsfonden

Delpensionsavgifter förs enligt lagen om

socialavgifter till en fond, benämnd

delpensionsfonden, med vars tillgångar kostnaderna

för pensioner enligt lagen (1979:84) om

delpensionsförsäkring och motsvarande äldre

bestämmelser skall täckas.

Regeringen har i proposition 1997/98:151 om

Inkomstgrundad ålderspension, m.m. avsnitt 29

föreslagit att delpension inte skall kunna nybeviljas

eller ökas efter utgången av år 2000. Regeringen

föreslår i samma proposition vidare att

delpensionsavgiften slopas och att delpension skall

skattefinansieras fr.o.m. den 1 januari 1999. Motiven

till förslagen redogörs för i den nyss nämnda

propositionen.

Konsekvenser för statsbudgeten

Den planerade ändringen av redovisningen på

statsbudgeten genom att fonderna för

arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen

avvecklas från och med budgetåret 1999 innebär att

ramarna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp och utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom höjs. Utgifterna för

arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen

förs upp som nya anslag under utgiftsområde 10

respektive 11. En omfördelning behöver således göras

inom det statliga utgiftstaket. Utgifterna inom dessa

utgiftsområden ökar medan utgifterna inom

socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten minskar

i motsvarande omfattning. Det statliga utgiftstaket

påverkas inte (se tabell).

TABELL 4.14 OMFÖRDELNING AV UTGIFTER

UNDER UTGIFTSTAKET

MILJONER KRONOR

1999

2000

2001

Statsbudgeten

 UO 10

 UO 11

+6 008

+190

+6 137

+96,9

+ 6 292

+118

Socialförsäkringsekt

orn vid sidan om

statsbudgten

-6 198

-6 233,9

-6 410

Netto

0

0

0

Den ändrade redovisningsprincipen påverkar också

anslagen under utgiftsområde 10, för B1

Riksförsäkringsverket och B2 Allmänna

försäkringskassor, eftersom dessa för närvarande

tillförs medel från arbetsskadefonden för

administration av försäkringen. Medel för denna

administration tas upp under respektive ramanslag.

Inte heller detta medför några statsfinansiella

konsekvenser.

4.8 Ålderspensionsreformen

Inledning

Regeringen lägger samtidigt med den ekonomiska

vårpropositionen fram förslag om reformering av

ålderspensionssystemet, baserat på en uppgörelse

mellan regeringen och företrädare för Moderata

samlingspartiet, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna

samt Kristdemokraterna. Förslaget redovisas dels i

propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m.

(prop. 1997/98:151), dels i propositionen

Garantipension m.m. (prop. 1997/98:152).

Ålderspensionsreformen kommer att fr.o.m år 1999

medföra betydande förändringar vad gäller bl.a.

statens och AP-fondens inkomster och utgifter samt

statens lånebehov och statsskulden. Däremot kommer

den konsoliderade offentliga sektorns finanser, dvs.

staten inklusive ålderspensionssystemet, inte att

påverkas. Reformen har således inga effekter som kan

påverka uppfyllandet av de budgetpolitiska målen för

det offentliga sparandet. På statsbudgeten innebär

reformen högre utgifter på vissa utgiftsområden och

utgiftsområdesramarna för dessa, liksom det totala

utgiftstaket, måste därför revideras.

Den exakta utformningen av det nya

pensionssystemet och övergången till de nya reglerna

har fram till helt nyligen varit föremål för beredning.

Det har därför inte funnits möjlighet att i denna

proposition beakta ålderspensionsreformens effekter

vad gäller beräkning av ramar för utgiftsområden m.m.

I regeringens förslag till utgiftstak för åren 1999, 2000

och 2001 som redovisas i avsnitt 4.4, inkluderas

sålunda inte de ålderspensionsavgifter som fr.o.m. år

1999 skall belasta statsbudgeten. Även vissa

administrationskostnader är inte beaktade av samma

skäl. Regeringen avser att i budgetpropositionen för

1999 lämna reviderade förslag till utgiftstak där

hänsyn tas till effekterna av ålderspensionsreformen.

Inte heller i de redovisningar av de offentliga

finanserna som lämnas i kapitel 4 respektive i

bilagorna till denna proposition inkluderas effekterna

av ålderspensionsreformen.

Nedan redovisas en preliminär beräkning av de

finansiella effekterna av förslagen i ovan nämnda

propositioner.

Socialavgifter

Avsikten är att det reformerade

ålderspensionssystemet skall finansieras med

ålderpensionsavgifter som motsvarar den

ålderspensionsrätt som tjänas in. Detta innebär att

avgifterna skall uppgå till 18,5 procent av

pensionsgrundande inkomster och

pensionsgrundande belopp. Avgiften skall tas ut

inom ramen för ett oförändrat totalt skatte- och

avgiftsuttag. Det har emellertid inte varit möjligt att

under våren 1998 nå en politisk uppgörelse om i vilka

former ålders-

pensionsavgiften skall tas ut och hur eventuell

kompensation för höjda avgifter skall utformas. För år

1999 föreslås därför att nuvarande avgiftssatser inte

förändras, så att den allmänna pensionsavgiften

uppgår till 6,95 procent av avgiftsunderlaget och

arbetsgivar- och egenavgiften i form av

ålderspensionsavgift till 6,40 procent. I nedan

redovisade kalkyler görs ett beräkningsmässigt

antagande att dessa avgiftssatser är oförändrade hela

perioden t.o.m. år 2001. Regeringen avser att senare

återkomma med ett slutligt förslag till hur avgifterna till

det reformerade ålderspensionssystemet skall

utformas.

I propositionen Inkomstgrundad ålderspension

m.m. (prop. 1997/98:151) lämnas förslag om att allmän

pensionsavgift skall dras ifrån vid beräkning av

pensionsgrundande inkomst. Samtidigt skall taket för

pensionsgrundande inkomster och belopp utgöra 7,5

förhöjda basbelopp. Det medför att den högsta

bruttoinkomst, inklusive allmän pensionsavgift på 6,95

procent, som ger pensionsrätt kommer att vara 8,06

förhöjda basbelopp. Detta skall även utgöra taket för

uttag av allmän pensionsavgift. Jämfört med

oförändrade regler innebär detta en höjning av taket

för allmän pensionsavgift.

I ovan nämnda proposition föreslås vidare att ett

belopp motsvarande 2,5 procent av

pensionsunderlaget skall tillföras

premiepensionssystemet. Sedan år 1995 avsätts medel

på inlåningskonto i Riksgäldskontoret för framtida

utbetalning till premiereservsystemet. Dessa

avsättningar sker genom att en viss andel av

ålderspensionsavgifterna förs till detta konto, i stället

för till AP-fonden. För närvarande är denna andel

bestämd till 22,4 procent av avgiftsintäkterna.

Andelen är emellertid baserad på förutsättningen att

premiepensionsandelen skall utgöra 2 procent, medan

förslaget är att denna andel skall vara 2,5 procent.

Därtill är denna andel för lågt satt för att motsvara

intjänad pensionsrätt för premiepension. Andelen

föreslås därför i propositionen Inkomstgrundad

ålderspension m.m. bli reviderad till 32,0 procent.

Sammantaget kan dessa förslag beräknas få

följande effekter.

TABELL 4.15 AVGIFTSINKOMSTER

MILJARDER KRONOR

1998

1999

2000

2001

Allmän

pensionsavgift

 Exkl reform

55,7

57,4

59,4

61,5

 Inkl reform

58,4

60,4

62,5

Skillnad

1,0

1,0

1,0

Ålderspensionsavgift

49,8

51,8

54,4

56,6

Fördelning exkl.

reform

 AP-fonden 70,6 %

 Statsbudget 7,0%

 Riksgäldskontoret

22,4%

35,2

3,5

11,1

36,6

3,6

11,6

38,4

3,8

12,2

39,9

4,0

12,7

Fördelning inkl.

reform

 AP-fonden 61,0 %

 Statsbudgeten 7,0%

 Riksgäldskontoret

32,0 %

31,6

3,6

16,6

33,2

3,8

17,4

34,5

4,0

18,1

Effekter för statsbudgetens utgifter

Avgiftsunderlaget för ålderpensionsavgift breddas till

att omfatta alla inkomster som ger pensionsrätt. Det

innebär att statlig ålderspensionsavgift på 6,40

procent skall betalas för sådana transfereringar och

inkomstersättningar som finansieras över

statsbudgeten. Avgifterna belastar respektive anslag.

Det kan noteras att dessa inkomstslag redan ingår i

underlaget för den allmänna pensionsavgiften. Statlig

ålderspensionsavgift tas endast ut på inkomstdelar

upp till förmånstaket på 7,5 förhöjda basbelopp. Den

avgift som belastar budgeten har därför beräknats till

6,27 procent.

Full ålderspensionsavgift på 18,5 procent betalas

över statsbudgeten för sådana pensionsgrundande

belopp som tillgodoräknas i pensionssystemet. Det

gäller bl.a. den s.k. barnårsrätten samt

förtidspensionärernas antagandeinkomst.

De samlade effekterna framgår av tabell 4.16

TABELL 4.16 EFFEKTEN AV BREDDAT

AVGIFTSUNDERLAG

ÅLDERSPENSIONSAVGIFT PÅ 6,40 PROCENT

MILJARDER KRONOR

1999

2000

2001

Pensionsgrundande

transfereringar

7,6

7,4

7,3

Pensionsgrundande belopp

11,9

12,1

12,8

Summa

19,4

19,5

20,1

Hur dessa belopp fördelar sig på utgiftsområden

framgår av tabell 4.17.

TABELL 4.17 FÖRÄNDRING AV UTGIFTSRAMAR TILL

FÖLJD AV PENSIONSREFORMEN

MILJONER KRONOR

1999

2001

2001

Breddning av

avgifts-

underlaget

6

Totalförsvar1

4

4

4

9

Hälsovård, sjukvård

och social omsorg

1

1

1

10

Ekonom. trygghet vid

sjukdom och

handikapp

11

247

11

528

12

185

11

Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

12

6

7

12

Ekonomisk trygghet för

familjer och barn

4 745

4 883

5 089

13

Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet

1 887

1 479

1 299

14

Arbetsmarknad och

arbetsliv

846

865

756

15

Studiestöd

600

633

639

16

Utbildning och

universitetsforskning

28

30

32

17

Kultur, media,

trossamfund och fritid

18

18

18

Summa

19

433

19

492

20

079

Omfördelning av

utgifter

10

Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och

handikapp

24

504

25

515

26

718

11

Ekonomisk trygghet vid

ålderdom

-30

901

-31

359

-31

850

Socialförsäkringar vid

sidan av

statsbudgeten

6 937

5 844

5 132

Summa

0

0

0

Total effekt på

utgiftstaket

19

433

19

492

20

079

1 Exklusive pensionsrätt för plikttjänstgöring (se prop. 1997/98:151).

Omföring av betalningsansvar

Ett syfte med ålderspensionsreformen är att tillskapa

ett renodlat system för inkomstrelaterad ålderspension

knutet till AP-fonden. Betalningsansvaret för ATP-

pensioner i form av förtids- och efterlevandepensioner

flyttas därför från AP-fonden till statsbudgeten. I

gengäld överförs betalningsansvaret för folkpension i

form av ålderspension, till de pensionärer som

samtidigt har rätt till ATP, från statsbudgeten till AP-

fonden.

TABELL 4.18 OMFÖRING AV BETALNINGSANSVAR

MILJARDER KRONOR

1999

2000

2001

Från AP-fond till

statsbudgeten

 Förtidspensioner

24,5

25,5

26,7

 Efterlevandepension

12,9

13,5

14,0

Från statsbudget till

AP-fonden

 Folkpensioner

43,8

44,8

45,9

Finansiell infasning

I syfte att kompensera den belastningen på

statsbudgeten som ålderspensionsreformen medför

föreslås i propositionen Inkomstgrundad

ålderspension m.m. att det sker en överföring av medel

från AP-fonden till staten. Beslut om storleken på

denna överföring skall avvakta tills ytterligare

underlag tagits fram. Övergångsvis sker under åren

1999 och 2000 en överföring med 45 miljarder kronor

vartdera året. Inriktningen skall vara att det därefter

sker en engångsvis överföring.

I nedanstående tabell har gjorts ett

beräkningtekniskt antagande om att det år 2001 sker

en engångsvis överföring på 235 miljarder kronor.

Beloppet är beräknat så att det ger samma effekt för

AP-fonden som om ålderspensionsreformen hade

genomförts fullt ut år 1999 och det då skett en

engångsöverföring på 350 miljarder kronor, vilket är

den övre gränsen för det intervall som angavs som en

rimlig överföring i departementspromemorian AP-

fonden och det reformerade ålderspensionssystemet

(Ds 1998:7).

TABELL 4.19 ÖVERFÖRING FRÅN AP-FONDEN TILL

STATSBUDGETEN

MILJARDER KRONOR

1999

2000

2001

Totalt

45

45

2351

 Lånebehovspåverk

ande

45

45

1721

1 Anm: Beräkningstekniskt antagande.

Statens in- och utlåning

Avsikten är att under år 1999 påbörja utbetalningar till

det nya premiepensionssystemet. Det medför att

medel förs från inlåningskontot i Riksgäldskontoret

via den nyinrättade Premiepensionsmyndigheten till

de fondförvaltare den enskilde försäkringstagaren

angett. Under år 1999 skall medel motsvarande

pensionsrätt för premiepension för tre år 1995, 1996

och 1997 inklusive viss avkastning utbetalas. Det

sammantagna beloppet inklusive ränta är uppskattat

till 37 miljarder kronor.

Som framgår ovan kommer bruttoinlåningen till

premiereservkontot hos Riksgäldskontoret att öka

med ca 5 miljarder kronor fr.o.m. år 1999.

En effekt av att statsskulden reduceras är att

utgifterna för statsskuldräntor blir lägre, vilket bidrar

till ett minskat lånebehov. Vid den beräkningsmässigt

antagna engångsöverföringen år 2001 påverkas

emellertid statsskuldsräntorna av två motverkande

faktorer. Amorteringen av statsskulden leder i sig till

lägre räntebetalningar. Samtidigt används

överföringen från AP-fonden till att förtidsinlösa vissa

utestående lån. Detta ger upphov till kursförluster,

eftersom marknadsvärdet på de inlösta obligationerna

ofta överstiger det bokförda värdet. Sådana

kursförluster bokförs som ränteutgifter. Sammantaget

innebär detta att ränteutgifterna år 2001 blir något

högre än vad de skulle varit utan reform.

Statens lånebehov och statsskulden

Sammantaget beräknas pensionsreformen få följande

effekter på statens lånebehov med utgångspunkt från

de beräkningsmässiga antaganden som angetts

avseende den finansiella infasningen.

TABELL 4.20 STATENS LÅNEBEHOV

MILJARDER KRONOR

1999

2000

2001

Lånebehov exkl.

reform

-6,2

-40,4

-63,3

Breddat

avgiftsunderlag

19,4

19,5

20,1

Ändrat

betalningsansvar

-6,4

-5,8

-5,1

Överföring från AP-

fonden

-45,0

-45,0

-172,01

Statsskuldsräntor

-3,1

-1,8

0,8

Summa

-35,1

-33,1

-156,3

Utbetalning av

premiepensionsmed

el

37,0

17,6

18,4

Ökad avsättning i

Riksgäldskontoret

5,0

5,2

5,4

Totalt

-3,0

-20,8

-143,2

Lånebehov inkl.

reform

-9,2

-61,2

-206,5

1 Anm: Beräkningstekniskt antagande

Ålderspensionsreformen medför således, med de

förutsättningar anges ovan vad gäller bl.a.

avgiftsuttaget, att statens lånebehov reduceras.

Därmed blir även statsskulden mindre. Den offentliga

sektorns konsoliderade bruttoskuld beräknas genom

att till statsskulden lägga kommunernas skulder och

dra ifrån interna fordringar inom offentlig sektor,

främst AP-fondens och kommunernas innehav av

statspapper. I tabell 4.21 redovisas en beräkning av

den konsoliderade bruttoskulden. Överföringen från

AP-fonden till statsbudgeten år 2001 antas vara

portföljneutral, dvs. ha samma sammansättning mellan

statspapper, bostadspapper och likvida medel som

AP-fondens totala tillgångar. Det innebär att staten

övertar bostadspapper från AP-fonden. Dessa skall

förvaltas till förfall och påverkar inte statsskulden

dessförinnan. År 2001 beräknas 172 miljarder kronor

av den totala överföringen på 235 miljarder kronor

påverka lånebehov och statsskuld.

TABELL 4.21 EFFEKTER PÅ OFFENTLIG BRUTTOSKULD

1999

2000

2001

Statsskuld,

procent av BNP

 exkl reform

 inkl reform

74,7

74,6

69,9

68,8

65,4

57,4

Konsoliderad

bruttoskuld,proc

ent av BNP

 exkl reform

 inkl reform

70,7

71,9

66,6

70,3

62,7

59,1

Allmänna pensionsfonden

Fullt genomförd skall ålderspensionreformen innebära

en påtaglig förstärkning av AP-fondens löpande netto

mellan avgiftsintäkter och pensionsutbetalningar. I

gengäld sker som framgår ovan en överföring av

medel till statsbudgeten. Med de förslag som nu

lämnas, som inte omfattar finansieringen, blir

emellertid effekten att AP-fondens avgiftsnetto istället

något försämras.

TABELL 4.22 AP-FONDENS FINANSER

MILJARDER KRONOR

1999

2000

2001

Finansiellt

sparande exkl

reform

3,2

-3,4

-7,8

Effekter av

pensions-reform

9,0

9,4

10,5

Överföring

-45,0

-45,0

-235,01

Ränteeffekt

0

-1,9

-3,7

Finansiellt

sparande inkl.

reformen

-32,8

-40,9

-236,0

1 Anm: Beräkningstekniskt antagande

AP-fondens behållning värderad till marknadsvärde

uppgick vid utgången av år 1997 till 713 miljarder

kronor. Med ovan angivna förutsättningar kan

fondens behållning vid utgången av år 2001 beräknas

uppgå till knappt 400 miljarder kronor.

PROP. 1997/98:150

 PROP. 1997/98:150

 98

 89