Regeringens proposition

1995/96:171

En sjätte AP-fondstyrelse m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 10 april 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Enligt riksdagens beslut i december 1995 skall en omfördelning göras av de medel

som AP-fonden förvaltar så att fonden får förvärva aktier för ytterligare 10

miljarder kronor. I propositionen föreslås att nuvarande avvecklingsstyrelsen

(Fond 92-94) permanentas inom ramen för AP-fonden och byter namn till sjätte

fondstyrelsen. Den sjätte fondstyrelsen skall förvalta de omfördelade medlen och

placera dem huvudsakligen i svenska aktier.

 I fråga om första-tredje fondstyrelserna föreslås att placeringsreglerna

utvidgas i två hänseenden. Fondstyrelsernas möjlighet att lämna direktlån till

näringslivet utökas till att avse även lån i utländsk valuta. Vidare får

fondstyrelserna möjlighet att göra s.k. portföljinvesteringar i svenska och

utländska fastighetsbolag och i utländska fastighetsfonder.

 Slutligen föreslås att tidpunkten för när fondstyrelserna skall lämna

årsredovisning tidigareläggs med två månader. Detta innebär att årsredo-

visningarna skall lämnas före den 1 februari.

 Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1996.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 3

 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med

 reglemente för Allmänna pensionsfonden 3

3 Ärendet och dess beredning 9

4 Bakgrund 9

5 En sjätte fondstyrelse 11

6 Placeringsbestämmelserna för första-tredje fondstyrelserna

 utvidgas 15

7 Tidpunkten för årsredovisning m.m. 19

8 Ekonomiska effekter av förslaget 20

9 Författningskommentar 21

 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med

 reglemente för Allmänna pensionsfonden 21

Bilaga 1 Första-tredje fondstyrelsernas kompletterande

 skrivelse 1995-06-02 till utvärderingen av fond-

 förvaltningen avseende år 1994 25

Bilaga 2 Framställning 1995-09-22 från första-tredje fond-

 styrelserna om ändring i AP-fondsreglementet29

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser 34

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 april 1996

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med

reglemente för Allmänna pensionsfonden.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med

reglemente för Allmänna pensionsfonden

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden1

 dels att punkterna 2-4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om

ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla,

 dels att 1, 12, 15 a, 16, 25, 26, 29, 32, 43 och 45 §§ skall ha följande

lydelse,

 dels att huvudrubriken närmast före 26 § skall lyda "III Fjärde-sjätte

fondstyrelserna",

 dels att det i lagen skall föras in två nya paragrafer, 31 och 36 §§, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §2

-------------------------------------------------------

De penningmedel, som enligt De penningmedel, som

4 kap. 3 § lagen (1981:691) enligt 4 kap. 3 § lagen

om socialavgifter, 6 § lagen (1981:691) om social-

(1994:1744) om allmänna avgifter, 6 § lagen

egenavgifter och 3 § lagen (1994:1744) om allmänna

(1958:295) om sjömansskatt egenavgifter och 3 § lagen

skall föras till Allmänna (1958:295) om sjömansskatt

pensionsfonden, skall skall föras till Allmänna

förvaltas av första-femte pensionsfonden, skall för-

fondstyrelserna. valtas av första-sjätte

 Bestämmelser om första- fondstyrelserna.

tredje fondstyrelserna Bestämmelser om första-

finns i 2-16, 21-25, 44 och tredje fondstyrelserna

45 §§ samt om fjärde och femtefinns i 2-16, 21-25, 44

fondstyrelserna i 26, 28- och 45 §§ samt om fjärde-

30, 32-35, 37, 39, och 43- sjätte fondstyrelserna i

45 §§. 26, 28-37, 39 och 43-45 §§.

-------------------------------------------------------

12§3

Varje fondstyrelse får placera de medel som styrelsen förvaltar i

 1. skuldförbindelser med låg kreditrisk,

 2. andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska

föreningar, till belopp som sammanlagt motsvarar högst fem procent av det totala

marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar.

-------------------------------------------------------

 Skuldförbindelser enligt Skuldförbindelser enligt

första stycket 1 får vara första stycket 1 får vara

utställda i utländsk valuta. utställda i utländsk valuta.

Sådana skuldförbindelser Om sådana skuldförbindelser

skall vara föremål för handelhar utfärdats av annan än

på en svensk eller utländsk svensk juridisk person,

börs, en auktoriserad skall de vara föremål för

marknadsplats eller någon handel på en svensk eller

annan reglerad marknad. Det utländsk börs, en aukto-

sammanlagda marknadsvärdet riserad marknadsplats

av varje fondstyrelses eller någon annan reglerad

innehav av skuldförbindelser marknad. Det sammanlagda

i utländsk valuta får uppgå marknadsvärdet av varje

till ett belopp som mot- fondstyrelses innehav av

svarar högst tio procent av skuldförbindelser i utländsk

det totala marknadsvärdet av valuta får uppgå till ett

de tillgångar som styrelsen belopp som motsvarar högst

förvaltar. tio procent av det totala

 marknadsvärdet av de till-

 gångar som styrelsen

 förvaltar.

 Trots vad som sägs i första stycket får en fondstyrelse inte placera fondmedel

i konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till

nyteckning.

 Om någon av gränserna i denna paragraf efter förvärvet kommer att överskridas,

skall innehavet avvecklas i motsvarande mån så snart det är lämpligt.

15 a §4

En fondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att

bereda styrelsen lokaler för verksamheten eller för att bereda bostad åt någon

som är anställd hos fondstyrelsen.

-------------------------------------------------------

 En styrelse får dessutom,

för att tillgodose kravet på

en ändamålsenlig förvaltning

av de medel som styrelsen

förvaltar, själv eller genom

bolag som i sin helhet

innehas av fondstyrelsen

eller flera fondstyrelser

gemensamt

 1. förvärva och till

nyttjande upplåta fast

egendom eller tomträtt samt

 2. förvärva aktier i ett

bolag som har till ändamål

att äga eller förvalta sådan

egendom (fastighetsbolag).

-------------------------------------------------------

 En styrelse får dessutom,

för att tillgodose kravet på

en ändamålsenlig förvaltning

av de medel som styrelsen

förvaltar, själv eller genom

bolag som i sin helhet

innehas av fondstyrelsen

eller flera fondstyrelser

gemensamt

 1. förvärva och till

nyttjande upplåta fast

egendom eller tomträtt,

 2. förvärva aktier i ett

bolag som har till ändamål

att äga eller förvalta sådan

egendom (fastighetsbolag),

och

 3. förvärva andelar i en

utländsk fond som äger

fastigheter eller aktier i

fastighetsbolag.

 Det sammanlagda marknadsvärdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar

som förvärvats enligt andra stycket får uppgå till ett belopp som motsvarar

högst fem procent av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen

förvaltar. Om denna gräns efter förvärvet kommer att överskridas, skall

innehavet avvecklas i motsvarande mån så snart det är lämpligt.16 §5

Fondstyrelsernas räkenskapsår är kalenderår.

-------------------------------------------------------

 Varje fondstyrelse skall Varje fondstyrelse skall

före den 1 april varje år före den 1 februari varje år

lämna årsredovisning. Denna lämna årsredovisning. Denna

består av resultaträkning ochbestår av resultaträkning

balansräkning samt för- och balansräkning samt

valtningsberättelse. Årsredo-förvaltningsberättelse. Års-

visningen skall upprättas i redovisningen skall

enlighet med god upprättas i enlighet med

redovisningssed. god redovisningssed.

25 §6

-------------------------------------------------------

Sedan revisionsberättelsen Sedan revisionsberättelsen

har kommit fondstyrelsen har kommit fondstyrelsen

till handa, skall styrelsen till handa, skall

genast överlämna årsredo- styrelsen genast överlämna

visningen och revisions- årsredovisningen och

berättelsen till regeringen, revisionsberättelsen till

som senast den 15 oktober regeringen, som senast den

samma år skall avgöra frågan 1 juni samma år skall avgöra

om fastställelse av frågan om fastställelse av

balansräkningen. balansräkningen.

26 §7

Riksförsäkringsverket skall till fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning

överföra de medel, som styrelserna rekvirerar hos verket. Medlen avräknas på

medel som belöper på första, andra och tredje fondstyrelserna i förhållande till

kapitalbehållningarna enligt dessa styrelsers balansräkningar avseende

ställningen vid utgången av närmast föregående år.

-------------------------------------------------------

 Till fjärde och femte

fondstyrelsernas för-

valtning skall också, med

den begränsning som följer

av 28 §, hänföras av-

kastningen av de medel

som styrelserna

förvaltar.

-------------------------------------------------------

 Till fjärde och femte

fondstyrelsernas för-

valtning skall också, med

den begränsning som följer

av 28 §, hänföras

avkastningen av de medel

som styrelserna

förvaltar. Avkastningen

av de medel som sjätte

fondstyrelsen förvaltar

skall hänföras till den

fondstyrelsens för-

valtning.

 De medel som enligt första stycket överförs till en fondstyrelses förvaltning

får uppgå till högst en procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid

utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje

fondstyrelserna förvaltar.

29 §8

-------------------------------------------------------

Var och en av fjärde och Var och en av fjärde-sjätte

femte fondstyrelserna fondstyrelserna skall med

skall med de medel som de medel som styrelsen

styrelsen förvaltar förvaltar betala kostnader-

betala kostnaderna för na för dess verksamhet och

dess verksamhet och för för revisionen av dess för-

revisionen av dess valtning.

förvaltning.

 31 §

 Sjätte fondstyrelsen skall

 bestå av fem ledamöter, som

 förordnas av regeringen. Av

 ledamöterna förordnas en

 till ordförande och en till

 vice ordförande.

32 §9

-------------------------------------------------------

Om en ledamot eller Om en ledamot eller

suppleant entledigas eller suppleant entledigas eller

avlider eller om hans avlider eller om hans

uppdrag av annat skäl upphör uppdrag av annat skäl upphör

under den tid för vilken han under den tid för vilken

blivit förordnad, skall för han blivit förordnad, skall

den återstående tiden i hans för den återstående tiden i

ställe en ny ledamot hans ställe en ny ledamot

respektive suppleant för- respektive suppleant för-

ordnas i den ordning som ordnas. Detta skall i fråga

anges i 30 §. om fjärde och femte

 fondstyrelserna ske i den

 ordning som anges i 30 §

 och i fråga om ledamöterna i

 sjätte fondstyrelsen i den

 ordning som anges i 31 §.

 36 §

-------------------------------------------------------

Sjätte fondstyrelsen får

placera de medel som

styrelsen förvaltar

 1. i aktier i svenska

aktiebolag,

 2. i sådana konvertibla

skuldebrev eller skuldebrev

förenade med optionsrätt till

nyteckning som har utfärdats

av svenska aktiebolag,

 3. som riskkapital i

svenska ekonomiska

föreningar samt

 4. i andelar i svenska

kommanditbolag.

 Styrelsen får inte förvärva

så många vid en svensk börs

inregistrerade aktier i ett

aktiebolag att dessa uppgår

till 30 procent eller mer

av samtliga aktier i

bolaget eller, om aktierna

har olika röstvärde, att

röstetalet för aktierna uppgår

till 30 procent eller mer

av röstetalet för samtliga

aktier i bolaget. Detta

gäller inte förvärv av aktier

i ett svenskt riskkapital-

bolag.

43 §10

-------------------------------------------------------

Föreskrifterna i 4 § andra- Föreskrifterna i 4 § fjärde

fjärde styckena, 5 § första stycket, 5 § första och

och andra styckena, 7-10 §§, andra styckena, 7-10 §§, 11 §

11 § tredje och fjärde tredje och fjärde styckena,

styckena, 12 a §, 14 §, 15 §,12 a §, 14 §, 15 §, 15 § a §

15 a § första stycket, 16 §, första stycket, 16 §, 16 a §

16 a § samt 21-25 §§ gäller samt 21-25 §§ gäller också i

också i fråga om fjärde och fråga om fjärde-sjätte

femte fondstyrelserna. fondstyrelserna. För fjärde

 och femte fondstyrelserna

 gäller även 4 § andra och

 tredje styckena.

45 §11

Regeringen skall årligen göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredo-

visningar och göra en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fond-

kapitalet.

-------------------------------------------------------

 Sammanställningen, Sammanställningen,

fondstyrelsernas fondstyrelsernas

årsredovisningar och rege- årsredovisningar och rege-

ringens utvärdering skall ringens utvärdering skall

överlämnas till riksdagen överlämnas till riksdagen

senast den 15 oktober året senast den 1 juni året

efter räkenskapsåret. efter räkenskapsåret.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996.

2. Första-tredje fondstyrelserna skall från styrelsernas förvaltning till sjätte

fondstyrelsen, efter rekvisition från den styrelsen, senast den 1 juli 1997

överföra tillgångar motsvarande sammanlagt tio miljarder kronor. Överföringen

från första-tredje fondstyrelserna skall ske i förhållande till

kapitalbehållningarna enligt dessa styrelsers balansräkningar avseende

ställningen vid utgången av år 1995.

3. Avvecklingsstyrelsen skall byta namn och utgöra den sjätte fondstyrelse som

avses i 31 §.

 3

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen har i december 1995 - i enlighet med regeringens förslag i prop.

1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling (den s.k.

tillväxtpropositionen) - beslutat att en omfördelning skall göras av de medel

som Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) förvaltar så att fonden får förvärva

aktier för ytterligare 10 miljarder kronor. I detta ärende behandlas frågan om

hur dessa medel skall förvaltas.

 I skrivelser, som kom in till Finansdepartementet i juni 1995 och september

1995 hemställde första-tredje fondstyrelserna att få göra s.k.

portföljinvesteringar i utländska fastighetsbolag och fastighetsfonder resp.

lämna direktlån i utländsk valuta. Skrivelserna, som finns i bilagorna 1 och 2,

har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3.

Remissyttrandena finns tillgängliga i Finansdepartementet (dnr 95/2471 och dnr

95/4948).

 I ärendet behandlas också frågan om tidpunkten för när fondstyrelserna skall

lämna årsredovisning.

 Fondstyrelserna inom AP-fonden har beretts tillfälle att komma in med

synpunkter på ett utkast till denna proposition.

4 Bakgrund

AP-fonden bildades i samband med att lagstiftningen om en allmän tilläggspension

(ATP) genomfördes år 1960 (prop. 1959:100, Särsk. U 1, rskr. 269, SFS 1959:293).

Bestämmelser om AP-fonden finns i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden. AP-fonden har till uppgift att förvalta de avgifter som erläggs

för att finansiera försäkringen för tilläggspension. Syftet med fonden är dels

att klara tillfälliga påfrestningar i pensionssystemet, dels att möjliggöra en

ökad kapitalbildning i samhället. Enligt reglementet skall bl.a. pensionsut-

betalningar, i den mån andra medel inte står till förfogande, betalas genom

tillskott från fondstyrelserna. Förvaltningen av fondens medel uppdrogs från

början åt tre fondstyrelser; första, andra och tredje fondstyrelserna. En fjärde

fondstyrelse inrättades i samband med att AP-fonden fick rätt att placera medel

i aktier år 1974 (prop. 1973:97, NU 58, rskr. 237, SFS 1973:503). Härigenom

breddades fondens placeringsmöjligheter till att även omfatta

riskkapitalmarknaden. Från och med år 1984 förstärktes denna inriktning

ytterligare genom att fem nya fondstyrelser (de s.k. löntagarfondstyrelserna)

inrättades inom ramen för AP-fonden (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS

1983:1092). Löntagarfondstyrelserna skulle i första hand placera fondmedel på

aktiemarknaden. Genom ett riksdagsbeslut år 1988 (prop. 1987/88:167, NU 42,

rskr. 406, SFS 1988:747) inrättades en femte fondstyrelse med samma inriktning

och uppgifter som den fjärde fondstyrelsen.

 Efter riksdagsbeslut avvecklades löntagarfondstyrelserna år 1992 (prop.

1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9, rskr. 1991/92:91, SFS 1991:1857). De tillgångar

och skulder som då förvaltades av dessa styrelser fördes över till gemensam

förvaltning av en nyinrättad avvecklingsstyrelse (Fond 92-94) i avvaktan på en

total utskiftning under år 1994. Det bokförda värdet av den samlade

fondförmögenheten uppgick vid överföringstillfället till 22 miljarder kronor.

Avvecklingsstyrelsens uppgift har varit att förvalta medlen och förbereda en

total utskiftning av dessa.

 Avvecklingsstyrelsen intar samma rättsliga ställning som övriga fondstyrelser

inom AP-fonden och regleras i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om

ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden.

Styrelsen består av fem ledamöter, vilka tillsätts av regeringen. Förvaltade

medel skall placeras så att kraven på god avkastning tillgodoses. Medlen får

placeras - förutom i vissa skuldebrev, ekonomiska föreningar samt andelar i

svenska kommanditbolag - endast i aktier i svenska aktiebolag med den

begränsningen att styrelsen får förvärva högst 30 % av aktierna i ett bolag om

aktierna är inregistrerade vid Stockholms Fondbörs. Om det behövs för en

tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ända-

målsenlig förvaltning får fondmedel placeras hos Riksbanken, annan bank eller

postgirot. I samma syfte får fondmedel placeras i statsskuldväxlar samt andra

värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Däremot får

avvecklingsstyrelsen inte placera medel i utländska aktier eller motsvarande. I

avvecklingsstyrelsens förvaltning ingår även avkastningen av de medel som

styrelsen förvaltar. Avvecklingsstyrelsens förvaltning granskas av två av

regeringen förordnade revisorer.

 Sammanlagt har avvecklingsstyrelsen efter riksdagsbeslut skiftat ut 28

miljarder kronor under åren 1992-1994. I juni 1994 beslöt riksdagen att de

särskilda bestämmelser som reglerade avvecklingsstyrelsens verksamhet skulle

upphöra att gälla vid utgången av juni 1995 (prop. 1993/94:177, bet.

1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399, SFS 1994:1078). I september 1994 lämnade

avvecklingsstyrelsens dåvarande styrelse en slutrapport per den 31 juli 1994.

Styrelsen ansåg sig därmed ha fullgjort sitt uppdrag och begärde att bli

entledigad från uppdraget. Regeringen tillsatte emellertid den 29 september 1994

en ny styrelse eftersom AP-fondsreglementet kräver att redovisning sker per

kalenderår.

 Våren 1995 fanns tillgångar till ett totalt värde av drygt 290 miljoner kronor

kvar som omfattades av riksdagens utskiftningsbeslut men som ännu inte hade

skiftats ut. Riksdagen beslöt enhälligt att dessa medel inte skulle utskiftas

utan behållas i AP-fonden och som en temporär lösning förvaltas av

avvecklingsstyrelsen. Vidare beslöts att bestämmelserna som reglerade styrelsens

verksamhet skulle fortsätta att gälla efter den sista juni 1995 samt att

styrelsen liksom tidigare skall förvalta medlen på ett sådant sätt att

möjligheterna till god avkastning tillgodoses (prop. 1994/95:150 bil. 7, bet.

1994/95:NU28, rskr. 1994/95:444, SFS 1994:855 och 856). För närvarande uppgår

värdet av de medel som förvaltas av avvecklingsstyrelsen till ca 366 miljoner

kronor.

 I tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) konstaterade regeringen att AP-

fonden, vars totala fondkapital vid årsskiftet 1994/95 uppgick till 562

miljarder kronor, har drygt 90 % av sina tillgångar investerade i tillgångsslag

som är direkt beroende av ränteutvecklingen. För att bättre uppfylla kravet på

god riskspridning och därmed bidra till en ökad avkastning på fondens kapital

föreslog regeringen i propositionen att 10 miljarder kronor av fondens medel

skulle omfördelas till aktieplaceringar. I propositionen framhölls att den

svenska ekonomins utveckling och tillväxt gynnas genom att näringslivet får

tillgång till ytterligare riskvilligt kapital, både för börsnoterade bolag och

för onoterade företag (prop. s. 18 och 87). Regeringens förslag har med bred

majoritet antagits av riksdagen (bet. 1995/96:FiU1, rskr. 1995/96:132).

5 En sjätte fondstyrelse

Regeringens förslag: Nuvarande avvecklingsstyrelsen (Fond 92-94) permanentas

inom AP-fonden och byter namn till sjätte fondstyrelsen. Styrelsen skall

förvalta de 10 miljarder kronor som enligt riksdagens beslut skall omfördelas

inom AP-fonden. Förvaltade medel skall placeras i huvudsak enligt de regler som

i dag gäller för avvecklingsstyrelsen. För styrelsens organisation och

verksamhet skall också gälla väsentligen samma regler som nu gäller för

avvecklingsstyrelsen. Fondstyrelsen skall beakta miljöaspekter i sin verksamhet.

 Skälen för regeringens förslag: Såsom konstaterats i tillväxtpropositionen är

det viktigt att skapa goda förutsättningar för näringslivet i syfte att främja

tillväxt och sysselsättning. En sådan tillväxt förutsätter bl.a. att riskvilligt

kapital ställs till det svenska näringslivets förfogande. Ett sätt att stärka

kapitalförsörjningen till näringslivet är att ge AP-fonden möjlighet att

investera ytterligare medel i svenska företag. Enligt riksdagens nyligen fattade

beslut skall bl.a. i detta syfte en omfördelning göras av de medel som AP-fonden

förvaltar så att fonden får förvärva aktier för ytterligare 10 miljarder kronor.

 Tilldelningen av ytterligare 10 miljarder kronor för förvärv av aktier ökar

tillgången till riskkapital på marknaden. Därmed förbättras företagens

möjligheter att emittera nya aktier och stärka sin finansiella bas till gagn för

utveckling av företagen.

 Inte minst för små och medelstora företag kan bristande tillgång till

riskkapital utgöra en begränsning för expansion. Medlen bör därför kunna

investeras i mindre, nystartade och onoterade bolag. Sådana investeringar kräver

speciell kompetens och en särskild styrning. AP-fonden behöver inte

nödvändigtvis själv bygga upp egen sådan kompetens. Denna typ av investeringar

kan ske via specialiserade s.k. riskkapitalbolag.

 Det är angeläget att riksdagens beslut om en omfördelning av de medel som

fonden förvaltar genomförs snarast. Ett enkelt och effektivt sätt att skyndsamt

få till stånd en väl fungerande förvaltning av medlen med inriktning på

placeringar i aktier är att utnyttja den befintliga organisationen inom AP-

fonden och nu gällande reglering för fonden. För detta syfte bör

avvecklingsstyrelsen göras till en permanent fondstyrelse och anförtros

förvaltningen av de omfördelade medlen. Därmed skapas utrymme för en

självständig och långsiktig ägare på aktiemarknaden. Styrelsen bör byta namn

till sjätte fondstyrelsen. De regler som i dag gäller för avvecklingsstyrelsen

bör i fortsättningen - med vissa smärre justeringar - gälla för sjätte

fondstyrelsen. I det följande redovisas huvuddragen i dessa bestämmelser.

Målsättning för medelsförvaltningen samt organisation

För avvecklingsstyrelsen gällde inledningsvis - som en grundläggande princip för

medelsförvaltningen - att styrelsen skulle förvalta medlen så att kraven på god

avkastning och riskspridning tillgodosågs, samtidigt som placeringarna skulle

göras med sikte på den kommande utskiftningen. Riksdagen beslutade under våren

1995 att inom AP-fonden behålla vissa tillgångar som inte utskiftats från

avvecklingsstyrelsen och anförtro dessa medel till avvecklingsstyrelsens

förvaltning. I samband därmed bestämdes att styrelsen skulle placera medlen så

att kraven på god avkastning tillgodoses (prop. 1994/95:150 bil. 7, SFS

1995:856). Förklaringen till att kravet på riskspridning togs bort var den

specifika sammansättningen av de tillgångar som avvecklingsstyrelsen skulle ta

hand om. Det riskspridningskrav som ursprungligen gällde för avvecklings-

styrelsen bör emellertid gälla för sjätte fondstyrelsen.

 Som övergripande mål för medelsförvaltningen inom AP-fonden gäller att i ett

långsiktigt perspektiv maximera avkastningen på tillgångarna. Detta mål bör

ligga till grund även för den sjätte fondstyrelsen. Särskilt beträffande

investeringar i mindre bolag kan det ta några år innan investeringen blir

lönsam. Genom att avkastningskravet är långsiktigt blir inte sjätte

fondstyrelsen begränsad till att investera i huvudsakligen tillgångar med enbart

låg risk för att uppnå en avkastning som är god på kort sikt.

 Sjätte fondstyrelsens huvuduppgift bör således - i överensstämmelse med vad

som gäller för övriga aktieplacerande fondstyrelser - vara inriktad på att

placera medlen så att kraven på långsiktigt hög avkastning och

tillfredsställande riskspridning tillgodoses.

 De bestämmelser beträffande styrelsens organisation och sammansättning som nu

gäller för avvecklingsstyrelsen bör tillämpas även i fortsättningen med det

undantaget att det inte kan anses föreligga något behov av att utse suppleanter

för ledamöterna. Att bestämmelserna lämnas oförändrade innebär bl.a. att sjätte

fondstyrelsen - utöver att själv handha förvaltningen - bör ha möjlighet att

uppdra åt en eller flera externa kapitalförvaltare att förvalta medlen. Vidare

får sjätte fondstyrelsen anställa den personal som behövs för verksamheten.

Kostnaderna för styrelsens verksamhet och revisionen av dess förvaltning bör -

på samma sätt som gäller övriga fondstyrelser - betalas med de medel som

styrelsen förvaltar.

Placeringsbestämmelser

Ett av syftena med ändringen av AP-fondens placeringsinriktning är att främja

svensk ekonomis utveckling och tillväxt. Av denna anledning bör den sjätte

fondstyrelsen tillämpa de placeringsregler som hittills gällt för

avvecklingsstyrelsen, dvs. medlen får placeras på riskkapitalmarknaden i aktier

i svenska aktiebolag och i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev

förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenskt

aktiebolag. Vidare får medel placeras som riskkapital i ekonomiska föreningar,

liksom i statsskuldväxlar, bank- och företagscertifikat m.m. Däremot får

placeringar inte göras i utländska aktier eller motsvarande.

 För innehav i bolag vars aktier är inregistrerade vid Stockholms Fondbörs

gäller för avvecklingsstyrelsen en gräns på 30 % av rösterna i bolaget. Denna

regel bör gälla även för sjätte fondstyrelsen. Jämfört med fjärde och femte

fondstyrelserna, för vilka gäller en röstbegränsningsregel på 10 %, får sjätte

fondstyrelsen därmed bättre förutsättningar att äga andelar i mindre företag.

Samtidigt innebär den generösare gränsen att andelarna inte behöver bli för små

i relation till fondkapitalet. Regeln möjliggör således att små och medelstora

företag i större utsträckning kan få ta del av det riskkapital som AP-fonden

förser marknaden med.

 För att uppmuntra investeringar i svenska riskkapitalbolag bör sjätte

fondstyrelsen - utan någon röstbegränsning - kunna förvärva börsregistrerade

aktier i ett svenskt riskkapitalbolag. Härigenom skapas möjlighet för såväl

nytillkommande som redan existerande riskkapitalbolag att förvalta det kapital

som nu ställts till riskkapitalmarknadens förfogande. Riskkapitalbolagens verk-

samhet riktar sig företrädesvis till små och medelstora tillväxtföretag genom

att bolagen erbjuder dessa företag olika former av riskvilligt kapital. Detta

sker vanligtvis i form av direktinvesteringar i kombination med en aktiv

medverkan till företagens tillväxt.

 I tillväxtpropositionen framhölls bl.a. att den ekonomiska tillväxten måste

ske utan ökad förslitning av natur och miljö. Vidare uttalades att miljö-

argumentet i allt större utsträckning blir en konkurrensfaktor för företagen

samt att miljöanpassning av varor, tjänster och produktionsmetoder kan bidra

till att stimulera bl.a. ekonomisk tillväxt. Regeringen sade sig eftersträva en

ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (prop. s. 18 och 19).

Vid investeringar i företag finns därför allt större anledning att göra en

bedömning av företagets utvecklingsmöjligheter med hänsyn till nuvarande och

förväntade miljökrav. Mot denna bakgrund bör det för sjätte fondstyrelsen,

liksom för övriga fondstyrelser, vara välmotiverat att - med iakttagande av de

grundläggande målen för sin förvaltning, nämligen att tillgodose kraven på

långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning - ta

miljörelaterade hänsyn vid sina placeringar. Fondstyrelsen bör redovisa i vilken

utsträckning - och på vilket sätt - styrelsen har tagit hänsyn till

miljöaspekter i sin verksamhet.

Medelstilldelning och avkastningskrav

Sjätte fondstyrelsens förvaltning avser ett belopp på 10 miljarder kronor. Detta

bör överföras från första-tredje fondstyrelserna efter rekvisition av sjätte

fondstyrelsen och vid de tidpunkter som bestäms efter samråd mellan första-

tredje fondstyrelserna och sjätte fondstyrelsen. Om styrelserna finner det vara

lämpligt kan överföringen - helt eller delvis - ske i form av andra tillgångar

än kontanter. Inget bör hindra att tillgångarna överförs i delposter, men de bör

vara helt överförda till sjätte fondstyrelsen senast den 1 juli 1997.

Innehållet i 39 § AP-fondsreglementet gör det möjligt för sjätte fondstyrelsen

att behålla överförda medel i form av andra tillgångsslag än aktier i avvaktan

på att medlen placeras på aktiemarknaden. I sjätte fondstyrelsens förvaltning

bör - i överensstämmelse med vad som hittills gällt för avvecklingsstyrelsen -

ingå även avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar. Vidare bör sjätte

fondstyrelsen tills vidare inte vara skyldig att leverera någon del av

avkastningen på de förvaltade medlen till första-tredje fondstyrelserna. I

styrelsens förvaltning kommer också att ingå de medel som ännu inte har skiftats

ut från avvecklingsstyrelsen. Värdet av dessa medel uppgår för närvarande till

ca 366 miljoner kronor.

Revision, utvärdering och granskning

För samtliga fondstyrelser bör gälla enhetliga regler om revision, utvärdering

och granskning. Detta innebär att sjätte fondstyrelsens medelsförvaltning skall

granskas av två revisorer, vilka utses av regeringen. Vidare bör sjätte

fondstyrelsen, i likhet med övriga fondstyrelser, vara skyldig att göra en

utvärdering (resultatuppföljning) av sin placeringsverksamhet, som överlämnas

till regeringen samtidigt med årsredovisningen och revisionsberättelsen. En

utvärdering av sjätte fondstyrelsens förvaltning av fondkapitalet bör ingå i den

årliga sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar som regeringen

överlämnar till riksdagen.

Den lagtekniska lösningen

De föreslagna åtgärderna fordrar att ändringar görs i reglementet för Allmänna

pensionsfonden. Härvid bör de särskilda regler om avvecklingsstyrelsen som nu

finns i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i lagen

(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden tas bort. Eftersom den

sjätte fondstyrelsen enligt förslaget skall utgöra en permanent fondstyrelse

inom AP-fondssystemet bör det regelverk som fondstyrelsen skall lyda under tas

in i AP-fondsreglementet.

 9

6 Placeringsbestämmelserna för första-tredje

fondstyrelserna utvidgas

Regeringens förslag: Första-tredje fondstyrelsernas möjlighet att placera

förvaltade medel i skuldförbindelser i form av direktlån till det svenska

näringslivet utvidgas till skuldförbindelser med låg kreditrisk utställda i

utländsk valuta.-

 Fondstyrelserna ges vidare rätt att göra s.k. portföljinvesteringar i svenska

och utländska fastighetsbolag och utländska fastighetsfonder.

 Fondstyrelsernas förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med den

skillnaden att fondstyrelsernas förslag inte omfattar portföljinvesteringar i

svenska fastighetsbolag.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har uttalat sig tillstyrker

framställningarna eller lämnar dem utan erinran. Riksbanken förordar att

möjligheten att göra portföljinvesteringar i fastighetsbolag även skall kunna

avse svenska bolag. Sveriges Fastighetsägareförbund framför liknande

synpunkter. Riksgäldskontoret anser att en utvidgning av möjligheten till såväl

fastighetsplaceringar som direktlån i utländsk valuta påkallar överväganden om

särskilda begränsningsregler och att kontrollen av storleken på

enhandsengagemang resp. på engagemang med likartad exponering bör ses över.

Skälen för regeringens förslag:

Direktlån i utländsk valuta

Första-tredje fondstyrelserna skall huvudsakligen placera förvaltade medel på

obligations- och penningmarknaden. Enligt 12 § AP-fondsreglementet får

fondmedlen placeras i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Exempel på

placeringar med låg kreditrisk är obligationer eller andra skuldförbindelser som

getts ut eller garanterats av staten, kommuner eller därmed jämförbara

samfälligheter. Placeringar med låg kreditrisk kan även avse s.k. direktlån till

bl.a. staten, kommunerna och mellanhandsinstitut. Placeringar med låg

kreditrisk får i begränsad omfattning avse skuldförbindelser utställda i

utländsk valuta. Sådana skuldförbindelser får nämligen motsvara högst 10 % av

det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Vidare krävs

att skuldförbindelserna är föremål för handel på en reglerad marknad.

Möjligheten att placera i tillgångar i utländsk valuta infördes genom en ändring

i AP-fondsreglementet år 1990 (prop. 1989/90:27, 1989/90:NU12, rskr. 1989/90:92,

SFS 1989:1038).

 Utöver skuldförbindelser med låg kreditrisk får fondstyrelserna, enligt 12 §

AP-fondsreglementet, placera medlen i andra skuldförbindelser utfärdade av

svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Dessa placeringar får inte

överstiga 5 % av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen

förvaltar. Sådana skuldförbindelser får inte vara utställda i utländsk valuta.

Även de nu nämnda placeringarna kan ske i form av direktlån.

 För första-tredje fondstyrelsernas placeringar gäller som en allmän

förutsättning att fondmedlen skall placeras så att kraven på långsiktigt hög

avkastning, tillfredsställande betalningsberedskap och riskspridning samt

betryggande säkerhet tillgodoses.

 I en skrivelse som kom in till Finansdepartementet i september 1995 (dnr Fi

95/4948) har första-tredje fondstyrelserna hemställt att fondstyrelserna ges en

utökad möjlighet att lämna direktlån i utländsk valuta. Enligt fondstyrelserna

har den privata sektorns agerande på den internationella kreditmarknaden ökat

under de senaste åren. Företagens upplåningsbehov och val av valuta styrs bl.a.

av deras investeringar och kapitalflöden i olika valutor. Fondstyrelserna har

mötts av en ökad efterfrågan på direktlån i utländsk valuta främst från svenska

låntagare. Fondstyrelserna har emellertid inte rätt att ge sådana lån.

Möjligheten att placera fondmedel i utländsk valuta är begränsad till

skuldförbindelser med låg kreditrisk vilka är föremål för handel på en reglerad

marknad. Styrelserna anser att denna begränsning är omotiverad mot bakgrund av

kreditmarknadens utveckling med ökad internationalisering och nya tekniker för

hantering av valutarisk. Det borde därför vara möjligt för fondstyrelserna att

också kunna ge direktlån i utländsk valuta till svenska låntagare. En sådan

utvidgning innebär inte någon utökad möjlighet för fonden att ikläda sig

kreditrisk. Den innebär inte heller att tioprocentskvoten för innehav av

skuldförbindelser i utländsk valuta behöver ändras.

 En utvidgning av fondstyrelsernas rätt att ge direktlån i utländsk valuta till

det svenska näringslivet genom att placera medel i skuldförbindelser med låg

kreditrisk kan bidra till att ge AP-fonden en ökad avkastning. Den kan vidare

komma att förstärka konkurrensen på lånemarknaden. Med hänsyn härtill bör

fondstyrelserna få vidgade möjligheter att ge direktlån i utländsk valuta.

 Riksgäldskontoret har anfört att en sådan utvidgning av placeringsreglerna i

fråga om direktlån till näringslivet aktualiserar frågan om begränsningar för

storleken på enskilda engagemang. Enligt kontoret är det inte nödvändigt att

särskilda begränsningsregler förs in i fondens reglemente. Ett sätt att

kontrollera exponeringar och system för riskkontroll är att regeringen anger

särskilda rapporteringskrav som skall tillgodoses i varje fondstyrelses egen

utvärdering av sin förvaltning.

 För första-tredje fondstyrelsernas placeringar gäller allmänt att fondmedlen

skall placeras så att kravet på bl.a. tillfredsställande riskspridning

tillgodoses. Detta krav skall givetvis också vara uppfyllt när det gäller

fondstyrelsernas placeringar i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Det

ankommer därför på första-tredje fondstyrelserna att i sin förvaltning försäkra

sig om att riskspridningskravet tillgodoses även i fråga om sådana placeringar i

s.k. direktlån utställda i utländsk valuta. En utvidgning av fondstyrelsernas

rätt att lämna direktlån till att avse även lån utställda i utländsk valuta

innebär ytterligare en verksamhet för fondstyrelserna som kommer att vara

förenad med valutakursrisk. För att hantera valutakursrisker åligger det

fondstyrelserna att se till att erforderlig kompetens och nödvändiga

riskhanteringssystem finns för att på ett betryggande sätt kunna genomföra

placeringar i utländska valutor.

Portföljinvesteringar i fastighetsbolag m.m

Enligt 15 a § andra stycket AP-fondsreglementet får första-tredje fond-

styrelserna, för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning av de

medel som styrelsen förvaltar, själva eller genom ett bolag som i sin helhet ägs

av en fondstyrelse eller av fondstyrelserna gemensamt, förvärva fast egendom

eller aktier i ett bolag som har till ändamål att äga eller förvalta sådan

egendom (fastighetsbolag). Det sammanlagda marknadsvärdet av en fondstyrelses

fastighetsinnehav enligt andra stycket får uppgå till ett belopp som motsvarar

högst 5 % av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar.

 Möjligheten att i placeringssyfte förvärva fast egendom antingen genom direkta

förvärv eller indirekt genom förvärv av aktier i ett fastighetsbolag infördes år

1988. Reformen motiverades dels med att AP-fonden, mot bakgrund av de anspråk på

fondens avkastning som de ökade pensionsutbetalningarna medför, borde få del av

den gynnsamma värdeutveckling som placeringar i fastigheter i allmänhet innebär,

dels med att de enskilda försäkringsbolagen redan hade denna möjlighet.

Bestämmelsen tillkom således för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig

förvaltning av anförtrodda medel (prop. 1987/88:11, NU 1987/88:10, rskr.

1987/88:111, SFS 1987:1326). Eftersom fastighetsinvesteringar innebar ett nytt

inslag i placeringsverksamheten och därmed också en ändrad riskprofil

begränsades möjligheten på det sätt som beskrivits.

 Kravet på att samtliga aktier i ett fastighetsbolag måste förvärvas slopades

genom en ändring i 15 a § år 1989, efter en framställning från första-tredje

fondstyrelserna. I propositionen betonades särskilt att aktieinnehavet skall

syfta till en långsiktig placering och innebära ett ägarengagemang. Det sades

uttryckligen att någon öppning mot portföljinvesteringar inte kunde accepteras.

Utifrån dessa utgångspunkter fick en bedömning av fondens syfte med förvärvet

och fondens faktiska ställning som aktiv ägare göras (prop. 1988/89:150 bil. 6,

1988/89:FiU30, rskr. 1988/89:327, SFS 1989:512).

 Första-tredje fondstyrelserna har i en skrivelse som kom in till

Finansdepartementet i juni 1995 (dnr Fi 95/2471) hemställt att det görs möjligt

för fondstyrelserna att investera i utländska fastigheter genom fastighetsbolag

och fastighetsfonder utan de begränsningar som uppställts för motsvarande

investering på den svenska marknaden. Fondstyrelserna har därvid framhållit att

styrelserna med ett undantag hittills valt att direktäga fastigheter eller

heläga dem i bolagsform. Det finns dock enligt styrelsernas uppfattning mycket

som talar för att en riskspridning av det utländska ägandet borde ske genom att

styrelserna tillåts placera i fonder eller särskilda fastighetsbolag i olika

länder.

 Av motiven till 15 a § framgår att fondstyrelserna är förhindrade att göra

portföljinvesteringar i såväl svenska som utländska fastighetsbolag.

Bestämmelsen ger i sin nuvarande lydelse inte heller utrymme för placeringar i

utländska fonder som äger fastigheter eller aktier i fastighetsbolag. I sin

framställning har fondstyrelserna betonat att ett sådant innehav skulle kunna

bidra till en ökad riskspridning i placeringarna. En ytterligare fördel som

framhållits är att indirekta placeringar ger lägre transaktionskostnader och

bättre likviditet. Detta talar för att ett sådant innehav skulle kunna ha en

gynnsam effekt på den totala avkastningen av de medel som fonden förvaltar. Mot

denna bakgrund bör utrymme skapas för fondstyrelserna att göra

portföljinvesteringar i utländska fastighetsbolag. Vidare bör styrelserna ges

möjlighet att placera i utländska fonder som äger fastigheter eller aktier i

fastighetsbolag. Även ett sådant innehav förutsätter att portföljinvesteringar

måste accepteras.

 Riksbanken har förordat att möjligheten att göra s.k. portföljinvesteringar i

fastighetsbolag även bör avse placeringar i svenska fastighetsbolag. Riksbanken

har därvid uttalat att det knappast kan stå i samklang med de nyare formerna för

riskhantering att dra en generell gränslinje mellan inhemska och utländska

tillgångar. Även Sveriges Fastighetsägareförbund har förordat en motsvarande

utvidgning till svenska fastighetsbolag och hävdat att en inskränkning av

fördelaktigare placeringsmöjligheter till utländska fastigheter skulle försämra

möjligheterna för en önskvärd riskkapitalförsörjning till den svenska

fastighetsmarknaden.

 De fördelar som lyfts fram till stöd för att tillåta fondstyrelserna att göra

portföljinvesteringar i utländska fastighetsbolag i form av ökad riskspridning

och bättre likviditet gäller i hög grad även för fondstyrelsernas placeringar på

den svenska fastighetsmarknaden. I dagens avreglerade värld är principerna för

riskspridning och kostnadseffektivitet desamma för den inhemska och de utländska

fastighetsmarknaderna. Detta talar för att fondstyrelserna bör ges möjlighet

till portföljinvesteringar även i svenska fastighetsbolag. En sådan utvidgning

kan även sägas följa nu gällande placeringsregler som inte innebär någon

differentiering vad gäller direkta investeringar i svenska eller utländska

fastigheter. Det är givetvis en fråga för fondstyrelserna själva att avgöra om

och när portföljinvesteringar bör företas på den svenska marknaden.

 I fråga om Riksgäldskontorets under remissbehandlingen framförda synpunkt om

särskilda begränsningsregler för enskilda engagemang i fastighetsplaceringar

bör det resonemang som förts ovan beträffande enhandsengagemang i fråga om

direktlån äga motsvarande tillämpning.

 10

7 Tidpunkten för årsredovisning m.m.

Regeringens förslag: Samtliga fondstyrelser skall senast den 1 februari lämna

sin årsredovisning. Regeringen skall därefter senast den 1 juni avgöra frågan om

fastställelse av balansräkningar och överlämna ärendet med aktuella handlingar

till riksdagens granskning.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande regler i AP-

fondsreglementet skall varje fondstyrelse före den 1 april varje år lämna

årsredovisning, vilken består av resultaträkning, balansräkning och förvalt-

ningsberättelse (16 och 43 §§). Revisorerna skall sedan för varje

kalenderår avge en revisionsberättelse, som skall överlämnas till fond-

styrelserna inom fjorton dagar från det att årsredovisningen har kommit

revisorerna till handa (24 §). Därefter skall resp. fondstyrelse genast

överlämna årsredovisningen och revisionsberättelsen till regeringen, som senast

den 15 oktober samma år skall avgöra frågan om fastställelse av balansräkningen

(25 §). Varje fondstyrelse skall samtidigt med att årsredovisningen och

revisionsberättelsen överlämnas till regeringen också överlämna en egen

utvärdering (resultatuppföljning) av styrelsens förvaltning av fondmedlen (16 a

§). Regeringen skall varje år göra en sammanställning av fondstyrelsernas

årsredovisningar och göra en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av

fondkapitalet. Denna sammanställning, fondstyrelsernas årsredovisningar och

regeringens utvärdering skall överlämnas till riksdagen senast den 15 oktober

året efter räkenskapsåret (45 §).

 Det är av stor vikt att resultatet av AP-fondens förvaltning så snart som

möjligt efter avslutat räkenskapsår offentliggörs och kommer till bl.a.

allmänhetens kännedom. Ambitionsnivån bör i detta hänseende ligga högre hos

fondstyrelserna än inom det privata näringslivet. De tidsramar för

granskningsförfarandet som i dag gäller för fondstyrelserna och regeringen är

förhållandevis väl tilltagna och ger fondstyrelserna möjlighet att avge sin

redovisning vid en betydligt senare tidpunkt än vad som är vanligt i större

bolag. Högt ställda krav på aktualitet och öppenhet vad gäller AP-fondens

medelsförvaltning motiverar emellertid enligt regeringens uppfattning att den

tidpunkt vid vilken redovisning senast skall ske från fondstyrelsernas sida bör

tidigareläggas. Senast till den 1 februari bör fondstyrelserna ha lämnat sina

årsredovisningar.

 Revisionsberättelsen skall avlämnas inom fjorton dagar efter det att

revisorerna fått del av årsredovisningen. Fondstyrelserna skall, efter det att

revisionsberättelsen kommit dem tillhanda, genast överlämna denna tillsammans

med årsredovisningen och den egna utvärderingen till regeringen. I dessa

avseenden föreslås inte någon ändring. Fondstyrelserna behöver viss tid för att

med beaktande av bl.a. övriga fondstyrelsers årsredovisningar överlämna en egen

utvärdering av sin förvaltning. Vidare förutsätter revisorernas arbete att resp.

fondstyrelses årsredovisning färdigställts.

 Mot bakgrund av den nu föreslagna ändringen i fråga om offentliggörande av

fondstyrelsernas årsredovisningar bör det finnas utrymme att återgå till

tidigare gällande ordning som innebar att riksdagen fick del av styrelsernas

årsredovisningar och regeringens utvärdering av medelsförvaltningen redan före

riksdagens sommaruppehåll (se bl.a. prop. 1987/88:11 s. 16 och 17). Som senaste

tidpunkt för regeringen att överlämna det aktuella materialet till riksdagen bör

gälla den 1 juni året efter räkenskapsåret. Regeringen bör senast samma dag

avgöra frågan om fastställelse av balansräkningarna.

 Efter de ändringar av bestämmelserna om avlämnande av årsredovisningar m.m.

som nu föreslås kommer sammanfattningsvis följande att gälla:

 - Samtliga fondstyrelser skall före den 1 februari lämna årsredo-

visningshandlingar, dvs. resultaträkning, balansräkning samt förvaltnings-

berättelse.

 - Revisorerna skall inom 14 dagar efter det att årsredovisningshandlingarna

kommit dem tillhanda avge revisionsberättelse.

 - Efter det att en fondstyrelse fått revisionsberättelsen skall styrelsen

genast överlämna berättelsen tillsammans med årsredovisningshandlingarna och

resultatuppföljningen till regeringen.

 - Regeringen skall senast den 1 juni avgöra frågan om fastställelse av fond-

styrelsernas balansräkningar.

 - Regeringen skall senast den 1 juni överlämna en sammanställning av

fondstyrelsernas årsredovisningar och en utvärdering av fondstyrelsernas

förvaltning av fondkapitalet till riksdagen.

8 Ekonomiska effekter av förslaget

Genom att överföra medel från första-tredje fondstyrelserna till en sjätte

fondstyrelse flyttas medel från obligationsmarknaden till riskkapitalmarknaden.

Överföringen torde inte medföra några störningar för aktiemarknaden på grund av

dels att beloppet är relativt litet ställt i relation till marknadens totala

volym, dels att placeringen av medlen i aktier kommer att ske successivt.

 Förvaltningen av AP-fondens medel kommer att effektiviseras till följd av de

föreslagna förändringarna i portföljsammansättningen. Andelen aktier kommer att

öka vilket kan bidra till en högre avkastning på fondmedlen, eftersom aktier

över tiden gett högre avkastning än räntebärande tillgångar. Fonden får också

bättre möjlighet att sprida risken då andelen aktier ökar och fondens möjlighet

att investera i utländska fastighetstillgångar underlättas. Således förbättras

riskspridningen både genom omfördelning av medel mellan tillgångsslagen och inom

tillgångsslagen. Vidare effektiviseras förvaltningen genom bredare produktutbud

med direkta lån även i utländsk valuta. Denna förändring i reglementet torde

också bidra till att konkurrensen på marknaden för direkta lån i utländsk valuta

ökar.

 Reglerna för fondens övergripande valutaexponering ändras inte. Däremot kommer

fondens möjligheter att ikläda sig valutarisk att utökas. Lättnaderna för att

investera i tillgångsslaget fastigheter och möjligheten att ge direkta lån i

utländsk valuta gör att antalet tillgångsslag som kan förenas med valutarisk

ökar. Detta bör effektivisera förvaltningen och kunna bidra till en högre

avkastning, eftersom fonden får en viss riskspridning i antalet tillgångsslag

med möjlig valutaexponering.

 Tillskottet av riskkapital kan bidra till att finansiera näringslivets

expansion. Ökade investeringar bidrar till högre tillväxt och ger därmed

positiva effekter på samhällsekonomin i stort. Särskilt gynnas de mindre och

medelstora företagen av att sjätte fondstyrelsen kan äga en större andel i ett

företag och bidra till företagens riskkapitalförsörjning.

 Uppbyggnaden av sjätte fondstyrelsen samt den fortlöpande verksamheten kommer

såväl initialt som fortsättningsvis att medföra ökade förvaltningskostnader för

AP-fonden. Syftet med sjätte fondstyrelsens förvaltning är emellertid att bidra

till en långsiktigt högre avkastning på AP-fondens kapital. De ökade

förvaltningskostnaderna bör därför mer än väl kompenseras av den förväntade

högre avkastningen.

9 Författningskommentar

Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna

pensionsfonden

Punkterna 2-4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i

lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden upphävs till följd

av att avvecklingsstyrelsen fr.o.m. den 1 juli 1996 blir en permanent

fondstyrelse inom AP-fondssystemet.

1 §

Genom att avvecklingsstyrelsen blir en permanent fondstyrelse inom ramen för AP-

fonden kommer det fr.o.m. den 1 juli 1996 att finnas sex permanenta

fondstyrelser. Den sjätte fondstyrelsen får samma rättsliga ställning som övriga

fondstyrelser i fondsystemet.

 I första stycket har den sjätte fondstyrelsen lagts till som förvaltare av de

penningmedel som genom vissa lagar tillförs AP-fonden.

 Andra stycket har ändrats eftersom nya paragrafer införts med anledning av att

avvecklingsstyrelsen blir en bestående fondstyrelse.

12 §

Ändringen i paragrafens andra stycke innebär att fondstyrelsernas möjlighet att

lämna direktlån till det svenska näringslivet utvidgats i och med att kravet på

att skuldförbindelser utställda i utländsk valuta skall vara föremål för handel

på en reglerad marknad tas bort. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.

15 a §

Enligt gällande bestämmelser har första-tredje fondstyrelserna rätt att i

placeringssyfte förvärva fast egendom antingen genom direkta förvärv eller

indirekt genom förvärv av aktier i ett fastighetsbolag. Denna

placeringsmöjlighet gäller såväl svenska som utländska fastigheter och

fastighetsbolag. Enligt tidigare motivuttalanden har fondstyrelserna emellertid

inte fått göra portföljinvesteringar i fastighetsbolag. I förevarande

proposition accepteras nu att fondstyrelserna tillåts att göra

portföljinvesteringar i såväl svenska som utländska fastighetsbolag.

Fondstyrelserna kan därmed att förvärva mindre poster av aktier i svenska och

utländska fastighetsbolag.

 Paragrafen har i andra stycket tillförts en ny tredje punkt. Enligt denna får

fondstyrelserna möjlighet att förvärva andelar i en utländsk fastighetsfond,

dvs. en utländsk fond som äger fastigheter eller aktier i fastighetsbolag.

Förvärv kan ske i form av portföljinvesteringar. Detta innebär att

fondstyrelserna också i fråga om sådana utländska placeringar är oförhindrade

att förvärva en mindre del av andelarna i en utländsk fastighetsfond. Ändringen

har behandlats närmare i avsnitt 6.

16 §

I bestämmelsen har tidpunkten för när en fondstyrelse skall avlämna sin

årsredovisning tidigarelagts med två månader.

25 §

Tidpunkten för när regeringen senast skall avgöra frågan om fastställande av

fondstyrelsernas balansräkningar har flyttats från den 15 oktober till den 1

juni.

26 §

I paragrafens andra stycke anges att avkastningen av de medel som sjätte

fondstyrelsen förvaltar skall ingå i styrelsens förvaltning. Något avkastnings-

krav på sjätte fondstyrelsen i förhållande till första-tredje fondstyrelserna

har inte införts.

29 §

I paragrafen har lagts till sjätte fondstyrelsen, vilket innebär att kostnaderna

för styrelsens verksamhet och revisionen av dess förvaltning skall betalas med

de medel som styrelsen förvaltar.

31 §

Paragrafen är ny. Sjätte fondstyrelsen skall bestå av fem ledamöter. Samtliga

ledamöter utses av regeringen. För styrelsen gäller genom en hänvisning i 43 §

bestämmelserna i 4 § fjärde stycket om behörighetskrav, 5 § första och andra

styckena om förordnande resp. entledigande av ledamöter samt 7-10 §§. I 7-8 §§

regleras kallelseförfarandet, beslutsregler och protokollföring. Med stöd av 9 §

kan styrelsen anställa den personal som erfordras och enligt 10 § bestämmer

regeringen arvoden och andra ersättningar till ledamöterna.

32 §

I paragrafen har en följdändring gjorts med anledning av att

avvecklingsstyrelsen övergår till att bli en permanent fondstyrelse och att

bestämmelser om styrelsen finns i 31 §.

36 §

I paragrafen som är ny anges de placeringsbestämmelser som skall tillämpas av

sjätte fondstyrelsen vid medelsförvaltningen. Fondstyrelsen har dessutom genom

en hänvisning i 43 § till bestämmelsen i 12 a § möjlighet att handla med

optioner och terminer eller andra likartade finansiella instrument för att bl.a.

effektivisera förvaltningen av fondens tillgångar.

 I andra stycket anges att begränsningsregeln i samma stycke i fråga om förvärv

av börsregistrerade aktier inte gäller vid sjätte fondstyrelsens förvärv av

sådana aktier i ett svenskt riskkapitalbolag. Härigenom likställs förvärv av

sådana aktier med aktier som inte är inregistrerade vid en börs, vilka sedan

tidigare kunnat förvärvas fritt av avvecklingsstyrelsen. Bestämmelsen har

kommenterats närmare i avsnitt 5.

43 §

I bestämmelsen anges genom en hänvisning de paragrafer om första-tredje

fondstyrelserna som skall gälla också i fråga om sjätte fondstyrelsen.

45 §

Ändringen är betingad av att tidpunkten för när fondstyrelserna skall avlämna

sina årsredovisningar har tidigarelagts (se avsnitt 7).

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Punkt 2

Sjätte fondstyrelsen skall tillföras medel på sammanlagt 10 miljarder kronor

från första-tredje fondstyrelserna i form av antingen kontanta medel eller

tillgångar till motsvarande värde. Det är marknadsvärdet vid

överföringstillfället som skall ligga till grund för beräkningen av de värden

som skall överföras till sjätte fondstyrelsen. Överföringen skall ske i samråd

med första-tredje fondstyrelserna efter rekvisition från sjätte fondstyrelsen.

Medlen kan rekvireras i delposter vid de tidpunkter som särskilt överenskoms,

men överföringen skall vara slutförd till halvårsskiftet 1997.

Punkt 3

Bestämmelsen innebär att avvecklingsstyrelsen från den 1 juli 1996 byter namn

till sjätte fondstyrelsen och utgör en permanent AP-fondstyrelse.

 11

Allmänna Pensionsfondens, Första, Andra och

Tredje fondstyrelserna kompletterande skrivelse till

utvärderingen av fondförvaltningen avseende år

1994.

Allmänna Pensionsfonden, Första, Andra och Tredje fondstyrelserna (AP-Fonden)

har tidigare i en skrivelse daterad den 6 april 1995 överlämnat en utvärdering

av fondstyrelsernas förvaltning avseende verksamhetsåret 1994. Vid tidpunkten

för denna utvärdering hade livförsäkringsbolagen ännu inte slutligt redovisat

sina årsbokslut. I skrivelsen redovisade fondstyrelserna därför sin avsikt att

senare komplettera utvärderingen med en jämförelse med livförsäkringsbolagens

avkastning. Fondstyrelserna får härmed (se bilaga A) överlämna en komplettering

av utvärderingen avseende en jämförelse mellan AP-fondens och

livförsäkringsbolagens avkastning.

 Härutöver vill fondstyrelserna ta upp en fråga om indirekta fastighets-

investeringar i utlandet som aktualiserats under senare tid. Fondstyrelserna har

hittills med undantag för ägandet i Pleiad valt att direktäga fastigheter eller

heläga dem i bolagsform. Det finns dock mycket som talar för att en

riskspridning av det utländska ägandet borde ske genom att fonden kunde placera

i fonder eller särskilda fastighetsbolag i olika länder.

 En genomgång av förarbetena till den ändring i Allmänna Pensionsfondens

reglemente som gav fondstyrelserna möjlighet att äga fastigheter, visar

emellertid på begränsningar i fondstyrelsernas möjligheter till sådan

riskspridning i fastighetsinvesteringarna. I förarbetena markeras kraven på

långsiktighet och ägarinflytande när det gäller förvärv av aktier i

fastighetsbolag. En rimlig tolkning av dessa begränsningar är att dessa i första

hand avser sådana placeringar på den svenska marknaden. När det gäller

fastighetsplaceringar i utlandet kan knappast några vägande invändningar riktas

mot att fonden tillåts göra indirekta placeringar utan angivna begränsningar,

varför fondstyrelserna bör ha möjlighet att agera mer fritt.

 Fondstyrelserna hemställer mot denna bakgrund och vad som i övrigt framgår av

bilaga B att det görs möjligt för fondstyrelserna att indirekt investera i

utländska fastighetsbolag och fastighetsfonder utan de begränsningar som

uppställts för motsvarande investering på den svenska marknaden.

För

ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

 12

Med hemställan om utökade möjligheter för Första,

Andra och Tredje fondstyrelserna att förvärva

andelar i utländska fastighetsbolag/fastighetsfonder.

Bakgrund

Fondstyrelserna begärde i en gemensam skrivelse daterad den 2 april 1987 en

ändring av Allmänna Pensionsfondens Reglemente (APR) § 15 för att bl.a. få

möjlighet att investera i fastigheter och fastighetsbolag. Placeringarna skulle

få uppgå till 10% av AP-fondens tillgångar. Regeringen avvek (prop. 1987/88:11)

på några punkter från fondstyrelsernas hemställan. Beloppsgränsen sattes till 5%

och för investering i fastighetsbolag var fonden tvungen att inneha samtliga

aktier. Den senare begränsningen tillkom för att skilja placeringstillgången

fastigheter från aktier. Ändringarna trädde i kraft den 1 januari 1988.

 I en senare skrivelse daterad den 3 februari 1989 begärde fondstyrelserna

gemensamt om en ändring av APR § 15a så att kravet på att äga samtliga aktier i

ett fastighetsbolag togs bort. Fondstyrelserna framförde bl.a. Det är enligt

fondstyrelsernas uppfattning ej meningsfullt eller rationellt att diskutera vid

vilken preciserad ägarandel som gränsdragningen gentemot placeringstillgången

aktier blir tydlig. I stället för att precisera en sådan andel är det bättre att

se till fondens syfte med förvärvet och fondens faktiska ställning som aktiv

ägare. Från detta kan en utvärdering göras, om fonden som en av ett fåtal stora

ägare i ett fastighetsbolag uppfyller de nämnda kraven.

 Regeringen gick på fondstyrelsernas förslag (prop. 1988/89:150, bilaga 6) och

slopade det angivna kravet. Föredragande statsråd anförde dock följande (sid 5);

 Jag vill särskilt markera att aktieinnehavet skall syfta till en långsiktig

placering och innebära ett ägarengagemang. Någon öppning mot

portföljinvesteringar kan således inte accepteras. Utifrån dessa utgångspunkter

får en bedömning av fondens syfte med förvärvet och fondens faktiska ställning

som aktiv ägare göras. Ändringen av reglementet trädde i kraft den 1 juli 1989.

 Den tydliga markeringen att fondens innehav av aktier i fastighetsbolag skall

vara långsiktigt och innebära ett ägarengagemang skall ses mot bakgrund av att

det inte fick råda någon misstanke om att AP-Fondens tre första fondstyrelser

skulle kunna börja placera i aktier på den svenska marknaden.

 Riksdagen fattade senare beslut om en revidering av APR (prop. 1992/93:206)

som trädde i kraft den 1 juli 1993. Bl.a. renodlades avkastningskravet och

fondens roll som buffert mellan in- och utbetalningar i ATP-sytemet. Målet för

fondförvaltningen formulerades som långsiktig maximal avkastning givet kraven på

tillfredsställande betalningsberedskap och riskspridning samt betryggande

säkerhet i placeringarna. Kravet på riskspridning var nytt för Första, Andra och

Tredje fondstyrelsernas förvaltning och hade tidigare bara gällt Fjärde och

Femte Fondstyrelserna.

 Riskspridningen innebär en diversifiering av portföljen mellan och inom

tillgångsslag så att risken reduceras för att resultatet av enskilda placeringar

får ett större genomslag i totalportföljen.

Indirekta fastighetsinvesteringar

Kravet på riskspridning är ett av flera centrala krav som fondstyrelserna

beaktar vid utformningen av fondens placeringsstrategi. För

fastighetsinvesteringar innebär riskspridning bl.a. en diversifiering, dels på

olika geografiska områden, dels på olika typer av fastigheter.

 Marknadsvärdet av fondens fastighetsinvesteringar uppgår idag till ca 16 mdkr

motsvarande ca 3% av fondens tillgångar. Fastighetsinnehavets fördelning framgår

av följande tablå.

 Mdkr %

Fastigheter i Sverige 13,1 82

Fastigheter i utlandet 2,4 15

 varav i London 2,1

Aktier i Pleiad 0,5 3

Totalt 16,0 100

Av sammanställningen framgår att fondens fastighetsinnehav är starkt

koncentrerat till den svenska marknaden. Mindre än en sjättedel av

fastighetsinnehavet ligger i utlandet och då huvudsakligen i London. Fondens

fastighetsplaceringar har i allt väsentligt skett genom direkt ägande. Ett

undantag är det indirekta ägandet i Pleiad. Fondstyrelserna förvärvade aktierna

i Pleiad 1989 och utövar ett aktivt ägaransvar genom styrelserepresentation i

bolaget.

 Av riskspridningsskäl har fondstyrelserna fattat beslut om ytterligare

diversifiering av fastighetsportföljen i och utanför Sverige. För utländska

förvärv bör placeringarna i första hand vara indirekta. Ett direkt ägande bör i

första hand vara aktuellt där fonden har längre erfarenhet och djupare kunskap

om fastighetsmarknaden t.ex. i London.

 En indirekt placering innebär lägre krav på lokal kännedom. Istället för att

direkt konkurrera med lokala aktörer medför en indirekt placering att fonden

investerar tillsammans med parter som har lokal expertis. Vid en indirekt

investering befrias AP-fonden från en rad komplicerade och tidsödande

frågeställningar som är kopplade till ett direkt ägande. Indirekt ägande är inte

lika management- och personalintensivt utan mer tid kan istället ägnas åt

övergripande analys och allokeringsbeslut. Ett förvärv av en andel i en

fastighetsportfölj ger också en, i normalfallet, större riskspridning än ett

direktförvärv av en fastighet. En ytterligare fördel är att indirekta

placeringar ger lägre transaktionskostnader och bättre likviditet.

 Fondstyrelserna anser att kravet på riskspridning är centralt för

fondförvaltningen. En möjlighet att sprida riskerna inom tillgångslaget

fastigheter är att göra placeringar i utlandet. Av skäl som redan nämnts är det

då inte alltid lämpligast att direkt äga fastigheter utan ett indirekt ägande

kan vara att föredra. Ett sådant indirekt ägande kan inte alltid kombineras med

kraven på långsiktigt ägande och aktivt ägaransvar. Snarare försvårar dessa krav

en lämplig spridning av fastighetsplaceringarna i utlandet. Nedanstående exempel

illusterar detta förhållande.

 Enligt fondstyrelsernas uppfattning föreligger det inget behov av förändring

av reglementet i syfte att vidga fondstyrelsernas möjligheter att placera på den

svenska fastighetsmarknaden. Kravet på att ägande av aktier i fastighetsbolag

inte skall öppna för portföljinvesteringar på den svenska marknaden är sannolikt

lika stort i dag som då fondstyrelserna fick möjlighet till placeringar i

fastigheter.

Exempel på en utländsk indirekt placering

För att indirekta fastighetsplaceringar skall kunna utgöra ett alternativ till

att direkt förvärva fastigheter, bör det finnas en bred, djup och transparant

marknad. Det finns det bl.a. i USA. På den amerikanska marknaden finns det

börsnoterade s.k. Real Estate Investments Trust s (REIT s) med syfte att poola

kapital från ett stort antal placerare för investeringar i fastigheter. REIT s

har oftast en fokuserad investeringsstrategi med inriktning på ett

fastighetssegment i en viss region. Inriktningen kan vara på kontor, bostäder,

shoppingcenter, hotell eller industrifastigheter. Det finns begränsningar i hur

stor andel av en REIT som en enskild investerare får inneha.

 För att uppnå en lämplig riskspridning krävs placeringar såväl i olika

regioner som i olika fastighetstyper. Placeringar i REIT s innebär innehav av

mindre ägarandelar i ett sannolikt större antal sådana fastighetsbolag. Även om

fondens aktivitet på den amerikanska fastighetsmarknaden skulle vara långsiktig

så skulle sannolikt andelarna i enskilda REIT s omsättas till viss del för att

uppnå en effektiv förvaltning. Fondstyrelserna skulle vid denna typ av placering

i fastighetsfonder inte ha för avsikt att ta ett aktivt ägaransvar.

 Därmed skulle fondens engagemang i en enskild REIT inte uppfylla kraven på

långsiktighet och ägarengagemang som idag gäller för indirekta

fastighetsplaceringar.

 13

Framställning om ändring i lagen (1983:1092) om

Allmänna Pensionsfondens reglemente

Inledning

Allmänna Pensionsfondens reglemente (APR) har varit föremål för ett antal

förändringar sedan slutet av 1980-talet. Vissa ändringar har initierats genom

gemensamma framställningar från Första, Andra och Tredje fondstyrelserna. Detta

gäller bl.a. möjligheten att få lämna s.k. direktlån, förvärva fastigheter och

placera i skuldförbindelser i utländsk valuta.

 Den senaste ändringen av APR trädde i kraft den 1 juli 1993

(prop. 1992/93:206, bet. 1992/93:NU31, rskr. 1992/93:383). Till grund för denna

låg en promemoria från finansdepartementet (Ds 1991:14). Med den nya

utformningen av Första - Tredje fondstyrelsernas placeringsreglemente renodlades

avkastningskravet. Placeringsreglerna gavs en enklare och mer generell

utformning för att bättre anpassas till kravet på långsiktig hög avkastning. Den

snabba utvecklingen på den svenska kapitalmarknaden och den ökande

internationaliseringen samt tillkomsten av nya finansiella intrument var andra

viktiga motiv för att inte i lag ange alltför detaljerade placeringsregler.

 I den nu föreliggande gemensamma skrivelsen från Första, Andra och Tredje

fondstyrelserna begär fondstyrelserna att få en utökad möjlighet att lämna

direktlån i utländsk valuta. Med direktlån avses en placering i skuldförbindelse

som ej normalt är föremål för handel på någon reglerad marknad. Möjligheten att

lämna direktlån har hittillls begränsats till lån i SEK.

Tidigare skrivelse

Redan i oktober 1983 begärde fondstyrelserna i en skrivelse till regeringen att

få möjlighet till att ge direktlån, dvs sådana räntebärande placeringar som inte

var avsedda för allmän omsättning, utan borgensförbindelse från stat, kommun

eller därmed jämförlig samfällighet. Regeringen tog inte ställning i frågan utan

denna överfördes för behandling i kreditmarknadskommittén, vilken hade i uppdrag

att göra en översyn av kreditmarknadens struktur.

 Mot bakgrund av ökad fokusering på fondens avkastning och kreditmarknadens

utveckling gjorde fondstyrelserna i april 1987 en förnyad framställan om att få

rätt till direktlån då kreditmarknadskommittén ännu inte avlämnat sitt

slutbetänkande. Avsikten var att i begränsad omfattning ge lån direkt till

företag som hade obligationslån som alternativ finansieringsform men där

obligationslån inte gav den flexibla låneprofil som företaget önskade.

Omfattningen av direktlånen föreslogs begränsad till högst fem procent av AP-

fondens 1-3 tillgångar.

 Remissinstanserna hade i huvudsak inget att erinra även om några varnade för

ökade administrationskostnader för fonden (kreditprövning, täckande av

kreditförluster m.m.) som skulle bli följden av direktutlåningen.

Indsutriförbundet och bankföreningen avstyrkte förslaget med motiven att fondens

köp av obligationer skulle minska och därmed driva upp obligationsräntan samt

att fonden skulle få en alltför betydande roll inom den institutionella

direktlånemarknaden.

 I december 1987 fattade riksdagen beslut (prop. 1987/88:11, NU10, rskr 111) om

att ge fonden möjlighet att lämna direktlån till svenska aktiebolag och

ekonomiska föreningar till ett belopp som sammanlagt motsvarar högst fem procent

av anskaffningsvärdet (marknadsvärde fr.o.m. 1993-07-01) av de tillgångar som

styrelsen förvaltar. De nya reglerna om direktlån trädde i kraft den 1 februari

1988.

 I en skrivelse till finansdepartementet (1989-03-23) begärde fondstyrelserna

gemensamt en ytterligare ändring av reglementet som gjorde det möjligt för

fonden att placera upp till tio procent av fondkapitalet till anskaffningsvärde

i obligationer och andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser

utställda i utländsk valuta .

 Skrivelsen föranleddes av riksdagens beslut 1989-03-08 att avveckla

valutaregleringen fullt ut. Genom detta beslut fick försäkringsbolagen omedelbar

möjlighet att placera i utländska fastigheter och räntebärande värdepapper. Det

principiella motiv som angavs i skrivelsen till att också fonden skulle få

placera i utländska värdepapper var att fonden härigenom skulle likställas med

försäkringsbolagen. Begränsningen tio procent skulle motsvara

försäkringsbolagens placeringsfrihet inom den s.k. fria sektorn.

 Utöver motivet om likabehandling angavs också som skäl för utlandsplaceringar

att fondförvaltningen skulle kunna effektiviseras med avseende på ränterisk,

likviditetsrisk och kreditrisk. Fonden kunde p.g.a. sin storlek inte variera

ränterisken på ett opimalt sätt om dess verksamhet enbart begränsades till den

svenska marknaden. Genom att fonden var hänvisad till ett begränsat antal

låntagare ökade också kreditrisken. Dessa problem skulle reduceras genom

tillgång till den internationella räntemarknaden.

 Samtliga remissinstanser tillstyrkte förslaget eller lämnade det utan erinran.

Några remissinstanser kommenterade förslaget, däribland Riksbanken som b.la.

anförde att Placeringarna bör, oberoende av valuta, avgränsas till sådana

marknadspapper som offentligen utbjudits genom emissionsinstitut. Denna

synpunkt beaktades av regeringen.

 Riksdagen fattade beslut (prop 1989/90:27, NU12, rskr.92) i enlighet med

fondstyrelsernas förslag men med tillägget om att skuldförbindelserna skulle

vara offentligen utbjudna dvs fondstyrelserna fick inte rätt att lämna direktlån

i utländsk valuta. Ändringen trädde i kraft den 1 januari 1990.

 Som nämndes inledningsvis har placeringsreglerna i APR fr.om. 1993-07-01

givits en mer generell utformning. Den paragraf i APR, § 12, som styr fondens

möjlighet att lämna direktlån förenklades avsevärt. Istället för en detaljerad

uppräkning av möjliga placeringar gjordes en uppdelning i skuldförbindelser med

låg kreditrisk resp. i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag

eller ekonomiska föreningar. Den senare kategorin begränsades till att motsvara

högst fem procent av fondens totala tillgångar beräknade till marknadsvärde.

 I prop 1992/93:206 anförde föredragande statsråd angående möjligheten att

lämna direktlån; Bestämmelserna bör även omfatta placeringar i s.k. direktlån

till bl.a. staten, kommuner och mellanhandsinstitut. För placeringar i sådana

tillgångar bör som enda restriktion gälla att dessa har låg kreditrisk. Det bör

på samma sätt som idag finnas möjlighet att placera fondmedel i direktlån till

näringslivet. För dessa uppställs inte samma krav på att varje enskild

skuldförbindelse skall ha låg kreditrisk. Däremot innebär bestämmelserna i APR

om tillfredsställande riskspridning och betryggande säkerhet att placeringar i

direktlån till näringslivet som inte har låg kreditrisk måste anpassas så att

den totala förvaltningen uppfyller dessa krav.

 Fondens möjlighet att lämna direktlån till svenska aktiebolag och ekonomiska

föreningar begränsades genom att sådana lån som inte har låg kreditrisk får

uppgå till högst fem procent av fondens totala tillgångar beräknade till

marknadsvärde.

 Möjligheten att placera fondmedel i utländsk valuta begränsades i likhet med

tidigare till skuldförbindelser vilka är föremål för handel på svensk eller

utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller annan reglerad marknad.

Likaså kvarstod begränsningen att sådana placeringar får uppgå till tio procent

av fondens tillgångar men beräknade till marknadsvärde istället för till

anskaffningsvärde. Någon möjlighet att lämna direktlån i utländsk valuta gavs

således inte.

Direktlån i utländsk valuta

Utvecklingen under de senaste åren visar på en klart ökad aktivitet i den

privata sektorns agerande på den internationella kreditmarknaden. Företagens

upplåningsbehov och val av valuta styrs bl.a. av dess investeringar och

kapitalflöden i olika valutor. Visserligen kan företagen ta lån i SEK för att

sedan swapa lånet till annan valuta för att uppnå en önskad valutaexponering. En

sådan transaktion är inte alltid kostnadseffektiv om möjlighet föreligger för

företaget att direkt låna i önskad valuta.

 AP-fonden har mötts av en ökad efterfrågan på direktlån i utländsk valuta

främst från svenska låntagare men som framgått tidigare har fonden inte rätt att

ge sådana lån. Fondstyrelserna anser att denna begränsning är omotiverad mot

bakgrund av kreditmarknadens utveckling - ökad internationalisering och

utvecklade tekniker för hantering av valutarisk. Det borde därför vara möjligt

för fonden att också kunna ge direktlån i utländsk valuta till svenska

låntagare. Förändringen innebär inte någon utökad möjlighet för fonden att

ikläda sig kreditrisk. Förslaget innebär inte heller någon förändring i

tioprocentskvoten för innehav av skuldförbindelserna i utländsk valuta.

Hemställan

Med hänvisning till det ovan anförda hemställer fondstyrelserna om en ändring av

12 § i lagen (1983:1092) med Allmänna Pensionsfondens reglemente i enlighet med

Bilaga A, som ger fondstyrelserna möjlighet att lämna direktlån i utländsk

valuta.

För

ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

 14

Förteckning över remissinstanser

Efter remiss har yttranden över skrivelserna från första-tredje fondstyrelserna

som kom in till Finansdepartementet den 2 juni 1995 resp. den 22 september 1995

avgetts av Sveriges Riksbank, Riksgäldskontoret, Allmänna pensionsfonden, fjärde

fondstyrelsen, Allmänna pensionsfonden, femte fondstyrelsen, Konkurrensverket,

Landsorganisationen i Sverige (LO), Sveriges Arbetsgivareföreningen (SAF),

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Sveriges Industriförbund, Svenska

Bankföreningen, Svenska Fondhandlareföreningen, Sveriges Försäkringsförbund samt

Sveriges Fastighetsägareförbund.

 Sveriges Akademikers Centralorganisation (SACO) har förklarat sig avstå från

att yttra sig.

 34

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 april 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1995/96:171 En sjätte AP-fondstyrelse m.m..

**ENDNOTES**

 Lagen omtryckt 1991:1857.

Senaste lydelse av

punkt 2 i övergångsbestämmelserna 1995:855

punkt 3 i övergångsbestämmelserna 1995:856

punkt 4 i övergångsbestämmelserna 1995:855.

 Senaste lydelse 1994:1749.

 Senaste lydelse 1993:547.

 Senaste lydelse 1993:542.

 Senaste lydelse 1993:542.

 Senaste lydelse 1993:542.

 Senaste lydelse 1988:747.

 Senaste lydelse 1991:1857.

 Senaste lydelse 1993:542.

 Senaste lydelse 1993:542.

 Senaste lydelse 1993:542.

 35