Regeringens proposition

 1992/93:208

 om vissa tullfrågor avseende ADB-hantering

 Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har

 tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 1

 april 1993.

 På regeringens vägnar

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 I propositionen lämnas förslag till ändringar i tullagen och i

 lagen om automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m.

 Ändringarna berör i huvudsak frågor om automatisk

 databehandling (ADB) med anknytning till tullverksamhet. Det

 gäller regleringen av det tekniska förfarandet vid

 elektroniskt uppgiftslämnande till tulldatasystemet (TDS),

 skyldighet för importörer att bevara vissa styrkande

 handlingar som i regel inte behöver företes vid elektroniskt

 uppgiftslämnande och tullmyndighets rätt att ta del av

 ADB-lagrade uppgifter vid revision.

 Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.

 Propositionens lagförslag

 1 Förslag till

 Lag om ändring i tullagen (1987:1065)

 Härigenom föreskrivs i fråga om tullagen (1987:1065)

 dels att 11 a, 75-78 och 115 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, av

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 a §1

 Tullmyndigheten kan ge tillstånd till att tulldeklaration och

 andra uppgifter som skall avges enligt denna lag eller enligt

 lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. får lämnas genom ett

 elektroniskt dokument till tulldatasystemet eller på annat

 sätt med hjälp av automatisk databehandling.

 Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning vars

 innehåll och utställare kan verifieras genom ett visst

 tekniskt förfarande.

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om det tekniska

 förfarandet för uppgiftsläm-

 nandet och om förfarandet i

 Ett tillstånd enligt första övrigt.

 stycket får förenas med Ett tillstånd enligt första

 villkor om det tekniska stycket får förenas med

 förfarandet för uppgifts- särskilda villkor om det

 lämnandet och om förfarandet tekniska förfarandet för

 i övrigt. uppgiftslämnandet och om förfa-

 randet i övrigt.

 En tullmyndighet får genom tulldatasystemet överföra

 elektroniska dokument och andra upptagningar till en

 uppgiftslämnare.

 16 §

 Den för vars räkning en vara

 förts in till tullområdet är

 skyldig att i skälig omfattning

 genom räkenskaper, anteckningar

 eller på annat lämpligt sätt

 sörja för att det finns underlag

 för att fullgöra deklarations-

 skyldigheten och för kontroll av

 hur den har fullgjorts.

 Avser tulldeklarationen en

 vara som är införselreglerad

 skall vad som nu sagts även

 gälla handlingar som visar att

 införselvillkoren är uppfyllda.

 1 Senaste lydelse 1992:573.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Underlaget skall bevaras under

 fem år efter den dag då varan

 anmäldes till förtullning eller

 den längre tid som för vissa

 uppgifter eller handlingar kan

 vara föreskriven i annan lag

 eller författning.

 75 §

 För kontroll av att anmäl- För kontroll av att anmäl-

 nings- och uppgiftsskyldighet nings- och uppgiftsskyldighet

 enligt denna lag eller enligt enligt denna lag eller enligt

 föreskrifter som meddelats föreskrifter som meddelats med

 med stöd av lagen fullgjorts stöd av lagen fullgjorts riktigt

 riktigt och fullständigt får och fullständigt får tullmyndig-

 tullmyndigheten, utöver heten, utöver undersökning en-

 undersökning enligt 63 §, ligt 63 §, förelägga den som är

 förelägga den som är upp- uppgiftsskyldig att för

 giftsskyldig att för granskning tillhandahålla tull-

 granskning tillhandahålla myndigheten räkenskaper,

 tullmyndigheten räkenskaper, anteckningar och andra

 anteckningar och andra handlingar som rör hans verksam-

 handlingar som rör hans het. Även den för vars räkning

 verksamhet. Även den för vars en vara förts in eller förts ut

 räkning en vara införts eller kan föreläggas att

 utförts och annan som tillhandahålla handlingar som

 bedriver verksamhet av sådan behövs för kontrollen. Detsamma

 beskaffenhet att uppgift som gäller andra personer som

 är av betydelse för kon- bedriver verksamhet av sådan be-

 trollen kan hämtas ur skaffenhet att uppgift som är av

 anteckningar eller andra betydelse för kontrollen kan

 handlingar, som rör hämtas ur anteckningar eller

 verksamheten, kan föreläggas andra handlingar, som rör verk-

 att tillhandahålla handlingar samheten.

 som behövs för kontrollen. Avser ett föreläggande enligt

 första stycket räkenskaper som

 förs med hjälp av automatisk

 databehandling skall dessa

 därvid efter tullmyndighetens

 bestämmande tillhandahållas i

 utskrift eller på medium för

 automatisk databehandling.

 76 §

 I beslut om granskning I beslut om granskning enligt

 enligt 75 § skall 75 § skall tullmyndigheten för-

 tullmyndigheten förordna en ordna en eller flera tjänstemän

 eller flera tjänstemän att att verkställa granskningen.

 verkställa granskningen. Tullmyndigheten får, när det

 Tullmyndigheten får, när det behövs, bestämma tid och plats

 behövs, bestämma tid och för granskningen. Om den som

 plats för granskningen. granskas medger det får

 granskningen göras också i annat

 utrymme hos honom än sådant som

 huvudsakligen används för verk-

 samheten.

 77 §

 Om det är möjligt, skall Om det är möjligt, skall

 granskningen ske på sådant granskningen ske på sådant sätt

 sätt och på sådan tid att den och på sådan tid att den inte

 inte hindrar verksamheten för hindrar verksamheten för den

 den vars handlingar är vars handlingar är föremål för

 föremål för granskning. Om granskning. Den får inte utan

 räkenskaper och andra särskilda skäl verkställas hos

 handlingar skall granskas på enskild mellan kl. 19 och kl. 8.

 någon annan plats än där de Om räkenskaper och andra hand-

 förvaras, skall de mot kvitto lingar skall granskas på någon

 överlämnas till den som skall annan plats än där de förvaras,

 verkställa granskningen. skall de mot kvitto överlämnas

 Handlingarna skall lämnas till den som skall verkställa

 tillbaka så snart som granskningen. Handlingarna skall

 möjligt. lämnas tillbaka så snart som

 möjligt.

 78 §

 Den som verkställer gransk- Den som verkställer gransk-

 ningen får ta del av ningen får ta del av handlingar

 handlingar som är av som är av betydelse för denna

 betydelse för denna även om även om den, vars handlingar är

 den, vars handlingar är föremål för granskningen, är

 föremål för granskningen, är skyldig att iaktta tystnad om

 skyldig att iaktta tystnad om deras innehåll. Föreligger sådan

 deras innehåll. Föreligger skyldighet eller anser den vars

 sådan skyldighet eller anser handlingar skall granskas att

 den vars handlingar skall handlingens innehåll inte bör

 granskas att handlingens komma till någon annans

 innehåll inte bör komma till kännedom, får länsrätten på

 någon annans kännedom, får talan av honom besluta att

 länsrätten på talan av honom handlingen skall undantas från

 besluta att handlingen skall granskningen, om synnerliga skäl

 undantas från granskningen, motiverar det.

 om synnerliga skäl motiverar Länsrätten får besluta om be-

 det. Länsrättens beslut får gränsning av rätten att bearbeta

 inte överklagas.

 sådana räkenskaper som enligt

 75 § andra stycket

 tillhandahållits på medium för

 automatisk databehandling, om

 det behövs för att uppgifter,

 som enligt första stycket skall

 undantas från granskningen, inte

 skall bli tillgängliga för den

 som verkställer granskningen.

 Länsrättens beslut får inte

 överklagas.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 115 §2

 Regeringen får bemyndiga Regeringen får bemyndiga

 Generaltullstyrelsen att Generaltullstyrelsen att meddela

 meddela föreskrifter i de föreskrifter i de ämnen som

 ämnen som anges i 3 §, 5 § anges i 3 §, 5 § andra stycket,

 andra stycket, 7 § första 7 § första stycket 1, 7 § andra

 stycket 1, 7 § andra stycket, stycket, 8 § första stycket 2

 8 § första stycket 2 och och andra stycket, 9 § första

 andra stycket, 9 § första stycket, 11 a § tredje stycket,

 stycket, 12 § tredje stycket, 12 § tredje stycket, 14 § andra

 14 § andra stycket, 15 § stycket, 15 § tredje stycket, 16

 tredje stycket, 16 § första § första stycket, 27, 34 a, 44

 stycket, 27, 34 a, 44 och 45 och 45 §§, 47 § första stycket

 §§, 47 § första stycket andra andra meningen, 49 § första

 meningen, 49 § första stycket, 51 § andra stycket, 52

 stycket, 51 § andra stycket, § andra stycket, 72 §, 73 §

 52 § andra stycket, 72 §, 73 tredje stycket och 110-113 §§.

 § tredje stycket och

 110-113 §§.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 2 Senaste lydelse 1992:573.

 2 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1987:1231) om automatisk

 databehandling vid taxeringsrevision, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 6 §§ lagen (1987:1231) om

 automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m. skall ha

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 Denna lag gäller vid myndig- Denna lag gäller vid myndig-

 hets revision avseende hets revision avseende skatter

 skatter och socialavgifter och socialavgifter samt vid

 som innefattar automatisk granskning enligt 75 § tullagen

 databehandling av personupp- (1987:1065), när åtgärden

 gifter i personregister innefattar automatisk databe-

 enligt datalagen (1973:289). handling av personuppgifter i

 personregister enligt datalagen

 (1973:289).

 3 §

 Datainspektionen utövar tillsyn över att granskning som sker

 med hjälp av automatisk databehandling inte medför

 otillbörligt intrång i personlig integritet. Härvid tillämpas

 15 § andra stycket och 16 § datalagen (1973:289).

 Den som verkställer Den som verkställer revisionen

 revisionen skall lämna eller granskning enligt 75 §

 datainspektionen de uppgifter tullagen (1987:1065) skall lämna

 om den automatiska data- Datainspektionen de uppgifter om

 behandlingen som inspektionen den automatiska databehandlingen

 begär för sin tillsyn. som inspektionen begär för sin

 tillsyn.

 6 §

 Den som har beslutat om Den som har beslutat om revi-

 revisionen och den hos vilken sionen eller granskning enligt

 revisionen sker får överklaga 75 § tullagen (1987:1065) och

 datainspektionens beslut den hos vilken revisionen eller

 enligt denna lag hos rege- granskningen sker får överklaga

 ringen. Även justitiekanslern Datainspektionens beslut enligt

 får överklaga ett sådant denna lag hos regeringen. Även

 beslut för att ta till vara Justitiekanslern får överklaga

 allmänna intressen. ett sådant beslut för att ta

 till vara allmänna intressen.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 Finansdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 april 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkenspiel,

[REDACTED_EFTERNAMN], Hells-vik,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

 Proposition om vissa tullfrågor avseende ADB-hantering

 1 Ärendet

 Den 3 september 1986 tillkallade chefen för

 Finansdepartementet en särskild utredningsman (f.d.

 generaldirektören Sven Moberg) att utreda hur Tullverkets

 pappersbaserade rutiner skulle kunna ersättas med elektroniskt

 uppgiftslämnande. Utredningen antog namnet Tulldatautredningen

 och lämnade den 1 september 1987 ett delbetänkande,

 Datoriseringen av Tullverkets export- och importrutiner -

 Förstudie, (SOU 1987:40) och den 27 juni 1989 slutbetänkandet

 Datoriseringen av tullrutinerna - Slutrapport (SOU 1989:40). I

 delbetänkandet presenterades grunddragen i ett tulldatasystem

 och i slutbetänkandet lämnades förslag till hur ett sådant

 system bör utformas i detalj. Tulldatautredningen lämnade inte

 några författningsförslag utan föreslog i en skrivelse den

 1 september 1988 att författningsförslagen borde beredas i

 särskild ordning.

 Regeringen bemyndigade den 17 november 1988 chefen för

 Finansdepartementet att tillkalla en särskild utredare med

 uppdrag att lämna förslag om de författningsändringar som

 behövs inför Tullverkets datorisering. Med stöd av detta

 bemyndigande förordnade departementschefen den 15 december

 1988 dåvarande rättschefen Johan Hirschfeldt till särskild

 utredare.

 Utredningen antog namnet Utredningen om lagstiftningsbehovet

 vid tulldatoriseringen (TDL-utredningen).

 I april 1989 överlämnade TDL-utredningen delbetänkandet

 Tullregisterlag m.m (SOU 1989:20). Där behandlas bl.a.

 grundläggande förvaltningsrättsliga frågor med anknytning till

 elektroniska dokument och nödvändiga författningsändringar för

 en datorisering av procedurerna vid export av varor.

 Betänkandet låg till grund för en proposition med förslag till

 tullregisterlag m.m. (prop. 1989/90:40). Riksdagen antog den

 nya lagstiftningen (bet. 1989/90:SkU19, rskr. 1989/90:188, SFS

 1990:137-139). Regeringen beslutade senare om de förordningar

 som kompletterar lagstiftningen i ämnet (SFS 1990:179-181).

 Författningarna trädde i kraft den 1 juni 1990.

 Tulldatasystemet (TDS) togs därefter i bruk på exportsidan.

 I april 1990 överlämnade utredningen delbetänkandet

 Författningsreglering av nya importrutiner m.m. (SOU 1990:37).

 Där behandlas i första hand de författningsändringar som

 bedömdes behövliga till följd av Tulldatautredningens förslag

 till nya importrutiner och de rättsliga frågor som

 aktualiserats genom Tulldatautredningens slutbetänkande.

 TDL-utredningens betänkandet låg till grund för en proposition

 med förslag till en anpassning av tullklareringsrutinerna vid

 import till ett datoriserat förfarande (prop. 1990/91:75).

 Riksdagen antog den nya lagstiftningen (bet. 1990/91:SkU16,

 rskr. 1990/91:173, SFS 1991:157). Regeringen utfärdade

 därefter förordningen (1991:1297) om ändring i tullförordning-

 en (1987:1114). Författningarna trädde i kraft den 1 januari

 1992.

 I mars 1992 lämnade TDL-utredningen sitt slutbetänkande

 Kontrollfrågor i tulldatoriseringen m.m. (SOU 1992:23). I

 betänkandet behandlas föreskrifter om uppgiftslämnande och

 vissa rättsliga frågor om kontroll. Kontrollfrågorna avser

 främst tullmyndigheternas tillgång till företagens

 ADB-baserade räkenskaper och rätt att öppna brev och andra

 förtroliga försändelser för tullkontroll. Vidare behandlas

 vissa registerfrågor, såsom utlämnande av personuppgifter ur

 tullregistret till utlandet. Utredningens sammanfattning av

 betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som

 bilaga 1.

 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över

 remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 2.

 En sammanställning av remissyttrandena över betänkandet har

 upprättats i Finansdepartementet och finns tillgänglig i

 lagstiftningsärendet (Dnr 2528/92). Till protokollet bör fogas

 de delar av utredningens lagförslag som inte är identiska med

 lagförslagen i lagrådsremissen som bilaga 3.

 Lagrådet

 Regeringen beslutade den 18 mars 1993 att inhämta Lagrådets

 yttrande över lagförslagen. De till Lagrådet överlämnade

 förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga

 4.

 Lagrådet som yttrat sig över de de remitterade förslagen den

 25 mars 1993, lämnar förslagen utan erinran. Lagrådets

 yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga

 5. Jag har efter att lagrådet lämnat sitt yttrande gjort några

 redaktionella ändringar i lagförslagen.

 Jag avser att nu ta upp frågan om lagstiftning på grundval av

 TDL-utredningens slutbetänkande. Utredningens förslag om

 reglering av brevöppning behandlas dock inte i detta

 sammanhang.

 2 Reglering av det tekniska förfarandet vid

 lämnande av elektroniska dokument till TDS

 Utredningens förslag överensstämmer med mitt.

 Remissinstanserna: Statskontoret har efterlyst en generell

 lösning för alla områden där elektroniska dokument kan komma

 att användas. I övrigt har remissinstanserna inte haft någon

 invändning mot utredningens förslag.

 Skälen för mitt förslag: Begreppet elektroniskt dokument

 infördes i svensk lagstiftning i samband med införandet av

 tullregisterlagen (1990:137). Begreppet definierades i 12 a §

 tullagen (numera 11 a §) som en upptagning vars innehåll och

 utställare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande.

 Det tekniska förfarandet reglerades i lag endast genom att det

 i paragrafens tredje stycke anges att ett tillstånd att lämna

 uppgifter elektroniskt får förenas med villkor om det tekniska

 förfarandet för uppgiftslämnandet och om förfarandet i övrigt.

 Som skäl för att inte mer utförligt reglera det tekniska

 förfarandet i lag angav föredragande statsråd i prop.

 1989/90:40 s. 27 att området befann sig under utveckling och

 att parterna måste ha möjlighet att anpassa sig till detta.

 Området för elektronisk överföring av uppgifter får

 fortfarande anses vara under teknisk utveckling. TDS har

 emellertid varit i bruk i olika delar sedan mitten av år 1990

 och Generaltullstyrelsen har kommit långt med utvärderingen av

 de för TDS nödvändiga villkoren. Den som önskar lämna

 uppgifter via elektroniskt dokument till TDS måste ha en viss

 typ av abonnemang och sända informationen i vissa angivna

 teckenkoder. Överföringen skall ske i vissa fastställda

 standardmeddelanden i visst angivet format. För ändamålet har

 utarbetats ett s.k. dataregelverk som till övervägande del

 bygger på internationella standarder. Förändringar av

 standarder m.m. kommer säkerligen att ske. Sådana ändringar

 torde framöver hanteras mer praktiskt i ett generellt

 regelverk än genom ändrade villkor i varje enskilt

 tillståndsbeslut.

 En reglering av sådant slag avser förpliktelser för enskilda

 i förhållande till det allmänna och skall därför ha stöd i

 lag. Detaljregleringen av förfarandet bör dock ske på

 myndighetsnivå. Jag delar utredningens uppfattning att det i

 tullagen bör införas en rätt för regeringen att meddela

 föreskrifter och att detta bemyndigande skall kunna delegeras

 till Generaltullstyrelsen.

 Bestämmelsen i nuvarande tredje stycket 11 a § tullagen bör

 dock behållas. Därigenom ges behövliga möjligheter till

 särskilda lösningar i enskilda fall.

 Att i detta sammanhang ordna en mer generell lösning som även

 täcker områden utanför TDS låter sig inte nu göras. Inte

 heller torde ett genomförande av vad jag förordat försvåra

 införandet av sådana mer generella regler som Statskontoret

 efterlyser.

 Mitt förslag innebär ändringar i 11 a och 115 §§ tullagen.

 3 Styrkande handlingar

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte invänt mot förslaget.

 Invändningar har dock riktats mot de enskilda delarna i

 förslaget.

 Riksskatteverket anser att bevarandetiden bör vara sju år

 liksom motsvarande regel i lagen (1968:430) om mervärdeskatt.

 Industriförbundet, Grossistförbundet och Svenska

 arbetsgivarföreningen anser att bevarandetiden bör vara

 kortare med hänsyn till EG-lagstiftningen och att

 eftertulltaxeringstiden och företagens besvärstid bör anpassas

 därtill.

 Generaltullstyrelsen och TCO/TULL-KUST har ansett att sättet

 för bevarande bör regleras, att en sanktionsmöjlighet bör

 införas samt att det även bör kunna åläggas en skyldighet att

 bevara handlingar som visar att införselvilkoren är uppfyllda

 för en importreglerad vara och utförselvillkoren för

 krigsmateriel, viss högteknologisk materiel och produkter som

 kan användas i massförstörelsesyfte. Även Kommerskollegiet har

 ansett att frågan om sanktionsmöjlighet bör övervägas

 ytterligare.

 Skälen för mitt förslag: När en vara anmäls till förtullning

 skall den tullskyldige lämna en deklaration till

 tullmyndigheten. Generaltullstyrelsen får föreskriva att till

 en sådan tulldeklaration skall fogas vissa handlingar för att

 styrka uppgifterna i deklarationen om den vara som skall

 förtullas. Sådana handlingar kallas styrkande handlingar.

 Det finns inte några särskilda krav i tullagstiftningen på

 bevarande av styrkande handlingar hos den tullskyldige. En

 sådan skyldighet kan finnas på andra grunder, främst till

 följd av bokföringslagens bestämmelser, men i andra fall finns

 inte något krav på bevarande. I det grundläggande

 förtullningsförfarande som hittills tillämpats har en sådan

 föreskrift ansetts överflödig eftersom underlaget bifogats

 deklarationen.

 Avsikten är dock att styrkande handlingar som huvudregel inte

 skall behöva visas upp vid elektroniskt uppgiftslämnande. Ett

 sådant krav skall föreligga endast när en tullmyndighet

 särskilt begär att viss styrkande handling skall visas upp.

 Därmed uppstår ett behov av att styrkande handlingar bevaras.

 I de fall Generaltullstyrelsen hittills har tillåtit den som

 har tillstånd att lämna uppgifter elektroniskt att inte bifoga

 styrkande handlingar, har i stället som villkor för

 tillståndet uppställts en skyldighet att bevara underlaget i

 det enskilda fallet. För det fall villkoret inte har följts

 har tillståndet kunnat återkallas.

 Detta förfarande kan användas

 när det är importören själv som har tillståndet att lämna

 uppgifterna elektroniskt. I framtiden skall dock en stor del

 av uppgiftslämnandet ske via ombud med stöd av ombudets

 tillstånd till elektroniskt uppgiftslämnande. I dessa fall är

 det varken lämpligt eller ens möjligt att i ombudets tillstånd

 lämna individuella föreskrifter om arkiveringsskyldighet vare

 sig för honom eller hans huvudman, dvs. för den för vars

 räkning varan införs. Det framstår därför som nödvändigt att

 lämna förfarandet med villkor lämnade i tillstånden när nu TDS

 byggs ut.

 En bestämmelse om skyldighet för den för vars räkning en vara

 förs in i landet att bevara styrkande handlingar bör därför

 tas in i tullagen. Genom att använda uttrycket "den för vars

 räkning en vara förts in" undviks att någon annan än

 importören blir skyldig att bevara underlaget. Någon sådan

 skyldighet bör inte åläggas ombud eller Postverket i de fall

 dessa kan vara tullskyldiga vid införsel för annans räkning.

 Med styrkande handlingar avses sådana handlingar som visar

 att de uppgifter om en vara som har lämnats i en

 tulldeklaration är riktiga. Det är i första hand faktura eller

 motsvarande handling, frakt- och försäkringshandlingar samt

 andra handlingar som avser köpet eller införseln av varan. Det

 kan även vara handlingar upprättade av den tullskyldige, såsom

 en värdeförsäkran i vissa fall, returintyg, användningsuppgift

 m.fl. intyg samt försäkringar som skall lämnas vid tillämpning

 av lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. och

 tullfrihetsförordningen (1987:1289). Ytterligare exempel på

 styrkande handlingar är varucertifikat och

 exportörsdeklarationer som utfärdats av myndighet eller

 exportör i exportlandet.

 I vissa fall krävs importlicens eller importtillstånd för att

 en vara skall få föras in i landet. Sådana tillstånd utfärdas

 efter beslut av svensk myndighet. När det gäller handlingar

 som utfärdats av svensk myndighet finns inte något behov av

 att ålägga enskilda att bevara sådana handlingar. Dessa

 handlingar kan ju rekvireras från myndigheten vid behov.

 Därutöver finns det i vissa fall krav enligt de författningar

 som reglerar de enskilda tillstånden på att tillståndet skall

 visas upp för tullmyndigheten. I sådant fall kan

 tullmyndigheten givetvis inte underlåta att begära in sådant

 intyg. Som exempel kan nämnas sundhetscertifikat för växter

 och tillstånd till legal införsel av narkotika. Det kan dock

 tänkas förekomma fall, vid elektroniskt uppgiftslämnande, där

 Tullverket kan avstå från att begära in sådana handlingar som

 visar att ett införselvillkor är uppfyllt och som inte finnas

 bevarade på annat sätt. Jag delar därför Generaltullstyrelsens

 uppfattning att bevarandekravet även uttryckligen bör omfatta

 sådana handlingar. Även i de fall där det inte är oundgäng-

 ligen nödvändigt att den enskilde bevarar t.ex. intyg

 utfärdade av svensk myndighet kan det framstå som lämpligt att

 denne ändå göra det.

 Det finns inte tillräckligt underlag för att i detta

 sammanhang i tullagen införa en motsvarande skyldighet att

 bevara styrkande handlingar vid export.

 Generaltullstyrelsen har vidare föreslagit att möjligheter

 att reglera sättet för handlingarnas bevarande bör införas.

 Som skäl för detta har anförts att det är viktigt att

 handlingarna lätt kan återfinnas vid en kontroll. Detta torde

 dock även vara ett intresse för den enskilde. Om handlingar

 som den enskilde är skyldig att bevara och som behövs för att

 styrka uppgifterna i en deklaration inte kan visas upp på

 begäran av tullmyndigheten torde detta som regel vara till

 nackdel för den enskilde. Frågan om hur handlingarna skall

 bevaras bör därför inte regleras i lag. Detta torde inte

 utgöra ett hinder för Generaltullstyrelsen att lämna

 rekommendationer om hur verket anser att handlingarna bör

 bevaras.

 Bevarandetiden bör vara fem år efter den dag varan anmäldes

 till förtullning. Skäl att bestämma bevarandetiden till längre

 tid har inte framkommit. Tiden har bestämts med hänsyn till

 den period under vilken eftertulltaxering kan företas. Det är

 inte lämpligt att i detta sammanhang överväga ändringar av-

 seende tiden för eftertulltaxering. Inte heller bör olika

 bevarandetider föreskrivas för vissa typer av handlingar. För

 det fall ifrågavarande material även omfattas av bokförings-

 lagens bestämmelser bör i lagtexten införas en hänvisning till

 att det finns särskilda föreskrifter om skyldigheten att föra

 räkenskaper. Härigenom begränsar regeln inte bokföringslagens

 bestämmelser om arkiveringstidens längd, som är tio år.

 Utredningen har inte föreslagit någon sanktionsregel kopplad

 till skyldigheten att bevara handlingarna. Jag delar

 utredningens bedömning att en sådan regel skulle stå i strid

 med det sanktionssystem som annars gäller på beskattningens

 område. Visar det sig vid kontroll att handlingar som behövs

 för att styrka riktigheten i yrkanden i en tulldeklaration

 saknas kan detta leda till skönstulltaxering med tulltillägg.

 Brister i hanteringen av styrkande handlingar påverkar

 naturligtvis även bedömningen av om en importör är lämpad att

 få lämna uppgifter elektroniskt.

 Bestämmelserna om bevarande av styrkande handlingar bör tas

 in i en ny paragraf, 16 a §, i tullagen.

 4 Kontroll av ADB-lagrade uppgifter

 Utredningens förslag överensstämmer med mitt.

 Remissinstanserna: Kammarrätten i Stockholm,

 Standardiseringskommissionen i Sverige, Stockholms

 Handelskammare, Grossistförbundet och Malmö Tingsrätt har

 anfört att pågående utredningar på dataområdet och avseende EG

 bör avvaktas. Statskontoret har ansett att importmoms-

 hanteringen bör överföras till skattemyndigheterna och att

 Tullverket därmed inte skulle ha behov av att genomföra

 ADB-baserade revisioner. Föreningen Auktoriserade Revisorer

 och Riksskatteverket har tillstyrkt förslaget i sin helhet.

 Övriga remissinstanser som har yttrat sig har haft synpunkter

 på olika delar av förslaget. Hovrätten för Nedre Norrland har

 ansett att begreppet räkenskaper bör definieras i tullagen.

 Generaltullstyrelsen och TCO/TULL-KUST har ansett att

 Tullmyndigheterna bör få samma befogenheter som

 skattemyndigheterna. Industriförbundet och SAF har ansett att

 företagen bör få avgöra om begärt material skall överlämnas

 till Tullverket i utskrift eller på ADB-medium.

 Skälen för mitt förslag: Tullverket har långt gående

 kontrollbefogenheter avseende räkenskaper. Det är dock oklart

 om material som lagras med hjälp av automatisk databehandling

 (ADB) omfattas av tullagens handlingsbegrepp. Eftersom ADB

 används i mycket stor omfattning inom näringslivet och då

 kontrollen av handlingar naturligtvis inte skall vara beroende

 av på vilket sätt uppgifter i räkenskaper lagras, bör det nu

 klart regleras att tullmyndigheterna har rätt att ta del av

 ADB-baserade räkenskaper.

 Hovrätten för Nedre Norrland har ansett att begreppet

 räkenskaper bör definieras. Det är riktigt att begreppet inte

 har ett klart och entydigt innehåll. Det är dock inte avsikten

 att begreppet i detta sammanhang skall ha någon annan innebörd

 än det har i de andra sammanhang där begreppet förekommer i

 lagstiftning. Jag anser att det därför inte är lämpligt att

 definiera begreppet särskilt i tullagen.

 I fråga om sättet för Tullverket att få del av ett företags

 ADB-baserade räkenskaper delar jag TDL-utredningens

 uppfattning att tulltjänstemännen inte själva skall få använda

 företagets tekniska utrustning. Skattemyndigheterna har en

 vidare befogenhet vid taxeringsrevison men jag anser att det

 för närvarande inte finns skäl att på tullområdet införa en

 möjlighet att använda företagens tekniska utrustning.

 Utredningen har föreslagit att Tullverket skall få avgöra om

 uppgifterna i ett enskilt fall skall lämnas på papper eller på

 ADB-medium. Skall uppgifterna lämnas på ADB-medium skall de

 enligt utredningens förslag lämnas i ett för Tullverket

 läsbart skick. Från näringslivshåll har framförts att detta

 kan vara en belastning för vissa företag och att företaget

 därför bör få avgöra formen för utlämnande av uppgifterna.

 I de allra flesta fall torde valet av medium för överlämnande

 av uppgifterna kunna ske i samförstånd mellan Tullverket och

 företaget så att en för båda parter godtagbar lösning kan nås.

 Enligt min mening kan det dock finnas berättigade

 kontrollskäl för Tullverket att kräva att uppgifterna lämnas

 på ADB-medium och inte på papper. Det har inte framkommit

 något som talar så starkt mot utredningens förslag att detta

 kontrollintresse bör få vika. Naturligtvis skall dock

 Tullverket i sådant fall, såväl som i sina andra kontakter med

 näringslivet, göra kontakterna så smidiga för näringslivet som

 Tullverkets arbetsuppgifter tillåter. Detta innebär att

 Tullverket - om kontrollbehovet inte motiverar det - inte

 skall begära att få ut uppgifterna på ADB-medium om det

 innebär problem eller avsevärda kostnader för företaget.

 Förslaget berör 75 § tullagen.

 I syfte att ge samma skydd mot otillbörligt intrång i den

 personliga integriteten vid Tullverkets granskning av

 ADB-baserade räkenskaper som vid skattemyndighets

 taxeringsrevision bör ändringar göras i 1, 3 och 6 §§ lagen

 (1987:1231) om automatisk databehandling vid taxerings-

 revision, m.m.

 Dessutom bör efter taxeringslagens förebild tillägg göras i

 76*78 §§ tullagen. Tillägget i 76 § avser vilka utrymmen som

 den enskilde är skyldig att lämna tillträde till i samband med

 granskningen. Tillägget i 77 § avser den tid under vilken

 granskning får verkställas hos enskild. Tillägget i 78 §

 innebär att en länsrätt kan förbjuda sådan bearbetning av

 ADB-baserade räkenskaper som gör sådana uppgifter tillgängliga

 som länsrätten funnit inte skall bli föremål för granskning.

 5 Upprättade lagförslag

 I enlighet med det anförda har inom Finansdepartementet

 upprättats förslag till

 1. lag om ändring i tullagen (1987:1065),

 2. lag om ändring i lagen (1987:1231) om automatisk

 databehandling vid taxeringsrevision, m.m.

 Förslagen har granskats av Lagrådet.

 6 Hemställan

 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att

 regeringen föreslår riksdagen

 att anta lagförslagen.

 7 Beslut

 Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

 beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det

 förslag föredraganden lagt fram.

 TDL-utredningens sammanfattning av slutbetänkandet (SOU

 1992:23) Kontrollfrågor i tulldatoriseringen

 (De två första styckena i utredningens sammanfattning, som

 behandlar utredningens tidigare betänkanden har här

 uteslutits.)

 I föreliggande betänkande, som är utredningens slutbetänkande,

 behandlar utredningen föreskrifterna om uppgiftslämnandet och

 vissa rättsliga frågor om kontroll. Kontrollfrågorna avser

 främst tullmyndigheternas tillgång till företagens

 ADB-baserade räkenskaper och rätt att öppna brev och andra

 förtroliga försändelser för tullkontroll. Vidare behandlas

 vissa registerfrågor, såsom utlämnande av personuppgifter ur

 tullregistret till utlandet.

 Utvecklingen av den rättsliga regleringen av uppgiftslämnandet

 och tullkontrollen.

 I avsnitt 2 redovisar utredningen bl.a. lagtekniska frågor

 kring tullagen och lämnar en beskrivning av den rättsliga

 regleringen av uppgiftslämnandet och tullkontrollen.

 Betydelsen av ett svenskt EG-medlemskap och av EES-avtalet

 I avsnitt 3 lämnas en redogörelse över utvecklingen inom EG

 och vilka konsekvenser denna kan medföra för svenskt

 vidkommande. Enligt utredningen får ett svenskt EG-medlemskap

 konsekvenser för debitering och uppbörd av tull,

 mervärdesskatt och andra skatter och avgifter, insamling av

 uppgifter för handelsstatistiskt ändamål samt för den

 reguljära kontroll- och klareringsverksamheten i samband med

 trafiken till och från utlandet. I det arbetsprogram

 EG-kommissionen lagt fram den 30 januari 1991 för

 realiserandet av en tullunion anges som väsentliga uppgifter

 antagandet av en för EG gemensam tullagstiftning och

 avskaffandet av de interna gränserna den 1 januari 1993 samt

 införandet av gemensamma sanktioner vid brott mot EGs tul-

 lagstiftning.

 När det gäller tulltaxeringsarbetet innebär ett svenskt

 medlemskap rent teoretiskt * om såväl Norge som Finland också

 vinner medlemskap * att detta arbete grovt räknat reduceras

 till 30 procent av nuvarande resursnivå. Gränsuppbörden av

 mervärdesskatt vid handel mellan EG-medlemmar är avsedd att

 tas bort efter år 1992. Skatteuppbörden och skattekontrollen

 för denna handel skall skötas på i princip samma sätt som i

 fråga om den interna handeln. Statistikinsamlingen avseende

 internhandeln inom EG är tänkt att kopplas till uppbörden av

 mervärdesskatt när ett enhetligt skattesystem införs inom EG.

 Vid tidpunkten för regeringens beslut om tilläggsdirektiv för

 TDL-utredningen hade frågan om ett svenskt medlemskap i EG av

 regeringen inte förts under riksdagens prövning. Situationen

 har nu ändrats och mot bakgrund av de konsekvenser ett

 EG-medlemskap kan medföra * bl.a. antagande av en EG-tullag

 och ett system för statistikinsamling * anser utredningen att

 endast de författningsändringar som bedöms nödvändiga i ett

 kortare perspektiv bör genomföras.

 EES-avtalet innebär inte någon skyldighet för Sverige att

 ändra sina tullprocedurer. Avtalet lägger inte heller något

 hinder i vägen för nya nationella procedurregler. EES-avtalet

 medför således inte några direkta konsekvenser för

 utredningens arbete.

 Uppgiftslämnande

 I avsnitt 4 behandlar utredningen den rättsliga regleringen av

 sättet för uppgiftslämnandet, dels uppgiftsskyldighetens

 omfattning och hur den är rättsligt reglerad. Utredningen

 föreslår mot bakgrund av ett eventuellt svenskt EG-medlemskap

 inte några lagändringar i denna fråga. Utredningen redovisar

 dock i och för sig tänkbara förändringar i bilaga 4

 (lagskissen) och bilaga 5 (motiv till lagskissen) till

 betänkandet.

 Utlämnande av personuppgifter till utlandet

 Utredningen konstaterar att undantagsregeln i 1 kap. 3 §

 tredje stycket sekretesslagen medger att uppgifter ur

 tullregistret lämnas till utländsk myndighet eller

 mellanfolklig organisation utan datainspektionens medgivande,

 om utlämnandet sker enligt lag eller förordning. Samtliga

 tullsamarbetsavtal * som innehåller regler om uppgiftsutbyte *

 som Sverige träffat med främmande länder har genom förordning

 införlivats med svensk rätt. Det innebär således att

 datainspektionens medgivande enligt 7 kap. 16 § andra stycket

 samma lag i dessa fall inte blir erforderligt. Gällande

 ordning behöver därför inte ändras för att möjliggöra det

 informationsutbyte som följer av Sveriges internationella

 åtaganden.

 När det gäller förfarandet för informationsutbytet av

 uppgifter ur tullregistret föreslår vi dock två nya regler i

 tullregisterlagen. Den ena innehåller en allmän regel om

 utlämnande av uppgifter på ADB till utländsk myndighet och

 mellanfolklig organisation. Den andra reglerar det fallet då

 uppgifter som lämnas ut skall användas för automatisk

 databehandling i en stat som inte har anslutit sig till den

 europeiska dataskyddskonventionen. I sådana fall fordras

 enligt förslaget datainspektionens medgivande.

 Styrkande handlingar (kontrollunderlaget)

 Mot bakgrund av att styrkande handlingar enligt den ordning

 som förutsattes i Tulldatautredningnens förslag och som ligger

 bakom TDS * normalt inte skall behöva lämnas vid ett

 elektroniskt uppgiftslämnande föreslår vi efter förebild i

 lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter,

 att den för vars räkning en vara förs in i landet

 (importören), oavsett om han lämnar uppgifterna elektroniskt

 eller inte, skall vara skyldig att i skälig omfattning genom

 räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt sörja

 för att underlag finns för att fullgöra

 tulldeklarationsskyldigheten och för kontroll av den (an-

 teckningsskyldighet m.m.). Vi har däremot inte funnit att

 någon motsvarande regel behövs för exportörer.

 Vi föreslår vidare att underlaget skall bevaras under fem år

 efter den dag varan anmäldes till förtullning. Det motsvarar

 den tid under vilken eftertulltaxering kan äga rum.

 Kontrollbefogenheter

 ADB-baserade räkenskaper

 I avsnitt 7 redogör utredningen för de nuvarande

 bestämmelserna rörande tullens befogenhet att granska den

 anmälnings- och/eller uppgiftsskyldiges räkenskaper,

 anteckningar och andra handlingar och de problem en sådan

 kontroll möter när företagen datoriserar sina ekonomisystem.

 Någon skyldighet för den som granskas att låta tullmyndigheten

 använda dennes terminal eller annat tekniskt hjälpmedel för

 att ta del av datoriserade räkenskaper m.m. eller att

 tillhandahålla myndigheten dessa på medium för ADB föreligger

 inte enligt dessa bestämmelser.

 En jämförelse görs med motsvarande bestämmelser om

 räkenskapskontroll m.m. på skatteområdet i övrigt.

 Utredningen föreslår, med beaktande av den jämförelsevis

 begränsade inriktningen vid tullkontroll till förhållanden som

 rör in- och utförsel av varor, att tullens befogenheter såvitt

 avser ADB-baserade räkenskaper begränsas till en rätt att få

 ut sådana räkenskaper i form av utskrift eller på ADB-medium i

 maskinläsbar form.

 När det gäller behovet av skydd för personuppgifter

 konstateras att det är mindre vid tullens ADB-revision än när

 det gäller skattemyndigheternas taxeringsrevision. Utredningen

 anser dock inte att frågan om integritetsskydd bör lämnas

 oreglerad. Utredningen föreslår att bestämmelserna i 1-4 §§

 och 6 § lagen (1987:1231) om automatisk databehandling vid

 taxeringsrevision, m.m. samt den särskilda förordningen

 (1987:1232) som ger datainspektionen rätt att utfärda

 föreskrifter om verkställighet av "ADB-lagen" skall omfatta

 även tullens verksamhet.

 Utredningen föreslår vidare efter taxeringslagens förebild

 dels att granskning hos enskild inte utan särskilda skäl får

 verkställas mellan kl. 19.00 och kl. 08.00, dels att sådan

 granskning i bostadsutrymmen och andra utrymmen som inte hör

 till verksamheten får ske endast med den granskades

 medgivande.

 Brev och andra postförsändelser

 I avsnitt 8 redogör vi för tullverkets nuvarande befogenhet

 att undersöka brev och andra postförsändelser. Vi menar att

 befogenheten måste ges ett klarare stöd i tullagen. Vi förslår

 därför en regel som uttryckligen ger tullverket en sådan

 befogenhet i de fall det finns anledning anta att försändelsen

 innehåller en vara.

 Vi föreslår samtidigt att man lagfäster de begränsningar i

 kontrollbefogenheterna som skyddet av brevhemligheten

 påkallar. Den undersökning tullmyndigheten gör av brev och

 andra sådana försändelser för kontroll av anmälnings- och

 uppgiftsskyldigheten får inte vara mer ingående än vad som är

 nödvändigt med hänsyn till ändamålet med undersökningen. En

 sådan försändelse får öppnas endast hos sådan tullmyndighet

 där sådana försändelser tullklareras. Beslut om öppnande får

 fattas endast av chefen vid myndigheten eller den tjänsteman

 som särskilt förordnats att göra det. Över undersökningen

 skall föras protokoll. Av protokollet skall framgå ändamålet

 med undersökningen och vad som därvid förekommit. Har ett brev

 eller en liknande försändelse öppnats skall adressaten

 underrättas så snart som möjligt om inte särskilda skäl

 föranleder annat. Detsamma gäller avsändaren om denne är känd.

 S.k. kurirpaket föreslås inte omfattade av denna särskilda

 ordning.

 Straff

 Utredningen anser inte att den som underlåter att iaktta en så

 allmänt hållen bestämmelse om anteckningsskyldighet m.m. som

 föreslagits skall kunna drabbas av straffansvar. En

 straffbestämmelse grundad på en så allmänt hållen regel skulle

 stå i strid mot det sanktionssystem som eljest gäller på

 beskattningens område.

 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över

 TDL-utredningens slutbetänkande, Kontrollfrågor i

 tulldatoriseringen m.m. (SOU 1992:23)

 Riksdagens ombudsmän (JO), Riksåklagaren (RÅ),

 Datainspektionen (DI), Bokföringsnämnden (BFN),

 Kommerskollegium (KK), Postverket, Generaltullstyrelsen (GTS),

 Riksskatteverket (RSV), Statskontoret, Riksrevisionsverket

 (RRV), Hovrätten för Nedre Norrland, Malmö tingsrätt,

 Kammarrätten i Stockholm, Standardiseringskommissionen i

 Sverige, Stockholms Handelskammare, Grossistförbundet Svensk

 Handel, Industriförbundet, Föreningen Auktoriserade Revisorer

 (FAR), Tjänstemännens Centralorganisation (TCO)/TULL-KUST,

 Svenska arbetsgivareföreningen (SAF), Företagens

 uppgiftslämnardelegation (FUD) och Sveriges Speditör Förbund.

 TDL-utredningens förslag till ändringar i 75 - 78 §§ tullagen

 och till ny 16 a § tullagen.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 16 a §

 Den för vars räkning en vara

 införts är skyldig att i skälig

 omfattning genom räkenskaper,

 anteckningar eller på annat

 lämpligt sätt sörja för att

 underlag finns för att fullgöra

 deklarationsskyldigheten och för

 kontroll av den.

 Underlaget skall bevaras under

 fem år efter den dag då varan

 anmäldes till förtullning.

 Om det i lag eller annan

 författning har föreskrivits

 längre tid för bevarande av

 vissa uppgifter gäller den före-

 skriften.

 75 §

 För kontroll av att anmäl- För kontroll av att anmäl-

 nings- och uppgiftsskyldighet nings- och uppgiftsskyldighet

 enligt denna lag eller enligt enligt denna lag eller enligt

 föreskrifter som meddelats föreskrifter som meddelats med

 med stöd av lagen fullgjorts stöd av lagen fullgjorts riktigt

 riktigt och fullständigt får och fullständigt får tullmyn-

 tullmyndigheten, utöver digheten, utöver undersökning

 undersökning enligt 63 §, enligt 63 §, förelägga den som

 förelägga den som är upp- är uppgiftsskyldig att för

 giftsskyldig att för granskning tillhandahålla

 granskning tillhandahålla tullmyndigheten räkenskaper,

 tullmyndigheten räkenskaper, anteckningar och andra

 anteckningar och andra handlingar som rör hans verksam-

 handlingar som rör hans het. ADB-baserade räkenskaper

 verksamhet. Även den för vars skall därvid efter tullmyn-

 räkning en vara införts eller dighetens bestämmande tillhanda-

 utförts och annan som hållas i utskrift eller på

 bedriver verksamhet av sådan ADB-medium. Även den för vars

 beskaffenhet att uppgift som räkning en vara införts eller

 är av betydelse för kon- utförts och annan som bedriver

 trollen kan hämtas ur verksamhet av sådan beskaffenhet

 anteckningar eller andra att uppgift som är av betydelse

 handlingar, som rör för kontrollen kan hämtas ur

 verksamheten, kan föreläggas anteckningar eller andra hand-

 att tillhandahålla handlingar lingar, som rör verksamheten,

 som behövs för kontrollen. kan föreläggas att tillhanda-

 hålla handlingar som behövs för

 kontrollen.

 76 §

 I beslut om granskning I beslut om granskning enligt

 enligt 75 § skall 75 § skall tullmyndigheten för-

 tullmyndigheten förordna en ordna en eller flera tjänstemän

 eller flera tjänstemän att att verkställa granskningen.

 verkställa granskningen. Tullmyndigheten får, när det

 Tullmyndigheten får, när det behövs, bestämma tid och plats

 behövs, bestämma tid och för granskningen. Om den som

 plats för granskningen. granskas medger det får

 granskningen göras också i annat

 utrymme hos honom än sådant som

 huvudsakligen används för verk-

 samheten.

 77 §

 Om det är möjligt, skall Om det är möjligt, skall

 granskningen ske på sådant granskningen ske på sådant sätt

 sätt och på sådan tid att den och på sådan tid att den inte

 inte hindrar verksamheten för hindrar verksamheten för den

 den vars handlingar är vars handlingar är föremål för

 föremål för granskning. Om granskning. Den får inte utan

 räkenskaper och andra särskilda skäl verkställas hos

 handlingar skall granskas på enskild mellan kl. 19.00 och kl.

 någon annan plats än där de 8.00. Om räkenskaper och andra

 förvaras, skall de mot kvitto handlingar skall granskas på

 överlämnas till den som skall någon annan plats än där de

 verkställa granskningen. förvaras, skall de mot kvitto

 Handlingarna skall lämnas överlämnas till den som skall

 tillbaka så snart som verkställa granskningen.

 möjligt. Handlingarna skall lämnas

 tillbaka så snart som möjligt.

 78 §

 Den som verkställer granskningen får ta del av handlingar som

 är av betydelse för denna även om den, vars handlingar är

 föremål för granskningen, är skyldig att iaktta tystnad om

 deras innehåll. Föreligger sådan skyldighet eller anser den

 vars handlingar skall granskas att handlingens innehåll inte

 bör komma till någon annans kännedom, får länsrätten på talan

 av honom besluta att handlingen skall undantas från

 granskningen, om synnerliga skäl motiverar det.

 Länsrätten får besluta om be-

 gränsning av rätten att bearbeta

 sådana ADB-baserade räkenskaper

 som avses i 75 § andra meningen

 om det behövs för att uppgifter

 som enligt första stycket skall

 undantas från granskningen inte

 skall bli tillgängliga för den

 som verkställer granskningen.

 Länsrättens beslut får inte överklagas.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Lagrådsremissens lagförslag

 1 Förslag till

 Lag om ändring i tullagen (1987:1065)

 Härigenom föreskrivs i fråga om tullagen (1987:1065)

 dels att 11 a, 75-78 och 115 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, av

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 11 a §1

 Tullmyndigheten kan ge tillstånd till att tulldeklaration och

 andra uppgifter som skall avges enligt denna lag eller enligt

 lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. får lämnas genom ett

 elektroniskt dokument till tulldatasystemet eller på annat

 sätt med hjälp av automatisk databehandling.

 Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning vars

 innehåll och utställare kan verifieras genom ett visst

 tekniskt förfarande.

 Regeringen får meddela före-

 skrifter om det tekniska

 förfarandet för uppgiftsläm-

 nandet och om förfarandet i

 övrigt.

 Ett tillstånd enligt första stycket får förenas med villkor

 om det tekniska förfarandet för uppgiftslämnandet och om

 förfarandet i övrigt.

 En tullmyndighet får genom tulldatasystemet överföra

 elektroniska dokument och andra upptagningar till en

 uppgiftslämnare.

 16 a §

 Den för vars räkning en vara

 förts in är skyldig att i skälig

 omfattning genom räkenskaper,

 anteckningar eller på annat

 lämpligt sätt sörja för att det

 finns underlag för att fullgöra

 deklarationsskyldigheten och för

 kontroll av hur den har

 fullgjorts.

 Avser tulldeklarationen en

 vara som är införselreglerad

 skall vad som nu sagts även

 gälla handlingar som visar att

 införselvillkoren är uppfyllda.

 Underlaget skall bevaras under

 fem år efter den dag då varan

 anmäldes till förtullning.

 Om det i lag eller annan

 författning har föreskrivits

 längre tid för bevarande av

 vissa uppgifter gäller den före-

 skriften.

 75 §

 För kontroll av att anmäl- För kontroll av att anmäl-

 nings- och uppgiftsskyldighet nings- och uppgiftsskyldighet

 enligt denna lag eller enligt enligt denna lag eller enligt

 föreskrifter som meddelats föreskrifter som meddelats med

 med stöd av lagen fullgjorts stöd av lagen fullgjorts riktigt

 riktigt och fullständigt får och fullständigt får tullmyn-

 tullmyndigheten, utöver un- digheten, utöver undersökning

 dersökning enligt 63 §, enligt 63 §, förelägga den som

 förelägga den som är upp- är uppgiftsskyldig att för

 giftsskyldig att för granskning tillhandahålla

 granskning tillhandahålla tullmyndigheten räkenskaper,

 tullmyndigheten räkenskaper, anteckningar och andra

 anteckningar och andra handlingar som rör hans verksam-

 handlingar som rör hans het. Räkenskaper som förs med

 verksamhet. Även den för vars hjälp av automatisk databe-

 räkning en vara införts eller handling skall därvid efter

 utförts och annan som tullmyndighetens bestämmande

 bedriver verksamhet av sådan tillhandahållas i utskrift eller

 beskaffenhet att uppgift som på medium för automatisk

 är av betydelse för kon- databehandling. Även den för

 trollen kan hämtas ur vars räkning en vara förts in

 anteckningar eller andra eller förts ut kan föreläggas

 handlingar, som rör att tillhandahålla handlingar

 verksamheten, kan föreläggas som behövs för kontrollen.

 att tillhandahålla handlingar Detsamma gäller andra personer

 som behövs för kontrollen. som bedriver verksamhet av sådan

 beskaffenhet att uppgift som är

 av betydelse för kontrollen kan

 hämtas ur anteckningar eller

 andra handlingar, som rör

 verksamheten.

 76 §

 I beslut om granskning I beslut om granskning enligt

 enligt 75 § skall 75 § skall tullmyndigheten

 tullmyndigheten förordna en förordna en eller flera

 eller flera tjänstemän att tjänstemän att verkställa

 verkställa granskningen. granskningen. Tullmyndigheten

 Tullmyndigheten får, när det får, när det behövs, bestämma

 behövs, bestämma tid och tid och plats för granskningen.

 plats för granskningen. Om den som granskas medger det

 får granskningen göras också i

 andra utrymmen hos honom än de

 som huvudsakligen används för

 verksamheten.

 77 §

 Om det är möjligt, skall Om det är möjligt, skall

 granskningen ske på sådant granskningen ske på sådant sätt

 sätt och på sådan tid att den och på sådan tid att den inte

 inte hindrar verksamheten för hindrar verksamheten för den

 den vars handlingar är vars handlingar är föremål för

 föremål för granskning. Om granskning. Den får inte utan

 räkenskaper och andra särskilda skäl verkställas hos

 handlingar skall granskas på enskild mellan kl. 19 och kl 8.

 någon annan plats än där de Om räkenskaper och andra hand-

 förvaras, skall de mot kvitto lingar skall granskas på någon

 överlämnas till den som skall annan plats än där de förvaras,

 verkställa granskningen. skall de mot kvitto överlämnas

 Handlingarna skall lämnas till den som skall verkställa

 tillbaka så snart som granskningen. Handlingarna skall

 möjligt. lämnas tillbaka så snart som

 möjligt.

 78 §

 Den som verkställer granskningen får ta del av handlingar

 som är av betydelse för denna även om den, vars handlingar är

 föremål för granskningen, är skyldig att iaktta tystnad om

 deras innehåll. Föreligger sådan skyldighet eller anser den

 vars handlingar skall granskas att handlingens innehåll inte

 bör komma till någon annans kännedom, får länsrätten på talan

 av honom besluta att handlingen skall undantas från

 granskningen, om synnerliga skäl motiverar det.

 Länsrätten får besluta om be-

 gränsning av rätten att bearbeta

 sådana räkenskaper som förs med

 hjälp av automatisk

 databehandling och som avses i

 75 § andra meningen om det

 behövs för att uppgifter, som

 enligt första stycket skall

 undantas från granskningen, inte

 skall bli tillgängliga för den

 som verkställer granskningen.

 Länsrättens beslut får inte överklagas.

 115 §2

 Regeringen får bemyndiga Regeringen får bemyndiga gene-

 generaltullstyrelsen att raltullstyrelsen att meddela

 meddela föreskrifter i de föreskrifter i de ämnen som

 ämnen som anges i 3 §, 5 § anges i 3 §, 5 § andra stycket,

 andra stycket, 7 § första 7 § första stycket 1, 7 § andra

 stycket 1, 7 § andra stycket, stycket, 8 § första stycket 2

 8 § första stycket 2 och och andra stycket, 9 § första

 andra stycket, 9 § första stycket, 11 a § tredje stycket,

 stycket, 12 § tredje stycket, 12 § tredje stycket, 14 § andra

 14 § andra stycket, 15 § stycket, 15 § tredje stycket, 16

 tredje stycket, 16 § första § första stycket, 27, 34 a, 44

 stycket, 27, 34 a, 44 och 45 och 45 §§, 47 § första stycket

 §§, 47 § första stycket andra andra meningen, 49 § första

 meningen, 49 § första stycket, 51 § andra stycket, 52

 stycket, 51 § andra stycket, § andra stycket, 72 §, 73 §

 52 § andra stycket, 72 §, 73 tredje stycket och 110-113 §§.

 § tredje stycket och

 110-113 §§.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 2 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1987:1231) om automatisk

 databehandling vid taxeringsrevision, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 6 §§ lagen (1987:1231) om

 automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m. skall ha

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 Denna lag gäller vid Denna lag gäller vid myndig-

 myndighets revision avseende hets revision avseende skatter

 skatter och socialavgifter och socialavgifter samt sådan

 som innefattar automatisk granskning som sker med stöd av

 databehandling av personupp- 75 § tullagen (1987:1065) som

 gifter i personregister innefattar automatisk databe-

 enligt datalagen (1973:289). handling av personuppgifter i

 personregister enligt datalagen

 (1973:289).

 3 §

 Datainspektionen utövar tillsyn över att granskning som

 sker med hjälp av automatisk databehandling inte medför

 otillbörligt intrång i personlig integritet. Härvid tillämpas

 15 § andra stycket och 16 § datalagen (1973:289).

 Den som verkställer Den som verkställer revisionen

 revisionen skall lämna eller granskning enligt 75 §

 datainspektionen de uppgifter tullagen (1987:1065) skall lämna

 om den automatiska data- Datainspektionen de uppgifter om

 behandlingen som inspektionen den automatiska databehandlingen

 begär för sin tillsyn. som inspektionen begär för sin

 tillsyn.

 6 §

 Den som har beslutat om Den som har beslutat om revi-

 revisionen och den hos vilken sionen eller granskning enligt

 revisionen sker får överklaga 75 § tullagen (1987:1065) och

 datainspektionens beslut den hos vilken revisionen eller

 enligt denna lag hos rege- granskningen sker får överklaga

 ringen. Även justitiekanslern Datainspektionens beslut enligt

 får överklaga ett sådant denna lag hos regeringen. Även

 beslut för att ta till vara Justitiekanslern får överklaga

 allmänna intressen. ett sådant beslut för att ta

 till vara allmänna intressen.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 LAGRÅDET

 Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1993-03-25

 Närvarande: justitierådet Per Jermsten, justitierådet Inger

[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

 Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 18 mars 1993 har

 regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat

 inhämta lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i tullagen (1987:1065),

 2. lag om ändring i lagen (1987:1231) om automatisk

 databehandling vid taxeringsrevision, m.m.

 Förslagen har inför lagrådet föredragits av

 kammarrättsassessorn Per Kjellson.

 Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.