Prop.

1994/95:187

Regeringens proposition

1994/95:187

Vissa inkomstskattefrågor

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen kompletteras bestämmelserna om beskattning av pension som en

följd av regeringens förslag om införlivande av det tredje livförsäkrings-

direktivet i svensk lagstiftning. Förslaget innebär att inkomstbeskattning skall

ske av försäkringens värde om försäkringsavtalet överlåts och försäkringen

därefter inte uppfyller villkoren för en pensionsförsäkring.

 Vidare föreslås ett förtydligande av avyttringsbegreppet vid avregistrering av

aktiebolag som sker på grund av att bolaget inte har ett aktiekapital på minst

100 000 kr. Vid sådan avregistrering skall aktier e.d. som getts ut av bolaget

anses avyttrade. Slutligen föreslås vissa justeringar, bl.a. i reglerna för

koncernbidrag.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................ 3

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunal-

 skattelagen (1928:370)..................... 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1947:576) om statlig inkomstskatt......... 12

3 Ärendet och dess beredning................. 15

4 Överlåtelse av pensionsförsäkringsbestånd.. 15

5 Övriga inkomstskattefrågor

5.1 Avregistrering av aktiebolag............... 19

5.2 Koncernbidrag.............................. 21

6 Författningskommentar

6.1 Kommunalskattelagen (1928:370)............. 21

6.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt... 23

Bilaga 1 Remitterade lagförslag................ 24

Bilaga 2 Lagrådets yttrande.................... 30

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 30 mars 1995................................ 31

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 24 §, punkt 1 av

anvisningarna till 31 § och punkt 4 av anvisningarna till 41 § kommu-

nalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Anvisningar

 till 24 §

 1.1 För skattskyldig som har haft ordnad bokföring skall beräkningen av inkomst

ske på grundval av hans bokföring med iakttagande av bestämmelserna i denna

anvisningspunkt. Vid inkomstberäkningen tas hänsyn till in- och utgående lager

av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikat m.m., till

pågående arbeten samt till fordrings- och skuldposter. Reserv i lager o.d. får

beaktas endast vid tillämpning av punkt 2 tredje och fjärde styckena. Värdet av

utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter bestäms med

hänsyn till förhållandena vid beskattningsårets utgång. Som värde av ingående

lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter tas upp värdet av

närmast föregående beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten samt

fordrings- och skuldposter.

 Har det bokförda Har det bokförda

resultatet påverkats resultatet påverkats

av att bland intäk- av att bland intäk-

terna har tagits terna har tagits

upp belopp, som inte upp belopp, som

skall beskattas som inte skall be-

inkomst, eller utes- skattas som

lutits belopp, som inkomst, eller

borde ha medräknats, uteslutits belopp,

eller bland som borde ha

kostnaderna har medräknats, eller

tagits upp belopp, bland kostnaderna

som inte är avdrags- har tagits upp

gilla vid inkomst- belopp, som inte är

beräkningen, skall avdragsgilla vid

resultatet justeras inkomstberäkningen,

så att det kan läggas skall resultatet

till grund för justeras så att det

inkomstberäkningen kan läggas till

enligt denna lag. I grund för in-

de fall resultatet komstberäkningen en-

har påverkats av att ligt denna lag. I

lager, pågående de fall resultatet

arbeten eller ford- har påverkats av att

ringspost har tagits lager, pågående

upp med för långt arbeten eller

belopp eller skuld- fordringspost har

post med för högt tagits upp med för

belopp skall dock lågt belopp eller

på yrkande av den skuldpost med för

skattskyldige juste- högt belopp skall

ring av det bokförda dock på yrkande av

resultatet underlåtas den skattskyldige

i den mån det är justering av det

uppenbart att denne bokförda resultatet

- i överensstämmelse underlåtas i den mån

med reglerna för det är uppenbart att

inkomstberäkning i denne - i överens-

denna lag - genom stämmelse med

större avskrivningar reglerna för

på anläggningstill- inkomstberäkning i

gångar än som skett denna lag - genom

eller större avsätt- större avskrivningar

ning enligt lagen på anläggningstill-

(1990:654) om skatte- gångar än som skett

utjämningsreserv skulle ha kunnat

än som gjorts skulle redovisa ett lägre

ha kunnat redovisa resultat än det som

ett lägre resultat skulle framkomma

än det som skulle efter justeringen.

framkomma efter

justeringen.

 Vid beräkning av inkomst enligt bokföringsmässiga grunder skall iakttas, att en

inkomst skall anses ha åtnjutits under det år, då den enligt god redovisningssed

eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmänt brukligt bör tas upp som

intäkt i räkenskaperna, även om inkomsten ännu inte har uppburits kontant eller

eljest kommit den skattskyldige tillhanda t.ex. i form av levererade varor,

fullgjorda prestationer eller på annat härmed jämförligt sätt. Vad som gäller i

fråga om inkomstposterna tillämpas också i fråga om utgiftsposterna. I fråga om

tiden för inkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga

grunder tillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar tas upp som

inkomst under det år, då de uppkommer, och att räntor hänförs till inkomsten för

det år, på vilket de belöper, i bägge fallen oberoende av om de verkligen har

influtit under nämnda år eller inte. Å andra sidan bör förskottsvis influtna

räntor, som till större eller mindre del belöper på ett kommande år, till denna

del bokföringsmässigt hänföras till det sistnämnda årets inkomst. Avdrag för

ränta på lån ur statens lånefond för lån med uppskjuten ränta åtnjuts för det år

då räntan har betalats.

 Vid tillämpning av föregående stycke skall iakttas bl.a. att värdet av

avyttrade varor skall - även om fakturering inte skett - redovisas som fordran,

såvida varorna levererats till den nye ägaren före årets utgång.

 Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, som skall erläggas under

loppet av flera år, får som intäkt för varje år tas upp den del av

köpeskillingen som influtit under samma år.

 I fråga om avdrag för kostnader för reparation och underhåll av fastighet

gäller även punkt 4 tredje och fjärde styckena av anvisningarna till 23 §.

 Om beskattningsmyndighet, med frångående av den skattskyldiges på hans

räkenskaper grundade inkomstberäkning, som inkomst för ett år beskattat vinst,

som i bokföringen framkommer som vinst först ett senare år, skall vid

inkomstberäkningen för det följande år, då vinsten redovisas i bokföringen, det

sistnämnda årets bokförda resultat justeras på sådant sätt att den redan

beskattade vinsten inte beskattas en gång till.

 Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighet ansett att en

förlust, som är i och för sig avdragsgill, inte får beaktas vid inkomstbe-

räkningen för det år då den redovisats i räkenskaperna eller beskattnings-

myndighet i annat fall visst år frångått den skattskyldiges bokföring på sådant

sätt att det påverkar följande års inkomstberäkning.

 Har intäkter eller utgifter avseende viss egendom vid den närmast föregående

taxeringen till statlig inkomstskatt hänförts till inkomstslaget kapital och

sker beskattning vid den aktuella taxeringen i inkomstslaget näringsverksamhet

skall den skattskyldige ta upp sådana ingående tillgångs- och skuldposter som

erfordras för att någon intäkt eller utgift inte skall beskattas två gånger

eller lämnas obeskattad på grund av skiftet av tillämpligt inkomstslag.

 3 § 7-11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har motsvarande

tillämpning vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av

realisationsvinst eller realisationsförlust som är hänförlig till

näringsverksamhet tillämpas 24 § 1-5 mom., 27 § 1-4 mom., 28 §, 29 § 1 mom., 30

§ 1 mom. och 31 § nämnda lag.

 till 31 §

 1.2 Med pension för- 1. Med pension för-

stås dels belopp, stås dels belopp,

som annorledes än i som annorledes än i

följd av försäkring följd av försäkring

utgår på grund av utgår på grund av

föregående tjänste- föregående tjänste-

förhållande, dels förhållande, dels

belopp, som på grund belopp, som på grund

av lagen (1962:381) av lagen (1962:381)

om allmän försäkring om allmän försäkring

utgår i form av utgår i form av

folkpension eller folkpension eller

tilläggspension, dels tilläggspension,

belopp som utgår dels belopp som

på grund av pensions- utgår på grund av

försäkring, dels pensionsförsäkring,

belopp som utbetalas dels belopp som

från pensionsspar- utbetalas från

konto till pensions- pensionssparkonto

spararen, till för- till pen-

månstagare på grund sionsspararen, till

av förmånstagarför- förmånstagare på grund

ordnande, till den av förmånstagarförord-

som erhållit rätten nande, till den som

till pension genom erhållit rätten till

bodelning, till make pension genom

eller bröstarvinge bodelning, till ma-

på grund av jämkning ke eller bröstar-

av förmånstagar- vinge på grund av

förordnande samt jämkning av

vid återbetalning förmånstagarförord-

enligt 13 kap. 4 § nande samt vid

äktenskapsbalken. återbetalning enligt

 13 kap. 4 §

 äktenskapsbalken,

 dels kapital

 hänförligt till

 pensionsförsäkring

 vilken antingen

 överlåts till försäk-

 ringsgivare som

 inte meddelar

 pensionsförsäkring

 enligt denna lag

 eller överförs till

 sådan del av för-

 säkringsgivarens

 verksamhet som inte

 avser pensionsför-

 säkring enligt denna

 lag.

 Med pensionsförsäkring förstås försäkring, som inte medför rätt till andra

försäkringsbelopp än ålderspension, sjukpension eller efterlevandepension. För

att en försäkring skall anses som pensionsförsäkring fordras vidare, om inte

annat följer av förklaring enligt sjuttonde stycket, att försäkringen meddelats

i en här i landet bedriven försäkringsrörelse för vilken skattskyldighet

föreligger enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel

respektive lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Med försäkrad avses den på

vars liv försäkringen tagits eller, i fråga om sjukpension, den vars

arbetsoförmåga försäkringen avser. Med tjänstepensionsförsäkring förstås

pensionsförsäkring, som har samband med tjänst och för vilken den försäkrades

arbetsgivare åtagit sig att ansvara för betalning av hela avgiften. Med

tjänstepensionsförsäkring förstås också pensionsförsäkring, som - om en

anställd avlidit - tagits av den anställdes arbetsgivare till förmån för den

anställdes efterlevande och för vilken försäkring arbetsgivaren åtagit sig att

ansvara för betalning av hela avgiften.

 I fråga om annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring skall

försäkringstagaren vara den försäkrade. Har försäkringstagaren eller hans make

eller person med vilken han sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden barn

under 20 år, får han ta försäkring avseende efterlevandepension på sin makes

eller den sammanboendes liv, om barnet insätts som förmånstagare. Om särskilda

skäl föreligger kan skattemyndigheten medge att dödsboet efter skattskyldig som

bedrivit närings-verksamhet i Sverige får ta försäkring avseende

efterlevandepension. Som förutsättning för att medgivande skall lämnas gäller

att den efterlevande saknar betryggande pensionsskydd och att försäkringen tas i

samband med att boet upphör med driften i förvärvskällan. Motsvarande gäller om

den avlidne drivit verksamheten genom förmedling av juridisk person.

 Ålderspension får inte börja utgå vid lägre ålder än 55 år. Utbetalning får

dock ske dessförinnan till den som fått rätt till förtidspension enligt lagen om

allmän försäkring. Om det i annat fall finns särskilda skäl, får skattemyndig-

heten besluta att pension får börja utgå vid lägre ålder.

 Ålderspension får utgå högst så länge den försäkrade lever, men under den

försäkrades livstid lägst fem år eller, om försäkringen skall upphöra när den

försäkrade fyller 65 år, lägst tre år. Pensionen får under den första

femårsperiod under vilken den utbetalas inte utgå med annat än samma belopp vid

varje utbetalningstillfälle eller med stigande pensionsbelopp.

 För ålderspension som utgår enligt allmän pensionsplan gäller, om den skall

upphöra innan den försäkrade avlider, vad därom utfästs enligt planen. Vad som

enligt denna lag avses med allmän pensionsplan framgår av punkt 20 av

anvisningarna till 23 §.

 Förmånstagare får inte insättas till annan ålderspensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring. Till tjänstepensionsförsäkring avseende ålderspension

skall anställd, som då försäkringsavtalet ingicks var den försäkrade, vara

förmånstagare.

 Med sjukpension förstås pension som utgår till den försäkrade högst så länge

denne är arbetsoförmögen eller har nedsatt arbetsförmåga. Sjukpension får

upphöra tidigast fem år efter det försäkringsavtalet träffades. I fråga om

förmånstagare gäller föreskrifterna i föregående stycke.

 Med efterlevandepension förstås pension

 1. som efter den försäkrades död utgår till den försäkrades make, varmed i

detta sammanhang förstås person med vilken den försäkrade varit gift eller

sammanbott under äktenskapsliknande förhållanden,

 2. som efter den försäkrades död utgår till barn till den försäkrade eller barn

till person som angivits under 1,

 3. som utgår till efterlevande på grund av försäkring som tagits av dödsbo

efter medgivande enligt tredje stycket, varvid pension får utgå som om den

avlidne varit försäkrad, eller

 4. som utgår på grund av försäkring som tagits av arbetsgivare till förmån för

anställds efterlevande med stöd av andra stycket sista meningen, varvid pension

får utgå som om den avlidne varit försäkrad.

 Efterlevandepension får utgå högst så länge den efterlevande lever och får

under den första femårsperiod under vilken den utbetalas inte utgå med annat än

samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller med stigande pensionsbelopp.

Efterlevandepension får under den efterlevandes livstid inte upphöra förrän fem

år förflutit efter den försäkrades död med följande undantag:

 1. Efterlevandepension till person som avses i föregående stycke 1, får upphöra

när denne ingår nytt äktenskap.

 2. Har den försäkrade avlidit mindre än fem år före den tidpunkt då

försäkringen annars skulle ha upphört, får efterlevandepension upphöra vid

sistnämnda tidpunkt.

 3. Om utbetalning av efterlevandepension till barn under 20 år påbörjats, får

pensionen upphöra när barnet fyller 20 år.

 4. Har försäkring avseende efterlevandepension till barn tagits på sådan

persons liv som avses i föregående stycke 1, skall pensionen upphöra senast när

barnet fyller 20 år.

 Som förmånstagare till försäkring avseende efterlevandepension får endast

insättas person till vilken efterlevandepension kan utgå enligt nionde och

tionde styckena.

 Försäkringsvillkor, som med hänsyn till bestämmelserna i denna lag är avgörande

för frågan huruvida försäkringen är att anse som pensionsförsäkring, skall tas

in i försäkringsavtalet. Detta skall dessutom innehålla villkor att försäkringen

inte får pantsättas eller belånas och inte heller ändras på sådant sätt att den

inte längre uppfyller de föreskrifter, som anges för pensionsförsäkring i denna

lag, eller i andra fall än nedan föreskrivs överlåtas eller återköpas. Avtalet

får inte innehålla villkor som är oförenligt med bestämmelserna om

pensionsförsäkring i denna lag.

 Under den försäkrades livstid får pensionsförsäkring endast överlåtas

 1. till följd av anställningsförhållande, därvid försäkringen före eller efter

överlåtelsen skall ha karaktär av tjänstepensionsförsäkring,

 2. på grund av utmätning liksom vid ackord eller konkurs eller

 3. genom bodelning.

 Ny ägare till pensionsförsäkring skall omedelbart underrätta försäkringsgivaren

om förvärvet av försäkringen.

 Återköp av pensionsförsäkring får utan hinder av bestämmelserna i denna lag

ske,

 1. om det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst ett basbelopp enligt lagen

om allmän försäkring och försäkringen inte är förenad med ett oåterkalleligt

förmånstagarförordnande samt premier för försäkringen inte har betalats senare

än 10 år före återköpet, eller

 2. om det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst 30 procent av ett basbelopp

enligt lagen om allmän försäkring.

 Om det i annat fall än som avses i föregående stycke finns synnerliga skäl för

återköp och sådant får ske enligt försäkringstekniska grunder, får återköp

medges av skattemyndigheten. Bestämmelserna i förevarande lag hindrar inte

heller återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken av försäkringstagarens

tillgodohavande.

 Om särskilda skäl föreligger, kan skattemyndigheten efter ansökan förklara att

försäkring som har meddelats i utomlands bedriven försäkringsrörelse skall anses

som pensionsförsäkring. Sådan förklaring får meddelas endast under förutsättning

att villkoren för försäkringen i huvudsak står i överensstämmelse med

bestämmelserna i denna anvisningspunkt om pensionsförsäkring. Har förklaring som

här avses meddelats kan försäkringen inte övergå till kapitalförsäkring.

 Med kapitalförsäkring förstås annan livförsäkring än pensionsförsäkring. Till

kapitalförsäkring hänförs mot statens grupplivförsäkring svarande förmån från

kommun, även om förmånen inte utgår på grund av försäkring.

 Försäkring som enligt denna lag är att hänföra till pensionsförsäkring får

anses såsom kapitalförsäkring, om förbehåll härom intagits i avtalet vid dess

ingående.

 Premiebefrielseförsäkring skall anses tillhöra samma slag av försäkring som

huvudförsäkringen.

 För att sjuk- eller olycksfallsförsäkring skall anses ha tagits i samband med

tjänst fordras, att premier för försäkringen skall betalas av arbetsgivaren.

Vidare fordras att anmälan görs till försäkringsanstalten om att försäkringen

har tagits i samband med tjänst.

 Till livränta räknas även höjning av livräntan och sådant tillägg till denna

som skall utgå under livräntans fortsatta bestånd.

 Såvitt gäller kraven enligt denna anvisningspunkt, att en ålders- eller

efterlevandepension under den första femårsperioden inte utgår med annat än

samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller med stigande belopp, bortses

i fråga om försäkring enligt lagen (1989:1079) om livförsäkringar med anknytning

till värdepappersfonder från sådana förändringar av beloppen som föranleds av

kursutvecklingen på fondandelarna.

 Beslut som skattemyndighet meddelat med stöd av tredje, fjärde, sextonde eller

sjuttonde stycket av denna anvisningspunkt får överklagas hos Riksskatteverket.

Riksskatteverkets beslut får inte överklagas.

 till 41 §

 4.3 I fråga om 4. I fråga om

inkomst av tjänst inkomst av tjänst

gäller som allmän gäller som allmän

regel, att inkomst regel, att inkomst

skall anses hava skall anses hava

åtnjutits under det åtnjutits under det

år, då densamma från år, då densamma från

den skattskyldiges den skattskyldiges

synpunkt är att anse synpunkt är att anse

som verkligen som verkligen

förvärvad och till förvärvad och till

sitt belopp känd. sitt belopp känd.

Detta är framför allt Detta är framför allt

förhållandet, då förhållandet, då

inkomsten av den inkomsten av den

skattskyldige skattskyldige

uppburits eller uppburits eller

blivit för honom blivit för honom

tillgänglig för tillgänglig för

lyftning eller, lyftning eller,

såsom i fråga om såsom i fråga om

bostadsförmån och bostadsförmån och

andra förmåner in andra förmåner in

natura, då den på natura, då den på

annat sätt kommit annat sätt kommit

den skattskyldige den skattskyldige

till godo, detta till godo, detta

oberoende av oberoende av

huruvida inkomsten huruvida inkomsten

intjänats under året intjänats under året

eller tidigare. Har eller tidigare. Har

den skattskyldige på den skattskyldige på

grund av sin tjänst grund av sin tjänst

fått förvärva fått förvärva

värdepapper på värdepapper på

förmånliga villkor, förmånliga villkor,

tas förmånen upp till tas förmånen upp till

beskattning det år beskattning det år

förvärvet skedde. I förvärvet skedde. I

fall då behållning fall då behållning på

på pensionssparkonto pensionssparkonto

skall avskattas skall avskattas

enligt 32 § 1 mom. enligt 32 § 1 mom.

första stycket j första stycket j

inträder skattskyl- inträder skattskyl-

digheten när digheten när

pensionssparavtalet pensionssparavtalet

upphör att gälla för upphör att gälla för

de tillgångar som de tillgångar som

skall avskattas. skall avskattas.

 Vid sådan överlåtelse

 av pensionsförsäkring

 till ny

 försäkringsgivare som

 avses i punkt 1 av

 anvisningarna till

 31 § anses

 pensionskapitalet

 utbetalt när

 ansvaret för en

 överlåten försäkring

 övergår på den

 övertagande

 försäkringsgivaren

 eller, i fråga om

 pensionsförsäkring

 som överförs till

 sådan del av

 försäkringsgivarens

 verksamhet som inte

 avser pen-

 sionsförsäkring, när

 överföringen äger rum.

 Å andra sidan skall utgifterna och omkostnaderna för inkomstförvärvet avdragas

från intäkten under det år, då de verkligen blivit av den skattskyldige

bestridda, även om de avser inkomst, som tidigare förvärvats eller först under

ett senare år beräknas inflyta.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering. De nya föreskrifterna i punkt 1 av anvisningarna till 31 § samt

punkt 4 av anvisningarna till 41 § tillämpas på överlåtelser respektive

överföringar av pensionsförsäkringar efter ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1992:693.

2 Senaste lydelse 1993:1542.

3 Senaste lydelse 1993:938.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs att 2 § 3 mom. och 24 § 2 mom. lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §

 3 mom.2 Äger svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank

eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag (moderföretag) mer än nio

tiondelar av aktierna eller andelarna i ett eller flera svenska aktiebolag eller

svenska ekonomiska föreningar (helägda dotterföretag), skall koncernbidrag som

moderföretaget lämnar till helägt dotterföretag eller som sådant företag lämnar

till moderföretaget eller till annat helägt dotterföretag hos moderföretaget

anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för

mottagaren, även om bidraget inte för givaren utgör omkostnad för intäkternas

förvärvande eller bibehållande. Som förutsättning för detta gäller

 a) att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom.,

investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom.

andra stycket,

 b) att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering

öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga,

 c) att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under hela

beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan dotterföretaget

började bedriva verksamhet av något slag,

 d) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till moderföretag, moderföretaget

skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning som under

beskattningsåret hade uppburits från dotterföretaget,

 e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotterföretag,

moderföretaget är investmentföretag eller förvaltningsföretag som avses i a

eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från

skattskyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från det

givande dotterföretaget eller skattskyldigt för utdelning som under

beskattningsåret hade uppburits från det mottagande dotterföretaget samt

 f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbelbeskattning skall

anses ha hemvist i en främmande stat.

 Lämnar svenskt Lämnar svenskt

moderföretag moderföretag

koncernbidrag till koncernbidrag till

svenskt aktiebolag svenskt aktiebolag

som inte är sådant som inte är sådant

helägt dotterbolag helägt dotterbolag

som avses i första som avses i första

stycket, skall bi- stycket, skall

draget ändå anses som bidraget ändå anses

avdragsgill omkostnad som avdragsgill

för moderföretaget omkostnad för

och skattepliktig moderföretaget och

intäkt för mottaga- skattepliktig intäkt

ren, om de förut- för mottagaren, om

sättningar som anges de förutsättningar

i första stycket som anges i första

a och b är uppfyllda stycket a, b och f

och om ägarför- är uppfyllda och om

hållandena under ägarförhållandena

hela beskattningsåret under hela be-

för både givare skattningsåret för

och mottagare eller både givare och

eller sedan mottaga- mottagare eller

ren började bedriva sedan mottagaren

verksamhet av något började bedriva

slag har varit sådana verksamhet av något

att mottagaren genom slag har varit

fusioner mellan sådana att

moderföretag och mottagaren genom

dotterbolag har fusioner mellan

kunnat bringas att moderföretag och

uppgå i moder- dotterbolag har

företaget. Därvid kunnat bringas att

skall fusion anses uppgå i moder-

kunna äga rum när företaget. Därvid

moderföretag äger skall fusion anses

mer än nio tiondelar kunna äga rum när

av aktierna i moderföretag äger mer

dotterbolag men inte än nio tiondelar av

i annat fall. aktierna i

 dotterbolag men

 inte i annat fall.

 Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annat

svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig

intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med avdragsrätt för

givaren enligt första och andra styckena hade kunnat lämnas till annat företag

än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av

ytterligare företag, hade kunnat vidarebefordras till mottagaren på sådant sätt

att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt till avdrag enligt första och

andra styckena för vidarebefordrat belopp.

 Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att

förutsättningar för sådant avdrag föreligger.

 Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vilket

givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse från

samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan regeringen medge

att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig

intäkt för mottagaren även om en eller flera av de förutsättningar som anges i

första-tredje styckena inte är uppfyllda.-

 24 §

 2 mom.3 Med avyttring av egendom avses försäljning, byte eller därmed

jämförlig överlåtelse av egendom. Med avyttring jämställs också att tiden för

utnyttjande av en option löpt ut utan att optionen har utnyttjats. Avyttring av

ett finansiellt instrument anses också föreligga om det företag som givit ut

instrumentet

 1. upplöses genom konkurs eller, om det är ett svenskt aktiebolag eller en

svensk ekonomisk förening, när företaget försätts i konkurs,

 2. träder i 2. träder i

likvidation eller likvidation,

 3. upplöses genom 3. upplöses genom

fusion enligt fusion enligt 14 kap.

14 kap. 1 § 1 § aktiebolagslagen

aktiebolagslagen (1975:1385),

(1975:1385), 11 kap. 11 kap. 1 § bank-

1 § bankaktie- aktiebolagslagen

bolagslagen (1987:618),

(1987:618), 15 a kap. 1 §

15 a kap. 1 § för- försäkringsrörelse-

säkringsrörelselagen lagen (1982:713),

(1982:713), eller, eller, om det är ett

om det är ett utländskt bolag, när

utländskt bolag, när bolaget upplöses

bolaget upplöses genom ett

genom ett motsvarande för-

motsvarande för- farande eller

farande. 4. upplöses genom

 att avregistreras

 efter den 4 april

 1995 enligt punkt 5

 eller 6 av övergångs-

 bestämmelserna till

 lagen (1994:802) om

 ändring i aktie-

 bolagslagen.

 Med avyttring avses däremot inte utlåning av egendom för blankning. Avyttring

anses inte heller föreligga när en andel definitivt förlorar sitt värde i fall

som avses i 3 § 8 mom. tredje stycket.

 En delägare i ett handelsbolag skall anses ha avyttrat sin andel i bolaget om

andelen inlöses eller bolaget upplöses.

 Har andelen övergått till någon annan på annat sätt än genom köp, byte eller

därmed jämförligt fång och är det justerade ingångsvärdet enligt 28 § negativt,

skall beskattning ske som om andelen avyttrats.

 Inlöses andel i värdepappersfond eller utskiftas fondens behållna tillgångar

till fondandelsägare i samband med att fonden upplöses, skall avyttring av

andelen anses ha skett mot vederlag motsvarande vad fondandelsägaren uppbär vid

inlösen eller utskiftning. Detsamma gäller om medlem avgår ur en ekonomisk

förening.

 Utnyttjas ett finansiellt instrument, som avser teckningsrätt, delrätt, före-

trädesrätt till teckning av vinstandelslån, köpoption, termin, optionsrätt,

konvertibelt skuldebrev eller konvertibelt vinstandelsbevis, för förvärv av

aktier eller annan egendom, anses detta inte som en avyttring av det utnyttjade

instrumentet. Anskaffningsvärdet för den förvärvade egendomen är summan av

anskaffningsvärdet för instrumentet och annat vederlag.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första gången vid 1996

års taxering, i fråga om de nya föreskrifterna i 2 § 3 mom. dock endast i fråga

om beskattningsår som påbörjats den 1 januari 1995 eller senare. Äldre

föreskrifter i 2 § 3 mom. tillämpas emellertid för den del av beskattningsåret

som avser tiden före ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

2 Senaste lydelse 1994:1862.

3 Senaste lydelse 1994:1859.

3 Ärendet och dess beredning

I propositionen kompletteras bestämmelserna om beskattning av pension i

kommunalskattelagen (1928:370), KL, som en följd av regeringens förslag om

införlivandet av det tredje livförsäkringsdirektivet i svensk lagstiftning, se

prop. 1994/95:184. Vid beredningen av föreliggande lagförslag har synpunkter

inhämtats från bl.a. Riksskatteverket och Finansinspektionen. De synpunkter som

lämnats har varit av tekniskt slag och har beaktats. Förslaget i denna del har

också föregåtts av kontakter med och information från det danska skatte-

ministeriet.

 Ett förtydligande av avyttringsbegreppet beträffande aktier o.d. görs

genom en ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. Vidare

kompletteras bestämmelserna om koncernbidrag i SIL.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 23 mars 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2.

 Lagrådet har föreslagit vissa redaktionella ändringar. Regeringen har i

propositionen följt Lagrådets förslag.

 Lagrådets yttrande har inte inhämtas över förslagen till ändring i 2 § 3 mom.

SIL samt punkt 1 av anvisningarna till 24 § KL. Ändringarna i dessa delar är av

sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Överlåtelse av pensionsförsäkringsbestånd

Regeringens förslag: En överlåtelse av ett pen-

sionsförsäkringsavtal till försäkringsgivare som

inte meddelar pensionsförsäkring enligt kommunal-

skattelagens regler skall anses som utbetalning av

pension.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i en proposition om genomförande

av EG:s tredje skade- resp. livförsäkringsdirektiv föreslagit ändringar i

försäkringsrörelsereglerna som är betingade av nämnda direktiv (prop.

1994/95:184). De nya försäkringsrörelsereglerna ställer krav på vissa

justeringar i skattereglerna för att svenska skatteanspråk och systematiken i

reglerna skall upprätthållas.

Tredje generationens direktiv på försäkringsområdet

EG har inom försäkringsområdet bedrivit ett omfattande harmoniserings-arbete.

Arbetet har syftat till att genomföra den inre marknaden även på

försäkringsområdet genom bl.a. etablerings- och tjänstefrihet. Syftet har

uppnåtts senast genom de s.k. tredje skade- resp. livförsäkringsdirektiven

(92/49/EEG och 92/96/EEG) som ofta benämns den tredje generationens direktiv.

 Direktiven antogs den 18 juni resp. den 10 november 1992 och ingår även i

tilläggsavtalet till EES-avtalet. Bestämmelserna i direktiven gäller således

även för de EFTA-länder som omfattas av EES-avtalet.

 Regeringen har föreslagit att direktiven införlivas i svensk rätt med verkan i

huvudsak fr.o.m. den 1 juli i år.

 Direktiven syftar till att genomföra principerna om en enda auktorisation och

om hemlandstillsyn. Bestämmelserna om en enda auktorisation innebär att en

försäkringsgivare skall ha möjlighet att med stöd av tillstånd i sitt hemland

driva försäkringsverksamhet inom hela EES-området. Verksamheten skall kunna

drivas antingen från ett fast driftställe som etablerats i ett annat medlemsland

än hemlandet eller genom gränsöverskridande verksamhet från ett fast driftställe

beläget inom EES. Tillsynsmyndigheten i försäkringsgivarens hemland får inte

hindra etablering utomlands eller en gränsöverskridande verksamhet bara på grund

av att verksamheten inte enbart är inhemsk. Myndigheten kan dock hindra

verksamheten i ett annat medlemsland (värdlandet) om försäkringsgivaren inte

driver verksamheten på ett sunt sätt. Denna prövning görs således av

hemlandsmyndigheten. Värdlandet kan inte hindra en försäkringsgivare som har

tillstånd i sitt hemland att driva verksamhet i värdlandet, och får heller inte

bestämma om verksamheten skall drivas från ett fast driftställe eller genom

gränsöverskridande verksamhet.

 Hemlandets myndigheter har huvudansvaret för övervakningen även av filialer i

andra EES-länder samt av gränsöverskridande verksamhet som drivs i andra

EES-länder.

 Såvitt gäller överlåtelse av försäkringsbestånd innebär förslaget till

ändringar i försäkringsrörelsereglerna bl.a. att ett svenskt försäkrings-bolag

får, med Finansinspektionens tillstånd och under dess överinseende, överlåta

hela eller delar av sitt försäkringsbestånd till en försäkringsgivare med

auktorisation i ett EES-land. Här i landet etablerade EES-försäkringsgivares

överlåtelse av försäkringsbestånd skall prövas av försäkringsgivarens

hemlandsmyndighet. Tillsynsmyndigheten i det land där livbolagets åtaganden

enligt en livförsäkring skall fullgöras skall ges tillfälle att yttra sig över

en sådan överlåtelse av försäkringsbeståndet från landet.

Allmänt om beskattning av livförsäkring

Inkomstbeskattning av livförsäkring sker enligt två principer. Enligt den ena

medges inte avdrag för de till försäkringsföretaget inbetalade avgifterna. I

sådana fall beskattas inte de på försäkringen utfallande beloppen. Denna metod

gäller för kapitalförsäkring (K-försäkring). Den andra principen innebär att den

skattskyldige medges avdrag för försäkringspremien. Mot detta svarar skatteplikt

för den utfallande ersättningen från försäkringen. Den senare principen gäller

för pensionsförsäkring (P-försäkring).

 Reglerna om inkomstskatt på P-försäkringar är uppdelade i fyra olika delar. I

KL finns tre skilda regelsystem. De kompletteras av bestämmelser utanför KL om

beskattningen av avkastningen på det sparkapital som hör till sådana

försäkringar.

 Det regelsystem som karaktäriserar de olika försäkringsslagen brukar kallas

kvalitativa villkor. De finns i punkt 1 av anvisningarna till 31 § KL och fick i

huvudsak sin nuvarande utformning vid 1975 års reform av försäkrings-

beskattningen. Bl.a. gäller i princip förbud mot återköp av P-försäkring. Till

de kvalitativa villkoren har kopplats en bestämmelse i 3 § lagen (1927:77) om

försäkringsavtal, FAL, vilken anger att ett förfogande över försäkringen är utan

verkan om förfogandet skett i strid mot villkor som enligt KL skall tas in i

försäkringsavtalet.

 Rätten till avdrag för inbetalda premier för P-försäkring framgår av de s.k.

kvantitativa villkoren, som är intagna i punkt 6 av anvisningarna till 46 § KL.

Här anges de begränsningar som finns i avdragsrätten för inbetalade

försäkringspremier.

 De kvalitativa och kvantitativa reglerna syftar till att avgränsa området för

skattegynnat långsiktigt pensionssparande. Bestämmelserna kompletteras av regeln

i 32 § 1 mom. första stycket b KL enligt vilken pensioner beskattas i

inkomstslaget tjänst. De gäller även om premieavdraget gjorts i

näringsverksamhet.

 Till regelsystemet hör även den genom 1990 års skattereform införda lagen

(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Avkastningen på

P-försäkringskapitalet beskattades tidigare inte, vare sig hos för-

säkringstagaren eller hos försäkringsgivaren. Med stöd av den nya lagen tas

emellertid skatt numera ut av livförsäkringsföretagen på den avkastning som

pensionskapitalet genererat under beskattningsåret. Sedan den 1 januari i år är

skattesatsen för avkastningsskatt på P-försäkringar 15 %. Motsvarande faktiska

skattesats för K-försäkringar är 27 % (30 % beräknat på nio tiondelar av

underlaget). Underlaget för avkastningsskatten beräknas på schablonmässiga

grunder. Som huvudregel beskattas all avkastning på kapital i både P- och

K-försäkring med avkastningsskatt.

 Avdragsrätten för premiebetalningar innebär inte någon skattemässig fördel om

samma skattesats tillämpas vid såväl avdrag för sparande som beskattning av

utfallande pension. Någon skatteförmån är således inte förenad med avdragsrätten

i sig. Avdragsrätten leder dock till en skatteförmån om pensionsbeloppen

beskattas med en lägre skattesats än den skattesats mot vilken avdragen för

premieinbetalningarna tidigare har gjorts. I förhållande till den generella

skattesatsen för kapitalinkomster, 30 %, utgår avkastningsskatten på

pensionsmedel endast med halva denna skattesats.

Utländska försäkringsgivare

Ett grundläggande villkor för att en försäkring skall anses som P-försäkring är

att den har meddelats i en här i landet bedriven försäkringsrörelse och att

således skattskyldighet till avkastningsskatt föreligger för verksamheten. Det

innebär att en skattemässigt gynnad P-försäkring skall meddelas från

försäkringsgivarens fasta driftställe i Sverige. En utländsk livförsäkring

klassas därför skattemässigt som en K-försäkring. En undantagsbestämmelse finns

dock som ger skattemyndigheten rätt att efter ansökan besluta att en utländsk

livförsäkring skattemässigt skall likställas med en svensk P-försäkring.

 Ett sådant skattemässigt betingat krav att P-försäkring skall tecknas hos

inhemsk försäkringsgivare eller hos en utländsk försäkringsgivares filial i

landet är förenligt med EG-rätten eftersom kravet är nödvändigt för att

upprätthålla systematiken i resp. lands skattesystem (jfr EG-domstolens s.k.

Bachmannavgörande C-204/90, berört i prop. 1992/93:187 s. 148). Motsvarande

regler finns också i andra europeiska länder.

 I Danmark finns skattebestämmelser som innebär att beskattning utlöses av en

överföring av avtal från en skattegynnad pensionsordning till en annan

försäkringsordning. Det kapital som är hänförligt till det överförda avtalet

anses utbetalt som pension. Bestämmelserna kompletterar reglerna om avdragsrätt

för pensionspremier. Liknande bestämmelser infördes år 1992 i Belgien. Enligt de

danska och belgiska reglerna uppkommer även skattskyldighet för överföringen för

den som har skatterättslig hemvist utomlands.

 Om en i Sverige skattegynnad P-försäkring överförs till försäkringsverksamhet

utomlands förlorar försäkringen sin karaktär av P-försäkring och blir således

att anse som en K-försäkring. Ett sådant byte av försäkringsgivare skulle därför

leda till att utbetalningar från försäkringen blir fria från skatt trots att

försäkringskapitalet varit skattesubventionerat genom avkastningsskatten och

trots att avdrag erhållits för inbetalda premier. Även med en ändring i denna

ordning skulle det inte vara möjligt att säkerställa långsiktigheten och

bundenheten i sparandet efter ifrågavarande byte av försäkringsgivare.

Skattelättnaderna har under sådana förhållanden utgått under felaktiga

förutsättningar. Detta understryks av de strikta reglerna för utformningen av

avtalsvillkoren i punkt 1 av anvisningarna till 31 § KL och 3 § FAL.

 För att nuvarande ordning för skattelättnader för pensionssparandet skall kunna

upprätthållas krävs därför - även med beaktande av reglerna för villkoren i

försäkringsavtalet - ett tillägg till nuvarande regler i KL som innebär att

överlåtelser av P-försäkringsavtal från en skattegynnad pensionsordning till en

ordning som inte är föremål för skattelättnader likställs med utbetalning av

pension. Utbetalning skall anses ha skett med så stort belopp som motsvarar

värdet av den överförda försäkringen. Detta värde utgörs av det tekniska

återköpsvärdet med tillägg för försäkringens andel i uppkommet överskott.

 Om försäkringstagaren har skatterättslig hemvist här i landet beskattas

överföringen som andra pensionsutbetalningar i tjänst. I de fall Sverige har

beskattningsrätt för pensionsutbetalningar till dem som är bosatta i utlandet

enligt gällande dubbelbeskattningsavtal beskattas överföringen i Sverige med

stöd av lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta.

 De nya försäkringsrörelsereglerna föranleder även frågor om utformningen av

reglerna för beskattningen av K-försäkringar. Regeringen avser att senare

återkomma i dessa frågor.

 Slutligen bör det påpekas att betydelsen och räckvidden för svenskt vidkommande

av regler i EU:s personalstatuter om rätt för anställd i EU:s institutioner att

få pensionsförmåner överförda till och från institutionerna övervägs inom

Utredningen om pensionssamordning med EU-institutionerna (Fi 1994:08).

5 Övriga inkomstskattefrågor

5.1 Avregistrering av aktiebolag

Regeringens förslag: När ett aktiebolag av-

registreras skall aktier e.d. som utgetts av

bolaget anses ha avyttrats.

 Skälen för regeringens förslag: Fr.o.m. den 1 januari 1995 delas aktiebolagen

in i två kategorier, publika och privata bolag (prop. 1993/94:196, bet.

1993/94:LU32, SFS 1994:802). Ändringen i aktiebolagslagen (1975:1385), ABL, har

skett mot bakgrund av EG:s bolagsrättsliga direktiv. Publika aktiebolag skall ha

ett aktiekapital på minst 500 000 kr och privata aktiebolag ett aktiekapital på

minst 100 000 kr. Det innebär att det tidigare lägsta tillåtna aktiekapitalet

höjs från 50 000 kr till 100 000 kr. De publika aktiebolagen kan, till skillnad

från de privata, vända sig till allmänheten för att skaffa kapital.

 Aktiebolag som har bildats före ikraftträdandet av ändringarna i ABL skall ha

anmält den erforderliga ökningen av aktiekapitalet till registrering senast vid

utgången av år 1997. Bolaget kommer annars att avföras ur aktiebolagsregistret

genom avregistrering (punkt 6 av övergångsbestämmelserna till ABL, SFS

1994:802). Ett bolag som har avregistrerats anses ha upplösts.

 Ett bolag som inte har ett registrerat aktiekapital som uppgår till 100 000 kr

kan också avregistreras om samtliga aktieägare och styrelseledamöter samt

verkställande direktören före utgången av oktober 1997 begär det (punkt 5 av

övergångsbestämmelserna till ändringarna i ABL, SFS 1994:802). Patent- och

registreringsverket, som är registreringsmyndighet, skall genast kungöra detta i

Post- och Inrikes Tidningar. Tidigast en månad därefter får bolaget avföras ur

registret. När avregistrering har skett övergår bolagets rättigheter och

tillgångar till aktieägarna. Ansvaret för bolagets förpliktelser övergår på

aktieägare, styrelseledamöter och verkställande direktör.

 När verksamheten i bolaget upphör och bolaget upplöses övergår tillgångarna

till aktieägarna. Har bolaget andra tillgångar än kontanta medel skall bolaget

uttagsbeskattas (jfr punkt 1 av anvisningarna till 22 § KL).

 En följd av att bolaget upplöses bör även vara att aktierna behandlas som om de

avyttrats. Med avyttring av egendom avses enligt 24 § 2 mom. SIL försäljning,

byte eller därmed jämförlig överlåtelse. Ett finansiellt instrument anses också

ha avyttrats om det bolag som gett ut instrumentet försätts i konkurs eller

träder i likvidation (24 § 2 mom. första stycket 1 och 2 SIL).

 Rättspraxis har i vissa fall ansett att en avyttring också skall anses

föreligga när egendom utslocknar utan att den byter ägare. Omfattningen av denna

praxis är emellertid inte helt klar. I skattereformen ansågs därför föreligga

ett behov av bestämmelser som klargjorde att avyttring av aktier m.m. skall

anses föreligga även i likvidations- och konkursfall (prop. 1989/90:110 s. 392).

I förtydligande syfte föreslås här en bestämmelse som innebär att avyttring

skall anses föreligga även när ett aktiebolag avregistreras.

 Eftersom det inte med full säkerhet kan avgöras om avregistrering redan i dag

skall betraktas som avyttring bör förslaget tillämpas först när avregistrering

sker fr.o.m. dagen efter den dag då propositionen överlämnas till riksdagen. De

nya reglerna bör alltså tillämpas även på avregistreringar under tiden för

riksdagsbehandlingen. Regeringen föreslår därför att riksdagen med stöd av 2

kap. 10 § andra stycket regeringsformen beslutar om detta.

 Bestämmelsen bör i enlighet med Lagrådets förslag tas in i 24 § 2 mom. SIL.

 Regeringen avser att senare under våren 1995 remittera ett förslag om den

skattemässiga behandlingen av den situationen att verksamheten i ett aktiebolag

- som inte har ett lägsta aktiekapital på 100 000 kr - överförs till enskild

näringsverksamhet eller handelsbolag.

5.2 Koncernbidrag

Regeringens förslag: Ett villkor för att koncern-

bidrag skall få verkan vid beskattningen är att

mottagaren inte får anses ha skatterättsligt hem-

vist i annan stat. Detta villkor föreslås nu gälla

i alla de situationer då koncernbidrag kan före-

komma.

 Skälen för regeringens förslag: De skattemässiga förutsättningarna för

koncernbidrag finns i 2 § 3 mom. SIL. Hösten 1994 infördes ytterligare ett

villkor för att ett koncernbidrag skall få verkan vid beskattningen. Villkoret -

som tagits in i 2 § 3 mom. första stycket f SIL - innebär att mottagaren enligt

ett avtal om undvikande av dubbelbeskattning inte skall anses ha hemvist i en

främmande stat (prop. 1994/95:91, bet. 1994/95:SkU11, SFS 1994:1862).

 Som en konsekvens av ändringen i 2 § 3 mom. första stycket SIL bör motsvarande

ändring göras i andra stycket samma lagrum.

6 Författningskommentar

6.1 Kommunalskattelagen (1928:370)

Anvisningar

till 24 §

punkt 1

Hösten 1993 upphävdes lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv och infördes

bestämmelser om avdrag för avsättning till periodiseringsfond (prop. 1993/94:50,

bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1540 och 1993:1538). I konsekvens med upphävandet

av lagen om skatteutjämningsreserv borde punkt 1 av anvisningarna till 24 § KL

ha ändrats. Av förbiseende kom detta inte att ske. Nu föreslås att hänvisningen

till lagen om skatteutjämningsreserv i anvisningspunktens andra stycke skall

slopas. Huruvida en hänvisning till lagen om periodiseringsfonder skall införas

kräver ytterligare överväganden. En olikhet mellan lagen om skatteutjämnings-

reserv och lagen om periodiseringsfonder är nämligen att i den sistnämnda lagen

görs avdraget för delägare i handelsbolag och enskilda näringsidkare på

delägarnivå resp. hos den fysiska personen. Något krav på att avsättning skall

göras i räkenskaperna för att avdrag skall medges finns inte för dessa

kategorier. En hänvisning till lagen om periodiseringsfonder i anvisningspunkten

skulle innebära att en skillnad uppstår i behandlingen av handelsbolag jämfört

med aktiebolag.

 I sammanhanget kan vidare erinras om att frågan om sambandet mellan redovisning

och beskattning nu utreds av Redovisningskommittén (dir. 1991:71). I ett

delbetänkande (SOU 1994:17) har kommittén förordat att skattemässigt betingade

avsättningar till periodiseringsfonder m.m. i framtiden inte skall redovisas som

bokslutsdispositioner utan enbart i deklarationen. Resultatet av det forsatta

arbetet med den inriktningen som nu pågår i kommittén kommer, enligt vad

regeringen erfarit, att presenteras i ett nytt delbetänkande senare i vår. Det

finns anledning att avvakta kommitténs förslag innan ställning tas till om en

hänvisning till lagen om periodiseringsfonder skall införas.

till 31 §

punkt 1

Ett tillägg har gjorts i första stycket som anger att avskattning skall ske vid

en överlåtelse av en i Sverige skattegynnad P-försäkring till en ny

pensionsordning som inte omfattas av lättnadsreglerna. Av tillägget framgår att

avskattning även skall ske om en P-försäkring som meddelats i utländsk

filialverksamhet i Sverige förs över till försäkringsföretagets verksamhet i

utlandet. Kapitalet knutet till försäkringen anses som utbetald pension. Med

kapitalet avses dels det tekniska återköpsvärdet, dels den del i livbolagets

överskott (återbäring e.d.) som skäligen kan anses belöpa på försäkringen.

Såvitt gäller sådan tjänstepensionsförsäkring enligt avtal på arbetsmarknaden

där återbäring till den försäkrade eller förmånstagarna tilldelas i form av

indextillägg, motsvaras försäkringens värde av det tekniska återköpsvärdet ökat

med värdet av redan beslutade indextillägg till den del detta värde inte ingår i

det tekniska återköpsvärdet.

till 41 §

punkt 4

Första stycket i punkten har kompletterats med en regel om skattskyldighetens

inträde i sådana avskattningsfall som föranleds av en överlåtelse av

P-försäkring till försäkringsgivare som inte meddelar P-försäkring enligt KL:s

regler. Skattskyldigheten inträder när ansvaret för avtalet övergår på den nya

försäkringsgivaren. Detta sker vid registrering hos Finansinspektionen av in-

spektionens godkännande resp. tillstånd till överlåtelsen enligt 14 kap. 26 b §

eller 15 kap. 5 § försäkringsrörelselagen (1982:713) i den föreslagna lydelsen

enligt prop. 1994/95:184 om genomförandet av EG:s tredje skade- respektive

livförsäkringsdirektiv eller, för utländsk filialverksamhet här i landet, vid

motsvarande åtgärd hos hemlandets tillsynsorgan. I fall som regleras i lagen

(1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag att driva försäkringsrörelse

i Sverige övergår ansvaret dock redan vid tidpunkten för Finansinspektionens

beslut om godkännande (29 c § i lagförslaget i nämnda proposition).

 Om en överföring av försäkringsavtalet äger rum inom försäkringsföretaget till

verksamhetsdel som inte meddelar P-försäkring enligt KL utlöses beskattningen

vid överföringen.

 Har beskattning utlösts för det aktuella kapitalet före överlåtelsen på grund

av återköp e.d. skall självfallet ingen förnyad beskattning ske av överföringen.

Övergångsbestämmelser

De nya bestämmelserna träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första gången

vid 1995 års taxering. Bestämmelserna om avskattning av pensionskapital avser

överlåtelser resp. överföringar efter ikraftträdandet.

6.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

2 § 3 mom.

Ändringen i andra stycket är en konsekvens av den ändring som tidigare gjorts i

första stycket (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:SkU11, SFS 1994:1862).

24 § 2 mom.

Ändringen i första stycket innebär att aktier och andra finansiella instrument

skall anses avyttrade om det aktiebolag som gett ut dem avregistreras på grund

av att bolaget inte har ett aktiekapital på minst 100 000 kr. En förutsättning

är att avregistrering skett efter den 4 april 1995, dvs. dagen efter den dag då

propositionen överlämnas till riksdagen.

Övergångsbestämmelser

Bestämmelserna träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas första gången vid

1996 års taxering. De nya bestämmelserna i 2 § 3 mom. tillämpas dock endast för

den del av räkenskapsåret som infaller efter den 1 juli 1995. Ytterligare en

inskränkning är att beskattningsåret skall ha påbörjats den 1 januari 1995 eller

senare. Detta beror på att motsvarande ikraftträdandebestämmelse gäller för 2 §

3 mom. första stycket f (SFS 1994:1862).

Remitterade lagförslag

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 31 § och punkt 4 av

anvisningarna till 41 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Anvisningar

 till 31 §

 1.1 Med pension förstås 1. Med pension förstås

dels belopp, som annor- dels belopp, som

ledes än i följd av för- annorledes än i följd av

säkring utgår på grund försäkring utgår på grund av

av föregående tjänste- föregående tjänste-

förhållande, dels belopp,förhållande, dels belopp,

som på grund av lagen som på grund av lagen

(1962:381) om allmän fö- (1962:381) om allmän för-

rsäkring utgår i form säkring utgår i form av

av folkpension eller folkpension eller

tilläggspension, dels tilläggspension, dels

belopp som utgår på belopp som utgår på grund

grund av pensionsförsäk- av pensionsförsäkring,

ring, dels belopp som dels belopp som

utbetalas från pensions- utbetalas från

sparkonto till pensions- pensionssparkonto till

spararen, till för- pensionsspararen, till

månstagare på grund av förmånstagare på grund av

förmånstagarförordnande, förmånstagarförordnande,

till den som erhållit till den som erhållit

rätten till pension rätten till pension genom

genom bodelning, till bodelning, till make

make eller bröstarvinge eller bröstarvinge på

på grund av jämkning av grund av jämkning av

förmånstagarförordnande förmånstagarförordnande

samt vid återbetalning samt vid återbetalning

enligt 13 kap. 4 § enligt 13 kap. 4 §

äktenskapsbalken. äktenskapsbalken, dels

 kapital hänförligt till

 pensionsförsäkring vilken

 överlåts till försäk-

 ringsgivare som inte

 meddelar pen-

 sionsförsäkring enligt

 denna lag. Med sådan

 överlåtelse till ny för-

 säkringsgivare avses även

 överföring till sådan del

 av försäkringsgivarens

 verksamhet som avser

 pensionsförsäkring enligt

 denna lag.

 Med pensionsförsäkring förstås försäkring, som inte medför rätt till andra

försäkringsbelopp än ålderspension, sjukpension eller efterlevandepension. För

att en försäkring skall anses som pensionsförsäkring fordras vidare, om inte

annat följer av förklaring enligt sjuttonde stycket, att försäkringen meddelats

i en här i landet bedriven försäkringsrörelse för vilken skattskyldighet

föreligger enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel

respektive lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Med försäkrad avses den på

vars liv försäkringen tagits eller, i fråga om sjukpension, den vars

arbetsoförmåga försäkringen avser. Med tjänstepensionsförsäkring förstås

pensionsförsäkring, som har samband med tjänst och för vilken den försäkrades

arbetsgivare åtagit sig att ansvara för betalning av hela avgiften. Med

tjänstepensionsförsäkring förstås också pensionsförsäkring, som - om en

anställd avlidit - tagits av den anställdes arbetsgivare till förmån för den

anställdes efterlevande och för vilken försäkring arbetsgivaren åtagit sig att

ansvara för betalning av hela avgiften.

 I fråga om annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring skall

försäkringstagaren vara den försäkrade. Har försäkringstagaren eller hans make

eller person med vilken han sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden barn

under 20 år, får han ta försäkring avseende efterlevandepension på sin makes

eller den sammanboendes liv, om barnet insätts som förmånstagare. Om särskilda

skäl föreligger kan skattemyndigheten medge att dödsboet efter skattskyldig som

bedrivit närings-verksamhet i Sverige får ta försäkring avseende

efterlevandepension. Som förutsättning för att medgivande skall lämnas gäller

att den efterlevande saknar betryggande pensionsskydd och att försäkringen tas i

samband med att boet upphör med driften i förvärvskällan. Motsvarande gäller om

den avlidne drivit verksamheten genom förmedling av juridisk person.

 Ålderspension får inte börja utgå vid lägre ålder än 55 år. Utbetalning får

dock ske dessförinnan till den som fått rätt till förtidspension enligt lagen om

allmän försäkring. Om det i annat fall finns särskilda skäl, får

skattemyndigheten besluta att pension får börja utgå vid lägre ålder.

 Ålderspension får utgå högst så länge den försäkrade lever, men under den

försäkrades livstid lägst fem år eller, om försäkringen skall upphöra när den

försäkrade fyller 65 år, lägst tre år. Pensionen får under den första

femårsperiod under vilken den utbetalas inte utgå med annat än samma belopp vid

varje utbetalningstillfälle eller med stigande pensionsbelopp.

 För ålderspension som utgår enligt allmän pensionsplan gäller, om den skall

upphöra innan den försäkrade avlider, vad därom utfästs enligt planen. Vad som

enligt denna lag avses med allmän pensionsplan framgår av punkt 20 av

anvisningarna till 23 §.

 Förmånstagare får inte insättas till annan ålderspensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring. Till tjänstepensionsförsäkring avseende ålderspension

skall anställd, som då försäkringsavtalet ingicks var den försäkrade, vara

förmånstagare.

 Med sjukpension förstås pension som utgår till den försäkrade högst så länge

denne är arbetsoförmögen eller har nedsatt arbetsförmåga. Sjukpension får

upphöra tidigast fem år efter det försäkringsavtalet träffades. I fråga om

förmånstagare gäller föreskrifterna i föregående stycke.

 Med efterlevandepension förstås pension

 1. som efter den försäkrades död utgår till den försäkrades make, varmed i

detta sammanhang förstås person med vilken den försäkrade varit gift eller

sammanbott under äktenskapsliknande förhållanden,

 2. som efter den försäkrades död utgår till barn till den försäkrade eller barn

till person som angivits under 1,

 3. som utgår till efterlevande på grund av försäkring som tagits av dödsbo

efter medgivande enligt tredje stycket, varvid pension får utgå som om den

avlidne varit försäkrad, eller

 4. som utgår på grund av försäkring som tagits av arbetsgivare till förmån för

anställds efterlevande med stöd av andra stycket sista meningen, varvid pension

får utgå som om den avlidne varit försäkrad.

 Efterlevandepension får utgå högst så länge den efterlevande lever och får

under den första femårsperiod under vilken den utbetalas inte utgå med annat än

samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller med stigande pensionsbelopp.

Efterlevandepension får under den efterlevandes livstid inte upphöra förrän fem

år förflutit efter den försäkrades död med följande undantag:

 1. Efterlevandepension till person som avses i föregående stycke 1, får upphöra

när denne ingår nytt äktenskap.

 2. Har den försäkrade avlidit mindre än fem år före den tidpunkt då

försäkringen annars skulle ha upphört, får efterlevandepension upphöra vid sist

nämnda tidpunkt.

 3. Om utbetalning av efterlevandepension till barn under 20 år påbörjats, får

pensionen upphöra när barnet fyller 20 år.

 4. Har försäkring avseende efterlevandepension till barn tagits på sådan

persons liv som avses i föregående stycke 1, skall pensionen upphöra senast när

barnet fyller 20 år.

 Som förmånstagare till försäkring avseende efterlevandepension får endast

insättas person till vilken efterlevandepension kan utgå enligt nionde och

tionde styckena.

 Försäkringsvillkor, som med hänsyn till bestämmelserna i denna lag är avgörande

för frågan huruvida försäkringen är att anse som pensionsförsäkring, skall tas

in i försäkringsavtalet. Detta skall dessutom innehålla villkor att försäkringen

inte får pantsättas eller belånas och inte heller ändras på sådant sätt att den

inte längre uppfyller de föreskrifter, som anges för pensionsförsäkring i denna

lag, eller i andra fall än nedan föreskrivs överlåtas eller återköpas. Avtalet

får inte innehålla villkor som är oförenligt med bestämmelserna om

pensionsförsäkring i denna lag.

 Under den försäkrades livstid får pensionsförsäkring endast överlåtas

 1. till följd av anställningsförhållande, därvid försäkringen före eller efter

överlåtelsen skall ha karaktär av tjänstepensionsförsäkring,

 2. på grund av utmätning liksom vid ackord eller konkurs eller

 3. genom bodelning.

 Ny ägare till pensionsförsäkring skall omedelbart underrätta försäkringsgivaren

om förvärvet av försäkringen.

 Återköp av pensionsförsäkring får utan hinder av bestämmelserna i denna lag

ske,

 1. om det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst ett basbelopp enligt lagen

om allmän försäkring och försäkringen inte är förenad med ett oåterkalleligt

förmånstagarförordnande samt premier för försäkringen inte har betalats senare

än 10 år före återköpet, eller

 2. om det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst 30 procent av ett basbelopp

enligt lagen om allmän försäkring.

 Om det i annat fall än som avses i föregående stycke finns synnerliga skäl för

återköp och sådant får ske enligt försäkringstekniska grunder, får återköp

medges av skattemyndigheten. Bestämmelserna i förevarande lag hindrar inte

heller återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken av försäkringstagarens

tillgodohavande.

 Om särskilda skäl föreligger, kan skattemyndigheten efter ansökan förklara att

försäkring som har meddelats i utomlands bedriven försäkringsrörelse skall anses

som pensionsförsäkring. Sådan förklaring får meddelas endast under förutsättning

att villkoren för försäkringen i huvudsak står i överensstämmelse med

bestämmelserna i denna anvisningspunkt om pensionsförsäkring. Har förklaring som

här avses meddelats kan försäkringen inte övergå till kapitalförsäkring.

 Med kapitalförsäkring förstås annan livförsäkring än pensionsförsäkring. Till

kapitalförsäkring hänförs mot statens grupplivförsäkring svarande förmån från

kommun, även om förmånen inte utgår på grund av försäkring.

 Försäkring som enligt denna lag är att hänföra till pensionsförsäkring får

anses såsom kapitalförsäkring, om förbehåll härom intagits i avtalet vid dess

ingående.

 Premiebefrielseförsäkring skall anses tillhöra samma slag av försäkring som

huvudförsäkringen.

 För att sjuk- eller olycksfallsförsäkring skall anses ha tagits i samband med

tjänst fordras, att premier för försäkringen skall betalas av arbetsgivaren.

Vidare fordras att anmälan görs till försäkringsanstalten om att försäkringen

har tagits i samband med tjänst.

 Till livränta räknas även höjning av livräntan och sådant tillägg till denna

som skall utgå under livräntans fortsatta bestånd.

 Såvitt gäller kraven enligt denna anvisningspunkt, att en ålders- eller

efterlevandepension under den första femårsperioden inte utgår med annat än

samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller med stigande belopp, bortses

i fråga om försäkring enligt lagen (1989:1079) om livförsäkringar med anknytning

till värdepappersfonder från sådana förändringar av beloppen som föranleds av

kursutvecklingen på fondandelarna.

 Beslut som skattemyndighet meddelat med stöd av tredje, fjärde, sextonde eller

sjuttonde stycket av denna anvisningspunkt får överklagas hos Riksskatteverket.

Riksskatteverkets beslut får inte överklagas.

 till 41 §

 4.2 I fråga om inkomst 4. I fråga om inkomst av

av tjänst gäller som tjänst gäller som allmän

allmän regel, att in- regel, att inkomst skall

komst skall anses hava anses hava åtnjutits

åtnjutits under det år, under det år, då densamma

då densamma från den från den skattskyldiges

skattskyldiges synpunkt synpunkt är att anse som

är att anse som verkligen förvärvad och

verkligen förvärvad och till sitt belopp känd.

till sitt belopp känd. Detta är framför allt

Detta är framför allt förhållandet, då inkomsten

förhållandet, då in- av den skattskyldige

komsten av den skatt- uppburits eller blivit

skyldige uppburits för honom tillgänglig för

eller blivit för honom lyftning eller, såsom i

tillgänglig för lyftning fråga om bostadsförmån och

eller, såsom i fråga om andra förmåner in natura,

bostadsförmån och andra då den på annat sätt kommit

förmåner in natura, då den skattskyldige till

den på annat sätt kommit godo, detta oberoende av

den skattskyldige till huruvida inkomsten

godo, detta oberoende av intjänats under året eller

huruvida inkomsten in- tidigare. Har den

tjänats under året eller skattskyldige på grund av

tidigare. Har den skatt- sin tjänst fått förvärva

skyldige på grund av sin värdepapper på förmånliga

tjänst fått förvärva villkor, tas förmånen upp

värdepapper på förmån- till beskattning det år

liga villkor, tas för- förvärvet skedde. I fall

månen upp till beskatt- då behållning på

ning det år förvärvet pensionssparkonto skall

skedde. I fall då avskattas enligt 32

behållning på pensions- § 1 mom. första stycket

sparkonto skall avskat- j inträder skattskyl-

tas enligt 32 § 1 mom. digheten när

första stycket j inträ- pensionssparavtalet

der skattskyldigheten upphör att gälla för de

när pensionssparavtalet tillgångar som skall

upphör att gälla för de avskattas. Vid sådan

tillgångar som skall överlåtelse av

avskattas. pensionsförsäkring till

 ny försäkringsgivare

 som avses i punkt 1 av

 anvisningarna till 31 §

 anses pensionskapitalet

 utbetalt när ansvaret för

 den överlåtna försäkringen

 övergår på den övertagande

 försäkringsgivaren.

 Å andra sidan skall utgifterna och omkostnaderna för inkomstförvärvet avdragas

från intäkten under det år, då de verkligen blivit av den skattskyldige

bestridda, även om de avser inkomst, som tidigare förvärvats eller först under

ett senare år beräknas inflyta.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995 och tillämpas på överlåtelser

av pensionsförsäkringar efter ikraftträdandet.

1 Senaste lydelse 1993:1542.

2 Senaste lydelse 1993:938.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 att

det i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1859) om ändring i lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt skall införas en ny punkt, 13, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 13. Vid tillämpning av

 föreskrifterna i 24 § 2

 mom. första stycket gäller

 följande. Avyttring av

 ett finansiellt

 instrument anses också

 föreligga om det aktie-

 bolag som givit ut in-

 strumentet avregistreras

 efter utgången av mars

 1995 enligt punkt 5

 eller 6 av övergångsbe-

 stämmelserna till lagen

 (1994:802) om ändring i

 aktiebolagslagen

 (1975:1385).

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-03-24

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold

Enligt en lagrådsremiss den 23 mars 1995 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

kommunalskattelagen (1928:370) och till lag om ändring i lagen (1947:576) om

statlig inkomstskatt.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarättsassessorn Lars Bergendal

och kanslirådet Ingrid Melbi.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen lämnas utan erinran.

 Beträffande förslaget till lag om ändring i lagen om statlig inkomstskatt

föreslås i remissen en ny punkt 13 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1994:1859) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Punkten

anknyter till 24 § 2 mom. första stycket lagen om statlig inkomstskatt.

 Lagrådet föreslår att innehållet i den föreslagna punkten i stället skrivs in

direkt i det nämnda stycket som en ny punkt 4 med följande lydelse:

 4. upplöses genom att avregistreras efter utgången av mars 1995 enligt punkt 5

eller 6 av övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i

aktiebolagslagen.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:187 Vissa inkomstskattefrågor.