Regeringens proposition 1991/92:162

om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) m. m.

Prop, 1991/92:162

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 2 april 1992.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf Dinkelspiel

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag till ändringar i tulltaxelagen (1987:1068, omtryckt 1987:1186). Ändringama rör dels tullskyddet for viss vegetabi­lisk olja, dels en anpassning av texten i 22 kap. till de förslag som lagts fram i regeringens proposition 1991/92:116 om ändringar i lagen (1977:306) om dryckesskatt.

Enligt 12 § lagen (1987; 1069) om tullfrihet m. m. får regeringen meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas i Sverige. Regeringen får också i enskilda fall besluta om dylik tullfrihet. I propositionen föreslås en liberalisering så att tullfrihet kan medges i vissa fall även om tillverkningen i landet inte kan anses som ringa.

Ändringama föreslås träda i kraft den I juli 1992.

1    Riksdagen 1991/92. I samt. Nr 162

Propositionens lagförslag

Prop. 1991/92:162

1 Förslag till

Lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068)

Härigenom   föreskrivs   att   15   kap.   samt   22   kap.   lulltaxelagen (1987:1068)' skall ha följande lydelse.

15 kap. Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt spaltningsprodukter av sådana fetter och oljor; beredda ätbara fetter; animaliska och vegetabiliska växer

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar inte:

a.     svinfett och fjäderfäfett enligt nr 02.09;

b.     kakaosmör (fett eller olja) (nr 18.04);

c.   ätbara beredningar som innehåller mer än 15 viktprocent av produkter enligt

nr 04.05 (i allmänhet 21 kap.);

d.     grevar (nr 23.01) samt återstoder enligt nr 23.0423.06;

e.  isolerade fettsyror, beredda växer, medikamenter, färger, läcker, tvål och såpa,

parfymeringsmedel, kosmetiska preparat och toalettmedel, sulfonerade oljor

och andra varor enligt sjätte avd.;

f  faktis framställd av oljor (nr 40.02).

2.

Nr 15.09 skall inte tillämpas för oljor som erhållits ur oliver genom extraktion med lösningsmedel (nr 15.10).

3.

Nr 15.18 omfattar inte fetter och oljor som enbart denaturerats; sådana produkter skall klassificeras enligt samma nummer som motsvarande odenaturerade fetter och oljor.

4.

"Soapstocks", bottensatser och avslemningsåterstoder erhållna vid rening av oljor samt stearinbeck, glycerolbeck och ullfettbeck skall klassificeras enligt nr 15.22.

15.1

Ister; annat svinfett och Qäderfäfett, utsmälta, även utpressade eller extraherade med lösningsmedel   ....

fri

15.2

Fetter av nötkreatur, andra oxdjur, får eller getter, råa eller utsmälta, även utpressade eller extraherade med lösningsmedel   .......... 

.............. 

fri

15.3

Solarstearin, isterolja, oleostearin, oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt

beredda ........................................................ 

.............. 

fri

15.04       Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjur samt fraktio­

ner av sådana fetter eller oljor, även raflTinerade men

inte kemiskt modifierade  .............................. 

fri

15.5

Ullfett och fettartade ämnen erhållna ur ullfett (inbe­gripet lanolin)            

fri

15.6

Andra animaliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte

kemiskt modifierade   .................................... 

fri

15.07       Sojabönolja och fraktioner av denna olja, även raflTine­

rade men inte kemiskt modifierade:

A.  oraflfinerad olja, även avslemmad   .......... 

fri

B.  andra slag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bruk....................................................... 

............. 

8%

Lagen omtryckt 1987:1186.

2. andra:

Prop. 1991/92:162

a. fasta fraktioner   ....................... 

I7%\

b. andra produkter   ...................... 

15 %

15.08     Jordnötsolja och fraktioner av denna olja, även raflTine­

rade men inte kemiskt modifierade:

A. oraflfinerad olja  ............................... 

fri

B. andraslag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

brak............................................ 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

......... 

17 %

b. andra produkter   ...................... 

......... 

15 %

15.09     Olivolja och fraktioner av denna olja, även raflTinerade

men inte kemiskt modifierade:

A.                                                      jungfmolja         

fri

B. andra slag:

1. avseddda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................ 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

17%

b. andra produkter   ...................... 

15 %

15.10     Andra oljor erhållna enbart ur oliver samt fraktioner

av sådana oljor, även raflTinerade men inte kemiskt

modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor el­

ler fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 15.09:

A. oraflTinerade oljor, även blandade med jungfmolja

fri

B. andra slag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................ 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

......... 

17%

b. andra produkter   ...................... 

......... 

15 %

15.11     Palmolja och fraktioner av denna olja, även raflTinera­

de men inte kemiskt modifierade:

A. oraflTinerad olja  .............................. 

........... 

fri

B. andra slag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................ 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

17 %

b. andra produkter   ...................... 

15 %

15.12     Solrosolja, saflorolja och bomullsfröolja samt fraktio­

ner av dessa oljor, även raflTinerade men inte kemiskt

modifierade:

A................................................... solrosolja och saflFlorolja, oraflTinerade; bomullsfrö­

olja, oraflfinerad, även befriad från gossypol       

fri

B. andra slag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................ 

.......... 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

17%

b. andra produkter   ...................... 

15 %

15.13     Kokosolja, palmkärnolja och babassuolja samt fraktio­

ner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt

modifierade:

3

A. oraffinerade oljor   ............................ 

fri Prop. 1991/92:162

B. andra slag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................. 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

17%

b. andra produkter   ...................... 

15 %

15.14      Rapsolja, rybsolja och senapsolja samt fraktioner av

dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifi­

erade:

A. oraflfinerade oljor   ........................... 

fri

B. andra slag:

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................ 

.......... 

8%

2. andra:

a. fasta fraktioner   ....................... 

......... 

17%

b. andra produkter   ...................... 

15 %

15.15      Andra vegetabiliska fetter och feta oljor (inbegripet

jojobaolja) samt fraktioner av sådana fetter,eller oljor,

även raflfinerade men inte kemiskt modifierade:

A................................................... linolja, krotonolja, oiticicaolja, ricinolja, tobaksfrö-

olja, tungolja och jojobaolja samt fraktioner av des­

sa oljor  .......................................... 

........... 

fri

B. andra slag:

1.

oraflfinerade fetter och oljor   ......... 

fri

2.

andra;

a............................................. avsedda att användas uteslutande för tek­

niskt bmk   ............................... 

8%

b. andra:

a. fasta fraktioner...................... 

......... 

17 %

p. andra produkter  .................... 

......... 

15%

15.16      Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt

fraktioner av sådan fetter eller oljor, som helt eller

delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller

elaidiniserats, även raflTinerade men inte vidare bear­

betade:

A. produkter med karaktär av konstgjorda växer   ...

5,8%

B. andra slag:

1.   

avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bruk:

a............................................. linolja, krotonolja, oiticicaolja, ricinolja, to-

baksfröolja, tungolja och jojobaolja samt

fraktioner av dessa oljor.............. 

fri

b. andra   .................................... 

8%

2. andra.......................................... 

17%

15.17      Margarin; ätbara blandningar och beredningar av ani­

maliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av

fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel,

andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av

sådana fetter eller oljor enligt nr 15.16:

A. margarin i fast form och annat berett ätbart fett ..

25%

B. flytande fettemulsioner  .................... 

........... 

fri

c. andra slag:

Prop. 1991/92:162

1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt

bmk............................................. 

8%

2. andra ......................................... 

15%

15.18     Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt

fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxidera­

de, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymerisera-

de genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller

på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av

produkter enligt nr 15.16; oätliga blandningar eller be­

redningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller

oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt

detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon an­

nanstans:

A........................................... linolja (inbegripet linoxyn), tungolja, oiticicaolja

och ricinolja samt fraktioner av dessa oljor, kemiskt

modifierade; blandningar som huvudsakligen be­

står av linolja, tungolja, krotonolja, oiticicaolja, ri­

cinolja eller tobaksfröolja eller av fraktioner av des­

sa oljor, även kemiskt modifierade 100 kg

3:-

B................................................... andra oätliga blandningar som består av raflTinerade

produkter enligt nr 15.07-15.16........... 

8%

C. andra slag....................................... 

fri

15.19     Tekniska enbasiska fettsyror; sura oljor från raffine­

ring; tekniska fettalkoholer:

A................................................... tekniska enbasiska fettsyror samt sura oljor från

raflfinering....................................... 

fri

B. tekniska fettalkoholer:

1. produkter med karaktär av konstgjorda växer  .

fri

2. andra.......................................... 

6%

15.20  Glycerol (glycerin), även ren; glycerölvatten och glyce-

rollut.................................................. 

fri

15.21

Vegetabiliska växer (andra än triglycerider), bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raf­finerade eller färgade  

fri

15.22

Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska växer   

fri

22 kap. Drycker, sprit och ättika

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar inte:

a. produkter enligt detta kapitel (andra än sådana enligt nr 22.09) som har beretts

for att användas for matlagningsändamål och därigenom blivit olämpliga som

drycker (i allmänhet nr 21.03);

b. havsvatten (nr 25.01);

c. destillerat vatten, ledningsformågevatten och vatten av motsvarande ren­

hetsgrad (nr 28.51);

d. utspädd ättiksyra som innehållermer än 10 viktprocent ättiksyra (nr 29.15);

e. medikamenter enligt nr 30.03 och 30.04;

{.  parfymeringsmedel och toalettmedel (33 kap.).

Lydelse enligt prop. 1991/92:116.

2.

Vid tillämpning av detta kapitel och av 20 och 21 kap. gäller att alkoholhalten Prop, 1991/92: 162 uttryckt i volymprocent skall bestämmas vid en temperatur av -l-20°C.

3.

Med alkoholfria drycker i nr 22.02 förstås sådana drycker som har en alkoholhalt av högst 0,5 volymprocent. Alkoholhahiga drycker klassificeras enligt nr 22.03 22.06 eller 22.08, alltefter beskaffenheten.

22.01     Vatten, inbegripet naturligt eller konstgjort mineral­

vatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller

annat sötningsmedel eller av aromämne; is och snö ,.

fri

22.02     Vatten, inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten,

med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av

aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med un­

dantag av frakt- och bärsaft samt köksväxtsaft enligt nr

20.09:

A............................................. maltdrycker med en alkoholhalt av högst 0,5 vo­

lymprocent   .............................    1001

10:-

B. andra slag....................................... 

fri

22.03  Maltdrycker:

med en alkoholhalt:

A. överstigande 0,5 men inte 2,25 volymprocent

(lättöl) ....................................    1001

10:-

B............................................. överstigande 2,25 men inte 3,5 volympro­

cent (öl) ..................................    1001

12:-

C. överstigande 3,5 volymprocent (starköl)  ...   1001

14:-

22.04     Vin av färska dmvor, inbegripet vin som gjorts starka­

re genom tillsats av alkohol; dravmust, annan än sådan

enligt nr 20.09:

A............................................. dmvmust i jäsning samt dmvmust vars jäsning har

avbratits på annat sätt än genom tillsats av alkohol

...............................................    1001

10:-

B. andra slag:

1. musserande vin, med en alkoholhalt:

a. överstigande 0,5 men inte 2,25 volymprocent

fri

b. överstigande 2,25 volymprocent             1001

40: 

2.   annat vin samt dmvmust vars jäsning har för­

hindrats eller avbratits genom tillsats av alko­

hol, med en alkoholhalt:

a. överstigande 0,5 men inte 2,25 volymproceiit

fri

b. överstigande 2,25 men inte 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter .. 1001

15: 

P. på andra käri  ................. 100 1

7:-

c. överstigande 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter ..1001

40:-

P. på andra käri  ................. 1001

30:-

22.05     Vermut och annat vin av färska dmvor, smaksatt med

växter eller aromatiska ämnen:

med en alkoholhalt:

A. överstigande 0,5 men inte 2,25 volymprocent ....

fri

B. överstigande 2,25 men inte 15 volymprocent:

Prop. 1991/92:162

1.

på kärl rymmande högst 10 liter.. 100 I

15: 

2.

på andra käri   ........................ 100 I

7:-

C. överstigande 15 volymprocent:

1.

på kärl rymmande högst 10 liter.. 1001

40:

2.

på andra käri  ........................ 100 1

30:-

22.06     Andra jästa drycker, t. ex. äppelvin (cider), päronvin

och mjöd; blandningar av jästa drycker samt bland­

ningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte

nämnda eller inbegripna någon annanstans:

A.      musserande, andra än äppel- och päronvin, med en

alkoholhalt:

1.

överstigande 0,5 men inte 2,25 volymprocent  .

fri

2.

överstigande 2,25 volymprocent. 1001

100:

B. andra slag, med en alkoholhalt:

1.

överstigande 0,5 men inte 2,25 volymprocent  .

fri

2.

överstigande 2,25 men inte 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter.. 100 1      25: 

b. på andra käri.............. ;........... 1001      10:-

3. överstigande 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter.. 100 1      40: 

b. på andra käri  ......................... 1001      50:-

22.07     Odenaturerad etylalkohol med en alkoholhalt av minst

80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denatu-

rerade, oavsett alkoholhalt:

A................................................... avsedda att användas uteslutande för kemisk om­

vandling  ........................................ 

fri

B. andra   .......................................... 

.......... 

6%

22.08     Odenaturerad etylalkohol med en alkoholhalt av mind­

re än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdryc­

ker; sammansatta alkoholhaltiga beredningar av såda­

na slag som används för framställning av drycker:

A. drycker med en alkoholhalt överstigande 0,5 men

inte 2,25 volymprocent   ................... 

fri

B. andra slag:

1.

likör, bitter och liknande drycker                100 I

92:50

2.

andra drycker, inbegripet sprit och odenatu­rerad etylalkohol med en alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter:

a. whisky; brännvin, okryddat eller kryddat;

vodka; gin och genever..... 1001

40:-

p. andra slag   .................... 1001

67:50

b. på andra kärl:

a. whisky; brännvin, okryddat eller kryddat;

vodka; gin och genever... 1001 av

50volymprocentalkoholhak vid-l-20°C

15:- Prop. 1991/92: 162

p. andra slag   ................. 1001 av

50 volymprocent alkoholhalt vid -I- 20°C

17:50

3. sammansatta alkoholhaltiga beredningar av så­dana slag som används för framställning av

drycker   ..................................... 

5%

22.09 Ättika   ............................................ 

6%

Anm. För spritdrycker, vin eller starköl; som införs i den ordning som anges i 18 § 3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihet inte åtnjuts, tull med följande belopp per liter:

Spritdrycker enligt tulltaxenr 22.08   .............. 

210:-

Vin:

med en alkoholhah överstigande 15 volymprocent

65:-

med en alkoholhalt överstigande 7 men inte 15 vo­

lymprocent   ..................................... 

32: -

med en alkoholhalt om högst 7 volymprocent     

16:-

Starköl   ................................................... 

16:-

Tullsats som anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82 § tullagen (1987:1065).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.

2 Förslag till

Prop. 1991/92:162

Lag om ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m.

Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1987:1069)' om tullfrihet m.m. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

I2§

Regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas inom landet. Föreskriftema får medde­las för högst fyra år i sänder.

Regeringen får i enskilda fall besluta om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas inom landet.

Om särskilda skäl foreligger får regeringen meddela foreskrifter om tullfrihet enligt första stycket eller i enskilda fall besluta om tullfrihet enligt andra stycket for varor som tillverkas inom landet även om till­verkningen inte är att anse som ringa.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1992.

' Senaste lydelse 1989:988.

Utrikesdepartementet

"p-

'- 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 april 1992.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B. Wester­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkel­spiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Dinkelspiel

Proposition om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) m.m.

1 Inledning

Det nuvarande tullskyddet för vegetabiliska oljor infördes 1973. Tullsat­sen på raflfinerad vegetabilisk olja är vanligen 15% medan en sådan olja med tillsats av vitaminer är tullfri. Denna regim bibehölls i tulltaxelagen (1987:1068, omtryckt 1987: 1186 och ändrad senast 1991:1526). Företrä­dare för näringslivet har påtalat att det nuvarande tullskyddet således kan kringgås genom en tillsats av vitaminer till den vegetabiliska oljan. Jag ämnar i det följande behandla frågan om tullskyddet för vegetabiliska oljor av aktuellt slag.

Regeringen har i propositionen 1991/92:116 om ändringar i lagen (1977:306) om dryckesskatt föreslagit en ändring av 22 kap. tulltaxelagen. Mot denna bakgmnd har jag funnit det lämpligt att göra anpassningar i 22 kap. till den systematik som föreslås i nämnda proposition.

Regeringen får med stöd av 12 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas inom landet. Föreskrifterna får meddelas för högst fyra år i sänder. Regeringen får också i enskilda fall besluta om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas i Sverige. Företrädare för näringslivet har föreslagit en viss liberalisering av det svenska tullsuspensionssystemet. Jag ämnar i det följande ta upp frågan om utvidgning av tullfriheten i dessa fall.

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

2.1 Tullskyddet för vegetabiliska oljor m. m.

Mitt förslag: Tullskyddet för raflfinerad vegetabilisk olja utvidgas så att det även omfattar sådan olja med tillsats av vitaminer. Vidare ändras vissa tulltaxenummer i 22 kap. tulltaxelagen så att alkohol­halten endast anges i volymprocent.

10

Skälen för mitt förslag: Rafllnerad vegetabilisk olja är hänföriig till tull- Prop. 1991/92:162

taxenummer 15.0715.15 i tulltaxelagen. Tullsatsen är vanligen 15% om

oljan är avsedd för annat än tekniskt bmk. Har vitaminer tillförts oljan

hänförs den i stället som regel till tulltaxenummer 15.17 C. där tullfrihet

råder.

Sydsvenska handelskammaren har i skrivelse den 1 november 1991 påtalat förhållandet och hävdat att konkurrensen härigenom snedvrids. Att tillsätta vitaminer till en vegetabilisk olja är relativt enkelt och billigt. Dessutom är det ofta ett önskemål från kunder inom livsmedelsindustrin att oljan innehåller vitaminer.

Statens jordbraksverk har efter hörande av generaltullstyrelsen och kommerskollegium yttrat sig i frågan den 15 januari 1992. Enligt jord-bmksverket torde en tillsats av vitaminer till vegetabilisk olja endast medföra en obetydlig fördyring på något eller några ören per kg och är tekniskt sett ett enkelt blandningsförfarande. Trots att det enligt jord-braksverkets bedömning ännu inte förekommit någon import i större omfattning av vegetabiliska oljor med tillsats av vitaminer, bedöms tullfri­heten utgöra ett högst reellt hot mot inhemsk oljeindustri. Jordbmksverket är av uppfattningen att tulltaxelagen bör ändras så att större enhetlighet uppnås om det är förenligt med gällande svenska åtaganden inom ramen för den s.k. Umguay-mndan. För att inte onödigtvis tullbelasta vissa varor som hittills har importerats tullfritt har jordbmksverket inkommit med ett förslag till en ny uppdelning av tulltaxenummer 15.17 i tulltaxe­lagen.

Sverige har inte bundit tullsatsen för det aktuella tulltaxenumret inom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet (the General Agreement on Tariffs and Trade, GATT). Dock har Sverige i likhet med övriga deltagare gjort ett s. k. frysningsåtagande på jordbmksområdet. Detta in­nebär att några höjningar av gränsskyddet inte skall göras under pågående Umguay-randa. Dock är GATT-legala åtgärder godtagbara, dvs. en omför­handling enligt artikel 

XXVIII 

är möjlig för en bunden tullsats. Enligt det ännu inte antagna förslaget till slutuppgörelse i Umguay-mndan från december 1991 skall på jordbmksområdet samtliga obundna tullar bindas. Basnivå skall vara utgående tullar i september 1986.

Mot bakgmnd av det reella hot mot svensk oljeindustri som den rådande svenska tullregimen bedöms vara, och eftersom det knappast kan ha varit avsikten att tullskyddet skulle kunna kringgås genom en enkel vitamintill­sats, förordar jag efter samråd med chefen för jordbmksdepartementet att jordbruksverkets förslag till ändring i tulltaxelagen för vegetabilisk olja innehållande vitaminer bör genomföras. Vare sig vårt frysningsåtagande i GATT eller förslaget till slutuppgörelse i Uraguay-mndan bör enligt min mening tolkas så att Sverige har avstått från möjligheten att, i ett mycket specieUt fall som detta, höja gränsskyddet för ett vamslag där tullsatsen är obunden. En annan tolkning medför en längre gående förpliktelse för obundna varaslag än för bundna vamslag, där en höjning är möjlig efter en genomförd omförhandling enligt artikel 

XXVIII.

Ändringsförslagen i 22 kap. tulltaxelagen innebär i princip en anpass­

ning till förslagen i propositionen 1991/92:116 om ändringar i lagen

II

(1977:306) om dryckesskatt, där det föreslås att dryckesskatten i fortsätt- Prop. 1991/92:162 ningen endast ska beräknas på dryckens alkoholhalt uttryckt i volympro­cent. På motsvarande sätt föreslår jag att ändringar görs i 22 kap. tulltaxe­lagen så att indelningen i olika klasser enbart baseras på volymprocent.

2.2 Tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas i Sverige

Mitt förslag: Möjligheterna att medge tullfrihet enligt 12 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. utvidgas så att tullfrihet kan medges även om den inhemska tillverkningen inte kan anses som ringa, om särskilda skäl föreligger.

Skälen för mitt förslag: Enligt 12 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. får regeringen meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas i landet. Regeringen får också i enskil­da fall besluta om dylik tullfrihet.

Kemikontoret har föreslagit att det svenska tullsuspensionssystemet skall liberaliseras så att tullfrihet kan medges när en vara importeras av en svensk ensamtillverkare.

Kommerskollegium har efter remiss yttrat sig i frågan den 10 febmari 1992.1 sitt yttrande framhåller kollegiet att vid ett EG-medlemskap måste Sverige tillämpa den gemensamma tullregimen inom EG. Tullsuspen­sionssystemet inom EG liknar i sina gmndläggande drag det svenska. Huvudkriteriet för tullfrihet är att konkurrerande tillverkning inte före­kommer internt. Inom EG är suspensionema starkt koncentrerade till olika insatsvaror, t.ex. inom kemi- och plastområdet. Suspensionerna inom EG beviljas för tre, sex eller tolv månader i taget. Förlängningar är dock vanliga. I Sverige ges ofta tullsuspension även för färdigvaror, såsom maskiner och apparater. Detta förekommer normalt inte i EGs system. Vidare saknar EG motsvarighet till det svenska in casu-institutet, dvs. att regeringen medger tullfrihet i enskilda fall. En annan särskiljande punkt är sådana fall där konkurrerande tillverkning förekommer inom landet resp. gemenskapen. 1 EGs system är tullnedsättning eller tullbefrielse möjlig, om tillverkningen inom gemenskapen är otillräcklig för att täcka behovet. Det är inte ovanligt att tullnedsättningen eller tullbefrielsen ges i former av en tullkontingent.

Kollegiet anför att det i och för sig finns skäl som kan anföras för en

fullständig EG-anpassning redan i dessa sammanhang av Sveriges tullsus-

pensionssystem. Detta skulle dock innebära en avsevärd förändring av den

gällande ordningen, vilket inte anses motiverat i dagsläget. Dock föreslår

kollegiet en mer begränsad ändring för att möjliggöra tullfrihet i vissa

speciella fall där flexibilitet också finns inom EGs system. Ett utvidgat

bemyndigande för regeringen bör enligt kollegiet endast vara tillämpligt i

undantagsfall och inte utgöra någon ny allmän tullfrihetsgrand. En typ av

fall där sålunda tullfrihet enligt kollegiet inte borde vara utesluten i fort­

sättningen kan vara sådana ärenden där förekommande tillverkning avser

 2

varor som enbart är avsedda för internt bmk hos det tillverkande företa- Prop. 1991/92:162

get. Det kan vara fråga om en mellanprodukt som kommer fram hos

företaget som ett led i tillverkningen av en annan produkt. Det skulle även

kunna gälla t. ex. maskiner som ett företag tillverkar enbart med tanke på

den egna verksamhetens behov. En annan typ av fall kan vara sådana där

tillverkningen av någon anledning enbart avsätts på export.

Frågan om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas i Sverige har senast behandlats i propositionen 1989/90:24 om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) m.m. Därvid berördes frågan om tullfrihet för ensamtillverkare (avsnitt 2.3). Regeringen beslutade att inte föreslå någon ändring på denna punkt.

Efter förnyad prövning delar jag kollegiets uppfattning att en viss flexi­bilitet bör införas i det svenska tullsuspensionssystemet. Mitt förslag om­fattar både bemyndigandet att meddela ifrågavarande föreskrifter samt beslut i in casu-fallen. Jag förordar att de liberalare reglema i första hand tillämpas i in casu-fall.

De nya reglema föreslås träda i kraft den I juli 1992.

3 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag anfört har inom utrikesdepartementet upprättats förslag till

1. lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068),

2. lagom ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m.

De föreslagna ändringama är av sådan beskaffenhet att lagrådets höran­de skulle sakna betydelse.

4 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslag till

1.

lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068),

2.

lag om ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri AB, Stockholm 1992                       13