Migration 8

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Förslag till statsbudget för 2010

Migration

Innehållsförteckning

1 

Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... 

7 

2 

Utgiftsområde 8 Migration.................................................................................... 

9 

2.1 

Omfattning.............................................................................................. 

9 

2.2 

Utgiftsutveckling .................................................................................. 

10 

2.3 

Mål ......................................................................................................... 

11 

2.4 

Resultatredovisning .............................................................................. 

11 

2.4.1 

Analys och slutsatser ............................................................................ 

27 

2.5 

Revisionens iakttagelser........................................................................ 

29 

2.6 

Politikens inriktning ............................................................................. 

29 

2.7 

Budgetförslag ........................................................................................ 

32 

2.7.1 

1:1 Migrationsverket............................................................................. 

32 

2.7.2 

1:2 Ersättningar och bostadskostnader ............................................... 

32 

2.7.3 

1:3 Migrationspolitiska åtgärder .......................................................... 

33 

2.7.4 

1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden ........................................ 

34 

2.7.5 

1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden................. 

34 

2.7.6 

1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden.......................................... 

35 

2.7.7 

1:7 Utresor för avvisade och utvisade.................................................. 

35 

2.7.81:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och

flyktingar ............................................................................................... 

36 

3

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Tabellförteckning

Anslagsbelopp ................................................................................................................... 

7 

2.1 

Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration ............................................... 

10 

2.2 

Härledning av ramnivån 2010–2012. Utgiftsområde 8 Migration ......................... 

11 

2.3 

Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 8 Migration ................... 

11 

2.4 

Asylsökande 2006–2008............................................................................................

12 

2.5 

Nya asylsökande 2008 efter medborgarskap och kön............................................. 

12 

2.6 

Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2008 ................. 

12 

2.7 

Handläggningstider inom asylprocessen i dagar ..................................................... 

13 

2.8 

Utgifter inom asylprocessen..................................................................................... 

13 

2.9 

Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid Migrationsverket..................... 

13 

2.10 

Utgift för prövning av asylansökningar................................................................. 

14 

2.11 

Produktivitetsutveckling – Antal ärenden per årsarbetare ................................... 

14 

2.12 

Asylärenden avseende ensamkommande barn 2006–2008....................................

14 

2.13 

Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande 2002–2007 ...............................

15 

2.14 

Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar........................................................ 

16 

2.15 

Antal registrerade personer samt vistelsetid i Migrationsverkets 

mottagande 2006–2008 .........................................................................................

17 

2.16 

Antal asylsökande ensamkommande barn 2006–2008..........................................

18 

2.17 

Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning i november 2008............. 

18 

2.18 

Kostnader för mottagandet 2006–2008..................................................................

19 

2.19 

Ärendekategorier Besök och bosättning 2008 ...................................................... 

21 

2.20 

Besök- och bosättningsärenden.............................................................................. 

21 

2.21 

Migrationsverkets omprövning av överklagade beslut i besöks- och 

bosättningsärenden ............................................................................................... 

24 

2.22 

Medborgarskapsärenden ......................................................................................... 

24 

2.23 

Migrationsverkets omprövning av överklagade beslut i 

medborgarskapsärenden ....................................................................................... 

25 

2.24 

Migrationsverkets omprövning av överklagade beslut i asylärenden................... 

25 

2.25 

Migrationsverkets prövning av verkställighetshinder ........................................... 

26 

2.26 

Migrationsdomstolarna, utgift per mål inom olika kategorier ............................. 

27 

2.27 

Migrationsöverdomstolen, utgift per mål inom olika kategorier......................... 

27 

2.28 

Anslagsutveckling.................................................................................................... 

32 

2.29 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:1 Migrationsverket....................... 

32 

2.30 

Anslagsutveckling.................................................................................................... 

32 

2.31 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:2 Ersättningar och 

bostadskostnader .................................................................................................. 

33 

2.32 

Anslagsutveckling.................................................................................................... 

33 

2.33 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:3 Migrationspolitiska 

åtgärder .................................................................................................................. 

34 

2.34 

Anslagsutveckling.................................................................................................... 

34 

2.35 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:4 Domstolsprövning i 

utlänningsärenden................................................................................................. 

34 

4

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 

2.36 

Anslagsutveckling................................................................................................... 

34 

2.37 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:5 Kostnader vid 

domstolsprövning i utlänningsärenden............................................................... 

35 

2.38 

Anslagsutveckling................................................................................................... 

35 

2.39 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:6 Offentligt biträde i 

utlänningsärenden ................................................................................................ 

35 

2.40 

Anslagsutveckling................................................................................................... 

35 

2.41 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:7 Utresor för avvisade och 

utvisade ................................................................................................................. 

36 

2.42 

Anslagsutveckling................................................................................................... 

36 

2.43 

Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:8 Från EU-budgeten

finansierade insatser för asylsökande och flyktingar.......................................... 

36 

5

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1.godkänner det mål som regeringen föreslår för utgiftsområde 8 Migration samt godkänner att det tidigare målet för migrationspolitiken upphör att gälla (avsnitt 2.3),

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

2.för budgetåret 2010 anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt följande uppställning:

Anslagstyp

1:1 

Migrationsverket 

Ramanslag 

2 010 013 

1:2 

Ersättningar och bostadskostnader 

Ramanslag 

2 252 900 

1:3 

Migrationspolitiska åtgärder 

Ramanslag 

353 047 

1:4 

Domstolsprövning i utlänningsärenden 

Ramanslag 

493 691 

1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 

Ramanslag 

178 800 

1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 

Ramanslag 

93 255 

1:7 Utresor för avvisade och utvisade 

Ramanslag 

239 202 

1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 

Ramanslag 

130 218 

Summa 

5 751 126 

7

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

2 Utgiftsområde 8 Migration

2.1Omfattning

Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i Sverige.

Inom utgiftsområdet ansvarar Migrationsverket för verksamhetsområdena asyl, arbete, besök och bosättning samt svenskt medborgarskap. Migrationsverket ska samverka med andra ansvariga myndigheter inom området så att förutsättningar skapas för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer av de uppgifter som Migrationsverket har. Inom utgiftsområdet finansieras även verksamheten vid migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och i relevanta delar Kriminalvårdens transporttjänst. Även myndigheter som ingår i andra utgiftsområden såsom utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna och polisen har uppgifter inom migrationsområdet.

Inom verksamhetsområdet asyl prövar Migrationsverket varje asylansökan individuellt och utifrån gällande lagstiftning. Ett avslagsbeslut från Migrationsverket, vilket i regel förenas med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, kan överklagas till migrationsdomstol. Under tiden en ansökan prövas eller överprövning sker omfattas asylsökande av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.

Migrationsverket ska övergripande arbeta för att det finns beredskap och kapacitet i landet att ta emot de skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd och vid behov medverka vid deras bosättning. Länsstyrelserna ansvarar för att förhandla med kommuner om mottagande och bosättning av personer som beviljats uppehålls-

tillstånd. Migrationsverket har ansvar för att ingå överenskommelser med kommunerna.

Vidare ska Migrationsverket verka för att de personer som fått avslag på sin asylansökan och som avvisats eller utvisats återvänder till det land som de kommit från eller har möjlighet att söka sig till. Om den avvisade eller utvisade personen vägrar att självmant lämna landet eller avviker överlämnas ärendet till polisen för verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslutet.

Verksamhetsområdet arbete, besök och bosättning omfattar olika typer av ansökningar om tillstånd att få vistas i Sverige. Vissa gäller inresa och tillfällig vistelse medan andra syftar till permanent vistelse i Sverige. Ansökningarna avser t.ex. släkt- eller turistbesök, arbete, studier eller bosättning på grund av anknytning till anhörig. Ansökan ska i första hand göras hos svensk utlandsmyndighet, men kan i vissa fall även göras direkt hos Migrationsverket. Utlandsmyndigheterna fattar beslut i flertalet ärenden om visering och i vissa ärenden om uppehållstillstånd efter delegation från Migrationsverket.

Förutom handläggning av ärenden ska utlandsmyndigheterna även uppmärksamma och analysera förändringar i omvärlden som kan påverka migrationen. Här har exempelvis migrationsattachéerna en viktig roll.

Inom verksamhetsområdet svenskt medborgarskap prövas naturaliseringsärenden samt ärenden om bibehållande av respektive befrielse från svenskt medborgarskap av Migrationsverket.

Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen har till uppgift att överpröva Migrationsverkets beslut enligt utlänningslagen (2005:716), lagen (2001:82) om svenskt med-

9

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

borgarskap och lagen (1996:1620) om offentligt biträde.

I migrationsområdet ingår även deltagande i EU-samarbetet, internationellt samarbete i övrigt inom området samt att bidra till samstämmighet i Sveriges politik för global utveckling (prop. 2002/03:122).

2.2Utgiftsutveckling

Utvecklingen inom utgiftsområdet styrs i stor utsträckning av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och att påverka. Samverkan mellan berörda myndigheter inom migrationsområdet och deras effektivitet är också viktiga faktorer. Effektiviteten i prövningsverksamheten i alla instanser påverkar i stor utsträckning t.ex. vistelsetiderna och därmed utgifterna för mottagandet av asylsökande. Den enskilde asylsökandes medverkan i asylprocessen är också viktig för hur vistelsetider och därmed utgifterna utvecklas.

År 2008 anvisades utgiftsområdet sammanlagt 6,3 miljarder kronor. Utfallet 2008 ökade med

Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration

Miljoner kronor

Utfall

2008

cirka 16 procent jämfört med utfallet 2007. Skillnaderna mellan årens utfall beror främst på att fler personer omfattades av Migrationsverkets mottagande 2008. Utfallet 2008 var 221 miljoner kronor lägre än anvisade medel. Ingen anslagskredit har utnyttjats.

I budgetpropositionen för 2009 anvisades utgiftsområdet 5,9 miljarder kronor. I vårtilläggsbudgetpropositionen (prop. 2008/09:99) utökades anslaget 1:6 Offentligt biträde med 70 miljoner kronor. I 2009 års proposition om hösttilläggsbudget (prop. 2009/10:2) föreslår regeringen att anslagen 1:2 Ersättningar och bostadskostnader, 1:5 Kostnader vid domstolsprövning samt 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas.

Utöver detta utgiftsområde betalar Migrationsverket ut statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av flyktingar och deras anhöriga enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagandet m.m. på omkring 4,9 miljarder kronor (utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet).

Budget 

Prognos 

Förslag 

Beräknat 

Beräknat 

2009 1 

2009 

2010 

2011 

2012 

1:1 Migrationsverket 

2 174 

2 054 

2 049 

2 010 

2 013 

1 962 

1:2 Ersättningar och bostadskostnader 

2 694 

2 708 

2 900 

2 253 

2 023 

1 826 

1:3 Migrationspolitiska åtgärder 

307 

352 

352 

353 

353 

353 

1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 

379 

423 

420 

494 

499 

503 

1:5 Kostnader vid domstolsprövning i 

utlänningsärenden 

121 

149 

168 

179 

179 

179 

1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 

231 

178 

191 

93 

93 

93 

1:7 Utresor för avvisade och utvisade 

191 

204 

215 

239 

259 

259 

1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för 

asylsökande och flyktingar 

38 

90 

127 

130 

160 

150 

Äldreanslag 

2007 12:09 Utlänningsnämndens 

avvecklingsorganisation 

0 

0 

0 

0 

0 

0 

Totalt för 

utgiftsområde 8 Migration 

6 134 

6 158 

6 422 

5 751 

5 580 

5 325 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

10

Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2010–2012. Utgiftsområde 8 Migration

Miljoner kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

5 899 

5 899 

5 899 

Förändring till följd av: 

Pris- och löneomräkning 2 

89 

109 

122 

Beslut 

-17

46 

-21

Övriga makroekonomiska 

förutsättningar 

3 

-2

Volymer 

-204

-469

-672

Överföring till/från andra 

utgiftsområden 

Övrigt3 

-20

-5

-1

Ny ramnivå 

5 751 

5 580 

5 325 

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2009 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt.

Tabell 2.3 Ramnivå 2010 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 8 Migration

Miljoner kronor

2010 

Transfereringar1 

2 928 

Verksamhetsutgifter2 

2 818 

Investeringar3 

5 

Summa ramnivå 

5 751 

Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall 2008 samt kända förändringar av anslagens användning.

1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation.

2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster.

3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar.

2.3Mål

Regeringens förslag: Målet för utgiftsområdet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet.

Det tidigare målet för utgiftsområdet upphävs.

Skälen för regeringens förslag: Nuvarande mål är beslutade av riksdagen (prop. 2008/09:1,

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

bet. 2008/09:SfU2, rskr. 2008/09:78). Regeringen bedömer att målet behöver förtydligas genom att ytterligare lyfta fram värnandet av asylrätten. Förtydligandet innebär dock ingen förändring av den politiska inriktningen.

2.4Resultatredovisning

Utgiftsområdet migration är indelat i tre verksamhetsområden: asyl, besök och bosättning samt svenskt medborgarskap. Här redovisas verksamhetens resultat i förhållande till de fastlagda målen för 2008.

Verksamhetsområde Asyl

Verksamhetsområdet omfattar bland annat

-prövning av asylansökningar,

-mottagande av asylsökande,

-förberedelser för bosättning för de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd,

-förberedelser och genomförande av återvändande för asylsökande som inte beviljats uppehållstillstånd,

-stöd till personer med uppehållstillstånd som vill återvandra, samt

-skydd till främst flyktingar och andra skyddsbehövande i utlandet genom vidarebosättning i Sverige.

Asylprocessen ska vara rättssäker och human i alla led. Migrationsverket ska fördjupa och förbättra samverkan med andra berörda myndigheter i syfte att effektivisera asylprocessen. Den totala väntetiden i förhållande till föregående år ska minska. Särskild hänsyn ska tas till barn.

11

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Tabell 2.4 Asylsökande 2006–2008

2006 

2007 

2008 

Förändring 

i % 2007- 

2008 

Irak 

8 951 

18 559 

6 083 

-67

Somalia 

1 066 

3 349 

3 361 

0 

Afrika exkl. 

2 128 

2 664 

2 892 

9 

Somalia 

OSS exkl. 

1 849 

1 671 

2 482 

49 

Ryssland 

Mellersta Östern1 

1 948 

1 800 

2 005 

11 

Statslösa 

815 

1 312 

1 051 

-20

Kosovo 

- 

- 

1 031 

- 

Serbien2 

2 001 

2 500 

958 

- 

Ryssland 

755 

788 

933 

18 

Afghanistan 

594 

609 

784 

29 

Bosnien- 

234 

217 

150 

-31

Hercegovina 

Övriga 

3 981 

2 738 

2 623 

-4

24 322 

36 207 

24 353 

-33

1Iran, Jordanien, Libanon, Syrien och Turkiet.

22006 och 2007: Inklusive Kosovo

Under 2008 sökte drygt 24 000 personer asyl i Sverige jämfört med cirka 36 200 personer året innan, vilket innebar en minskning av antalet asylsökande med drygt 30 procent. I förhållande till andra EU-länder var det bara i Frankrike som fler personer sökte asyl 2008. Under 2008 kom var fjärde asylsökande från Irak, vilket är en minskning från 2007 då hälften av de asylsökande kom från Irak.

Första halvåret 2009 sökte 10 395 personer asyl i Sverige, vilket är en minskning med 17 procent jämfört med samma period 2008.

Tabell 2.5 Nya asylsökande 2008 efter medborgarskap och kön

Nationalitet 

Kvinnor 

Män 

varav barn 

Totalt 

under 18 år 

Irak 

1 713 

4 370 

1 447 

6 083 

Somalia 

1 573 

1 788 

905 

3 361 

Statslösa 

236 

815 

235 

1 051 

Kosovo 

419 

612 

338 

1 031 

Serbien 

401 

557 

363 

958 

Ryssland 

394 

539 

337 

933 

Eritrea 

445 

412 

190 

857 

Övriga 

3 247 

6 832 

2 417 

10 079 

Totalt 

8 428 

15 925 

6 232 

24 353 

Av de personer som sökte asyl 2008 var 35 procent kvinnor och 65 procent män. Cirka 6 200 barn sökte asyl, varav 1 510 barn saknade legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn. Under första halvåret 2009 sökte 882 ensamkommande barn asyl i Sverige.

Tabell 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2008

Kvinnor 

Män 

varav 

Totalt 

barn 

under 

18 år 

Flyktingar och andra 

3 922 

5 153 

2 802 

9 075 

skyddsbehövande, varav 

- vidarebosatta 

889 

974 

736 

1 863 

(kvotflyktingar)2 

- flyktingar 

877 

1 057 

601 

1 934 

- skyddsbehövande i 

882 

1 148 

481 

2 030 

övrigt enligt 4 kap. 2 § 1 

punkten (dödsstraff, 

tortyr m.m.) 

- skyddsbehövande i 

1 274 

1 974 

984 

3 248 

övrigt enligt 4 kap. 2 § 

2-3 punkten (väpnad 

konflikt, svåra mot- 

sättningar i hemlandet, 

miljökatastrofer) 

Synnerligen ömmande 

680 

891 

870 

1 571 

omständigheter 

Övrigt1 

24 

21 

10 

45 

Totalt 

4 626 

6 065 

3 682 

10 691 

1Permanent uppehållstillstånd beviljat enligt den tillfälliga ändringen av utlänningslagen (2005:762) samt tidigare asylrelaterat tidsbegränsat tillstånd.

2Överförda personer. Under 2008 beviljades 2 209 personer uppehållstillstånd inom ramen för vidarebosättning.

Den nuvarande utlänningslagen (2005:716, UtlL) trädde i kraft den 31 mars 2006. Skyddsgrunderna fick en tydligare och mer framträdande plats jämfört med den tidigare utlänningslagen. Det är därför numera lättare att få en överblick över dem som beviljas uppehållstillstånd på skyddsrelaterade skäl.

Drygt 7 000 personer beviljades 2008 uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, antingen som flyktingar eller som skyddsbehövande i övrigt. Härutöver överfördes 1 863 kvotflyktingar till Sverige.

Cirka 18 procent av de asylsökande som beviljades uppehållstillstånd under 2008 bedömdes ha flyktingskäl. Under 2007 var motsvarande andel sex procent. Några slutsatser om en förskjutning skett i praxis vid bedömningen av flyktingskäl enligt den nuvarande lagen kan dock inte dras.

12

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Sverige gav 2008 skydd enligt bestämmelser i utlänningslagen som grundar sig på vårt lands internationella förpliktelser åt närmare 4 000 personer, vilket är en ökning med cirka 1 300 personer jämfört med 2007. 3 200 asylsökande beviljades uppehållstillstånd i enlighet med andra bestämmelser i utlänningslagen. Därutöver beviljades cirka 1 600 asylsökande permanent uppehållstillstånd enligt undantagsregeln om synnerligen ömmande omständigheter.

Tabell 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen i dagar

Genomsnittsvärde

2003 

2004 

2005 

2006 

2007 

2008 

Migrationsverket 

224 

291 

244 

201 

218 

267 

Utlänningsnämnden 

198 

179 

240 

Migrationsdomstolarna 

144 

180 

150 

Migrationsöverdomstolen 

30 

72 

54 

Summa 

422 

470 

484 

375 

470 

471 

Den totala genomsnittliga handläggningstiden i asylprocessen 2008 var oförändrad i förhållande till 2007. Jämfört med 2007 ökade dock handläggningstiden vid Migrationsverket samtidigt som den minskade vid migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen. Den huvudsakliga förklaringen till den ökade handläggningstiden är att Migrationsverket under året prioriterade att avgöra äldre ärenden. Första halvåret 2009 minskade den genomsnittliga handläggningstiden till 432 dagar.

Tabell 2.8 Utgifter inom asylprocessen

Miljoner kronor

Utfall 

Utfall 

Utfall 

2006 

2007 

2008 

Migrationsverket 

1 346 

1 541 

1 782 

Utlänningsnämnden inkl. 

47 

17 

Avvecklingsorganisationen 

Ersättningar och 

2 0161 

2 279 

2 694 

bostadskostnader 

Domstolsprövning i 

194 

339 

379 

utlänningsärenden 

Kostnader vid domstolsprövning 

20 

58 

121 

Offentligt biträde i 

107 

229 

231 

utlänningsärenden 

Utresor för avvisade och 

121 

139 

191 

utvisade 

Totalt 

3 851 

4 602 

5 398 

I tabellen ovan redovisas utgifterna för asylprocessen under perioden 2006–2008. Asylprocessen omfattar både prövning av

asylsökningar enligt utlänningslagen och mottagande av asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.

En person som söker asyl har vissa rättigheter, vilka framgår av gällande författningar. Utgiftsutvecklingen påverkas framför allt av antalet asylsökande, handläggningstider hos berörda myndigheter samt den tid bosättning respektive återvändande tar. De sammanlagda utgifterna för asylprocessen 2008 var 5,4 miljarder kronor, vilket är en ökning med 0,8 miljarder kronor i jämförelse med 2007. Det förklaras främst av att det genomsnittliga antalet asylsökande per dygn i Migrationsverkets mottagande ökade från 33 000 under 2007 till 38 400 under 2008. Den 30 juni 2009 var cirka 35 100 asylsökande registrerade vid Migrationsverket.

Migrationsverkets prövning av asylansökningar – första instans

Målet är att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning respektive utvisning ska fattas senast inom sex månader efter det att ansökan inkommit till Migrationsverket. Beslut i fråga om asylansökningar som rör ensamkommande barn, omedelbar avvisning till hemlandet respektive tredjeland samt Dublinärenden, dvs. där sakprövning ska ske i annat land enligt Dublinförordningen, ska fattas senast inom tre månader. Antalet öppna ärenden ska vara färre än vid årets början.

Tabell 2.9 Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid Migrationsverket

2006 

2007 

2008 

Nya asylsökande 

24 322 

36 207 

24 353 

Avgjorda asylärenden 

18 838 

32 492 

33 845 

Genomsnittlig 

6,7 

7,3 

8,9 

handläggningstid, 

månader 

Andel inom 6 månader 

59% 

53% 

31% 

Genomsnittlig 

4,9 

6,2 

5,8 

handläggningstid, barn, 

månader 

Andel inom 3 månader 

33% 

15% 

16% 

Öppna asylärenden vid 

17 405 

23 033 

13 977 

årets slut 

- varav äldre än sex 

5 070 

6 920 

5 146 

månader 

- andel i procent 

29 

30 

37 

13

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Under 2008 avgjorde Migrationsverket cirka 34 000 ärenden. Dock avgjordes endast 31 procent av ärendena inom målet om sex månader. Målet om att balansen av öppna ärenden ska minska jämfört med föregående år har uppfyllts.

I syfte att förkorta handläggningstiderna genomförde Migrationsverket hösten 2008 en översyn av asylprocessen. Denna översyn och dess syfte beskrivs kortfattat nedan under rubriken Migrationsverkets översyn av asylprocessen inom myndigheten.

Under första halvåret 2009 avgjordes 13 000 ärenden varav 48 procent inom sex månader. Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat till 7,2 månader. Antalet öppna ärenden minskade under första halvåret 2009 från 14 000 till 11 350 ärenden.

År 2008 beviljades uppehållstillstånd i 24 procent av de ärenden som Migrationsverket fattade beslut i, vilket kan jämföras med 48 procent året innan. Första halvåret 2009 var bifallsandelen 25 procent. Om ansökningar som ska hanteras av annat land enligt Dublinförordningen och avskrivna ärenden exkluderas blir bifallsandelen 32 procent för 2008 och 33 procent första halvåret 2009. För 2008 innebär det att 8 276 asylsökande beviljades uppehållstillstånd i Sverige i första instans, dvs. av Migrationsverket. Därutöver har under samma år migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen beviljat 855 respektive 64 personer uppehållstillstånd.

Tabell 2.10 Utgift för prövning av asylansökningar

2006 

2007 

2008 

Utgift för prövning av 

384 605 

626 011 

767 526 

asylansökningar (tkr) 

- varav anslaget 12:1 

295 256 

394 615 

528 757 

- varav rättshjälp 

85 885 

222 169 

225 482 

Utgift per avgjort grundärende 

20 416 

19 267 

22 678 

(kr) 

Utgiften per avgjort ärende ökade jämfört med 2007, främst som en följd av en högre andel avslagsbeslut och större inslag av muntlig handläggning.

Tabell 2.11 Produktivitetsutveckling – Antal ärenden per årsarbetare

2007 

2008 

Avgjorda ärenden 

32 492 

33 845 

Årsarbetskrafter 

533 

630 

Avgjorda 

61 

54 

ärenden/årsarbetskraft 

Förändring i % jämfört med 

-11

föregående år 

Produktiviteten mätt som antal avgjorda ärenden per årsarbetskraft minskade under 2008. Den lägre produktiviteten förklaras framför allt av att den ordinarie personalen har genomfört utbildningsinsatser och introduktion av nyanställda med anledning av att verksamheten har utökats.

Beslut inom tre månader

Målet är att beslut i fråga om asylansökningar som rör ensamkommande barn, omedelbar avvisning till hemlandet respektive tredjeland samt Dublinärenden ska fattas senast inom tre månader.

Tabell 2.12 Asylärenden avseende ensamkommande barn 2006–2008

2006 

2007 

2008 

Nya asylsökande 

820 

1 264 

1 510 

Antal avgjorda ärenden 

368 

1 090 

1 481 

- varav inom tre månader, antal 

121 

171 

231 

- varav inom tre månader, andel 

33% 

15% 

16% 

Genomsnittlig handläggningstid, dagar 

148 

185 

174 

Handläggningstid, median, dagar 

115 

179 

167 

Öppna ärenden vid årets slut 

516 

548 

471 

- varav äldre än tre månader, antal 

180 

213 

81 

- varav äldre än tre månader, andel 

35% 

39% 

17% 

Antalet ensamkommande asylsökande barn ökade till 1 510 under 2008. Av dem var cirka 80 procent i åldern 15–17 år och cirka 80 procent var pojkar. Migrationsverket avgjorde 1 500 ansökningar om uppehållstillstånd som gällde denna kategori, varav 16 procent inom tre månader. Antalet öppna ärenden har minskat i förhållande till året innan och andelen ansökningar som är äldre än tre månader har minskat. Målet har inte uppnåtts.

År 2008 var första året som regeringen preciserade ett mål om tre månader för Dublinärenden respektive ärenden där beslut

14

fattas om omedelbar avvisning till hemlandet eller tredjeland. Av de asylärenden som avgjordes under året hänvisades drygt 3 400 till sakprövning i annat land enligt Dublinförordningen. Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden minskade från 142 dagar 2007 till 98 dagar 2008. Under 2008 tog Sverige över sammanlagt 1 300 ärenden enligt samma förordning. Under 2008 har Migrationsverket fattat 839 beslut om omedelbar avvisning och handläggningstiden har varit 47 dagar. Därmed har målet om tre månader uppnåtts.

En samlad analys av asylprocessen under åren 2001–2008

Migrationsverket har våren 2009 redovisat ett regeringsuppdrag om en samlad analys av asylprocessen (Dnr Ju2009/4027/SIM). Redovisningen innehåller en kohortanalys av hela asylprocessen för perioden 2006–2008. Med kohort menas i detta sammanhang uppföljning av personer som söker asyl ett bestämt år. Vidare uppmärksammas i redovisningen resultatet för de största grupperna asylsökande och den innehåller också en jämförelse med analysen av asylprocessen under 2001–2005 (Dnr UD2003/23805/MAP). Med asylprocessen avses de olika moment som genomförs av berörda aktörer från det att en ansökan lämnas in till det att den enskilde antingen beviljas uppehållstillstånd och bosätter sig i en kommun eller erhåller ett avvisnings- eller utvisningsbeslut och lämnar landet.

Under 2001–2008 har sammanlagt drygt 212 000 personer sökt asyl i Sverige. Antalet asylsökande har varierat med det lägsta antalet 2005 då 17 500 sökte asyl till det högsta antalet 2007 då 36 200 sökte asyl. Andelen asylsökande från olika ursprungsländer har förändrats över tiden. Bland annat har andelen sökanden från Balkan och forna Sovjetunionen minskat och antalet sökande från Irak, Somalia och övriga Afrika har ökat.

Andelen bifall har varierat mellan 32 procent för asylsökande 2004 och 45 procent 2001 respektive 2006.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Tabell 2.13 Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande 2002–2007

K2002 

K2003 

K2004 

K2005 

K2006 

K2007 

Antal 

32 600 

30 800 

22 600 

17 000 

25 600 

35 800 

asylsökande 

Slutligt bifall 

11 300 

10 300 

7 200 

6 000 

11 600 

13 800 

Andel bifall 

35% 

33% 

32% 

35% 

45% 

39% 

Anm. Antalet asylsökande i tabellens kohorter avviker från antalet nya asylsökande respektive år såsom det presenteras i den officiella statistiken. Antalet bifall kommer att öka eftersom det finns sökande i de senare årsgrupperna vars ärende inte är avslutat. I tabell redovisas inte 2001 av utrymmesskäl.

För asylsökande 2003 och 2004 påverkades bifallsandelarna av en tillfällig ändring av utlänningslagen (1989:529). Lagändringen som trädde i kraft den 15 november 2005 och gällde till den 31 mars 2006 innebar att Migrationsverket ex officio eller efter ansökan skulle ompröva lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som inte verkställts. För personer som sökt asyl 2004 var mer än vartannat beviljat tillstånd grundat på den tillfälliga lagen. År 2006 och 2007 var det många irakier som sökte asyl och som bedömdes ha skyddsbehov. Asylsökande 2006 och 2007 beviljades uppehållstillstånd i cirka 30 procent på grund av skyddsbehov som flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt, vilket är ett markant trendbrott. Tidigare var de politiskt-humanitära skälen respektive den tillfälliga lagstiftningen de vanligaste grunderna för tillstånd. Migrationsverket menar att tillämpningen av 2005 års utlänningslag sannolikt har bidragit till att andelen som beviljats tillstånd på skyddsbehov har ökat.

Andelen asylsökande som överklagar Migrationsverkets avslagsbeslut har varierat mellan 80 och 90 procent. Migrationsdomstolarna har ändrat Migrationsverkets beslut i cirka tio procent av de överklagade fallen. Handläggningstiden vid migrationsdomstolarna är kortare än för de överklaganden som avgjordes av Utlänningsnämnden. För asylsökande som ansöker om prövningstillstånd vid Migrationsöverdomstolen ökar dock tiden i asylprocessen med nästan tre månader, dvs. Migrationsöverdomstolens handläggningstid. Eftersom majoriteten av de vars överklagande avslås av migrationsdomstolarna överklagar till Migrationsöverdomstolen, har handläggningstiden i överinstans i genomsnitt ökat i den nya instansordningen jämfört med tidigare ordning.

15

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Under 

perioden 

2001 

till 2007 

har nära 

165 000 

personer 

sökt 

asyl och 

lämnat 

asylprocessen. Därav har drygt 57 600 personer, efter det att de beviljats uppehållstillstånd, tagits emot i en kommun, cirka 54 000 personer har återvänt självmant medan cirka 10 500 personer har återvänt genom polisens försorg. För 57 600 personer saknas uppgifter och en stor andel av dem bedöms ha avvikit.

Migrationsverkets översyn av asylprocessen inom myndigheten

Migrationsverket har varit föremål för flera olika studier och utvärderingar. Riksdagens revisorer gjorde 2001 en undersökning med fokus på handläggningstiderna och anslagsstrukturen (2001/02:RR16). År 2004 genomförde Statskontoret på uppdrag av regeringen en kartläggning av Migrationsverkets interna styrinstrument och styrprocesser (2004:20). Samma år granskade Riksrevisionen regeringens och Migrationsverkets åtgärder för att minska de långa handläggningstiderna i asylärenden (RiR 2004:24). Parallellt med dessa utvärderingar genomfördes en studie på uppdrag av Socialförsäkringsutskottet rörande Migrationsverkets resurser.

Migrationsverket har under hösten 2008 genomfört en översyn av asylprocessen inom myndigheten. Översynen har inneburit en kartläggning och genomlysning av asylprocessen vid Migrationsverket med inriktning mot förslag som i första hand syftar till att förkorta handläggningstiderna i hela processen så att väntetiderna för den asylsökande blir kortast möjlig utan att rättsäkerheten åsidosätts. Översynen visar att en merpart av handläggningstiden består av tid då inget ytterligare tillförs ärendet. Handläggningen föreslås i stället utgå från en snabbt igångsatt utredning som sker under en kortare tidsperiod. En kraftsamling ska därför ske i början av processen där också personal med hög kompetens ska finnas för att genomföra utredningen. Interna procedurregler för innehåll i olika utredningsmoment och tidsättning av dessa moment ska också medverka till snabbare och säkrare handläggning. Även samverkan mellan prövnings-, mottagnings- och förvaltningsprocessenheterna ska förstärkas och struktureras i syfte att handläggningen ska kunna bli mer ändamålsenlig och mer rationell. Migrationsverket har för avsikt att i projektform fortsätta införandet av det nya arbetssättet i syfte

att det ska kunna omfatta hela myndigheten under 2010.

Vidarebosättning

Målet är att åtgärder ska vidtas för att genom vidarebosättning i Sverige erbjuda skydd främst för flyktingar och skyddsbehövande i övrigt. Migrationsverket ska i samråd med UNHCR söka identifiera flyktingsituationer där vidarebosättning kan användas strategiskt samt vidta åtgärder som bidrar till en lösning av främst utdragna flyktingsituationer som är eller annars riskerar att bli permanenta.

Tabell 2.14 Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar

2006 

2007 

2008 

Mål 

1 840 

1 900 

1 900 

Överförda kvotflyktingar 

1 653 

1 799 

1 863 

Under året överfördes 1 863 personer. Medel motsvarande 1 900 platser hade anvisats. Målet har således i princip uppnåtts.

Utgiften för vidarebosättning ökade med 16 miljoner kronor i jämförelse med 2007. Enligt Migrationsverket är anledningen till de ökade kostnaderna att antalet överförda personer ökade med 64 personer. Närmare hälften av de överförda var irakier och statslösa palestinier på flykt i närområdet. I övrigt utgör afghaner och burmeser de största grupperna.

Identitetsuppgifter

Identitetsuppgifter, nödvändiga för verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut eller för bosättning i kommun om ett beslut om uppehållstillstånd meddelas, ska finnas tillgängliga för Migrationsverket så tidigt som möjligt i asylprocessen.

Under 2008 uppvisade endast fyra procent av de asylsökande en passhandling vid ansökningstillfället. Endast 6 300 personer, eller cirka 21 procent, lämnade in någon form av identitetshandling innan Migrationsverket fattade beslut. Knappt hälften av dessa var irakiska medborgare. Att den enskilde saknar id-handlingar påverkar bedömningen av de uppgifter som lämnats i samband med asylansökan och är ett problem när det gäller bedömningen av skyddsbehov.

Avsaknad av id-handlingar leder även till förlängda handläggningstider inte minst i samband med verkställighet av ett avvisnings-

16

eller utvisningsbeslut då det angivna hemlandet kan vägra att ta emot den enskilde.

Migrationsverket arbetar också bland annat med kunskapsfrågor, språkanalyser, ambassadsförfrågningar och äkthetskontroller av idhandlingar. För att förbättra arbetet med att klarlägga identiteter har Migrationsverket tagit fram en handlingsplan.

Mottagande av asylsökande

Målet är att mottagandet ska vara värdigt, kostnadseffektivt och stödja en effektiv och human asylprocess. Insatser inom mottagandet ska främja de asylsökandes framtid såväl vid ett eventuellt beviljande av uppehållstillstånd som vid ett eventuellt återvändande. Inom mottagandet ska svenskundervisning utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfiundervisning (svenska för invandrare) underlättas. Arbete och praktik ska särskilt uppmuntras. För personer som inte utnyttjar ett av Migrationsverket erbjudet boende ska Migrationsverket, exempelvis genom ökade informationsinsatser, verka för att de under tiden som deras asylansökan prövas bosätter sig i regioner med goda förutsättningar för bostäder, arbete och utbildning.

Migrationsverket har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. Migrationsverket ansvarar för att ordna boende för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar Migrationsverket behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar Migrationsverket för att erbjuda den asylsökande s.k. organiserad sysselsättning, som främst består av svenskundervisning, samt att bistå vid bosättning eller återvändande. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Exempelvis ansvarar kommunerna för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola för asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Statlig ersättning lämnas till kommuner och landsting.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Tabell 2.15 Antal registrerade personer samt vistelsetid i Migrationsverkets mottagande 2006–2008

2006 

2007 

2008 

Vistelsetid dagar (genomsnitt) 

371 

354 

446 

Registrerade per den 31/12 

29 604 

38 403 

38 792 

genomsnittligt antal 

31 807 

33 022 

38 407 

Antalet personer i Migrationsverkets mottagande har ökat under 2008 trots en nedgång i antalet asylansökningar. Under 2008 omfattades i genomsnitt cirka 38 400 personer av Migrationsverkets mottagande. Det är en ökning med 5 400 personer jämfört med 2007. Ökningen beror främst på att antalet personer som fick avslag på sin asylansökan ökade, och att fler personer därmed överklagade till migrationsdomstolarna, vilket innebar längre vistelsetider inom mottagandet. I slutet av 2008 var det cirka 13 700 personer av de inskrivna som väntade på beslut från Migrationsverket, jämfört med cirka 22 650 personer året innan. Den genomsnittliga vistelsetiden har under 2008 varit 446 dagar, vilket kan jämföras med 354 dagar under föregående år. Av de personer som omfattades av mottagandet hade cirka 55 procent ordnat boendet på egen hand, s.k. eget boende och övriga fanns i boenden anordnade av Migrationsverket. Beläggningsgraden på anläggningsboendena har under året varierat mellan 90 och 95 procent. Migrationsverket har avvecklat 932 boendeplatser under året, bland annat de korttidsboenden i stugbyar, vandrarhem m.m. som öppnades i slutet av 2007.

Mottagande av asylsökande ensamkommande barn

Från och med den 1 juli 2006 har kommunerna ansvar för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn. Ansvaret innebär att kommunerna ska tillhandahålla boende för barnen och se till att de får det stöd och den hjälp de behöver. Migrationsverket ska ingå överenskommelser med kommunerna om mottagande av barnen. Under 2008 ökade antalet asylsökande ensamkommande barn till 1 510 jämfört med året innan då 1 264 barn sökte asyl. Av dessa kom 464 från Irak, 347 från Afghanistan och 345 från Somalia.

17

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Tabell 2.16 Antal asylsökande ensamkommande barn 2006–2008

2006 

2007 

2008 

Asylsökande ensamkommande 

820 

1 264 

1 510 

barn 

Det råder fortfarande brist på kommunala platser för ensamkommande barn, vilket innebär att ankomstkommunernas mer tillfälliga boenden utnyttjas under längre tid än vad som avsågs vid reformens genomförande. I syfte att öka antalet kommuner som träffar överenskommelser med Migrationsverket höjdes ersättningarna till kommunerna för mottagande av barnen från och med den 1 juli 2007. Därutöver infördes en möjlighet för Migrationsverket att ersätta kommunerna för omhändertagande av asylsökande ensamkommande ungdomar mellan 18 och 21 år under förutsättning att vården har påbörjats innan 18-årsdagen. I genomsnitt anlände 126 barn i månaden till Sverige, men antalet har varierat mellan 78 och 197 barn i månaden. Detta ställer stora krav på flexibilitet vad avser mottagandet.

Organiserad sysselsättning

Ett av målen inom mottagandet är att svenskundervisningen ska utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfi-undervisning underlättas. Dessutom ska arbete och praktik särskilt uppmuntras. Svenskundervisning och praktik anordnas inom ramen för den organiserade sysselsättningen, vilken ska erbjudas alla vuxna asylsökande som är 18–64 år. Svenskundervisningen upphandlas centralt av Migrationsverket.

Andelen asylsökande som deltog i den organiserade sysselsättningen under året var cirka 31 procent. Majoriteten av deltagarna studerade svenska. Deltagandet var högre bland de personer som bodde i Migrationsverkets anordnade boenden jämfört med dem som bodde i eget boende. Det kan till viss del bero på att den organiserade sysselsättningen är mer lättillgänglig för dem som bor i anläggningsboende samt att personer som bor i eget boende i högre utsträckning har ett arbete. Migrationsverket har i november 2008 antagit en ny handlingsplan för den organiserade sysselsättningen och det har varit ett omställningsår för myndigheten i detta avseende. Utvecklingen har i huvudsak inneburit att gå från en

standardiserad svenskundervisning till ett mer individualiserat utbud av verksamhet med inriktning mot arbete och praktik.

Tabell 2.17 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning i november 2008

Kvinnor 

Män 

Totalt 

Svenskundervisning 

1 134 

2 550 

3 684 

Praktik 

111 

1 076 

1 187 

Arbete 

51 

383 

434 

Återvändanderelaterad 

11 

37 

48 

sysselsättning 

Övrigt 

440 

667 

1 107 

Totalt 

1 747 

4 713 

6 460 

Förvar

Migrationsverket har förvarslokaler i Flen, Gävle, Kållered, Märsta och Örkelljunga. Antalet förvarsplatser utökades under 2008 från 150 till 185. Den genomsnittliga beläggningsgraden under 2008 var 97 procent. Under 2008 ökade antalet vistelsedygn till 83 419 dygn jämfört med 63 129 dygn 2007. Utgiften per vistelsedygn minskade med 15 procent till 2 780 kronor.

Insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar

Målet är att Migrationsverket ska säkerställa att inga felaktiga utbetalningar av ersättningar till den asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. förekommer.

Migrationsverket ansvarar för att pröva behovet av bistånd till den asylsökande. Biståndet lämnas till den enskilde i form av dagersättning, bostadsersättning, särskilt bidrag samt logi. De sammanlagda ekonomiska ersättningarna till asylsökande uppgick under 2008 till cirka 765 miljoner kronor. I egenskap av ansvarig myndighet för utbetalning av ersättning till asylsökande, ingick Migrationsverket i Delegationen mot felaktiga utbetalningar (dir. 2005:52). Delegationen var ett forum för samverkan, information och erfarenhetsutbyte med uppdrag att utgöra ett samverkansorgan för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från de offentliga försäkrings- och bidragssystemen. Delegationen avslutade sitt arbete den 30 juni 2008.

För att säkerställa en enhetlig och riktig tillämpning av biståndsbestämmelserna har Migrationsverket bildat en samordningsgrupp för mottagande av asylsökande. Samordningsgruppen har bland annat gjort en granskning av

18

de avgöranden som länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten meddelat under perioden 1994– 2009 rörande tillämpningen av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl.

Gruppen kommer att redovisa sin analys av rättspraxis i en rapport. Syftet med rapporten är att underlätta en likartad tillämpning av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. vid Migrationsverkets mottagningsenheter och därigenom minska riskerna för felaktiga utbetalningar ur välfärdssystemet.

Elektroniskt informationsutbyte

Ett stort antal regelförändringar har beslutats för att möjliggöra ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan berörda myndigheter. Genom vissa lag- och förordningsändringar har Migrationsverket fått en uppgiftsskyldighet gentemot Försäkringskassan. Försäkringskassan har i sin tur fått rätt till direktåtkomst till vissa uppgifter i Migrationsverkets verksamhetsregister.

Bosättning vid beslut om uppehållstillstånd

Målet är att väntetiderna för bosättning ska förkortas. Migrationsverket ska senast fyra veckor efter att uppehållstillstånd har beviljats en person som är registrerad i Migrationsverkets mottagande, vid behov anvisa en tillgänglig plats i en kommun som har överenskommelse om mottagande av skyddsbehövande m.fl. och lämna relevant underlag till kommunen. I detta arbete ska Migrationsverket ta hänsyn till personens förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion samt verka för att bosättning i första hand sker i en kommun med god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd.

Vid bosättning där Migrationsverket inte medverkat, ska relevant underlag lämnas till aktuell kommun inom två veckor efter att uppehållstillstånd har beviljats. I de fall migrationsdomstolen gör en annan bedömning än Migrationsverket vad gäller beslut om avvisning eller utvisning och om det inte finns behov av att anvisa en plats i en kommun, ska relevant underlag lämnas till aktuell kommun i samband med att beslut om uppehållstillstånd vunnit laga kraft.

I samband med Integrationsverkets nedläggning den 30 juni 2007 övertog Migrationsverket vissa av myndighetens uppgifter. Närmare beskrivning av bosättning av nyanlända finns

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, avsnitt 3.4.2.

Utgifterna för mottagandet av asylsökande

Utgifterna för mottagandet ökade under året i jämförelse med 2006 och 2007 framför allt till följd av att fler personer omfattades av Migrationsverkets mottagande. Antalet boendedygn ökade under året från cirka 12 miljoner till cirka 14 miljoner. Den totala utgiften för mottagande av asylsökande ökade under året med 528 miljoner kronor jämfört med 2007. Dygnsutgiften per person var under året 278 kronor, vilket innebär en minskning med en krona jämfört med 2007. Det ökade antalet registrerade i Migrationsverkets mottagande har bland annat inneburit ökade personalkostnader och utgiftsökningen för mottagandeverksamheten under anslag 12.1 Migrationsverket uppgick 2008 till 90 miljoner kronor.

Tabell 2.18 Kostnader för mottagandet 2006–2008

Miljoner kronor

2006 

2007 

2008 

Hälso- och sjukvård 

590 

674 

773 

Skola 

220 

183 

236 

Dag- och bostadsersättning 

649 

677 

765 

samt särskilt bidrag till 

asylsökande m.fl. 

Placering av barn i annat hem 

183 

444 

666 

än barnets eget 

Organiserad sysselsättning 

93 

162 

166 

Övrigt 

92 

96 

158 

Totalt 

1 827 

2 236 

2 764 

Återvändande

Av 12 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716, UtlL) följer att en utlänning som avvisas ska lämna landet inom två veckor efter att avvisningsbeslutet har vunnit laga kraft och en utlänning som utvisas ska lämna landet inom fyra veckor efter att utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Annan tidpunkt för avvisning eller utvisning kan föreskrivas i avvisnings- eller utvisningsbeslut.

Målet är att tiden mellan lagakraftvunnet avvisnings- och utvisningsbeslut och utresa ska minska och andelen personer som återvänder inom lagstadgad tid ska öka. Återvändandearbetet ska prioriteras. I syfte att öka antalet

19

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

personer som efter ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder ska Migrationsverket verka för att avtal sluts med svenska, utländska och internationella organisationer om åtgärder för att underlätta återvändandet. Erfarenheterna från genomförda projekt ska tas tillvara.

Migrationsverket har under 2008 handlagt drygt 15 000 ärenden rörande personer som var aktuella för återvändande. Den genomsnittliga tiden från det att en person fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till dess att personen lämnade landet var cirka 260 dagar, exklusive återvändandeärenden hänförliga till Dublinförordningen. Motsvarande tid för 2007 var cirka 180 dagar. Den genomsnittliga tiden för de cirka 6 000 personer som återvänt självmant var, med samma beräkning, 90 dagar under 2008. Motsvarande genomsnittliga tid för 2007 var 140 dagar.

Migrationsverket får lämna över ett avvisnings- eller utvisningsärende för verkställighet till polismyndigheten om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet. Under 2008 överlämnade Migrationsverket sammanlagt 8 700 återvändandeärenden till polisen. Av dessa överlämnades 3 700 ärenden för att det kunde antas att det skulle behöva användas tvång och 5 000 ärenden för att den som skulle avvisas eller utvisas höll sig undan.

Det är oftast Kriminalvårdens transporttjänst som genomför de bevakade utresorna. Kriminalvårdens transporttjänst verkställde under 2008 avvisnings- eller utvisningsbeslut rörande 2 137 personer, vilket är en ökning i jämförelse med 2007 med åtta procent. Den totala utgiften var 141 miljoner kronor och utgiften per transporterad var drygt 66 000 kronor, en ökning med knappt 8 000 kronor jämfört med 2007.

Migrationsverket, Rikspolisstyrelsen och Kriminalvården samverkar kring återvändandearbetet. Migrationsverkets och Rikspolisstyrelsens samarbete angående återvändande har under senare tid intensifierats. Migrationsverket och Rikspolisstyrelsen har återkommande möten för att åstadkomma ett förbättrat samarbete inom hela asylprocessen, från gränskontroll till återvändande.

Återetableringsstöd för att underlätta återvändande

Förordningen (2007:640) om återetableringsstöd för vissa utlänningar trädde i kraft den 1 augusti 2007. Förordningen innebär att ersättning kan betalas ut för att underlätta självmant återvändande till länder som på grund av svåra motsättningar har mycket begränsade förutsättningar för återetablering av återvändande. Regeringen höjde ersättningen samt förlängde förordningen (SFS 2008:778) fr.o.m. den 25 september 2008 t.o.m. den 31 december 2010. Under 2007 var ansökningarna relativt få och endast 15 ansökningar beviljades. Under 2008 har antalet ansökningar ökat kraftigt och antalet beviljade ansökningar ökade till 1 071. Stödet har i kombination med andra åtgärder underlättat återvändandet och medverkat till att tiden mellan lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning till utresa minskade med en månad för de som återvände självmant under 2008. Detta innebär lägre utgifter för mottagandet av asylsökande motsvarande minst 50 miljoner kronor. Under 2008 utbetalades cirka 12,4 miljoner kronor i återetableringsstöd.

Internationella avtal

Migrationsverket ska verka för att avtal sluts med svenska, utländska och internationella organisationer om åtgärder för att underlätta återvändande samt tillvarata erfarenheterna från genomförda projekt.

Sedan 2006 har Migrationsverket haft ett avtal med den tyska organisationen AGEF (Arbeitsgruppe Entwicklung und Fachkräfte im Bereich der Migration und der Entwicklungszusammenarbeit) som arbetar med återvändandeprojekt i norra Irak. Projektet hjälper den som återvänder med ett arbetskontrakt och erbjuder bland annat arbetsträning samt fortbildning. Migrationsverket har under 2008 sagt upp detta avtal.

Migrationsverket har sedan 2007 ett avtal med IOM (International Organization for Migration) kring utbetalning av återetableringsstöd i Irak och Afghanistan. Avtalet innebär att IOM kan bistå Migrationsverket med hjälp med utbetalning av stödet i andra länder.

20

Verksamhetsområde Besök och bosättning

Målet är att prövningen av ärenden avseende besök och bosättning ska ske rättssäkert och effektivt. Migrationsverkets handläggning i samband med prövning, omprövning och överklagande av ärenden samt verkets prövning av verkställighetshinder ska ske enhetligt, skyndsamt och effektivt. Särskild hänsyn ska tas till barn. Väntetiden för den sökande ska i varje led vara så kort som möjligt.

Verksamhetsområdet omfattar prövning av ansökningar om uppehållstillstånd om besök och tillfälliga vistelser i Sverige samt ansökningar om uppehållstillstånd för permanent bosättning. En ansökan kan exempelvis avse studier, arbete, familjeåterförening, släktsamt turistbesök eller besök med anledning av affärer.

Tabell 2.19 Ärendekategorier Besök och bosättning 2008

Ärendeslag 

Inkomna 

Avgjorda 

i % 

Öppna 

Besök 

10 783 

10 787 

8 

324 

Anknytningar 

63 970 

60 079 

42 

18 210 

EES-registrering

24 288 

23 929 

17 

3 964 

Studerande 

26 034 

24 995 

17 

2 758 

Arbetstillstånd 

17 457 

17 606 

13 

1 999 

Viseringar 

3 724 

3 636 

3 

176 

Summa 

146 256 

141 032 

100 

27 431 

Migrationsverket 

Viseringar vid ut- 

234 404 

231 679 

--

landsmyndigheterna 

Totalt 

380 660 

372 711 

--

Ett stort antal ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd ges in till svenska utlandsmyndigheter. År 2008 lämnades drygt 69 000 ansökningar in om uppehålls- och arbetstillstånd. Av de som sökte var 45 procent kvinnor och 55 procent män. Detta är en ökning med mer än 6 000 ansökningar jämfört med 2007. Antalet ansökningar har ökat främst därför att anhöriga till de personer som beviljades uppehållstillstånd med stöd av den tillfälliga ändringen av utlänningslagen som riksdagen antog hösten 2005 har ansökt om att återförenas med sin familj. Därutöver påverkas ökningen av antalet asylsökande och antalet personer som beviljas uppehållstillstånd. I de flesta ärendekategorier är det Migrationsverket som är beslutande myndighet varför ansökningarna skickas vidare till Migrationsverket för beslut.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

När det gäller viseringsärenden är det emellertid utlandsmyndigheterna som fattar beslut, med möjlighet att lämna över ärendet till Migrationsverket för beslut. Det kan ske när utlandsmyndigheten t.ex. är osäker på hur ansökan ska bedömas och när beslutet kan komma att få följder för framtida rättstillämpning.

Under 2008 lämnades sammanlagt mer än 380 000 ansökningar om besök och bosättning in till utlandsmyndigheterna och Migrationsverket. I förstagångsansökningar i anknytningsärenden beviljades 76 procent av de sökande uppehållstillstånd. Måluppfyllelsen avseende handläggningstider är i stort god för flertalet ärendetyper inom verksamhetsområdet. Handläggningstiderna vid Migrationsverket påverkas även av utlandsmyndigheternas resurser. För att möta de kraftiga ökningarna av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna har utrikesrepresentationen tillförts extra medel under 2007, 2008 och 2009.

Tabell 2.20 Besök- och bosättningsärenden

2006 

2007 

2008 

Inkomna 

113 251 

125 979 

146 256 

Avgjorda 

120 594 

126 044 

141 032 

Utgift per avgjort 

2 259 

2 639 

2 535 

ärende (kr) 

Total utgift (mnkr) 

272 

333 

357 

Migrationsverkets utgifter för verksamhetsområdet besök och bosättning var förra året 357 miljoner kronor, vilket motsvarar en ökning med sju procent jämfört med året innan. Ökningen av utgifterna förklaras främst av att antalet ansökningar ökade. Den totala utgiften per ärende har dock minskat med fyra procent. Utgifterna styrs framför allt av antalet ansökningar och av möjligheterna att förbättra produktiviteten. Migrationsverket har här en viktig roll att ge stöd och analyser till utlandsmyndigheterna och Utrikesdepartementet så att handläggningen ska kunna ske effektivt och rättssäkert. Bland annat har försök med skriftliga utredningar i anknytningsärenden genomförts vid några utvalda utlandsmyndigheter i syfte att effektivisera handläggningen och underlätta utlandsmyndigheternas arbete. Migrationsverket har utvecklat ett nytt system för elektroniska ansökningar i syfte att nå ökad effektivitet och resursutnyttjande. Systemet kommer successivt att tas

21

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

i bruk från och med 2009. Under 2008 avgjorde Migrationsverket drygt 5 000 färre ärenden än vad som kom in.

Under första halvåret 2009 avgjordes cirka 3 000 fler ärenden än vad som kom till Migrationsverket.

Viseringsärenden

Målet är att beslut i viseringsärenden som överlämnas till Migrationsverket ska fattas inom tre veckor från det att ansökan kommit in till Migrationsverket.

Utlandsmyndigheterna har ett generellt bemyndigande från Migrationsverket att fatta beslut i viseringsärenden. Regeringen har inte fastställt något enskilt mål för utlandsmyndigheternas handläggningstid när det gäller ansökan om visering.

Under 2008 lämnades drygt 234 400 ansökningar om visering in vid utlandsmyndigheterna. Flertalet av dessa avgjordes också vid utlandsmyndigheterna. Under första halvåret 2009 har cirka 96 000 ansökningar kommit in till utlandsmyndigheterna.

År 2008 överlämnades 3 724 viseringsansökningar till Migrationsverket för beslut. Antalet överlämnade ansökningar var något fler 2008 än under 2007 (2 949), vilket främst beror på ett ökat antal ansökningar under 2008 samt att Sverige under året ingått fler representationsavtal med de andra nordiska länderna. Av dessa avtal framgår att när ett nordiskt land representerar Sverige ska ansökan överlämnas till Migrationsverket för avgörande om den inte kan beviljas.

Migrationsverket avgjorde 84 procent av inkomna ansökningar inom tre veckor. Den genomsnittliga handläggningstiden var 14 dagar. Anledningen till att målet inte nåtts fullt ut berodde enligt Migrationsverket på att det i många ärenden fanns en koppling till arbetstillstånds- och studerandeärenden, vilket krävt remissförfaranden eller annan form av komplettering som medfört ökade handläggningstider.

Besöksärenden

Med besöksärenden avses ansökningar som huvudsakligen avser att förlänga vistelsen i Sverige utöver den viseringsfria tiden eller den tid för vilken viseringen gäller. Under 2008 inkom 10 783 sådana ansökningar. Cirka 4 800 ansökningar har kommit in under första halvåret 2009. För dessa ansökningar har regeringen inte

angivit något mål för handläggningstiden utöver det övergripande målet för verksamhetsområdet om effektiv och rättssäker handläggning. Handläggningen av dessa ärenden har i princip kunnat ske i anslutning till att ansökan kommit in.

Anknytningsärenden

Målet är att väntetiden ska vara så kort som möjligt med hänsyn till sökandens och övriga berördas behov. Beslut om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer bosatta i Sverige ska fattas inom sex månader.

Cirka 64 000 ansökningar om uppehållstillstånd i anknytningsärenden har kommit in till Migrationsverket under 2008. Av de som sökte var 57 procent kvinnor och 43 procent män. Därav var cirka 45 000 förstagångsansökningar och nära 19 000 ansökningar avsåg förlängning av uppehållstillstånd i anknytningsärenden. Antalet förstagångsansökningar ökade med drygt 7 900 ärenden i förhållande till 2007. Måluppfyllelsen har ökat från 55 procent 2007 till 63 procent 2008.

Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat från 187 dagar 2007 till 168 dagar 2008 och understiger nu sex månader. Vid årets slut kvarstod cirka 3 000 anknytningsärenden som var äldre än sex månader. I cirka 40 procent av dessa ärenden berodde den längre handläggningstiden på faktorer som enligt Migrationsverket varit svåra att påverka. Här kan bland annat nämnas behov av DNA-analyser och lång handläggningstid vid vissa utlandsmyndigheter. Utlandsmyndigheterna i Damaskus, Amman och Teheran har fått ta emot många ansökningar från irakier medan ansökningar från somalier främst har tagits emot i Addis Abeba. Perioder av hög belastning i kombination med begränsade resurser hos några av utlandsmyndigheterna kan påverka måluppfyllelsen. Antalet öppna ärenden har ökat med 3 000 i förhållande till utgången av 2007.

När det gäller ansökningar om uppehållstillstånd på grund av hushållsgemenskap bifölls vid årets slut 13 procent av ansökningarna, vilket är en ökning i förhållande till 2007 då sju procent bifölls. De största grupperna av sökande var medborgare i Irak, Libanon och Somalia.

Under första halvåret 2009 har cirka 33 000, varav 23 000 förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning till

22

personer bosatta i Sverige kommit in till Migrationsverket.

Barn i anknytningsärenden

Prövningen av ärenden avseende besök och bosättning ska ske rättssäkert och effektivt. Särskild hänsyn ska tas till barn.

Migrationsverket har under 2008 tagit emot cirka 15 200 anknytningsärenden som rör barn. Det kan avse barns anknytning till förälder i Sverige (2 453), till släktingar i Sverige (873), förälders anknytning till barn i Sverige (260), samt adoptivbarn (581). Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden var under året 187 dagar och andelen bifall var 66 procent. Inom verksamhetsområdet tillämpas en särskild prioriteringsordning som innebär att ansökan från minderåriga utan legal vårdnadshavare som söker om uppehållstillstånd efter inresa ska handläggas inom tre månader. Dessa ärendens handläggning påverkas även positivt genom att de gode männen getts ökade möjligheter att stödja barnen i prövningsprocessen. Under 2008 sökte nio ensamkommande barn efter inresa i Sverige uppehållstillstånd av andra skäl än asyl.

Under 2008 har Migrationsverket vidtagit flera åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att kunna ta särskild hänsyn till barn, bland annat genom att säkerställa att dessa ärenden tidigt identifieras i prövningsprocessen och genom utveckling av åtgärder för en enhetlig praxis i barnfrågor. Vidare vidtas olika utbildningsinsatser för att öka kompetensen om barn och barnkonventionen. En särskild modell för barnkonsekvenser och riktlinjer för den har tagits fram.

Uppehållsrätt för EES-medborgare m.fl. samt ställning som varaktigt bosatta

Under 2008 inkom totalt 23 818 ansökningar från personer som ansökte om registrering av uppehållsrätt och permanent uppehållsrätt samt ansökningar om uppehållskort eller permanent uppehållskort från sådana anhöriga till EES- medborgare som inte själva är EES-medborgare. Migrationsverket avgjorde 43 procent av ansökningarna inom 14 dagar. Under första halvåret 2009 kom cirka 9 800 ansökningar in till Migrationsverket.

År 2008 inkom totalt cirka 9 700 ansökningar om registreringar av uppehållsrätt till Migrationsverket jämfört med cirka 10 400 år 2007. Arbetstagare svarade för 94 procent av ansökningarna.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Sedan rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning som genomfördes i svensk rätt genom lagändringar som trädde i kraft den 30 april 2006 har endast ett fåtal tredjelandsmedborgare med permanent uppehållstillstånd i Sverige ansökt om att få sådan ställning. År 2008 inkom endast 17 sådana ansökningar. Migrationsverket beslutade i 15 ärenden varav endast två ansökningar bifölls.

Under 2008 inkom 453 ansökningar om uppehållstillstånd från tredjelandsmedborgare som beviljats status som varaktigt bosatt i annan medlemsstat. Migrationsverket prövade 413 ansökningar och biföll 303.

Studerandeärenden

För studerandeärenden har regeringen inte angivit något mål för handläggningstiden utöver det övergripande målet för verksamhetsområdet om effektiv och rättssäker handläggning.

Antalet studerandeärenden ökade från cirka 19 800 år 2007 till 26 034 ansökningar under 2008, varav 15 727 avsåg förstagångstillstånd.

De största grupperna av sökande bestod av medborgare i Pakistan, Nigeria, Iran och Kina, vilka svarade för 61 procent av samtliga ansökningar. Totalt var bifallsprocenten 45 procent.

Under första halvåret 2009 kom 11 400 ansökningar in till Migrationsverket.

Samverkan med universitet och högskolor har genomförts i syfte att förenkla handläggningen av ansökningarna och för att bättre tillgodose de studerandes krav.

Arbetskraftsinvandring

Målet är att i ärenden som rör arbetstillstånd ska tiden från ansökan till beslut göras så kort som möjlig med hänsyn till sökandens och arbetsmarknadens behov. Beslut ska dock fattas senast inom tre månader.

Antalet förstagångansökningar ökade från cirka 10 500 år 2007 till cirka 12 800 under 2008, vilket innebär en ökning med 22 procent. Ökningen av antalet ansökningar bedöms främst bero på den goda konjunkturen i Sverige under det första halvåret 2008. I 90 procent av ärendena fattade Migrationsverket beslut inom tre månader och andelen bifall var 86 procent. Den genomsnittliga handläggningstiden var 50 dagar. Enligt Migrationsverket avgjordes majoriteten av ansökningarna inom en sådan tid

23

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

att de sökande kunde påbörja sitt arbete i enlighet med sina intentioner.

Under 2008 inkom 12 794 ansökningar om förstagångstillstånd. Av dessa beviljade Migrationsverket 11 032 personer huvudsakligen tidsbegränsade förstagångstillstånd 2008 varav cirka 2 485 till familjemedlemmar. Av det totala antalet beviljade förstagångstillstånd beviljades cirka 6 850 personer uppehållstillstånd efter yttrande från Arbetsförmedlingen (täckande av tillfällig brist på arbetskraft) och cirka 6 872 personer beviljades uppehållstillstånd med stöd av det generella yttrandet som framgår av Arbetsförmedlingens riktlinjer (internationellt utbyte). Antalet personer som beviljades permanent uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl ökade från 542 personer 2007 till 796 år 2008. Medborgare från Thailand, Indien och Kina stod för den största andelen ansökningar om arbetstillstånd (46 procent).

Den 15 december 2008 infördes nya regler för arbetskraftsinvandring. Under första halvåret 2009 har cirka 13 300 förstagångstillstånd av arbetsmarknadsskäl beviljats av Migrationsverket och utlandsmyndigheterna. Detta är en ökning med cirka 4 000 beviljade tillstånd jämfört med motsvarande period föregående år. Ökningen kan dock huvudsakligen förklaras av en uppgång i antalet beviljade tillstånd hos utlandsmyndigheterna för säsongsarbete. I Migrationsverkets redovisning av arbetet med nya regler för arbetskraftsinvandring framgår att den genomsnittliga handläggningstiden hos både utlandsmyndighet och Migrationsverket varit 29 dagar.

Överklagande och omprövning av beslut i besöks- och bosättningsärenden

Målet är att vid ett överklagande av Migrationsverkets beslut ska omprövning ske senast inom en vecka.

Migrationsverket ska följa migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens tidsfrister.

Mål som återförvisas från migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen ska handläggas skyndsamt.

Tabell 2.21 Migrationsverkets omprövning av överklagade beslut i besöks- och bosättningsärenden

2007 

2008 

Inkomna ärenden 

6 458 

6 195 

Avgjorda ärenden, varav 

7 160 

6 159 

Migrationsverket ändrade tidigare beslut 

427 

198 

Överlämnade till migrationsdomstol 

6 509 

5 746 

Genomsnittlig handläggningstid, dagar 

25 

19 

Andel ärenden avgjorda inom en vecka 

37% 

34% 

Verksamhetsområdet har under året avdelat personal för att handlägga och fatta beslut i asylärenden. Detta har medfört att handläggningstiderna för omprövning av överklagade ärenden inom verksamhetsområde besök och bosättning tidvis varit långa under året. Andra bidragande orsaker till långa handläggningstider har varit behov av att inhämta kompletterande information från utlandsmyndighet och översättning av dokument. I november och december 2008 var dock den genomsnittliga handläggningstiden 11 dagar och drygt 40 procent av ärendena avgjordes inom en vecka.

Verksamhetsområde Svenskt medborgarskap

Målet är att prövning, omprövning och överklagande av medborgarskapsärenden ska ske rättssäkert och effektivt. Migrationsverkets handläggning i samband med prövning, omprövning och överklagande av medborgarskapsärenden ska ske enhetligt, skyndsamt och effektivt. Den totala väntetiden från ansökan till beslut ska minska i jämförelse med föregående år.

Tabell 2.22 Medborgarskapsärenden

2006 

2007 

2008 

Inkomna ärenden 

29 541 

24 407 

24 435 

Avgjorda ärenden 

38 753 

26 699 

25 693 

Utgift, prövning (mnkr) 

33 927 

34 053 

32 916 

Utgift, avgjort ärende (kr) 

875 

1 275 

1 281 

Beslut i ärenden om svenskt medborgarskap ska fattas inom sju månader från det att ärendet har inkommit till Migrationsverket. Migrationsverket ska skyndsamt handlägga ärenden där särskilt behov av svenskt medborgarskap föreligger.

24

År 2008 inkom till Migrationsverket 24 400 ansökningar om svensk medborgarskap, vilket är ungefär samma antal ärenden som inkom under 2007. De flesta som ansökte om medborgarskap kom från Irak, Bosnien–Hercegovina, Serbien, Iran samt Turkiet. Andelen ärenden avgjorda inom sju månader var 96 procent, vilket bedöms som god måluppfyllelse. Under 2008 avgjordes cirka 26 000 grundärenden, vilket är cirka 1 000 ärenden färre än 2007. En anledning är att delar av personalen arbetat inom andra verksamheter inom myndigheten under året. Antalet öppna ärenden har minskat från 4 538 vid årets början till 3 248 vid årets slut. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade från 94 dagar 2007 till 65 dagar 2008. Bifallsprocenten har sjunkit från 82 till 80 procent, främst beroende på att många sökande inte kunnat styrka sin identitet på ett godtagbart sätt, vilket är ett krav enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap.

Första halvåret 2009 har cirka 14 200 ansökningar kommit in till Migrationsverket.

Den totala utgiften för prövning av ansökan om medborgarskap har minskat något jämfört med 2007. Utgiften per avgjort ärende har ökat marginellt beroende på att något färre ärenden avgjorts.

Överklagande och omprövning av beslut i medborgarskapsärenden

Målet är att omprövning vid ett överklagande av Migrationsverkets beslut ska ske senast inom en vecka. Migrationsverket ska vidare följa migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens tidsfrister.

Mål som återförvisas av migrationsdomstol eller av Migrationsöverdomstolen ska handläggas skyndsamt.

Tabell 2.23 Migrationsverkets omprövning av överklagade beslut i medborgarskapsärenden

2007 

2008 

Inkomna ärenden 

1 393 

1 305 

Avgjorda ärenden, varav 

1 362 

1 277 

- Migrationsverket ändrade tidigare beslut 

223 

167 

- Överlämnade till migrationsdomstol 

1 257 

1 209 

Genomsnittlig handläggningstid, dagar 

25 

6 

Median handläggningstid, dagar 

10 

5 

Den genomsnittliga handläggningstiden för omprövning var sex dagar.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Överklagande och omprövning av utlänningsärenden m.m.

Målet är att handläggningen ska ske enhetligt, skyndsamt och effektivt. Vid ett överklagande av Migrationsverkets beslut ska omprövning ske skyndsamt.

Tabell 2.24 Migrationsverkets omprövning av överklagade beslut i asylärenden

2006 

2007 

2008 

Inkomna ärenden 

3 762 

8 773 

17 196 

Avgjorda ärenden, varav 

2 742 

8 286 

16 660 

inom en vecka, antal 

799 

3 887 

6 897 

inom en vecka, andel 

30 % 

47 % 

41 % 

Handläggningstid, 

43 

28 

18 

genomsnitt dagar 

Andelen ärenden som avgjorts inom en vecka har minskat från 47 procent 2007 till 41 procent 2008.

Antalet inkomna och avgjorda ärenden dubblerades jämfört med föregående år, vilket hänger samman med att andelen bifall har minskat och att antalet beslut som överklagas till migrationsdomstolarna har ökat kraftigt jämfört med 2007. Under 2008 omprövade Migrationsverket cirka 16 700 överklagade beslut i asylärenden, varav Migrationsverket ändrade besluten i 16 av dessa ärenden.

Det ökande antalet överklagade beslut har lett till en ökad belastning på förvaltningsprocessenheterna. Antalet muntliga förhandlingar uppgick 2008 till 3 400, vilket motsvarade mer än en fördubbling jämfört med året innan.

Migrationsverket medverkar i rättsbildningen genom att överklaga migrationsdomstolarnas domar. Under 2008 överklagade Migrationsverket migrationsdomstolarnas domar i 175 asylmål. Under samma period tog Migrationsöverdomstolen ställning till begäran om prövningstillstånd i 110 asylmål. Prövningstillstånd beviljades i 33 fall.

Prövning av hinder mot verkställighet

Om det i ett ärende om verkställighet av ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer fram nya omständigheter, ska Migrationsverket självmant pröva om dessa omständigheter utgör hinder mot verkställighet.

25

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Om de utgör ett hinder mot verkställighet får Migrationsverket enligt 12 kap. 18 § UtlL, om hindret är tillfälligt, bevilja ett tidsbegränsat tillstånd och om hindret är bestående, bevilja ett permanent uppehållstillstånd. Migrationsverket kan också besluta om inhibition i ett verkställighetsärende, dvs. att verkställighet tillfälligtvis inte får ske. Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra ett sådant verkställighetshinder som avses i 12 kap. 1, 2 eller 3 §§ UtlL, dvs. vid bland annat risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande, och dessa omständigheter inte har kunnat åberopas tidigare eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska Migrationsverket enligt 12 kap. 19 § UtlL ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition i verkställighetsärendet. Om Migrationsverket beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning ska detta beslut kunna överklagas.

Målet är att frågor om nya omständigheter som uppkommer efter att ett lagakraftvunnet beslut har meddelats ska ske enhetligt, effektivt och skyndsamt.

Totalt prövade Migrationsverket 7 529 ärenden rörande verkställighetshinder för asylsökande personer under 2008. Det är något färre än 2007 då 7 823 ansökningar prövades. Den genomsnittliga handläggningstiden var 39 dagar och 70 procent avgjordes inom en månad. Det är en förbättring jämfört med 2007 då den genomsnittliga handläggningstiden var 54 dagar och 63 procent avgjordes inom en månad.

Om Migrationsverket meddelar beslut om inhibition, dvs. att verkställighet inte får ske enligt 12 kap. 18 § UtlL, ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad.

Från beslut om inhibition till beslut i tillståndsfrågan har den genomsnittliga handläggningstiden varit 72 dagar och i 26 procent fattades beslut inom en månad .

Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter.

Under 2008 beslutade Migrationsverket om ny prövning av frågan om uppehållstillstånd i 141 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden för beslut om ny prövning var 72 dagar och i 46 procent fattades beslut inom en månad.

Om Migrationsverket beviljar ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom tre månader.

Den genomsnittliga handläggningstiden i de 75 ärenden där Migrationsverket beviljade uppehållstillstånd efter ny prövning var 123 dagar. Beslut fattades inom tre månader i 36 procent av ärendena.

Sammanfattningsvis uppfyller inte Migrationsverket målen om handläggningstider inom området Prövning av hinder mot verkställighet. Flera yttre faktorer påverkar graden av måluppfyllelse, bland annat förfrågningar till andra myndigheter. En annan förklaring är att personal har avdelats för att handlägga och fatta beslut i asylärenden.

Tabell 2.25 Migrationsverkets prövning av verkställighetshinder

2006 

2007 

2008 

Inkomna ärenden 

4 121 

7 730 

7 768 

Avgjorda ärenden 

3 410 

7 823 

7 529 

Utgift för prövning av 

34 398 

38 560 

39 561 

verkställighetshinder (tkr) 

Utgift per avgjort ärende (kr) 

10 087 

4 930 

5 255 

Utgiften per avgjort ärende har ökat marginellt.

Migrationsdomstolarna och

Migrationsöverdomstolen

Målet är att mediantiden för avgjorda mål inte överstiger fyra månader för migrationsdomstolarna och två månader för Migrationsöverdomstolen. Vissa begrepp och definitioner inom Sveriges domstolar skiljer sig från dem som används av övriga myndigheter. Avlägsnandemål innefattar ett beslut om avvisning eller utvisning som i drygt 90 procent av målen rör asylsökande vars ansökningar har avslagits och där avvisnings- eller utvisningsbeslut meddelats. Övriga mål inom samma kategori kan röra utlänningar vars uppehållstillstånd för exempelvis studier eller besök har löpt ut men som vill stanna här. Uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning handlar i de flesta fall om en person som har sökt uppehållstillstånd vid en svensk utlandsmyndighet.

Under 2008 uppnådde migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen målen. Migra-

26

tionsdomstolen i Stockholm hade en mediantid på fem månader för asylmål. Den sammantagna mediantiden för migrationsdomstolarna var dock 4,4 månader för asylmål.

Utgifterna för domstolsprövning i utlänningsärenden var under 2008 totalt 379 miljoner kronor och utgifterna för offentligt biträde, tolk m.m. uppgick till 121 miljoner kronor.

Migrationsdomstolarna

Målet för migrationsdomstolarna är att mediantiden för avgjorda mål inte bör överstiga fyra månader och för ensamkommande barn två månader.

Under 2008 kom 22 729 mål, varav 13 953 asylmål in till migrationsdomstolarna. Jämfört med 2007 innebär det mer än en dubblering av antalet asylmål. Under året har 19 276 mål, varav 10 058 asylmål, avgjorts.

Närmare 3 700 av de avgjorda målen har avgjorts efter muntlig förhandling. Av dessa var 3 400 asylmål.

Under 2008 avgjordes 179 asylmål avseende ensamkommande barn. Mediantiden för dessa mål uppgick till 2,7 månader.

Den sammantagna mediantiden för verkställighetsmål, dvs. mål där en utlänning med ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning med hänvisning till hinder mot verkställighet begärt en ny prövning om uppehållstillstånd, var 0,4 månader.

Sammanfattningsvis var mediantiden för samtliga avgjorda migrationsmål vid migrationsdomstolarna 3,6 månader under 2008. Mediantiden för avgjorda migrationsmål har därmed ökat jämfört med 2007 då mediantiden var 2,8 månader. Målet om en handläggningstid om högst fyra månader har nåtts. Under första halvåret 2009 var mediantiden 4,4 månader för samtliga avgjorda migrationsmål varav 5,4 månader för asylmål.

Tabell 2.26 Migrationsdomstolarna, utgift per mål inom olika kategorier

Kronor 

2006 

2007 

2008 

Utgift för avlägsnandemål 

39 563 

27 331 

14 360 

Utgift för verkställighetsmål 

32 957 

11 086 

19 418 

Utgift för övriga migrationsmål 

16 385 

13 836 

13 640 

Styckkostnaden för ovan redovisade målkategorier har framför allt gällande avlägsnandemål minskat kraftigt under perioden.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Migrationsöverdomstolen

Målet är att mediantiden för avgjorda mål inte bör överstiga två månader för Migrationsöverdomstolen.

Prövningstillstånd krävs för migrationsmål i Migrationsöverdomstolen.

Under 2008 har det kommit in 8 590 mål, varav 5 748 asylmål, en ökning på närmare 80 procent jämfört med året innan. Av de cirka 5 300 asylmål som avgjordes beviljades prövningstillstånd i 42 mål, motsvarande knappt en procent. Antalet inkomna mål rörande uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning ökade 2008 till 1 038 jämfört med 697 år 2007. Samtidigt avgjorde Migrationsöverdomstolen 1 067 sådana mål 2008 mot 655 mål 2007.

Inkomna mål avseende svenskt medborgarskap var 263, vilket är ungefär i nivå med föregående år då antalet var 283. Under 2008 avgjordes 66 avlägsnandemål rörande asylsökande ensamkommande barns avvisnings- eller utvisningsbeslut. Ändringsfrekvensen var för samtliga mål 1,1 procent (49 mål) och för asylmålen 1,1 procent (22 mål).

Mediantiden uppgick under 2008 till 1,4 månader, vilket är oförändrat jämfört med 2007. Migrationsöverdomstolen har därmed uppnått målet om en handläggningstid om högst två månader. Under första halvåret 2009 var mediantiden 1,2 månader för avgjorda migrationsmål.

Tabell 2.27 Migrationsöverdomstolen, utgift per mål inom olika kategorier

Kronor 

2006 

2007 

20081 

Utgift för avlägsnandemål 

40 482 

24 583 

– 

Utgift för verkställighetsmål 

46 354 

18 171 

– 

Utgift för övriga 

40 427 

13 836 

– 

migrationsmål 

1 För 2008 saknas tillförlitliga uppgifter. Den genomsnittliga utgiften för 2008 var dock 10 000 kronor, vilket kan jämföras med 21 091 kronor för 2007.

2.4.1Analys och slutsatser

Utvecklingen inom området har varit i linje med målet för utgiftsområdet. Rörligheten har ökat och invandringen till Sverige har sedan början av 2000-talet legat på en högre nivå än tidigare. Nettoinvandringen, dvs. skillnaden mellan invandring och utvandring, uppgick till 56 000 personer under 2008. Den behovsstyrda arbets-

27

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

kraftsinvandringen har främjats genom de nya regler för arbetskraftsinvandring som infördes den 15 december 2008. Antalet personer som har flyttat till Sverige för att arbeta och bosätta sig har också ökat. Det är positivt och bidrar till att Sveriges ekonomi utvecklas. Den aktuella migrationstrenden rörande Sverige är att antalet asylsökande minskar samtidigt som fler personer vill bosätta sig i Sverige av andra anledningar. Framför allt har antalet personer som invandrar till Sverige som anhöriga ökat. Familjeanknytningar är det vanligaste skälet till att människor utanför Norden, EU samt Schweiz får tillstånd att bosätta sig i Sverige. Personer från länder utanför Europa har med den nya reformen för arbetskraftsinvandring fått ökade möjligheter att finna ett nytt liv i Sverige och bidra med kunskap och erfarenhet på arbetsmarknaden. Härigenom kan den cirkulära migrationen komma att främjas, dvs. rörligheten mellan ursprungs- och mottagarländer och förutsättningarna att tillvarata de positiva effekterna av människors rörlighet för såväl den enskilde migranten som för ursprungs- och mottagarlandet.

Den övergripande utvecklingen inom utgiftsområdet är mot bakgrund av ovanstående positiv. Resultaten behöver emellertid förbättras för vissa delar av verksamheten, särskilt vad gäller målet om en effektiv asylprocess. Det finns goda möjligheter till förbättrad måluppfyllelse, inte minst med anledning av de åtgärder som Migrationsverket vidtar för att effektivisera asylprocessen och kraftigt minska handläggningstiderna. Det är väsentligt att detta arbete fortsätter och ger avsett resultat. Eftersom förutsättningarna för ett enskilt år kan förändras kraftigt är det viktigt att uppmärksamma resultaten över en längre tidsperiod. Under de tre senaste åren har Migrationsverket fattat beslut i cirka 85 200 asylärenden och tagit emot cirka 84 900 asylansökningar. När antalet asylsökande ökade under 2006 hann inte organisationen anpassas till att kunna fatta det antal beslut som krävdes för att nå handläggningsmålet. Under 2007 utökades kapaciteten och sammantaget för de tre senaste åren har myndigheten avgjort fler ansökningar än vad som har lämnats in. Migrationsverket har alltså visat förmåga att anpassa verksamheten, dock inte samma år som ökningen av antalet asylsökande har skett. Den snabba förändringen av antalet asylsökande och den omständigheten

att det tar viss tid att ställa om verksamheten är faktorer som förklarar att tidsmålen inte har uppnåtts under 2008. Det är positivt att handläggningstiderna efter första halvåret 2009 har minskat med två månader jämfört med föregående år.

Regeringens verksamhetsmål för migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen uppfylldes under 2008. Migrationsdomstolarna uppnådde emellertid inte full kapacitet med anledning av svårigheter att rekrytera personal. Detta har medfört att antalet asylmål som inte är avgjorda har ökat. Migrationsdomstolarna förväntas uppnå full kapacitet under 2009 och målen för handläggningstiderna bedöms nu uppnås under 2010.

Det faktum att fler personer har blivit kvar längre tid inom mottagandet har ökat behovet av bostäder och platser för organiserad sysselsättning som ska tillhandahållas av Migrationsverket. En positiv utveckling inom mottagandet är att det samarbete som Migrationsverket har etablerat med kommuner och andra myndigheter har utvecklats och fördjupats.

Antalet personer som ska återvända efter lagakraftvunnet avslagsbeslut har också ökat, vilket ställer högre krav på Migrationsverket och polisen att verkställa besluten. Det är viktigt att kapaciteten ökar för att uppnå en asylprocess i balans. Förstärkningen av Migrationsverkets återvändandearbete innevarande år leder till att fler personer återvänder självmant till sitt hemland eller annat mottagarland jämfört med 2008. Migrationsverket, Rikspolisstyrelsen och Kriminalvården har därutöver fått regeringens uppdrag att genomföra en översyn av arbetet med att verkställa utvisnings- och avvisningsbeslut samt vidta de åtgärder som krävs för att öka antalet verkställigheter.

Antalet ensamkommande barn har ökat kraftigt, vilket har inneburit ökade krav på kommunernas förmåga att tillhandahålla ett mottagande. Antalet platser har inte motsvarat det ökade behovet.

Måluppfyllelsen för beslut om uppehållstillstånd som anknytning till personer bosatta i Sverige är ännu inte helt tillfredsställande men bedöms kunna förbättras ytterligare, bl.a. genom Migrationsverkets utvecklingsarbete tillsammans med utlandsmyndigheterna och Utrikesdepartementet. Vidare bör Migrationsverkets utvecklingsarbete vad avser möjligheten att

28

ansöka om uppehållstillstånd elektroniskt komma att påverka resultatet i positiv riktning.

Migrationsverket har ett särskilt ansvar att verka för samverkan och samordning mellan berörda myndigheter i syfte att upprätthålla en effektiv verksamhet. Samverkan mellan de berörda myndigheterna, dvs. Migrationsverket, Domstolsverket, polisen, Kriminalvårdens transporttjänst, utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna samt även kommuner och landsting har utvecklats och kommer att förstärkas ytterligare. Samtliga berörda myndigheter måste lyckas med sina uppdrag för att målen inom området ska uppnås. Resultaten för de olika myndigheterna varierar.

2.5Revisionens iakttagelser

Riksrevisionen konstaterar i Uppföljningsrapport 2009 att flera av de brister som påtalades i granskningen Snabbare asylprövning (RiR 2004:24) har åtgärdats och att Riksrevisionens förslag har genomförts eller börjat genomföras. Riksrevisionen finner att regeringens styrning av Migrationsverket har utvecklats framför allt avseende en bättre styrning och uppföljning från regeringens sida respektive en mer flexibel anslagskonstruktion. Riksrevisionen finner också att Migrationsverket har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med tidigare uppmärksammade brister. Det gäller framför allt förändringar i Migrationsverkets basorganisation, prognoser, uppföljning och system för kvalitetssäkring.

Riksrevisionen har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende Migrationsverket.

2.6Politikens inriktning

Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Asyl

Sverige ska ha en human asylpolitik och vara en fristad för dem som flyr undan förföljelse. Rätten att söka asyl ska värnas. Sverige erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i riksdagen.

Sverige tar också ett stort ansvar för att i samarbete med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) ge skydd genom vidarebosättning av personer som befinner sig på flykt utanför sitt hemland och som inte har tillgång till varaktigt skydd. Regeringen verkar för att fler av EU:s medlemsstater, i likhet med Sverige, ska erbjuda vidarebosättning. Regeringen vill se ett europeiskt vidarebosättningssystem som en del av det framtida gemensamma asylsystemet.

Regeringen arbetar för en gemensam asylpolitik inom EU som präglas av rättssäkerhet och öppenhet. EU:s medlemsstater måste dela ansvaret att erbjuda skydd och regeringen prioriterar därför arbetet för en fortsatt harmonisering av asylpolitiken inom EU. Förutom fortsatt arbete med att utveckla en gemensam lagstiftning vill regeringen satsa på fördjupat praktiskt samarbete mellan de nationella myndigheterna. Det är angeläget att de gemensamma reglerna tillämpas på avsett sätt i medlemsstaterna beträffande t. ex. mottagande, asylprövning och återvändande. Flera förslag till rättsakter har presenterats och arbetet med att harmonisera asylsystemet kommer att fortsätta. Den övergripande målsättningen är att asylpolitiken inom EU ska vara human, rättssäker och effektiv.

En stor reform för att stärka rättssäkerheten inom migrationsområdet genomfördes 2006 i och med införandet av den nya instans- och processordningen. En första utvärdering av denna reform har genomförts. Utvärderingen visar att syftena med reformen har uppnåtts och att öppenheten och rättssäkerheten har stärkts. Regeringen ansåg det viktigt att genomföra en utvärdering även om det inte har gått så lång tid sedan den nya instans- och processordningen infördes. Utvärderingen kan komma att föranleda vissa kompletterande åtgärder.

En rättssäker asylprocess har ett tydligt avslut. Vid ett bifallsbeslut gäller det för de allra flesta att så snabbt som möjligt komma ut på den svenska arbetsmarknaden. Om den sökande fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut som vunnit laga kraft är han eller hon skyldig att lämna

29

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

landet. Att så sker är viktigt för att Sverige i längden ska kunna behålla nuvarande asylsystem och erbjuda skydd till dem som behöver det. I syfte att underlätta återvändandet till hemlandet införde regeringen ett återetableringsstöd 2007.

Ansvariga myndigheter har av regeringen fått i uppdrag att samverka och effektivisera återvändandearbetet i syfte att öka antalet personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut som återvänder. Med anledning av detta håller myndigheterna på att ta fram ett program för att utveckla samverkan. I syfte att ytterligare effektivisera myndigheternas återvändandearbete föreslår regeringen att berörda anslag förstärks. Frivilligorganisationernas insatser inom asylprocessen är mycket viktiga och särskilt i samband med återvändandet. Regeringen har därför tidigare avsatt 13 miljoner kronor för insatser av frivilligorganisationer i samband med återvändande. Dessa resurser borde utnyttjas bättre och Migrationsverket bör söka ett fördjupat samarbete med frivilligorganisationerna. En viktig förutsättning för återvändandet är i vissa fall de återtagandeavtal som Sverige har ingått med ett antal länder. En väl fungerande överenskommelse om återtagande finns t.ex. sedan något år med Irak.

De olika myndigheterna och domstolarna ska arbeta rättssäkert, effektivt och serviceinriktat inom hela asylprocessen. Vistelsetiderna för den asylsökande ska vara så kort som möjligt.

Förbättrat mottagande och förstärkt arbetslinje

I syfte att införa arbetslinjen i mottagandet och ge asylsökande som deltar i praktik eller annan sysselsättning möjlighet att stärka sina ekonomiska förutsättningar bör en aktivitetsbonus införas. Ersättningen bör kunna erhållas av asylsökande som är aktiva genom att praktisera eller delta i annan sysselsättning. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med förslag om att införa en aktivitetsbonus under andra halvåret 2010.

Regeringen anser att kartläggningen av de asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund behöver förbättras för att öka möjligheterna till sysselsättning under tiden asylärendet prövas. Kartläggningen ska också utgöra underlag för Arbetsförmedlingens etableringssamtal och etableringsplaner för dem som beviljas uppehållstillstånd (se utgiftsområde 13 Integration). Regeringen avser att ge Migrationsverket i

uppdrag att i samverkan med Arbetsförmedlingen utforma metod och metodstöd för en förbättrad kartläggning. Regeringen avser också att i samband med regleringsbrevet ge Migrationsverket i uppdrag att arbeta aktivt för att erbjuda fler praktikplatser till asylsökande.

Ensamkommande barn

De nya reglerna om mottagande av ensamkommande barn har nu varit i kraft i mer än två år. Antalet barn ökar nu mer än beräknat. Det är därför viktigt att fler kommuner än i dag tar ansvar för mottagandet av barnen såväl under den tid asylansökan prövas som efter det att ett eventuellt uppehållstillstånd har beviljats. För att nå en asylprocess i balans för de ensamkommande barnen är det även viktigt att återvändandet och mottagandet i mottagarlandet fungerar för de barn som fått ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut. EG-kommissionen har bland annat meddelat (KOM(2009)262 slutlig) att det bör göras upp en handlingsplan för att stärka samarbetet med ursprungsländerna och underlätta barnens återvändande till sina ursprungsländer. Regeringen följer noga utvecklingen inom området.

Invandring

Det är positivt att människor vill arbeta och bo i Sverige. Arbete skapar förutsättningar för att utveckla den svenska välfärden och ger enskilda möjlighet att förverkliga sina drömmar. Genom införandet av de nya reglerna för arbetskraftsinvandring finns det nu större möjligheter att komma till Sverige för att arbeta. Reformen är en viktig del i den framtida migrationspolitiken.

Enligt huvudregeln i utlänningslagen (2005:716) ska en ansökan om uppehållstillstånd vara ansökt om och beviljad före inresan i landet. Denna regel kan innebära att en utlänning måste lämna Sverige och resa till annat land för att där ansöka om uppehållstillstånd. Detta kan i förlängningen leda till att familjemedlemmar separeras. Inom Regeringskansliet pågår ett arbete med att se över vilka ändringar som behövs för att undvika vissa fall av familjeseparation där barn är inblandade.

Regeringen anser att även EU:s migrationspolitik bör utvecklas för att öka möjligheterna till en behovsbaserad arbetskraftsinvandring till EU. Effektiva och flexibla regler på området kan bidra till att göra EU till den mest attraktiva och dynamiska arbetsmarknaden i världen.

30

För EU-samarbetet på det rättsliga och inrikes området utarbetas vart femte år ett arbetsprogram med riktlinjer för det fortsatta samarbetet. Det senaste programmet, Haagprogrammet, antogs vid Europeiska rådets möte den 5 november 2004 och löper ut den sista december 2009. Ett nytt program för perioden 2010–2014 ska därför antas under det svenska ordförandeskapet i EU och kommer att omfatta polis- och tullsamarbete, räddningstjänst, straffrättsligt och civilrättsligt samarbete, asyl, migration och viseringspolitik. Det blir en betydande uppgift för det svenska ordförandeskapet att dra upp riktlinjerna för det fortsatta arbetet genom ett nytt program, Stockholmsprogrammet. Programmet förväntas antas av Europeiska rådet i december 2009.

Globalisering

Ökat globalt utbyte är positivt för såväl enskilda som för samhällen. Utgångspunkten för den framtida migrationspolitiken ska vara att ta tillvara de positiva effekterna av mobiliteten och globaliseringen. En parlamentarisk kommitté har fått i uppdrag att utreda hur personers ökade rörlighet till och från Sverige kan underlättas och hur rörlighetens positiva utvecklingseffekter kan främjas. Syftet med utredningen är att belysa och främja den cirkulära migrationens positiva effekter på utveckling i ursprungsländer och destinationsländer genom att stärka sambanden och samverkan mellan migrationspolitiken och andra politikområden, särskilt utvecklingspolitiken.

Regeringen avser anta en policy under 2010 för migrationsfrågorna inom utvecklingssamarbetet. Policyn ska bidra till att öka utvecklingseffekterna av migration i utvecklingsländerna.

Mellanfolkliga kontakter är av stor vikt för tredjeländers närmande till EU. Det måste finnas möjlighet för människor att mötas även för tillfälliga besök. Flera viktiga rättsakter har antagits på det viseringspolitiska området bl.a. vad gäller införandet av biometri i viseringar samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar. De nya reglerna kommer att underlätta viseringshanteringen och bidra till att ge förbättrad service till de viseringssökande. En utredare har tillsatts som ska lämna förslag på de författningsändringar som behöver göras i

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

svensk lag när förordningen om en gemensam EU-viseringskodex antas m.m.

Myndigheternas arbete

Migrationsverket och andra berörda myndigheter såsom polisen, Kriminalvårdens transporttjänst, utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna samt migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen har ansvar för förverkligandet av migrationspolitiken. Migrationsverket har en central roll i detta arbete. Inom myndigheten bedrivs ett omfattande utvecklingsarbete i linje med regeringens förvaltningspolitiska mål att stärka förvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter rättssäkert, effektivt och serviceinriktat i syfte att förbättra myndighetens måluppfyllelse och resultat. Regeringen ser positivt på detta arbete. Ett framgångsrikt utvecklingsarbete kan säkerställa att Migrationsverket kan förbättra måluppfyllelsen och möta de utmaningar som globaliseringen och den ökade rörligheten innebär. Migrationsområdet präglas av att förutsättningarna för verksamheten kan förändras genom relativt snabba omvärldsförändringar. Det är därför viktigt att Migrationverket fortsätter att utveckla analyserna. Regeringen följer utvecklingen inom migrationspolitiken och kommer vid behov vidta åtgärder i syfte att ytterligare förbättra rättssäkerheten och effektiviteten.

Migrationsverket ska fortsätta arbetet med att utveckla sitt elektroniska informationsutbyte samt arbetet med att kvalitetssäkra sina tjänster, processer och information. Generella åtgärder som syftar till att säkerställa att rätt utbetalning sker i tid till den som är berättigad stöd redovisas i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4 Arbetet mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen.

31

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

2.7Budgetförslag

2.7.11:1 Migrationsverket

Tabell 2.28 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

2 174 062 

sparande 

83 217 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

2 053 510 

prognos 

2 049 297 

2010 

Förslag 

2 010 013 

2011 

Beräknat 

2 012 652 

2 

2012 

Beräknat 

1 962 481 

3 

1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2Motsvarar 1 998 628 tkr i 2010 års prisnivå.

3Motsvarar 1 938 660 tkr i 2010 års prisnivå.

Anslaget används för Migrationsverkets kostnader för personal och lokaler, exklusive bostäder för asylsökande, samt övriga förvaltningskostnader. Anslaget används därmed för samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden, genomförandet av organiserad sysselsättning, förvar respektive myndighetens uppgifter vid överprövning av utlänningsärenden i domstol.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att Migrationsverket kommer att kunna fatta beslut i cirka 252 000 ärenden inom verksamhetsområdena asyl, arbete, besök och bosättning samt svenskt medborgarskap under 2010. Migrationsverket ska härutöver överlämna överklagade ärenden till migrationsdomstolarna, medverka som part i domstolsförhandlingarna samt avgöra verkställighetshindersärenden.

För att förstärka arbetet med återvändandet av personer med lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut ökas anslaget med 40 miljoner kronor. Av dessa medel föreslås att 10 miljoner kronor överförs till anslaget 1:1 Polisorganisationen, utgiftsområde 4 Rättsväsendet för att polisen ska kunna genomföra utbildningsinsatser i syfte att förbättra kompetensen i verkställighetsarbetet.

Anslaget ökas med 10 miljoner kronor för att förbättra Migrationsverkets kartläggning av asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund. Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid

flyktingsmottagande, utgiftsområde 13, minskas med motsvarande belopp.

Nuvarande anslagsnivåer för 2011 och 2012 är beräknade för lägre ärendevolymer än den bedömning som regeringen nu gör. Anslaget beräknas därför öka med 225 miljoner kronor 2011 och 165 miljoner kronor 2012.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 010 013 000 kronor anvisas under anslaget 1:1 Migrationsverket för 2010. För 2011 och 2012 beräknas anslaget till 2 012 652 000 kronor respektive 1 962 481 000 kronor.

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:1 Migrationsverket

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

2 053 510 

2 053 510 

2 053 510 

Förändring till följd av: 

Pris- och löneomräkning 2 

71 946 

86 860 

98 062 

Beslut 

-103 525 

-123 019 

-185 892 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt 3 

-11 918 

-4 699 

-3 199 

Förslag/beräknat anslag 

2 010 013 

2 012 652 

1 962 481 

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2009 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt.

2.7.21:2 Ersättningar och bostadskostnader

Tabell 2.30 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

2 693 647 

sparande 

98 353 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

2 708 000 

prognos 

2 900 000 

2010 

Förslag 

2 252 900 

2011 

Beräknat 

2 023 000 

2012 

Beräknat 

1 825 536 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslagets ändamål är att finansiera bidrag till asylsökande m.fl. och ersättningar till kommuner och landsting samt bostäder för asylsökande m.fl.

32

Regeringens överväganden

Kostnaderna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande, handläggningstiderna hos berörda myndigheter samt tiden från det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut har vunnit laga kraft till utresa.

Anslaget ökas med 11 miljoner kronor för att etablera en aktivitetsbonus till asylsökande som praktiserar eller deltar i någon annan sysselsättning.

Anslaget minskas med 50 miljoner kronor som tillfälligt förs över till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1

Kommunalekonomisk utjämning för 2010 i avvaktan på beredningen av de förslag som lämnats i betänkandet Skolgång för barn som ska avvisas eller utvisas (SOU 2007:34).

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 252 900 000 kronor anvisas under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader för 2010. För 2011 och 2012 beräknas anslaget till 2 023 000 000 respektive 1 825 536 000 kronor.

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:2 Ersättningar och bostadskostnader

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

2 449 000 

2 449 000 

2 449 000 

Förändring till följd av: 

Beslut 

11 000 

43 000 

49 000 

Övriga makroekonomiska 

förutsättningar 

Volymer 

-204 000 

-469 000 

-672 464 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt 2 

-3 100 

Förslag/beräknat anslag 

2 252 900 

2 023 000 

1 825 536 

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt.

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

2.7.31:3 Migrationspolitiska åtgärder

Tabell 2.32 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

307 219 

sparande 

27 332 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

352 097 

prognos 

352 097 

2010 

Förslag 

353 047 

2011 

Beräknat 

353 047 

2012 

Beräknat 

353 047 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för att finansiera organiserad överföring av flyktingar m.fl. och ersättning till de kommuner som tar emot dessa personer samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför Sverige. Bidrag till utlänningars resor från Sverige för bosättning i annat land och bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till Sverige finansieras också via detta anslag. Även statsbidrag till den efterforskningsverksamhet som enligt avtal bedrivs av Svenska Röda Korset bekostas från anslaget. Dessutom finansieras internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. samt vissa studier och analyser inom det migrationspolitiska området.

Regeringens överväganden

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 353 047 000 kronor anvisas under anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder för 2010.

För 2011 och 2012 beräknas 

anslaget till 

353 047 000 kronor respektive 

353 047 000 

kronor. 

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

33

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Tabell 2.33 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:3 Migrationspolitiska åtgärder

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

352 097 

352 097 

352 097 

Förändring till följd av: 

Beslut 

Övriga makroekonomiska 

förutsättningar 

3 040 

-2 090 

Volymer 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt 

-2 090 

950 

3 040 

Förslag/beräknat anslag 

353 047 

353 047 

353 047 

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2.7.41:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden

Tabell 2.34 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

378 713 

sparande 

59 581 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

423 231 

prognos 

419 618 

2010 

Förslag 

493 691 

2011 

Beräknat 

499 459 

2 

2012 

Beräknat 

502 596 

3 

1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

2Motsvarar 494 850 tkr i 2010 års prisnivå.

3Motsvarar 495 294 tkr i 2010 års prisnivå.

Tabell 2.35 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

458 231 

458 231 

458 231 

Förändring till följd av: 

Pris- och löneomräkning 2 

17 228 

21 656 

24 238 

Beslut 

20 752 

20 945 

21 058 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt 3 

-2 520 

-1 373 

-931

Förslag/beräknat anslag 

493 691 

499 459 

502 596 

1Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel i 2009 års statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.

3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt.

2.7.51:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden

Tabell 2.36 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

121 207 

sparande 

31 157 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

148 800 

prognos 

167 847 

2010 

Förslag 

178 800 

2011 

Beräknat 

178 800 

2012 

Beräknat 

178 800 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningskostnader hänförliga till överprövning av utlännings- och medborgarskapsärenden. Från anslaget finansieras även Regeringsrättens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsärenden.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 493 691 000 kronor anvisas under anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden för 2010. För 2011 och 2012 beräknas anslaget till 499 459 000 kronor respektive 502 596 000 kronor.

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

Ändamålet för anslaget är att finansiera migrationsdomstolarnas, Migrationsöverdomstolens och Regeringsrättens kostnader för nämndemän och sakkunniga som anlitas i utlänningsärenden samt de klagandes resor till förhandlingar i migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen.

Vidare finansieras från anslaget ersättning

-till offentligt biträde i utlänningsärenden,

-till tredje man i utlänningsärenden enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde,

-till tolkar i utlänningsärenden samt ärenden enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och

-för översättningar i utlänningsärenden.

34

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att 178 800 000 kronor anvisas under anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden för 2010.

För 2011 och 2012 beräknas 

anslaget till 

178 800 000 kronor respektive 

178 800 000 

kronor. 

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

Tabell 2.37 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

198 800 

198 800 

198 800 

Förändring till följd av: 

Beslut 

-20 000 

-20 000 

-20 000 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt 

Förslag/beräknat anslag 

178 800 

178 800 

178 800 

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2.7.61:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden

Tabell 2.38 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

230 821 

sparande 

12 632 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

178 255 

prognos 

191 200 

2010 

Förslag 

93 255 

2011 

Beräknat 

93 255 

2012 

Beräknat 

93 255 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för kostnader för offentligt biträde i utlänningsärenden enligt utlänningslagen (2005:716) samt till tolk enligt 13 kap. 11 § utlänningslagen.

Regeringens överväganden

Regeringen följer utvecklingen och återkommer vid behov vad avser anslagets budgetering.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 93 255 000 kronor anvisas under anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

för 2010. För 2011 och 2012 beräknas anslaget till 93 255 000 kronor respektive 93 255 000 kronor.

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

Tabell 2.39 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

93 255 

93 255 

93 255 

Förändring till följd av:

Beslut

Överföring till/från andra anslag

Övrigt

Förslag/beräknat anslag 

93 255 

93 255 

93 255 

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

2.7.71:7 Utresor för avvisade och utvisade

Tabell 2.40 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

190 969 

sparande 

75 517 

1 

Utgifts- 

2009 

Anslag 

204 202 

prognos 

214 689 

2010 

Förslag 

239 202 

2011 

Beräknat 

259 202 

2012 

Beräknat 

259 202 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

Anslaget används för resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, Migrationsverket eller polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ut ur Sverige för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget.

Migrationsverket kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag.

35

PROP. 2009/10:1 UTGIFTSOMRÅDE 8

Regeringens överväganden

I syfte att ytterligare förbättra och effektivisera berörda myndigheters arbete med verkställigheter av lagakraftvunna avslags- och utvisningsbeslut ökas anslaget med 35 000 000 kronor för 2010.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 239 202 000 kronor anvisas under anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade för 2010. För 2011 och 2012 beräknas anslaget till 259 202 000 kronor respektive 259 202 000 kronor.

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

Tabell 2.41 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för 1:7 Utresor för avvisade och utvisade

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

204 202 

204 202 

204 202 

Förändring till följd av: 

Beslut 

35 000 

55 000 

55 000 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt 

Förslag/beräknat anslag 

239 202 

259 202 

259 202 

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Regeringens överväganden

Sverige har från EU-budgeten för 2010 preliminärt tilldelats cirka 17 miljoner euro för flyktingfonden och återvändandefonden inom det finansiella ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av migrationsströmmar för perioden 2008-2013. Syftet med ramprogrammet är att stödja principen om solidaritet vid hanteringen av migrationsströmmar. Ramprogrammet ska säkerställa en rättvis ekonomisk ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vid införandet av en integrerad förvaltning av unionens yttre gränser respektive genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik. Områden som kan ges stöd är t.ex. mottagande av asylsökande, vidarebosättning samt återvändande.

Anslaget föreslås ökas med 40 miljoner kronor.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 130 218 000 kronor anvisas under anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar för 2010.

För 2011 och 2012 beräknas 

anslaget till 

160 218 000 kronor respektive 

150 218 000 

kronor. 

Anslaget har för perioden 2010-2012 beräknats enligt följande:

2.7.81:8 Från EU-budgeten finansierade Tabell 2.43 Härledning av anslagsnivån 2010–2012, för

insatser för asylsökande och flyktingar

Tabell 2.42 Anslagsutveckling

Tusental kronor

Anslags- 

2008 

Utfall 

37 678 

sparande 

98 517 

2009 

Anslag 

90 218 

1 

Utgifts- 

prognos 

126 861 

2010 

Förslag 

130 218 

2011 

Beräknat 

160 218 

1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar

Tusental kronor

2010 

2011 

2012 

Anvisat 2009 1 

90 218 

90 218 

90 218 

Förändring till följd av: 

Beslut 

40 000 

70 000 

60 000 

Överföring till/från andra 

anslag 

Övrigt

2012 

Beräknat 

150 218 

Förslag/beräknat anslag 

130 218 

160 218 

150 218 

1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2009 (prop. 2008/09:49, bet. 2008/09:FiU14, prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition.

1 Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2008 (bet. 2008/09:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.

Anslaget används för utbetalningar för projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska flyktingfonden samt Europeiska återvändandefonden motsvarande EU:s finansiering av dessa program. Under anslaget finansieras även kvarvarande utbetalningar från Flyktingsfonden II.

36