Prop.

1993/94:224Regeringens proposition

1993/94:224

Ändringar i skatteregisterlagen, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 24 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar i skatteregisterlagen och vissa andra

författningar i syfte att möjliggöra en utökad datorisering av skatteför-

valtningens ärendehantering och kontrollverksamhet. I propositionen föreslås

sålunda dels att beskattningsbeslut i vissa fall skall kunna fattas genom ADB,

dels att skatteregistret skall kunna användas vid revisions-och annan

kontrollverksamhet i utökad omfattning. I propositionen föreslås även att

inhämtande av uppgifter till skatteregistret och utlämnade av uppgifter ur

registret till arbetsgivare skall lagregleras.

 Slutligen föreslås vissa ändringar i folkbokföringslagen rörande förfarandet

vid överklagande av beslut om födelsetid.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.

 1

Innehållsförteckning

1Förslag till riksdagsbeslut...............................................4

2Lagtext.....................................................................5

 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring

 i skatteregisterlagen (1980:343).................................5

 2.2Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)............................................................6

 2.3Förslag till lag om ändring i uppbördslagen

 (1953:272)............................................................7

 2.4Förslag till lag om ändring i taxeringslagen

 (1990:324)............................................................8

 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1959:551) om

 beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt

 lagen (1962:381) om allmän försäkring.........................9

 2.6Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen

 (1991:481)............................................................

102.7Förslag till lag om ändring i lagen om

 folkbokföringsregister (1990:1536)..............................11

3Ärendet och dess beredning ............................................12

4ADB-användning inom beskattningsverksamheten...................12

 4.1Nuvarande ordning.................................................12

 4.2Riksskatteverkets framställning om ändringar i

 skatteregisterlagen..................................................14

 4.3Allmänna utgångspunkter.........................................15

 4.4Inhämtande av uppgifter med hjälp av ADB...................17

 4.5Utlämnande av uppgifter till arbetsgivare......................18

 4.6Beslut genom automatisk databehandling......................19

 4.7Revisions- och annan kontrollverksamhet......................22

5Överklagande av beslut om födelsetid..................................24

6Författningskommentarer................................................25

 6.1Lagen om ändring i skatteregisterlagen.........................25

 6.2Skatteregisterlagen..................................................25

 6.3Uppbördslagen......................................................26

 6.4Taxeringslagen......................................................27

 6.5Lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt

 lagen (1962:381) om allmän försäkring.........................27

 6.6Folkbokföringslagen................................................27

 6.7Lagen om folkbokföringsregister.................................27

 2

Bilaga 1 Remissammanställning...........................................28

Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag....................................32

Bilaga 3 Lagrådets yttrande................................................39

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 24 mars 1994...........................................................40

 3

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring

 i skatteregisterlagen (1980:343),

 2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

 3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

 4. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),

 5. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av

 pensionsgrundande inkomst enligt lagen 962:381) om

 allmän försäkring,

 6. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),

 7. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister

 4

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 1 skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens

lydelse enligt lagen (1994:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 2

 För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatisk

databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ett

regionalt skatteregister för varje län.

 Registren skall användas vid beskattning för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande fysiska och

juridiska personer,

 2. planering, 2. revisions- och

samordning och annan kontroll-

uppföljning av verksamhet,

revisions- och

annan

kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

mervärdesskattelagen (1994:000), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter samt lagen (1951:763)

om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst.

 Registren skall dessutom användas för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter

och avgifter,

 2. bestämmande av skattereduktion enligt lagen (1993:672) om skattereduktion

för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus,3. gäldenärsutredning enligt lagen

(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje stycket och

för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning

för juridiska personer m.fl.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Lydelse enligt prop. 1993/94:99.

 5

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att det i skatteregisterlagen (1980:343)1 skall införas

två nya paragrafer, 9 a och 12 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 a

 Uppgifter till

 register enligt

 denna lag får hämtas

 in från annat

 register med hjälp

 av automatisk

 databehandling.

 12 a

 Uppgifter om en

 arbetstagares eller

 uppdragstagares

 namn och

 personnummer, slag

 av preliminär skatt

 som personen skall

 betala samt

 uppgifter till

 ledning för beräkning

 av skatteavdrag för

 betalning av

 preliminär och kvar-

 stående skatt, får

 lämnas på medium för

 automatisk databe-

 handling till

 arbetsgivare eller

 uppdragsgivare.

 Underlag för

 uppgiftsutlämnandet

 får hämtas in på

 medium för auto-

 matisk

 databehandling.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 6

2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att det i uppbördslagen (1953:272)1 skall införas en ny

paragraf, 2 b , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 b

 Beslut som avses i

 22 får, med

 undantag av beslut

 om särskild

 beräkningsgrund

 enligt 3 2 mom.

 fjärde stycket och

 beslut om jämkning

 av preliminär skatt

 enligt 45 , fattas

 genom automatisk

 databehandling i

 det fall skälen för

 beslutet enligt 20

 första stycket 1

 förvaltningslagen

 (1986:223) får

 utelämnas. Beslut om

 särskild

 beräkningsgrund får

 dock fattas genom

 automatisk

 databehandling om

 beslutet

 överensstämmer med

 motsvarande beslut

 avseende det

 föregående inkomståret

 och den

 skattskyldige inte

 har anmält önskemål om

 ändrad beräknings-

 grund.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

 7

2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att det i taxeringslagen (1990:324) skall införas en ny

paragraf, 4 kap. 2 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 2 a

 Grundläggande

 beslut om årlig

 taxering får fattas

 genom automatisk

 databehandling i

 det fall skälen för

 beslutet enligt 20

 första stycket 1

 förvaltningslagen

 (1986:223) får

 utelämnas.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering.

 8

2.5 Förslag till ändring i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

införas en ny paragraf, 1 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 a

 Beslut om

 pensionsgrundande

 inkomst får fattas

 genom automatisk

 databehandling i

 det fall skälen för

 beslutet enligt 20

 första stycket 1

 förvaltningslagen

 (1986:223) får

 utelämnas.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid

beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1994.

1 Lagen omtryckt 1976:1015.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015.

 9

2.6 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)

 Härigenom föreskrivs att 38 folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 38

 En En

skattemyndighets skattemyndighets

beslut överklagas beslut överklagas

hos länsrätten. hos länsrätten.

Beslut om Beslut om

personnummer fastställande av

överklagas dock hos födelsenummer och

Riksskatteverket. kontrollsiffra i

 personnummer över-

 klagas dock hos

 Riksskatteverket.

 Ett beslut om någons folkbokföring enligt 3-16 och 20-22 får överklagas av

den person vars folkbokföring det gäller, av en kommun som berörs av beslutet

och av Riksskatteverket. Ett överklagande av en kommun eller Riksskatteverket

skall ha kommit in till skattemyndigheten inom tre veckor från det att beslutet

meddelades.

 Ett beslut i en annan fråga än som avses i andra stycket får överklagas utan

begränsning till viss tid.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994. Äldre bestämmelser gäller fortfarande

i fråga om överklagande som anhängiggjorts hos Riksskatteverket före i-

kraftträdandet.

 10

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs att 6 lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 1

 Ett lokalt folkbokföringsregister får innehålla uppgifter om personer som är

eller har varit folkbokförda inom det verksamhetsområde för vilket registret

förs. För sådan person får anges

 1. personnummer, 1. födelsetid och

 personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

 4. folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort och folkbokföring under

 särskild rubrik,

 5. födelsehemort och födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make, barn, föräldrar och vårdnadshavare eller annan person

 som den registrerade har samband med inom folkbokföringen och om

 sambandet är grundat på adoption,

 9. sjömansregistrering,

 10. inflyttning från utlandet,

 11. avregistrering vid

 a) dödsfall och dödförklaring,

 b) utflyttning till utlandet,

 c) obefintlighet,

 d) beslut om fingerade personuppgifter,

 12. gravsättning.

 För personen får också anges uppgifter som den 30 juni 1991 i enlighet med

särskilda bestämmelser är antecknade i en sådan personakt som avses i 16

folkbokföringskungörelsen (1967:495) samt uppgifter om medlemskap i en

icke-territoriell församling.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Senaste lydelse 1991:497.

 11

3 Ärendet och dess beredning

Riksskatteverket (RSV) har i en skrivelse den 18 januari 1994 lagt fram förslag

om ett utökat användande av automatisk databehandling (ADB) i

skatteförvaltningens ärendehantering och kontrollverksamhet. Framställningen har

remissbehandlats. Yttranden har lämnats av Justitiekanslern, Datainspektionen,

Statskontoret, Riksarkivet och Länsrätten i Stockholms län. En sammmanfattning

av remissyttrandena finns i bilaga 1. RSV har i en skrivelse den 21 februari

1994 kompletterat framställningen i den del som avser granskning, revision och

annan kontrollverksamhet. Datainspektionen har yttrat sig även över den

skrivelsen. Regeringen avser att nu ta upp vissa av de förslag RSV lagt fram.

Datainspektionen har yttrat sig över regeringens förslag enligt 2 a datalagen

(1973:289).

 Regeringen avser att i det här sammanhanget även behandla en framställning från

RSV om ändringar i folkbokföringslagen (1991:481) rörande överklagande av beslut

om födelsetid.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 10 mars 1994 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 2.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 3.

 Regeringen har i propositionens lagförslag följt Lagrådets förslag (se avsnitt

6.6). Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten.

4 ADB-användningen inom

beskattningsverksamheten

4.1 Nuvarande ordning

Inhämtande och utlämnande av uppgifter

Skatteförvaltningen har under senare tid uppmuntrat de skatt- och

avgiftsskyldiga till ökad ADB-användning vid informationsutbyte med

skatteförvaltningen. Detta innebär en snabbare, enklare och mer ekonomisk

hantering för såväl enskilda som skattemyndigheter. Dessutom elimineras den risk

för fel i själva registreringen som en manuell hantering innefattar.

 Viss information hämtas redan i dag in till skatteregistret på ADB-medium. Så

sker i fråga om kontrolluppgifter, räkenskapsuppgifter enligt 2 kap. 19 lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, LSK, liksom beträffande

redovisning av avdragen kvarstående skatt enligt 55 2 mom. uppbördslagen

(1953:272), UBL.

 De uppgifter som arbetsgivare behöver för att göra skatteavdrag för preliminär

skatt och betalning av kvarstående skatt finns angivna på skattsedlarna för

preliminär A-skatt och slutlig skatt. Arbetstagarna skall lämna skattsedlarna

till arbetsgivaren. För att underlätta arbetsgivarens administration av

skatteavdrag har RSV skapat en frågerutin mot det centrala skatteregistret.

Arbetsgivare kan på magnetband eller diskett få de uppgifter som fordras för att

göra skatteavdrag. Arbetstagarna behöver därigenom inte lämna sina skattsedlar

till arbetsgivaren, som besparas arbetet med insamling och registrering av

skatteuppgifterna.

Beslut

Den som är registrerad för mervärdesskatt redovisar mervärdesskatten i en

särskild deklaration, som samtidigt utgör inbetalningskort. Deklarationen är

förberedd för optisk läsning. Den som inte är registrerad för mervärdesskatt

utan redovisar mervärdesskatten i sin självdeklaration betalar in

mervärdesskatten i samma ordning som gäller för inkomstskatt. Om den

skattskyldige lämnar in en mervärdesskattedeklaration i rätt tid anses

beskattningsbeslut ha fattats enligt deklarationen. I annat fall anses skatten

genom beskattningsbeslut ha bestämts till noll kronor (32 lagen [1968:430] om

mervärdeskatt). Uppgifter från en positiv deklaration läses in maskinellt i

skatteregistret. De negativa deklarationerna hanteras däremot manuellt. Någon

underrättelse om beslut enligt 32 lagen om mervärdeskatt sker inte. Förslaget

till ny mervärdesskattelag (prop. 1993/94:99) innebär inte någon förändring i

förhållande till nuvarande lagstiftning i det här hänseendet.

 Motsvarande hantering tillämpas vid uttag av socialavgifter från arbetsgivare

och de skatter som omfattas av lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter.

 Beslutsförfarandet på inkomstskattesidan är däremot inte uppbyggt på samma sätt

som det förfarande som finns inom mervärdesskatte-, arbetsgivaravgifts- och

punktskatteområdena.

 Ett grundläggande beslut om årlig taxering som inte innebär någon avvikelse

från deklarationen dokumenteras enligt nuvarande rutiner inte i någon särskild

beslutshandling utan den beslutande tjänstemannen sätter sin signatur på

deklarationsblanketten. Genom signeringen anses beslut om taxering ha fattats. I

och med signeringen anses även beslut om pensionsgrundande inkomst (PGI) och

beslut om underlag för egenavgifter fattade. Beslutade belopp framgår dels av

deklarationsblanketten, dels av uppgifter som registreras i skatteregistret. För

de beslut som inte innehåller något bedömningsmoment sker uträkningen maskinellt

i skatteregistret. Den skattskyldige underrättas om besluten genom

slutskattesedeln.

 Personer som inte är deklarationsskyldiga, framför allt barn och pensionärer,

men som har inkomst av kapital taxeras i dagens system enbart på grundval av

kontrolluppgifter. Enligt 3 kap. 3 andra stycket taxeringslagen (1990:324),

TL, får i dessa fall beslut om taxering fattas utan att den skattskyldige

underrättats om och fått tillfälle att yttra sig över kontrolluppgiften.

Underrättelse om beslutet sker i form av ett taxeringsmeddelande.

Taxeringsmeddelandet innehåller även uppgift om slutlig skatt och tillgodoräknad

preliminär skatt. Slutskattesedel behöver enligt 33 d UBL inte utfärdas i

dessa fall.

 Beslut om hur den preliminära skatten skall tas ut samt beslut om storleken av

debiterad preliminär skatt registreras i skatteregistret. Den skattskyldige

underrättas normalt endast genom att skattsedel sänds ut.

 Beslut om jämkning som innebär att belopp och skälen för särskild

beräkningsgrund är desamma som föregående år fattas automatiskt utan föregående

bedömning. Uppgifter om beslutet inklusive belopp registreras i skatteregistret.

Den skattskyldige underrättas om beslutet genom den skattsedel på preliminär

skatt som tillställs honom i början av inkomståret.

4.2 Riksskatteverkets framställning om ändringar i

skatteregisterlagen

RSV:s förslag syftar till att förenkla och effektivisera ärendehanteringen och

kontrollverksamheten inom skatteförvaltningen.

 Som tidigare nämnts (avsnitt 4.1) finns redan nu möjligheter att lämna

kontrolluppgifter, räkenskapsuppgifter och redovisning av avdragen kvarstående

skatt på magnetband eller diskett. RSV föreslår att möjligheterna att hämta in

dessa uppgifter till skatteregistret med hjälp av ADB ges ett uttryckligt stöd i

skatteregisterlagen (1980:343). Vidare föreslår RSV att det utlämnande av

uppgifter från det centrala skatteregistret som det tillämpade systemet med

frågerutiner mot registret innebär, skall lagregleras.

 Skatteregistret får för närvarande användas vid beskattning för bl.a. taxering

och bestämmande och uppbörd av skatt samt vid planering, samordning och

uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet (1

skatteregisterlagen). RSV har utarbetat maskinella urvals-, kontroll-och

revisionsstödsystem. Vad gäller urval av kontrollobjekt ur skatteregistret anser

RSV att uppgifterna om urval är administrativa uppgifter som får registreras med

stöd av 7 6 skatteregisterlagen. Någon lagändring krävs därför inte.

 Enligt verket gör rationaliseringskraven det nödvändigt att använda

skatteregistret även vid själva genomförandet av kontroller och revisioner. Det

är tveksamt om skatteregisterlagens bestämmelse om registrets ändamål omfattar

även sådan verksamhet. RSV föreslår därför en ändring av 1 skatteregisterlagen

så att det klart framgår att registret får användas i samtliga stadier av

revisions- och kontrollverksamheten.

 RSV föreslår också att ärendehanteringen vid den direkta beskattningen

förenklas genom att ADB-systemet används till beslutsfattande. Beslut av

masskaraktär, t.ex. beslut om taxering i enlighet med deklarerade uppgifter och

de flesta debiteringsbeslut, avses få fattas genom ADB. Det finns i dessa

ärenden inte något utrymme för olika bedömningar.

 Vidare föreslår verket att originalbeslut och andra upprättade handlingar skall

få lagras i registret i form av "elektroniska dokument". På så sätt minskas

pappershanteringen och arkivfrågorna förenklas. Kopior av inkomna

pappersdokument föreslås få lagras i registret med hjälp av s.k. bildteknik.

 Remissinstanserna är överlag positiva till RSV:s förslag. Vad gäller förslaget

att även beslut som inte fattas genom ADB, t.ex. beslut om avvikelse från

självdeklaration, skall lagras i skatteregistret i form av elektroniska dokument

och att lagra kopior av inkomna pappersdokument i skatteregistret med hjälp av

s.k. bildteknik menar dock remissinstanserna att RSV inte tillräckligt ingående

har belyst konsekvenserna, särskilt vad gäller registrering av känsliga

personuppgifter, och att frågorna måste utredas ytterligare.

4.3 Allmänna utgångspunkter

ADB används redan i dag i stor utsträckning inom skattemyndigheternas

verksamhet. Datorstödet har möjliggjort en effektivare grundhantering i många

avseenden. Tekniken används inte längre enbart för att stödja vissa delar av

arbetsprocessen utan den möjliggör ett helt nytt arbetssätt. Det är viktigt att

fortsätta utvecklingsarbetet och ta tillvara de möjligheter till en effektivare

administration som tekniken ger. Regeringen har i många andra sammanhang

understrukit vikten av att vidareutveckla teknikstödet. Samtidigt är det

nödvändigt att i utvecklingsarbetet beakta integritets- och

rättssäkerhetsaspekterna. Rationaliseringen av skatteadministrationen får inte

ske på bekostnad av ett rimligt skydd för den personliga integriteten och

rättssäkerheten.

 Det förenklade deklarationsförfarande som skall tillämpas fr.o.m. 1995 års

taxering bygger i stor utsträckning på ökad ADB-användning. För en person som

skall lämna en förenklad självdeklaration skall identitetsuppgifter och

uppgifter från kontrolluppgifter och om fastighetsinnehav m.m. förtryckas på

deklarationsblanketten. Den skickas sedan ut till den skattskyldige, som efter

att ha kontrollerat uppgifterna, gjort eventuella justeringar och skrivit under

blanketten återsänder den till skattemyndigheten. Det är enligt regeringens

mening särskilt i fråga om förenklade självdeklarationer angeläget att

ytterligare automatisera förfarandet. Vi återkommer strax till hur det kan ske

(avsnitt 4.6).

 Förfinade metoder för urval av kontrollobjekt är ett viktigt instrument för en

effektivare skattekontroll. Genom de standardiserade räkenskapsutdragen (SRU)

har förutsättningarna för ett effektivare urval av kontrollobjekt förbättrats.

Ett effektivare urval innebär att resurser kan styras mot kontrollvärda objekt.

Skatteregistret bör användas för att få en optimal användning av resurserna. Vi

återkommer till detta i avsnitt 4.7.

 Den tekniska utvecklingen har lett till att det i dag finns nya möjligheter att

fånga information, t.ex. genom bildteknik. Bildtekniken innebär att ett

pappersdokument läses (scannas) in och lagras som en digital bild -en

elektronisk kopia av dokumentet. Tekniken ger möjlighet att ge en total översikt

av ett ärendes dokumentflöde, t.ex. lagring av deklarationer, handskrivna brev,

beslut m.m.

 En liknande teknik kan användas för att genom maskinell inläsning registrera

uppgifter i ett register. RSV föreslår att denna metod skall få användas för att

tillföra skatteregistret uppgifter från självdeklarationer och

kontrolluppgifter, m.m. Det är endast uppgifter som redan i dag får förekomma i

registret som skall läsas in och på så sätt registreras. Enligt regeringens

mening föreligger inget hinder mot att denna teknik används vid registreringen

av dessa uppgifter. Någon lagstiftningsåtgärd behövs inte eftersom inte några

nya typer av uppgifter skall tillföras registret.

 RSV föreslår i sin framställning att - förutom i de fall beslut har fattats

genom ADB - även övriga beslut, upprättade handlingar och inkomna dokument skall

få lagras i skatteregistret i form av elektroniska dokument. Inkomna dokument

skall läsas in och lagras i registret med hjälp av den tidigare beskrivna

bildtekniken. Beslut avses fattas genom att beslutsfattaren sätter sin

elektroniska signatur på beslutet i registret. Besluten skall inte sparas i

pappersform.

 Remissinstanserna ställer sig inte avvisande till RSV:s förslag men anser att

konsekvenserna av förslaget inte genomlysts tillräckligt grundligt i

framställningen utan måste utredas ytterligare. Riksarkivet framhåller att

frågor rörande gallring av inkomna pappersdokument och rättssäkerheten kring

inlämnandet och förvaringen av den information som lämnas på ADB-medium bör

utredas ytterligare.

 Regeringen delar remissinstansernas bedömning att det inte nu går att ta

ställning till RSV:s förslag i den här delen. Frågorna behöver utredas

ytterligare. I samband med en sådan utredning bör även de frågor rörande

arkivering som föranleds av en utökad ADB-användning inom

beskattningsverksamheten behandlas. Vi avser att i ett senare sammanhang

återkomma till dessa frågor.

 För att de nyss beskrivna förfarandena med bl.a. maskinellt urval av

kontrollobjekt skall kunna tillämpas krävs vissa investeringar i ny utrustning.

Regeringen gör bedömningen att dessa och andra åtgärder för att genomföra de

förslag som nu läggs fram ryms inom de resursramar som redan beslutats för

skatteförvaltningen.

 12

4.4 Inhämtande av uppgifter med hjälp av ADB

Regeringens förslag: Möjligheten att hämta in uppgifter från andra register till

skatteregistret med hjälp av ADB lagregleras.

 RSV:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft någon erinran mot förslaget.

Justitiekanslern anser dock att om avsikten med förslaget är att tillåta

sambearbetning bör detta komma till klart uttryck.

 Skälen för regeringens förslag: Skattemyndigheten får i dag en rad uppgifter

från andra register på ADB-medium för bearbetning i skatteregistret. Detta

gäller bl.a. kontrolluppgifter och specifikation över kvarstående skatt som

betalats genom skatteavdrag. Vidare har näringsidkare möjlighet att ge in de

uppgifter om näringsverksamhet som enligt 2 kap. 19 LSK skall lämnas i

självdeklarationen till skattemyndigheten på magnetband eller diskett. Fr.o.m.

årets taxering skall alla näringsidkare även ha möjlighet att lämna uppgifterna

via modem till skatteförvaltningen. Inhämtandet av uppgifter på ADB-medium eller

på annat sätt med hjälp av automatisk databehandling beräknas öka i framtiden.

 Inhämtandet av uppgifter till skatteregistret från ett annat register innebär i

princip en sambearbetning av uppgifterna. Enligt 2 andra stycket 4 datalagen

(1973:289) behövs tillstånd av Datainspektionen för att föra ett personregister

som skall innehålla personuppgifter som hämtas in från annat personregister om

inte registreringen av uppgifterna eller utlämnandet av dessa sker med stöd av

författning, Datainspektionens beslut eller den registrerades medgivande.

Bestämmelsen innebär att det krävs tillstånd av Datainspektionen för

sambearbetning om bearbetningen inte har reglerats på annat sätt (se prop.

1981/82:189 s. 54 och bet. 1981/82:KU33 s. 9 f.).

 Skatteregisterlagen reglerar inte inhämtandet av uppgifter med hjälp av ADB

till skatteregistret. Den sambearbetning som sker i skatteregistret med

uppgifter från andra register bör regleras i lag. Regeringen föreslår därför att

en bestämmelse om att uppgifter till skatteregistret får hämtas in från andra

register med hjälp av ADB tas in i en ny paragraf, 9 a , i skatteregisterlagen.

Bestämmelsen bör utformas i enlighet med bestämmelsen i 2 datalagen.

 13

4.5 Utlämnande av uppgifter till arbetsgivare

Regeringens förslag: Uppgifter som fordras för att arbets- och uppdragsgivare

skall kunna göra skatteavdrag för betalning av arbets- och uppdragstagares

preliminära och kvarstående skatt skall få lämnas ut från skatteregistret på

ADB-medium.

 De uppgifter som skall lämnas ut från skatteregistret får tas fram genom

sambearbetning med uppgifter ur det register som skall tillföras uppgifterna.

 RSV:s förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag.

 Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Arbetsgivare och därmed jämställda är skyldiga

att göra avdrag för betalning av arbetstagares preliminära och kvarstående

skatt. För att underlätta för både arbetsgivare och skattemyndigheter har den

arbetsgivare som önskar möjlighet att från skatteregistret få de uppgifter som

fordras för att göra skatteavdrag från arbetstagares löner på ADB-medium.

Skatteavdrag kan då göras utan att arbetstagaren behöver visa upp någon

skattsedel. Underlaget för utlämnade av uppgifterna utgörs av en förfrågan på

ADB-medium, s.k. frågeband, med identitetsuppgifter på arbetsgivarens anställda.

Dessa uppgifter sambearbetas med uppgifterna i skatteregistret för att få fram

de uppgifter som arbetsgivaren behöver.

 I 12 skatteregisterlagen regleras vilka uppgifter ur registret som får lämnas

ut till enskilda. Paragrafen tillkom delvis för att uppgifter skulle kunna

lämnas ut till arbetsgivare och därmed jämställda. RSV föreslår att utlämnandet

av uppgifter till arbets- och uppdragsgivare skall regleras i anslutning till

denna bestämmelse. Regeringen delar RSV:s uppfattning. Vi föreslår därför att en

ny paragraf, 12 a , skall införas i skatteregisterlagen.

 RSV har föreslagit att frågeband skall få användas även vid annat utlämnande av

uppgifter från skatteregistret och att en bestämmelse med denna innebörd tas in

i skatteregisterlagen. Enligt regeringens bedömning bör emellertid någon

generell bestämmelse om rätt att använda frågeband inte införas i

skatteregisterlagen. Vi anser att den föreslagna bestämmelsen bör begränsas till

de uppgifter som behövs för att arbets- eller uppdragsgivare skall kunna göra

skatteavdrag för betalning av arbets- eller uppdragstagares preliminära och

kvarstående skatt. I den mån frågeband behövs i samband med annat

uppgiftslämnande, t.ex. det som sker i enlighet med bestämmelserna i

skatteregisterförordningen, bör detta lämpligen regleras i anslutning till dessa

bestämmelser. Lämnas uppgifter ut efter tillstånd av Datainspektionen, får

inspektionen ta ställning till om frågeband får användas.

 14

4.6 Beslut genom automatisk databehandling

Regeringens förslag: Grundläggande beslut om årlig taxering, beslut om

debitering, pensionsgrundande inkomst och sättet för att ta ut preliminär skatt

skall få fattas genom automatisk databehandling i det fall skälen för beslutet

får utelämnas.

 RSV:s förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att erinra mot att beslut

skall få fattas genom ADB. Datainspektionen anser att det kan ifrågasättas om

inte en ansvarig tjänsteman bör pekas ut också för de beslut som fattas genom

ADB. Justitiekanslern avstyrker att besluten skall anses fattade på

myndighetsnivå. Enligt Justitiekanslerns mening bör även i ett ärende som inte

innehåller något som kräver en mänsklig bedömning den beslutet rör få besked om

vem den ansvarige är. Till detta kommer att bl.a. frågor om tjänsteansvar och

skadeståndsansvar för staten till följd av ärendehandläggningen måste kunna

föras tillbaka på ansvariga handläggare.

 Datainspektionen har i sitt yttrande enligt 2 a datalagen vidhållit vad

inspektionen anfört under remissbehandlingen.

 Skälen för regeringens förslag: I den förenklade självdeklarationen som skall

användas fr.o.m. 1995 års taxering kommer den information som skattemyndigheten

fått genom kontrolluppgifter att vara förtryckt. Den skattskyldige har sedan att

kontrollera riktigheten av och i förekommande fall rätta eller komplettera

uppgifterna på deklarationsblanketten. Den förenklade självdeklarationen skall

därefter lämnas till skattemyndigheten senast den 2 maj under taxeringsåret. Har

grundläggande beslut om årlig taxering fattats senast den 15 augusti på grundval

av en förenklad deklaration skall skattsedel på slutlig skatt översändas till

den skattskyldige senast den 31 augusti. Det nya förfarandet kräver en snabb

hantering av inkomna uppgifter. I den masshantering som taxeringsförfarandet

utgör är det därför av stor vikt att rutinerna för ärendehanteringen är

ändamålsenligt utformade.

 En stor del av besluten som grundar sig på förenklade självdeklarationer kommer

inte att föregås av några manuella utrednings- eller bedömningsmoment. De

deklarerade uppgifterna kommer normalt att stämma överens med inlämnade

kontrolluppgifter. I samband med registreringen av deklarationerna tillförs

registret de ändringar och kompletterande uppgifter som lämnats i deklarationen.

En förenklad självdeklaration utan tilläggsuppgifter behöver inte granskas av

någon handläggare utan den maskinellt beräknade taxeringen kan direkt läggas

till grund för debitering. Grundläggande beslut om årlig taxering kan i dessa

fall fattas helt automatiskt på grundval av de uppgifter som finns registrerade

i skatteregistret. Inte enbart taxeringsbeslut som grundar sig på en förenklad

självdeklaration utan även beslut där skattemyndigheten utan avvikelse godtar

uppgifterna i en allmän självdeklaration bör kunna fattas genom ADB. I samband

med taxeringen fattas också en rad beslut som grundas på taxeringsbeslutet,

t.ex. beslut om pensionsgrundande inkomst och underlag för beräkning av

egenavgifter samt debiteringsbeslut. Dessa beslut är i regel av sådan art att

besluten kan fattas helt maskinellt. Besluten fattas de facto redan nu

automatiskt.

 De beslut avseende bl.a. inkomsttaxering som RSV föreslår skall få fattas genom

ADB är beslut som inte går den enskilde emot. Den skattskyldige har fått del av

och godkänt de uppgifter från tredje man som ligger till grund för beslutet.

Skattemyndigheten har inte heller frångått de uppgifter som den skattskyldige

själv lämnat. Om den skattskyldige ändå skulle vara missnöjd med beslutet finns

möjlighet att begära omprövning eller överklaga beslutet. Ett beslut kan också

omprövas på initiativ av skattemyndigheten. Det omprövningsförfarande som i dag

finns är enkelt och snabbt.

 Någon fara från rättssäkerhetssynpunkt kan mot bakgrund av det anförda inte

anses föreligga om ett system med automatiskt beslutsfattande införs. Besluten

kommer dessutom att genom ett tekniskt förfarande förses med "lås" så att de

inte senare kan ändras annat än i form av ett omprövningsbeslut eller efter

överklagande. Regeringen föreslår därför att det i taxeringslagen, uppbördslagen

och lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen

(1962:381) om allmän försäkring införs bestämmelser om att beslut får fattas

genom ADB i det fall skälen för beslutet får utelämnas.

 Kraven på säkerhet och kvalitet för att undvika felaktiga beslut på grund av de

tekniska systemen måste ställas högt. Vilken teknisk lösning som skall användas

för att åstadkomma en sådan säkerhet bör emellertid inte regleras i lag.

 RSV har föreslagit att beslut genom ADB skall fattas på myndighetsnivå.

Besluten avses inte förknippas med något namn på en enskild handläggare.

Datainspektionen och Justitiekanslern menar att även i denna typ av beslut bör

en ansvarig tjänsteman pekas ut.

 Vid införandet av ett automatiskt beslutsfattande bör den enskildes möjligheter

att få ersättning för skador på grund av myndighetsfel givetvis inte försämras.

Att låta en tjänsteman stå som ansvarig beslutsfattare medför emellertid enligt

regeringens mening inte någon ökad säkerhet för den enskilde eller större

möjlighet till ersättning för uppkomna fel. Enligt 3 kap. 2 skadeståndslagen

(1972:207) skall staten ersätta personskada, sakskada eller ren

förmögenhetsskada som vållas genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning

i verksamhet för vars fullgörande staten svarar. För ansvar krävs inte att man

kan peka ut en viss tjänsteman. Det räcker med att konstatera att fel eller

försummelse begåtts av någon inom myndigheten. Fel som har samband med datorer

torde ofta på ett eller annat sätt bero på personer. Felet kan t.ex. ligga hos

den som försett datorn med de uppgifter som skall behandlas. ADB-tekniken

innebär emellertid att fel kan uppkomma även på grund av tekniska fel i

datasystemen, fel som inte kan härledas till en viss person. Enligt 23

datalagen har den registeransvarige ett strikt ansvar för skador som tillfogas

den registrerade genom att personregister innehåller oriktig eller missvisande

uppgift om honom. Skadeståndsansvaret gäller alltså oberoende av vårdslöshet av

någon tjänsteman.

 Kravet att enskilda skall kunna få skadestånd vid felaktigheter utgör således

inte något hinder mot att beslut fattas på myndighetsnivå i stället för av en

enskild tjänsteman. Inte heller kan frågan om tjänstefel anses utgöra något

hinder.

 Som vi tidigare redogjort för anses beslut inom mervärdesskatte- och

arbetsgivaravgiftsområdena fattade redan när deklarationen kommer in till

skattemyndigheten. Inom punktskatteområdet anses beslut fattade när inbetalt

belopp bokförts på det särskilda konto till vilken betalning skall ske. Något

beslut av enskild tjänsteman är det inte fråga om. Denna ordning har inte lett

till några problem från skadeståndssynpunkt.

 Kommittén för översyn av det allmännas skadeståndsansvar (Ju 1989:03) utredde

bl.a. frågan om behovet av ett utvidgat skadeståndsansvar på grund av datafel.

Kommittén lämnade i sitt betänkande Det allmännas skadeståndsansvar (SOU

1993:55) inte något förslag till särreglering av det allmännas skadeståndsansvar

för datafel. Betänkandet bereds för närvarande inom Justitiedepartementet.

 Av förordningen (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen framgår att

ärenden inom skattemyndigheten avgörs av länsskattechefen om de inte skall

avgöras av styrelsen, skattenämnd eller personalansvarsnämnden vid RSV. Om ett

ärende inte behöver prövas av länsskattechefen får det avgöras av någon annan

tjänsteman. Länsskattechefen har som chef för myndigheten det yttersta ansvaret

för beslutsrutinerna inom myndigheten.

 Regeringen anser mot bakgrund av det anförda att en enskild handläggare inte

bör pekas ut som ansvarig i dessa beslut. Beslut genom ADB bör i stället anses

fattade av länsskattechefen. Enligt 29 verksförordningen (1987:1100), som

enligt förordningen med instruktion för skatteförvaltningen är tillämplig på

skattemyndigheterna, skall i fråga om varje beslut finnas en handling som

utvisar bl.a. vem som fattat beslutet. Eftersom länsskattechefen alltid skall

anses som ansvarig beslutsfattare finns enligt regeringens mening inte något

behov av att i dessa fall upprätthålla kravet på att det av varje beslut skall

framgå vem som fattat beslutet. Detta kommer att föranleda ändringar i de be-

stämmelser i förordningen med instruktion för skatteförvaltningen som reglerar

beslutsfattande.

 Taxeringsbeslut och beslut om debitering m.m. kommer liksom tidigare att

meddelas den skattskyldige på slutskattesedeln. De som endast har sådan inkomst

av kapital som det görs skatteavdrag från och som därför inte är skyldiga att

lämna någon deklaration kommer - på samma sätt som i dag - att få

slutskattesedel endast om det vid den slutliga debiteringen och avräkningen

uppkommer skatt att betala eller återfå. I det nya system som skall tillämpas

fr.o.m. 1995 års taxering kommer något taxeringsmeddelande inte längre att

sändas ut. Det är ofrånkomligt att även de som beskattas endast för sådan

inkomst av kapital som de inte är deklarationsskyldiga för måste underrättas om

de maskinellt beslutade taxeringarna. Dessa skattskyldiga skall därför i stället

få en särskild underrättelse med uppgift om taxeringsbeslutet och de uppgifter

som ligger till grund för beslutet. Regeringen avser att senare besluta om de

ändringar i taxeringsförordningen (1990:1236) som krävs.

4.7 Revisions- och annan kontrollverksamhet

Regeringens förslag: Skatteregistret skall få användas för att i revisions- och

annan kontrollverksamhet genom urval ta fram kontrollvärda förhållanden.

 RSV:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Justitiekanslern, Datainspektionen och Länsrätten i

Stockholms län anser att framställningen i denna del är oklar och att frågan

behöver belysas ytterligare. Datainspektionen har efter att ha tagit del av

RSV:s kompletterande framställning inte några synpunkter på det föreslagna

granskningsförfarandet.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt taxeringslagen ankommer det på

skattemyndigheten att se till att ärendena blir tillräckligt utredda.

Taxeringsarbetet omfattar allt från rättelse av skriv- och räknefel till

taxeringsrevision. Materialet som skall granskas är omfattande. Avsikten med ett

flertal reformer under senare år har varit att göra kontrollverksamheten mer

effektiv och styra den mot skattskyldiga som från olika aspekter är

kontrollvärda. Så skall t.ex. näringsidkare fr.o.m. 1993 års taxering i

deklarationen lämna uppgifter om näringsverksamheten i form av standardiserade

räkenskapsutdrag. Uppgifterna kan lämnas på ADB-medium. De standardiserade

räkenskapsutdragen har gjort det möjligt att styra in kontrollverksamheten på

väsentligheter genom att förutsättningar finns att göra maskinella

rimlighetskontroller och ett effektivt urval på maskinell väg av deklarationer

som behöver djupare kontroll.

 För att skatteförvaltningen skall klara de rationaliseringskrav som ställs

måste ADB-systemet tas till hjälp i så hög utsträckning som möjligt. Genom det

utökade uppgiftslämnandet och registreringen av uppgifterna finns

förutsättningar att ta fram kontrollvärda förhållanden med hjälp av

skatteregistret. Deklarationerna skall först genomgå en maskinell

rimlighetskontroll. Vid rimlighetskontrollen sätts urvalskriterierna så att

t.ex. endast deklarationer med belopp av ovanlig storlek tas fram. Uppgifterna

skall därefter granskas av handläggare och eventuella skrivfel, summeringsfel

eller registreringsfel rättas till. Vissa uppgifter skall även kunna väljas ut

för en djupare granskning om det bedöms vara nödvändigt.

 Deklarationer som behöver fördjupad granskning skall väljas ut med hjälp av en

liknande metod. För att få fram skattskyldiga som skall bli föremål för en

fördjupad granskning måste lämpliga och för ändamålet relevanta frågor tas fram.

Det kan t.ex. vara frågor om bruttovinst understigande ett visst belopp eller

avdrag av viss typ som överstiger ett visst belopp. Ett antal frågor kommer att

kunna kombineras med varandra. Sökbegreppen kommer att skifta beroende på

granskningsarbetets inriktning. Frågorna ställs "on-line" vilket medför att svar

erhålls omgående i form av s.k. träffbilder där det framgår vilka skattskyldiga

som uppfyller förutsättningarna i frågan. Alla frågor och svar skall samlas i en

logg. En logg visar bl.a. vilka bearbetningar eller åtgärder som gjorts i

registret och vem som utfört eller beordrat bearbetningen eller utnyttjat viss

utrustning. Kriterierna för det urval som gjorts och uppgift om resultatet av

urvalet skall bevaras endast under den tid uppgifterna behövs för

kontrollarbetet. Man kan på så sätt få fram vilka kontroller som gjorts för en

viss skattskyldig och vilka skattskyldiga som uppfyller urvalskriterierna.

 Systemet är avsett att användas både inom företags- och personbeskattningen.

Det föreslagna systemet är ett nödvändigt hjälpmedel för skattemyndigheterna i

kontrollen av framför allt näringsidkares deklarationer. Som tidigare angetts

har näringsidkare möjlighet att lämna uppgifter om näringsverksamheten på

ADB-medium. Kontroll av dessa uppgifter kan således göras endast med hjälp av

ADB.

 Den kontroll som görs innebär inte att uppgifter i skatteregistret sambearbetas

med uppgifter i andra register. Det är endast uppgifter som redan finns

registrerade i skatteregistret som kommer att användas. Dessa uppgifter har

lämnats för beskattningsändamål av den skattskyldige eller på kontrolluppgift.

Ett system med att genom maskinella kontroller ta fram deklarationer som behöver

en djupare kontroll kan därför enligt regeringens mening inte anses leda till

otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet.

 Metoden skall också kunna användas för att få fram vilken typ av kontroll som

är lämpligast i det enskilda fallet (skrivbordskontroll, besök eller revision).

Vid en eventuell revision bör handläggaren också kunna ta med sig de uppgifter i

skatteregistret som rör den skattskyldige lagrade i en bärbar persondator.

Uppgifterna kan på så sätt enkelt tas fram under revisionen. De kommer inte att

ändras eller sambearbetas med uppgifter som den granskade har registrerade i

sina register utan tas med endast som jämförelsematerial.

 Enligt 1 skatteregisterlagen får skatteregistret användas för planering,

samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet. Denna

bestämmelse bör enligt regeringens mening ändras så att skatteregistret vid

revision och annan kontrollverksamhet får användas även för urvalskontroller och

vid genomförandet av revisionen eller kontrollen.

 RSV menar att uppgifterna om urval utgör administrativa uppgifter som får

registreras enligt 7 6 skatteregisterlagen. Med administrativa uppgifter

förstås bl.a. sådana uppgifter som i första hand hänför sig till myndighetens

verksamhet och inte till den skattskyldige (prop. 1979/80:146 s. 45). Hit hör

bl.a. uppgifter om planerad eller verkställd behandling av ett ärende men också

uppgifter om sådan klassificering av de skattskyldiga som sker för verksamheten.

Datainspektionen delar verkets uppfattning.

 Sökfrågorna och resultaten av dessa utvisar enligt regeringens bedömning endast

att ett moment i granskningen har verkställts. Resultatet av urvalet medför inte

att registret tillförs några nya typer av uppgifter. Resultaten av frågorna

kommer inte att innehålla några subjektiva bedömningar utan innebär endast ett

konstaterande utifrån redan registrerade uppgifter. Regeringen delar därför

RSV:s och Datainspektionens bedömning att någon ändring i skatteregisterlagen

inte behövs för att uppgifterna skall kunna registreras.

5 Överklagande av beslut om födelsetid

Regeringens förslag: Beslut om födelsetid skall överklagas till allmän

förvaltningsdomstol.

 RSV:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 34 folkbokföringslagen (1991:481)

beslutar skattemyndigheten i ärende enligt lagen efter anmälan eller ansökan

eller annars när det finns skäl till det. Besluten rör bl.a. persons

folkbokföring på viss fastighet och registrering av civilstånd och andra

uppgifter i folkbokföringens ADB-system (jfr prop. 1990/91:153 s. 112 ff.).

 För varje folkbokförd person fastställer skattemyndigheten ett personnummer som

identitetsbeteckning (18 folkbokföringslagen). Personnumret innehåller

födelsetid, födelsenummer och kontrollsiffra. Beslut om personnummer överklagas

enligt 38 folkbokföringslagen hos RSV. Skattemyndighetens övriga beslut enligt

folkbokföringslagen överklagas hos länsrätt.

 Enligt den gamla folkbokföringslagen (1967:198) handlades ändringar av

födelsetid i personnummer i första instans av pastorsämbetet. Dess beslut kunde

överklagas till domkapitlet och vidare till kammarrätt och Regeringsrätten. I de

författningar som i dag reglerar folkbokföringen finns inga särskilda

bestämmelser beträffande anteckning om födelsetid, bortsett från bilagan till

förordningen (1991:750) om folkbokföringsregister. Enligt denna får födelsetid

och kön antecknas i ett handläggningsregister för person som aldrig varit

folkbokförd. För en folkbokförd anges således födelsetiden endast som ett led i

personnumret.

 Regeringsrätten har i en dom den 28 oktober 1993 (dnr 2746-1992) slagit fast

att en ändring av födelsetid innebär en ändring av den folkbokfördes

personnummer och att skattemyndighetens beslut i ett ärende om ändring av

födelsetid därför skall överklagas till RSV.

 En uppgift om födelsetid kan ha stor betydelse för den enskildes rättigheter

och skyldigheter. Bl.a. rätten till barnbidrag och folkpension påverkas liksom

frågor om giftermål. Underlaget som ligger till grund för beslut om registrering

av födelsetid kan ibland vara svårbedömt och ge upphov till olika tolkningar.

Särskilt gäller detta om underlaget utgörs av utländska handlingar eller

uppgifter. En prövning av vilken födelsetid som är den rätta för den

folkbokförde rör oftast bevisfrågor och andra frågor som bäst lämpar sig för

domstolsprövning. Den utformning som folkbokföringslagen nu har ger emellertid

inte utrymme för en sådan prövning. Lagen bör därför ändras så att beslut om

födelsetid, i likhet med övriga beslut om registrering, överklagas till allmän

förvaltningsdomstol. Andra beslut rörande personnummer bör dock fortfarande

kunna överklagas endast till RSV.

 RSV tar i sin framställning även upp det förhållandet att 38

folkbokföringslagen tolkats olika när det gäller frågan om rätt instans vid

överklagande av beslut om t.ex. ändring i registrering av medborgarskap. Enligt

regeringens mening finns ett behov av att precisera bestämmelsen. Vi avser att i

ett senare sammanhang återkomma till denna fråga.

6 Författningskommentarer

6.1 Lagen om ändring i skatteregisterlagen

1

Ändringen i paragrafen föranleds av att skatteregistret skall få användas i

samtliga stadier av revisions- och kontrollverksamheten. I begreppet revisions-

och kontrollverksamhet ligger också att registret får användas för att genom

urvalssökningar ta fram kontrollvärda skattskyldiga. Registret skall också få

användas när kontrollen genomförs. Detta innebär bl.a. att revisorer vid

revision skall kunna ta med sig uppgifter ur skatteregistret i en bärbar

persondator. Om det anses nödvändigt för att garantera ADB-säkerheten har

Datainspektionen möjlighet att meddela de ytterligare föreskrifter som kan

behövas (jfr 6 datalagen [1973:289]).

6.2 Skatteregisterlagen

9 a

Bestämmelsen innebär att uppgifter får hämtas in till skatteregistret från andra

register och därigenom sambearbetas med uppgifterna i skatteregistret.

Uppgifterna skall få hämtas in till skatteregistret såväl på ADB-medium som

genom överföring via telenätet. Bestämmelsen har utformats i enlighet med 2

datalagen som reglerar inhämtande av uppgifter från ett register till ett annat.

12 a

Av bestämmelsen framgår att de uppgifter som arbets- och uppdragsgivare behöver

för att kunna verkställa skatteavdrag för arbets-och uppdragstagare skall få

lämnas ut från skatteregistret på ADB-medium. Utlämnande av dessa uppgifter

genom överföring via telenätet är inte aktuellt och torde kräva en närmare

reglering för att bli tillåtet. De identitetsuppgifter som arbetsgivaren ger in

till skattemyndigheten på ADB-medium och som utgör underlag för utlämnandet av

uppgifter skall få sambearbetas med de uppgifter i skatteregistret som får

lämnas ut.

6.3 Uppbördslagen

2 b

Paragrafen har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.6). De beslut

enligt uppbördslagen som skall få fattas genom ADB är beslut om beräkning av

preliminär A-skatt samt debitering av preliminär F-skatt och särskild A-skatt.

Detsamma gäller beslut om slutlig, kvarstående och tillkommande skatt samt

beslut om underlag för egenavgifter. Beslut om jämkning av preliminär skatt

skall få fattas genom ADB endast i det fall det är fråga om beslut som innebär

att belopp och skälen för en särsklid beräkningsgrund är desamma som året före.

När det gäller beslut om sättet för att ta ut preliminär skatt är det i huvudsak

beslut om att utfärda A-skattesedel som kan fattas genom ADB. Beslut om

utfärdande av F-skattesedel är i det fall den skattskyldige tidigare inte haft

F-skattesedel av sådan art att en bedömning måste göras av en handläggare innan

skattsedel utfärdas. Dessa beslut kommer således inte att fattas automatiskt.

 Beslut kommer att fattas på grundval av de uppgifter som finns registrerade i

skatteregistret.

 De beslut som skall fattas genom ADB är beslut där skälen för besluten enligt

20 första stycket 1 förvaltningslagen (1986:223) får utelämnas. Det är således

endast fråga om beslut som inte går den skattskyldige emot eller beslut där det

av annan anledning är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen.

 15

6.4 Taxeringslagen

4 kap.

2 a

Av bestämmelsen framgår att taxeringsbeslut i vissa fall får fattas genom ADB.

Bestämmelsen har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.6) och i

kommentaren till 2 b UBL.

6.5 Lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst

enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

1 a

Paragrafen motsvarar 4 kap. 2 a TL.

6.6 Folkbokföringslagen

38

Bestämmelsen har ändrats så att endast beslut om den del av personnumret som

innehåller födelsenummer och kontrollsiffra överklagas till RSV. Beslut om

födelsetid skall liksom övriga beslut rörande en persons identitet och

familjerättsliga förhållanden m.m. överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

 Överklaganden som anhängiggjorts hos RSV före den 1 juli 1994 skall handläggas

enligt äldre bestämmelser. I enlighet med Lagrådets förslag har en föreskrift

härom fogats till ikraftträdandebestämmelsen.

6.7 Lagen om folkbokföringsregister

6

Paragrafen har ändrats för att det klart skall framgå att beslut om födelsetid

skall registreras särskilt.

 16

Sammanfattning av remissinstansernas yttranden

över RSV:s framställning med förslag till ändringar i skatteregisterlagen m.m.

Inhämtande på ADB-medium

Samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget har lämnat det utan

erinran.

 Justitiekanslern har i sitt yttrande påpekat att om avsikten med den föreslagna

bestämmelsen är att tillåta sambearbetning bör detta komma till klart uttryck.

Den föreslagna regleringen bör eventuellt överarbetas för att täcka även

teleöverföring av data.

 Riksarkivet anför att regeringen bör ge RSV i uppdrag att utreda frågan om

rättssäkerheten kring inlämnandet och förvaringen av den information som lämnas

på ADB-medium.

Maskinell inläsning av uppgifter från inkomna pappershandlingar

Samtliga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran.

 Datainspektionen har inget att erinra mot förslaget under förutsättning att det

endast är utvalda uppgifter, t.ex. kontrolluppgifter och beloppsuppgifter från

deklarationer vilka redan i dag får förekomma i skatteregistret som skall läsas

in och på så sätt registreras och att de handlingar som skall ligga till grund

för registreringen bevaras i sin ursprungliga form.

 Justitiekanslern påpekar att maskinell inläsning innebär att uppgifter som

faller utanför registerändamålet inte sorteras ut. Skattemyndigheten måste

därför hålla uppsikt över rutinerna för registreringen så att

skatteregisterlagens ändamålsbegränsning inte överskrids genom att skattskyldiga

har fört in känsliga uppgifter i fält som sedan läses in maskinellt.

Utlämnande av uppgifter till arbetsgivare

Samtliga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran.

 Justitiekanslern påpekar att om avsikten är att tillåta sambearbetning bör

detta komma till klart uttryck.

 28

Beslut genom automatisk databehandling

Samtliga remissinstanser tillstyrker att beslut får fattas genom ADB.

Justitiekanslern och Datainspektionen avstyrker förslaget om att besluten skall

fattas på myndighetsnivå.

 Justitiekanslern anser att även beslut som fattas genom ADB bör fattas av en

ansvarig tjänsteman. Även i ett ärende som inte innehåller något som kräver en

mänsklig bedömning bör den beslutet rör få besked om vem den ansvarige är. Till

detta kommer att bl.a. frågor om tjänsteansvar och skadeståndsansvar för staten

till följd av ärendehandläggningen måste kunna föras tillbaka på ansvariga

handläggare.

 Datainspektionen anser att det på föreliggande utredningsmaterial inte är

möjligt att ta ställning till om beslut kan fattas på "myndighetsnivå" utan att

vara knutna till viss eller vissa personer. Enligt inspektionens mening kan det

ifrågasättas om det inte är en bättre ordning att peka ut en ansvarig

handläggare också för dessa beslut. Det kan förslagsvis ske genom att

vederbörande i någon form signerar de beslut som fattas under en dag varigenom

det verifieras att beslut föreligger och har fattats i angiven ordning.

Revisions- och kontrollverksamhet

Justitiekanslern, Datainspektionen och Länsrätten i Stockholms län anser att det

i framställningen inte lämnas tillräckliga uppgifter för att det skall vara

möjligt att ta ställning till förslaget. Övriga remissinstanser har lämnat

förslaget utan erinran.

 Justitiekanslern ifrågasätter om sökningar och bearbetningar i omfattande

datamängder fritt bör få ske utifrån olika urvalskriterier.

 Länsrätten i Stockholms län anser att det i lag bör fastslås vilka

ADB-sökningar som kan godtas. Skattemyndigheten kan inte ges carte blanche att

göra vilka datakörningar som helst på vilka grunder som helst.

Beslut som återges i elektroniskt dokument

Justitiekanslern och Länsrätten i Stockholms län anser att förslaget behöver

utredas ytterligare. Datainspektionen avstyrker förslaget. Övriga

remissinstanser tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget.

 Justitiekanslern är i princip positiv till förslaget men ifrågasätter om alla

konsekvenser med att jämställa elektroniska dokument med underskrivna

pappersdokument har genomlysts. Den närmare utformningen av rutinerna måste

bygga på de förutsättningar som följer av förvaltningslagen. Justitiekanslern

påtalar även de ökade risker för otillbörligt integritetsintrång som framträder

när traditionella pappersarkiv ersätts av IT-material som sekundsnabbt kan tas

fram via terminal.

 Datainspektionen har inget att erinra mot att beslut återges i ett elektroniskt

dokument. Inspektionen avstyrker emellertid förslaget, om registrering skall ske

i skatteregistret i enlighet med vad som sägs i promemorian. Besluten kan komma

att innehålla i princip vilka uppgifter som helst eftersom det är fråga om fri

text och beskattningen ofta rör mycket personliga frågor. Det kan röra sig om

allt från rent ekonomiska förhållanden till uppgifter om egna eller andras

sjukdomar och anstaltsvistelser. För att vissa känsliga personuppgifter skall få

registreras krävs enligt 4 datalagen att det föreligger särskilda eller

synnerliga skäl för registrering. Hittills har skatteregistret hållits fritt

från registrering av skäl för beslut och därmed från känsliga uppgifter. De

effektivitetsskäl som åberopas i promemorian utgör enligt Datainspektionens

mening inte anledning att ändra den från integritetssynpunkt mycket viktiga

principen. Skatteregistret, som är ett omfattande register med betydande

spridning och många användare, bör alltså hållas fritt från beslutsskäl och

andra uppgifter som kan vara att anse som känsliga enligt datalagen.

 Om man vill utöka registreringen till att omfatta även elektroniska akter och

beslut bör det istället ske genom att man använder en reglering med rättsligt

åtskilda register, dels skatteregistret, dels register över elektroniska akter

respektive register för ärendehanteringen. Syftet med att rättsligt åtskilja

olika delar av systemet är inte att nya av varandra helt oberoende tekniska

system skall byggas upp. Det är endast fråga om att de olika delarna av systemet

av integritetsskäl bör regleras separat. Tekniskt sett rör det sig fortfarande

bara om ett system där olika regleringar träffar olika delar av systemet. Även

de föreskrifter som behövs för andra delar av systemet än skatteregistret bör

ges lagform. En sådan lösning torde bättre kunna tillgodose de integritets- och

säkerhetskrav som bör ställas.

 Länsrätten i Stockholm ifrågasätter om alla handlingar upprättade av

skattemyndigheten skall få lagras i registret. Handlingar som upprättats av

myndigheten, t.ex. tjänsteanteckningar från besök eller telefonsamtal, kan

innehålla uppgifter som kan vara känsliga ur integritetssynpunkt att lagra i ett

skatteregister. När man tar ställning till frågan bör man även väga in att

uppgifter av nu nämnda slag i dag omfattas av absolut sekretess enligt

sekretesslagen. Det är generellt sett svårare att skydda sekretessbelagda

uppgifter som finns i stora gemensamma ADB-system än handlingar i en

konventionell akt. Regleringen av lagringen av beslut och andra handlingar bör

göras i en särskild lag.

 När myndighets beslut överklagas till domstol översänder beslutsmyndigheten sin

akt samtidigt som besvärshandlingen överlämnas. Det aktmaterial som skall lämnas

till domstolen är det beslutsunderlag myndigheten haft. Några elektroniska akter

har tidigare inte funnits hos beslutsmyndigheter och om skattemyndigheten

övergått till att arbeta med sådana på det sätt som redovisats i promemorian

uppkommer en del praktiska frågor för domstolarna. I förvaltningslagen saknas

direkta bestämmelser om vem som ansvarar om en akt som översänds inte är

fullständig.

 29

Lagring av inkomna handlingar i form av textrelaterade bilder

Justitiekanslern, Riksarkivet och Länsrätten i Stockholms län anser att

förslaget behöver utredas ytterligare. Datainspektionen avstyrker förslaget.

Statskontoret tillstyrker förslaget.

 Datainspektionen påpekar att det ur bevis- och integritetssynpunkt är av

största betydelse att även originalhandlingarna bevaras. Beträffande lagringen

av handlingarna i form av elektroniska bilder hänvisas till vad inspektionen

anfört beträffande beslut som skall återges i elektroniska dokument.

 Länsrätten i Stockholms län påpekar att det är rimligt att anta att åklagare

samt domare från såväl allmänna domstolar som allmänna förvaltningsdomstolar

kommer att vilja ha tillgång till insända originalhandlingar. Exempelvis kan det

vara av betydelse att fastställa om en deklaration är egenhändigt undertecknad

eller inte. Länsrätten har nyligen blivit ombedd att lämna synpunkter på en

promemoria om hanteringen av skattemyndighetens akt i den nya taxeringsprocessen

upprättad av en arbetsgrupp vid Regeringsrätten. En av slutsatserna i

promemorian är att utlåning av kopia av akt aldrig borde tillåtas.

 Originaldokument kommer även i framtiden att få betydelse i rättsväsendet.

Felhantering av inkommande handlingar kan heller aldrig uteslutas. Det är därför

viktigt att de originalhandlingar som skickas in till skattemyndigheten

arkiveras på sådant sätt att de kan identifieras och lätt återfinnas.

 Riksarkivet påpekar att förslaget borde ha diskuterat möjligheterna till

kortare gallringsfrist för pappershandlingarna. Riksarkivet menar att

utnyttjande av modern teknik gör att gallringsfristerna för originalhandlingarna

på papper skulle kunna sänkas radikalt; t.ex. i det nu aktuella fallet till

efter fastställd taxering. Detta är naturligtvis en juridisk fråga att lösa.

Riksarkivet anser det av denna anledning vara angeläget att

originalhandlingarnas gallringsfrist ägnas uppmärksamhet från juridisk synpunkt

och att frågan löses i detta sammanhang.

 30

Remitterade Lagförslag

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 1 skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens

lydelse enligt lagen (1994:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 2

 För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatisk

databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ett

regionalt skatteregister för varje län.Registren skall användas vid beskattning

för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande fysiska och

juridiska personer,

 2. planering, 2. revisions- och

samordning och annan kontroll-

uppföljning av verksamhet,

revisions- och an-

nan

kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen (1953:272),

mervärdesskattelagen (1994:000), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter

från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands

bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter samt lagen (1951:763)

om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst.Registren skall dessutom användas

för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter

och avgifter,

 2. bestämmande av skattereduktion enligt lagen (1993:672) om skattereduktion

för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus,

 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje stycket och

för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning

för juridiska personer m.fl.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Lydelse enligt prop. 1993/94:99.

 32

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att det i skatteregisterlagen (1980:343)1 skall införas

två nya paragrafer, 9 a och 12 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 a

 Uppgifter till

 register enligt

 denna lag får hämtas

 in från annat

 personregister med

 hjälp av automatisk

 databehandling.

 12 a

 Uppgifter om en

 arbetstagares eller

 uppdragstagares

 namn och

 personnummer, slag

 av preliminär skatt

 som personen skall

 betala samt

 uppgifter till

 ledning för beräkning

 av skatteavdrag för

 betalning av

 preliminär och kvar-

 stående skatt, får

 lämnas på medium för

 automatisk databe-

 handling till

 arbetsgivare eller

 uppdragsgivare.

 Underlag för

 uppgiftsutlämnandet

 får hämtas in på

 medium för auto-

 matisk

 databehandling.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 33

2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att det i uppbördslagen (1953:272)1 skall införas en ny

paragraf, 2 b , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 b

 Beslut som avses i

 22 får, med

 undantag av beslut

 om särskild

 beräkningsgrund

 enligt 3 2 mom.

 fjärde stycket och

 beslut om jämkning

 av preliminär skatt

 enligt 45 , fattas

 genom automatisk

 databehandling i

 det fall skälen för

 beslutet enligt 20

 förvaltningslagen

 (1986:223) får

 utelämnas. Beslut om

 särskild

 beräkningsgrund får

 dock fattas genom

 automatisk

 databehandling om

 beslutet

 överensstämmer med

 motsvarande beslut

 avseende det

 föregående inkomståret

 och den

 skattskyldige inte

 har anmält önskemål om

 ändrad

 beräkningsgrund.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

 34

2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att det i taxeringslagen (1990:324) skall införas en ny

paragraf, 4 kap. 2 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 2 a

 Grundläggande

 beslut om årlig

 taxering får fattas

 genom automatisk

 databehandling i

 det fall skälen för

 beslutet enligt 20

 förvaltningslagen

 (1986:223) får

 utelämnas.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid 1995

års taxering.

 35

2.5 Förslag till ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1959:551) om beräkning av

pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

införas en ny paragraf, 1 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 a

 Beslut om

 pensionsgrundande

 inkomst får fattas

 genom automatisk

 databehandling i

 det fall skälen för

 beslutet enligt 20

 förvaltningslagen

 (1986:223) får

 utelämnas.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994 och tillämpas första gången vid

beräkning av pensionsgrundande inkomst för 1994.

1 Lagen omtryckt 1976:1051.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1051.

 36

2.6 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)

 Härigenom föreskrivs att 38 folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 38

 En En

skattemyndighets skattemyndighets

beslut överklagas beslut överklagas

hos länsrätten. hos länsrätten.

Beslut om Beslut om

personnummer fastställande av

överklagas dock hos födelsenummer och

Riksskatteverket. kontrollsiffra i

 personnummer

 överklagas dock hos

 Riksskatteverket.

 Ett beslut om någons folkbokföring enligt 3-16 och 20-22 får överklagas av

den person vars folkbokföring det gäller, av en kommun som berörs av beslutet

och av Riksskatteverket. Ett överklagande av en kommun eller Riksskatteverket

skall ha kommit in till skattemyndigheten inom tre veckor från det att beslutet

meddelades.

 Ett beslut i en annan fråga än som avses i andra stycket får överklagas utan

begränsning till viss tid.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 37

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs att 6 lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 1

 Ett lokalt folkbokföringsregister får innehålla uppgifter om personer som är

eller har varit folkbokförda inom det verksamhetsområde för vilket registret

förs. För sådan person får anges

 1. personnummer, 1. födelsetid och

 personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

 4. folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort och folkbokföring under särskild

rubrik,

 5. födelsehemort och födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make, barn, föräldrar och vårdnadshavare eller annan person som den

registrerade har samband med inom folkbokföringen och om sambandet är grundat på

adoption,

 9. sjömansregistrering,

 10. inflyttning från utlandet,

 11. avregistrering vid

 a) dödsfall och dödförklaring,

 b) utflyttning till utlandet,

 c) obefintlighet,

 d) beslut om fingerade personuppgifter,

 12. gravsättning.

 För personen får också anges uppgifter som den 30 juni 1991 i enlighet med

särskilda bestämmelser är antecknade i en sådan personakt som avses i 16

folkbokföringskungörelsen (1967:495) samt uppgifter om medlemskap i en

icke-territoriell församling.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

1 Senaste lydelse 1991:497.

 38

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-03-14

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt en lagrådsremiss den 10 mars 1994 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343), m.m.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)

Enligt vad som upplysts vid föredragningen är avsikten att frågor som enligt 38

 i dess hittillsvarande lydelse anhängiggjorts hos Riksskatteverket före

ikraftträdandet av den föreslagna ändringen skall handläggas enligt äldre

bestämmelser. En föreskrift härom bör fogas till ikraftträdandebestämmelsen.

Övriga lagförslag

Förslagen lämnas utan erinran.

 39

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars 1994

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:224 Ändringar i skatteregisterlagen,

m.m.

 40