Regeringens proposition

1995/96:142

Deltagande i European Cooperation in Meteorology (Ecomet)

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 7 mars 1996

Lena Hjelm-Wallén

 Ines[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kommunikationsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner att Sveriges meteorologiska och

hydrologiska institut (SMHI) får delta i den europeiska ekonomiska

intressegrupperingen Ecomet (European Cooperation in Meteorology). Huvudsyftet

med Ecomet är att säkerställa ett fortsatt fritt utbyte av meteorologiska data

och produkter mellan nationella meteorologiska institut och samtidigt skapa

förutsättningar för en konkurrens på lika villkor mellan de nationella

instituten och privata aktörer.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Ecomet..................................................... 3

4 Deltagande i Ecomet........................................ 5

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 mars 1996..... 7

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner att SMHI deltar i intressegrupperingen European Cooperation in

 Meteorology (Ecomet),

2. medger att sjätte huvudtitelns ramanslag Bidrag till Sveriges meteorologiska

 och hydrologiska institut tas i anspråk för de merkostnader som kan uppkomma

 till följd av medlemskapet i Ecomet.

2 Ärendet och dess beredning

EES-avtalet och etablerandet av den inre marknaden har inneburit att de

kommersiella villkoren för Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut

(SMHI) förändrats. Mot denna bakgrund redogjorde regeringen i prop. 1992/93:100

bil. 7 för SMHI:s planer att tillsammans med 16 andra västeuropeiska

meteorologiska institut bilda en ekonomisk intressegruppering (EIG) enligt

belgisk lag, registrerad i Bryssel och kallad Ecomet (European Cooperation in

Meteorology). SMHI hade vidare begärt att få delta i Ecomet. Regeringen tog i

detta läge dock inte ställning till SMHI:s begäran, eftersom det inte förelåg

något färdigberett förslag om bildande av Ecomet.

 Regeringen gav den 7 oktober 1993 i uppdrag åt Statskontoret att utreda

konsekvenserna av ett eventuellt deltagande i Ecomet. Uppdraget redovisades den

28 januari 1994 i rapporten Konsekvenser för SMHI av ökad konkurrens inom

väderområdet (1994:3) .

 I en skrivelse till regeringen den 3 februari 1995 har SMHI begärt

bemyndigande att delta i Ecomet.

 SMHI har undertecknat en avsiktsförklaring där man meddelar sin avsikt att bli

medlem i Ecomet under förutsättning att riksdagen lämnar sitt godkännande. Genom

detta förbinder sig SMHI också att följa Ecomet:s regler redan i dag.

3 Ecomet

Varje nationellt meteorologiskt institut behöver för sina väderprognoser,

förutom egna data, de data som insamlas av andra länders institut. Det har länge

varit brukligt att instituten kostnadsfritt utbyter dessa data mellan sig på

Europanivå och - för en mindre mängd uppgifter - på världsnivå inom ramen för

World Meteorological Organisation (WMO).Flera europeiska institut har under

senare år i ökad utsträckning börjat ta betalt för data och produkter. Till

följd av framväxten av privata tjänsteföretag som tillhandahåller meteorologiska

tjänster i konkurrens med de nationella väderinstituten har viljan att fritt

dela med sig av data minskat. För att säkra ett kostnadsfritt datautbyte har

därför en informell överenskommelse gällt mellan de europeiska instituten, som

innebär att instituten inte konkurrerar på varandras hemmamarknader. En sådan

överenskommelse strider dock mot EU:s konkurrensregler.

 För att säkerställa ett fortsatt fritt utbyte av information och samtidigt

skapa förutsättningar för en konkurrens på lika villkor mellan de nationella

instituten och privata aktörer ansökte SMHI tillsammans med 15 andra europeiska

meteorologiska institut den 23 december 1992 hos kommissionen att få bilda den

ekonomiska intressegrupperingen Ecomet. Kommissionen har inte tagit något

formellt beslut om att godkänna bildandet. Man har dock tillkännagivit sin

avsikt att inta en gynnsam hållning till Ecomet i Europeiska gemenskapernas

officiella tidning nr C 223 s. 2 av den 28 augusti 1995. Ecomet bildades den

12 december 1995 genom att sju nationella institut undertecknade huvudavtalet.

Ecomet:s sekretariat är placerat i Bryssel.

 Ecomet skall fungera som en intresseförening genom vilken de nationella

instituten, som avser att bli medlemmar, licensierar användare att utnyttja de

data, produkter och förädlade tjänster som finns införda i en gemensam

produktkatalog. Användare kan vara andra meteorologiska institut eller privata

företag. Allt underlag (data och produkter) som en medlem utnyttjar för

kommersiellt bruk, även i det egna landet, skall tas upp i katalogen. Härigenom

garanteras den privata sektorn tillgång till likvärdigt underlag, vilket

hittills inte varit fallet. Medlemmarna har kommit överens om principer för

prissättning, vilket innebär att priserna skall inkludera ett bidrag till den

meteorologiska infrastrukturen (observationsnät, kommunikationsnät och

prognosmodeller). Målsättningen är att minst 3 % av kostnaden för ländernas

meteorologiska infrastruktur skall täckas med intäkter från all försäljning,

inkl. den i eget land. Intäkterna från Ecomet-försäljning skall fördelas mellan

producent, distributör och Ecomet. Överskott av intäkterna till Ecomet skall

återföras till medlemmarna på samma grund som medlemsavgiften beräknas. Utbytet

av information mellan instituten skall fortfarande vara kostnadsfritt. När

informationen används i en medlems affärsverksamhet skall försäljningspriset

inkludera ett bidrag till infrastrukturen enligt Ecomet:s principer. På så sätt

uppnås en konkurrensneutral situation mellan nationella vädertjänster och

privata företag som köper motsvarande underlag från Ecomet.

 Kostnaderna för medlemskap i Ecomet utgörs av en årlig medlemsavgift samt

kostnader för det egna arbetet med redovisning av försäljning till Ecomet,

uppdatering av den gemensamma katalogen, deltagande i generalförsamlingen m.m.

Den årliga medlemsavgiften, som skall finansiera sekretariatet, kommer att vara

BNP-relaterad under de två första åren. Om samtliga 16 nationella institut som

står bakom ansökan hos kommissionen ansluter sig till grupperingen beräknas

medlemsavgiften för SMHI:s del att uppgå till ca 120 000 kronor per år. Från och

med det tredje året kommer 50 % av medlemsavgiften att relateras till de Ecomet-

intäkter som genereras av resp. medlem.

 Medlemmarna är solidariskt betalningsansvariga för Ecomet:s skulder. De

enskilda medlemmarnas skyldighet är subsidiär, vilket innebär att betalning i

första hand måste begäras hos Ecomet. Om Ecomet inte betalat inom skälig tid får

en medlem (eller flera) krävas på betalning. En medlem som betalar en gemensam

skuld skall få ersättning av de andra medlemmarna. Betalningsansvaret är

fördelat på resp. land efter BNP-andel, vilket för Sveriges del motsvarar ca

3 %. Vid en ackumulerad förlust om 1 miljon ECU skall Ecomet upplösas.

4 Deltagande i Ecomet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: |

| |

| - Riksdagen godkänner att SMHI deltar i Ecomet. |

| |

| - De merkostnader som medlemskapet innebär skall betalas från |

| statsbudgetens anslag Bidrag till Sveriges meteorologiska och |

| hydrologiska institut. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: SMHI anger i sin skrivelse att tillgången till

internationella data och produkter för institutets basverksamhet kommer att

säkerställas och ett potentiellt hot mot fortsatt aktivt samarbete mellan de

nationella instituten undanröjs genom medlemskap i Ecomet. Vidare kommer den

svenska meteorologiska infrastrukturen att få ett ekonomiskt bidrag från de

kommersiella användarna, inte bara från SMHI:s egen affärsverksamhet, utan också

från andra användare, såväl inom som utom Sverige.

 Konsekvenserna för SMHI:s anslagsfinansierade verksamhet av att stå utanför

Ecomet skulle vid en aktiv svensk kommersiell verksamhet i utlandet med största

sannolikhet innebära att övriga europeiska vädertjänster, speciellt de i Ecomet-

länderna, skulle visa en restriktivitet i data- och produktutbytet. Detta skulle

kunna innebära försämrad kvalitet i väderanalyser och -prognoser. När det gäller

att få tillgång till data och produkter från andra länder, utöver reglerat WMO-

utbyte, skulle SMHI komma att bli behandlat som ett privat företag och behöva

köpa sådan information till katalogpris. Det internationella samarbetet skulle

också kunna påverkas menligt genom att SMHI:s möjligheter att få tillgång till

resultat från metodutveckling och forskning från Ecomet-länderna skulle minska.

 SMHI:s marknadsandel i Sverige bedöms i och med Ecomet:s bildande minska genom

ökad konkurrens, samtidigt som SMHI ges tillträde till hela den europeiska

marknaden. Om SMHI skulle stå utanför Ecomet och SMHI:s

affärsverksamhet inte kan behålla sin marknadsandel i Sverige, kommer den

anslagsfinansierade verksamheten att drabbas ekonomiskt. Detta skulle kunna leda

till ett ökat anslagsbehov eller till nedskärningar i infrastrukturen, vilket i

sin tur skulle ge kvalitetsförsämringar i prognos- och varningstjänsten.

 Regeringen anser att de finansiella riskerna med ett medlemskap i dag måste

bedömas som minimala. Om en skuld trots allt skulle uppstå skall denna

finansieras inom ramen för anvisade anslag på sjätte huvudtiteln.

 Sammantaget gör regeringen bedömningen att fördelarna med ett medlemskap i

Ecomet i allt väsentligt överväger. SMHI bör därför delta i Ecomet. De

merkostnader som medlemskapet innebär ryms inom ramanslaget Bidrag till Sveriges

meteorologiska och hydrologiska institut. Riksdagen bör dock medge att anslaget

får disponeras även för detta ändamål.

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 mars 1996.

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN], Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:142 Deltagande i European Cooperation in

Meteorology (Ecomet).