Propositionens huvudsakliga innehåll

I årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bilaga 7)

föreslås att statens telenämnds nuvarande verksamhet

sammanförs med televerkets frekvensförvaltning till en ny

myndighet. Avsikten är att den nya myndigheten senast i

samband med en bolagisering av televerket skall överta

verkets kvarvarande myndighetsuppgifter. Den nya

myndigheten skall i princip finansieras genom avgifter.

I propositionen föreslås att riksdagen medger att den nya

myndigheten får ta ut avgifter för sin verksamhet samt

anvisar myndigheten ett förslagsanslag för budgetåret

1992/93.

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde den

26 mars 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,
[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om anslag till en ny myndighet på

telekommunikationsområdet för budgetåret 1992/93, m.m.

1 Inledning

I årets budgetproposition 1991/92:100, (bilaga 7, s. 149),

redovisas behov av en förändrad myndighetsorganisation på

teleområdet. Sålunda föreslås att statens telenämnds (STN)

nuvarande verksamhet sammanförs med televerkets

frekvensförvaltning till en myndighet samt att

tillkommande myndighetsuppgifter inordnas i den nya

myndigheten. Televerkets huvudsakliga verksamhet är att

vara teleoperatör. Den allt mer ökade konkurrensen på den

svenska teletjänstmarknaden förutsätter därför att verkets

myndighetsfunktioner separeras från operatörsrollen. En

eventuell förändring av televerkets associationsform

påskyndar behovet av en sådan uppdelning.

Myndigheten avses börja sin verksamhet den 1 juli 1992.

Utöver de nuvarande arbetsuppgifterna inom

frekvensförvaltningen och STN föreslogs i propositionen att

myndigheten ges mandat att handlägga vissa telepolitiska

frågor så att regeringen ges möjlighet att samråda med en

myndighet i sådana frågor. Vidare föreslogs att nya

myndighetsuppgifter som kan bli aktuella genom bl.a. den

ökande konkurrensen på teletjänstmarknaden samt genom

ett samarbete mellan EFTA och EG bör kunna läggas på

den nya myndigheten.

Telelagsutredningen (dir. 1991:34) har i uppdrag bl.a. att

föreslå den författningsreglering som behövs för att

televerkets kvarvarande myndighetsuppgifter skall kunna

överföras till en annan myndighet. Det har därvid förutsatts

att dessa arbetsuppgifter förs över till den nämnda

telemyndigheten.

Regeringen beslöt den 12 december 1991 att tillkalla en

organisationskommitté (K 1992:01) för att utarbeta förslag

till en ny myndighetsorganisation inom

telekommunikationsområdet. Enligt vad jag inhämtat avser

kommittén att komma in med ett förslag till organisation

m.m. under maj 1992.

Med stöd av 4 § kungörelsen (1967:446) om

radiosändare fastställer televerket avgifter för innehav av

radiosändare. Avgifter tas ut i form av etableringsavgifter

och sändaravgifter. Sändaravgifterna skall betalas i förskott

för kalenderår. Avgifterna finansierar

frekvensförvaltningens verksamhet. De avgifter som hittills

debiterats under innevarande kalenderår har fastställts med

hänsyn till frekvensförvaltningens verksamhet under hela år

1992.

För STN:s verksamhet tas ut avgifter vilka avses

motsvara kostnaderna för verksamheten. Avgifterna

redovisas på en särskild inkomsttitel på statsbudgeten.

2 Organisationskommitténs förslag

Organisationskommittén har i en skrivelse till regeringen

anfört att vissa arbetsuppgifter som den nya myndigheten

föreslås komma att få kräver reglering i lag.

Telelagsutredningen beräknas lägga fram ett förslag till en

sådan lag i juni 1992. För vissa andra uppgifter som bör

utföras av myndigheten kan dock bemyndiganden ges av

regeringen i myndighetens instruktion.

Mot bakgrund av de uppgifter som kommittén anser bör

utföras av myndigheten har kommittén föreslagit att

myndigheten får följande organisation när verksamheten

påbörjas den 1 juli 1992.

Myndigheten kommer att ha både föreskrivande

verksamhet och tillståndsprövning. Även annat arbete

kräver juridisk kompetens. Den juristkompetens som nu

finns hos televerket bör inte utnyttjas av den nya

myndigheten. Organisationskommittén anser därför att

myndigheten bör ha en rättsenhet som inledningsvis

består av tre jurister.

Inom EG pågår för närvarande ett intensivt

utvecklingsarbete inom telesektorn med inriktning mot en

ökad konkurrens. Flera för sektorn väsentliga rättsakter

utarbetas för närvarande. EES-avtalet och ett kommande

medlemskap i EG gör det nödvändigt att Sverige redan nu

aktivt bevakar det pågående arbetet. Resurser för detta bör

tillföras den nya myndigheten.

Även internationellt arbete som nu utförs för statens

räkning av televerket bör föras över till den nya

myndigheten. Det är då främst fråga om sådant arbete som

påverkar förutsättningarna för televerkets konkurrenter.

Kommittén påpekar att det internationella arbetet måste

samordnas med den nationella utvecklingen. Myndigheten

bör ha ett samordningssekretariat som ansvarar för

internationella kontakter och samordning av det

internationella och nationella arbetet. Sekretariatet bör

inledningsvis bestå av sammanlagt fem personer.

För frekvensförvaltningen föreslås i huvudsak

oförändrad arbetsinriktning i inledningsskedet.

Även tekniska frågor som idag handläggs av STN

beräknas vara av oförändrad omfattning. Därvid har

hänsyn tagits till den föreslagna dimensioneringen av

rättsenheten och samordningssekretariatet. Dock är det

nödvändigt att bland annat visst standardiseringsarbete som

för närvarande hanteras av televerket övergår till den nya

myndigheten. För de tekniska frågorna behövs i

inledningsskedet fem handläggare.

När en telelag föreligger kommer myndigheten att

behöva en avdelning för teletjänster. Avdelningen

förutses komma att handlägga frågor om tillstånd för

teleoperatörer samt frågor som är relevanta för att

säkerställa så att en fungerande konkurrens på

telemarknaden möjliggörs. Avdelningen bör utöva tillsyn

av operatörernas verksamhet och av att de telepolitiska

målen uppnås. Merparten av dessa abetsuppgifter är

beroende av en telelag. I inledningsskedet förutser

kommittén behov av en person.

För de administrativa funktionerna finns resurser

i huvudsak inom nuvarande frekvensförvaltningen.

Kommittén föreslår en utökning med tre personer för att

klara den nya utökade myndighetens behov. Därvid har

hänsyn tagits till myndighetens behov av datorstöd.

3 Föredragandens överväganden

Jag har tidigare föreslagit att en ny telemyndighet

inrättas den 1 juli 1992. Behovet av en ny myndighet

påverkas bland annat av en kommande integrationen med

EG och av den önskade konkurrensen på telemarknaden.

Detta påverkas inte i sig av att förslag till telelag ännu inte

föreligger.

Myndigheten bör på sikt få en organisation enligt de

riktlinjer som kommittén har föreslagit. Vilken

dimensionering myndigheten slutligen bör ha är för dagen

svårt att bedöma. Den frågan beror delvis på resultatet av

telelagsutredningens arbete.

Den nya myndigheten bör, liksom fallet för närvarande

är beträffande frekvensförvaltningen och STN, finansieras

genom avgifter. De nya uppgifter som myndigheten kan

komma att få vid införandet av en ny telelagstiftning bör

enligt min mening kunna finansieras av teleoperatörerna,

t.ex. genom licensavgifter. Ställning till utformningen av

myndighetens slutgiltiga finansiering bör därför tas först när

en sådan lagstiftning föreligger.

Jag föreslår sålunda att myndigheten skall få ta ut

avgifter på oförändrat sätt. Ett bemyndigande i den delen

bör ersättas med ett bemyndigande i en kommande telelag.

Nuvarande avgifter i frekvensförvaltningens och STN:s

verksamheter har beräknats utan hänsyn till de kostnader

som uppkommer till följd av sammanslagningen och

myndighetens förberedelsearbete inför tillkommande

uppgifter. Dessa tillkommande kostnader måste därför

övergångsvis finansieras via ett anslag över statsbudgeten.

De avgifter som STN uppbär redovisas på särskild

inkomsttitel i statsbudgeten. STN har för sin verksamhet ett

förslagsanslag. Anslaget för den nya myndigheten bör

inkludera nuvarande kostnader för STN samt de kostnader

som föranleds av sammanslagningen och de uppgifter som

myndigheten bör förbereda i avvaktan på en ny

telelagstiftning.

Jag beräknar att myndigheten, utöver

frekvensförvaltningens bidrag till de gemensamma

kostnaderna, behöver ett förslagsanslag om 6 milj. kr.

Härav har jag beräknat 2 milj. kr. som en engångsanvisning

avseende kostnader för sammanslagningen och

förberedelsearbetet under andra halvåret 1992. Jag har

därvid beräknat medel för åtta personer utöver dem som

ingår i STN:s nuvarande organisation samt för

tillkommande förvaltningskostnader. Detta innebär en

nettoökning med ca 2 milj. kr. i förhållande till det anslag

som STN skulle ha tilldelats för budgetåret 1992/93.

Frågan om myndighetens dimensionering när en ny

telelagstiftning skall börja tillämpas bör övervägas av den

nya myndigheten på grundval av telelagsutredningens

kommande betänkande. Jag avser att senare återkomma

med förslag till en långsiktig organisation och

finansieringsform för myndigheten. En annan fråga som bör

övervägas är hur pensionsåtagandena såvitt avser

frekvensförvaltningen bör regleras mellan televerket och

den nya myndigheten.

Anslaget för den nya myndigheten medför att det anslag

som i årets budgetproposition beräknats för STN:s

verksamhet bortfaller.

4 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1. bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringen

bestämmer att föreskriva om avgifter i enlighet med vad jag

har anfört,

2. till telemyndigheten för budgetåret 1992/93 under

sjätte huvudtiteln -- med återkallande av förslaget i prop.

1991/92:100 bilaga 7 om anslag till statens telenämnd --

anvisa ett förslagsanslag om 6 000 000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition föreslå

riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt

fram.