Regeringens proposition

 1993/94:59

 Vissa sjukförsäkringsfrågor

 Regeringen överlämnar denna proposition

 till riksdagen.

 Stockholm den 7 oktober 1993

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 I propositionen föreslås att bl.a. sjuk-

 penning skall beräknas på en sjukpen-

 ninggrundande inkomst (SGI) i vilken

 värdet av skattepliktiga anställningsför-

 måner i vissa fall inte medräknas.

 Vidare föreslås att den försäkrade

 endast i samband med ett ersättnings-

 ärende skall vara skyldig att anmäla

 ändrade inkomstförhållanden till

 försäkringskassan. Ändring av den

 sjukpenninggrundande inkomsten skall

 därvid gälla fr.o.m. den första dagen med

 sjukersättning. Möjligheten för en

 försäkrad att få sin sjukpenninggrundande

 inkomst prövad även i annat fall behålls

 dock.

 I propositionen läggs också fram

 förslag att försäkringskassan skall

 beräkna årsarbetstid för en försäkrad

 endast när detta är av betydelse för ett

 ersättningsärende.

 Slutligen föreslås att regeringen skall

 få föreskriva att ersättningen från

 försäkringskassan till arbetsgivare för

 sjömän skall beräknas på utgiven lön m.m.

 under sjukdomstid i stället för på SGI.

 Det föreslås också att allmän sjuk-

 försäkringsavgift inte skall tas ut av

 den som har en förvärvsinkomst som under-

 stiger 25 % av det basbelopp som gällde

 vid årets ingång.

 Ändringarna föreslås träda i kraft den

 1 juli 1994 utom ändringen som avser

 möjlighet att föreskriva att ersättning

 till arbetsgivare för sjömän skall

 beräknas på lön m.m. under sjukdomstid

 och ändringen rörande allmän sjuk-

 försäkringsavgift. Dessa ändringar före-

 slås träda i kraft den 1 januari 1994.

 1

Innehållsförteckning

 1 Förslag till riksdagsbeslut.........3

 2 Lagtext.............................3

 3 Ärendet och dess beredning.........13

 4 Skattepliktiga anställningsförmåner14

 5 Anmälningsskyldighet för

 inkomständringar.......................16

 6 Årsarbetstid.......................19

 7 Den allmänna sjukförsäkringsavgiften

 20

 8 Ikraftträdande, kostnader och

 administration.........................20

 Bilaga 1Förteckning över remissinstanser

 21

 Utdrag ur protokoll vid

 regeringssammanträde den 7 oktober 199322

 2

 1 Förslag till riksdagsbeslut

 Regeringen föreslår att riksdagen antar

 regeringens förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1962:381)

 om allmän försäkring,

 2. lag om ändring i lagen

 (1988:1465) om ersättning och ledighet

 för närståendevård och

 3. lag om ändring i lagen

 (1992:1745) om allmän sjukförsäk-

 ringsavgift.

 2 Lagtext

 Regeringen har följande förslag till

 lagtext.

 2.1 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1962:381) om

 allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen

 (1962:381) om allmän försäkring1

 dels att 3 kap. 2 b, 5, 5 a, 6, 12, 12

 a och 16 a §§, 4 kap. 6 och 18 §§, 13

 kap. 2 § samt 22 kap. 12 § skall ha

 följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en

 ny paragraf, 3 kap. 12 b §, av följande

 lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 2 b §2

 Årsarbetstid Årsarbetstid

 fastställs av för- beräknas av försäk-

 säkringskassan för ringskassan för

 försäkrade som har försäkrade som har

 en sjukpenninggrun- en sjukpenninggrun-

 dande inkomst som dande inkomst som

 helt eller delvis är helt eller delvis

 att hänföra till an- är att hänföra till

 ställning. Års- anställning när

 arbetstiden är det detta är av be-

 antal timmar för år tydelse för beräk-

 som en försäkrad kan ning av ersättning.

 antas komma att Årsarbetstiden är

 tills vidare ha i det antal timmar

 ifrågavarande för- per år som en för-

 värvsarbete som säkrad kan antas

 ordinarie arbetstid komma att ha tills

 eller däremot vidare i ifråga-

 svarande normal varande förvärvs-

 arbetstid. Vid be- arbete som ordi-

 räkningen av narie arbetstid

 årsarbetstiden eller motsvarande

 inräknas även normal arbetstid.

 ledighet enligt 10 § Vid beräkningen av

 tredje stycket. årsarbetstiden

 inräknas även

 ledighet enligt 10

 § tredje stycket.

 Årsarbetstiden avrundas till närmaste

 hela timtal, varvid halv timme avrundas

 uppåt.

 Beräkningen av årsarbetstiden skall,

 där förhållandena inte är kända för

 försäkringskassan, grundas på de

 upplysningar som kassan kan

 1 Lagen omtryckt 1982:120.

 2 Senaste lydelse 1987:223.

 inhämta från den försäkrade eller dennes

 arbetsgivare eller uppdragsgivare.

 Regeringen eller, efter regeringens be-

 myndigande, Riksförsäkringsverket får

 meddela föreskrifter om schablonberäkning

 av årsarbetstid.

 5 §3

 Den allmänna Den allmänna

 försäkringskassan försäkringskassan

 skall i samband med skall i samband med

 inskrivning av en inskrivning av en

 försäkrad besluta om försäkrad besluta

 den försäkrades om den försäkrades

 tillhörighet till tillhörighet till

 sjukpenningförsäk- sjukpenningförsäk-

 ringen. I fråga om ringen. I fråga om

 en försäkrad som en försäkrad som

 avses i 1 § första avses i 1 § första

 stycket skall kassan stycket skall

 samtidigt fastställa kassan samtidigt

 den försäkrades fastställa den

 sjukpenninggrundande försäkrades sjuk-

 inkomst, och om penninggrundande

 inkomsten helt eller inkomst. Sådan

 delvis är att fastställelse skall

 hänföra till också ske för

 anställning, dennes försäkrad som avses

 årsarbetstid. Sådan i 1 § andra stycket

 fastställelse skall så snart anmälan om

 också ske för för- hans inkomst-

 säkrad som avses i 1 förhållanden gjorts

 § andra stycket så hos kassan. Av

 snart anmälan om beslutet skall

 hans inkomstförhåll- framgå i vad mån

 anden gjorts hos den sjukpen-

 kassan. Av beslutet ninggrundande

 skall framgå i vad inkomsten är att

 mån den hänföra till

 sjukpenninggrundande anställning eller

 inkomsten är att till annat för-

 hänföra till värvsarbete. Sjuk-

 anställning eller penningförsäkringen

 till annat för- skall omprövas

 värvsarbete. Sjuk-

 penningförsäkringen

 skall omprövas

 a) när kassan fått a) när kassan

 kännedom om att den fått kännedom om

 försäkrades inkomst- att den försäkrades

 förhållanden, inkomstförhållanden

 arbetstid eller eller andra om-

 andra omständigheter ständigheter har

 har undergått undergått ändring

 ändring av betydelse av betydelse för

 för rätten till rätten till

 sjukpenning eller sjukpenning eller

 för sjukpenningens för sjukpenningens

 storlek,

 storlek,

 b) när förtidspension eller särskild

 efterlevandepension enligt denna lag

 beviljas den försäkrade eller redan

 utgående sådan pension ändras med hänsyn

 till ändring i den försäkrades

 arbetsförmåga eller, vid särskild

 efterlevandepension, förmåga eller

 möjlighet att bereda sig inkomst genom

 arbete,

 c) när delpension enligt särskild lag

 beviljas den försäkrade eller redan

 utgående sådan pension ändras med hänsyn

 till ändring i den försäkrades arbets-

 eller inkomstförhållanden, samt

 d) när tjänstepension beviljas den

 försäkrade.

 Ändring som avses Ändring som avses

 i första stycket a) i första stycket a

 skall ske från och skall gälla från

 med den dag då och med den dag då

 försäkringskassan försäkringskassan

 fått kännedom om de fått kännedom om de

 ändrade omstän- ändrade omstän-

 3 Senaste lydelse

 1993:732. digheterna. Om

 digheterna. Ändring anmälan om ändrade

 skall i fall som omständigheter görs

 avses i 8 § fjärde i anslutning till

 stycket andra en period med sjuk-

 meningen och 12 a § penning eller annan

 gälla från och med ersättning som

 den första dagen med beräknas per dag

 sjukpenning. Ändring och betalas ut av

 skall i annat fall försäkringskassan,

 än som avses i skall ändringen i

 första stycket a) stället gälla från

 ske så snart och med första

 anledning till änd- dagen med

 ringen uppkommit. ersättningen.

 Ändring får dock

 inte gälla från och

 med en tidigare dag

 än den då de om-

 ständigheter som

 föranlett ändringen

 inträffade. Ändring

 skall i annat fall

 Den fastställda än som avses i

 sjukpenninggrundande första stycket a

 inkomsten får ej i gälla från och med

 annat fall än som den dag då anled-

 avses i första ning till ändringen

 stycket b), c) eller uppkommit.

 d) sänkas under tid Under tid som

 då den försäkrade anges under 1 * 6

 får, om inte första

 stycket b, c eller

 d är tillämpligt,

 den fastställda

 sjukpenninggrun-

 dande inkomsten

 sänkas lägst till

 vad den skulle ha

 varit närmast dess-

 förinnan om försäk-

 ringskassan då känt

 till samtliga

 förhållanden. Detta

 gäller tid då den

 försäkrade

 1. bedriver studier, för vilka han

 uppbär studiehjälp, studiemedel eller

 särskilt vuxenstudiestöd enligt

 studiestödslagen (1973:349), studiestöd

 enligt lagen (1983:1030) om särskilt

 vuxenstudiestöd för arbetslösa eller

 bidrag enligt förordningen (1976:536) om

 utbildningsbidrag för doktorander,

 2. genomgår kommunal vuxenutbildning

 (komvux), vuxenutbildning för psykiskt

 utvecklingsstörda (särvux) eller

 svenskundervisning för invandrare (sfi)

 och uppbär timersättning för studierna,

 3. är inskriven vid arbetsmarknads-

 institut eller genomgår arbetsmarknads-

 utbildning som beslutats av en

 arbetsmarknadsmyndighet,

 4. är gravid och avbryter eller

 inskränker sitt förvärvsarbete tidigast

 sex månader före barnets födelse eller

 den beräknade tidpunkten härför,

 5. är helt eller delvis ledig från

 förvärvsarbete för vård av barn, om den

 försäkrade är förälder till barnet eller

 likställs med förälder enligt 1 § lagen

 (1978:410) om rätt till ledighet för vård

 av barn, m.m. och barnet inte har fyllt

 ett år. Motsvarande gäller vid adoption

 av barn som ej fyllt tio år eller vid

 mottagande av sådant barn i avsikt att

 adoptera det, om mindre än ett år har

 förflutit sedan den försäkrade fick

 barnet i sin vård,

 6. fullgör värnpliktstjänstgöring eller

 vapenfri tjänst eller genomgår militär

 grundutbildning för kvinnor.

 För en försäkrad som avses i tredje

 stycket 1 eller 3 skall försäkrings-

 kassan, vid sjukdom under utbildnings-

 tiden, beräkna sjukpenningen på en

 sjukpenninggrundande inkomst som har

 fastställts på grundval av enbart den

 inkomst av eget arbete som den försäkrade

 kan antas få under denna tid. Om därvid

 den sjukpenninggrundande inkomsten helt

 eller delvis är att hänföra till

 anställning, skall årsarbetstiden

 beräknas på grundval av enbart det antal

 arbetstimmar som den försäkrade kan antas

 ha i ifrågavarande förvärvsarbete under

 utbildningstiden.

 För en försäkrad som får sådan

 behandling eller rehabilitering som avses

 i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som under

 denna tid får livränta enligt lagen

 (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller

 motsvarande ersättning enligt en annan

 författning skall försäkringskassan, vid

 sjukdom under den tid då livränta betalas

 ut, beräkna sjukpenningen på en

 sjukpenninggrundande inkomst som har

 fastställts på grundval av enbart den

 inkomst av eget arbete som den försäkrade

 kan antas få under denna tid.

 För en försäkrad som avses i 10 c §

 första stycket 1 eller 2 skall dock under

 studieuppehåll mellan vår- och

 hösttermin, då den försäkrade inte uppbär

 studiesocial förmån som anges i tredje

 stycket 1, sjukpenningen beräknas på den

 sjukpenninggrundande inkomst som följer

 av första * tredje styckena, om

 sjukpenningen blir högre än sjukpenning

 beräknad på den sjukpenninggrundande

 inkomsten enligt fjärde stycket.

 Fjärde stycket tillämpas även för

 försäkrad som avses i tredje stycket 6

 när den försäkrade genomgår

 grundutbildning eller därtill omedelbart

 anslutande repetitionsutbildning.

 5 a §4

 För en försäkrad, För en försäkrad,

 till vilken till vilken

 tjänstepension utges tjänstepension

 i form av utges i form av

 ålderspension eller ålderspension eller

 annan därmed annan därmed

 jämställd pension jämställd pension

 före utgången av den före utgången av

 månad under vilken den månad under

 han fyller 65 år, vilken han fyller

 skall sjukpenning- 65 år, skall

 grundande inkomst sjukpenning-

 och, om inkomsten grundande inkomst

 helt eller delvis är fastställas om han

 att hänföra till har ett

 anställning, förvärvsarbete som

 årsarbetstid beräknas pågå under

 fastställas om han minst sex månader i

 har ett följd. Den sjukpen-

 förvärvsarbete som ninggrundande

 beräknas pågå under inkomsten beräknas

 minst sex månader i därvid enligt 2 §.

 följd. Den

 sjukpenninggrundande

 inkomsten beräknas

 därvid enligt 2 §

 och årsarbetstiden

 enligt 2 b §.

 Är en försäkrad med sådan

 tjänstepension som avses i första stycket

 helt eller delvis arbetslös samt

 arbetssökande, skall sjukpenninggrundande

 inkomst fastställas endast om

 tjänstepensionen understiger 60 procent

 av lönen närmast före pensionsavgången.

 Den sjukpenninggrundande inkomsten

 beräknas därvid på grundval av lönen

 närmast före pensionsavgången eller, om

 den försäkrade inte har för avsikt att

 förvärvsarbeta i samma omfattning som

 tidigare, den inkomst han kan antas få av

 arbete som svarar mot det föreliggande

 arbetsutbudet. Vid beräkningen skall

 iakttas att inkomsten inte får överstiga

 sju och en halv gånger basbeloppet.

 Vidare skall inkomsten minskas med

 tjänstepensionen. Minskningen får dock

 inte ge till resultat att en försäkrad

 som är endast delvis arbetslös erhåller

 lägre sjukpenninggrundande inkomst än om

 beräkning skett enligt första stycket.

 4 Senaste lydelse 1987:223.

 6 §5

 En försäkrad är En försäkrad

 skyldig att så snart skall, när han gör

 det kan ske och anspråk på

 senast inom två sjukpenning, till

 veckor till den den allmänna

 allmänna för- försäkringskassan

 säkringskassan anmäla sådan

 anmäla sådan ändring ändring i sina in-

 i sina komstförhållanden

 inkomstförhållanden eller andra

 eller av sin omständigheter, som

 arbetstid eller påverkar rätten

 andra till sjukpenning

 omständigheter, som eller sjuk-

 påverkar rätten till penningens storlek.

 sjukpenning eller

 sjukpenningens

 storlek.

 Allmän försäkringskassa skall i den

 utsträckning det skäligen påkallas genom

 förfrågningar hos de försäkrade eller på

 annat lämpligt sätt inhämta uppgifter om

 den försäkrades inkomstförhållanden,

 arbetstid och andra omständigheter som

 har betydelse för sjukpenningförsäk-

 ringen.

 12 §6

 Vårdar en Vårdar en

 försäkrad annans försäkrad annans

 barn under arton år barn under arton år

 i hemmet som i hemmet som

 fosterbarn eller fosterbarn eller

 under därmed under därmed

 jämförliga jämförliga

 förhållanden och förhållanden och

 lämnas ersättning lämnas ersättning

 för vården för tid för vården för tid

 då sjukpenning då sjukpenning

 kommer i fråga, kommer i fråga,

 bedöms rätten till bedöms rätten till

 sjukpenning med sjukpenning med

 bortseende från bortseende från

 ersättningen. ersättningen.

 Sjukpenningens Sjukpenningens

 storlek och års- storlek och års-

 arbetstiden arbetstiden

 fastställs därvid på beräknas därvid på

 grundval av en grundval av en

 sjukpenninggrundande sjukpenninggrun-

 inkomst respektive dande inkomst

 beräknat antal respektive beräknat

 timmar i förvärvs- antal timmar i

 arbete som inte förvärvsarbete som

 omfattar sådan inte omfattar sådan

 ersättning.

 ersättning.

 12 a §7

 Om en arbetsgivare Om en

 skall svara för arbetsgivare skall

 sjuklön enligt lagen svara för sjuklön

 (1991:1047) om enligt lagen

 sjuklön för samma (1991:1047) om

 dag som sjukpenning sjuklön för samma

 kommer ifråga, fast- dag som sjukpenning

 ställs kommer ifråga, be-

 sjukpenningens räknas

 storlek på grundval sjukpenningens

 av en sjukpenning- storlek på grundval

 grundande inkomst av en sjukpenning-

 som inte omfattar grundande inkomst

 anställningsförmåner som inte omfattar

 från den anställ-

 arbetsgivaren. ningsförmåner från

 Årsarbetstiden den arbetsgivaren.

 fastställs i fall Årsarbetstiden

 som avses i första beräknas i fall som

 stycket på grundval avses i första

 av beräknat antal stycket på grundval

 timmar i förvärvs- av beräknat antal

 arbete hos timmar i förvärvs-

 arbetsgivare som arbete hos

 inte skall svara för arbetsgivare som

 sjuklön. inte skall svara

 för sjuklön.

 5 Senaste lydelse 1987:223.

 6 Senaste lydelse 1991:1974.

 7 Senaste lydelse 1991:1977.

 3

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 12 b §

 Om en

 arbetstagare för

 eget arbete får

 skattepliktiga

 förmåner i annan

 form än pengar,

 beräknas sjuk-

 penningens storlek

 för tid som för-

 månen kvarstår på

 grundval av en

 sjukpenninggrundande

 inkomst som inte

 omfattar sådana

 förmåner.

 16 a §8

 Regeringen kan Regeringen får

 föreskriva undantag föreskriva att

 från bestämmelserna ersättning som en

 i 4 § första styck- arbetsgivare för

 et, 10 a §, 10 b § sjömän som avses i

 och 16 § sjätte sjömanslagen

 stycket när lön (1973:282) har rätt

 under sjukdom utges till enligt 16 §

 enligt lag. skall utges för

 varje dag och med

 viss procent av

 utbetald lön och

 andra kostnader som

 arbetsgivaren haft

 för den anställde.

 4 kap.

 6 §9 Hel föräldrapenning utgör lägst 60

 kronor om dagen (garantinivå).

 Föräldrapenning Föräldrapenning

 för de första 180 för de första 180

 dagarna utges med dagarna utges med

 belopp motsvarande belopp motsvarande

 förälderns sjukpen- förälderns sjukpen-

 ning, beräknad ning, beräknad

 enligt femte enligt femte

 stycket, om stycket, om

 föräldern under föräldern under

 minst 240 dagar i minst 240 dagar i

 följd före barnets följd före barnets

 födelse eller den födelse eller den

 beräknade tidpunkten beräknade tid-

 härför har varit punkten härför har

 försäkrad för en varit försäkrad för

 sjukpenning över en sjukpenning över

 garantinivån. garantinivån och

 skulle ha varit det

 om försäkrings-

 kassan känt till

 samtliga förhållan-

 den.

 Utöver vad som anges i andra stycket

 utges föräldrapenning för varje barn för

 180 dagar med belopp motsvarande

 förälderns sjukpenning, beräknad enligt

 femte stycket, och 90 dagar med belopp

 enligt garantinivån.

 Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning

 enligt 3 § andra stycket för 90 dagar med

 belopp motsvarande förälderns

 sjukpenning, beräknad enligt femte

 stycket, och 90 dagar med belopp enligt

 garantinivån.

 När föräldrapenning enligt andra *

 fjärde styckena skall utges med belopp

 motsvarande förälderns sjukpenning, skall

 beräkningen ske enligt 3 kap. med

 undantag av 5 § fjärde * sjunde styckena

 samt 10 a och 10 b §§. Därvid skall dock

 föräldrapenning för dag beräknas efter 90

 procent av den fastställda sjukpenning-

 grundande inkomsten, delad med 365, och

 även utges för den första dagen.

 8 Senaste lydelse 1990:1516.

 9 Senaste lydelse 1993:355.

 4

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Utan hinder av vad som föreskrivs i

 andra * fjärde styckena skall, om

 förälderns sjukpenninggrundande inkomst

 har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje

 stycket 5, föräldrapenningen till dess

 barnet fyller två år beräknas lägst på

 grundval av den sjukpenninggrundande

 inkomst som gällde innan sänkningen

 skedde eller den högre inkomst som

 löneutvecklingen inom yrkesområdet

 därefter föranleder, om föräldern avstår

 från förvärvsarbete för vård av barn. Är

 kvinnan gravid på nytt vid utgången av

 denna tid och beräknas barnets födelse

 ske inom sex månader eller föds barnet

 inom nämnda tid, skall hennes

 föräldrapenning även fortsättningsvis

 beräknas på motsvarande sätt.

 18 §10

 Bestämmelserna i 3 Bestämmelserna i

 kap. 13 § första 3 kap. 6 och 12 b

 stycket, 16 § första §§, 13 § första

 * femte styckena och stycket, 16 §

 17 § första stycket första * femte

 a) och c) samt andra styckena och 17 §

 stycket tillämpas första stycket a

 även i fråga om för- och c samt andra

 äldrapenning- stycket tillämpas

 förmåner. Bestäm- även i fråga om

 melserna i 3 kap. föräldra-

 15 § och 17 § första penningförmåner.

 stycket b) tillämpas Bestämmelserna i 3

 även i fråga om kap. 15 § och 17 §

 tillfällig första stycket b

 föräldrapenning. tillämpas även i

 fråga om tillfällig

 föräldrapenning.

 Vid beräkning av antalet dagar med rätt

 till föräldrapenningförmån anses två

 dagar med halv eller fyra dagar med

 fjärdedels föräldrapenning som en dag.

 Om en föräldrapenningförmån tillkommer

 en förälder som inte har fyllt 18 år, får

 försäkringskassan på framställning av

 socialnämnden besluta att

 föräldrapenningen helt eller delvis skall

 utbetalas till annan person eller till

 nämnden att användas till förälderns och

 familjens nytta.

 Är en kvinna vid tiden för

 förlossningen intagen i

 kriminalvårdsanstalt eller ett hem som

 avses i 12 § lagen (1990:52) med

 särskilda bestämmelser om vård av unga,

 får försäkringskassan på framställning av

 föreståndaren för inrättningen besluta,

 att den föräldrapenning som tillkommer

 kvinnan skall utbetalas till

 föreståndaren för att användas till kvin-

 nans och barnets nytta.

 13 kap.

 2 §

 Uppgår den Har pensionspoäng

 försäkrades sjukpen- tillgodoräknats den

 ninggrundande försäkrade för

 inkomst vid tid- minst två år av de

 punkten för fyra år som närmast

 pensionsfallet lägst föregått det år då

 till ett belopp som pensionsfallet

 motsvarar det vid inträffar, skall

 årets ingång förtidspension

 gällande basbe- utges med

 loppet, eller har tillämpning av

 pensionspoäng bestämmelserna i

 tillgodoräknats den andra stycket. Det-

 försäkrade för minst samma skall gälla

 två år av de fyra år då vid tidpunkten

 som närmast föregått för pensionsfallet

 det år då pen- den försäkrades

 sionsfallet sjuk-

 inträffar, skall penninggrundande

 förtids- in-

 10 Senaste lydelse

 1990:1516. komst eller den

 pension utgå med inkomst som då

 tillämpning av skulle ha utgjort

 bestämmelserna i hans sjukpen-

 andra stycket. ninggrundande

 Detsamma skall gälla inkomst om för-

 då vid tidpunkten säkringskassan hade

 för pensionsfallet känt till samtliga

 den sjukpenning- förhållanden,

 grundande inkomsten uppgår till lägst

 inte har fastställts ett belopp som

 till ett sådant motsvarar det vid

 belopp, men så årets ingång

 skulle ha skett, om gällande basbelop-

 den allmänna

 försäkringskassan pet.

 haft kännedom om

 samtliga de för-

 hållanden som skall

 ligga till grund för

 fastställandet.

 Hel förtidspension motsvarar den

 tilläggspension i form av ålderspension,

 som skulle tillkomma den försäkrade, om

 sådan pension skulle börja utgå från och

 med den månad varunder han fyller

 sextiofem år. Härvid skall

 ålderspensionen beräknas under antagande

 att den försäkrade för varje år från och

 med det då förtidspensionen börjar utgå

 till och med det då han uppnår sextiofyra

 års ålder tillgodoräknats pensionspoäng

 motsvarande medeltalet av de

 pensionspoängtal, vilka tillgodoräknats

 honom under de fyra år som närmast

 föregått det år då pensionsfallet

 inträffade eller, om pensionen därigenom

 blir större, under samtliga år från och

 med det då han fyllt sexton år till och

 med det som närmast föregått

 pensionsfallet. Vid beräkningen av nämnda

 medeltal bortses från de år intill ett

 antal av hälften, för vilka pensionspoäng

 ej tillgodoräknats den försäkrade eller

 för vilka poängtalet är lägst.

 Pension enligt denna paragraf får ej

 utgå, om den försäkrade vid sextiofem års

 ålder inte kan bli berättigad till

 ålderspension enligt 12 kap.

 22 kap.

 12 §11

 Bestämmelserna i 3 Bestämmelserna i

 kap. 12 § och 16 § 3 kap. 12 och 12 b

 första * femte §§ samt 16 § första

 styckena tillämpas * femte styckena

 även i fråga om tillämpas även i

 rehabilite- fråga om

 ringspenning.

 rehabiliteringspenning.

 Denna lag träder i kraft såvitt gäller

 3 kap. 16 a § den 1 januari 1994 och i

 övrigt den 1 juli 1994. Den nya be-

 stämmelsen i 3 kap. 12 b § tillämpas inte

 i fråga om ersättning som avser tid före

 ikraftträdandet.

 11 Senaste lydelse 1991:1976.

 5

 2.2 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1988:1465) om

 ersättning och ledighet för

 närståendevård

 Härigenom föreskrivs att 12 § lagen

 (1988:1465) om ersättning och ledighet

 för närståendevård skall ha följande

 lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 12 §

 Föreskrifterna i Föreskrifterna i

 3 kap. 15 § första 3 kap. 6 § samt 15

 stycket a) * d) och § första stycket a

 tredje stycket lagen * d och tredje

 (1962:381) om allmän stycket lagen

 försäkring skall (1962:381) om all-

 tillämpas även i män försäkring

 fråga om ersättning skall tillämpas

 enligt denna lag. även i fråga om

 ersättning enligt

 denna lag.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli

 1994.

 6

 2.3 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1992:1745) om

 allmän sjukförsäkringsavgift

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen

 (1992:1745) om allmän sjukför-

 säkringsavgift skall ha följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 § Avgift betalas inte av den som vid

 årets ingång fyllt 65 år.

 Avgift betalas Avgift betalas

 inte heller av den inte heller av den

 som har sådana som har sådana

 inkomster som avses inkomster som avses

 i 2 § om dessa i 2 § om dessa

 understiger 32 understiger 25

 procent av det vid procent av det vid

 årets ingång årets ingång

 gällande basbeloppet gällande

 enligt lagen basbeloppet enligt

 (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om

 försäkring. allmän försäkring.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari

 1994 och tillämpas första gången vid 1995

 års taxering.

 7

 3 Ärendet och dess beredning

 Sjuklönereformen och de förändringar som

 under senare tid genomförts rörande

 inkomstbeskattningen har aktualiserat

 behov av en förändring av reglerna för

 beräkning och fastställande av

 sjukpenninggrundande inkomst (SGI).

 Riksförsäkringsverket har i en rapport

 (RFV ANSER 1992:4) Översyn av reglerna om

 sjukpenninggrundande inkomst (SGI)

 föreslagit ändrade regler om såväl

 kvalifikationsvillkoren inom

 sjukförsäkringen som beräkningen av bl.a.

 sjukpenninggrundande inkomst.

 Riksförsäkringsverkets rapport har

 remissbehandlats. Remissinstansernas

 synpunkter i de delar propositionen

 omfattar redovisas under respektive

 avsnitt i propositionen. En förteckning

 över remissinstanserna finns i bilaga 1.

 En remissammanställning har upprättats

 och finns tillgänglig i ärendet hos

 Socialdepartementet (dnr 92/4550/F).

 I enlighet med vad som anfördes i prop.

 1992/93:50 om åtgärder för att

 stabilisera den svenska ekonomin har

 regeringen den 15 april 1993 beslutat

 direktiv (Dir. 1993:44) för en beredning

 (S 1993:07) med uppdrag att lämna förslag

 till en ny ordning för sjuk- och

 arbetsskadeförsäkringarna. Beredningen

 skall därvid överväga olika alternativ

 beträffande försäkringssystemet. För-

 säkringen skall liksom hittills vara

 generell och de grundläggande villkoren

 skall garanteras i lag. De olika

 alternativen bör analyseras och värderas

 med hänsyn till såväl den enskildes behov

 av en väl fungerande försäkring som

 kravet på en samhällsekonomi i balans.

 Vidare pågår en utredning om

 socialförsäkringen och EG

 (S 1991:07, Dir. 1991:2). När Sverige

 kommer att ingå i det planerade

 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

 (EES) måste regelsystemet vara anpassat

 så att personer som arbetar i Sverige

 utan att vara bosatta här får rätt till

 sjukvårdsförmåner och vissa

 förvärvsanknutna förmåner under den tid

 arbetet i Sverige pågår. Utredningen har

 därvid bl.a. att utreda behovet av

 författningsändringar inom den allmänna

 försäkringen och därmed sammanhängande

 förmånssystem inför en eventuell utvidg-

 ning av den skyddade personkretsen i

 enlighet med EG-reglerna.

 Reglerna för sjukpenninggrundande

 inkomst utgör grunden för de ersättningar

 som utges inom sjukförsäkringen. Det är

 av stor vikt att reglerna utvecklas så

 att ersättningen varken ger över- eller

 underkompensation och att sambandet

 mellan avgifter och förmåner upp-

 rätthålls. Reglerna måste dessutom

 uppfylla den enskildes behov av en väl

 fungerande försäkring där var och en kan

 tillförsäkra sig kunskaper om både

 rättigheter och skyldigheter. Det är även

 viktigt att administrationen av

 försäkringen är anpassad till aktuella

 försäkringsvillkor.

 RFV:s rapport har pekat på det

 komplicerade regelsystem som SGI innebär.

 Vi finner att vissa frågor behöver

 beredas ytterligare för att tas upp i ett

 senare sammanhang. I denna proposition

 föreslås mot bakgrund härav dels en

 regelförändring för att skapa förbättrad

 anpassning mellan inkomstbortfall och

 sjukersättning i vissa situationer, dels

 vissa administrativa förenklingar inom

 den allmänna försäkringen.

 4 Skattepliktiga anställningsförmåner

 Regeringens förslag: Under en period med

 sjukersättning bortses vid beräkning av

 sjukpenningens storlek från sådana

 skattepliktiga förmåner som kvarstår

 under ersättningsperioden. Om den skatte-

 pliktiga förmånen inte längre kvarstår

 skall dock sjukpenningen liksom tidigare

 beräknas på grundval av en sjukpenning-

 grundande inkomst (SGI) som omfattar

 värdet av förmånen.

 Riksförsäkringsverkets förslag:

 Skattepliktiga förmåner och skatteplik-

 tiga kostnadsersättningar skall inte ingå

 i underlaget för SGI.

 Remissinstanserna: Remissinstansernas

 uppfattningar varierar. Lands-

 organisationen i Sverige (LO) tillstyrker

 i princip förslaget att reglerna om sjuk-

 penninggrundande inkomst skall över-

 enstämma med de regler som gäller för

 sjuklön. LO anser dock att löneförmåner

 som ersätts utöver vad som är skattefritt

 skall vara SGI-grundande eftersom sådana

 inte kan anses vara en kostnadsersättning

 utan en löneförmån. Försäkringsanställdas

 Förbund (FF) instämmer i synsättet att

 löneförmåner som fri bil inte bör vara

 SGI-grundande då den anställde inte

 mister sådana vid sjukdom. De löneförmå-

 ner som ersätts utöver de belopp som

 anges i kommunalskattelagen bör dock även

 fortsättningsvis vara SGI-grundande

 enligt FF. Tjänstemännens

 centralorganisation (TCO) anser att

 skattepliktiga naturaförmåner som bil och

 subventionerad lunch skall vara

 SGI-grundande eftersom de definitions-

 mässigt utgör lön och inte kostnadser-

 sättning. TCO anför vidare att olika

 avtalskonstruktioner uppstod efter

 skatteomläggningen på arbetsmarknaden. I

 vissa fall har skattepliktiga förmåner

 avlösts av ordinarie månadslön. I andra

 fall ligger de kvar som en rörlig må-

 nadslön. Statens arbetsgivarverk och

 Statskontoret tillstyrker Riksförsäk-

 ringsverkets förslag avseende skatte-

 pliktiga förmåner. Riksskatteverket

 tillstyrker Riksförsäkringsverkets

 förslag men understryker samtidigt att

 förslaget inte bör föranleda någon

 ändring i gällande regler för uttag av

 arbetsgivaravgifter eftersom detta skulle

 medföra betydande administrativa

 komplikationer för såväl uppgiftslämnare

 (arbetsgivare) som myndighet.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt

 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän

 försäkring (AFL) är sjukpenninggrundande

 inkomst den årliga inkomst i pengar eller

 andra skattepliktiga förmåner som en

 försäkrad kan antas komma att få tills

 vidare för eget arbete. Om inkomsten helt

 eller delvis utgörs av skattepliktiga

 förmåner skall dessa tas upp till ett

 värde som bestäms i enlighet med de

 regler som finns i 8 § första * fjärde

 och sjätte styckena uppbördslagen

 (1953:272). Med inkomst av anställning

 likställs kostnadsersättning som inte

 enligt 10 § uppbördslagen undantas vid

 beräkning av preliminär A-skatt.

 Nuvarande regelsystem innebär att

 försäkrade vars sjukpenninggrundande

 inkomst helt eller delvis utgörs av

 skattepliktiga förmåner får

 8

 en högre kompensation än den avsedda i de

 fall förmånerna bibehålles under

 sjukdomstiden.

 I förarbetena (prop. 1990/91:181) till

 lagen (1991:1047) om sjuklön uttalades

 att en löne- eller anställningsförmån som

 inte går förlorad på grund av sjukdom,

 t.ex. förmån av fri bostad eller bil,

 inte skall räknas in i be-

 räkningsunderlaget för sjuklön. Vidare

 angavs att ersättning som avser att täcka

 sådana kostnader som arbetstagaren endast

 har när han utför sitt arbete inte heller

 borde räknas in i detta. Således gavs

 reglerna om sjuklön en utformning som

 innebär ett bättre samband mellan in-

 komstbortfallet och sjukersättningen än

 vad som hittills gällt rörande sjuk-

 penning.

 Vi anser det inte rimligt att generellt

 begränsa försäkringsskyddet till sådant

 inkomstbortfall som avser kontant lön

 utan såväl förmåner som

 kostnadsersättningar bör påverka SGI och

 därmed sjukpenningen. Sjukpenningen bör

 dock inte avse förmåner som kvarstår

 under sjukfallet. Härigenom uppnås en

 bättre överensstämmelse mellan

 ersättningsreglerna i lagen om sjuklön

 och lagen om allmän försäkring. Sambandet

 mellan avgifter och förmåner upprätthålls

 också eftersom rätt till sjukersättning

 avseende förmånerna inträder i de fall

 förmånen faktiskt bortfaller.

 Kostnadsersättningar som är

 skattepliktiga och som en försäkrad går

 miste om i samband med frånvaro från

 arbetet på grund av sjukdom bör såvitt

 avser de skattepliktiga delarna, alltid

 medräknas vid beräkning av sjukpenning

 eftersom dessa delar i avgifts- och

 skattehänseende betraktas som lön. Ett

 viktigt skäl för att sådana kostnadser-

 sättningar skall beaktas är att sambandet

 mellan avgifter och förmåner annars

 ytterligare skulle urholkas.

 Bestämmelserna om beräkning av

 sjukpenning för försäkrad som har

 skattepliktiga förmåner bör tas in i en

 ny 12 b § i 3 kap. AFL. De försäkrade bör

 i sin försäkran för sjukpenning få intyga

 om de har skattepliktiga förmåner som

 kvarstår under sjukfallet.

 Vad som nu sagts om beräkning av

 sjukpenning bör även gälla för

 rehabiliteringspenning, havande-

 skapspenning, föräldrapenning, tillfällig

 föräldrapenning, närståendepenning och

 smittbärarpenning. Detta innebär att

 vissa ändringar bör göras i 4 och 22 kap.

 AFL. Däremot behöver ingen ändring i

 denna del göras i lagen (1989:225) om

 ersättning till smittbärare eller lagen

 (1988:1465) om ersättning och ledighet

 för närståendevård.

 Förmåner enligt värnplikts-

 förmånsförordningen (1976:1008) och för-

 ordningen (1976:1011) om förmåner till

 civilförsvarspliktiga bör av

 administrativa skäl inte omfattas av de

 ändrade reglerna för beräkning av

 sjukpenning.

 I förordningen (1982:842) om vissa

 sjukförsäkringsersättningar för sjömän

 anges att om en arbetsgivare haft kost-

 nader enligt sjömanslagen (1973:282) för

 en anställd till följd av sjukdom eller

 skada, skall försäkringskassan lämna

 ersättning till arbetsgivaren enligt 3

 kap. 16 § AFL. Ersättningen skall därvid

 beräknas på grundval av den

 sjukpenninggrundande inkomsten.

 9

 Beräkningen av ersättningen till

 sjömännens arbetsgivare medför redan idag

 vissa handläggningsproblem. Med anledning

 av det förslag om beräkning av sjukpen-

 ning på skattepliktiga förmåner som rege-

 ringen lägger fram i denna proposition

 kommer problemen att öka. Med hänsyn till

 att regeringen i följande avsnitt även

 begränsar en försäkrads skyldighet att

 anmäla inkomständringar anser vi att den

 ersättning som försäkringskassan skall

 utge till arbetsgivaren bör utgöra en

 viss procentuell andel av den anställdes

 lön och vissa andra kostnader arbets-

 givaren haft för den anställde under

 sjukdomstiden i stället för den sjuk-

 penninggrundande inkomsten. Detta bör

 gälla såväl när lön utges under sjuk-

 domstid enligt sjömanslagen som när sådan

 lön utges enligt kollektivavtal. Då de

 närmare bestämmelserna om ersättning till

 berörda arbetsgivare liksom tidigare bör

 meddelas av regeringen behöver en ändring

 ske av 3 kap. 16 a § AFL om regeringens

 möjligheter att meddela vissa före-

 skrifter. Regeringen avser också att

 senare ändra den tidigare nämnda förord-

 ningen om vissa försäkringsersättningar

 för sjömän på sätt som nu anförts.

 5 Anmälningsskyldighet för

 inkomständringar

 Regeringens förslag: Skyldigheten för

 försäkrade att anmäla ändrade inkomst-

 förhållanden m.m. till försäkringskassan

 skall vara kopplad till ett ersättnings-

 ärende. Möjligheten för en försäkrad att

 få sin sjukpenninggrundande inkomst

 prövad utan samband med ett ersätt-

 ningsärende kvarstår.

 Riksförsäkringsverkets förslag:

 Förhandsregistrering av sjukpenning-

 grundande inkomst bör upphöra.

 Sjukpenninggrundande inkomst fastställs i

 samband med varje nytt ersättningsärende.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna är

 i allmänhet positiva eller anför inga

 erinringar mot ett slopande av

 förhandsregistreringen. Försäkringsan-

 ställdas Förbund (FF) är dock tveksamt

 med hänsyn till konsekvenserna för hand-

 läggningen av inkomstprövade förmåner och

 kravverksamhet. FF pekar också på

 socialtjänstens och kronofogdemyndig-

 heternas behov av uppgifter.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt

 3 kap. 5 § AFL skall försäkringskassan i

 samband med inskrivning av en försäkrad

 besluta om den försäkrades tillhörighet

 till sjukpenningförsäkringen. Försäk-

 ringskassan fastställer en sjuk-

 penninggrundande inkomst för varje

 inskriven person som förvärvsarbetar och

 som har en årsinkomst på minst 6 000

 kronor. Sjukpenningförsäkringen skall om-

 prövas under vissa förutsättningar, bl.a.

 när kassan fått kännedom om att den

 försäkrades inkomstförhållanden,

 arbetstid eller andra omständigheter har

 undergått ändring av betydelse för rätten

 till sjukpenning eller sjukpenningens

 storlek. Ändring av

 sjukpenningförsäkringen skall ske från

 och med den dag försäkringskassan fått

 kännedom om de ändrade omständigheterna.

 I samband med att sjukpenning utges i

 anslutning till en sjuklöneperiod eller

 för samma dag som en arbetsgivare skall

 svara för sjuklön gäller dock ändringen

 fr.o.m. den första dagen med sjukpenning.

 Enligt 3 kap. 6 § AFL är en försäkrad

 skyldig att så snart det kan ske och

 senast inom två veckor till den allmänna

 försäkringskassan anmäla sådan ändring i

 sina inkomstförhållanden eller av sin

 arbetstid eller andra omständigheter, som

 påverkar rätten till sjukpenning eller

 sjukpenningens storlek.

 I samband med införandet av sänkta

 kompensationsnivåer inom sjuk-

 penningförsäkringen fr.o.m. mars 1991 gav

 riksdagen regeringen till känna att

 möjligheten att slopa förhandsregistre-

 ringen av SGI och på så sätt frigöra

 resurser hos försäkringskassorna närmare

 skulle övervägas (bet. 1990/91:SfU9,

 rskr. 1990/91:104).

 Införandet av sjuklön fr.o.m. 1 januari

 1992 har inneburit att försäkringskassan

 betalar ut sjukpenning i betydligt färre

 fall än tidigare eftersom flertalet

 försäkrade är berättigade till sjuklön

 från sin arbetsgivare. Ca 80% av samtliga

 sjukfall avslutas före sjuklöneperiodens

 utgång.

 Enligt statistik från

 Riksförsäkringsverket har antalet beslut

 om SGI minskat med ca 40 % mellan januari

 1991 och januari 1992. För tiden juni

 1992 * maj 1993 har ca 570 000 ärenden om

 SGI avgjorts utan att något

 ersättningsärende varit aktuellt för

 berörda försäkrade under denna tid.

 Att helt slopa förhandsregistreringen

 av sjukpenninggrundande inkomst stöter på

 vissa problem. Även fortsättningsvis bör

 försäkrade ha möjlighet att få beslut om

 den sjukpenninggrundande inkomsten trots

 att något ersättningsärende inte är

 aktuellt. En sådan situation kan t.ex.

 föreligga när en försäkrad har för avsikt

 att börja studera och önskar besked om

 huruvida s.k. SGI-skyddad tid enligt 3

 kap. 5 § tredje stycket punkt 1 gäller

 under dessa studier. Reglerna om

 SGI-skyddade tider har tillkommit för att

 försäkrade skall kunna behålla ett

 försäkringsskydd under vissa tidsperioder

 när förvärvsarbete inte utförs. Det är av

 stor betydelse för en försäkrad att vid

 sådana tillfällen kunna få ett beslut om

 sin sjukpenninggrundande inkomst trots

 att något ersättningsärende inte är

 aktuellt. Även egenföretagare har

 intresse av att få beslut om sjukpen-

 ninggrundande inkomst trots att något

 ersättningsärende inte är aktuellt.

 Vidare är möjligheten att teckna en

 frivillig sjukpenningförsäkring beroende

 av att en sjukpenninggrundande inkomst

 kan fastställas utan att något ersätt-

 ningsärende är aktuellt.

 Det är emellertid angeläget att nuva-

 rande regler ändras så att försäk-

 ringskassan inte i onödan belastas med

 ärenden om sjukpenninggrundande inkomst

 som ofta är inaktuella när ett

 ersättningsärende uppstår.

 Regeringen föreslår därför att

 möjligheten att anmäla ändrade förhåll-

 anden på förhand och därmed få den

 sjukpenninggrundande inkomsten prövad

 skall finnas kvar, men att skyldigheten

 att anmäla ändrade förhållanden begränsas

 till tillfällen då ett ersättningsärende

 är aktuellt. Häri-

 10

 genom försämras inte servicen till de

 försäkrade samtidigt som administrationen

 av sjukpenningförsäkringen förenklas.

 Detta innebär att 3 kap. 6 § första

 stycket AFL måste ändras. Också 3 kap. 5

 § andra stycket AFL måste ändras så att

 en ny sjukpenninggrundande inkomst kan

 komma att gälla från och med första dagen

 med sjukpenning. Naturligtvis bör inte en

 ändring i sjukpenningförsäkringen avse

 tid före det att förhållandena ändrats.

 Också detta bör införas i 3 kap. 5 §

 andra stycket AFL.

 Anmälningsskyldigheten bör kunna

 fullgöras genom att den försäkrade lämnar

 uppgift om ändrad inkomst på den blankett

 som sänds ut i samband med att anmälan om

 sjukdom gjorts.

 Det vi nu anfört om

 anmälningsskyldighet m.m. bör gälla även

 för havandeskapspenning, föräldrapenning,

 tillfällig föräldrapenning, reha-

 biliteringspenning, smittbärarpenning och

 närståendepenning. Detta förutsätter

 vissa ändringar i 4 kap. AFL liksom i

 lagen om ersättning och ledighet för

 närståendevård.

 Vidare avser regeringen att senare

 ändra de förordningar som avser ersätt-

 ning till värnpliktiga och civilför-

 svarspliktiga. För dessa ersättningar är

 det av administrativa skäl nödvändigt att

 den ersättningsberättigade även i

 fortsättningen är skyldig att på förhand

 anmäla ändrade förhållanden.

 Föreslagen ändring får till följd att

 en sjukpenninggrundande inkomst som inte

 motsvarar inkomstförhållandena kan vara

 fastställd. Med anledning av detta måste

 kvalifikationsvillkoret för att föräldra-

 penning skall utges med belopp

 motsvarande förälderns sjukpenning under

 de första 180 dagarna ändras. Ändringen

 innebär att en försäkrad inte skall få

 föräldrapenning med belopp motsvarande

 sjukpenningen om han inte, om

 försäkringskassan känt till samtliga

 förhållanden, skulle ha varit försäkrad

 för en sjukpenning över garantinivån

 under den tidsperiod som anges i 4 kap.

 6 § andra stycket AFL. Ett tillägg om

 detta görs i nämnda stycke. Det fall då

 en försäkrad som inte har varit försäkrad

 för en sjukpenning över garantinivån

 under nämnda tid men borde ha varit det,

 regleras redan i 9 § andra stycket i

 samma kapitel.

 Att fastställd SGI kan vara inaktuell

 medför också att bestämmelserna i 3 kap.

 5 § tredje stycket och 13 kap. 2 § första

 stycket AFL behöver ändras så att de

 förhållanden som faktiskt gällt vid

 avgörande tidpunkter är de som avgör

 vilken SGI som skall kunna fastställas

 respektive vilken förtidspension som

 skall utges.

 Att skyldigheten att anmäla ändrade

 inkomstförhållanden eller andra

 omständigheter knyts till tidpunkten för

 ersättningsärendet innebär inte några

 förändringar såvitt avser skyldigheten

 att under ett ersättningsärende anmäla

 t.ex. ändring av arbetsoförmågans om-

 fattning eller att återgång i arbete har

 skett.

 11

 6 Årsarbetstid

 Regeringens förslag: Årsarbetstid

 beräknas endast i samband med ett ersätt-

 ningsärende i den mån detta behövs för

 att beräkna ersättningens storlek.

 Riksförsäkringsverkets förslag:

 Årsarbetstid fastställs endast när er-

 sättning skall tim/dagberäknas.

 Remissinstanserna:

 Försäkringskasseförbundet och

 Försäkringsanställdas Förbund tillstyrker

 Riksförsäkringsverkets förslag. I övrigt

 har inga remissinstanser berört

 förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt

 3 kap. 2 b § AFL fastställs årsarbetstid

 av försäkringskassan för försäkrade som

 har en sjukpenninggrundande inkomst som

 helt eller delvis är att hänföra till

 anställning. Årsarbetstiden är det antal

 timmar för år som en försäkrad kan antas

 komma att tills vidare arbeta i ifrågava-

 rande förvärvsarbete som ordinarie

 arbetstid eller däremot svarande normal

 arbetstid. Årsarbetstid fastställs

 antingen i timmar eller dagar.

 För sjukpenning och smittbärarpenning

 gäller reglerna om tim/dagberäknad

 ersättning för de första fjorton dagarna.

 Fr.o.m. den 15:e dagen gäller som regel

 kalenderdagberäkning. För havande-

 skapspenning och föräldrapenning

 tillämpas enbart kalenderdagberäkning.

 Tillfällig föräldrapenning och

 närståendepenning tim/dagberäknas på

 samma sätt som sjukpenning men utan

 tidsgräns, dvs. för alla

 ersättningsdagar. Kalenderdagberäkning

 görs dock vid byte av bl.a.

 havandeskapspenning eller föräldrapenning

 mot tillfällig föräldrapenning.

 Beräkning av årsarbetstid bör till

 följd av bl.a. sjuklönereformen kunna

 slopas för flertalet sjukpenningärenden

 eftersom utbetalning av sjukpenning från

 försäkringskassan i regel blir aktuell

 först fr.o.m. den 15:e dagen av ett

 sjukfall.

 Under avsnitt 5 har föreslagits

 regelförändringar vilka kommer att minska

 antalet SGI-beslut. I vissa fall kommer

 det dock även fortsättningsvis att vara

 av intresse för försäkrade att erhålla

 beslut om den sjukpenninggrundande

 inkomsten trots att något ersättnings-

 ärende inte är aktuellt. Reglerna om

 årsarbetstid är däremot endast av

 betydelse som underlag för att det i ett

 ersättningsärende skall kunna göras en

 tim/dagberäkning. I de fall en sjuk-

 penninggrundande inkomst av anställning

 anmäls till försäkringskassan utan att

 ett ersättningsärende som skall

 tim/dagberäknas är aktuellt föreslår vi

 därför att någon årsarbetstid inte längre

 behöver fastställas i samband med beslut

 om den sjukpenninggrundande inkomsten.

 I huvudsak innebär förslaget att

 årsarbetstid kommer att behöva beräknas i

 samband med tillfällig föräldrapenning

 och närståendepenning samt vid ersätt-

 ningsperioder under vilka den försäkrade

 genomgår utbildning eller värn-

 pliktstjänstgöring och därvid har rätt

 att erhålla tim/dagberäknad ersättning.

 7 Den allmänna sjukförsäkringsavgiften

 Regeringens förslag: Allmän

 sjukförsäkringsavgift skall inte tas ut

 av den som har en förvärvsinkomst som

 understiger 25 % av det basbelopp som

 gällde vid årets ingång.

 Skälen för regeringens förslag: Från

 och med den 1 januari 1993 uttas en

 avgift om 0,95 % på förvärvsinkomster upp

 till 7,5 basbelopp (prop. 1992/93:136,

 bet. 1992/93:SfU9, rskr. 1992/93:157, SFS

 1992:1745). Avgift tas inte ut om

 förvärvsinkomsterna understiger 32 % av

 det vid årets ingång gällande basbeloppet

 enligt AFL. Gränsen överensstämmer med

 den som gäller för deklarationsskyldighet

 för förvärvsinkomster.

 Enligt riksdagens beslut har gränsen

 för deklarationsskyldighet sänkts till 25

 % av basbeloppet fr.o.m. år 1994 (prop.

 1992/93:50, bet. 1992/93:FiU1 och

 1992/93:SkU18, rskr. 1992/93:158, SFS

 1992:1484). I likhet med vad som anfördes

 i prop. 1992/93:136 anser vi att från

 samma tid även gränsen för uttag av den

 allmänna sjukförsäkringsavgiften bör

 sänkas till 25 % av basbeloppet. Vi

 lägger fram förslag till lag om ändring i

 3 § lagen (1992:1745) om allmän sjukför-

 säkringsavgift i enlighet härmed.

 8 Ikraftträdande, kostnader och

 administration

 Ändringen i lagen om allmän

 sjukförsäkringsavgift och ändringen av

 3 kap. 16 a § AFL föreslås träda i kraft

 den 1 januari 1994. Då övriga ändringar i

 AFL och lagen om ersättning och ledighet

 för närståendevård kräver förändringar av

 nuvarande ADB-rutiner m.m. föreslås dessa

 ändringar träda i kraft den 1 juli 1994.

 Förslaget om att skattepliktiga

 förmåner inte skall ingå i SGI under

 vissa omständigheter kommer att innebära

 en viss reducering av försäkringsut-

 gifterna. Någon beräkning av besparingens

 omfattning har dock inte varit möjlig att

 göra. I administrativt avseende innebär

 förslaget viss kostnadsökning. Övriga

 förslag rörande SGI och årsarbetstid

 beräknas innebära administrativa be-

 sparingar motsvarande ca nio miljoner

 kronor.

 När det gäller besparingarna på

 administrationen sammantaget avser rege-

 ringen att återkomma till frågan i sam-

 band med budgetbehandlingen av

 socialförsäkringsadministrationens totala

 resursbehov.

 12

 Förteckning över remissinstanser

 Yttrande över Riksförsäkringsverkets

 rapport (RFV ANSER 1992:4) Översyn av

 reglerna om sjukpenninggrundande inkomst

 (SGI) har avgetts av

 Försäkringsöverdomstolen, Kammarrätten i

 Göteborg, Länsrätten i Stockholms län,

 Socialstyrelsen, Statskontoret,

 Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

 Statens arbetsgivarverk, Statens löne-

 och pensionsverk,

 Arbetsmarknadsstyrelsen, Centrala

 studiestödsnämnden,

 Försäkringskasseförbundet,

 Landstingsförbundet, Svenska kommun-

 förbundet, Svenska

 arbetsgivareföreningen, Landsorganisa-

 tionen i Sverige, Tjänstemännens

 centralorganisation, Sveriges akademikers

 centralorganisation,

 Försäkringsanställdas förbund, Lant-

 brukarnas riksförbund, Företagarnas

 Riksorganisation, Arbetslöshetskassornas

 samorganisation, Handikappförbundens

 centralkommitté, Sveriges Riks-

 idrottsförbund och Sveriges förenade

 studentkårer.

 13

 Socialdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid

 regeringssammanträde den 7 oktober 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN],

 ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

 Regeringen beslutar proposition

 1993/94:59 Vissa sjukförsäkringsfrågor

 14