Prop.

1994/95:8 Regeringens proposition

1994/95:8

Lag om socialförsäkringsregister

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 23 juni 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en författningsreglering för flertalet personregister

på ADB-medium vid Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. Det

är fråga om register som behövs för handläggningen av ärenden om

socialförsäkringsförmåner och andra förmåner. Grundläggande regler för registren

anges i det lagförslag som läggs fram i propositionen. Lagen förutsätts

kompletteras av förordningar med närmare bestämmelser för de olika registren.

Regleringen ersätter de tillstånd från Datainspektionen på vilka den nuvarande

registreringen på ADB-medium vilar.

 I den lag som föreslås - lagen om socialförsäkringsregister - anges för vilka

ändamål registren får användas och vilka uppgifter som får registreras. Förutom

allmänna uppgifter om de försäkrade som namn, personnummer och adress anges att

ett register får innehålla ett flertal andra uppgifter som är nödvändiga för att

försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket skall kunna bedriva sina

arbetsuppgifter effektivt och rationellt samt med god service till de

försäkrade. Lagförslaget innebär en detaljerad reglering av de förutsättningar

som krävs för att uppgifter skall få registreras på ADB-medium. Vidare ingår i

den föreslagna lagen bestämmelser om registeransvar, terminalåtkomst, utlämnande

av uppgifter, sökbegrepp, informationsskyldighet för den registeransvarige samt

gallring av uppgifter ur registret.

 Lagen om socialförsäkringsregister föreslås träda i kraft den 1 juli 1995.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut..................4

2 Lagtext......................................4

3 Ärendet och dess beredning...................9

4 Socialförsäkringens administration..........11

5 ADB-stödet..................................12

6 De administrativa personregistren ..........13

 6.1 Inledning...............................13

 6.2 Sjukförsäkringssystemet.................13

 6.2.1Sjukförsäkringsregistret...........14

 6.2.2SLAV-registret.....................14

 6.2.3Registret för försäkring för

 småföretagare......................14

 6.3 Pensionssystemet........................15

 6.4 Bidragssystemet.........................15

 6.5 Familjebidragsregistret.................16

 6.6 Bostadsbidragsregistret.................16

 6.7 Assistansersättningsregistret...........16

 6.8 Vårdnadsbidrag..........................17

7 Överväganden och förslag....................17

 7.1 Författningsreglering...................17

 7.2 Författningsteknisk lösning.............20

 7.3 Registerändamål.........................23

 7.4 Registerinnehåll........................26

 7.5 Sambearbetning avseende socialförsäk-

 rings- och sjukförsäkringsregister......31

 7.6 Registeransvar..........................33

 7.7 Terminalåtkomst m.m.....................36

 7.8 Utlämnande av uppgifter på ADB-medium...38

 7.9 Sökbegrepp..............................40

 7.10Gallring m.m............................42

 7.11Sekretessfrågor.........................45

 7.12Information.............................46

 7.13ADB-säkerhet............................47

 7.14Internationella aspekter................48

 7.15Utbildning och kompetens................50

 7.16Ikraftträdande..........................50

8 Författningskommentar.......................50

Bilaga 1 Sammanfattning av Utredningens om

 socialförsäkringsregisterlag

 betänkande Socialförsäkringsregister

 (SOU 1993:11).........................70

Bilaga 2 Utredningens om socialförsäkrings-

 registerlag lagförslag................75

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser......80

Bilaga 4 Datainspektionens yttrande ...........81

Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag...........82

Bilaga 6 Lagrådets yttrande....................87

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 23 juni 1994...............................88

Rättsdatablad..................................89

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till lag om socialförsäkringsregister.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till

Lag om socialförsäkringsregister

 Härigenom föreskrivs följande.

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag tillämpas på personregister som behövs för sådan handläggning av

ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner, som enligt lag eller

förordning ankommer på de allmänna försäkringskassorna eller Riksförsäk-

ringsverket (socialförsäkringsregister).

 Med personregister förstås detsamma som i datalagen (1973:289).

 Lagen tillämpas inte på

 1. personregister som får föras utan tillstånd enligt datalagen,

 2. personregister som har inrättats med stöd av annan lag, eller

 3. personregister för handläggning av ärenden om ersättning till vårdgivare.

När socialförsäkringsregister får föras

2 § Ett socialförsäkringsregister får föras endast om regeringen genom en

förordning har beslutat att inrätta registret. Regeringen får meddela föreskrif-

ter om registrets förande, såvida inte denna lag innehåller föreskrifter i samma

hänseende.

Registerändamål

Handläggning hos de allmänna försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket

3 § De allmänna försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket får, i den

utsträckning regeringen föreskriver, använda ett socialförsäkringsregister för

den handläggning som anges i 1 § första stycket. Försäkringskassorna och verket

får också använda ett sådant register för förberedande åtgärder för hand-

läggningen.

 Ett socialförsäkringsregister får i den utsträckning regeringen föreskriver

användas för utbetalning av de förmåner och ersättningar som anges i 2 § lagen

(1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna samt

för inbetalning av avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring och för sådana

försäkringar som avses i 6 § nämnda lag.

Handläggning hos Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt

4 § Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt får, i den

utsträckning som regeringen föreskriver, använda ett socialförsäkringsregister

för handläggning av ärenden om utbetalningar av socialförsäkringsförmåner och

samordning av avtalspensionsförmåner.

Övrig användning

5 § En allmän försäkringskassa får använda ett socialförsäkringsregister för

uppföljning, utvärdering, framställning av statistik och egen tillsyn

beträffande den verksamhet hos försäkringskassan som registret får användas för

enligt 3 §.

 Riksförsäkringsverket får använda ett socialförsäkringsregister för upp-

följning, utvärdering och framställning av statistik beträffande den verksamhet

hos verket och försäkringskassorna som registret får användas för enligt 3 §.

Verket får dessutom använda ett socialförsäkringsregister för tillsyn av sådan

verksamhet hos försäkringskassorna.

Registerinnehåll

6 § Ett socialförsäkringsregister får innehålla uppgifter om en person

 1. om personen förekommer i ett ärende som avses i 1 § första stycket eller,

då förberedande åtgärder för handläggning vidtas, kan förekomma i ett sådant

ärende, och

 2. om uppgifter i fråga om personen har betydelse för handläggningen av

ärendet.

7 § I ett socialförsäkringsregister får beträffande personer som avses i 6 §

registreras uppgifter om personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, folkbok-

föringsfastighet och telefonnummer.

8 § I fråga om personer som avses i 6 § får, med de begränsningar som anges i 9

§ och 10 § andra stycket, i ett socialförsäkringsregister registreras uppgifter

om medborgarskap, civilstånd samt sådana ekonomiska och personliga förhållanden

som har betydelse för rätten till och utbetalning av förmåner som avses i 1 §

första stycket.

9 § Uppgifter om den registrerade som avses i 4 § datalagen (1973:289) och

uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade

får anges endast om de gäller

 1. tidpunkt för sjukanmälan,

 2. sjukperiod,

 3. grad av nedsatt arbetsförmåga,

 4. förekomsten av ansökan om smittbärarpenning enligt lagen (1989:255) om

ersättning till smittbärare och den tidsperiod för vilken smittbärarpenning be-

gärs,

 5. förekomsten av ansökan om ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning

och ledighet för närståendevård och den tidsperiod för vilken sådan ersättning

begärs,

 6. förekomsten av anmälan om tillfällig föräldrapenning och den tidsperiod för

vilken tillfällig föräldrapenning begärs,

 7. beräknad tidpunkt för barns födelse,

 8. tidpunkt för ansökan om havandeskapspenning,

 9. förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av

statligt personskadeskydd och skada till följd av olycksfall på grund av krigs-

händelse samt tidpunkt då sådan skada inträffat,

 10. förekomsten av ansökan eller anmälan om assistansersättning enligt 5 §

lagen (1993:389) om assistansersättning,

 11. förekomsten av sådan särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad

som avses i 14 § tredje stycket och 17 § fjärde stycket lagen (1993:737) om

bostadsbidrag,

 12. tidpunkter för sjukhusvård,

 13. huruvida den registrerade får eller har fått vård eller försörjning helt

eller delvis på det allmännas bekostnad,

 14. huruvida den registrerade är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller

av annan orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad.

10 § De uppgifter som får registreras med stöd av 8 och 9 §§ skall anges så

kortfattat som möjligt.

 Regeringen kan i förordning ytterligare begränsa innehållet i ett social-

försäkringsregister.

11 § Beslut av försäkringskassa, Riksförsäkringsverket och domstol i ärende som

avses i 1 § första stycket och som innehåller uppgifter som avses i 9 § får

registreras endast såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats

samt huruvida beslutet har överklagats.

12 § Ett socialförsäkringsregister får även innehålla uppgifter om tidpunkter

för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter, om

uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålet med registret.

Sambearbetning

13 § Uppgifter till ett socialförsäkringsregister får, om regeringen inte

föreskriver annat, hämtas från ett annat sådant register.

 Ett socialförsäkringsregister får, i den utsträckning regeringen föreskriver,

tillföras sådana uppgifter från ett sjukförsäkringsregister som får lämnas ut

med stöd av 18 § lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna

försäkringskassorna. Ett sjukförsäkringsregister får tillföras uppgifter enligt

8-15 §§ nämnda lag från ett socialförsäkringsregister i den mån regeringen inte

föreskriver något annat.

 Av föreskrifter i lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen kan

följa att ett socialförsäkringsregister får tillföras uppgifter som avses i 7-9

§§ från andra personregister.

Registeransvar

14 § Registeransvarig för ett socialförsäkringsregister, är om registret förs

särskilt för en allmän försäkringskassa eller dess lokalkontor, försäkrings-

kassan. Registeransvariga för ett register som förs gemensamt för de allmänna

försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket är Riksförsäkringsverket samt

varje försäkringskassa såvitt avser behandling av uppgifter hos kassan. För

register som förs särskilt för Riksförsäkringsverket är verket

registeransvarigt.

 Begär någon hos en allmän försäkringskassa att få underrättelse enligt 10 §

datalagen (1973:289) om uppgift i ett register som förs gemensamt för de

allmänna försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket, skall underrättelsen

lämnas av Riksförsäkringsverket.

Terminalåtkomst m.m.

15 § Den som är registeransvarig enligt 14 § har terminalåtkomst till det

register som ansvaret gäller. De allmänna försäkringskassorna får härutöver ha

terminalåtkomst till ett register som förs särskilt för Riksförsäkringsverket i

den utsträckning regeringen föreskriver det.

 Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt får ha

terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister i den utsträckning regeringen

föreskriver det. Pensionsverkets och pensionsanstaltens terminalåtkomst får dock

bara gälla uppgifter som behövs där för handläggning av ärenden som avses i 4 §.

 I fråga om socialförsäkringsregister som förs särskilt för en allmän för-

säkringskassa gäller de ytterligare begränsningar av terminalåtkomst som

regeringen föreskriver.

16 § Den som hos Kommunernas pensionsanstalt tar befattning med uppgifter i ett

socialförsäkringsregister får inte obehörigen röja vad han därigenom fått veta

om enskilds ekonomiska och personliga förhållanden.

Utlämnande av uppgifter

17 § Uppgifter i ett socialförsäkringsregister får lämnas ut på medium för

automatisk databehandling endast om det följer av lag eller förordning eller om

uppgiften skall användas för forskning eller framställning av statistik.

Sökbegrepp

18 § Uppgifter som avses i 9 § 13 och 14 får inte användas som sökbegrepp utom

om det har uppkommit fel till följd av brister i ett dataprogram och felet inte

kan avhjälpas på något annat sätt.

 Övriga uppgifter i ett socialförsäkringsregister får användas som sökbegrepp

endast om det behövs för tillämpning av lag eller förordning eller för rättelse,

tillsyn, uppföljning, utvärdering, urval för forskning eller framställning av

statistik. Regeringen får föreskriva ytterligare begränsningar av användningen

till skydd för de registrerades personliga integritet.

Gallring

19 § En uppgift i ett socialförsäkringsregister skall gallras tio år efter det

att den registrerades eller efter den kortare tid som regeringen föreskriver.

Detta gäller dock inte om uppgiften fortfarande kan ha betydelse för

handläggningen av ett ärende som avses i 1 § första stycket.

 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva undantag

från första stycket vad gäller bevarande av ett urval av material för forsk-

ningens behov. Sådant material skall överlämnas till arkivmyndighet.

Information

20 § Den som är registeransvarig för ett socialförsäkringsregister skall se till

att allmänheten på lämpligt sätt får information om registret. Informationen

skall innehålla en beskrivning av de uppgifter som registret får

innehålla samt upplysning om

 1. ändamålen med registret,

 2. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret,

 3. rätten att få registerutdrag och rättelse enligt datalagen (1973:289),

 4. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på

medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som

gäller för registret.

Ikraftträdande

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995. Ett motsvarande personregister som har

inrättats före ikraftträdandet får utan hinder av lagen föras intill utgången av

juni år 1996 i den mån registret inte ersätts av ett register inrättat enligt

denna lag.

3 Ärendet och dess beredning

Huvuddelen av de offentliga ekonomiska trygghetssystemen i form av social-

försäkringsförmåner m.m. administreras av Riksförsäkringsverket (RFV) och de

allmänna försäkringskassorna.

 Handläggningen av dessa ärenden förutsätter ett väl fungerande ADB-stöd för

att grundläggande krav på rättssäkerhet och effektivitet skall uppfyllas. Detta

innebär behov av en omfattande personregistrering på ADB-medium. Ett flertal

personregister har successivt tillkommit hos RFV och försäkringskassorna. Många

av uppgifterna i dessa register kan vara integritetskänsliga.

 I propositionen 1990/91:60 om offentlighet, integritet och ADB uttalades att

vissa register hos Socialstyrelsen, landstingen, kommunerna och

Riksförsäkringsverket på sikt borde regleras i särskilda registerlagar.

 Vid riksdagsbehandlingen av denna proposition betonades vikten av att i

samband med nödvändig registrering av känsliga personuppgifter i

myndighetsregister en författningsreglering kommer till stånd i syfte att stärka

skyddet för de registrerades integritet (bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160)

 Regeringen bemyndigade den 4 oktober 1990 dåvarande chefen för

Socialdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra

en utredning i fråga om författningsreglering av personregister inom

socialförsäkringens område. Utredningen, som antog namnet Utredningen om

socialförsäkringsregisterlag (SFRL-utredningen), överlämnade i februari 1991

delbetänkandet Lokala sjukförsäkringsregister (SOU 1991:9). Efter att

betänkandet remissbehandlats utarbetades inom Socialdepartementet ett förslag

till lag om sjukförsäkringsregister (prop. 1992/93:193). Efter

riksdagsbehandling av förslaget (bet. 1992/93:SfU19, rskr. 1992/93:366)

beslutades lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna

(SFS 1993:747). Lagen, som trädde i kraft den 1 juli 1993, innebär att

sjukförsäkringsregister får föras med stöd av automatisk databehandling för

varje lokalkontors verksamhetsområde inom den allmänna försäkringskasse-

organisationen.

 SFRL-utredningen lämnade därefter i sitt slutbetänkande Socialförsäk-

ringsregister (SOU 1993:11) förslag till lag om socialförsäkringsregister och

förordningar rörande de centrala personregistren vid försäkringskassorna och

RFV. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag

finns i bilaga 2.

 Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstansernas synpunkter redovisas

under respektive avsnitt i lagrådsremissen. En förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning har upprättats inom

Socialdepartementet och finns tillgänglig i ärendet (dnr S93/2347/F).

 Hösten 1993 påbörjade Sjuk- och arbetsskadeutredningen (S 1993:07) sitt arbete

att lämna förslag till en ny ordning för att lagfästa försäkringsersättningar

vid sjukdom och arbetsskada. Enligt direktiven (Dir. 1993:44 och 119) skall

förslaget innebära att sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna flyttas ut ur

statsbudgeten. Beredningens arbete skall vara avslutat vid utgången av december

1994.

 På pensionsområdet har riksdagen nyligen fattat beslut om riktlinjer för en

genomgripande reformering av det nuvarande allmänna pensionssystemet (prop.

1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439). Regeringen avser att senare

i en proposition till riksdagen lämna förslag till den närmare utformningen av

ett nytt pensionssystem.

 Datalagsutredningen (Ju 1989:02) har haft i uppdrag att göra en översyn av

datalagen (1973:289) från såväl saklig som lagteknisk synpunkt. I utredningens

slutbetänkande (SOU 1993:10) föreslås en ny datalag som omfattar behandling av

personuppgifter med hjälp av ADB. För känsliga personuppgifter eller olika slags

omdömen föreslås särskilda regler. Enligt dessa får de känsliga uppgifterna, om

samtycke saknas, ADB-behandlas bara om det finns särskilt stöd i författning för

behandlingen. I prop. 1993/94:116 om normgivningsfrågor på dataskyddsområdet,

m.m. har regeringen anfört att utredningens förslag till en ny datalag bör anstå

till dess EU tagit ställning på integritetsskyddsområdet. I propositionen

föreslår regeringen bl.a. att Datainspektionens verksamhet med tillståndsgivning

minskas genom att inspektionen ges möjlighet att utfärda generella bransch- och

sektorsföreskrifter och föreslår grundlagsändringar för detta ändamål. I prop.

1993/94:217 En reformerad datalag föreslår regeringen i enlighet med den nämnda

grundlagspropositionen att regeringen ges möjlighet att bemyndiga Data-

inspektionen att utfärda generella föreskrifter om personregister inom bestämda

verksamheter och att register som inrättas och förs i enlighet med sådana regler

skall undantas från tillståndsplikt. Regeringen poängterar i prop. 1993/94:217

att möjligheten till en delegerad normgivningskompetens på

integritetsskyddsområdet inte kommer att påverka den nuvarande inriktningen på

att ta fram särskilda registerförfattningar för integritetskänsliga

personuppgifter.

 Enligt regeringens mening är det angeläget att en lagreglering kommer till

stånd vad avser den omfattande registrering av personuppgifter på ADB-medium som

förekommer på socialförsäkringsområdet. De förändringar som med anledning av det

nämnda beredningsarbetet kan komma att genomföras på sjuk- och

arbetsskadeförsäkringsområdet respektive inom pensionssystemet innebär enligt

vår mening inte någon sådan förändring att skäl föreligger att avvakta med denna

lagreglering.

 Inom regeringskansliet har utarbetats ett förslag till lagrådsremiss angående

lag om socialförsäkringsregister. Datainspektionen har den 10 maj 1994 yttrat

sig över förslaget och anfört att inspektionen ingenting har att erinra mot

förslaget. Yttrandet finns i bilaga 4.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 11 maj 1994 att inhämta Lagrådets yttrande över det

lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6.

 Regeringen har i propositionens lagförslag följt Lagrådets förslag. Dessutom

har några redaktionella ändringar gjorts i lagtexten.

4 Socialförsäkringens administration

Riksförsäkringsverket (RFV) och de allmänna försäkringskassorna administrerar

den allmänna försäkringen som omfattar sjukförsäkring inklusive ersättning för

tandvård, föräldraförsäkring, folkpensionering och tilläggspensionering. Vidare

har verket och kassorna hand om delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring,

allmänna barnbidrag och bidragsförskott, bostadsbidrag, assistansersättning för

personer med svåra funktionshinder, bilstöd till handikappade, ersättning för

vård av närstående, vissa arbetsuppgifter enligt lagen (1991:1047) om sjuklön,

ärenden som rör utbetalning av utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,

utbetalning av kontant arbetsmarknadsstöd, dagpenning och familjebidrag till

värnpliktiga samt - fr.o.m. den 1 juli 1994 - vårdnadsbidrag. De grundläggande

bestämmelserna om rätten till de flesta förmånerna och bidragen redovisas i

SFRL-utredningens betänkande, bilaga 2.

 Försäkringskassorna handlägger enskilda ärenden medan RFV är central

förvaltningsmyndighet med tillsynsansvar över försäkringskassornas verksamhet.

Bestämmelser härom finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 Det finns 25 allmänna försäkringskassor i landet. I varje försäkringskassa

finns en styrelse där ordförande och vice ordförande utses av regeringen.

Styrelsen beslutar huvudsakligen i frågor om budget, organisation, personal och

lokaler. Huvuddelen av den verksamhet som innebär kontakt med de försäkrade sker

vid de cirka 400 lokalkontoren. Beslut i vissa socialförsäkringsfrågor fattas av

socialförsäkringsnämnder som är förtroendevalda och där ordföranden utses av

regeringen. Det stora flertalet försäkringsärenden avgörs genom beslut av en

tjänsteman vid försäkringskassan.

 Försäkringskassornas beslut kan överklagas till länsrätt som första instans. I

vissa fall skall försäkringskassans beslut omprövas av kassan innan överklagande

till länsrätt får ske. Länsrätts beslut överklagas till kammarrätt. Högsta

instans för socialförsäkringsmålen är för tiden t.o.m. den 30 juni 1995

Försäkringsöverdomstolen och för tid därefter Regeringsrätten.

 RFV skall svara för den centrala ledningen och för tillsynen av försäk-

ringskassornas verksamhet samt verka för att socialförsäkrings- och

bidragssystemen tillämpas likformigt och rättvist. Verket skall följa

utvecklingen av de olika grenarna inom trygghetssystemet och utvärdera

effekterna för individ och samhälle.

 Vidare svarar RFV för handläggning av ärenden enligt lagen (1954:243) om

yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre författningar. Verket administrerar

också den s.k. frivilliga pensionsförsäkringen.

 RFV får - även till förmån för enskild part - överklaga försäkringskassas och

förvaltningsdomstols beslut.

5 ADB-stödet

Av central betydelse för försäkringsadministrationen är ADB-stödet. Vid

Riksförsäkringsverkets (RFV:s) ADB-avdelning i Sundsvall finns en central

dataanläggning med stordatorer och databaser. Till denna är försäkringskassorna

anslutna via ett gemensamt kommunikationsnät. I det centrala datasystemet finns

ett flertal rikstäckande administrativa personregister.

 Registren används för beräkningar, expediering av beslut och utbetalning av

förmåner från socialförsäkrings- och bidragssystemen. De används också för

samordning av ersättningar från andra myndigheter och försäkringsinrättningar

med de förmåner försäkringskassorna administrerar. Flera av registren förs i

enlighet med tillstånd av Datainspektionen. RFV har hand om datordriften samt

förvaltar och utvecklar datasystemen. RFV är också registeransvarig myndighet.

 Vidare används ADB-stödet för tillsyn, uppföljning, utvärdering och

framställning av statistik över verksamheten. Utöver administrativa register

finns ett flertal särskilda forsknings- och statistikregister.

 Sedan flera år pågår arbete med modernisering av ADB-systemen. Tyngdpunkten i

utvecklingsarbetet har under senare tid legat på sjukförsäkringsområdet i

anslutning till utbyggnad av det lokala ADB-stödet. Sedan något år har även

arbetet med att modernisera och anpassa andra delar av ADB-stödet

intensifierats. De regelförändringar som beslutats och som kan komma att

beslutas framöver samt kraven på effektivare uppföljning och utvärdering innebär

att den struktur som tidigare har gällt behöver förändras.

 ADB-systemen avses i fortsättningen att byggas upp så att teknikstödet skall

bli mer användbart som stöd vid försäkringskassornas ärendehandläggning och att

uppgifter i ökad utsträckning skall lagras i lokala register. Härigenom uppnås

bättre effektivitet och service gentemot de försäkrade samtidigt som skyddet för

de registrerades integritet förstärks. För närvarande pågår införande av lokalt

ADB-stöd genom upphandling och installation av databasutrustning för

sjukförsäkringen. All handläggning av ärenden rörande sjukfall kommer att ligga

lokalt med undantag för utbetalningar av ersättningar vilka även i fortsättning-

en skall ske via ett centralt register.

6 De administrativa personregistren

6.1 Inledning

I det centrala datasystemet ingår sedan länge sjukförsäkrings-, pensions- och

bidragssystemen. På senare tid har register tillkommit i anslutning till

reformer såsom införande av bilstöd till handikappade, försäkring mot kostnader

för sjuklön, familjebidrag till värnpliktiga m.m. Vidare finns system för

uppföljning av olika förmåner samt för framställning av statistik och prognoser.

 Registren uppdateras löpande med uppgifter som matas in av försäk-

ringskassorna. Registren tillförs även uppgifter från externa personregister. De

uppdateras regelbundet med uppgifter från Riksskatteverket, Statens löne- och

pensionsverk, Kommunernas Pensionsanstalt, Centrala studiestödsnämnden,

Värnpliktsverket, Kriminalvårdsstyrelsen, arbetsmarknadsmyndigheterna,

kronofogdemyndigheterna och arbetslöshetskassornas medlemsregister.

 Sambearbetningar sker mellan registren för att uppgifter skall kunna föras

över från ett register till ett annat och för kontroll av att uppgifter som

finns i flera register överensstämmer.

 Försäkringskassans tjänstemän har viss tillgång till registerinformationen.

Med hänsyn till att registren innehåller personlig information om de försäkrade

begränsas tjänstemännens tillgång till informationen genom ett s.k. behörighets-

system. Detta innebär att varje anställd endast får tillgång till den informa-

tion som behövs för att han skall kunna sköta sina arbetsuppgifter.

 Försäkringskassorna initierar olika åtgärder genom terminaltransaktioner.

Expedition av beslut och utbetalning av förmåner sker via den centrala

anläggningen i Sundsvall.

 I datasystemet finns funktioner som medger att beslut kan tillkomma automa-

tiskt. Omräkning till följd av ändring av basbeloppet eller av andra regler för

ersättningsnivåer sker ofta automatiskt med användning av registeruppgifter.

Vidare finns möjlighet till maskinella bevakningsrutiner.

6.2 Sjukförsäkringssystemet

Med hjälp av sjukförsäkringssystemet administreras den allmänna sjukförsäk-

ringen, dvs. sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenningförmåner.

Vidare ingår i detta system den frivilliga sjukpenningförsäkringen, vissa

förmåner enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, smittbärarersättning och ersätt-

ning vid närståendevård, utbildningsbidrag, dagpenning till värnpliktiga m.fl.,

kontant arbetsmarknadsstöd, försäkring mot kostnader för sjuklön samt försäkring

mot vissa semesterlönekostnader. Tandvårdsförsäkringen ingår däremot inte i

systemet.

 Systemtekniskt finns det tre centrala register inom sjukförsäkringssystemet:

ett register som innehåller uppgifter om förmåner, sjukförsäkringsregistret, ett

register som innehåller sjuklöneaviseringar från arbetsgivare, SLAV-registret,

samt ett register med uppgifter om försäkring mot kostnader för sjuklön,

registret för försäkring för småföretagare.

6.2.1 Sjukförsäkringsregistret

Det centrala sjukförsäkringsregistret omfattar samtliga i Sverige bosatta

personer över 15 år, ca 7,4 miljoner personer. Registret omfattar även andra

personer som erhållit dagersättning under året och personer som avförts från

registret. I en särskild del av registret - barnregistret för föräldrapenning-

förmåner - antecknas uppgifter om barn dvs. personer som är yngre än 17 år

(för närvarande ca 1,9 miljoner barn).

 I de fall personer har utvandrat eller anses obefintliga anges detta särskilt

i registret liksom att personer som är inskrivna i försäkringskassa inte är

folkbokförda i Sverige. Dessa personer ingår i ett riksregister som förs hos

Stockholms läns allmänna försäkringskassa. Detta ingår tekniskt i det centrala

sjukförsäkringsregistret.

 För varje registrerad person innehåller sjukförsäkringsregistret uppgift om

personnummer, namn, adress (även vistelseadress) och civilstånd. Även makes

personnummer registreras. För den som inte är svensk medborgare anges

nationalitet och i förekommande fall uppgift om vilket år svenskt medborgarskap

har erhållits. Det anges vidare till vilken försäkringskassa jämte vilket

lokalkontor vederbörande hör, och fr.o.m. vilken tidpunkt uppgifterna gäller.

 Vidare innehåller registret uppgift om sjukpenninggrundande inkomst, årsar-

betstid och förekomst av frivillig sjukpenningförsäkring. I registret noteras

vilka utbetalningar som görs. Här finns uppgift bl.a. om art av ersättning,

skatteavdrag, utbetalningssätt och vilken tid utbetalningen avser. Spärrmarke-

ringar läggs in i det fall den registrerade inte är berättigad till ersättning,

t.ex. på grund av att han är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt.

6.2.2 SLAV-registret

SLAV-registret innehåller uppgifter som lämnas av arbetsgivare enligt lagen

(1991:1047) om sjuklön. Arbetsgivare skall lämna uppgifter till

försäkringskassorna dels om sjukfall som upphört inom sjuklöneperioden, dels om

sjukfall som fortsätter efter sjuklöneperiodens slut. Uppgifterna får lämnas

skriftligen eller på ADB-medium. En särskild databas har skapats för att ta emot

och lagra dessa uppgifter.

6.2.3 Registret för försäkring för småföretagare

Enligt 17 § lagen om sjuklön kan en arbetsgivare, om han uppfyller vissa i lagen

angivna förutsättningar, försäkra sig hos försäkringskassan för kostnader för

sjuklön. Registret används för att administrera denna försäkring.

6.3 Pensionssystemet

Pensionssystemet används för administration av den allmänna pensions-

försäkringen, den frivilliga pensionsförsäkringen, delpension samt

arbetsskadelivränta och yrkesskadelivränta. Systemtekniskt finns det tre

centrala register inom pensionssystemet, pensionsdatabasen, den s.k. DALF-basen,

samt poängdatabasen. Till pensionsregistren räknas även bilstödsregistret.

 I pensionsdatabasen finns uppgifter om ca 2,2 miljoner personer vilka har

allmän pension i någon form och i förekommande fall om deras makar eller barn.

Vidare finns uppgifter om personer med yrkesskadelivränta, pension från Statens

löne- och pensionsverk eller från Kommunernas pensionsanstalt. Uppgifter finns

också om avlidna efter vilka pension utgår. I databasen finns även uppgifter för

beräkning av barntillägg, hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg.

 Registret innehåller uppgifter om personnummer, namn, adress, civilstånd,

nationalitet, art av pension, yrkesskadelivränta som samordnas, eventuellt

samband med statlig eller kommunal pension, begynnelsedatum för senaste

pensionsändring, belopp som utbetalas, skatteförhållanden samt beräknad

årsinkomst i de fall inkomstprövade förmåner utgår.

 Den s.k. DALF-basen innehåller uppgifter om personer som har beviljats

delpension, arbetsskade- eller yrkesskadelivränta. Även uppgifter om personer

som tillhör den frivilliga pensionsförsäkringen registreras i denna databas.

 I poängdatabasen lagras uppgifter om pensionspoäng m.m. vad gäller försäkrade

födda år 1910 eller senare för vilka det för något år beräknats pensions-

grundande inkomst. Även försäkrade födda före år 1910, som inte beviljats

ålderspension och för vilka uppgift om pensionsgrundande inkomst finns, omfattas

av registret. Vidare finns i registret uppgift om yrkesskada, om undantagande

från allmän tilläggspension samt återkallande av undantag. Poängdatabasen inne-

håller även uppgifter om utländska sjömän för vilka det beräknats pensions-

grundande inkomst.

 Bilstödsregistret omfattar personer som fått bilstöd. Registret innehåller

uppgifter om namn, personnummer, adress, beräknad årsinkomst, handikappgrupp

enligt 5 § förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade, fordonsslag och

utbetalt belopp.

6.4 Bidragssystemet

Bidragssystemet avser administration av barnbidrag och bidragsförskott,

förmedling av underhållsbidrag och kravverksamhet avseende underhållsbidrag samt

vissa adoptionsbidrag. Systemtekniskt finns ett centralt register för hela

bidragssystemet, bidragsregistret.

 Bidragsregistret omfattar ca 3,7 miljoner personer, varav 2,2 miljoner barn

och 1,5 miljoner betalningsmottagare, underhållsskyldiga och rättsliga

vårdnadshavare.

 Registret innehåller uppgift om bidragsmottagares personnummer, namn, adress

och civilstånd samt barnets och i förekommande fall bidragsmottagarens makes

personnummer. Beträffande utbetalningar anges t.ex. vilket belopp som betalats

ut i bidrag och eventuellt belopp som innehålls på grund av beslut om återkrav.

Vad avser bidragsförskott finns uppgift om faderskap är fastställt eller inte,

underhållsbidrag, skuld som underhållsskyldig har till barn för underhållsbidrag

som överstiger bidragsförskottet, underhållsskyldigs totala skuld, kravåtgärder,

eventuell införsel, inbetalning av underhållsbidrag och på vilket sätt

inbetalningen skett (frivillig inbetalning, införsel m.m.).

6.5 Familjebidragsregistret

Familjebidragsregistret används för försäkringskassornas utbetalning av

familjebidrag till värnpliktiga m.fl. Registret används också av RFV för

fakturering till Värnpliktsverket resp. Räddningsverket.

 Registret som inrättades den 1 januari 1992 omfattar ca 20 000 ansökningar om

familjebidrag för år räknat.

 Registret innehåller uppgifter om bidragsmottagares personnummer, namn, adress

och civilstånd samt vilket belopp som betalas ut. Vidare registreras sådant

förhållande till någon annan person som påverkar rätten till familjebidrag samt

den personens personnummer och namn. Även uppgifter om tjänstgöring för

beräkning och utbetalning av bidraget registreras.

6.6 Bostadsbidragsregistret

Fr.o.m. den 1 januari 1994 handläggs bostadsbidragen till barnfamiljer och

hushåll utan barn av försäkringskassorna och RFV. Förmånerna regleras i lagen

(1993:737) om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen (1993:739).

Handläggningen sker med stöd av bostadsbidragsregistret. Regler om registrets

ändamål, innehåll m.m. finns för närvarande i förordningen (1993:982) om

bostadsbidragsregister. Denna förordning som trädde i kraft den 1 september 1993

gäller till utgången av år 1996.

 Registret omfattar personer som ansökt om bostadsbidrag jämte personer i

dennes hushåll.

 I registret ingår uppgifter om personnummer, namn, adress och civilstånd,

bostadens storlek och typ samt uppgifter som läggs till grund för beräkning av

bostadskostnaden. Vidare får uppgifter registreras om förvärvsinkomst och annan

inkomst som skall beaktas samt vissa uppgifter om utbetalningsförhållanden.

6.7 Assistansersättningsregistret

Statlig assistansersättning kan fr.o.m. den 1 januari 1994 utgå till personer

som är svårt funktionshindrade och som har behov av personlig assistans för sin

dagliga livsföring. Administrationen ankommer på försäkringskassorna och RFV.

Bestämmelser om förmånen finns i lagen (1993:389) om assistansersättning.

 Datainspektionen har meddelat tillstånd för RFV och försäkringskassorna att

inrätta och till den 1 januari 1997 föra ett personregister för administrationen

av assistansersättningen.

 Registret omfattar uppgifter om personer med assistansersättning. I registret

ingår uppgifter om personnummer, namn, adress, antal assistanstimmar, kostnader

per timme för assistansen, arbetsgivarkod och utbetalningsförhållanden.

6.8 Vårdnadsbidrag

Vårdnadsbidrag skall fr.o.m. den 1 juli 1994 enligt lagen (1994:553) om

vårdnadsbidrag utgå för barn i åldrarna ett till tre år som inte har plats i den

offentligt finansierade barnomsorgen. Administrationen av vårdnadsbidraget

ankommer på försäkringskassorna och RFV. Handläggningen skall ske med stöd av

ett vårdnadsbidragsregister. Regler om registrets ändamål, innehåll m.m. finns i

förordningen (1994:565) om vårdnadsbidragsregister.

 Registret omfattar personer som gör anmälan om vårdnadsbidrag, barn för vilket

anmälan gäller och den person som mottar bidraget. I registret ingår uppgifter

om personnummer, namn, adress, uppgift om barnet har plats inom barnomsorg,

bidragsbelopp per barn, utbetalda belopp och utbetalningsförhållanden.

7 Överväganden och förslag

7.1 Författningsreglering

Regeringens förslag: Registrering på ADB-medium av

personuppgifter som behövs för handläggning av

ärenden om flertalet socialförsäkringsförmåner och

andra förmåner som ankommer på de allmänna försäk-

ringskassorna och Riksförsäkringsverket (RFV) skall

regleras i författning. Registren benämns

socialförsäkringsregister.

 Utanför denna författningsreglering faller

personregister som får föras utan tillstånd enligt

datalagen (1973:289) och personregister som in-

rättats med stöd av annan lagstiftning. Inte heller

omfattas s.k. vårdersättningsregister, dvs.

register som ligger till grund för ersättning till

vårdgivare. Utanför regleringen faller även register

som inrättas särskilt för forskningsändamål eller för

statistik.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har i allmänhet tillstyrkt förslaget

eller lämnat det utan erinran. Bland dem som tillstyrker förslaget finns

Justitiekanslern, Försäkringsöverdomstolen, Kammarrätten i Stockholm,

Datainspektionen, Riksförsäkringsverket, Landstingsförbun-det, Kommunförbundet

och LO. Även Försäkringskasseförbundet till-styrker förslaget om

författningsreglering men anser att de lokala sjukförsäkringsregistren bör

inordnas i den nu föreslagna regleringen.

 Datainspektionen framhåller behovet av lagreglering såvitt avser de

vårdersättningsregister som för närvarande förs vid vissa försäkringskassor med

stöd av tillstånd från Datainspektionen. Med den utformning utredningens

lagförslag har får vissa av de nuvarande registren inte finnas efter ett

ikraftträdande av lagen.

 Några remissinstanser behandlar register som inrättas för forskningsändamål

eller för statistik. Statistiska centralbyrån (SCB) delar utredningens

uppfattning att sådana register inte bör regleras i detta sammanhang. Det är

dock enligt SCB angeläget att författningsreglering av statistikregister kommer

till stånd vilket lämpligen bör knytas till arbetet inom

Integritetsskyddsutredningen (Fi 1993:03). Liknande synpunkter anförs av TCO.

Socialstyrelsen anser att det skulle varit till fördel om forskningsaspekterna

beaktats i förslaget.

 Sveriges Läkarförbund anser med hänsyn bl.a. till den samling av många olika

register som förslaget innebär att det inte bör genomföras.

 Skälen för regeringens förslag: För handläggningen av de socialförsäkrings-

förmåner och övriga trygghetsförmåner som hanteras av försäkringskassorna är

som konstaterats i det föregående ADB-tekniken en nödvändig förutsättning. ADB-

stödet gör det möjligt att vid hanteringen av den mängd ärenden det är fråga om

tillgodose kraven på rättsäkerhet, effektivitet och ekonomi. Vidare finns i

socialförsäkringslagstiftningen omfattande och många gånger komplicerade regler

om samordning mellan förmåner av olika slag som inte på ett effektivt sätt

skulle kunna tillämpas utan ADB-stöd. Hos RFV förs för RFV:s och försäkrings-

kassornas räkning ett 20-tal register som är personregister enligt 1 § datalagen

(1973:289). Det innebär att datalagens regler till skydd för registrerade

personers integritet blir tillämpliga på registren. Register förs för närvarande

med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Många av de uppgifter som finns i

ärendena är integritetskänsliga. I likhet med utredningen och flertalet remiss-

instanser anser regeringen att skyddet för den enskildes personliga integritet

bör förstärkas genom att frågor som hänger samman med integriteten regleras i

en särskild lag.

 En lämplig benämning på de register som förslaget avser är, i enlighet med vad

utredningen föreslagit, socialförsäkringsregister.

 Utanför det förslag till författningsreglering som nu läggs fram faller

personregister som inrättas med stöd av annan lag. Den lagreglering som för

närvarande finns avser de lokala sjukförsäkringsregistren för vilka bestämmelser

finns i lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna

försäkringskassorna. Riksdagen har nyligen tagit ställning till innehållet i

nämnda lag. Det föreligger enligt vår mening för närvarande inte skäl att göra

någon ändring såvitt avser den författningstekniska regleringen av de lokala

sjukförsäkringsregistren.

 Vid vissa försäkringskassor förs med tillstånd från Datainspektionen s.k.

vårdersättningsregister. Dessa register som har betydelse för rationell

hantering hos försäkringskassan av räkningar från läkare och andra vårdgivare

omfattas inte av nu föreliggande lagförslag. Ändamålen med vårdersättnings-

registren är att kontrollera vårdgivarnas debitering, verkställa utbetalningar

samt göra uppföljningar och framställa statistik. För dessa ändamål kan regis-

teruppgifter behövas, förutom beträffande vårdgivaren, även rörande patienter.

För att en sådan registerföring skall kunna komma i fråga bör mycket restriktiva

regler gälla till skydd för registrerade patienters integritet. Även uppgifter

som rör vårdgivare och deras verksamhet kan vara känsliga. Bl.a. bör ett regis-

ter av detta slag föras på så lokal nivå som möjligt. Utlämnande av uppgifter

som kan hänföras till patienter bör vidare inte få förekomma. Ett vårdersätt-

ningsregister skiljer sig således i väsentliga hänseenden från övriga social-

försäkringsregister och passar inte in i den registerstruktur som vårt förslag

utgår från. Dessa register bör därför regleras i särskild ordning. I avvaktan på

författningsreglering får tillstånd att föra register sökas hos Datainspek-

tionen.

 För närvarande pågår ett förnyelsearbete inom vårdområdet. De olika

vårdområdena har varit eller är föremål för översyn. Regeringen har mot bakgrund

härav den 5 maj 1994 givit RFV i uppdrag att senast den 15 november 1994 lämna

förslag till författningsreglering av vårdersättningsregister. Avsikten är att

framdeles återkomma till riksdagen med förslag i fråga om reglering av

vårdersättningsregister.

 Utanför förslaget faller också register som inrättas särskilt för forsk-

ningsändamål eller för att framställa statistik. Att inrätta personregister för

forskning och statistik kräver för närvarande i allmänhet tillstånd från

Datainspektionen. Frågorna om den enskildes personliga integritet i forsknings-

och statistiksammanhang bör bedömas ur ett mer allmänt perspektiv än vad som är

möjligt i den lagstiftning som här föreslås. Vi anser att frågor om

forskningsregister bör prövas enligt sedvanliga regler, dvs. bestämmelserna i

sekretesslagen (1980:100) och datalagen (1973:289). Vad beträffar

statistikregister har Integritetsskyddsutredningen i betänkandena Statistik och

integritet, del I och II (SOU 1993:83 och 1994:44) lämnat förslag om en

registerlag för statistikregister. Dessa betänkanden bereds för närvarande inom

regeringskansliet.

7.2 Författningsteknisk lösning

Regeringens förslag: I en särskild lag - lagen om

socialförsäkringsregister - anges när ett social-

försäkringsregister får föras. En förutsättning är att

det är fråga om handläggning av ärenden om social-

försäkringsförmåner och andra förmåner enligt lag eller

förordning.

 Registerföring får vidare ske endast om

regeringen har beslutat att inrätta registret. Ett

sådant beslut skall meddelas genom förordning. I

förordningen skall - inom ramen för lagens ändamåls-

bestämmelser - föreskrivas för vilken handläggning

registret skall användas.

 Lagen innehåller bestämmelser om registerinnehåll,

sambearbetning, terminalåtkomst, utlämnande av

uppgift på ADB-medium, sökmöjligheter, gallring och

information. Regeringen skall i vissa fall kunna

meddela föreskrifter till skydd för de

registrerades personliga integritet som

ytterligare begränsar möjligheterna att utnyttja

registret.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har särskilt uttalat sig

om förslaget till författningsteknisk lösning. Tillstyrker gör Försäk-

ringsöverdomstolen, Riksförsäkringsverket och Försäkringskasseförbundet.

Datainspektionen tillstyrker också men påpekar samtidigt att utredningen inte

behandlat frågan om centrala gemensamma register alls bör finnas eller om

utgångspunkten bör vara den att varje försäkringskassa skall ha egna lokala

register. Enligt inspektionen bör från integritetssynpunkt lokala register

eftersträvas och i varje fall på sikt åstadkommas. Svenska

Arbetsgivareföreningen och Företagarnas Riksorganisation anser att en

decentralisering krävs som minskar behovet av centrala register.

 Skälen för regeringens förslag: De bestämmelser om socialförsäkringsförmåner

och andra förmåner som RFV och försäkringskassorna handlägger är omfattande och

i många fall komplicerade. Stora delar av rättsområdet förändras ständigt. En

fullständig reglering i lag av registeranvändningen skulle bli alltför

detaljerad och föremål för ständiga förändringar.

 En socialförsäkringsregisterlag bör därför utformas så att den lämnar kvar

vissa delar av ämnet för lagen åt regeringen att reglera med stöd av regeringens

restkompetens. Detta förhållande bildar en utgångspunkt för vårt lagförslag.

 Syftet med en registerlagstiftning är att värna de registrerades personliga

integritet. I lagen bör anges de från integritetssynpunkt viktiga gränserna för

personregistreringen. Det får sedan ankomma på regeringen att närmare bestämma

hur de i lagen givna möjligheterna skall utnyttjas.

 Några remissinstanser har tagit upp frågan om registrering skall ske i

centrala eller lokala register. För närvarande sker en omfattande central

registrering av personuppgifter på socialförsäkringsområdet. I vissa hänseenden

- främst när det gäller samordning av förmåner - talar såväl effektivitetshänsyn

som hänsyn till kraven på rättssäkerhet för centrala lösningar. I många fall

torde dock integritetsskyddsintressena bli bättre tillgodosedda genom särskilda

register för varje försäkringskassa. En strävan bör på sikt vara att inrätta

lokala register när inte hinder möter med hänsyn till effektivitets- och

rättssäkerhetsintressen. Fördelar från integritetssynpunkt kan vinnas med lokala

register även om inte den tekniska utrustningen för registren är förlagd lokalt.

Lagförslaget har utformats så att regeringen vid inrättandet av ett

socialförsäkringsregister har möjlighet välja att inrätta lokala register.

 Den lag som nu föreslås bör ange för vilka ändamål ett socialförsäk-

ringsregister får föras. Ändamålet bör avse den handläggning av ärenden som

enligt lagar eller förordningar ankommer på de allmänna försäkringskassorna och

RFV.

 I följande uppställning anges i kronologisk ordning författningar i vilka

ifrågavarande verksamhetsområde för närvarande regleras. Härtill kommer med stöd

av de i uppräkningen angivna lagarna utfärdade förordningar. Vidare gäller på

grund av internationella åtaganden vissa bestämmelser

(socialförsäkringskonventioner och EES-avtalet). Det kan dessutom inte uteslutas

att ytterligare reglering kan förekomma.

- Lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete

- Lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar

- Värnpliktslag (1941:967)

- Lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

- Lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under

militärtjänstgöring (militärersättningslag)

- Lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring

- Lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m.fl.

- Förordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen

under tjänstgöring i civilförsvaret

- Förordningen (1954:247) om ersättning av statsmedel vid olycksfall, som till

följd av krigsåtgärd drabba sjömän m.fl.

- Förordningen (1954:248) om ersättning av statsmedel vid olycksfall, som till

följd av krigsåtgärd drabba fiskare

- Förordningen (1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen

under vistelse å anstalt m.m.

- Lagen (1955:469) angående omreglering av vissa ersättningar enligt lagen den

17 juni 1916 (nr 235) om försäkring för olycksfall i arbete m.m.

- Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst

- Civilförsvarslagen (1960:74)

- Lagen (1962:303) om förhöjning av vissa ersättningar i anledning av yrkesskada

m.m.

- Lagen (1962:381) om allmän försäkring

- Lagen (1962:382) om införande av lagen om allmän försäkring

- Lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till

folkpension

- Lagen (1964:143) om bidragsförskott

- Lagen (1966:413) om vapenfri tjänst

- Lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m.m.

- Lagen (1969:205) om pensionstillskott

- Lagen (1973:60) om handläggning av vissa ärenden angående ersättning enligt

lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring m.m.

- Studiestödslagen (1973:349)

- Lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd

- Brandlagen (1974:80)

- Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring

- Förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander

- Värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008)

- Förordningen (1976:1011) om förmåner till civilförsvarspliktiga

- Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd

- Lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada

- Lagen 1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän

- Lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring

- Lagen (1981:691) om socialavgifter

- Förordningen (1982:842) om vissa sjukförsäkringsersättningar för sjömän

- Förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen

näringsverksamhet

- Lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

- Lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande

- Lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

- Lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

- Lagen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning

- Lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade

- Lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn

- Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård

- Lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare

- Förordningen (1989:447) om förmåner m.m. till viss hälso-och sjukvårdspersonal

vid tjänstgöring inom försvarsmakten

- Lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig

vård av sjukt eller handikappat barn

- Lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension

- Lagen (1991:1488) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör

inom totalförsvaret

- Lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn

- Lagen (1993:389) om assistansersättning

- Lagen (1993:737) om bostadsbidrag

- Lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

- Lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

- Lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan

socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst

- Lagen (1994:553) om vårdnadsbidrag

 Socialförsäkringsregisterlagen bör omfatta regler om registerinnehåll,

registeransvar, sambearbetning, terminalåtkomst, utlämnande, sökbegrepp,

gallring och information.

 Beslut om att inrätta ett register skall fattas av regeringen i form av en

förordning. I denna skall närmare anges för vilken handläggning registret skall

användas varvid regeringen har att hålla sig inom de gränser för

ändamålsbestämningen som lagen anger. Som föreslås i det följande bör i

förordning även kunna tas in vissa bestämmelser om registerändamål,

registerinnehåll, terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter och sökmöjligheter

inom de gränser lagen anger. Det bör också finnas möjlighet för regeringen att

genom föreskrifter ytterligare begränsa användningen av ett

socialförsäkringsregister för att skydda den personliga integriteten hos de

registrerade.

 En reglering av registerföringen på socialförsäkringsområdet efter dessa

riktlinjer bör enligt vår mening väl tillgodose integritetsintressena samtidigt

som den medger erforderlig flexibilitet.

7.3 Registerändamål

Regeringens förslag: Ett socialförsäkringsregister

får i den utsträckning regeringen föreskriver

användas för handläggning av ärenden som enligt lag

eller förordning ankommer på försäkringskassorna

eller RFV. Registret får även användas av kassorna

och verket för förberedande åtgärder för sådan

handläggning.

 Ett socialförsäkringsregister får i den

utsträckning regeringen föreskriver användas för

utbetalning av sådana förmåner och ersättningar som

avses i 2 § lagen om sjukförsäkringsregister hos de

allmänna försäkringskassorna samt för inbetalning av

avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring och för

sådana försäkringar som avses i 6 § nämnda lag.

 Vidare får i den utsträckning regeringen

föreskriver ett socialförsäkringsregister användas av

Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas

pensionsanstalt för deras handläggning av ärenden om

utbetalning av socialförsäkringsförmåner och

samordning av avtalspensionsförmåner.

 Registren får dessutom användas av RFV och

respektive försäkringskassa för tillsyn, uppföljning,

utvärdering och framställning av statistik.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens utom vad gäller att ett

socialförsäkringsregister skall få användas för inbetalning av avgifter för

frivillig sjukpenningförsäkring och för sådana försäkringar som avses i 6 §

lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna, dvs.

arbetsgivares avgifter för försäkring mot kostnader för sjuklön och viss

semesterlön.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har godtagit utredningens

ändamålsbeskrivningar eller lämnat dem utan erinran. Några remissinstanser är

dock kritiska på denna punkt. Arbetarskyddsstyrelsen föreslår att

registerändamålen utvidgas till att även omfatta Arbetarskyddsverkets behov av

information eftersom den information som kommer att finnas i

socialförsäkringsregistren inklusive de lokala sjukförsäkringsregistren är av

stort värde för Arbetarskyddsverkets verksamhet. Alternativt måste

Arbetarskyddsverkets behov av information tillgodoses i anslutning till

författningsregleringen avseende specifika register. Även TCO påpekar

Arbetarskyddsverkets behov av uppgifter och anser att ändamålsbestämmelserna i

lagen bör omfatta detta behov.

 Socialvetenskapliga forskningsrådet finner det värdefullt att RFV och

försäkringskassorna skall ha möjlighet använda registren för uppföljning,

utvärdering och statistik och att denna möjlighet ges stöd i lag. Enligt

forskningsrådet bör dock även andra myndigheter som Socialstyrelsen och

Arbetarskyddsstyrelsen ha denna möjlighet. En sådan utvidgning förordas också av

Svenska Läkaresällskapet.

 Skälen för regeringens förslag: För att hindra otillbörligt intrång i

registrerade personers integritet måste ändamålet med registren uttömmande anges

i lagen. Datalagens bestämmelser innebär att den som för ett personregister är

skyldig att se till att inga andra uppgifter registreras än sådana som står i

överensstämmelse med ändamålen och att ett register inte används i strid med

dessa. Ändamålsbeskrivningen i socialförsäkringsregisterlagen kommer alltså att

utgöra ramen för registrens användning och innehåll.

 Socialförsäkringsregistren bör byggas upp för att tjäna som stöd för

försäkringskassornas och RFV:s verksamhet. Sammantaget kommer registren att

omfatta hela befolkningen och innehålla en stor mängd uppgifter. Myndigheter och

andra kan därför vara intresserade av att få ta del av innehållet i registren

liksom av att innehållet och bearbetningsmöjligheterna anpassas till behov

utanför socialförsäkringsområdet. Ett tillgodoseende av sådana önskemål skulle

troligen underlätta verksamheten hos många myndigheter, företag och

organisationer av olika slag. Av integritetsskyddsskäl bör det dock inte

accepteras att socialförsäkringsregistren byggs upp i syfte att - utöver sina

primära ändamål - också utgöra en informationskälla för andra intressen.

Registerändamålen har därför i vårt förslag begränsats till att avse behoven hos

försäkringskassorna och RFV och främst ärendehandläggningen där.

 Undantag föreslås dock såvitt avser den utbetalning av pensioner som görs av

Statens löne- och pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt.

 I vad mån andra myndigheter m.fl. skall ha möjlighet att få del av

registeruppgifter på ADB-medium behandlas i avsnitt 7.8 nedan. Vi anför där

bl.a. att Arbetarskyddsverket skall kunna komma i fråga för att få vissa

uppgifter på ADB-medium från ett socialförsäkringsregister. Avsikten är att

reglera detta i de registerförordningar som kommer att utfärdas.

Arbetarskyddsverkets behov av information från socialförsäkringsområdet är

angeläget. Här kan nämnas att Arbetarskyddsverket behöver uppgifter dels för att

identifiera områden där det finns behov av arbetsmiljöförbättrande åtgärder,

dels för att kunna följa upp risker vid enskilda arbetsställen. Vi finner dock,

bl.a. med hänsyn till det pågående utredningsarbetet inom Sjuk- och

arbetsskadeberedningen inte skäl föreslå att ändamålsbestämmelserna skall

omfatta Arbetarskyddsverkets behov. Här bör också framhållas att

Arbetarskyddsstyrelsen som alternativ till utvidgning av ändamålsbestämmelserna

föreslagit tillgodoseende av informationsbehovet i anslutning till författnings-

reglering av de olika registren.

 I detta sammanhang har Arbetarskyddsstyrelsen anfört att man utöver uppgifter

från ifrågavarande socialförsäkringsregister har behov av uppgifter från de

lokala sjukförsäkringsregistren. I prop. 1992/93:193 om sjukförsäkringsregister

hos de allmänna försäkringskassorna anfördes att fråga om samordning av de

lokala sjukförsäkringsregistren med Arbetarskyddsstyrelsens ISA-register fick

övervägas i samband med frågan om reglering av de centrala registren, dvs. i

ifrågavarande lagstiftningsärende. Vi finner dock med hänsyn till det nämnda

utredningsarbetet inom Sjuk- och arbetsskadeberedningen för närvarande inte skäl

föreslå någon förändring såvitt avser de lokala sjukförsäkringsregistren.

 Försäkringskassorna och RFV bör få använda registren för den handläggning av

ärenden som ankommer på dem enligt lag eller förordning. De bör också få använda

registren för förberedande åtgärder för denna handläggning. Det kan t.ex. gälla

registrering av vissa identitetsuppgifter i form av namn, personnummer, adress,

telefonnummer, folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet. Det kan också vara

fråga om information riktad till en viss målgrupp, t.ex. för att sprida kännedom

om en viss förmån.

 Utbetalning av de ersättningar som försäkringskassorna beslutar om sker i

regel centralt via RFV:s ADB-avdelning i Sundsvall. Utbyggnaden av ett lokalt

ADB-stöd innebär inte att de nuvarande utbetalningsfunktionerna kommer att

decentraliseras när det gäller ärenden som får handläggas med stöd av ett lokalt

sjukförsäkringsregister. Utbetalningar skall således även i fortsättningen ske

via Sundsvall. Ett socialförsäkringsregister måste därför kunna användas för

utbetalning av de ersättningar som anges i 2 § lagen om sjukförsäkringsregister.

Detta bör få ske i den utsträckning regeringen föreskriver.

 Registren bör även kunna få användas för inbetalning av avgifter för frivillig

sjukpenningförsäkring enligt 21 kap. lagen om allmän försäkring och för avgifter

för sådan försäkring som anges i 6 § lagen om sjukförsäkringsregister, dvs

såvitt avser vissa arbetsgivares kostnader för sjuklön eller semesterlön. Även

detta bör få ske i den utsträckning regeringen föreskriver.

 Statens löne- och pensionsverk som administrerar avtalspensionerna på det

statliga området betalar i anslutning till utbetalning av dessa även ut

pensionsförmåner från den allmänna försäkringen. Motsvarande gäller Kommunernas

pensionsanstalt beträffande pensionstagare som har rätt till kommunal

personalpension. Med hänsyn till den stora mängd av utbetalningar som det här är

fråga om bör Statens löne- och pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt i

likhet med nuläget få använda ett socialförsäkringsregister för handläggning av

ärenden där rörande utbetalning av socialförsäkringsförmåner och samordning av

avtalspensioner. Det rör sig om ett förhållandevis begränsat antal uppgifter av

inte särskilt integritetskänslig natur. En sådan ordning skapar förutsättningar

för ett rättssäkert och effektivt system, vilket i hög grad torde ligga i

berörda pensionstagares intresse. Det bör ankomma på regeringen att meddela

närmare föreskrifter om i vilken utsträckning denna möjlighet skall få

utnyttjas.

 Ett socialförsäkringsregister bör vidare få användas av RFV och försäk-

ringskassorna för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av

statistik över verksamheten. Härmed avses såväl handläggningen som förmånerna i

sig. I anslutning härtill kan framhållas att vårt förslag inte omfattar register

enbart för sådana ändamål. Det innebär att Datainspektionens tillstånd krävs om

RFV eller försäkringskassorna vill inrätta och föra särskilda statistikregister

vid sidan av socialförsäkringsregistren.

7.4 Registerinnehåll

Regeringens förslag: Ett socialförsäkringsregister

får innehålla uppgifter om den som förekommer i

ärende som försäkringskassorna eller RFV handlägger

enligt lag eller förordning. Detsamma gäller då

förberedande åtgärder för handläggningen vidtas be-

träffande den som kan förekomma i ett sådant ärende.

En förutsättning för registreringen är att

uppgifterna har betydelse för handläggningen av

ärendet.

 Vissa identitets- och folkbokföringsuppgifter

beträffande den som registreras får antecknas.

Vidare får anges medborgarskap, civilstånd samt

sådana ekonomiska och personliga förhållanden som

har betydelse för rätten till och utbetalningar av

förmåner.

 Beträffande registrering av uppgifter som avses

i 4 § datalagen (1973:289) och uppgifter som utgör

ett omdöme eller annan värderande upplysning föreslås

särskilda begränsningar. Sådana uppgifter får endast

registreras i den omfattning som anges i lagen.

Begränsningarna innebär bl.a. att uppgift om

diagnos och sjukdomsorsak inte får registreras.

Regeringen kan också ytterligare begränsa innehållet

i ett socialförsäkringsregister. Det bör ankomma på

regeringen att i förordning närmare ange vilka

uppgifter som får förekomma i respektive register.

 Ytterligare uppgifter som med vissa

begränsningar får registreras är försäkringskassas,

RFV:s och domstols beslut i ärenden samt huruvida

beslutet har överklagats. Registret får dessutom

innehålla sådana uppgifter om tidpunkter för

registrerade förhållanden samt tekniska och

administrativa uppgifter som behövs för att

tillgodose ändamålen med registret.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens med undantag

för att utredningen ej föreslagit att det skall ankomma på regeringen att i

vissa avseenden närmare ange vilka uppgifter som får förekomma i ett register.

Vidare föreslår regeringen att uppgifter om den registrerade som avses i 4 §

datalagen och uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om

den registrerade får anges även när det gäller tidpunkt för ansökan om havande-

skapspenning, förekomst av ansökan om assistansersättning eller förekomst av

funktionshinder som särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad vid

ansökan om bostadsbidrag.

 Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det inte är lämpligt att - sedan

i lagen angivits vilken art av uppgifter som får finnas i registret - låta den

som är registeransvarig, med de begränsningar som lagen anger, avgöra vilka

uppgifter som skall registreras. Det bör enligt Datainspektionen ankomma på

regeringen att i respektive registerförordning ange vilka uppgifter som får

förekomma.

 Några remissinstanser ifrågasätter om inte regleringen i lagförslaget är

alltför detaljerad.

 Statens invandrarverk anför i fråga om utlänningars integritet och säkerhet

att det inte av utredningens förslag framgår om flyktingstatus och eventuella

tortyrskador får anges i ett register. Förbud bör gälla mot att registrera

uppgifter som kan vara särskilt känsliga ur integritetssynpunkt för utlänningar

som beviljats asyl.

 Länsrätten i Malmöhus län framhåller att ett förtydligande behövs i vad mån

uppgifter som gäller omdömen eller annan värderande upplysning får registreras.

Liknande synpunkter anförs av LO.

 RFV anför i fråga om registrering av beslut att de bestämmelser som tillämpats

bör få anges i "klartext" och inte enbart i form av hänvisning till lagrum.

 Flera remissinstanser tar upp frågan om registrering av sjukdomsdiagnoser.

Svenska Läkaresällskapet anser att det är bra att diagnoser inte skall få anges

i registren. Socialstyrelsen finner det beklagligt om uppgifter om sjukdom

kommer att saknas i framtida epidemiologisk forskning. Socialvetenskapliga

forskningsrådet anför att det vore mycket olyckligt om inga diagnosuppgifter får

förekomma i registret och anför att i ett adekvat system för uppföljning,

utvärdering och forskning vad gäller socialförsäkringssystemet måste uppgifter

om diagnos finnas. TCO anser att det ligger i både den försäkrades och

försäkringens intresse att registren innehåller uppgifter om diagnoser.

 Skälen för regeringens förslag: Vad ett socialförsäkringsregister får

innehålla bör bestämmas av den handläggning av ärenden som författningsenligt

ankommer på försäkringskassorna och RFV. Vi föreslår därför att de materiella

regler som styr försäkringskassornas och RFV:s handläggning av ärenden får vara

utgångspunkt för vad som får antecknas i ett personregister. Bestämmelserna om

socialförsäkringsförmåner är omfattande och i många fall komplicerade. Vi anser

det därför inte möjligt att i lagen detaljreglera vad ett

socialförsäkringsregister skall få innehålla. Till skydd för den personliga

integriteten bör kraftiga begränsningar gälla. Lagens regler om innehåll bör

vara utformade så att den enskildes personliga integritet får ett

tillfredsställande skydd.

 Regeringen avser att inom de i lagen angivna gränserna närmare föreskriva

vilka uppgifter ett register får innehålla i förordningar. Vi delar härvid

Datainspektionens åsikt att det bör ankomma på regeringen att, i den mån det

inte är reglerat i lagen, i respektive registerförordning närmare ange vilka

uppgifter som får förekomma. Härmed avses dock inte en detaljerad uppräkning.

Med hänsyn till den mängd uppgifter det är fråga om, flertalet av inte

integritetskänsligt slag, samt behovet av flexibilitet torde det vara nödvändigt

att utforma innehållsreglerna på ett mer allmänt sätt. Vi anser att

integritetsskyddsintresset ändock kan tillgodoses.

 Regelverket för de förmåner som omfattas av lagen om socialförsäkringsregister

skall enligt vårt förslag vara styrande för vilka personer som får antecknas i

ett socialförsäkringsregister. Uppgifter om en person bör därför få antecknas i

ett socialförsäkringsregister endast under förutsättning att han förekommer i

ett sådant ärende och uppgifterna har betydelse för handläggningen av ärendet.

De som uppbär eller har uppburit någon av de förmåner eller bidrag för vars

administration registret skall användas får således registreras. Barn för vars

räkning en förmån utgår får också registreras. Make eller maka till person som

är berättigad till en förmån eller bidrag får antecknas i vissa fall. Biologiska

föräldrar till ett barn, fosterföräldrar, annan vårdnadshavare, sammanboende som

har barn tillsammans, den som är underhållsskyldig för barn för vilket

bidragsförskott utgår är andra exempel på personer som kan registreras i ett

socialförsäkringsregister.

 I vissa fall måste en person kunna förekomma i ett register utan att något

formellt ärende ännu har uppkommit. Det kan gälla vid registrering av vissa

identitetsuppgifter. Ett socialförsäkringsregister bör som tidigare nämnts få

användas för förberedande åtgärder innan den egentliga handläggningen av ett

ärende påbörjas. Detta gäller under förutsättning att förberedelserna avser

handläggning av ett ärende som enligt lag eller förordning ankommer på

försäkringskassorna eller RFV.

 I fråga om vilka uppgifter som bör få förekomma i ett register får en

avvägning göras mellan integritetsskyddsintresset å ena sidan och intresset av

en rättssäker handläggning å andra sidan.

 Vissa allmänna uppgifter om de försäkrade behöver registreras. Uppgifter om

namn, personnummer och adress får antecknas. Med hänsyn till det stora antalet

registrerade personer är personnummer nödvändigt för att uppnå en säker

identifikation. För att säkerställa att uppgifterna är korrekta skulle de enligt

utredningens förslag hämtas från folkbokföringsregistren. Detsamma skulle enligt

utredningen gälla uppgifter om folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet om

dessa uppgifter behövs för handläggningen.

 I likhet med utredningen anser vi att det är viktigt att ifrågavarande

uppgifter är korrekta. Det är därför naturligt att uppgifterna i första hand

hämtas från folkbokföringen. Uppgifterna bör dock även kunna inhämtas från annat

håll.

 Även vissa andra adress- och identifikationsuppgifter, som telefonnummer och

en tillfällig vistelseadress, bör få antecknas.

 Vidare föreslår vi att uppgifter om medborgarskap, civilstånd samt kortfattade

uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden får antecknas. Sådana

uppgifter kan i många fall vara av känslig natur. Registrering av uppgifterna

bör därför bara få ske om det finns något särskilt skäl som motiverar detta. I

lagen bör därför föreskrivas begränsningar när det gäller möjligheterna att

registrera sådana uppgifter. Enligt vårt förslag kan endast sådana uppgifter som

har betydelse för rätten till och utbetalning av sådana

socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som enligt lag eller förordning

ankommer på de allmänna försäkringskassorna komma i fråga.

 Ett motiv för att tillåta registrering av uppgifter om medborgarskap och

civilstånd är att dessa uppgifter i flera fall inverkar på rätten till och

utbetalningen av förmåner och bidrag. Uppgift om medborgarskap kan vidare ha

betydelse för tillämpningen av vissa bestämmelser som grundar sig på

internationella överenskommelser. I detta sammanhang bör framhållas att vad

gäller flyktingar bör, såsom Statens invandrarverk påpekat, uppgift om

flyktingstatus eller att någon utsatts för tortyr inte få registreras.

 De uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden som bör få antecknas i

ett socialförsäkringsregister kan vara av olika slag. Gemensamt för dem är att

de har betydelse för rätten till och utbetalningen av förmåner och bidrag.

Exempel på ekonomiska förhållanden som får antecknas i olika slags ärenden är

uppgifter om pensionsgrundande inkomst, statlig och kommunal

kompletteringspension, utländsk pension, utländsk livränta,

tilläggspensionsavgift i form av egenavgift, uppgiven årsarbetstid, inkomst av

anställning eller annat förvärvsarbete, storleken av kapital och avkastningen av

kapital, bostadskostnad, avtalspension eller motsvarande ersättning som följer

av kollektivavtal, lönekostnader i näring som bedrivs av värnpliktig,

begravningskostnader, storleken av underhållsbidrag och obetalda

underhållsbidrag som överskjuter bidragsförskottets eller det förlängda

bidragsförskottets belopp. Uppgifterna kan också avse av arbetslöshetskassa

tidigare utbetald ersättning, uppgifter om preliminär och kvarstående skatt, ut-

mätningsbelopp och utmätningsfria belopp, införselbelopp och förbehållsbelopp

samt inbetalda avgifter till den frivilliga pensionsförsäkringen. Personliga

förhållanden som bör få antecknas är t.ex. uppgift om vårdnad, sammanboende,

studier, barn för vilka underhållsskyldighet föreligger och barn för vilka

bidrag uppbärs.

 Uppgifter som är av mer känslig natur än de som nu har nämnts kan förekomma i

de ärenden som skall omfattas av registret. Uppgifter om sjukdom och hälsotill-

stånd har t.ex. betydelse i ärenden om förtidspension, handikappersättning,

vårdbidrag, föräldrapenning, ersättning till smittbärare, ersättning för

närståendevård samt livränta enligt arbetsskadeförsäkringen. Uppgifter om

behandlingar av läkare eller annan vårdgivare kan vara av intresse i vissa fall.

Av integritetsskyddsskäl får enligt vår mening - i överensstämmelse med vad som

gäller för lokala sjukförsäkringsregister - uppgifter av detta slag över huvud

taget inte förekomma i ett socialförsäkringsregister trots att de utöver be-

tydelse för ärendehandläggningen skulle ha betydelse för forskningen.

 En mycket stor mängd ärenden avser utbetalningar av olika förmåner och bidrag.

Uppgifter behövs om tidpunkt för sjukanmälan, sjukperiod, grad av nedsatt

arbetsförmåga, tidpunkt för barns födelse, tidpunkt för ansökan om

havandeskapspenning, förekomst av anmälan om tillfällig föräldrapenning och den

tidsperiod för vilken ersättning begärs. Också förekomsten av anmälan om

arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av statligt personskadeskydd samt

tidpunkt då sådan skada inträffat kan behövas. Vidare kan uppgift behövas om

förekomst av ansökan om assistansersättning. Uppgift om förekomst av funktions-

hinder som särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad enligt 14 §

tredje stycket och 17 § fjärde stycket lagen om bostadsbidrag kan också be-

hövas. Dessa uppgifter bör få antecknas i ett register.

 Bland de bestämmelser som reglerar utbetalningar av förmåner och bidrag finns

föreskrifter som ålägger försäkringskassan eller RFV att hindra utbetalningen,

låta den ske med ett mindre belopp eller till någon annan än den som normalt

skall ta emot den. Dessa avvikelser från det normala grundas ofta på uppgifter

av känslig natur. Det rör sig om uppgifter beträffande tidpunkter för

sjukhusvård, huruvida den registrerade får eller har fått vård eller försörjning

helt eller delvis på det allmännas bekostnad eller är häktad, intagen på

kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har tagits om hand på det allmännas

bekostnad.

 Ett socialförsäkringsregister måste enligt vår mening på grund av

effektivitets- och kostnadsskäl få innehålla de nu nämnda uppgifterna. Detta

innebär inte någon förändring i förhållande till den registrering som för närva-

rande sker med stöd av Datainspektionens tillstånd.

 4 § datalagen (1973:289) innehåller en uppräkning av uppgifter av särskilt

känslig natur. Hit hör t.ex. uppgifter om att någon misstänks eller har dömts

för brott eller har avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott

eller har varit föremål för tvångsingripande enligt vissa särskilda vårdlagar

eller enligt utlänningslagen (1989:529). Vidare anges bl.a. uppgifter om någons

sjukdom, hälsotillstånd eller sexualliv eller uppgift om att någon fått

ekonomisk hjälp eller vård inom socialtjänsten eller enligt utlänningslagen. Vid

reglering av innehållet i ett socialförsäkringsregister bör bestämmelserna i

denna paragraf särskilt beaktas. Vi föreslår därför särskilt restriktiva regler

för uppgifter av här angivet slag.

 Anteckning om uppgift som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om

den registrerade bör på motsvarande sätt endast undantagsvis tillåtas.

 I ett socialförsäkringsregister bör vidare få antecknas försäkringskassas,

RFV:s och domstols beslut i ärende som enligt lag eller annan författning

ankommer på kassorna eller verket att handlägga. Med beslut avses såväl beslut

under handläggningen av ett ärende, t.ex. förelägganden av olika slag, som

beslut eller dom varigenom ärendet slutligt avgörs. Vissa begränsningar bör

dock göras. Endast beslut i ett ärende som enligt lag eller annan författning

ankommer på försäkringskassorna och RFV att handlägga bör få antecknas. Beslut

som innehåller uppgifter enligt 9 § i lagförslaget skall endast få registreras

såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats. De lagbestämmelser

som tillämpats bör få återges och inte enbart anges i form av hänvisning till

visst lagrum. Uppgifterna skall anges så kortfattat som möjligt. Ett beslut kan

i sig eller tillsammans med andra uppgifter som får anges i registret vara en

uppgift av så känslig natur att det i och för sig inte borde få registreras. Av

rättssäkerhetsskäl anser vi det dock nödvändigt att alla beslut får registreras.

Anteckning bör även få göras om att ett avgörande har överklagats.

 Utöver de uppgifter vi nu har behandlat måste, som utredningen har föreslagit,

ett socialförsäkringsregister få innehålla uppgifter om tidpunkter för de

förhållanden som får registreras. Det är fråga om tidpunkter fr.o.m. när viss

förmån skall utgå, förändras eller upphöra. Det kan också vara fråga om

uppgifter om bevakningstidpunkter, dvs. tidpunkter som utgör en "signal" för en

försäkringskassa att vidta viss åtgärd, t.ex. omprövning av en förmån. Vidare

måste olika slag av tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att

uppfylla ändamålet med ett register få anges. Härmed avses uppgifter som främst

har att göra med myndighetens egen verksamhet och inte med den enskilde. En

förutsättning för att de nu nämnda uppgifterna skall få registreras bör dock

vara att de behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Däremot bör inte

krävas att uppgifterna skall ha betydelse för handläggningen till följd av före-

skrift i lag eller annan författning. Exempel på uppgifter som får registreras

är olika kodnummer för registerföring och markeringar av förekomsten av

tekniska fel samt namn på försäkringskassa, lokalkontor och handläggare. Vidare

kan antecknas uppgift om krav på särskild sekretessprövning, att handlingar har

expedierats eller infordrats och att vissa kontrollåtgärder har vidtagits.

7.5 Sambearbetning avseende socialförsäkrings- och

 sjukförsäkringsregister

Regeringens förslag: Ett socialförsäkringsregister

får hämta uppgifter från ett annat sådant register om

inte regeringen begränsar denna möjlighet genom

föreskrifter i förordning.

 Ett socialförsäkringsregister skall vidare i den

utsträckning regeringen föreskriver få tillföras

uppgifter från ett lokalt sjukförsäkringsregister

som förs med stöd av lagen (1993:747) om sjukförsäk-

ringsregister hos de allmänna försäkringskassorna.

 Ett lokalt sjukförsäkringsregister skall få

tillföras uppgifter från ett

socialförsäkringsregister i den mån regeringen inte

föreskriver något annat.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens utom så till vida att

utredningen föreslagit att endast vissa identitets- och folkbokföringsuppgifter

från ett socialförsäkringsregister skall kunna tillföras ett lokalt

sjukförsäkringsregister.

 Remissinstanserna: Endast RFV har särskilt uttalat sig om utredningens förslag

rörande sambearbetning. RFV anför att sådana uppgifter som får förekomma i ett

lokalt sjukförsäkringsregister också bör kunna få föras över från ett centralt

register.

 Skälen för regeringens förslag: Bearbetning av uppgifter från olika person-

register behövs i många fall för att handläggningen skall bli rättssäker och

effektiv. Samtidigt kan sådan sambearbetning innebära risker från integritets-

skyddssynpunkt.

 Vårt förslag innebär möjlighet till sambearbetning av uppgifter i olika

socialförsäkringsregister. Som tidigare föreslagits skall den närmare

utformningen av respektive socialförsäkringsregister bestämmas av regeringen.

 Det bör därför ankomma på regeringen att i förordning föreskriva erforderliga

begränsningar av möjligheten till sambearbetning.

 Det bör också vara möjligt att tillföra ett socialförsäkringsregister

uppgifter från ett lokalt sjukförsäkringsregister. Alla funktioner för ut-

betalning av socialförsäkringsförmåner och bidrag kommer, liksom nu, att finnas

i det centrala datasystemet. Utbetalning av sjukpenning och rehabiliteringser-

sättning som skall handläggas med stöd av lokala sjukförsäkringsregister kommer

att ske via ett socialförsäkringsregister. Detta gör det nödvändigt med ut-

lämnande av uppgifter från ett sjukförsäkringsregister. Bestämmelser om ut-

lämnande av uppgifter på ADB-medium för detta ändamål finns i 18 § lagen om

sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Som förutsättning

för att ifrågavarande uppgifter skall få tillföras ett socialförsäkringsregister

bör dock gälla att regeringen har förskrivit att detta får ske.

 Möjlighet bör även finnas att få hämta uppgifter från ett socialförsäk-

ringsregister till ett lokalt sjukförsäkringsregister. Vi delar härvid RFV:s

mening att det inte är lämpligt att som utredningen föreslagit begränsa

uppgiftslämnandet till identitets- och folkbokföringsuppgifter. T.ex. kan

uppgifter om föräldrapenning, beviljade pensioner och andra förmåner liksom

uppgifter om särskilt sekretesskydd och om arbetsställe behövas för samordning.

Med hänsyn till att det endast kan bli fråga om sådana uppgifter som enligt

lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna får finnas

i ett lokalt sjukförsäkringsregister finner vi att detta inte innebär

otillbörliga risker ur integritetsskyddssynpunkt. Regeringen bör dock ha

möjlighet att föreskriva begränsningar.

 Ytterligare möjligheter till sambearbetning med andra personregister kan följa

av föreskrifter i lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen. Det

kan t.ex. gälla att ett socialförsäkringsregister får tillföras uppgifter från

folkbokföringsregister och centralt skatteregister. I klarhetens intresse

föreslås att en erinran härom tas in i lagen om socialförsäkringsregister

7.6 Registeransvar

Regeringens förslag: Registeransvaret för

socialförsäkringsregister som förs gemensamt för de

allmänna försäkringskassorna och RFV skall vara

gemensamt för RFV och kassorna. Varje försäk-

ringskassa har registeransvar för behandling av

uppgifter hos kassan. Skyldigheten enligt 10 §

datalagen att på begäran lämna en registrerad person

besked om de uppgifter om honom som finns i

registret bör dock ankomma på RFV och inte på

kassorna.

 En allmän försäkringskassa skall ha

registeransvaret för socialförsäkringsregister som

förs särskilt för kassan eller för kassans lokal-

kontor.

 RFV skall ha registeransvaret för

socialförsäkringsregister som förs särskilt för RFV.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har godtagit utredningens

förslag. Datainspektionen anser att ett för RFV och försäkringskassorna

gemensamt registeransvar är lämpligt för de för kassorna gemensamma registren.

Försäkringskasseförbundet motsätter sig inte ett delat ansvar men anser att

försäkringskassorna som har ansvaret för den information som förs in i registren

bör ha det primära registeransvaret. Svenska Arbetsgivareföreningen och

Företagarnas Riksorganisation ifrågasätter lämpligheten av gemensamt

registeransvar.

 Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om registeransvar finns i

datalagen. Med registeransvarig avses enligt 1 § datalagen den för vars

verksamhet registret förs om han förfogar över registret. Att ha förfoganderätt

över ett register innebär en behörighet att påverka innehållet i registret.

 Med registeransvaret följer enligt datalagen flera skyldigheter. Den ansvarige

skall iaktta att hanteringen av registret inte leder till otillbörligt

integritetsintrång. Därvid skall särskilt iakttas att registret förs för ett

bestämt ändamål, att inte andra uppgifter registreras än som står i

överensstämmelse med registrets ändamål, att uppgifter inte samlas in, lämnas ut

eller används annat än i överensstämmelse med registrets ändamål eller vad som

gäller enligt lag eller annan författning eller i enlighet med den registrerades

medgivande samt att uppgifterna i registret skyddas mot oavsiktlig eller

otillåten förstörelse liksom mot otilllåten ändring eller spridning.

 Hos den registeransvarige skall det vidare finnas en förteckning över de

personregister som han är ansvarig för. Den ansvarige skall normalt rätta en

personuppgift som är oriktig eller missvisande, komplettera en uppgift som är

ofullständig, på begäran snarast lämna den registrerade besked om de uppgifter

som finns om honom i registret och förstöra de uppgifter i registret som inte

längre är nödvändiga med hänsyn till registrets ändamål.

 Datalagen innehåller också sanktionsregler. Om den registrerade tillfogas

skada genom att personregister innehåller oriktig eller missvisande uppgift om

honom, skall den registeransvarige ersätta skadan. I datalagen finns även

föreskrifter om straff och skadeståndansvar i vissa andra fall.

 Den för vilken ett socialförsäkringsregister förs bör enligt vår mening ha

registeransvar för registret. De register som får inrättas enligt bestämmelserna

i vårt lagförslag är administrativa register. Ett registeransvar bör därför

ligga på den som handlägger de ärenden för vilka registret skall vara ett stöd

vid handläggningen.

 RFV handlägger för närvarande ärenden enligt lagen (1954:243) om

yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser samt frivillig

pensionsförsäkring enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess

lydelse före den 1 januari 1981. Ett register som inrättas för ett sådant

ändamål förs alltså för en verksamhet som RFV bedriver. Det är endast RFV som

förfogar över de uppgifter i registret som förekom- mer i dessa ärenden. Regis-

teransvaret för sådana register bör därför läg-gas enbart på RFV.

 Med stöd av lagen kan socialförsäkringsregister som förs särskilt för en

allmän försäkringskassa eller för kassans lokalkontor inrättas. Enligt vår

mening bör denna försäkringskassa ensam ha registeransvaret i sådana fall. Detta

överensstämmer med vad som gäller för de lokala sjukförsäkringsregistren.

 När det gäller socialförsäkringsregister som förs gemensamt för alla

försäkringskassor blir frågan om registeransvaret mer komplicerad. Ett sådant

socialförsäkringsregister förs främst för att försäkringskassorna skall kunna

handlägga ärenden om rätt till och utbetalning av olika slag av

socialförsäkringsförmåner och bidrag. Uppgifterna får antecknas för att

tillgodose detta syfte. Registret förs alltså väsentligen för försäkrings-

kassornas verksamhet och dessa uppfyller därmed den ena av förutsättningarna för

registeransvar enligt 1 § datalagen. Den andra förutsättningen enligt detta

lagrum för att någon skall vara registeransvarig är, som tidigare nämnts, att

denne förfogar över uppgifterna. Med begreppet förfogande avses möjligheten att

i rättslig mening påverka innehållet i registret. Försäkringskassorna uppfyller

också denna förutsättning. Ett registeransvar bör således kunna läggas på för-

säkringskassorna. Kassans ansvar bör gälla behandlingen av uppgifter hos kassan.

Med detta menas inte bara hanteringen av uppgifterna när de har registrerats

utan också insamlingen och registreringen av uppgifterna samt själva

registerhållningen.

 Samtidigt gäller att såväl RFV som försäkringskassorna rent faktiskt påverkar

uppgifterna i de nuvarande centrala dataregistren och tillför registren

personuppgifter i dessa ärenden. Sedan försäkringskassan fattat sitt beslut och

fört in grunduppgifter i det centrala ADB-systemet för utbetalning av en förmån

görs ofta beräkningen av förmånens storlek automatiskt i datasystemet. Utbetal-

ningen av förmånen eller bidraget sker i regel med ADB-rutiner. Sedan t.ex.

pension beviljats sker de löpande månadsutbetalningarna regelmässigt genom

ADB-systemet. I situationer där pensionen skall samordnas med vissa andra

förmåner görs detta automatiskt. I vissa fall sker hela ärendehanteringen utan

åtgärd från försäkringskassans sida, t.ex. vid beviljande av ålderspension från

65 år. Datasystemet tillförs även uppgift om ändrade basbelopp, något som föran-

leder automatisk omräkning av olika pensionsförmåner m.m. Vissa uppgifter

tillkommer genom sambearbetning med andra dataregister. Sådana sambearbetningar

sköts i praktiken av RFV:s ADB-avdelning.

 RFV har ett stort inflytande på utformningen av dataprogrammen. Verket är

huvudman för den centrala dataanläggningen och svarar för systemutveckling och

programmering. Till följd av sitt lednings- och tillsynsansvar inom

socialförsäkringsadministrationen kan verket utfärda föreskrifter m.m. och får

härigenom ett stort inflytande även på utformningen av datarutinerna.

 Som tidigare nämnts är den registeransvarig för vars verksamhet per-

sonregistret förs, om han förfogar över registret. Det innebär att servicebyråer

och andra som osjälvständigt bearbetar ett register inte omfattas av ett sådant

ansvar. Som framgått ovan är RFV:s befattning med socialförsäkringsregistren av

en helt annan art.

 RFV:s befattning med de socialförsäkringsregister som förs gemensamt för

försäkringskassorna är enligt vår uppfattning av sådan karaktär och omfattning

att de aktuella registren får anses föras gemensamt för försäkringskassorna och

RFV. De skyldigheter som åvilar en registeransvarig bör enligt vår uppfattning

gälla även för verkets del. Till detta kommer att RFV enligt vårt förslag skall

få använda registret för vissa ändamål som tillsyn, uppföljning, utvärdering och

framställning av statistik.

 Mot bakgrund av det sagda anser vi att registeransvaret bör vara gemensamt för

försäkringskassorna och RFV när det gäller socialförsäkringsregister som förs

gemensamt för försäkringskassorna och RFV. Vårt förslag i denna del överens-

stämmer med de lösningar som valts för tullregistret (tullregisterlagen

1990:137), registren för betalningsföreläggande och handräckning (2 § lagen

(1991:876) om register för betalningsföreläggande och handräckning) samt regist-

ren för strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot, m.m. (9 § förordningen

(1992:1027) om register för strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot,

m.m).

 Det bör understrykas att våra överväganden om registeransvaret gäller de

skyldigheter som åvilar den registeransvarige enligt datalagen och inte hur

ansvars- och arbetsfördelningen i övrigt skall vara mellan RFV och försäkrings-

kassorna. Bland de viktigaste skyldigheterna som åvilar en registeransvarig är

att se till att uppgifter inte samlas in och registreras annat än i

överensstämmelse med registrets ändamål och att felaktiga eller missvisande

uppgifter rättas. I praktiken kommer dessa delar av registeransvaret att ligga

på försäkringskassorna - som har hand om ärendehandläggningen - och inte på RFV.

 Till registeransvaret hör en skyldighet att på begäran lämna den registrerade

besked om de uppgifter om honom som finns i registret (10 § datalagen). Av

praktiska skäl anser vi att denna skyldighet bör åvila RFV i fråga om uppgift i

socialförsäkringsregister som förs gemensamt för försäkringskassorna och RFV.

7.7 Terminalåtkomst m.m.

Regeringens förslag: Den som är registeransvarig för

ett socialförsäkringsregister har terminalåtkomst

till registret.

 Regeringen kan föreskriva ytterligare

begränsningar i terminalåtkomsten för ett register

som förs särskilt för en försäkringskassa eller för

lokalkontor hos kassan.

 Försäkringskassorna kan få terminalåtkomst till ett

register som förs särskilt för RFV om regeringen

föreskriver det.

 Även Statens löne- och pensionsverk samt

Kommunernas pensionsanstalt skall kunna få

terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister i

den utsträckning regeringen föreskriver det. Termi-

nalåtkomsten får bara avse uppgifter som behövs för

att handlägga ärenden rörande utbetalning av

socialförsäkringsförmåner och samordning av avtals-

pensioner. I lagen föreskrivs tystnadsplikt för

befattningshavare hos Kommunernas pensionsanstalt.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens.

 Remissinstanserna: Några få remissinstanser har uttalat sig om termi-

nalåtkomsten. RFV anför att en försäkringskassa inte bör ha terminalåtkomst till

ett socialförsäkringsregister som förs särskilt för en annan försäkringskassa.

Detta bör enligt RFV framgå av lagtexten. Försäkringskasseförbundet har påpekat

att försäkringskassorna har behov av att via terminal få tillgång till RFV:s

yrkesskaderegister för beräkning och samordning av vissa ersättningar.

Riksskatteverket anser att kronofogdemyndigheterna bör få terminalåtkomst till

vissa uppgifter om skulder som åvilar underhållsskyldiga för utbetalda

bidragsförskott. Statens löne- och pensionsverk, som för närvarande har viss

terminalåtkomst, föreslår att verket via terminal skall få möjlighet att göra

delar av informationen tillgänglig för vissa större myndigheter i syfte att öka

servicen till de anställda vid dessa myndigheter.

 Skälen för regeringens förslag: Den som har terminalåtkomst till ett

ADB-register kan ta del av registerinnehållet med hjälp av bildskärm. Från

integritetsskyddssynpunkt är det angeläget att åtkomsten till ett

socialförsäkringsregister inte är vidare än som behövs med hänsyn till den

verksamhet för vilken registret förs.

 Varje försäkringskassa, såväl centralkontor som lokalkontor, bör ha

terminalåtkomst till de register som förs gemensamt för försäkringskassorna.

 RFV är tillsynsmyndighet för försäkringskassorna och skall följa upp och

utvärdera kassornas verksamhet. För att verksamheten skall fungera rationellt,

effektivt och rättssäkert bör även RFV ha terminalåtkomst till de för kassorna

gemensamma socialförsäkringsregistren.

 När ett register förs särskilt för en försäkringskassa bör terminalåtkomsten

begränsas till att avse endast den försäkringskassan. Lagtexten har utformats i

enlighet härmed. Ett sådant register kan vara inrättat så att det förs för sig

av varje lokalkontor inom kassan. Regeringen bör därför kunna meddela

föreskrifter som ytterligare begränsar terminalåtkomsten, t.ex. så att endast

lokalkontoret i fråga får terminalåtkomst till registret.

 RFV handlägger ärenden bl.a. enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring

och motsvarande äldre bestämmelser samt frivillig pensionsförsäkring enligt 22

kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före den 1 januari

1981. Om ett socialförsäkringsregister inrättas enbart för dessa ärenden, kommer

det att föras för RFV och verket kommer att ensamt vara registeransvarigt och ha

terminalåtkomst till registret. Även försäkringskassorna handlägger vissa

ärenden rörande sjukpenning enligt lagen om yrkesskadeförsäkring. Därför kan det

som Försäkringskasseförbundet påpekat föreligga behov för kassorna att erhålla

terminalåtkomst till ett sådant register. Föreskrifter härom bör meddelas av

regeringen i samband med att ett register inrättas.

 Som tidigare anförts i avsnitt 7.3 bör Statens löne- och pensionsverk och

Kommunernas pensionsanstalt få använda ett socialförsäkringsregister för hand-

läggning av ärenden där rörande utbetalningar av socialförsäkringsförmåner och

samordning av avtalspensionsförmåner. Vi föreslår därför att det i lagen om

socialförsäkringsregister förs in en bestämmelse enligt vilken Statens löne- och

pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt kan få terminalåtkomst. Det får

ankomma på regeringen att föreskriva i vilken utsträckning som denna möjlighet

skall utnyttjas. Åtkomsten bör givetvis begränsas till den ärendehandläggning de

får använda registret för.

 För Statens löne- och pensionsverk gäller enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen

(1980:100) samma sekretess som för RFV och försäkringskassorna. Anställda vid

Kommunernas pensionsanstalt, som är en ideell förening, omfattas däremot inte av

bestämmelserna i sekretesslagen. Detta innebär att de uppgifter Kommunernas

pensionsanstalt får tillgång till genom terminalåtkomst till ett socialförsäk-

ringsregister inte blir skyddade enligt sekretesslagen hos pensionsanstalten.

För att pensionsanstalten inte efter eget bestämmande skall kunna avgöra vad som

får utlämnas föreslår vi att det i lagen om socialförsäkringsregister tas in en

föreskrift om att en befattningshavare hos Kommunernas pensionsanstalt skall ha

tystnadsplikt om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden.

 Av integritetsskäl bör enligt vår mening, i likhet med vad som gäller för de

lokala sjukförsäkringsregistren, domstolarna inom socialförsäkringsområdet inte

ha terminalåtkomst till socialförsäkringsregistren. Av samma skäl bör inte

kronofogdemyndigheterna få terminalåtkomst. Inte heller bör någon utvidgning av

terminalåtkomsten på sätt som föreslagits av Statens löne- och pensionsverk

införas.

7.8 Utlämnande av uppgifter på ADB-medium

Regeringens förslag: Utlämnande av uppgifter från

ett socialförsäkringsregister får ske på ADB-medium

endast om det följer av lag eller förordning eller

om uppgiften skall användas för forskning eller

framställning av statistik.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Flera remissinstanser har tagit upp frågan om utlämnande

och framhållit behov av att få uppgifter på ADB-medium. Bland dessa

remissinstanser finns Socialstyrelsen, Riksskatteverket, Arbetarskyddsstyrelsen,

Arbetsmarknadsstyrelsen, Värnpliktsverket och Centrala studiestödsnämnden.

 Skälen för regeringens förslag: Många av de uppgifter som enligt förslaget

skall få anges i ett socialförsäkringsregister omfattas av föreskrifter om

sekretess i sekretesslagen (1980:100). Sekretessbestämmelserna inom

socialförsäkringsområdet innebär att en uppgift om enskilds hälsotillstånd eller

andra personliga förhållanden inte får lämnas ut eller på annat sätt röjas om

det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men

om uppgiften röjs (7 kap. 7 § sekretesslagen). Sekretessen hindrar emellertid

inte att en uppgift lämnas ut till en myndighet om det följer av en

uppgiftsskyldighet som är bestämd i lag eller förordning. (14 kap. 1 §

sekretesslagen). Ett exempel på en sådan skyldighet är förordningen (1980:995)

om skyldighet för de allmänna försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra

myndigheter. I förordningen föreskrivs bl.a. att en försäkringskassa på begäran

skall lämna uppgifter om enskild till domstol, RFV, Statens löne- och pen-

sionsverk, en annan allmän försäkringskassa eller en arbetsmarknadsmyndighet om

uppgifterna behövs där i ärenden enligt lagen om allmän försäkring, lagen

(1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan jämförbar lagstiftning om

ekonomisk förmån för enskilda eller enligt lagen (1991:1047) om sjuklön eller

lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader.

 Vidare får enligt 14 kap. 3 § sekretesslagen en uppgift lämnas ut till en

myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har

företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Denna s.k.

generalklausul gäller dock endast under förutsättning att uppgiftsutlämnandet

inte strider mot sådan reglering av utlämnandet som finns i lag eller

förordning. När det gäller uppgift i personregister kan Datainspektionen enligt

datalagen genom föreskrifter begränsa eller utesluta tillämpning av

generalklausulen.

 Uppgifter om vissa utbetalda ersättningar får enligt 20 kap. 9 a § lagen om

allmän försäkring utan hinder av sekretess lämnas ut av en försäkringskassa, RFV

eller en domstol till en försäkringsinrättning, ett försäkringsbolag, en

arbetslöshetskassa eller en arbetsgivare om uppgiften behövs för samordning med

ersättning därifrån. Till ett utländskt socialförsäkringsorgan får utan hinder

av sekretess lämnas sådana uppgifter om enskilda som behövs för tillämpningen av

en internationell överenskommelse som Sverige har anslutit sig till.

 För uppgifter i ett personregister finns till skydd för den personliga

integriteten även en särskild sekretessbestämmelse i 7 kap. 16 § sekretesslagen.

I denna bestämmelse föreskrivs att sekretess gäller för personuppgift i

personregister som avses i datalagen, om det kan antas att utlämnande skulle

medföra att uppgiften används för ADB-behandling i strid med datalagen. Om den

registeransvarige finner att så är fallet när en fråga om utlämnande av en

uppgift aktualiseras, får uppgiften inte lämnas ut. Detta förbud gäller oavsett

på vilket medium uppgiften lämnas ut. Förbudet har dock störst betydelse i fråga

om utlämnande på ADB-medium. I princip innebär bestämmelserna att ett utlämnande

på ADB-medium kräver att mottagaren har författningsstöd eller tillstånd av

Datainspektionen för att föra ett personregister som skall innehålla de

uppgifter som skall lämnas ut. Om mottagaren uppfyller dessa krav, får den

utlämnande myndigheten bestämma i vilken form utlämnande skall ske. Denna

befogenhet kan inskränkas genom föreskrifter i lag eller annan författning.

Sådana föreskrifter finns bl.a. i 11 § lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister och 14 § förordningen (1992:1027) om register för

strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot m.m.

 Med hänsyn till integritetsskyddsintressena bör det även beträffande

socialförsäkringsregistren finnas föreskrifter som vid sidan av sekretesslagen

begränsar utlämnandet av uppgifter på ADB-medium. Vi föreslår att utlämnande av

uppgifter från ett socialförsäkringsregister på ADB-medium måste ha stöd i lag

eller förordning.

 I avsnitt 7.5 har vi föreslagit att uppgifter som får förekomma i ett

socialförsäkringsregister skall kunna hämtas från ett annat sådant register.

Detta innebär således att uppgifter får lämnas från det ena social-

försäkringsregistret till det andra. Hur regleringen av utlämnande i övrigt

skall utformas beror på vilka register som inrättas. Enligt vårt förslag skall

regeringen besluta om inrättande av socialförsäkringsregister och inom de ramar

som lagen anger bestämma för vilka ändamål som ett register skall föras och vad

det får innehålla. Den närmare regleringen av utlämnande bör därför ske i de

registerförordningar som kommer att utfärdas. Bland dem som kan komma i fråga

för att få vissa uppgifter på ADB-medium kan nämnas Riksskatteverket, Arbetar-

skyddsverket, Centrala studiestödsnämnden, Värnpliktsverket, arbets-

marknadsmyndighet, kronofogdemyndighet och kommuns socialnämnd.

 I fråga om uppgifter som skall användas för forskning eller framställning av

statistik anser vi att det är tillräckligt att ange i lagen att utlämnande på

ADB-medium skall få ske. Även med en sådan regel i lagen blir möjligheten att

lämna ut uppgifter beroende av en prövning enligt sekretesslagen. Utlämnandet

måste således vara förenligt med bestämmelserna om socialförsäkringssekretess

och sekretessen i 7 kap. 16 § sekretesslagen. Med framställning av statistik

avses i detta sammanhang den mer allmänt utredande verksamhet som inte har

anknytning till något särskilt ärende. Sådan statistik förekommer hos

Statistiska centralbyrån och Arbetarskyddsverket. Dessa myndigheter får för

närvarande uppgifter från personregister som förs av RFV. För framställningen av

statistik hos båda dessa myndigheter kommer reglerna i 9 kap. 4 § sekretesslagen

att gälla enligt vilka sekretessen är absolut med endast några särskilt angivna

undantag. Ett av dessa undantag gäller uppgifter som behövs för

forskningsändamål. För myndigheternas forskningsverksamhet gäller bestämmelsen

om sekretess i 13 kap. 3 § sekretesslagen. Om en myndighet i sin

forskningsverksamhet från en annan myndighet erhåller uppgift som är

sekretessbelagd där, gäller enligt denna bestämmelse, sekretessen också hos den

mottagande myndigheten. Då fråga uppkommer om att lämna ut uppgifter till en

enskild forskare kan förbehåll göras enligt 14 kap. 9 § sekretesslagen. I ett

sådant förbehåll kan anges i vilken utsträckning och på vad sätt uppgifterna får

användas. Den nu gällande regleringen är enligt vår mening tillräcklig såvitt

avser uppgiftsutlämnande för forskning och statistik.

7.9 Sökbegrepp

Regeringens förslag: Användningen av

integritetskänsliga uppgifter som sökbegrepp skall

regleras i lagen om socialförsäkringsregister.

 Som sökbegrepp får inte användas uppgifter

huruvida någon får eller har fått vård eller

försörjning helt eller delvis på det allmännas

bekostnad eller är häktad eller intagen på

kriminalvårdsanstalt. Om det är nödvändigt för att

avhjälpa fel som har uppkommit till följd av

brister i ett dataprogram och felet inte kan

avhjälpas på något annat sätt, skall det dock

tillfälligt vara möjligt att använda dessa uppgifter

som sökbegrepp.

 Övriga uppgifter får användas som sökbegrepp under

förutsättning av att det behövs för tillämpning av lag

eller förordning eller för rättelse, tillsyn,

uppföljning, utvärdering, urval för forskning eller

framställning av statistik.

 Regeringen skall kunna föreskriva ytterligare

begränsningar av användningen av sökbegrepp till

skydd för den personliga integriteten.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen

har dock föreslagit att vid felsökning av känsliga uppgifter tillstånd från

Datainspektionen skall inhämtas innan felsökningen får ske. Vidare hänförs i

utredningens förslag uppgift om tidpunkter för sjukhusvård till sådana känsliga

uppgifter.

 Remissinstanserna: Endast några få remissinstanser har uttalat sig om

sökbegreppen. Forskningsrådsnämnden finner det olyckligt för forskningen med den

föreslagna begränsningen av sökbegrepp. Riksarkivet anför liknande synpunkter.

RFV föreslår i fråga om sökning vid rättning av fel att den registeransvarige

dokumenterar känsliga felsökningar och redovisar sådana till Datainspektionen i

efterhand i stället för att begära tillstånd i förväg.

 Skälen för regeringens förslag: Socialförsäkringsregistren kommer enligt vårt

förslag i det föregående att innehålla flera uppgifter som är känsliga från

integritetssynpunkt. Bland dessa uppgifter märks särskilt de som avses i 9 § i

lagförslaget. Dessa uppgifter omfattar bl.a. huruvida den registrerade får eller

har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmännas bekostnad

eller är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har tagits

om hand på det allmännas bekostnad. Av integritetsskyddsskäl anser vi att de nu

nämnda uppgifterna inte bör få användas som sökbegrepp. Utredningens förslag

omfattar på denna punkt även uppgift om tidpunkter för sjukhusvård. Denna

uppgift är dock enligt vår mening inte av det integritetskänsliga slag att

undantag behöver göras.

 I ett avseende måste dock även de ifrågavarande uppgifterna kunna användas som

sökbegrepp. Det kan inte uteslutas att i dataprogrammen uppkommer fel som

upptäcks först sedan många felaktiga beslut har fattats. För att man skall kunna

leta reda på de felaktiga besluten i syfte att rätta dem kan det vara nödvändigt

att använda vissa registeruppgifter som sökbegrepp. Vi anser därför att de nyss

berörda uppgifterna måste kunna få användas som sökbegrepp, om det behövs för

att avhjälpa fel som har uppkommit till följd av brister i ett dataprogram och

felet inte kan avhjälpas på annat sätt. Det rör sig också om användning under en

mycket kort tid. Enligt uppgift från RFV torde sällan mer än 24 timmar behövas

för att åtgärda fel av denna karaktär.

 Utredningen har föreslagit att särskilt tillstånd från Datainspektionen skall

krävas för att få använda de ifrågavarande uppgifterna som sökbegrepp. RFV har i

sitt remissyttrande föreslagit att verket i stället skall åläggas att redovisa

till Datainspektionen i efterhand.

 Om fel uppstår vid en datakörning är det i regel nödvändigt att omgående

lokalisera felet och rätta till det för att felet i sin tur inte skall generera

fler fel. Datakörningar görs hela dygnet vid RFV i Sundsvall. Det är därför

enligt vår mening inte möjligt att avvakta tillstånd från Datainspektionen. Vi

föreslår därför att den registeransvarige får rätt att använda de ovan nämnda

känsliga uppgifterna för felsökningar. Någon skyldighet att redovisa dem till

Datainspektionen anser vi inte bör införas. Den loggning som skall ske och som

innehåller uppgifter om vidtagen åtgärd är enligt vår mening tillräcklig.

 Uppgift om medborgarskap har i vårt förslag inte undantagits som sökbegrepp

trots att uppgiften kan vara integritetskänslig. Med hänsyn till risk att den

skulle kunna användas som sökbegrepp för att i otillbörligt syfte spåra

flyktingar och andra invandrare från ett visst land är medborgarskap inte

tillåtet som sökbegrepp i folkbokföringsregistren eller i de lokala

sjukförsäkringsregistren. Ett liknande förbud beträfffande

socialförsäkringsregistren skulle emellertid medföra stora svårigheter. En del

av de författningar om socialförsäkringsförmåner och bidrag som grundar sig på

internationella överenskommelser har nämligen utformats så att de för sin till-

ämpning kräver att man i registret måste kunna söka efter försäkrade med visst

medborgarskap.

 När det gäller risken för att någon i otillbörligt syfte söker kartlägga

utländska medborgare i vårt land kan erinras om att uppgifterna i ett

socialförsäkringsregister omfattas av socialförsäkringssekretess enligt 7 kap.

7 § sekretesslagen. Mot bakgrund av risken för flyktingspionage och liknande

verksamheter bör det finnas anledning för försäkringskassorna och RFV att alltid

göra en särskild prövning om hinder föreligger att bifalla en framställning om

utlämnande av sådana uppgifter om de registrerade som har medborgarskap som

utgångspunkt. För denna bedömning har myndigheten enligt 2 kap. 14 § tredje

stycket tryckfrihetsförordningen rätt att efterforska identiteten hos den som

har gjort framställningen och vilket syfte han har med framställningen.

 Uppgifter som inte hör till den särskilda undantagskretsen bör enligt vår

mening vara sökbara utan begränsningar när det gäller tillsyn, uppföljning,

utvärdering, urval för forskning och framställning av statistik. I sådan

särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställningen av statistik

gäller enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen absolut sekretess för uppgift som avser

enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den

enskilde.

 När det gäller handläggningen av ärenden anser vi att det skall vara förbjudet

att använda andra sökbegrepp än sådana som behövs för tilllämpning av lag eller

förordning eller för rättelse. Det bör också finnas en möjlighet för regeringen

att vid utformningen av de särskilda registerförordningarna föreskriva

ytterligare begränsningar av användningen av sökbegrepp till skydd för de

registrerades personliga integritet.

7.10 Gallring m.m.

Regeringens förslag: En uppgift i ett

socialförsäkringsregister skall gallras tio år efter

det att den registrerades eller efter den kortare

tid som regeringen föreskriver. En uppgift skall

dock bevaras i registret om den fortfarande har

betydelse för handläggningen av ett ärende som

enligt lag eller förordning ankommer på

försäkringskassorna eller RFV.

 Undantag från gallringsskyldigheten får göras

genom föreskrifter som meddelas av regeringen

eller av den myndighet som regeringen bestämmer

och som gäller bevarandet av ett urval av material

för forskningens behov. Sådant material skall

överlämnas till arkivmyndighet.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Gallringsfrågorna har berörts av flera remissinstanser. RFV

tillstyrker att en gallringstid på tio år skall gälla som huvudregel. Många

uppgifter behöver dock enligt verket inte bevaras så länge. RFV anser härvid att

det är viktigt att gallringen av ADB-upptagningar överensstämmer med gallringen

av pappershandlingar. Det bör därför enligt RFV ankomma på Riksarkivet att i

likhet med vad som gäller för pappershandlingar besluta om gallring av uppgifter

i registren. Riksarkivet instämmer i utredningens förslag att

registeruppgifterna skall bevaras i ett urval och föreslår att Riksarkivet

bemyndigas att utreda och fatta beslut härom. Några av remissinstanserna betonar

betydelsen av att material ur registren bevaras för forskning. Socialstyrelsen

anser att med hänsyn till forskningen bör den generella gallringsfristen vara

längre än tio år. Även Socialvetenskapliga forskningsrådet och Svenska

Läkaresällskapet anser att tio år är alltför kort tid.

 Skälen för regeringens förslag: Grunden för det offentliga arkivväsendet är

principen i 2 kap. tryckfrihetsförordningen att alla medborgare skall ha rätt

att ta del av allmänna handlingar.

 Den 1 juli 1991 trädde arkivlagen (1990:782) i kraft (prop. 1989/90:72; bet.

1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:72). I lagen ges grundläggande bestämmelser om

arkiv hos statliga och kommunala myndigheter samt bestämmelser om vad som ingår

i en myndighets arkiv, vården av arkivet och gallring av arkivet. De

bestämmelser som gäller för statliga myndigheter gäller också för de allmänna

försäkringskassorna.

 Ett myndighetsarkiv i arkivlagens mening bildas enbart av de allmänna

handlingarna från myndighetens verksamhet samt av sådana handlingar som avses i

2 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen (vissa minnesanteckningar och utkast eller

koncept) och som myndigheten beslutar skall tas om hand för arkivering. Som

allmän handling räknas även upptagning på ADB-medium.

 Enligt 10 § arkivlagen får allmänna handlingar gallras. Sådan gallring skall

dock alltid ske med beaktande av att arkiven utgör en del av det nationella

kulturarvet och på sådant sätt att det återstående arkivmaterialet fyller de i 3

§ angivna ändamålen med arkiven, nämligen att tillgodose rätten att ta del av

allmänna handlingar, rättskipningens och förvaltningens behov av information

samt forskningens behov. Undantag från huvudregeln om gallring görs för de fall

att det i annan lag eller i förordning finns avvikande regler om gallring. Dessa

avvikande bestämmelser tar då över arkivlagens bestämmelser om gallring. Arkiv-

lagens bestämmelser gäller dock framför bestämmelserna i 12 § datalagen om

gallring av personuppgifter. Saknas författningsföreskrifter om gallring

beträffande s.k. statsmaktsregister, dvs. register som inrättas enligt beslut av

riksdagen eller regeringen, och är registret sådant som avses i 2 a § första

stycket andra meningen datalagen kan Datainspektionen besluta om sådana

föreskrifter som därvid kommer att gälla före arkivlagen.

 Huvudprincipen enligt arkivlagen är som framgått av det anförda att allmänna

handlingar skall bevaras. I de författningar som reglerar olika

integritetskänsliga register föreskrivs i regel att materialet skall förstöras

efter viss tid om det inte finns direkta föreskrifter om bevarande. I pro-

position 1989/90:72 (s. 50 ff) anfördes som skäl att denna omvända princip var

rimlig med hänsyn till de integritetsaspekter som kan föreligga på de särskilda

registerlagarnas område.

 Det bör framhållas att den omständigheten att gallring sker av uppgifter som

finns på ADB-medium inte behöver innebära att insynsmöjligheterna helt

försvinner. Samma information kan nämligen föreligga på annat slags medium,

huvudsakligen papper. Detta torde dock i och för sig leda till att

insynsmöjligheterna för t.ex. en forskare blir sämre på grund av minskad

överblick och svårigheter att bearbeta vissa uppgifter. Ett fall av

överföring av information från datamedium till papper är när en myndighet

använder sig av en upptagning för automatisk databehandling för handläggning av

ett visst mål eller ärende. Enligt 14 § datalagen skall då upptagningen

tillföras handlingarna i målet eller ärendet i läsbar form, om inte särskilda

skäl föranleder annat.

 Socialförsäkringsregistren kommer att innehålla känsliga uppgifter och

utgångspunkten bör därför vara att uppgifterna i registret skall gallras.

Bestämmandet av gallringsfrister får ske efter en avvägning mellan å ena sidan

integritetsskyddsintresset och å andra sidan insyns- och rättssäkerhetsaspekter,

myndigheternas informationsbehov samt forskningsintresset.

 Utredningen har föreslagit att uppgifterna i ett socialförsäkringsregister

skall finnas kvar under tio år. Utredningen har därvid tagit hänsyn dels till

den tidsrymd under vilken försäkringskassorna och RFV behöver ha tillgång till

uppgifterna för sin verksamhet, dels till den tid uppgifterna behöver bevaras

för att tillgodose kravet på att enskilda inte skall gå miste om sina

rättigheter. I sistnämnda avseende har utredningen särskilt beaktat vad som

föreskrivs om rätt till ersättning för förfluten tid för olika förmåner, bl.a.

att den längsta tid under vilken ersättningsanspråk kan göras gällande är den

sexårsfrist för ansökan om vissa förmåner som finns angiven i lagen om

arbetsskadeförsäkring. Utredningen har i sin bedömning av bevarandetidens längd

även vägt in möjligheten av överklagande av beslut till högre instans.

Utredningens bedömningar om en tioårig bevarandetid som huvudregel för uppgifter

i ett socialförsäkringsregister har lämnats utan erinran av flertalet

remissinstanser. Vi finner tidsfristen väl avvägd med hänsyn till såväl

rättssäkerhetsintressen som myndigheternas behov av information.

 De mest integritetskänsliga uppgifterna bör dock gallras efter kortare tid än

tio år. Vi föreslår att regeringen skall kunna meddela föreskrifter härom. T.ex.

bör sammanställningar, där sådana känsliga uppgifter som anges i 9 § punkterna

13 och 14 i vårt lagförslag har använts som sökbegrepp, gallras ut snarast

möjligt.

 En allmän förutsättning för att gallring skall få ske bör dock vara att

uppgiften inte längre kan ha betydelse för handläggningen av ett ärende. Så

länge uppgiften har sådan betydelse får den inte gallras.

 Några remissinstanser har framhållit forskningens behov och förordat längre

bevarandetider. För tillgodoseende av olika slag av forskning är det givetvis av

betydelse att uppgifterna i socialförsäkringsregistren bevaras i så stor

omfattning som möjligt. I vilken utsträckning bevarande skall få ske måste dock

bestämmas efter en avvägning mellan den enskildes intresse av skydd för sin

personliga integritet och forskningens behov. Vid en sådan avvägning finner vi

att ett urval av uppgifter bör bevaras. Vi anser att regeringen, eller den

myndighet som regeringen bestämmer, för forskningens behov skall få föreskriva

undantag från huvudregeln om gallring. Riksarkivets beslut om gallring av

försäkringskassornas sjukfalls- och utredningsakter samt andra handlingar hos

kassorna kan härvid vara av intresse vid bestämmande av urvalet av uppgifter.

 Enligt 11 § arkivförordningen (1991:446) får Riksarkivet, om regeringen inte

föreskriver annat, meddela föreskrifter för statliga myndigheters arkiv om bl.a.

överlämnande av hela eller delar därav till en annan myndighet eller till en

arkivmyndighet. Rätten att meddela sådana föreskrifter gäller också i fråga om

arkiv hos försäkringskassorna. Bemyndigandet gör det alltså möjligt för

Riksarkivet att föreskriva att material som skall undantas från gallring skall

överlämnas från försäkringskassan eller RFV till arkivmyndighet. Någon

ytterligare författningsreglering är därför egentligen inte nödvändig. Eftersom

de föreslagna gallringsbestämmelserna utgör en reglering som avviker från arkiv-

lagens bestämmelser, bör dock i klarhetens intresse redan i lagen om

socialförsäkringsregister anges att det material som skall bevaras skall

överlämnas till arkivmyndighet.

7.11 Sekretessfrågor

Regeringens bedömning: Någon ändring av

sekretessreglerna behöver inte göras.

 Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Endast Invandrarverket har berört sekretessfrågorna och

anför att sekretessskyddet bör förstärkas såvitt avser uppgifter som lämnas från

verket. Uppgifter om flyktingstatus och eventuella tortyrskador kan enligt

Invandrarverket tillsammans med adressuppgifter bl.a. innebära risker i samband

med flyktingspionage.

 Skälen för regeringens bedömning: Som tidigare anförts gäller bestämmelserna

om sekretess i 7 kap. 7 § sekretesslagen för uppgifter hos försäkringskassorna

och RFV. Vissa av dessa skall enligt vårt förslag kunna ingå i ett

socialförsäkringsregister. Någon möjlighet för utomstående att ta del av dessa

uppgifter via bildskärm kommer inte att finnas med undantag för den begränsade

terminalåtkomst som fortfarande skall vara möjlig för Statens löne- och

pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt.

 Utlämnande av uppgifter på ADB-medium får ske, om uppgifterna skall användas

för forskning eller för framställning av statistik. För dessa fall finns

särskilda sekretessbestämmelser. Uppgifter som omfattas av socialförsäkrings-

sekretess och som har lämnats till myndigheter, vilka bedriver forsknings-

verksamhet, omfattas fortfarande av dessa bestämmelser (7 kap. 7 § och 13 kap.

3 § sekretesslagen). Lämnas sådana uppgifter ut till någon enskild forskare kan

förbehåll ställas upp enligt 14 kap. 9 § sekretesslagen. Uppgifter som har

lämnats ut för att användas i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som

avser framställning av statistik omfattas av de strängare bestämmelserna om

statistiksekretess i 9 kap. 4 § sekretesslagen.

 Utöver de nämnda forsknings- och statistikfallen får utlämnande enligt vårt

förslag ske på ADB-medium bara om det följer av lag eller förordning.

 Den omständigheten att uppgifter får lämnas ut på ADB-medium innebär inte

någon förändring av de förutsättningar för utlämnande som föreligger enligt

sekretesslagen. Endast om ett utlämnande kan ske enligt sekretessbestämmelserna,

kan det bli aktuellt att utnyttja den möjlighet till utlämnande på ADB-medium

som kan finnas.

 Vi kan således konstatera att det redan finns sekretessbestämmelser som är

tillämpliga på uppgifterna i ett socialförsäkringsregister. Enligt vår mening

har det heller inte framkommit något som ger anledning att överväga en ändring

av sekretessbestämmelserna. De uppgifter som Invandrarverket anför som skäl för

en skärpning av sekretessen får enligt vårt förslag om registerinnehåll

överhuvudtaget inte ingå i ett socialförsäkringsregister. Den nuvarande

utformningen av sekretessreglerna får anses ge de registrerade personerna ett

tillfredsställande skydd.

7.12 Information

Regeringens förslag: Den som är registeransvarig för

ett socialförsäkringsregister skall se till att

allmänheten får information om registret.

Informationen skall omfatta ändamålet med registret

och vad registret får innehålla. Informationen

skall vidare innehålla upplysning om de sekretess-

och säkerhetsbestämmelser som gäller och om rätten

att få registerutdrag och vid behov rättelse enligt

datalagen. I övrigt skall informationen innehålla

upplysning om de begränsningar beträffande

terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-me-

dium, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som

gäller i fråga om ett socialförsäkringsregister.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som berört frågan om information har i

allmänhet understrykt behovet av information. Riksskatteverket har dock anfört

tveksamhet mot att i lagen ta in bestämmelser om särskild information avseende

socialförsäkringsregister.

 Skälen för regeringens förslag: Informationen till allmänheten om registren är

enligt vår mening mycket viktig. Härigenom skapas en nödvändig grund för att få

förtroende för registren. De registrerade behöver få kunskap om dels

användningen av inhämtade uppgifter, dels de sekretess- och

säkerhetsbestämmelser som gäller och hur bestämmelserna tillämpas. Vidare skall

upplysning lämnas om vilka rättigheter den enskilde har. Det gäller främst

rätten enligt datalagen att få registerutdrag och möjligheten att få rättelse

till stånd om någon uppgift i registret skulle visa sig vara felaktig.

Informationen skall också omfatta en orientering om de begränsningar i fråga om

terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och bevarande

av uppgifter som skall gälla. Informationsskyldigheten bör ligga på den

registeransvarige. Dessa bestämmelser överensstämmer med vad som gäller för de

lokala sjukförsäkringsregistren.

 Informationen behöver inte ges individuellt till varje registrerad person utan

kan ske genom t.ex. annonser, broschyrer eller anslag i RFV:s och

försäkringskassans lokaler.

7.13 ADB-säkerhet

Regeringens förslag: Några särskilda regler om

ADB-säkerhet införs inte i lagen om socialförsäk-

ringsregister. Datainspektionen får med stöd av

datalagen meddela de föreskrifter som behövs från

säkerhetssynpunkt.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Endast några få remissinstanser har berört säker-

hetsfrågorna. Justitiekanslern anser att en analys av säkerhetsfrågorna borde

gjorts. Överstyrelsen för civil beredskap föreslår reglering av hur säkerheten

kring registren skall utformas.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § datalagen ankommer det på

Datainspektionen att meddela föreskrifter om bl.a. kontroll och säkerhet vid

förande av personregister i den mån det behövs för att förebygga risk för

otillbörligt intrång i personlig integritet. Datainspektionens skyldighet att

meddela föreskrifter gäller enligt 6 a § datalagen också i fråga om

personregister som har inrättats av riksdagen eller regeringen (s.k.

statsmaktsregister) i den mån riksdagen eller regeringen inte meddelat

föreskrift i samma hänseende.

 I den registeransvariges skyldigheter enligt datalagen ingår att se till att

uppgifterna i registret skyddas mot oavsiktlig eller otillåten förstörelse eller

mot otillåten ändring eller spridning (7 § 5 datalagen). I anslutning till denna

bestämmelse har Datainspektionen utfärdat allmänna råd om ADB-säkerhet för

personregister. Råden är inte bindande men ligger till grund för de föreskrifter

om ADB-säkerhet som Datainspektionen meddelar.

 Utöver Datainspektionens föreskrifter gäller inom socialförsäkrings-

administrationen särskilda föreskrifter utfärdade av RFV. I föreskrifterna

behandlas bl.a. frågor om åtkomstskydd, ansvar och bevakning av säkerheten.

 Enligt RFV:s föreskrifter skall de ADB-system som innehåller personuppgifter

eller är av väsentlig betydelse för verksamheten skyddas av

behörighetskontrollsystem om det inte är uppenbart obehövligt. Den anställde

skall inte ha vidare behörighet än han behöver för att kunna sköta sina

arbetsuppgifter. Omfattningen av de anställdas behörighet skall vara skriftligen

dokumenterad. För vissa tillämpningssystem med personregister finns krav i

Datainspektionens tillstånd att det skall finnas integritetsloggning. En sådan

loggning skall innehålla uppgifter om vem som gjorde vad och vid vilken

tidpunkt. RFV rekommenderar integritetsloggning även för övriga system där

behörighetskontrollsystem gäller. I fråga om personidentifiering föreskriver RFV

att behörighetskort kompletterat med ett lösenord bör krävas.

 I fråga om risken för störningar i driftmiljön gäller att en analys skall

göras innan ett tillämpningssystem som är nytt eller ändrat införs. Sä-

kerhetsanalyser skall också göras regelbundet. RFV rekommenderar att

säkerhetsanalys görs minst vartannat år för sådana tillämpningssystem som är i

drift. Alla säkerhetsanalyser skall dokumenteras.

 Förutom det ADB-säkerhetsansvar som är knutet till verksamheten finns

särskilda resurser för stöd, samordning och uppföljning av säkerheten. En

ADB-säkerhetschef finns vid RFV och ADB-säkerhetssamordnare finns hos

försäkringskassorna och verket.

 Det kan konstateras att RFV bedriver ett omfattande säkerhetsarbete på

ADB-området. Vidare är enligt vår mening Datainspektionens allmänna råd och

inspektionens möjligheter att meddela föreskrifter en tillräcklig garanti för

att en god ADB-säkerhet kommer att kunna upprätthållas för

socialförsäkringsregistren. Detta är också vad som gäller såvitt avser de lokala

registren. Det är därför inte nödvändigt att riksdagen eller regeringen meddelar

särskilda föreskrifter om ADB-säkerheten.

7.14 Internationella aspekter

Regeringens bedömning: Förslaget till lag om

socialförsäkringsregister stämmer överens med de

internationella regler, riktlinjer och rekom-

mendationer om dataskydd för enskilda vid ADB-be-

handling av personuppgifter som Sverige åtagit sig

att följa.

 Förslaget till lag om socialförsäkringsregister

ligger vidare i linje med den reglering av

integritetsskyddet som föreslås i det förslag till

direktiv om skydd för enskilda vid behandling av

personuppgifter som lagts fram av EG-kommissionen

i oktober 1992.

 Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har anfört invändningar mot

utredningens bedömning.

 Skälen för regeringens bedömning: I det internationella samarbetet har

utarbetats vissa regler och riktlinjer m.m. i fråga om skydd för den enskilde

vid ADB-behandling av personuppgifter. Av betydelse i detta sammanhang är

Europarådets dataskyddskonvention som trädde i kraft år 1985 och OECD:s

riktlinjer från år 1980 om dataskydd, med anslutande rekommendation till

medlemsländerna om att riktlinjerna skall beaktas i nationell lagstiftning. Av

intresse är också Europarådets rekommendation om skydd för personuppgifter som

används för socialförsäkringsändamål, Recommendation No. R (86) 1.

 Sverige har tillträtt dataskyddskonventionen och har utfäst sig att följa

övriga riktlinjer och rekommendationer.

 Dataskyddskonventionen avser personregister och ADB-behandling av

personregister i allmän och enskild verksamhet. Den centrala delen av

konventionen innehåller bestämmelser om krav och beskaffenhet av personuppgifter

som är föremål för ADB-behandling. Kraven innebär bl.a. att uppgifterna skall

hämtas in och behandlas på ett korrekt sätt och vara relevanta med hänsyn till

ändamålet. Vissa typer av uppgifter får inte ADB-behandlas om inte den na-

tionella lagen ger ett ändamålsenligt skydd. Det gäller uppgifter om ras,

politiska åsikter, religiös tro eller annan övertygelse, hälsa, sexualliv samt

brott. Lämpliga säkerhetsåtgärder skall vidtas för att skydda personuppgifter

gentemot oavsiktlig eller otillåten förstörelse m.m. Vidare föreskrivs vissa

ytterligare skyddsåtgärder för registrerade personer, bl.a. att alla som är

registrerade i ett personregister skall ha möjlighet till insyn i registret och

möjlighet att få felaktiga uppgifter rättade. Vissa undantag får göras i fråga

om kraven på uppgifternas beskaffenhet.

 OECD-riktlinjerna innehåller i huvudsak samma grundläggande bestämmelser som

dataskyddskonventionen. Här kan särskilt nämnas den grundläggande principen att

personuppgifter inte får röjas, göras tillgängliga eller på annat sätt användas

för andra ändamål än de preciserade, om det inte sker med den registrerades

medgivande eller med stöd av författning.

 Europarådets rekommendation om skydd för personuppgifter som används för

socialförsäkringsändamål är tillämplig på personuppgifter som används för sådana

ändamål både inom den allmänna och den enskilda sektorn och avser uppgifter som

förs med hjälp av ADB. Enligt rekommendationen skall respekten för den enskildes

personliga integritet garanteras vid insamling, lagring, användning, överföring

och bevarande av personuppgifter. Insamling och lagring av personuppgifter skall

begränsas till sådant som är nödvändigt för att socialförsäkringsinstitutionerna

skall kunna fullgöra sina uppgifter. Insamling och lagring av känsliga uppgifter

får ske endast inom de gränser som fastställts av inhemsk lag.

 Det förslag som här läggs fram tillgodoser enligt regeringens bedömning väl de

krav på garantier för ett ändamålsenligt skydd för registrerade uppgifter som

ställs upp i dataskyddskonventionen och de rekommendationer i övrigt om

dataskydd för uppgifter om enskilda som nu berörts.

 Inom EU finns ingen gemensam ordning när det gäller användningen av ADB inom

den offentliga förvaltningen. Ett arbete med att ta fram direktiv om skydd för

enskilda vid behandling av personuppgifter pågår dock. Syftet med ett sådant

direktiv är att skapa en gemensam hög nivå för skydd mot integritetskränkning i

samband med automatisk eller elek-tronisk behandling av personuppgifter och

därigenom möjliggöra det önskade fria flödet av information mellan

medlemsländerna.

 EG-kommissionen lämnade i oktober 1992 ett förslag till direktiv på området

(Proposal for a Council Directive on the protection of individuals with regard

to the processing of personal data and on the free movement of such data,

COM(92) 422 final - SYN 287). Ministerrådet har ännu inte tagit ställning till

förslaget.

 En sammanfattning av direktivförslaget finns bifogat till prop. 1992/93:193 om

sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (bilaga 8).

Datalagsutredningens slutbetänkande (SOU 1993:10) En ny datalag innehåller en

genomgång av förslaget till direktiv.

 Den reglering av integritetsskyddet som finns i direktivförslaget ligger

enligt regeringens bedömning väl i linje med det här aktuella förslaget till

socialförsäkringsregisterlag.

7.15 Utbildning och kompetens

Socialförsäkringen har under senare år genomgått många förändringar, och

försäkringskassorna har efter hand fått allt mer kvalificerade uppgifter. Detta

gäller inte minst lokalkontoren som numera skall handlägga i princip alla

individrelaterade ärenden.

 Vid försäkringskassorna bedrivs en omfattande internutbildning, bl.a. beroende

på att det inte finns någon allmän högskoleutbildning anpassad till handläggning

av socialförsäkringsfrågor. Under senare tid har de anställda erbjudits särskilt

utformad högskoleutbildning, främst inom det beteendevetenskapliga området.

 Försäkringskassornas personal behöver en god kompetens när det gäller

hantering av integritets- och sekretessfrågor. Tillkomsten av en socialför-

säkringsregisterlag kommer i sig inte att innebära någon förändring av sekre-

tessreglerna, men kompetensen i detta avseende behöver förstärkas. Det är

viktigt att utbildningen påbörjas i tid så att personalen har tillräcklig kompe-

tens i dessa frågor redan när de nya reglerna träder i kraft. Personalens

kompetens bör därefter upprätthållas genom kontinuerlig vidareutbildning.

7.16 Ikraftträdande

Socialförsäkringsregisterlagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1995. I

författningskommentaren kommenteras närmare vissa ikraftträdandebestämmelser.

8 Författningskommentar

1 §

Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Lagen skall tillämpas på

personregister som förs hos de allmänna försäkringskassorna och Riksförsäk-

ringsverket.

 De personregister som lagen skall tillämpas på är sådana som behövs för

handläggning av ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner enligt

lag eller förordning. Till stor del gäller det förmåner som regleras i lagen

(1962:381) om allmän försäkring och angränsande författningar. För att den nu

aktuella lagen skall vara tillämplig krävs att det skall vara fråga om

handläggning som enligt författningarna ankommer på de allmänna försäk-

ringskassorna eller Riksförsäkringsverket. Lagen gäller således en synnerligen

stor mängd ärenden, som på olika sätt rör nästan alla som bor i riket. Vilka

ärenden som det kan bli fråga om avgörs av de materiella regler som reglerar

förmånerna på området. I den allmänna motiveringen (avsnitt 7.2) anges närmare

vilka författningar som avses.

 De personregister som lagen skall tillämpas på får genom paragrafen

benämningen socialförsäkringsregister.

 Av första stycket framgår att lagen tar sikte på försäkringskassornas och

Riksförsäkringsverkets handläggning av ärenden om socialförsäkringsförmåner och

andra förmåner. Det bör i sammanhanget understrykas att det inte är fråga om

sådan handläggning som ankommer på kassorna och verket i deras egenskap av

arbetsgivare. Lagen gäller alltså inte personregister som förs hos kassorna och

verket för löne- och personaladministrativa ändamål.

 Lagen omfattar inte heller forsknings- och statistikregister. Sådana register

får även i fortsättningen föras med stöd av tillstånd från Datainspektionen

eller om det förslag till ändringar i datalagen (prop. 1993/94:217) som nyligen

avgetts till riksdagen antas, med stöd av sådana generella föreskrifter som

regeringen eller efter regeringens bemyndigande, Datainspektionen, får meddela

enligt förslaget.

 I andra stycket klargörs att begreppet personregister har samma innebörd som i

datalagen (1973:289). Enligt 1 § datalagen avses med personregister register,

förteckning eller andra anteckningar som förs med hjälp av automatisk data-

behandling och som innehåller personuppgifter som kan hänföras till den som

avses med uppgiften.

 Från lagens tillämpningsområde görs i tredje stycket undantag för vissa

personregister. Först undantas sådana personregister för vilka det inte krävs

tillstånd enligt datalagen. Utanför lagens tillämpningsområde faller enligt

tredje stycket vidare personregister som har inrättats med stöd av annan lag. En

sådan lag är lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna för-

säkringskassorna. Enligt den lagen skall varje lokalkontor inom en allmän

försäkringskassa för vissa i lagen närmare angivna ändamål föra ett

sjukförsäkringsregister för sitt verksamhetsområde. Uttrycket "med stöd av annan

lag" innebär att registret skall ha ett uttryckligt stöd i lag. Ett tillstånd

enligt datalagen uppfyller således inte detta krav.

 Som anförs i den allmänna motiveringen skall lagen inte omfatta s.k.

vårdersättningsregister dvs. sådana register som tjänar som hjälpmedel vid de

allmänna försäkringskassornas utbetalning av ersättning till vårdgivare såsom

privatpraktiserande läkare, tandläkare och sjukgymnaster.

 Bestämmelserna i lagen om socialförsäkringsregister utgör en speciell

reglering i förhållande till den allmänna reglering som finns i datalagen. Vid

en konflikt mellan en bestämmelse i datalagen och en bestämmelse i lagen om

socialförsäkringsregister har den sistnämnda bestämmelsen företräde. Detta

hindrar dock inte att datalagen i andra hänseenden ändå är tillämplig på ett

socialförsäkringsregister. I den mån lagen om socialförsäkringsregister eller

med stöd av lagen utfärdade förordningar inte reglerar ett förhållande om vilket

det finns bestämmelser i datalagen skall nämligen dessa bestämmelser tillämpas.

Även detta följer av nyss nämnda princip för normgivningen. Som exempel på

regler i datalagen som skall tillämpas på socialförsäkringsregister kan här näm-

nas bestämmelserna om den registeransvariges skyldigheter. Av kommentaren till 2

§ framgår att lagen inte inskränker Datainspektionens befogenhet att meddela

föreskrifter enligt 6 a § datalagen. Sådana föreskrifter kan t.ex. avse

ADB-säkerhetsfrågor.

2 §

Paragrafen reglerar förutsättningarna för att föra ett socialförsäkrings-

register.

 Lagen innebär inte att några socialförsäkringsregister inrättas. I stället

överlämnas åt regeringen att besluta härom i varje särskilt fall. För att det

skall vara tillåtet att föra ett socialförsäkringsregister fordras nämligen -

utöver att det är fråga om ärenden enligt 1 § första stycket - att regeringen

har beslutat om registrets inrättande. Regeringen har möjlighet att själv - inom

de gränser som lagen anger - avgöra vilka register som skall inrättas och hur de

skall utformas. Av 3 § följer att ett sådant register får användas för de

allmänna försäkringskassornas eller Riksförsäkringsverkets handläggning av

ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som enligt lag eller

förordning ankommer på försäkringskassorna eller verket. Ett sålunda inrättat

register kan användas för de ytterligare ändamål som beskrivs i 4 och 5 §§.

 Lagens ämne faller i och för sig inom regeringens restkompetens enligt 8 kap.

13 § första stycket 2 regeringsformen. Detta hindrar emellertid inte att ämnet

regleras genom lag. Även om uttömmande föreskrifter meddelas i lagen beträffande

vissa särskilda frågor innebär lagen inte någon fullständig reglering. Detta

kommer till uttryck i andra meningen förevarande paragraf. Av vad som där sägs

följer att regeringen kan meddela föreskrifter om förande av register som

omfattas av lagen, i den mån lagen inte innehåller föreskrifter i samma

hänseende. Lagregleringen är således begränsad. Det som inte är reglerat i lagen

lämnas kvar åt regeringen att reglera med stöd av regeringens restkompetens.

Enligt 5 och 6 §§ datalagen har Datainspektionen skyldighet att i särskilda

fall meddela föreskrifter för personregister som förs på ADB-medium. Denna

skyldighet gäller också s.k. statsmaktsregister, dvs. register som inrättas av

riksdagen eller regeringen. Om regeringen eller riksdagen har meddelat

föreskrift i fråga om ett personregister får dock inte Datainspektonen meddela

föreskrift i samma hänseende (6 a § datalagen).

 De register som regeringen inrättar med stöd av paragrafen är s.k.

statsmaktsregister. För sådana krävs enligt 2 a § datalagen (1973:289) inte

Datainspektionens tillstånd. Datainspektionen har enligt 6 a § och 18 §

datalagen befogenhet att meddela föreskrifter till skydd för den personliga

integriteten för statsmaktsregister, om statsmakterna själva inte har meddelat

föreskrifter i samma hänseende eller inspektionens åtgärd inte står i strid med

beslut av statsmakterna. Utan hinder av vad som sägs i förevarande paragraf om

föreskrifter som regeringen meddelar har Datainspektionen kvar sin nämnda

befogenhet att meddela föreskrifter. I kommentaren till 1 § har som exempel

redan nämnts föreskrifter om ADB-säkerhet.

3 §

Som framgår av kommentaren till 2 § kan register som regeringen inrättar enligt

lagen användas för ändamål som anges i såväl denna paragraf som i 4 och 5 §§.

 I denna paragraf anges ändamålet med ett socialförsäkringsregister genom en

hänvisning till 1 § första stycket. Ändamålet är alltså de allmänna

försäkringskassornas och Riksförsäkringsverkets handläggning av ärenden om

socialförsäkringsförmåner och liknande förmåner som enligt lag eller författning

ankommer på försäkringskassorna och verket. Av 1 § framgår vilka ärenden som det

kan vara fråga om. Av utformningen av den nu aktuella paragrafen följer att

regeringen - inom de ramar som paragrafen ställer upp - måste ange de ändamål

för vilka registret skall användas. Registret får nämligen användas endast i

enlighet med de föreskrifter som regeringen meddelar. Regeringen avses sålunda

besluta att inrätta varje register för sig varvid ändamålet för registret kan

begränsas till att avse endast en del av det som lagen om socialför-

säkringsregister tillåter. Regeringen kan samtidigt besluta om andra

begränsningar t.ex. om vilka uppgifter som får registreras. I vissa fall kan

det vara aktuellt att vidta förberedande åtgärder innan den egentliga

handläggningen av ett ärende påbörjas. Det kan t.ex. gälla registrering av

identitetsuppgifter såsom namn, personnummer, adress, folkbokföringsort och

folkbokföringsfastighet. Enligt paragrafen får ett socialförsäkringsregister

också användas för sådana förberedande åtgärder. Åtgärderna får utgöra

förberedelser endast för sådan handläggning som avses i 1 § första stycket. Som

förberedande åtgärder för handläggningen bör även räknas utsändande av

information till en försäkrad eller grupper av försäkrade om t.ex. de

pensionsvillkor som kommer att gälla för dem vid framtida pensionering.

 I andra stycket i förevarande paragraf föreskrivs att ett socialförsäk-

ringsregister får användas för utbetalning av de förmåner och ersättningar som

anges i 2 § lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna för-

säkringskassorna. Som förutsättning för att ett socialförsäkringsregister skall

få användas i nu nämnda fall gäller dock att regeringen har föreskrivit att

registret får användas för dessa ändamål.

 Ett socialförsäkringsregister får också användas för inbetalning av avgifter

för frivillig sjukpenningförsäkring (21 kap. AFL) och för sådan försäkring som

avses i 6 § lagen om sjukförsäkringsregister, dvs. vissa arbetsgivarkostnader

för sjuklön eller semesterlön (17 § lagen (1991:1047) om sjuklön och enligt

lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader). Även denna

användning får ske i den utsträckning regeringen föreskriver.

4 §

I paragrafen anges ytterligare ändamål för vilket ett register får användas.

Användningen har i likhet med vad som gäller enligt 3 § gjorts beroende av

föreskrifter som regeringen meddelar. Regeringen kan sålunda föreskriva att ett

socialförsäkringsregister får användas för handläggning av vissa ärenden hos

Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt. Det ligger i

sakens natur att regeringen kan föreskriva detta endast i fråga om ett register

som innehåller sådana uppgifter som Statens löne- och pensionsverk och Kommu-

nernas pensionsanstalt behöver för handläggningen där. Vidare förutsätts att

dessa organ har anförtrotts sådana uppgifter beträffande socialförsäkringsför-

måner. Den handläggning som kan komma i fråga för pensionsverket framgår av

förordningen (1980:759) om utbetalning av statliga tjänstepensionsförmåner och

vissa socialförsäkringsförmåner, m.m. Beträffande pensionsanstalten finns

bestämmelser i förordningen (1980:624) om sättet och tiden för utbetalning av

pension enligt lagen om allmän försäkring, m.m.

5 §

Paragrafen anger sådana registerändamål som inte avser handläggning av ärenden.

Den skiljer sig från de tidigare ändamålsparagraferna också genom att

användningen av registret i detta fall har gjorts oberoende av föreskrifter från

regeringen.

 Som enda förutsättning för att registret skall få användas för de ändamål som

beskrivs i paragrafen gäller att registret har inrättats av regeringen enligt

2 §.

 Paragrafen gör det möjligt för försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket

att använda ett socialförsäkringsregister för uppföljning, utvärdering,

framställning av statistik och tillsyn. En av försäkringskassans uppgifter är

att följa och utvärdera socialförsäkringsverksamheten inom sitt

verksamhetsområde. Riksförsäkringsverket har en sådan upp-gift när det gäller

socialförsäkringsverksamheten i hela landet. Genom denna paragraf blir det

möjligt att använda ett socialförsäkringsregister för uppföljning och

utvärdering av verksamhet enligt 3 §. Registret får också användas för

framställning av statistik över denna verksamhet.

 Enligt 18 kap 2 § lagen om allmän försäkring utövar Riksförsäkringsverket

tillsyn över de allmänna försäkringskassorna som har att rätta sig efter verkets

anvisningar. Inom försäkringskassan leds arbetet från ett centralkontor enligt

de anvisningar som styrelsen för försäkringskassan meddelar. Ett

socialförsäkringsregister får enligt förevarande paragraf användas för

Riksförsäkringsverkets tillsyn över försäkringskassornas verksamhet enligt 3 §

och för ett centralkontors tillsyn av lokalkontorens verksamhet enligt samma

paragraf.

 Som tillsyn, uppföljning eller utvärdering räknas inte den verksamhet som

Riksförsäkringsverket utövar som part i mål och ärenden. Den verksamheten är i

stället att betrakta som handläggning av ärenden.

6 §

Paragrafen anger vilka personer som får registreras i ett socialförsäk-

ringsregister. Den första förutsättningen är att personen förekommer i ett

ärende som avses i 1 § första stycket eller kan förekomma i ett sådant ärende,

då det är aktuellt att vidta förberedande åtgärder såsom t.ex. att registrera

identitetsuppgifter. Att en person förekommer i ett ärende syftar inte bara på

att han förekommer i ett ärende där handläggning pågår. Uttrycket avser också

det fallet att en person förekommer i ett ärende där handläggningen är avslutad.

Den andra förutsättningen för registrering är att uppgifter i fråga om personen

har betydelse för handläggningen av ärendet. Det vanligaste fallet är att

personen i fråga är berättigad till någon förmån. Ett annat fall kan vara att en

person står i ett sådant förhållande till den berättigade att det påverkar

rätten till förmånen. Också det fall att någon utan att själv vara berättigad

till en förmån har rätt att uppbära betalning för förmånen kan nämnas som

exempel. Oftast grundar sig anknytningen till ärendet direkt på en författning.

7 §

I paragrafen föreskrivs om vissa identitets- och folkbokföringsuppgifter,

nämligen personnummer, namn, adress, folkbokföringsort och folkbokföringsfastig-

het. Sådana uppgifter finns i de flesta fall registrerade i

folkbokföringsregister.

 En effektiv och rättssäker handläggning hos försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket förutsätter att nämnda uppgifter är korrekta och att de

är lika oavsett i vilket sammanhang de förekommer. Det är därför lämpligt att de

nämnda uppgifterna i första hand hämtas från folkbokföringen. Uppgifterna om

folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet kommer inte att krävas för alla

register. I dag finns de inte i bidrags- och pensionsregistren. Dessa uppgifter

har betydelse för att avgöra till vilket lokalkontor en försäkrad skall höra.

Med folkbokföringsort avses församling. I de flesta fall behövs inte mer än

uppgiften om folkbokföringsort. Uppgift om folkbokföringsfastighet kan dock bli

aktuell, om en församling kommer att omfattas av två eller flera lokalkontors

verksamhetsområden. En sådan indelning av verksamhetsområdena fordrar särskilt

medgivande från Riksförsäkringsverket. Uppgifterna är inte särskilt känsliga

från integritetssynpunkt.

 Det ligger i sakens natur att när uppgifter om en person saknas i folk-

bokföringen får andra tillgängliga uppgifter om identitet användas. När

folkbokföringen tillförts motsvarande uppgifter bör dessa emellertid föras in i

ifrågavarande register.

 Telefonnummer registreras inte i folkbokföringen. I ett socialförsäk-

ringsregister får däremot anges tillgängliga uppgifter om telefonnummer.

 I paragrafen avses med adress inte bara folkbokföringsadress eller

motsvarande. Även särskild vistelseadress och sommaradress etc. får registreras.

Motsvarande gäller för telefonnummer. Telefonnummer till den registrerades

arbetsplats får t.ex. registreras.

8 §

Paragrafen innehåller föreskrifter om ytterligare uppgifter som får anges i ett

socialförsäkringsregister. Till en början nämns medborgarskap och civilstånd.

Härutöver anges ekonomiska och personliga förhållanden.

 Med uttrycket ekonomiska och personliga förhållanden avses en mängd uppgifter

av skiftande slag. Som exempel på ekonomiska förhållanden kan nämnas uppgifter

om sjukpenninggrundande inkomst, inkomst av anställning eller annat för-

värvsarbete. Vidare avses storleken av kapital och avkastningen av kapital,

bostadskostnad, lönekostnader i näring som bedrivs av värnpliktig, storleken av

underhållsbidrag, skatteavdrag och kvarskatt. Även uppgifter om begravningskost-

nad räknas hit. Personliga förhållanden kan avse uppgift om sammanboende, om

barn för vilka underhållsskyldighet föreligger och barn för vilka bidrag

uppbärs. Uppgifterna kan även gälla vårdnad, förmynderskap, godmanskap och

pågående eller nedlagd faderskapsutredning. Personliga uppgifter kan även vara

uppgifter om den registrerades arbetsplats.

 De nämnda uppgifterna kan vara av känslig natur. Även uppgifter om

medborgarskap och civilstånd kan i vissa sammanhang vara av känslig natur. I

paragrafen föreskrivs därför begränsningar när det gäller möjligheterna att

registrera sådana uppgifter.

 I registret får endast anges sådana uppgifter som är av betydelse för rätten

till och utbetalningen av förmåner som avses i 1 § första stycket. Det är

således inte möjligt att registrera de uppgifter om en person som enbart har be-

tydelse för uppföljningen av verksamheten. Utformningen av de materiella regler

som gäller för ärendena i fråga blir därmed avgörande för vilka uppgifter som

får anges i registret.

 Vidare gäller att registrering av de nämnda uppgifterna endast får ske med

begränsningar som anges i 9 § och 10 § andra stycket. 9 § gäller särskilt

känsliga uppgifter eller uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande

upplysning om den registrerade. Enligt 10 § andra stycket får regeringen i

förordning ytterligare begränsa innehållet i ett socialförsäkringsregister.

9 §

Paragrafen reglerar i vilken utsträckning särskilt känsliga uppgifter eller

uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade

får anges i ett socialförsäkringsregister. Uppgifter som utgör omdöme eller

annan värderande upplysning om den registrerade (6 § andra stycket datalagen

1973:289), dvs. "mjukdata", kan gälla omdömen om människors familjeförhållanden,

uppförande, samhällsanpassning, psykiska status, studieintensitet, prestationer

i arbetslivet etc. (prop. 1978/79:109). Med särskilt känsliga uppgifter avses

här de uppgifter som räknas upp i 4 § datalagen. Där anges först uppgifter om

att någon misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller

undergått annan påföljd för brott eller har varit föremål för tvångsingripande

enligt vissa särskilda vårdlagar eller utlänningslagen (1989:529). Därefter

anges uppgifter om någons sjukdom, hälsotillstånd eller sexualliv eller uppgift

om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom socialtjänsten eller varit

föremål för åtgärd enligt utlänningslagen. Slutligen anges uppgifter om någons

ras, politiska uppfattning, religiösa tro eller övertygelse i övrigt.

 I förevarande paragraf anges uttömmande i vilken omfattning de uppgifter som

avses i 4 § datalagen får förekomma i ett socialförsäkringsregister. Detsamma

gäller uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den

registrerade. Inga uppgifter av nu nämnt slag får således registreras, om de

inte finns med i uppräkningen i förevarande paragraf (undantag gäller för för

uppgift om vissa beslut, se 11 §). Detta gäller även om uppgifterna skulle kunna

ha betydelse för handläggningen av ärende som avses i 1 § första stycket. Som

exempel på uppgifter som inte får registreras kan nämnas diagnos, sjukdomsorsak,

undersökning och behandling av läkare eller annan vårdgivare samt utredning

enligt socialtjänstlagen (1980:620). Om sådana uppgifter förekommer i ett ärende

får de dokumenteras på papper.

 De uppgifter av nu nämnt slag som får registreras räknas upp i fjorton

punkter.

 I punkten 1 nämns tidpunkt för sjukanmälan. Sjukpenning får enligt 3 kap. 14 §

lagen (1962:381) om allmän försäkring i de flesta fall inte betalas ut för tid

innan anmälan om sjukdomsfallet har gjorts.

 Sjukperiod nämns i punkten 2. Uppgiften har betydelse för rätten till

tillfällig föräldrapenning (4 kap. 10, 11 och 15 §§ lagen om allmän försäkring).

Uppgiften har vidare betydelse för samordning av olika förmåner såsom havande-

skapspenning (3 kap. 9 a § tredje stycket andra meningen lagen om allmän

försäkring), smittbärarpenning (6 § lagen (1989:225) om ersättning till

smittbärare), ersättning enligt 11 § lagen (1988:1465) om ersättning och

ledighet för närståendevård, föräldrapenning (4 kap. 17 § lagen om allmän

försäkring) och livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (4

kap. 1 § nämnda lag).

 Grad av nedsatt arbetsförmåga får anges enligt punkten 3. Denna uppgift behövs

för att man skall kunna bestämma storleken av havandeskapspenning (3 kap. 9 §

lagen om allmän försäkring) och rätten till och storleken av förtidspension (7

kap. 1-3 §§ och 13 kap. 1 § lagen om allmän försäkring). Uppgiften hämtas från

läkarintyg m.m. eller från den ersättningsberättigade själv.

 Enligt punkten 4 får anges förekomsten av ansökan om smittbärarpenning och den

tidsperiod för vilken smittbärarpenning begärs. Uppgifterna har betydelse för

rätten till förmånen (5 och 11 §§ lagen om ersättning för smittbärare).

 Punkten 5 gör det möjligt att ange förekomsten av ansökan om ersättning för

närståendevård och den tidsperiod för vilken sådan ersättning begärs.

Uppgifterna har betydelse för rätten till förmånen (4 och 13 §§ lagen

(1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård).

 Enligt punkten 6 får anges förekomsten av anmälan om tillfällig för-

äldrapenning och den tidsperiod för vilken föräldrapenning begärs. Bestämmelser

om tillfällig föräldrapenning finns i 4 kap. lagen om allmän försäkring.

Tillfällig föräldrapenning kan enligt 10 § betalas ut då en förälder till barn

under tolv år behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller

smitta hos barnet eller hos barnets ordinarie vårdare eller då vårdbehov upp-

kommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat

barn till någon av föräldrarna. Tillfällig föräldrapenning kan enligt 11 § också

utges för vård av ett barn som fyllt tolv men inte sexton år i fall barnet på

grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov

av särskild tillsyn eller vård. Enligt 15 § får förmånerna inte utges för tid

innan anmälan gjorts hos försäkringskassan.

 Beräknad tidpunkt för barns födelse får anges enligt punkten 7. Uppgiften har

betydelse för rätt till havandeskapspenning (3 kap. 9 § tredje stycket lagen om

allmän försäkring).

 Enligt punkten 8 får tidpunkt för ansökan om havandeskapspenning

registreras.Uppgiften har betydelse för utgivandet av förmånen.

 Enligt punkten 9 får anges förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada,

skada som omfattas av statligt personskadeskydd och skada till följd av

olycksfall på grund av krigshändelse samt tidpunkterna då sådana skador

inträffat. Uppgifterna behövs för att pröva frågor om rätt till ersättningar

enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (3 kap. 1 §), lagen (1954:243)

om yrkesskadeförsäkring (10, 11 §§), lagen (1977:265) om statligt personskade-

skydd (6-8, 10 och 11 §§) och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till

sjömän (3 §).

 Med arbetsskada förstås enligt 2 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring skada

till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Med tidpunkt då

sådan skada inträffat avses såväl dag då olycksfall inträffat som dag då skada

till följd av annat än olycksfall visat sig. Uppgiften kan avse såväl en av den

försäkrade eller arbetsgivaren uppgiven tidpunkt som en tidpunkt som

försäkringskassan fastställt. Tidpunkten har betydelse för den tid under vilken

den försäkrade har rätt till ersättning (3 kap. 1 § lagen om arbetsskade-

försäkring). Motsvarande reglering finns i lagen om yrkesskadeförsäkring och

lagen om statligt personskadeskydd.

 Enligt punkten 10 får anges förekomsten av ansökan eller anmälan om

assistansersättning enligt 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning.

Uppgifterna har betydelse för rätt till förmånen.

 Enligt punkten 11 får registreras förekomsten av sådan särskild grund för

beaktande av högre bostadskostnad som avses i 14 § tredje stycket och 17 §

fjärde stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligt nämnda lagrum får vid

prövning av ansökan om bostadsbidrag en högre bostadskostnad än eljest beaktas

vid funktionshinder.

 Tidpunkter för sjukhusvård får anges enligt punkten 12. Dessa uppgifter är av

betydelse för att försäkringskassan enligt 2 kap. 12 § lagen om allmän

försäkring skall kunna bestämma avgiften för en pensionär då denne vårdas på

sjukhus.

 Enligt punkten 13 får anges huruvida den registrerade får vård eller

försörjning helt eller delvis på det allmännas bekostnad. Uppgifterna behövs för

att man skall kunna avgöra om vissa ersättningar skall minskas eller inte alls

betalas ut. I det följande lämnas några exempel på sådana fall.

 För varje dag då en person som är berättigad till havandeskapspenning,

smittbärarpenning eller en försäkrad som uppbär tillfällig föräldrapenning

bereds vård i sådant hem för vård eller boende eller familjehem enligt

socialtjänstlagen (1980:620) som ger vård och behandling åt missbrukare av

alkohol eller narkotika skall förmånen minskas med minst 80 kr, dock högst en

tredjedel av ersättningens belopp (3 kap. 9 a § och 15 § andra stycket, 4 kap.

18 § lagen om allmän försäkring och 9 § lagen om ersättning till smittbärare).

 Havandeskapspenning, tillfällig föräldrapenning, smittbärarpenning och

ersättning för vård av närstående betalas inte ut för tid då en försäkrad resp.

en smittbärare med stöd av 3 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om

vård av unga är intagen i ett sådant hem som avses i 12 § nämnda lag.

Bestämmelser om detta finns i 3 kap. 9 a § och 15 § första stycket b) samt 4

kap. 18 § lagen om allmän försäkring ävensom 9 § lagen om ersättning till smitt-

bärare och 12 § lagen (1988:1465) om ersättning för närståendevård.)

 Huruvida den registrerade är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av

annan orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad får anges enligt

punkten 14. Uppgifter av detta slag behövs och kan bli aktuella i följande fall.

 Många förmåner lämnas inte för tid då en försäkrad är häktad eller intagen i

kriminalvårdsanstalt, om det inte är fråga om sjukdom som inträffar under tid då

han får vistas utom anstalt och därvid har beretts tillfälle att förvärvsarbeta

(3 kap. 15 § första stycket c samt tredje stycket, 3 kap. 9 a § och 4 kap. 18 §

lagen om allmän försäkring).

 För tid då någon i andra fall och av annan orsak än sjukdom har tagits om hand

på det allmännas bekostnad betalas inte heller någon ersättning (3 kap.

15 § första stycket d, 3 kap. 9 a § och 4 kap. 18 § lagen om allmän försäkring,

9 § lagen om ersättning för smittbärare samt 12 § lagen om ersättning och ledig-

het för närståendevård). Enligt de överväganden som legat till grund för be-

stämmelsen i 3 kap. 15 § första stycket lagen om allmän försäkring avses i

första hand situationer som kan uppkomma under krigstillstånd då en försäkrad

tvångsvis tas om hand på det allmännas bekostnad, för internering eller liknande

(SOU 1944:15 s. 154-156).

 Om den som uppbär folkpension i form av förtidspension, efterlevandepension i

form av omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension,

under hel månad på statens bekostnad är intagen i anstalt eller ock tillfälligt

vistas utom anstalt, får hans månatliga folkpension enligt 10 kap. 2 § lagen om

allmän försäkring inte betalas med högre belopp än regeringen bestämmer. Enligt

samma paragraf får försäkringskassan medge nära anhörig, som är beroende av den

pensionsberättigade för sitt uppehälle, rätt att helt eller delvis uppbära

pensionen. Enligt paragrafen får barnpension inte betalas ut för barn som under

en hel månad på statens bekostnad får vård på anstalt eller annars erhåller kost

och logi. Pensionsförmån får dock utgå i fråga om elev vid specialskola för tid

som eleven vistas utom skolan. För denna tid gäller bestämmelserna om vårdbidrag

i 9 kap. 5 § tredje stycket lagen om allmän försäkring.

 När en kommun eller ett landsting bekostar en pensionärs vistelse under en hel

månad på en institution får pensionärens folkpensionsförmåner för månaden till

en del betalas ut till kommunen eller landstinget, om de begär det. Om

pensionären skall betala ersättning enligt 34 § första stycket socialtjänst-

lagen, har kommunen eller landstinget inte rätt att få del av hans

folkpensionsförmåner. Det nu sagda följer av 10 kap. 3 § lagen om allmän

försäkring och 1-3 §§ kungörelsen (1962:393) om rätt i vissa fall för kommun

eller annan att uppbära folkpension. Till institutioner som aves i lagen om

allmän försäkring och den nämnda kungörelsen hör hem för vård eller boende och

familjehem enligt socialtjänstlagen samt specialsjukhus och andra institutioner

och enskilda hem inom omsorgsvården för utvecklingsstörda. Med hem för vård och

boende avses i första hand ett hem inom socialtjänsten där verksamheten bedrivs

av landstinget eller kommunen och där man tar emot enskilda för vård, behand-

ling, omvårdnad eller tillsyn i förening med ett boende. Också institution som

drivs av enskild person eller sammanslutning kan räknas som hem för vård eller

boende, om den tar emot enskilda för socialnämndens räkning. Under begreppet hem

för vård eller boende faller barn- och ungdomsinstitutioner av olika slag, såsom

barn- och ungdomshem, hem för särskild tillsyn enligt 12 § lagen (1990:52) med

särskilda bestämmelser om vård av unga, hem för vård eller boende som drivs av

enskild, barnpsykiatrisk klinik och liknande, t.ex. behandlingshem eller sjukhem

för psykiskt sjuka barn och ungdomar. Också behandlingshem och enskilda vårdhem

för missbrukare faller in under begreppet hem för vård eller boende.

 Med familjehem avses enligt 35 § socialtjänstförordningen (1981:750) enskilt

hem där barn genom socialnämndens försorg placeras för vård och fostran eller

vuxna placeras för vård och omvårdnad.

 Handikappersättning eller vårdbidrag betalas enligt 9 kap. 5 § andra stycket

lagen om allmän försäkring inte till den som vårdas på en institution som

tillhör eller till vars drift bidrag utges från staten, kommun eller landsting,

om vården kan beräknas pågå minst sex månader. Detsamma gäller om han vårdas

utanför institutionen genom dess försorg eller i annat fall vårdas utanför

institutionen och staten, kommunen eller landstinget är huvudman för vården.

 Om någon har fått bistånd till sin försörjning genom socialbidrag enligt 6 §

socialtjänstlagen (1980:620), får socialnämnden från försäkringskassan uppbära

beviljad retroaktiv ersättning enligt lagen om allmän försäkring eller enligt en

annan författning. Bestämmelser om detta finns i 17 kap. 1 § lagen om allmän

försäkring. Som förutsättning gäller att socialbidraget och ersättningen har

betalats ut för samma tid. Vidare får nämnden inte uppbära högre ersättning än

vad nämnden har betalat ut till den enskildes samt hans makes och minderåriga

barns försörjning.

 Om socialnämnden har placerat ett barn i ett enskilt hem får försäkringskassan

enligt 4 § tredje stycket lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och 8 § lagen

(1986:378) om förlängt barnbidrag betala ut barnbidrag respektive förlängt

barnbidrag till den som fostrar barnet under förutsättning att socialnämnden

begär det hos kassan. Har barnet placerats i enskilt hem av någon annan än

nämnden, får kassan besluta att bidragen betalas ut till den som fostrar barnet,

om vårdnadshavaren i sin egenskap av bidragsmottagare begär det.

 Får barnet under en hel månad på statens bekostnad vård på anstalt eller på

annat sätt kost och bostad, får bidragsförskott, förlängt bidragsförskott och

särskilt bidrag till vissa adoptivbarn inte betalas ut för den månaden. Detsamma

gäller när barnet under en hel månad bor i bostad med särskild service för barn

och ungdomar, som avses i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa

funktionshindrade, eller på huvudmannens bekostnad i familjehem enligt nämnda

lag. Bidraget betalas dock ut för tid då barnet är inackorderat vid sameskola.

Bestämmelserna om detta finns i 8 § fjärde stycket lagen (1964:143) om bidrags-

förskott, 12 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande, 7 §

lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Med vård som staten

bekostar avses enligt 6 § skollagen (1985:1100) skolor för döva samt för syn-,

hörsel- eller talskadade.

 Vårdas ett barn under en hel månad i familjehem eller hem för vård eller

boende inom socialtjänsten, betalas bidragsförskott och särskilt bidrag till

vissa adoptivbarn ut till den kommun som svarar för vårdkostnaden (9 § tredje

stycket lagen om bidragsförskott och 7 § lagen om särskilt bidrag till vissa

adoptivbarn).

 En myndighet kan i vissa angivna fall få uppbära det bidrag som först förfal-

ler till betalning efter beslut om bidrag. En förutsättning är dock att det barn

bidraget avser under den tid som bidraget belöper på i väsentlig mån har fått

sin försörjning av allmänna medel (9 § fjärde stycket lagen om bidragsförskott,

12 § lagen om förlängt bidragsförskott för studerande och 7 § lagen om särskilt

bidrag till vissa adoptivbarn).

10 §

Paragrafens första stycke innehåller en bestämmelse om att de uppgifter som får

registreras med stöd av 8 och 9 §§ i ett socialförsäkringsregister skall anges

så kortfattat som möjligt. Det åligger den registeransvarige att noga vaka över

att bestämmelsen efterlevs.

 Registreringen av uppgifter i ett socialförsäkringsregister är till för att

utnyttja ADB-mediets särskilda möjligheter som stöd för ärendehandläggning av

mer rutinbetonad karaktär. Av integritetsskyddskäl är det av största vikt att de

uppgifter som får förekomma anges så kortfattat som möjligt. Normalt bör ett

eller några ord eller en siffra vara tillräckligt. En mer ingående bedömning av

en persons förhållanden som kan behövas i vissa ärenden, t.ex. om behovsprövade

förmåner, skall således inte kunna grundas på uppgifter i ett socialför-

säkringsregister.

 I andra stycket ges regeringen en möjlighet att i förordning ytterligare

begränsa innehållet i ett socialförsäkringsregister. En sådan begränsning kan

som framgår av kommentaren till 8 § ske av uppgifter som eljest får registreras

enligt nämnda paragraf.

11 §

Paragrafen behandlar möjligheten att anteckna sådana beslut av försäkringskassa,

Riksförsäkringsverket och domstol som avser särskilt känsliga uppgifter i ett

socialförsäkringsregister. En mer allmän begränsning av i vilken omfattning

uppgifter i ett beslut får antecknas finns i övriga innehållsbestämmelser i

lagen.

 Med beslut avses här såväl beslut under handläggningen av ett ärende, t.ex.

förelägganden av olika slag och s.k. provisoriska beslut (20 kap. 2 a § AFL),

som beslut eller dom varigenom ärendet slutligt avgörs.

 Paragrafen tar sikte på de särskilt känsliga uppgifter som avses i 9 §. Ett

beslut kan i sig eller tillsammans med andra uppgifter som får anges utgöra en

uppgift av sådan känslig natur som avses i 4 § och 6 § andra stycket datalagen

(1973:289). Ett sådant beslut får med vissa begränsningar antecknas även om det

inte omfattas av vad som är tillåtet att registrera enligt 9 §.

 Endast beslut i ärende som avses i 1 § första stycket får antecknas. Av ett

sådant beslut får endast antecknas utgången och de bestämmelser som har

tillämpats.

 Paragrafen medger vidare att anteckning om huruvida beslutet har överklagats

får ske. Även för dessa fall gäller den begränsningen att endast överklagande av

ett beslut i ärende som avses i 1 § första stycket får antecknas. Uppgiften är

nödvändig för frågan om verkställighet av ett beslut angående t.ex. utbetalning

av beslutad ersättning.

12 §

Paragrafen medger att ett socialförsäkringsregister även får innehålla

uppgifter om tidpunkter för registrerade förhållanden. En förutsättning för att

uppgifterna skall få registreras är att de behövs för att tillgodose ändamålen

med registret. Här hänvisas vidare till den allmänna motiveringen.

 Enligt paragrafen får också registreras uppgifter om tekniska och

administrativa förhållanden. Detta gör det möjligt att ange till vilken försäk-

ringskassa och till vilket lokalkontor hos en försäkringskassa som någon hör

eller har hört. Andra uppgifter som kan anges med stöd av paragrafen är

uppgifter i s.k. back-up-register, olika kodnummer för registerföring och

markeringar av förekomsten av tekniska fel samt namn på handläggare. Vidare kan

anges att handlingar har expedierats eller infordrats och att vissa

kontrollåtgärder har vidtagits. Anledningen till att ett ärende har avslutats

kan antecknas med stöd av förevarande paragraf i den mån det ej är fråga om

beslut.

 Som administrativa uppgifter kan också räknas uppgift om särskild

sekretessprövning. En sådan uppgift anger att det finns anledning att närmare

pröva frågan om utlämnande av uppgifter ur registret eller ur handlingar hos

myndigheten. I detta sammanhang kan erinras om att en uppgift som förs in i en

allmän handling aldrig får raderas bort. Om man rättar en uppgift, måste den

felaktiga uppgiften fortfarande vara klart avläsbar. Detta gäller även allmänna

handlingar i form av ADB-upptagningar (se prop. 1990/91:60 s. 36 med där gjord

hänvisning till KU 1982/83:13 s. 22). Med den felaktiga uppgiften bör förfaras

så att den inte ger upphov till missuppfattningar och misstag.

13 §

I paragrafens första stycke finns ett allmänt medgivande till sambearbetning av

uppgifter i olika socialförsäkringsregister. Regeringen kan emellertid begränsa

denna möjlighet genom föreskrifter i förordning.

 Enligt andra stycket får ett socialförsäkringsregister tillföras uppgifter

från ett sjukförsäkringsregister. Detta kan vara nödvändigt vid handläggning av

ärenden om utbetalningar av vissa förmåner. I 18 § lagen om

sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna anges när utlämnande

av uppgifter för detta ändamål kan ske till Riksförsäkringsverket. Som

förutsättning för att uppgifterna skall få tillföras ett

socialförsäkringsregister gäller dock att regeringen har föreskrivit att detta

får ske.

 Det blir vidare möjligt att tillföra ett sjukförsäkringsregister uppgifter

från ett socialförsäkringsregister. Regeringen kan emellertid föreskriva

begränsningar av denna möjlighet. En förutsättning för att uppgifterna skall få

tillföras sjukförsäkringsregister är givetvis att uppgifterna är sådana att de

enligt lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna får

ingå i ett lokalt sjukförsäkringsregister.

 I tredje stycket sägs att det kan finnas ytterligare sambearbetningsmöjlig-

heter. Dessa möjligheter kan följa av föreskrifter i lag eller förordning eller

av beslut av Datainspektionen. Det bör understrykas att tredje stycket inte har

någon självständig betydelse utan endast tjänar som en erinran om vad som kan

vara bestämt i annan ordning. Som exempel på register från vilka uppgifter kan

tillföras ett socialförsäkringsregister kan här nämnas

 1. lokala folkbokföringsregister enligt lagen (1990:1536) om folk-

bokföringsregister och annat register som tillförs uppgifter från lokalt

folkbokföringsregister,

 2. centralt skatteregister enligt lagen (1980:343) om skatteregister,

 3. register hos Kriminalvårdsstyrelsen över häktade och intagna i

kriminalvårdsanstalt,

 4. register hos Värnpliktsverket över värnpliktiga och kvinnor som har

antagits till militär grundutbildning,

 5. register hos Räddningsverket över civilförsvarspliktiga.

14 §

I denna paragraf regleras registeransvaret för olika socialförsäkringsregister i

första stycket.

 Bestämmelser om registeransvar medför enligt datalagen (1973:289) flera

skyldigheter. Den ansvarige skall iaktta att hanteringen av registret inte leder

till otillbörligt integritetsintrång. Därvid skall särskilt iakttas att

registret förs för ett bestämt ändamål, att inte andra uppgifter registreras än

som står i överensstämmelse med registrets ändamål, att uppgifter inte utan med-

givande av den registrerade, av myndigheter försäljs annat än i enlighet med

lag, förordning eller särskilt beslut av regeringen, att uppgifter inte samlas

in, lämnas ut eller används annat än i överensstämmelse med registrets ändamål

eller enligt gällande bestämmelser om utlämnande eller i enlighet med den

registrerades medgivande samt att uppgifterna i registret skyddas mot oavsiktlig

eller otillåten förstörelse eller mot otillåten ändring eller spridning (7 §).

Hos den registeransvarige skall det vidare finnas en förteckning över de

personregister som han är ansvarig för (7 a §). Den ansvarige skall normalt

rätta en personuppgift som är oriktig eller missvisande (8 §), komplettera en

uppgift som är ofullständig (9 §), på begäran snarast lämna den registrerade

besked om de uppgifter som finns om honom i registret (10 §) och förstöra de

uppgifter i registret som inte längre är nödvändiga med hänsyn till registrets

ändamål (12 §). Om den registrerade tillfogas skada genom att personregister

innehåller oriktig eller missvisande uppgift om honom, skall den registeransva-

rige ersätta skadan (23 §). I datalagen finns även föreskrifter om straff och

skadeståndsansvar i andra fall (20-23 §§).

 I denna paragraf har regleringen av registeransvaret utformats olika beroende

på för vem registret förs.

 En försäkringskassa är registeransvarig för ett register som förs särskilt för

kassan eller för varje lokalkontor inom kassan. På motsvarande sätt är

Riksförsäkringsverket registeransvarigt för register som förs särskilt för

verket. Ett sådant register kan vara aktuellt för ärenden som endast

Riksförsäkringsverket handlägger, t.ex. ärenden om yrkesskadelivräntor enligt

lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser.

 Beträffande register som förs gemensamt för alla försäkringskassor och

Riksförsäkringsverket har försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket

gemensamt registeransvar. Den enskilda försäkringskassans ansvar avser främst

behandlingen av uppgifter hos kassan. Uttrycket behandling av uppgifter inne-

fattar inte bara hanteringen av uppgifterna när de väl har registrerats utan

även insamlingen och registreringen av dem. Själva registerhållningen räknas

också som behandling i detta sammanhang.

 Både försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket måste se till att

hanteringen av registret inte leder till otillbörligt integritetsintrång och att

registret används endast för sitt ändamål. Det åligger kassorna och verket att

genom interna föreskrifter begränsa tjänstemännens tillgång till uppgifter i

registret så att de får tillgång till enbart sådana uppgifter som de behöver för

att fullgöra sina uppgifter. Sådan användning av registret som är av särskilt

känslig natur, t.ex. sökningar där känsliga uppgifter används som sökbegrepp,

bör förbehållas ett mycket begränsat antal befattningshavare.

 Såväl en försäkringskassa som Riksförsäkringsverket har tillgång till

uppgifterna i registret. De måste därför var och en på sitt håll se till att

lämpliga åtgärder vidtas för att skydda uppgifterna mot oavsiktlig eller

otillåten förstörelse eller mot otillåten ändring eller spridning. Att de har

tillgång till uppgifterna innebär också att de var och en för sig svarar för att

uppgifterna inte lämnas ut annat än i överensstämmelse med registrets ändamål,

meddelade bestämmelser eller i enlighet med den registrerades medgivande.

 När det gäller den del av registeransvaret som avser skyldigheten att se till

att uppgifter inte samlas in och registreras annat än i överensstämmelse med

registrets ändamål har den försäkringskassa i vars ärende uppgiften förekommer i

praktiken ensam ansvar. Uppgifterna i registret utgör nämligen underlag för

försäkringskassans handläggning av ärenden och ingen annan än kassan bestämmer

vad som skall antecknas i ärendena. Av samma skäl kommer skyldigheten att rätta

felaktiga eller missvisande uppgifter i registret att ligga på

försäkringskassan.

 Den försäkringskassa som i praktiken har ansvaret torde vanligen också vara

den som har tillgång till underlag för att avgöra om en registrerad uppgift

skall rättas. I de fall uppgiften har registrerats i ett ärende som handlagts av

någon annan försäkringskassa eller av Riksförsäkringsverket bör den

registeransvarige kontrollera uppgiftens riktighet med den andra kassan resp.

verket. Om samma påstått felaktiga uppgift förekommer hos flera register-

ansvariga försäkringskassor bör en eventuell rättelse ske efter samråd med dessa

kassor.

 Oavsett vad här sagts om uppdelningen i praktiken mellan de registeransvariga

har var och en av dem ett ansvar gentemot den registrerade i fråga om rättelse

och skadeståndsskyldighet.

 I paragrafens andra stycke föreskrives särskilt om den del av registeransvaret

som avser skyldigheten att på begäran snarast lämna den registrerade besked om

de uppgifter som finns om honom i registret. Enligt denna föreskrift åläggs

Riksförsäkringsverket att lämna underrättelse enligt 10 § datalagen i fråga om

uppgift i register som förs gemensamt för de allmänna försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket.

15 §

I paragrafen regleras frågan om terminalåtkomst. Frågan har kommenterats närmare

i avsnitt 7.7 Som framgår av paragrafen får terminalåtkomst till ett

socialförsäkringsregister endast finnas hos de allmänna försäkringskassorna,

Riksförsäkringsverket, Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas

pensionsanstalt.

 Enligt första stycket gäller som huvudregel att den som har registeransvar för

ett register också har terminalåtkomst till registret. Vidare kan de allmänna

försäkringskassorna få terminalåtkomst till register som förs för

Riksförsäkringsverket i den utsträckning regeringen föreskriver det. En sådan

åtkomst kan vara nödvändig för att försäkringskassan skall kunna samordna

förmåner som kassan beslutar om med bl.a. yrkesskadelivräntor som Riksförsäk-

ringsverket handhar.

 I den utsträckning regeringen föreskriver får enligt andra stycket även pen-

sionsverket och pensionsanstalten ha terminalåtkomst till ett socialförsäk-

ringsregister. Åtkomsten får dock bara gälla uppgifter som behövs för att

handlägga ärenden hos pensionsverket eller pensionsanstalten rörande

utbetalningar av socialförsäkringsförmåner och samordning av avtalspen-

sionsförmåner. I kommentaren till 4 § anges vilka ärenden som avses.

 Riksförsäkringsverket utesluts, såsom paragrafen är utformad, från

terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister som förs särskilt för en

försäkringskassa. Detsamma gäller för andra försäkringskassor. Beträffande

sådana socialförsäkringsregister kan regeringen enligt tredje stycket meddela

föreskrifter som ytterligare begränsar terminalåtkomsten. Dessa register kan

vara inrättade så att de förs för sig av varje lokalkontor inom kassan.

Regeringen kan i sådana fall genom föreskrifter ytterligare begränsa

terminalåtkomsten t.ex. så att endast det berörda lokalkontoret får

terminalåtkomst.

 Av allmänna förvaltningsprinciper följer att den som har terminalåtkomst bara

får utnyttja registret i den utsträckning som behövs för att han skall kunna

sköta sina åligganden. Det bör framhållas att en upptagning av uppgifter som en

myndighet har terminalåtkomst till kan vara allmän handling hos den myndigheten.

Det åligger därför myndigheten att ta ställning till framställningar om

utlämnande av uppgifterna.

16 §

I paragrafen föreskrivs tystnadsplikt för den som hos Kommunernas

Pensionsanstalt tar del av uppgifter i ett socialförsäkringsregister. En sådan

befattningshavare får inte obehörigen röja vad han därigenom fått veta om

enskilds ekonomiska och personliga förhållanden. Om han gör det, kan han enligt

20 kap. 3 § brottsbalken dömas för brott mot tystnadsplikt till böter eller

fängelse i högst ett år. Denna bestämmelse föranleds av att Kommunernas

pensionsanstalt inte är någon myndighet varför sekretesslagens bestämmelser om

tystnadsplikt inte omfattar befattningshavare hos anstalten.

17 §

Paragrafen reglerar vad som vid sidan av sekretesslagen (1980:100) gäller för

utlämnande av uppgifter från ett socialförsäkringsregister. Vad som regleras är

alltså endast i vad mån utlämnande kan ske på medium för automatisk

databehandling. Sekretessprövning skall göras oberoende av i vilken form

uppgifterna skall lämnas ut. En begäran om utfående av uppgifter på ADB-medium

måste således prövas enligt båda regelsystemen.

 Många uppgifter som får registreras i ett socialförsäkringsregister kommer att

omfattas av bestämmelserna om socialförsäkringssekretess i 7 kap. 7 §

sekretesslagen. Sådana uppgifter får lämnas ut till andra myndigheter, om det

följer av en uppgiftsskyldighet som är bestämd i lag eller förordning (14 kap.

1 § sekretesslagen). Ett utlämnande kan också ske efter en bedömning vid varje

utlämningstillfälle med tillämpning av den s.k. generalklausulen (14 kap. 3 §

sekretesslagen). Dessa bestämmelser gäller oavsett på vilket medium uppgifterna

lämnas ut. Dessutom kan utlämnande ske till enskilda med stöd av bestämmelserna

i 20 kap. 9 a § lagen om allmän försäkring (1962:381).

 En särskild bestämmelse om personregistersekretess finns i 7 kap. 16 § första

stycket sekretesslagen. Enligt bestämmelsen gäller sekretess för personuppgift i

personregister, om det kan antas att utlämnande skulle medföra att uppgiften an-

vänds för automatisk databehandling i strid med datalagen (1973:289). Förbudet

gäller oavsett på vilket medium uppgifterna lämnas ut. Det har dock störst

betydelse då fråga uppkommer om att lämna ut uppgifter på ADB-medium. Ett sådant

utlämnande kräver således i allmänhet att mottagaren har tillstånd av Data-

inspektionen eller författningsstöd för att föra ett personregister som

innehåller de uppgifter som skall lämnas ut. Uppfyller mottagaren dessa krav,

bestämmer den utlämnande myndigheten i vilken form utlämnande skall ske. En

bestämmelse av motsvarande innebörd för andra än myndigheter finns i 11 §

datalagen.

 Möjligheterna för en myndighet att bestämma i vilken form utlämnande skall ske

kan inskränkas genom lag eller förordning. I denna paragraf ges sådana

föreskrifter. I paragrafen anges nämligen att utlämnande av uppgifter på medium

för automatisk databehandling från ett socialförsäkringsregister måste ha stöd i

lag eller förordning. Utformningen av föreskriften utesluter att stödet ges i

författning på lägre nivå.

 Utlämnande av uppgift får vidare ske om uppgifterna skall användas för

forskning eller framställning av statistik. Om uppgifter skall lämnas till

Statistiska centralbyrån eller Arbetarskyddsverket för statistikändamål, får det

således ske på ADB-medium direkt med stöd av denna paragraf.

 En bestämmelse som medger att utlämnandet får ske på ADB-medium finns också i

13 § första stycket. Enligt den bestämmelsen får nämligen uppgifter tillföras

ett socialförsäkringsregister från ett annat sådant register, om inte regeringen

föreskriver något annat.

18 §

Paragrafen reglerar vilka uppgifter som får användas som sökbegrepp.

 I första stycket föreskrivs förbud mot att använda vissa känsliga uppgifter

som sökbegrepp. Förbudet gäller uppgifter om huruvida den registrerade får eller

har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmännas bekostnad

eller är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har tagits

om hand på det allmännas bekostnad.

 Som anförs i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.9) kan det inte uteslutas

att programfel uppkommer och att de upptäcks efter det att många beslut har

fattats. För att man skall kunna leta reda på de felaktiga besluten och rätta

dem öppnas i första stycket en möjlighet att också använda de förut angivna

känsliga uppgifterna som sökbegrepp.

 Beträffande övriga uppgifter föreskrivs i andra stycket att det är tillåtet

att använda dem som sökbegrepp bara om det behövs för tillämpning av lag eller

förordning som avses i 1 § första stycket. Vidare föreskrivs att uppgifter i

registret får användas som sökbegrepp om det behövs för rättelse, tillsyn,

uppföljning, utvärdering, urval för forskning och framställning av statistik.

Med rättelse avses såväl rättelse av felaktiga eller missvisande uppgifter i ett

register som rättelse av beslut som har blivit felaktiga till följd av t.ex.

programfel.

 Regeringen kan föreskriva ytterligare begränsningar av användningen av

uppgifter som sökbegrepp under förutsättning att begränsningarna avser att ge

skydd för de registrerades personliga integritet.

19 §

Paragrafen innehåller bestämmelser som tar över arkivlagens (1990:782)

föreskrifter om gallring. Den särskilda regleringen beror på hänsynen till de

registrerades personliga integritet. Motiven har närmare utvecklats i avsnitt

7.10.

 I första stycket föreskrivs att en uppgift i ett register skall gallras tio år

efter det att den registrerades. Bestämmelsen har utformats så att uppgiften

skall gallras tidigare, om regeringen har föreskrivit det. Uppgiften skall dock

vara kvar, om den fortfarande har betydelse för handläggningen av ett ärende som

avses i 1 § första stycket.

 Av andra stycket framgår att bestämmelserna i första stycket gäller i den

utsträckning inte undantag därifrån stadgats i en förordning eller i

föreskrifter som har meddelats med stöd av en förordning. Undantaget får bara

gälla bevarandet av ett urval för forskningens behov (jfr prop. 1989/90:70

s. 52 ff).

20 §

I paragrafen föreskrivs en skyldighet för den registeransvarige att informera

allmänheten om ett socialförsäkringsregister. Informationen bör lämpligen ges i

de handlingar i ärenden som den enskilde får del av från försäkringskassorna

eller Riksförsäkringsverket i samband med att uppgifter till ett register hämtas

in från honom. Vid sidan härav bör också en mer allmän information förekomma i

annonser, broschyrer etc.

Ikraftträdande

Socialförsäkringsregisterlagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1995.

Ikraftträdandetidpunkten motiveras av att det efter ett antagande av lagen

kommer att krävas ett omfattande arbete med att upprätta de förordningar som

skall reglera inrättandet av olika socialförsäkringsregister.

 Ett socialförsäkringsregister skall enligt 2 § lagförslaget endast få föras om

regeringen genom förordning har beslutat att inrätta registret. När lagen träder

i kraft upphör således Datainspektionens möjlighet att meddela tillstånd till

inrättande och förande av sådana register. Bestämmelsen kommer även att gälla de

register för vilka tillstånd meddelats före ikraftträdandet. För att det skall

vara möjligt att få en önskvärd övergång från register som grundas på tillstånd

till register som grundas på förordning föreslår vi att de register som vid

tidpunkten för lagens ikraftträdande finns inrättade på grundval av

Datainspektionens tillstånd skall få föras intill utgången av juni år 1996.

Detta skall bara gälla om registrets ändamål inte omfattas av vad som gäller för

ett socialförsäkringsregister som inrättats genom en förordning. I den ut-

sträckning tillståndsregistren ersätts av socialförsäkringsregister upphör

tillstånden att gälla. Den registeransvariga myndigheten har därvid att iaktta

anmälningsskyldigheten till Datainspektionen enligt 12 § datalagen och 7 §

dataförordningen (1982:480). Lokala sjukförsäkringsregister avses bli inrättade

successivt senast första halvåret år 1996. När dessa register inrättas vid

lokalkontoren kommer uppgifter att behöva föras över från nuvarande centrala

register. Bland de uppgifter som skall föras över finns vissa uppgifter som

framdeles enligt utformningen av förslaget till socialförsäkringsregisterlag

endast kommer att få finnas i ett lokalt sjukförsäkringsregister. Det gäller

vissa uppgifter som har betydelse för rätten till ersättning. Övergångslösningen

syftar till att dessa uppgifter skall få ingå i ett centralt register till dess

de lokala sjukförsäkringsregistren inrättats.

Sammanfattning av Utredningens om socialförsäkringsregisterlag

betänkande Socialförsäkringsregister (SOU 1993:11)

Bakgrund

Till stöd för administrationen av socialförsäkringen finns en central

data-anläggning vid Riksförsäkringsverkets ADB- avdelning i Sundsvall. Till

denna dataanläggning är försäkringskassorna anslutna via det gemensamma

kommunikationsnätet. I det centrala datasystemet finns rikstäckande sjukför-

säkrings-, pensions-, bidrags- och familjebidragsregister. Sjukförsäkringsregi-

stret innehåller uppgifter om inskrivna i försäkringskassan och andra som är

berättigade till dagersättning, i form av t.ex. sjukpenning, föräldrapenning,

utbildningsbidrag, kontant arbetsmarknadsstöd och dagpenning till värnpliktiga

m.fl. Pensionsregistret omfattar förutom pensionsärenden också uppgifter om

arbetsskade- och yrkesskadelivräntor. Bidragsregistret innehåller uppgifter om

allmänna barnbidrag och bidragsförskott. Familjebidragsregistret innehåller upp-

gifter om familjebidrag till värnpliktiga m.fl. Registren används förutom för

administration av socialförsäkrings- och bidragssystemen också för samordning

med ersättningar från andra myndigheter och försäkringsinrättningar. Förutom

försäkringskassan kan även Riksförsäkringsverket och några andra myndigheter via

terminal ta del av uppgifter ur registren.

 Försäkringskassornas datasystem fick sin nuvarande utformning i början av

1970-talet. Redan efter några år konstaterades att systemet borde förbättras. En

parlamentarisk utredning, ALLFA-kommittén, lade under år 1981 fram förslag till

ändringar i datasystemet. Förslagen genomfördes emellertid inte. Riks-

försäkringsverket fick i stället i uppdrag att göra en ny utredning, och efter

flera års utredande lades under år 1988 fram ett förslag som bl.a. innebar att

grundinformationen för sjukförsäkringen skulle lagras i lokala register, medan

register där betydande stordriftsfördelar fanns (pensioner, barnbidrag,

bidragsförskott m.m.) i första hand skulle lagras centralt.

 I februari 1991 lade vi fram ett delbetänkande - Lokala sjukförsäk-

ringsregister - vari vi föreslog en registerlag för lokala register som skulle

föras vid försäkringskassans lokalkontor med uppgifter för sjukpenning- och

rehabiliteringsärendena.

Uppdraget

De nuvarande centrala registren är reglerade genom ett stort antal beslut med

föreskrifter från Datainspektionen. Behovet av en författningsreglering aktuali-

serades bl.a. i samband med de planerade lokala sjukförsäkringsregistren. I

direktiven för vår utredning angavs att riksdagen borde ta ställning till en

reglering av registren. I en första etapp skulle förslag lämnas till reglering

av de lokala sjukförsäkringsregistren och därefter skulle en lagreglering också

när det gällde övriga personregister inom socialförsäkringsområdet komma till

stånd. Utgångspunkten för utredningsarbetet skulle vara gällande bestämmelser

för socialförsäkringsområdet.

Slutbetänkande

I enlighet med direktiven lägger vi i detta slutbetänkande fram förslag till

registerlag och förordningar rörande de centrala personregistren inom

försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket. I detta slutbetänkande redovisar

vi överväganden och förslag rörande främst

- registerändamål

- registerinnehåll

- registeransvar

- sökbegrepp

- utlämnande av uppgifter

- gallring.

Vad vårt förslag omfattar

Handläggningen av ärenden om socialförsäkringsförmåner och liknande förmåner

förutsätter en omfattande personregistrering. Många av uppgifterna som

förekommer i dessa ärenden kan vara integritetskänsliga. Sådana uppgifter ingår

redan i dag i de centrala personregistren hos försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket. Övriga uppgifter finns i handlingar av olika slag, t.ex.

i intyg eller utlåtanden från läkare eller i socialutredningar. Dessa handlingar

förvaras hos försäkringskassorna. Även om uppgifterna således redan finns att

tillgå vid försäkringskassorna, kan en registrering på ADB-medium i sig innebära

en ökad risk för otillbörligt intrång i den personliga integriteten.

 När det gäller att avgöra vilka personuppgifter som skall få föras in i ett

ADB-register och vad som i övrigt skall gälla för registret måste en noggrann

avvägning göras mellan hänsynen till den personliga integriteten och

försäkringskassornas resp. Riksförsäkringsverkets behov av tillgång till

uppgifter på ADB-medium för en rättssäker och effektiv handläggning.

Socialförsäkringssystemet i vårt land är uppbyggt på ett sätt som i realiteten

förutsätter ADB-stöd, om handläggningen skall uppfylla grundläggande krav på

rättssäkerhet och snabbhet. I lagstiftningen om socialförsäkringsförmåner finns

omfattande och många gånger invecklade regler om samordning mellan förmåner av

olika slag. Dessa regler skulle inte kunna tillämpas, om handläggningen var

baserad enbart på uppgifter på papper.

 Vi anser därför att all registrering på ADB-medium av känsliga personuppgifter

som behövs för den handläggning av ärenden om socialförsäkringsförmåner och

andra förmåner som enligt lag eller annan författning ankommer på försäk-

ringskassorna och Riksförsäkringsverket bör regleras i författningsform. De

register som regleringen avser kallar vi socialförsäkringsregister. Rättsområdet

ändras ständigt, varför en fullständig reglering av registreringen i lag skulle

behöva undergå ständiga förändringar. Vi har därför valt att föreslå en lag som

anger de från integritetssynpunkt viktiga gränserna för personregistrering.

Regeringen kan sedan inom de i lagen angivna gränserna i förordningar närmare

bestämma vilken handläggning ett register får inrättas för och vilka uppgifter

det får innehålla. Någon möjlighet för regeringen att meddela föreskrifter t.ex.

om innehållet i registret som går utöver dem som anges i lagen finns således

inte. Regeringens möjligheter att meddela föreskrifter i fråga om innehållet

inskränker sig till verkställighetsföreskrifter. Genom att lagen också innehål-

ler regler om terminalåtkomst, utlämnande, sökmöjligheter och gallring stärks

skyddet för de registrerades personliga integritet ytterligare.

Ändamålen med registren

Ett socialförsäkringsregister får byggas upp och användas för att tjäna som stöd

i försäkringskassornas och Riksförsäkringsverkets handläggning av socialförsäk-

ringsförmåner och liknande förmåner. Ändamålet begränsas till den handläggning

av ärenden som enligt lag eller annan författning ankommer på kassorna och ver-

ket med undantag av de ärenden för vilka de lokala sjukförsäkringsregistren

skall föras enligt lagen (1993:000) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna

försäkringskassorna. Registret skall dock få användas för utbetalning av de

förmåner och ersättningar som avses i 2 § nämnda lag. Härutöver får ett social-

försäkringsregister användas av Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas

pensionsanstalt i begränsad omfattning. Försäkringskassorna och Riksförsäkrings-

verket får också använda ett socialförsäkringsregister för tillsyn, uppföljning,

utvärdering och framställning av statistik.

 Register som inrättas för forskningsändamål eller för att framställa statistik

omfattas inte av den författningsreglering vi föreslår. Frågorna rörande den

enskildes personliga integritet i detta sammanhang bör enligt vår mening bedömas

utifrån ett mer allmänt perspektiv än vad som är möjligt att anlägga i en

författningsreglering av detta slag. Därtill kommer att Datalagsutredningen i

betänkandet (SOU 1993:10) En ny datalag föreslår särskilda bestämmelser om

behandling av känsliga uppgifter för forsknings- och statistikändamål.

 Vårdersättningsregister används för att administrera olika sjukvårdsersätt-

ningar. De innehåller uppgifter om sjukdomar, undersökningar och behandlingar.

Med vårt förslag kommer registrering av sådana uppgifter inte att vara tillåten

i ett socialförsäkringsregister. Vårdersättningsregister kommer i väsentliga

hänseenden att skilja sig från de socialförsäkringsregister som inrättas med

stöd av vårt lagförslag. Vi anser därför att vårdersättningsregister bör

regleras för sig i särskild lagstiftning.

Vad får registren innehålla?

Vad ett socialförsäkringsregister får innehålla bestäms av den handläggning av

ärenden som ankommer på försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket enligt lag

eller annan författning. Bestämmelserna om socialförsäkringsförmåner är om-

fattande och i många fall mycket invecklade. Vi har därför inte ansett det möj-

ligt att i lagen detaljreglera vad ett socialförsäkringsregister skall få inne-

hålla. Det blir i stället de materiella regler som styr kassornas och verkets

handläggning av socialförsäkringsärenden som avgör vad som får antecknas i

registret. Till skydd för den personliga integriteten har vi dock föreskrivit

kraftiga begränsningar av denna möjlighet.

 Endast de uppgifter som har betydelse för handläggningen till följd av

föreskrifter i lag eller annan författning får registreras.

 En annan viktig begränsning gäller sådana känsliga uppgifter som avses i 4 §

och 6 § andra stycket datalagen (1973:289). I vårt lagförslag anges i elva

punkter vilka uppgifter av sådant slag som får förekomma i ett socialförsäk-

ringsregister. I övrigt får inga sådana uppgifter antecknas i registret. De

uppgifter som får förekomma skall antecknas så kortfattat som möjligt. Försäk-

ringskassas, Riksförsäkringsverkets och domstols beslut får registreras såvitt

avser utgången, tillämpade bestämmelser och huruvida beslutet har överklagats.

Registeransvar

För ett socialförsäkringsregister som förs gemensamt för försäkringskassorna

skall registeransvaret delas mellan kassorna och Riksförsäkringsverket. För ett

socialförsäkringsregister som förs särskilt för en försäkringskassa eller

särskilt för Riksförsäkringsverket skall berörda kassa resp. verket ha

registeransvar. Den som handlägger de ärenden för vilka registret skall användas

kommer således att vara registeransvarig.

 I avsnitt 8 framhåller vi fördelarna från integritetssynpunkt med lokala

register, där varje kassa är registeransvarig för sina register.

Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter från ett socialförsäkringsregister får ske på ADB-medium

endast om det följer av lag eller förordning eller om uppgiften skall användas

för forskning eller framställning av statistik. Mot bakgrund av att lagen inte

anger exakt vad ett socialförsäkringsregister får innehålla har vi inte ansett

det möjligt att detaljreglera i vilken utsträckning ett utlämnande på ADB-medium

skall tillåtas. Regleringen bör ske i de registerförordningar som vårt förslag

förutsätter. I våra förslag till förordningar har vi angett till vem och för

vilket ändamål vi bedömer att utlämnande bör få ske.

Sökbegrepp

Trots de begränsningar i fråga om innehåll som vi föreslår kommer det att finnas

integritetskänsliga uppgifter i socialförsäkringsregistren. Enligt vårt förslag

skall det inte vara tillåtet att som sökbegrepp använda vissa särskilt känsliga

uppgifter. Det gäller tidpunkter för sjukhusvård, huruvida den registrerade får

eller har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmännas bekost-

nad eller är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har

tagits om hand på det allmännas bekostnad. Förbudet innebär att tänkta

sammanställningar där dessa uppgifter används som sökbegrepp inte är allmänna

handlingar. Förbudet har emellertid inte kunnat göras helt undantagslöst. Det

kan nämligen inte uteslutas att felaktiga beslut fattas till följd av fel i

dataprogram. För att man skall kunna leta reda på de felaktiga besluten och

kunna rätta dem har vi föreslagit att man för detta syfte, under viss begränsad

tid, skall kunna söka även på de nyss nämnda känsliga uppgifterna. En förutsätt-

ning är dock enligt vårt förslag att Datainspektionen har medgett användningen.

 I övrigt gäller som förutsättning för att en uppgift skall få användas som

sökbegrepp att detta behövs för tillämpning av lag eller annan författning eller

för rättelse, tillsyn, uppföljning, utvärdering, urval för forskning eller

framställning av statistik. En möjlighet finns för regering-en att föreskriva

ytterligare begränsningar.

Uppgifterna skall gallras efter en viss tid

Det är viktigt att uppgifterna i ett socialförsäkringsregister inte sparas läng-

re tid än som är nödvändigt. Vi föreslår därför att alla uppgifter i ett ärende

skall tas bort ur registret tio år efter det att uppgiften registrerades. Rege-

ringen ges dock möjlighet att föreskriva en kortare gallringstid. Om uppgiften

fortfarande kan ha betydelse för handläggningen får den sparas längre tid.

 Ett urval av uppgifterna skall få sparas längre än tio år om regeringen så

förordnar. Sådana uppgifter skall förvaras av arkivmyndighet och skall endast få

användas för forskningsändamål.

Utredningens om socialförsäkringsregisterlag

lagförslag

1 Förslag till

Lag om socialförsäkringsregister

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag tillämpas på personregister som behövs för sådan handläggning av

ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som enligt lag eller

annan författning ankommer på de allmänna försäkringskassorna eller Riks-

försäkringsverket (socialförsäkringsregister). Med personregister förstås

detsamma som i datalagen (1973:289).

 Första stycket gäller inte personregister som får föras utan tillstånd enligt

datalagen eller som har inrättats med stöd av riksdagens beslut i annan lag.

När socialförsäkringsregister får föras

2 § Ett socialförsäkringsregister får föras endast om regeringen genom en

förordning har beslutat att inrätta registret. Regeringen meddelar föreskrifter

om registrets förande, i den mån denna lag inte innehåller föreskrifter i samma

hänseende.

 Första stycket andra meningen innebär ingen inskränkning i Datainspektionens

befogenhet att meddela föreskrifter med stöd av 6 a § och 18 § datalagen

(1973:289).

Registerändamål

Handläggning hos de allmänna försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket

3 § I den utsträckning regeringen föreskriver får de allmänna försäkringskassor-

na och Riksförsäkringsverket använda ett socialförsäkringsregister för den hand-

läggning som anges i 1 § första stycket. Försäkringskassorna och verket får

också använda sådant register för förberedande åtgärder för handläggningen.

 I fråga om handläggning som avses i 2 och 3 §§ lagen (1993:000) om

sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna gäller enbart

bestämmelserna om förande av sjukförsäkringsregister i den lagen. Ett social-

försäkringsregister får dock i den utsträckning regeringen föreskriver användas

för utbetalning av de förmåner och ersättningar som anges i 2 § nämnda lag.

Handläggning hos Statens löne- och pensionsverk och

Kommunernas pensionsanstalt

4 § I den utsträckning som regeringen föreskriver får Statens löne- och pen-

sionsverk och Kommunernas pensionsanstalt använda ett socialförsäkringsregister

för handläggning av ärenden där rörande utbetalningar av socialförsäkringsför-

måner och samordning av avtalspensionsförmåner.

Övrig användning

5 § En allmän försäkringskassa och Riksförsäkringsverket får använda ett

socialförsäkringsregister för uppföljning, utvärdering och framställning av

statistik beträffande den verksamhet hos försäkringskassan respektive verket som

registret får användas för enligt 3 §. Beträffande sådan verksamhet hos

försäkringskassorna får Riksförsäkringsverket dessutom använda ett

socialförsäkringsregister för tillsyn, uppföljning, utvärdering och

framställning av statistik.

Registerinnehåll

6 § En person får antecknas i ett socialförsäkringsregister, om

 1. han förekommer i ett ärende som avses i 1 § första stycket eller, då

förberedande åtgärder för handläggning vidtas, kan förekomma i ett sådant

ärende, och

 2. uppgifter i fråga om honom har betydelse för handläggningen av ärendet till

följd av föreskrift i lag eller annan författning.

7 § I ett socialförsäkringsregister skall beträffande personer som avses i 6 §,

anges i lokala folkbokföringsregister registrerade uppgifter om

 1. personnummer och namn,

 2. adress och telefonnummer och, om det behövs för handläggningen,

 3. folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet.

 Förekommer inte uppgifter som avses i första stycket 1 och 2 i det lokala

folkbokföringsregistret, skall i stället anges tillgängliga uppgifter om

identitet, adress och telefonnummer.

 Utan hinder av första och andra styckena får dessutom anges ytterligare

uppgifter om namn, adress och telefonnummer.

8 § I fråga om personer som avses i 6 § får vidare, med de begränsningar som

följer av andra stycket, i ett socialförsäkringsregister anges uppgifter om

medborgarskap, civilstånd samt ekonomiska och personliga förhållanden. Detta

gäller dock bara om uppgifterna till följd av föreskrift i lag eller annan

författning har betydelse för handläggningen av ärende som avses i 1 § första

stycket.

 Uppgifter om den registrerade som avses i 4 § datalagen (1973:289) och

uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade

får anges endast om de gäller

 1. tidpunkt för sjukanmälan,

 2. sjukperiod,

 3. grad av nedsatt arbetsförmåga,

 4. förekomsten av ansökan om smittbärarpenning och den tidsperiod för vilken

smittbärarpenning begärs,

 5. förekomsten av ansökan om ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning

och ledighet för närståendevård och den tidsperiod för vilken sådan ersättning

begärs,

 6. förekomsten av anmälan om tillfällig föräldrapenning och den tidsperiod för

vilken tillfällig föräldrapenning begärs,

 7. beräknad tidpunkt för barns födelse,

 8. förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av

statligt personskadeskydd och skada till följd av olycksfall på grund av

krigshändelse samt tidpunkt då sådan skada inträffat,

 9. tidpunkter för sjukhusvård,

 10. huruvida han får eller har fått vård eller försörjning helt eller delvis på

det allmännas bekostnad,

 11. huruvida han är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan

orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad.

 De uppgifter som får anges med stöd av första och andra styckena skall anges

så kortfattat som möjligt.

9 § I ett socialförsäkringsregister får utan hinder av 8 § andra stycket anges

försäkringskassas, Riksförsäkringsverkets och domstols beslut i ärende som avses

i 1 § första stycket såvitt avser utgången och de bestämmelser som har

tillämpats samt huruvida beslutet har överklagats.

10 § Ett socialförsäkringsregister får även innehålla uppgifter om tidpunkter

för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter, om

uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålen med registret.

Sambearbetning

11 § Om regeringen inte föreskriver något annat, får uppgifter till ett

socialförsäkringsregister hämtas från ett annat sådant register.

 I den utsträckning regeringen föreskriver får ett socialförsäkringsregister

tillföras uppgifter från ett sjukförsäkringsregister som förs med stöd av lagen

(1993:000) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Ett

sådant register får tillföras uppgifter som anges i 7 § från ett

socialförsäkringsregister i den mån regeringen inte föreskriver något annat.

 Av föreskrifter i lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen kan

följa att ett socialförsäkringsregister får tillföras uppgifter som avses i 7

och 8 §§ från andra personregister.

Registeransvar

12 § Vem som är registeransvarig för socialförsäkringsregister framgår av

följande uppställning.

Register Registeransvar

Register som förs gemensamt Varje försäkringskassa för be-

för de allmänna försäkrings- handling av uppgifter hos kassan

kassorna Riksförsäkringsverket

Register som förs särskilt Försäkringskassan

för en allmän försäkrings-

kassa

Register som förs särskilt Riksförsäkringsverket

för Riksförsäkringsverket

 Begär någon hos en allmän försäkringskassa att få underrättelse enligt 10 §

datalagen (1973:289) i fråga om uppgift i ett register som förs gemensamt för de

allmänna försäkringskassorna, skall underrättelsen lämnas av Riksförsäkringsver-

ket.

Terminalåtkomst

13 § Den som är registeransvarig enligt 12 § har terminalåtkomst till det

register som ansvaret gäller. Härutöver får de allmänna försäkringskassorna,

Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt ha

terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister i den mån regeringen

föreskriver det. Pensionsverkets och pensionsanstaltens terminalåtkomst får dock

bara gälla uppgifter som behövs där för handläggning av ärenden som avses i 4 §.

 I fråga om socialförsäkringsregister som förs särskilt för en allmän för-

säkringskassa gäller de ytterligare begränsningar av terminalåtkomst som

regeringen föreskriver.

 Den som hos Kommunernas pensionsanstalt tar befattning med uppgifter i ett

socialförsäkringsregister får inte obehörigen röja vad han därigenom fått veta

om enskilds ekonomiska och personliga förhållanden.

Utlämnande av uppgifter

14 § Utlämnande av uppgifter i ett socialförsäkringsregister får ske på medium

för automatisk databehandling endast om detta följer av lag eller förordning

eller om uppgiften skall användas för forskning eller framställning av

statistik.

Sökbegrepp

15 § Uppgifter som avses i 8 § andra stycket 9-11 får inte användas som

sökbegrepp. Datainspektionen får dock för särskilt fall medge att sådana upp-

gifter under viss bestämd tid används som sökbegrepp om det behövs för att

avhjälpa fel som har uppkommit till följd av brister i ett dataprogram och felet

inte kan avhjälpas på något annat sätt.

 Övriga uppgifter i ett socialförsäkringsregister får användas som sökbegrepp

endast om det behövs för tillämpning av lag eller annan författning eller för

rättelse, tillsyn, uppföljning, utvärdering, urval för forskning eller

framställning av statistik. Utan hinder härav gäller de ytterligare

begränsningar av användningen som regeringen föreskriver till skydd för de

registrerades personliga integritet.

Gallring

16 § En uppgift i ett socialförsäkringsregister skall gallras tio år efter det

att den registrerades eller efter den kortare tid som regeringen föreskriver.

Detta gäller dock inte, om uppgiften fortfarande kan ha betydelse för

handläggningen av ett ärende som avses i 1 § första stycket.

 Utan hinder av första stycket gäller föreskrifter som har meddelats i en

förordning eller med stöd av en förordning och som gäller bevarande av ett urval

av material för forskningens behov. Sådant material skall överlämnas till arkiv-

myndighet.

Information

17 § Den som är registeransvarig för ett socialförsäkringsregister skall se till

att allmänheten på lämpligt sätt får information om registret. Informationen

skall innehålla en beskrivning av de uppgifter som registret får innehålla samt

upplysning om

 1. ändamålen med registret,

 2. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret,

 3. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt datalagen

(1973:289),

 4. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på

medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som

gäller för registret.

Ikraftträdande

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994. Ett personregister som har

inrättats före ikraftträdandet får utan hinder av denna lag föras intill

utgången av år 1994. Detta gäller dock bara i den utsträckning registrets än-

damål inte omfattas av vad som gäller för ett inrättat socialförsäkrings-

register.

Förteckning över remissinstanser

Yttrande över utredningens slutbetänkande (SOU 1993:11) Socialförsäk-

ringsregister har avgetts av Justitiekanslern, Försäkringsöverdomstolen,

Kammarrätten i Stockholm, Länsrätten i Malmöhus län, Domstolsverket,

Riksförsäkringsverket, Socialstyrelsen, Datainspektionen, Kriminalvårds-

styrelsen, Statskontoret, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Statistiska

centralbyrån, Statens löne- och pensionsverk, Värnpliktsverket, Överstyrelsen

för civil beredskap, Centrala studiestödsnämnden, Riksarkivet,

Arbetsmarknadsstyrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen, Statens invandrarverk,

Riksdagens ombudsmän (JO), Arbetsmiljöinstitutet, Forskningsrådsnämnden,

Socialvetenskapliga forskningsrådet, Samhall, Landstingsförbundet, Svenska

kommunförbundet, Kommunernas pensionsanstalt, Försäkringskasseförbundet,

Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens centralorganisation, Sveriges

akademikers centralorganisation, Svenska Arbetsgivareföreningen, Företagarnas

Riksorganisation, Arbetslöshetskassornas samorganisation, Pensionärernas

riksorganisation, Svenska Läkaresällskapet, Sveriges Läkarförbund och

Integritetsskyddsutredningen (1993:03).

Datainspektionens yttrande

Datainspektionen har anmodats att avge yttrande över ett förslag till

lagrådsremiss med förslag till lag om socialförsäkringsregister.

 Datainspektionen har ingenting att erinra mot förslaget.

Lagrådsremissens lagförslag

Förslag till

Lag om socialförsäkringsregister

 Härigenom föreskrivs följande.

Allmänna bestämmelser

1 § Denna lag tillämpas på personregister som behövs för sådan handläggning av

ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som enligt lag eller

förordning ankommer på de allmänna försäkringskassorna eller Riksförsäk-

ringsverket (socialförsäkringsregister)

 Med personregister förstås detsamma som i datalagen (1973:289).

 Lagen tillämpas inte på

 1. personregister som får föras utan tillstånd enligt datalagen,

 2. personregister som har inrättats med stöd av annan lag, eller

 3. personregister för handläggning av ärenden om vårdersättning.

När socialförsäkringsregister får föras

2 § Ett socialförsäkringsregister får föras endast om regeringen genom en

förordning har beslutat att inrätta registret. Regeringen får meddela föreskrif-

ter om registrets förande, såvida inte denna lag innehåller föreskrifter i samma

hänseende.

Registerändamål

Handläggning hos de allmänna försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket

3 § De allmänna försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket får, i den

utsträckning regeringen föreskriver, använda ett socialförsäkringsregister för

den handläggning som anges i 1 § första stycket. Försäkringskassorna och verket

får också använda ett sådant register för förberedande åtgärder för hand-

läggningen.

 Ett socialförsäkringsregister får i den utsträckning regeringen föreskriver

användas för utbetalning av de förmåner och ersättningar som anges i 2 § lagen

(1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna samt

för inbetalning av avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring och för sådana

försäkringar som avses i 6 § nämnda lag.

Handläggning hos Statens löne- och pensionsverk och

Kommunernas pensionsanstalt

4 § Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt får, i den

utsträckning som regeringen föreskriver, använda ett socialförsäkringsregister

för handläggning av ärenden om utbetalningar av socialförsäkringsförmåner och

samordning av avtalspensionsförmåner.

Övrig användning

5 § En allmän försäkringskassa får använda ett socialförsäkringsregister för

uppföljning, utvärdering, framställning av statistik och egen tillsyn

beträffande den verksamhet hos försäkringskassan som registret får användas för

enligt 3 §.

 Riksförsäkringsverket får använda ett socialförsäkringsregister för upp-

följning, utvärdering och framställning av statistik beträffande den verksamhet

hos verket och försäkringskassorna som registret får användas för enligt 3 §.

Verket får dessutom använda ett socialförsäkringsregister för tillsyn av sådan

verksamhet hos försäkringskassorna.

Registerinnehåll

6 § Ett socialförsäkringsregister får innehålla uppgifter om en person

 1. om personen förekommer i ett ärende som avses i 1 § första stycket eller,

då förberedande åtgärder för handläggning vidtas, kan förekomma i ett sådant

ärende, och

 2. uppgifter i fråga om personen har betydelse för handläggningen av ärendet.

7 § I ett socialförsäkringsregister får beträffande personer som avses i 6 §

registreras uppgifter om personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, folkbok-

föringsfastighet och telefonnummer.

8 § I fråga om personer som avses i 6 § får, med de begränsningar som anges i 9

§ och 10 § andra stycket, i ett socialförsäkringsregister registreras uppgifter

om medborgarskap, civilstånd samt sådana ekonomiska och personliga förhållanden

som har betydelse för rätten till och utbetalning av förmåner. Detta gäller dock

bara om uppgifterna har betydelse för handläggningen av ärenden som avses i 1 §

första stycket.

9 § Uppgifter om den registrerade som avses i 4 § datalagen (1973:289) och

uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade

får anges endast om de gäller

 1. tidpunkt för sjukanmälan,

 2. sjukperiod,

 3. grad av nedsatt arbetsförmåga,

 4. förekomsten av ansökan om smittbärarpenning enligt lagen (1989:255) om

ersättning till smittbärare och den tidsperiod för vilken smittbärarpenning be-

gärs,

 5. förekomsten av ansökan om ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning

och ledighet för närståendevård och den tidsperiod för vilken sådan ersättning

begärs,

 6. förekomsten av anmälan om tillfällig föräldrapenning och den tidsperiod för

vilken tillfällig föräldrapenning begärs,

 7. beräknad tidpunkt för barns födelse,

 8. tidpunkt för ansökan om havandeskapspenning

 9. förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av

statligt personskadeskydd och skada till följd av olycksfall på grund av

krigshändelse samt tidpunkt då sådan skada inträffat,

 10. förekomsten av ansökan eller anmälan om assistansersättning enligt 5 §

lagen (1993:389) om assistansersättning,

 11. förekomsten av sådan särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad

som avses i 14 § tredje stycket och 17 § fjärde stycket lagen (1993:737) om

bostadsbidrag,

 12. tidpunkter för sjukhusvård,

 13. huruvida den registrerade får eller har fått vård eller försörjning helt

eller delvis på det allmännas bekostnad,

 14. huruvida den registrerade är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller

av annan orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad.

10 § De uppgifter som får registreras med stöd av 8 och 9 §§ skall anges så

kortfattat som möjligt.

 Regeringen kan i förordning ytterligare begränsa innehållet i ett social-

försäkringsregister.

11 § Beslut av försäkringskassa, Riksförsäkringsverket och domstol i ärende som

avses i 1 § första stycket vilket innehåller uppgifter som avses i 9 § får regi-

streras endast såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats samt

huruvida beslutet har överklagats.

12 § Ett socialförsäkringsregister får även innehålla uppgifter om tidpunkter

för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter, om

uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålet med registret.

Sambearbetning

13 § Uppgifter till ett socialförsäkringsregister får, om regeringen inte

föreskriver annat, hämtas från ett annat sådant register.

 Ett socialförsäkringsregister får, i den utsträckning regeringen föreskriver,

tillföras sådana uppgifter från ett sjukförsäkringsregister som får lämnas ut

med stöd av 18 § lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna

försäkringskassorna. Ett sådant register får tillföras uppgifter enligt 8 - 15

§§ nämnda lag från ett socialförsäkringsregister i den mån regeringen inte

föreskriver något annat.

 Av föreskrifter i lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen kan

följa att ett socialförsäkringsregister får tillföras uppgifter som avses i

7 - 9 §§ från andra personregister.

Registeransvar

14 § Registeransvarig för ett socialförsäkringsregister, är om registret förs

särskilt för en allmän försäkringskassa eller dess lokalkontor, försäkrings-

kassan. Beträffande register som förs gemensamt för försäkringskassorna och

Riksförsäkringsverket har försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket

registeransvar. För register som förs särskilt för Riksförsäkringsverket är

verket registeransvarig.

 Begär någon hos en allmän försäkringskassa att få underrättelse enligt 10 §

datalagen (1973:289) om uppgift i ett register som förs gemensamt av de allmänna

försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket, skall underrättelsen lämnas av

Riksförsäkringsverket.

Terminalåtkomst m.m.

15 § Den som är registeransvarig enligt 14 § har terminalåtkomst till det

register som ansvaret gäller. De allmänna försäkringskassorna får härutöver ha

terminalåtkomst till ett register som förs särskilt för Riksförsäkringsverket i

den utsträckning regeringen föreskriver det.

 Statens löne- och pensionsverk och Kommunernas pensionsanstalt får ha

terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister i den utsträckning regeringen

föreskriver det. Pensionsverkets och pensionsanstaltens terminalåtkomst får dock

bara gälla uppgifter som behövs där för handläggning av ärenden som avses i 4 §.

 I fråga om socialförsäkringsregister som förs särskilt för en allmän

försäkringskassa gäller de ytterligare begränsningar av terminalåtkomst som

regeringen föreskriver.

16 § Den som hos Kommunernas pensionsanstalt tar befattning med uppgifter i ett

socialförsäkringsregister får inte obehörigen röja vad han därigenom fått veta

om enskilds ekonomiska och personliga förhållanden.

Utlämnande av uppgifter

17 § Uppgifter i ett socialförsäkringsregister får lämnas ut på medium för

automatisk databehandling endast om det följer av lag eller förordning eller om

uppgiften skall användas för forskning eller framställning av statistik.

Sökbegrepp

18 § Uppgifter som avses i 9 § 13 och 14 får inte användas som sökbegrepp utom

om det har uppkommit fel till följd av brister i ett dataprogram och felet inte

kan avhjälpas på något annat sätt.

 Övriga uppgifter i ett socialförsäkringsregister får användas som sökbegrepp

endast om det behövs för tillämpning av lag eller förordning eller för rättelse,

tillsyn, uppföljning, utvärdering, urval för forskning eller framställning av

statistik. Regeringen får föreskriva ytterligare begränsningar av användningen

till skydd för de registrerades personliga integritet.

Gallring

19 § En uppgift i ett socialförsäkringsregister skall gallras tio år efter det

att den registrerades eller efter den kortare tid som regeringen föreskriver.

Detta gäller dock inte om uppgiften fortfarande kan ha betydelse för

handläggningen av ett ärende som avses i 1 § första stycket.

 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva undantag

från första stycket vad gäller bevarande av ett urval av material för forsk-

ningens behov. Sådant material skall överlämnas till arkivmyndighet.

Information

20 § Den som är registeransvarig för ett socialförsäkringsregister skall se till

att allmänheten på lämpligt sätt får information om registret. Informationen

skall innehålla en beskrivning av de uppgifter som registret får innehålla samt

upplysning om

 1. ändamålen med registret,

 2. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret,

 3. rätten att få registerutdrag och rättelse enligt datalagen (1973:289),

 4. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på

medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som

gäller för registret.

Ikraftträdande

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995. Ett personregister som har inrättats

före ikraftträdandet får utan hinder av lagen föras intill utgången av juni år

1996 i den mån registret inte ersätts av ett register inrättat enligt denna

lag.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-06-17

Närvarande: justitierådet Per Jermsten, justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Sigvard Holstad.

Enligt en lagrådsremiss den 11 maj 1994 (Socialdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lagen om

socialförsäkringsregister.

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av regeringsrättssekreteraren Peter

Enander.

 Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet:

8 §

Paragrafen innehåller vissa bestämmelser om vilka uppgifter som får registreras

i ett socialförsäkringsregister. Det gäller till en början uppgifter om

medborgarskap och civilstånd samt om "sådana ekonomiska och personliga

förhållanden som har betydelse för rätten till utbetalning av förmåner". I en

avslutande mening sägs att detta dock bara gäller " om uppgifterna har betydelse

för handläggningen av ärenden "som avses i 1 § första stycket".

 Enligt Lagrådets mening kan det ifrågasättas om sistnämnda undantag behövs.

Vad som sägs i första meningen om rätten till utbetalning av förmåner kan

knappast avse andra förmåner och ändamål än som anges i lagens första paragraf.

Ett lämpligare sätt att tydliggöra detta kan vara att i stället komplettera

första meningen med sista ledet av den föreslagna andra meningen, nämligen med

orden "som avses i 1 § första stycket".

14 §

I denna paragraf regleras frågor angående registeransvar. I paragrafens andra

mening föreskrivs beträffande register som förs gemensamt för

försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket att kassorna och verket har

registeransvar.

 I författningskommentaren sägs angående denna bestämmelse att kassorna och

verket har gemensamt registeransvar. Vidare anförs att den enskilda kassans

ansvar främst avser behandlingen av uppgifter hos kassan. Uttrycket behandling

av uppgifter innefattar enligt kommentaren inte bara hanteringen av uppgifterna

när de väl har registrerats utan även insamlingen och registreringen av dem.

Själva registerhållningen räknas också som behandling i sammanhanget.

 Såvitt framgår av vad som i övrigt anförs i remissen är det avsett att

kassornas registeransvar skall vara begränsat i enlighet med det sagda. Enligt

Lagrådets mening bör detta framgå av lagtexten (jfr. 13 § utredningsförslaget).

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 23 juni 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:8 Lag om socialförsäkringsregister.

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, bakomliggande

 upphäver eller EG-regler

 upp- repar ett

 normgivnings-

 bemyndigande

Lag om 3, 4, 10, 13,

socialförsäk- 15, 18, 19

ringsregister