Totalförsvar

6

Förslag till statsbudget för 2000

Totalförsvar

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 9

2 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 13

2.1 Omfattning 13

2.2 Utgiftsutvecklingen 14

2.3 Resultatbedömning 16

2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 16

2.3.2 De viktigaste insatserna inom området 17

2.3.3 Effekter av insatserna 18

2.3.4 Regeringens slutsatser 18

2.4 Beredskapskredit för totalförsvaret 21

2.5 Samordning och kontroll av underrättelsetjänsten 21

2.6 Samarbete för europeisk flygforskning 22

2.7 Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet 23

3 Det militära försvaret 25

3.1 Omfattning 25

3.2 Utgiftsutveckling 25

3.3 Resultatbedömning 27

3.3.1 Resultatbedömning av verksamheten i programmen 27

3.3.2 Verksamheten i grundorganisationen 36

3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen 37

3.3.4 Bedömning av Försvarsmaktens förmåga i olika avseenden 38

3.3.5 Sammanfattning 38

3.4 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser 38

3.5 Bedömning av personalkonsekvenser 39

3.6 Inriktning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden 39

3.7 Anslag 39

4 Vissa funktioner inom det civila försvaret 53

4.1 Omfattning 53

4.2 Utgiftsutvecklingen 53

4.3 Resultatbedömning 54

4.4 Förändrad inriktning 56

4.5 Inriktning och prioriteringar 56

4.6 Revisionens iakttagelser 58

4.7 Bedömning av personalkonsekvenser 58

4.8 Anslag 58

5 Kustbevakningen och nämnder m.m. 85

5.1 Omfattning 85

5.2 Revisionens iakttagelser 85

5.3 Bedömning av personalkonsekvenser 85

5.4 Anslag 85

6 Totalförsvarsgemensam verksamhet 95

6.1 Omfattning 95

6.2 Utgiftsutveckling 95

6.3 Resultatbedömning 95

6.4 Revisionens iakttagelser 95

6.5 Bedömning av personalkonsekvenser 95

6.6 Icke anslagsfinansierade myndigheter 95

6.7 Anslagsfinansierade myndigheter m.m. 97

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 11

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen 14

Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen per verksamhetsområde 19

Tabell 2.3 Större förändringar av anslag inom utgiftsområdet mellan åren 1999

och

2000 20

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen 25

Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen 39

Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet 44

Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen 45

Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen 47

Tabell 3.6 Investeringsplan 50

Tabell 3.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 51

Tabell 4.1.Utgiftsutvecklingen 53

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen 58

Tabell 4.3 Investeringsplan 62

Tabell 4.4 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 62

Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen 63

Tabell 4.6 Bemyndigande om ekomomiska förpliktelser 65

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen 65

Tabell 4.8 Investeringsplan 67

Tabell 4.9 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser 67

Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen 68

Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen 70

Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen 72

Tabell 4.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 73

Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen 74

Tabell 4.15 Offentligrättslig verksamhet 75

Tabell 4.16 Investeringsplan 75

Tabell 4.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 76

Tabell 4.18 Anslagsutvecklingen 77

Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen 78

Tabell 4.20 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 79

Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen 80

Tabell 4.22 Offentligrättslig verksamhet 83

Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen 85

Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen 85

Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet 86

Tabell 5.4 Investeringsplan 87

Tabell 5.5 Anslagsutvecklingen 88

Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen 90

Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen 90

Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen 90

Tabell 5.9 Uppdragsverksamhet 91

Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen 92

Tabell 5.11 Offentligrättsligverksamhet 93

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen 95

Tabell 6.3 Investeringsplan 97

Tabell 6.2 Uppdragsverksamhet 97

Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen 97

Tabell 6.5 Uppdragsverksamhet 99

Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen 100

Tabell 6.7 Uppdragsverksamhet 102

Tabell 6.8 Anslagsutvecklingen 103

Tabell 6.9 Anslagsutvecklingen 104

Tabell 6.10 Uppdragsverksamhet 105

Tabell 6.11 Anslagsutvecklingen 106

Tabell 6.12 Uppdragsverksamhet 107

Tabell 6.13 Investeringsplan 108

Tabell 6.14 Anslagsutvecklingen 108

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. för år 2000 bemyndigar regeringen att

utnyttja en kredit om 40 000 000 000

kronor i Riksgäldskontoret om krig,

krigsfara eller andra utomordentliga

förhållanden föreligger (avsnitt 2.4),

2. godkänner avtalet den 3 maj 1999 om ett

samarbete för europeisk flygforskning,

bilaga 1 och 2 (avsnitt 2.6),

3. godkänner att det nationella flygtekniska

forskningsprogrammet skall fortsätta på

oförändrad ekonomisk nivå under år 2000

(avsnitt 2.7),

4. godkänner förslaget till inriktning för

förbandsverksamhet (avsnitt 3.7),

5. godkänner förslaget till inriktning för

incidentinsatser (avsnitt 3.7),

6. godkänner förslaget till inriktning för stöd

till samhället (avsnitt 3.7),

7. godkänner förslaget till inriktning för

beredskap (avsnitt 3.7),

8. godkänner förslaget till inriktning för

anskaffning av materiel och anläggningar

samt för forskning och teknikutveckling

(avsnitt 3.7),

9. godkänner förslaget till investeringsplan

m.m. för Försvarsmakten för perioden

2000-2002 (avsnitt 3.7),

10. bemyndigar regeringen att i fråga om

ramanslaget A3 Materiel, anläggningar samt

forskning och teknikutveckling medge

beställningar av materiel, anläggningar samt

forskning och teknikutveckling så att

behovet av anslagsmedel efter budgetåret

2000 för dessa och tidigare beställningar

tillsammans uppgår till högst

76 521 452 000 kronor (avsnitt 3.7),

11. godkänner förslaget till investeringsplan för

Överstyrelsen för civil beredskap, såvitt

avser funktionen Civil ledning, för perioden

2000 - 2002 (avsnitt 4.8),

12. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B1 Funktionen Civil

ledning, genomföra beställningar av

kommunaltekniska anläggningar,

telesäkerhetsåtgärder, skyddade

ledningsplatser och signalskydd så att

behovet av anslagsmedel efter år 2000 för

dessa och tidigare beställningar uppgår till

högst 132 000 000 kronor (avsnitt 4.8),

13. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B2 Funktionen

Försörjning med industrivaror, godkänna

avtal om nya beredskapsåtgärder så att

behovet av anslagsmedel efter år 2000 för

dessa och tidigare beställningar uppgår till

högst 360 000 000 kronor (avsnitt 4.8),

14. bemyndigar regeringen att för år 2000 låta

Statens räddningsverk ta upp lån i

Riksgäldskontoret för

beredskapsinvesteringar intill ett

sammanlagt belopp om 1 240 000 000

kronor (avsnitt 4.8),

15. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst, medge

beställningar av skyddsrum och

ledningsplatser m.m. så att behovet av

anslagsmedel efter år 2000 för dessa och

tidigare beställningar uppgår till högst

490 000 000 kronor (avsnitt 4.8),

16. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B6 Funktionen Hälso-

och sjukvård m.m. godkänna avtal och

beställningar, såvitt avser

beredskapsåtgärder, så att behovet av

anslagsmedel efter år 2000 för dessa och

tidigare avtal och beställningar uppgår till

högst 25 000 000 kronor (avsnitt 4.8),

17. bemyndigar regeringen att för år 2000 låta

Socialstyrelsen ta upp lån i

Riksgäldskontoret för

beredskapsinvesteringar intill ett

sammanlagt belopp om 445 000 000 kronor

(avsnitt 4.8),

18. fastställer ett avgiftsuttag för

teleberedskapsavgiften, såvitt avser

funktionen Telekommunikationer m.m., till

sammanlagt 100 000 000 kronor under år

2000 (avsnitt 4.8),

19. godkänner förslaget till investeringsplan för

Post- och telestyrelsen, såvitt avser

funktionen Telekommunikationer m.m.,

för perioden 2000 - 2002 (avsnitt 4.8),

20. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B7 Funktionen

Telekommunikationer m.m., godkänna avtal

och beställningar, såvitt avser tjänster,

utrustningar och anläggningar för

beredskapsåtgärder, så att behovet av

anslagsmedel efter år 2000 för dessa och

tidigare avtal och beställningar uppgår till

högst 150 000 000 kronor (avsnitt 4.8),

21. bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B9 Funktionen

Transporter, godkänna avtal och

beställningar, såvitt avser tjänster,

utrustningar och anläggningar för

beredskapsåtgärder, så att behovet av

anslagsmedel efter år 2000 för dessa och

tidigare avtal och beställningar uppgår till

högst 85 000 000 kronor (avsnitt 4.8),

22. fastställer ett avgiftsuttag för

elberedskapsavgiften, såvitt avser

funktionen Energiförsörjning, till ett

belopp om sammanlagt 200 000 000 kronor

under år 2000 (avsnitt 4.8),

23. godkänner förslaget till investeringsplan för

Kustbevakningen för perioden 2000-2002

(avsnitt 5.4),

24. godkänner förslaget till nytt effektmål för

Kustbevakningen (avsnitt 5.4),

25. bemyndigar regeringen att tillgodose

Försvarets materielverks behov av

rörelsekapital, intill ett sammanlagt belopp

om högst 30 000 000 000 kronor för år

2000, genom en kredit i Riksgäldskontoret

(avsnitt 6.6),

26. godkänner förslaget till investeringsplan för

Försvarets materielverk för perioden 2000-

2002 (avsnitt 6.6),

27. för budgetåret 2000 anvisar anslag under

utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt följande

uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

Anslagsbelopp

A1

Förbandsverksamhet och beredskap m.m.

ramanslag

19 543 954

A2

Fredsfrämjande truppinsatser

ramanslag

900 083

A3

Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling

ramanslag

22 340 782

B1

Funktionen Civil ledning

ramanslag

437 983

B2

Funktionen Försörjning med industrivaror

ramanslag

57 151

B3

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

ramanslag

691 677

B4

Funktionen Psykologiskt försvar

ramanslag

18 523

B5

Funktionen Ordning och säkerhet

ramanslag

22 276

B6

Funktionen Hälso- och sjukvård

ramanslag

80 725

B7

Funktionen Telekommunikationer m.m.

ramanslag

195 000

B8

Funktionen Postbefodran

ramanslag

11 000

B9

Funktionen Transporter

ramanslag

143 023

B10

Funktionen Energiförsörjning

ramanslag

211 000

C1

Kustbevakningen

ramanslag

439 996

C2

Nämnder m.m.

ramanslag

12 359

C3

Statens räddningsverk: Förebyggande åtgärder mot jordskred

och andra naturolyckor m.m.

ramanslag

25 000

C4

Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.

ramanslag

20 000

C5

Statens räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor

ramanslag

526 489

C6

Sprängämnes inspektionen

ramanslag

16 441

D1

Totalförsvarets pliktverk

ramanslag

237 834

D2

Försvarshögskolan

ramanslag

27 602

D3

Försvarets radioanstalt

ramanslag

428 494

D4

Försvarets forskningsanstalt

ramanslag

130 038

D5

Flygtekniska försöksanstalten

ramanlsag

37 988

D6

Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret

obetecknat anslag

93 196

Summa

46 648 614

2 Utgiftsområde 6 Totalförsvar

2.1 Omfattning

Riksdagen har genom lagen (1992:1403) om

totalförsvar och höjd beredskap definierat

totalförsvar som verksamhet som behövs för att

förbereda Sverige för krig. Under högsta

beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet

som då skall bedrivas. Totalförsvar består av

militär verksamhet (militärt försvar) och civil

verksamhet (civilt försvar). Totalförsvar avser

således en verksamhet och inte en organisation.

Totalförsvars-resurserna skall enligt lagen

utformas så att de även kan användas vid

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser och stärka samhällets förmåga att

förebygga och hantera svåra påfrestningar på

samhället i fred. Med totalförsvarsresurser avses

alla de resurser som finns inom

totalförsvarsverksamhet.

I utgiftsområdet ingår också verksamhet som

bedrivs av Kustbevakningen, Statens

räddningsverk avseende fredsräddningstjänst,

vissa nämnder samt ansvaret för frågor avseende

brandfarliga och explosiva varor.

De myndigheter som verkar inom

utgiftsområdet är Försvarsmakten,

Överstyrelsen för civil beredskap,

Civilbefälhavarna, Styrelsen för

psykologiskt försvar, Statens räddningsverk,

Kustbevakningen, Överklagandenämnden för

totalförsvaret, Totalförsvarets chefsnämnd samt

vissa mindre nämnder,

Sprängämnesinspektionen, Försvarets

materielverk, Försvarets radioanstalt, Försvarets

forskningsanstalt, Totalförsvarets pliktverk,

Försvarshögskolan och Flygtekniska

försöksanstalten. Vidare finansieras inom

utgiftsområdet vissa beredskapsåtgärder hos

myndigheter vars verksamhet i övrigt finansieras

inom andra utgiftsområden.

Till grund för den verksamhet som skall

bedrivas inom totalförsvaret under perioden

1997 2001 ligger 1996 års försvarsbeslut (prop.

1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36,

bet. 1996/97:UFöU1, rskr. 1996/97:109).

Beslutet omfattade statsmakternas

ställningstagande till den närmare inriktningen

för det militära försvarets krigsorganisation, det

militära försvarets grundorganisation i fred samt

den närmare inriktningen av det civila försvarets

verksamhet i krig och fred. Förslag om den

närmare inriktningen av verksamheten för

respektive budgetår lämnar regeringen årligen i

den ekonomiska vårpropositionen och budget-

propositionen.

En säkerhetspolitisk kontrollstation

genomfördes våren 1999 (prop. 1998/99:74

Förändrad omvärld omdanat försvar, bet.

1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet.

1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222). Riksdagen

beslutade därigenom om en ändrad inriktning av

totalförsvaret och de ekonomiska

planeringsramarna.

Under våren 1999 uppdrog regeringen åt

Överstyrelsen för civil (ÖCB) beredskap att

inkomma med en analys med anledning av

kontrollstationspropositionen. ÖCB redovisade

den 17 maj 1999 en analys avseende

konsekvenser vid en väsentlig reducering av

beredskapsför-beredelserna för ett väpnat

angrepp i form av invasionshot. Vidare uppdrog

regeringen åt

Försvarsmakten att redovisa ett förslag till

planering för perioden 2000 2004 som innebar

en utveckling mot en struktur som består av en

insatsorganisation av krigsförband och

kompetenser som tillgodoser förmågan att redan

i grundberedskap lösa försvarsuppgifterna. Den

19 maj 1999 redovisade Försvarsmakten ett

förslag till en framtida struktur och till följd av

detta förslag redovisade Försvarsmakten den 15

juni 1999 även ett förslag till reviderad

materielplan.

Mot bakgrund av slutsatserna i den

säkerhetspolitiska kontrollstationen avser

regeringen att återkomma under hösten till

riksdagen med en proposition som skall omfatta

förslag till omstrukturering och förändring av

totalförsvaret.

Riksdagens revisorer har med en skrivelse den

1 juni 1999 till regeringen lämnat vissa förslag

om vilken information budgetpropositionen bör

innehålla. Regeringen vill med anledning härav

anföra följande. När regeringen avlämnar en

budgetproposition väcks ett ärende i riksdagen.

Regeringen tar därför fasta på de önskemål som

kommit till uttryck i utskottsbetänkanden och

riksdagsbeslut när det gäller arten och

omfattningen av den information som bör

lämnas i budgetpropositionen.

2.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

19981

Anslag

1999 2

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

20023

42 399

44 108

44 654

46 648

46 061

45 129

1 I utfallet inkluderas 5 miljoner kronor från s.k. äldreanslag.

2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3 Inklusive ett omställningsbidrag om 3 miljarder kronor.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

I enlighet med vad riksdagen och regeringen

beslutat har Försvarsmakten vidtagit åtgärder för

att söka komma till rätta med de allvarliga

problem som uppstod inför budgetåret 1998

avseende planering av ekonomi och verksamhet.

Mot bakgrund av omvärldsläget, har riksdagen

bifallit regeringens förslag om en viss sänkning

av beredskapskraven i förhållande till 1996 års

försvarsbeslut (prop. 1997/98:84, bet.

1997/98:FöU11, rskr. 1997/98:268).

Regeringens bedömning är att Försvarsmaktens

förmåga att lösa huvuduppgifterna enligt 1996

års försvarsbeslut och de uttryckta kraven på

beredskap sammantaget är godtagbar.

Regeringen bedömer vidare att Försvarsmakten

har genomfört verksamheten under år 1998 i

huvudsak i enlighet med ställda krav. Regeringen

vill också betona att de åtgärder som vidtagits

under år 1998 ligger väl i linje med den

omprövning av Försvarsmaktens verksamhet

som inletts genom regeringens proposition

1998/99:74 och riksdagens beslut med anledning

av detta.

Omstruktureringen av Försvarsmaktens

grundorganisation enligt 1996 års försvarsbeslut

har genomförts på ett sådant sätt att en tidigare

sluttidpunkt än planerat uppnås i vissa fall.

Under år 1998 blev utgifterna under

utgiftsområdet cirka en miljard kronor högre än

vad som anvisats. De högre utgifterna är i

huvudsak hänförliga till anslaget A1

Försvarsmakten och beror i huvudsak på

problemen i Försvarsmaktens planering.

Utgiftsprognosen för år 1999 för utgiftsområdet

visar att utgifterna kommer att överstiga anvisat

belopp med cirka 544 miljoner kronor. (Detta

belopp beräknas bli täckt av anslagssparande,

reservationer och tilldelade anslagskrediter.)

Vad gäller det civila försvaret har

förskjutningar av planerade investeringar samt

senareläggning av utbetalningar avseende tidigare

gjorda investeringar medfört ett anslagssparande.

Regeringen avser att återkomma i samband

med 2000 års vårproposition angående

kvarstående frågor avseende statliga

ålderspensionsavgifter för totalförsvarspliktiga.

Förändringar

Riksdagen beslutade under våren 1998 i enlighet

med regeringens proposition 1997/98:83

Förändrad styrning av Försvarsmakten. Den

förändrade styrningen genomförs från och med

budgetåret 1999. Den återrapportering som

regeringen gör i föreliggande proposition för

budgetåret 1998 är den sista där

resultatredovisningen görs i den gamla

programstrukturen.

Regeringen redovisade i proposition

1997/98:84 Försvarsmaktens ekonomi och

verksamhet år 1998 m.m. åtgärder med

anledning av problemet med Försvarsmaktens

ekonomi och planering. Som nyss nämnts

beslutade riksdagen att på regeringens förslag

ändra det övergripande målet för

Försvarsmaktens beredskap. Förändringen

innebär att Försvarsmaktens beredskap skall

medge att utvalda delar av organisationen inom

ett år efter beslut har uppnått full krigsduglighet.

Kravet gällde tidigare huvuddelen av

organisationen.

Av propositionen Förändrad omvärld

omdanat försvar (prop. 1998/99:74, bet.

1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet.

1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222) framgår

vidare

- att ett omställningsbidrag behövs för att

hantera de kostnader som hänger samman

med strukturförändringar inom

Försvarsmaktens krigs- och

grundorganisation vilka skall påbörjas och

genomföras under innevarande

försvarsbeslutsperiod samt för de

förskjutningar av materielleveranser som

genomförs för att lösa resursproblem före

år 2002. Inriktningen är att

omställningsbidraget anslås med 3 miljarder

kronor år 2002 och 1 miljard kronor år

2003. Regeringen bedömer att minst 1

miljard kronor kan frigöras, genom främst

minskade värn- och civilpliktsvolymer

under åren 2000 och 2001 samt

minskningar inom Försvarsmaktens krigs-

och grundorganisation, för att hantera

problemen under innevarande

försvarsbeslutsperiod.

- att försvarets priskompensationssystem

skall vara jämförbart med vad som gäller för

den övriga statsförvaltningen, vilket bl.a.

innebär att uppräkningen av

materielandelen av Försvarsmaktens anslag

med 1,5 procent utöver den gängse pris-

och löneomräkningen, den s.k.

teknikfaktorn, utgår fr.o.m. år 2000,

- att någon ytterligare uppföljning av

anslagsförordningen inte kommer att ske,

- att en satsning på såväl beredskap som

kunskaper inom NBC-området är

nödvändig,

- att IT-relaterade hot måste

uppmärksammas på stor bredd i samhället

såväl inom totalförsvaret som inom annan

samhällsverksamhet och

- att på sikt ökade resurser bör kunna avdelas

för internationell verksamhet vilket medger

en ökad förmåga att bidra med försvars-

resurser i fredsfrämjande och humanitär

verksamhet.

Mål

Målen för verksamheterna inom utgiftsområdet

är att:

Det militära försvaret

- försvara Sverige mot väpnat angrepp,

- hävda vår territoriella integritet,

- bidra till fred och säkerhet i omvärlden och

- stärka det svenska samhället vid svåra

påfrestningar i fred.

Det civila försvaret

- värna civilbefolkningen, trygga en

livsnödvändig försörjning, säkerställa de

viktigaste samhällsfunktionerna och bidra

till

Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat

angrepp och krig i vår omvärld,

- bidra till fred och säkerhet i omvärlden och

- stärka samhällets förmåga att förebygga och

hantera svåra påfrestningar på samhället i

fred.

Övrig verksamhet

- verka för att förebygga olyckor i samhället

och begränsa skador vid sådana olyckor

genom bl. a. information, utbildning,

övning, uppföljning och tillsyn (Statens

räddningsverk: Samhällets skydd mot

olyckor),

- bedriva sjöövervakning (kontroll- och

tillsynsverksamhet) och

miljöräddningstjänst i syfte att begränsa

brottsligheten och öka säkerheten till sjöss

samt ha en hög beredskap för

sjöräddningstjänst (Kustbevakningen) och

- begränsa och förebygga olyckor i samband

med brandfarliga och explosiva varor

(Sprängämnesinspektionen).

Prioriteringar

Försvarsmakten skall under år 2000 prioritera

åtgärder för att förbereda och genomföra en

snabb omställning av grund- och

krigsorganisationen i enlighet med beslut om nya

ekonomiska ramar för det militära försvaret.

En viktig del i att öka Försvarsmaktens

internationella förmåga utgörs av Sveriges

deltagande i planering och översynsprocessen

(PARP) inom ramen för PFF. Sverige har sedan

samarbetet inleddes år 1995 antagit 35

samverkansmål och 10 initiala partnerskapsmål.

Processen syftar till att identifiera och utveckla

samverkansförmågan för förband som

partnerländerna i princip, efter beslut i varje

enskilt fall, skulle kunna ställa till förfogande för

Nato-ledda fredsfrämjande

insatser. Utvecklingen av internationella

samverkansförmågor kommer fortsatt att ha hög

prioritet.

Inom det civila försvaret skall arbetet med att

anpassa verksamheten till det nya

säkerhetspolitiska läget prioriteras.

Funktionsansvariga myndigheter skall med

utgångspunkt i en önskvärd förmåga genomföra

analyser över vilka åtgärder som kan anstå till en

anpassningsperiod. Mot bakgrund av detta skall

förmåga för respektive funktion fastställas.

Inom Statens räddningsverks område skall

arbetet med att förebygga bränder och andra

olyckor inom räddningstjänstens område

prioriteras. Miljökonsekvenserna vid olyckor och

räddningstjänstinsatser skall beaktas.

Räddningsverket skall fortsätta att upprätthålla

beredskap för internationella hjälpinsatser.

Sprängämnesinspektionen skall öka

informationsinsatserna angående pyrotekniska

varor.

Kustbevakningen skall under året prioritera

kontroll av yttre gräns och fiskerikontroll.

2.3 Resultatbedömning

2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom

området

Inför budgetåret 1998 hade som tidigare

framgått allvarliga problem uppstått i Försvars-

maktens ekonomi och planering. I

regleringsbrevet för år 1998 föreskrev regeringen

att

Försvarsmakten skulle iaktta stor restriktivitet

med kostnadsdrivande åtgärder. Som tidigare

nämnts medgav riksdagen att kraven på

beredskap inom Försvarsmakten skulle sänkas.

Vidare informerade regeringen om

reduceringsåtgärder som främst skulle beröra

plikttjänstgöringen och materielanskaffningen.

Åtgärderna tog till största delen sikte på

budgetåret 1998.

I regleringsbrevet för år 1999 har regeringen

angett att det krävs fortsatta rationaliseringar och

förändringar i Försvarsmaktens verksamhet

under år 1999 för att balans skall kunna nås

mellan uppgifter och resurser.

Regeringens proposition Förändrad styrning

av Försvarsmakten m.m. (prop. 1997/98:83)

innehöll förslag till inriktning av en förändrad

styrning av Försvarsmakten, som godkändes av

riksdagen. Den förändrade styrningen av

Försvarsmakten genomförs från och med

budgetåret 1999. Regeringen har i proposition

1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat

försvar redovisat en metod för hur sambandet

mellan hotbildsförändringar och

totalförsvarsresusernas utveckling kan förklaras.

I 1996 års försvarsbeslut fastställdes målen för

och utformningen av det militära försvarets

krigsorganisation. Det har därefter varit en

uppgift för regeringen att närmare besluta om

Försvarsmaktens beredskap. Försvarsutskottet

har i bet. 1998/99:FöU1 förutsatt att regeringen

utvecklar resultatredovisningen när det gäller

förändringar i krigsdugligheten relaterat till

Försvarsmaktens huvuduppgifter och

regeringens redovisning av Försvarsmaktens

beredskap. Regeringens sammantagna

bedömning är att tillståndet i

krigsorganisationen var godtagbart i förhållande

till de ställda kraven. En utgångspunkt för denna

bedömning är att riksdagen medgivit att vissa

delar av krigsorganisationen kan undantas från

kravet på förmåga att kunna uppnå full

krigsduglighet inom ett år.

Omstruktureringen av grundorganisationen

har fortsatt i enlighet med 1996 års

försvarsbeslut. Försvarsmakten bedömer att

sluttidpunkten kommer att kunna uppnås

tidigare i vissa fall. Under år 1998 har rationalitet,

officerarnas kompetensutveckling och kvaliteten

i utbildningen prioriterats högre än

upprätthållandet av krigsförbandens omedelbara

förmåga. Regeringen konstaterar att målet för

avvecklingen av personal för år 1998 överstigits.

Under år 1998 har 20 885 värnpliktiga genomfört

grundutbildning. Utbildningen har genomförts

med gott resultat. Fortsättningsutbildning har

genomförts i liten utsträckning och har i stort

endast omfattat utbildning av reservofficerare.

Regeringen bedömer att årets verksamhet har

inneburit att huvuddelen av krigsförbandens

förmåga att klara ställda krav har vidmakthållits

jämfört med år 1997 vid de enheter där

verksamhet genomförts. Regeringen avser att

under hösten 1999 förelägga riksdagen förslag

om fortsatt omstrukturering av

grundorganisationen.

Den internationella dimensionen av den

svenska säkerhetspolitiken är fortsatt betydande

genom deltagande i internationella fredsfräm-

jande och humanitära insatser och förberedelser

för sådana insatser.

Försvarsministrarna i Frankrike, Italien,

Spanien, Storbritannien, Sverige och Tyskland

undertecknade i juli 1998 en avsiktsförklaring

som syftar till att underlätta en omstrukturering

av den europeiska försvarsindustrin. Konkreta

åtgärder med stöd av avsiktsförklaringen väntas

kunna föreläggas försvarsministrarna under år

1999.

Vad gäller det civila försvaret har riksdagen

(prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU1, rskr

1998/99:78) uttalat oro för brister i

delfunktionen Elförsörjning. Mot bakgrund av

bl. a. Försvarsutskottets betänkande har

regeringen beslutat om en funktionsgenomgång

när det gäller delfunktionen Elförsörjning.

En särskild utredare skall analysera och lämna

förslag till vissa principer för att åstadkomma en

förbättrad helhetssyn när det gäller planeringen

för civilt försvar och beredskapen mot svåra

påfrestningar på samhället i fred.

Ändrade uppgifter som följer av

omvärldsförändringar ställer förändrade krav på

Kustbevakningens verksamhet. Det svenska EU-

medlemskapet och det kommande

Schengensamarbetet har också stor betydelse i

detta sammanhang. Mot denna bakgrund och för

att öka effektiviteten och finna

rationaliseringsvinster har regeringen den 9

september 1999 uppdragit åt Statskontoret att

genomföra en granskning av Kustbevakningens

organisation.

Från och med den 1 januari 1999 överfördes

ansvaret för frågor avseende brandfarliga och

explosiva varor från Näringsdepartementet till

Försvarsdepartementet. Regeringen beräknar

därför utgifterna för myndigheten från och med

budgetåret 2000 under utgiftsområde 6

Totalförsvar. Därmed sammanförs flera

myndighetsuppgifter inom räddningsområdet

och de skade- och olycksförebyggande

områdena. Fortifikationsverket har den 1 januari

1999 överförts från utgiftsområde 6 Totalförsvar

till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning.

Som en följd av genomförandet av vissa EG-

direktiv har riksdagen under år 1999 antagit

lagstiftning inom kemikalieolycksområdet som

bl.a. berör Statens räddningsverk,

Sprängämnesinspektionen och

räddningstjänsten. Som anfördes i proposition

1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat

försvar avser regeringen att låta genomföra en

översyn av räddningstjänstlagen och

följdförfattningar.

2.3.2 De viktigaste insatserna inom

området

Värnpliktsutbildningen har genomförts med gott

resultat. Under år 1998 har 20 885 värnpliktiga

genomfört grundutbildning.

Fortsättningsutbildningen har dock i stort sett

enbart omfattat utbildning av reservofficerare.

Förnyelsen av Försvarsmaktens

materielsystem har fortsatt. Under år 1998 och

hittills under år 1999 har Försvarsmakten tillförts

t.ex. stridsvagnar, stridsfordon,

pansarbandvagnar, luftvärnsrobotsystem,

flygburet spaningsradarsystem och

signalspaningsflygplan. Vidare har leverans av

delserie 2 av JAS 39 Gripen fortsatt.

Under år 1998 och år 1999 har Sverige deltagit

i internationella fredsfrämjande truppinsatser,

bl.a. i forna Jugoslavien (SFOR och Unpredep)

och Västsahara (Minurso). Regeringen har den

26 augusti 1999 beslutat om ett svenskt

deltagande i en fredsfrämjande insats i Kosovo.

Stödet till de baltiska nationerna har fortsatt

genom bl.a. den fredsbevarande bataljonen

Baltbat och den baltiska försvarshögskolan

Baltdefcol, men också genom tre

minröjningsoperationer i Baltikum.

Snabbinsatsstyrkan Swerap har utbildats och

ställts i beredskap. Det svenska engagemanget

inom Partnerskap för fred (PFF) har utvecklats

med deltagande i bl.a. Cooperative Jaguar 99 och

Cooperative Bear 98. För första gången har

Sverige också arrangerat en övning i PFF:s anda

på svenskt territorium, Nordic Peace.

Gränssättande faktorer för verksamheterna

inom det civila försvaret är främst tillgången till

telekommunikationer, elförsörjning och

datorstöd. Mot bakgrund av detta har

myndigheterna aktivt arbetat med att inom resp.

funktion minska sårbarheten främst vad gäller

elförsörjningen. Vad gäller funktionen

Telekommunikationer m.m. har reservkraftverk

beställts och fördelats mellan operatörerna.

Sårbarheten vid långa elavbrott har därmed

minskat.

Vidare kan nämnas att funktionen

Telekommunikationers deltagande i övningen

"Nordic Peace" med ett GSM-nät verifierar

förmågan att utnyttja mobila basstationer vid

väpnade konflikter. Utbildningar och övningar

har förbättrat förmågan att utföra reparationer

inom funktionen Energiförsörjning vid insatser

med NBC-stridsmedel.

Verksamheten vid Kustbevakningen har under

år 1998 fått en allt tydligare internationell prägel.

Det svenska EU-medlemskapet och det

kommande Schengensamarbetet har inneburit

att yttre gränskontroll och fiskerikontroll getts

ökad betydelse.

Vid räddningsskolorna under Statens

räddningsverk har under år 1998 15 procent fler

elever ur den kommunala räddningstjänsten

genomgått räddningstjänstutbildning än vad som

skedde under år 1997. Inom ramen för

räddningsverkets internationella hjälpverksamhet

har elva katastrof- och återuppbyggnadsinsatser

genomförts.

2.3.3 Effekter av insatserna

Regeringens bedömning av det samlade

resultatet av den militära verksamheten är att

landet kan försvaras mot ett väpnat angrepp.

Kravet på full krigsduglighet inom en

tolvmånadersperiod (kortsiktig anpassning) för

militärt försvar uppfylls av de delar av

krigsorganisationen som omfattas av detta krav.

Regeringen bedömer däremot att det

fortfarande finns brister i Försvarsmaktens

förmåga till långsiktig anpassning till ett

förändrat omvärldsläge. Den främsta orsaken är

den minskade omfattningen av

förbandsverksamheten.

Försvarsmakten kan upprätthålla den

territoriella integriteten och beredskapen för

incidentinsatser är godtagbar. Förmågan att

planera för, organisera och genomföra

internationell verksamhet är god, även om vissa

brister kvarstår vad gäller interoperabilitet.

Förmågan att stödja samhället vid svåra

påfrestningar i fred är god.

Regeringen bedömmer utifrån

funktionsansvariga myndigheters redovisningar,

att förmågan inom huvuddelen av det civila

försvarets funktioner vid utgången av år 1998 var

godtagbar. Flera funktioner uppvisar brister när

det gäller att lösa uppgifterna vid ett angrepp

med kemiska stridsmedel. Förbättringar har

skett inom funktionerna Civil ledning och

Telekommunikationer m.m. men brister kvarstår

dock och funktionernas förmågor är ej

godtagbara. Orsaken till detta är att åtgärder som

vidtas inom

dessa funktioner är både omfattande och

tidskrävande.

Regeringen bedömer att Kustbevakningens

verksamhet motsvarar de krav som ställts på

myndigheten i syfte att begränsa brottsligheten

och öka säkerheten till sjöss.

Regeringen bedömer att verksamheten vid

Räddningsverket motsvarar de krav som ställts i

syfte att inom myndighetens

verksamhetsområde förebygga olyckor i

samhället och begränsa skadorna när sådana

olyckor ändå inträffar.

2.3.4 Regeringens slutsatser

Den fortsatta inriktningen av verksamheten

inom utgiftsområdet påverkas av de

ställningstaganden som gjorts i samband med

den säkerhetspolitiska kontrollstationen år 1999

samt den särskilda proposition som regeringen

avser att lämna till riksdagen senare i år och

riksdagens beslut med anledning härav.

Den översyn av det säkerhetspolitiska läget

som Försvarsberedningen för närvarande

genomför kommer att rapporteras till regeringen

under hösten 1999. Regeringen kan i samband

med ovannämnda särskilda proposition komma

att lämna förslag till förändrad inriktning av

verksamheten inom utgiftsområdet beroende på

översynens resultat.

Åtgärder som syftar till att bibehålla balans i

Försvarsmaktens ekonomi och planering skall

även i fortsättningen prioriteras. Dessutom

kommer arbetet med att utveckla den förändrade

styrningen av Försvarsmakten att fortsätta.

Internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser och övrig internationell verksamhet, t.ex.

inom ramen för PFF, skall även under

budgetåret 2000 ges hög prioritet.

Det civila försvaret skall anpassas till det nya

säkerhetspolitiska läget.

2000-frågan

Regeringen (Näringsdepartementet) har i

skrivelser till riksdagen i december 1998 och maj

1999 lämnat lägesrapporter beträffande IT-

omställningen i samhället inför år 2000 (skr.

1998/99:40 och skr. 1998/99:111). I skrivelsen

1998/99:111 anger regeringen att det har

genomförts och pågår omfattande insatser för att

klara IT-omställningen. Bedömningen är att

Sverige är väl förberett, även i ett internationellt

perspektiv, men det går ändå inte att utesluta att

det kan bli störningar.

Enligt förordningen (1997:30) om översyn av

statliga myndigheters informationssystem skall

de statliga myndigheterna upprätta en plan för

det anpassningsarbete som behöver genomföras

samt rapportera till Statskontoret hur arbetet

fortskrider.

Omställningen av de statliga myndigheternas

egna IT-system skulle vara färdig den 1 juni

1999. Ett 20-tal myndigheter har rapporterat

förseningar. Berörda myndigheter har fått i

uppdrag att intensifiera arbetet med att återta de

förseningar som uppstått.

När det gäller Försvarsdepartementets

ansvarsområde har läget i omställningsarbetet

vad avser Försvarsmakten och i fråga om

räddningstjänsten redovisats i de nämnda

skrivelserna till riksdagen. En redovisning av

läget när det gäller samtliga myndigheter lämnas i

det följande under respektive anslag.

Regeringen beslutade den 4 mars 1999 att

departementen skall tillse att det inom respektive

ansvarsområde finns en tillräcklig

krishanteringsförmåga inför millenieskiftet. I

den följande redovisningen redogörs för hur

resurser inom Försvarsmakten skall kunna

utnyttjas till stöd för viktiga samhällsfunktioner

vid eventuella störningar i IT-systemen och för

det stöd som lämnas av Överstyrelsen för civil

beredskap för länsstyrelsernas uppbyggnad av

krishanteringsförmåga.

Regeringen bedömer att förberedelserna inom

Försvarsdepartementets ansvarsområde

beträffande IT-omställningen inför år 2000 i allt

väsentligt är tillfredsställande.

Kommentarer till utgiftsutvecklingen

En jämförelse mellan anvisade anslag för år 1999

och prognosticerat utfall för år 2000 visar att

utgifterna beräknas överstiga tilldelade anslag

med 544 miljoner kronor. I utgiftsprognosen

ingår dock utnyttjande av anslagssparande från

tidigare år. På tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska vårpropositionen för år 1999 har

cirka 96 miljoner kronor omfördelats inom

utgiftsområdet. Framförallt överfördes medel till

det nya anslaget C5 Statens räddningverk:

Samhällets skydd mot olyckor för att täcka

räddningsverkets utgifter för

förvaltningskostnader och kostnader med

anledning av fredsräddningstjänst

Anvisade anslag för år 1999 och föreslagna

anslag för år 2000 skiljer sig åt såtillvida att

anslagen för år 2000 är beräknade i 2000 års

prisläge i enlighet med den gängse pris- och

löneomräkningsmodellen.

Vidare har det för mer än hälften av anslagen

gjorts en teknisk justering med totalt cirka 1 386

miljoner kronor avseende kompensation för den

premie som myndigheterna betalar för de statliga

avtalsförsäkringarna sedan år 1998.

De statliga ålderspensionsavgifterna inom

utgiftsområdet har justerats ned till ca 1,4

miljoner kronor år 2000, 1,1 miljoner kronor för

år 2001 och 1,1 miljoner kronor för år 2002.

År 2002 minskas den ekonomiska ramen för

utgiftsområde 6 Totalförsvar med 4 miljarder

kronor jämfört med den ram för 2001 som

godkändes av riksdagen våren 1998, exlusive den

materielförskjutning som riksdagen beslutade

1996. År 2002 anslås ett omställningsbidrag med

3 miljarder kronor.

Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen per verksamhetsområde

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

19981

Anslag

19992

Utgiftsprognos

1999

Förslag

 anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat3

anslag

2002

A Det militära försvaret

38 626

39 836

40 149

42 785

42 035

40 648

B Vissa funktioner inom civilt försvar

2 365

2 400

2 566

1 868

2 006

2 407

C Kustbevakningen och nämnder m.m.

443

912

960

1 040

1 055

1 094

D Totalförsvarsgemensam verksamhet

965

959

985

955

965

980

Totalt för utgiftsområde 6

42 399

44 108

44 654

46 648

46 061

45 129

1 I utfallet inkluderas 5 miljoner kronor från s.k. äldre anslag.

2Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för år 1998 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

3 Inklusive ett omställningsbidrag om 3 miljarder kronor.

Tabell 2.3 Större förändringar av anslag inom utgiftsområdet mellan åren 1999

och 2000

Miljoner kronor

Anslag

Premie-

kompensation

Omföring inom

utgiftsområdet

Omföring

till/från

utgiftsområdet

Förslag anslag

år 2000

A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m.

1 087

-1 4024

-56

19 544

A2 Fredsfrämjande truppinsatser

105

4005

900

A3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling

267

1 7024

22 341

Summa

1 354

405

395

B1 Funktionen Civil ledning

5

-58

438

B2 Funktionen Försörjning med industrivaror

1

-50

57

B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst

3

-256

692

B4 Funktionen Psykologiskt försvar

1

-2

18

B5 Funktionen Ordning och säkerhet

1

-11

22

B6 Funktionen Hälso- och sjukvård

1

-50

81

B8 Funktionen Postbefodran

-7

11

B9 Funktionen Transporter

1

-63

143

B10 Funktionen Energiförsörjning

-14

211

Summa

9

-511

C1 Kustbevakningen

3

20

440

C5 Statens räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor

16

92

527

Summa

19

112

D3 Försvarets radioanstalt

-33

428

D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret

-94

93

Summa

-12

Summa utgiftsområde

7

6

383

1 Anslagen har justerats avseende kompensation för statliga avtalsförsäkringar

med ett belopp som understiger 1 miljon kronor. Se vidare under respektive

anslagsavsnitt.

2 Omföring till UO 1 Rikets styrelse

3 Omföring till anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. samt B3

Funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst.

4 Justering mellan anslagen med anledning av Försvarsmaktens underlag av den 15

juni 1999.

5 Omföring från UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.

6 Omföring till UO1 Rikets styrelse och UO4 Rättsväsendet.

7 Totala beloppet för premiekompensationen för UO6 är 1 386 miljoner kronor.

2.4 Beredskapskredit för

totalförsvaret

Regeringens förslag: Att riksdagen för år 2000

bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om

40 miljarder kronor i Riksgäldskontoret.

Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara

eller andra utomordentliga förhållanden

föreligger.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen

bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i

Riksgäldskontoret om 40 miljarder kronor för

budgetåret 1999 om krig, krigsfara eller andra

utomordentliga förhållanden föreligger.

Regeringen anser att ett motsvarande

bemyndigande, avseende samma belopp, bör

lämnas för budgetåret 2000.

Beredskapskrediten skall säkerställa att en

nödvändig beredskapshöjning inte förhindras

eller fördröjs därför att regeringen inte

disponerar erforderliga betalningsmedel.

Krediten är beräknad att täcka de utgifter som

motsvarar en månads beredskapshöjande

verksamhet. Krediten är beräknad att utnyttjas i

ungefär lika delar mellan militärt och civilt

försvar.

Om beredskapskrediten utnyttjas, avser

regeringen att återkomma till riksdagen med

redovisning av behovet av medel för den

fortsatta verksamheten.

2.5 Samordning och kontroll av

underrättelsetjänsten

Regeringens bedömning: Regeringen anser att det

finns behov av en funktion för samordning av

underrättelseverksamheten och avser att inrätta

ett särskilt organ för detta i Regeringskansliet.

Regeringen avser också att låta förstärka

Försvarets underrättelsenämnd.

Utredningens förslag: 1996 års

Underrättelsekommitté har i betänkandet

Underrättelsetjänsten en översyn (SOU

1999:37) lämnat förslag avseende den militära

underrättelsetjänsten.

Underrättelsekommittén har bl.a. föreslagit

att det inom Regeringskansliet inrättas en

samordningsfunktion för underrättelsefrågor

bestående av en departementsövergripande

beredningsgrupp på statssekreterarnivå stödd av

ett samordningssekretariat för

underrättelsefrågor.

Samordningsfunktionen skall enligt

Underrättelsekommitténs förslag ha i uppgift att

regelbundet följa utvecklingen av

underrättelsetjänstens bevakning av säkerhetshot

mot Sverige och göra bedömningar av

underrättelseunderlaget i vid mening.

Samordningsfunktionen skall medverka till att

underrättelsetjänstens olika organ får den

kontinuerliga inriktning av sitt arbete som svarar

mot Sveriges säkerhetspolitiska behov.

Samordningsfunktionen skall bevaka kvaliteten i

underrättelsetjänstens arbete och vid behov

föreslå förändringar av gällande prioriteringar

och därav föranledda resursbehov för

underrättelsetjänsten. Beredningsgruppen med

dess sekretariat skall vara rådgivande till

regeringen och vid behov kunna förbereda

initiativ till allmänna eller särskilda beredningar

eller beslut av regeringen.

Underrättelsekommittén har i enlighet med

sitt uppdrag också studerat hur Försvarets

underrättelsenämnds insyn i och kontroll av

underrättelsetjänsten har fungerat. Kommittén

har funnit att den har fungerat väl. Kommittén

föreslår likväl vissa förändringar beträffande

nämnden. Den bör enligt kommitténs mening

förstärkas med någon ledamot som har

sakkunskap i underrättelsefrågor och

säkerhetspolitiska frågor.

Underrättelsekommittén föreslår också att

nämndens sekretariat förstärks.

Underrättelsekommittén anser vidare att

underrättelseverksamheten bör lagregleras. I den

lag som föreslås anges grunderna för den

underrättelseverksamhet som skall bedrivas av

Försvarsmakten och de myndigheter som

regeringen bestämmer.

Remissinstanserna:

Samtliga remissinstanser som yttrat sig över

förslaget om inrättande av en

samordningsfunktion har biträtt eller tillstyrkt

förslaget. Bland det tjugotal instanser som

lämnat sådana yttranden ingår Försvarsmakten

och Försvarets radioanstalt. Ingen remissinstans

har avstyrkt eller framfört kritik mot förslaget.

Några remissinstanser, bland dem Försvarets

radioanstalt, har avgivit yttranden över förslaget

om förstärkning av Försvarets

underrättelsenämnd. Dessa instanser har biträtt

eller anslutit sig till förslaget.

Skälen för regeringens bedömning:

Regeringen konstaterar att det finns behov av en

förstärkt samordning av

underrättelseverksamheten. Regeringen avser

därför att inrätta ett särskilt organ bestående av

en beredningsgrupp på statssekreterarnivå och

ett samordningssekretariat för detta i

Regeringskansliet. Regeringen har i

budgetarbetet överfört medel från utgiftsområde

6 (anslaget A1 Förbandsverksamhet och

beredskap m.m. samt anslaget D3 Försvarets

radioanstalt) till utgiftsområde 1 Rikets styrelse

för att en sådan samordningsfunktion skall

kunna inrättas fr.o.m. den 1 januari 2000.

Samordningsfunktionens utformning och

närmare uppgifter bereds för närvarande i

Regeringskansliet.

Regeringen anser också att Försvarets

underrättelsenämnd bör förstärkas och har

genom omprioriteringar inom anlaget C2

Nämnder m.m. beräknat medel för att

möjliggöra en förstärkning av nämnden fr.o.m.

den 1 januari 2000.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen

i en särskild proposition avseende det förslag till

lagreglering av underrättelsetjänsten som

Underrättelsekommittén lämnat.

2.6 Samarbete för europeisk

flygforskning

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner

avtalet den 3 maj 1999 om ett samarbete för

europeisk flygforskning.

Bakgrund

Efter regeringens bemyndigande undertecknade

Flygtekniska försöksanstalten den 11 oktober

1994 ett samarbetsavtal mellan

flygforskningsinstituten i Sverige, Frankrike,

Italien, Nederländerna, Spanien, Storbritannien

och Tyskland. Genom avtalet formulerades en

avsiktsförklaring att inleda ett fördjupat

samarbete. Vidare etablerades "Association of

European Research Establishments in

Aeronautics" (Aerea) en informell

samarbetsorganisation mellan instituten. Inom

ramen för Aerea-samarbetet har instituten

samverkat avseende civil flygforskning och

rymdforskning genom olika forsknings- och

teknologiutvecklingsprojekt inom såväl EU som

inom Garteur, dvs. det speciella samarbete på

regeringsnivå mellan Frankrike, Storbritannien,

Tyskland, Nederländerna, Spanien och Sverige

som syftar till att stärka samarbetet inom

flygteknisk forskning. Vidare har samarbetet

inom Aerea, som numera benämns endast Erea,

även genomförts på bilateral nivå.

Ärendet och dess beredning

Efter förhandlingar mellan företrädare för

flygforskningsinstituten har enighet nåtts om

lydelsen av ett tilläggsavtal till 1994 års

samarbetsavtal med innebörd att Erea erhåller

status som en nederländsk juridisk person. Den

är registrerad i det nederländska handelsregistret

och kan närmast liknas vid en svensk ekonomisk

förening. Dess uppgift är att för institutens

räkning bevaka marknaden för

forskningsuppdrag, genom avtal med

uppdragsgivare knyta forskningsuppdrag till de

samverkande europeiska flygforskningsinstituten

samt vidare sprida kännedom om den samlade

tekniska kompetens som instituten

representerar. Någon forskningsverksamhet

kommer inte att bedrivas av Erea. Liksom

tidigare ligger ansvaret för sådan verksamhet helt

och hållet vid de enskilda forskningsinstituten.

Varje institut avgör själv om och i vilken

utsträckning det önskar delta i ett visst

forskningsprojekt. De avtal som ingås binder

bara Erea och inte instituten. Institutens

medverkan i ett visst forskningsprojekt regleras

genom kontrakt som upprättas mellan Erea och

respektive institut som anmält intresse att delta. I

dessa kontrakt preciseras bl.a. det enskilda

institutets tekniska och ekonomiska del i aktuellt

projekt.

Genom tilläggsavtalet omfattar institutens

samverkansområden numera även

försvarsrelaterad flygforskning.

Ekonomiskt begränsas institutens ansvar till

insatt kapital, i detta fall en årlig avgift för Ereas

administration. Därutöver ansvarar varje institut

för de kostnader som uppkommer vid institutets

deltagande i gemensamma arrangemang.

Samarbetsavtalet och tilläggsavtalet finns i

bilagorna 1 och 2.

Regeringen beslutade den 29 april 1999 att

tilläggsavtalet till samarbetsavtalet den 11

oktober 1994 mellan europeiska

flygforskningsinstitut skulle undertecknas under

förutsättning av riksdagens godkännande. För

svensk del innebär nämligen avtalet att en viss del

av Flygtekniska försöksanstaltens

förvaltningsuppgifter överlämnas till en utländsk

inrättning i den mening som avses i 10 kap. 5 §

fjärde stycket regeringsformen.

Undertecknandet skedde den 3 maj 1999.

Skälen för regeringens förslag: Erea-

samarbetet innebär att instituten samverkar för

att utveckla en hög europeisk flygteknisk

kompetens genom ett effektivt utnyttjande av

institutens samlade resurser. Detta är nödvändigt

för att öka konkurrenskraften för europeisk

flygforskning och teknologiutveckling.

Effektiviseringen av de olika institutens

verksamheter skall bl.a. ske genom Ereas

aktiviteter för att knyta forskningsuppdrag till

instituten men även genom en samordning av

befintliga forskningsresurser varigenom

dubbelarbete mellan instituten undviks.

Målsättningen för samarbetet är att stärka

teknologibasen för europeisk flygindustri och att

kunna förse flygindustrin och andra intressenter

med efterfrågad teknologi. Det är av svenskt

intresse att Flygtekniska försöksanstalten deltar i

Erea-samarbetet för att därigenom vara delaktig i

den gemensamma effektiviseringen av europeisk

flygteknisk forskning. Sverige får därigenom

möjlighet att upprätthålla och utveckla

teknologiområden som är av stor betydelse för

svensk industri.

Flygforskningsinstitutens samverkan ligger

vidare väl i linje med den multinationella,

europeiska samverkan som uttalats i den

avsiktsförklaring om åtgärder för att underlätta

omstruktureringen av europeisk försvarsindustri,

vilken undertecknades den 6 juli 1998 av

försvarsministrarna i Frankrike, Italien, Spanien,

Storbritannien, Tyskland och Sverige, det s.k.

sexnationssamarbetet.

Enligt regeringens bedömning strider inte

flygforskningsinstitutens samverkan mot EG:s

konkurrensregler, då samarbetet bedöms falla in

under de s.k. gruppundantagen.

Förslaget föranleder inte något behov av

utökning av anslaget till Flygtekniska

försöksanstalten.

2.7 Det nationella flygtekniska

forskningsprogrammet

Regeringens förslag: Det nationella flygtekniska

forskningsprogrammet skall fortsätta på

oförändrad ekonomisk nivå under år 2000.

Skälen för regeringens förslag: Sedan sex år

tillbaka har det funnits ett nationellt flygtekniskt

forskningsprogram som finansierats genom att

staten och industrin har avsatt 30 miljoner

kronor vardera per år för att skapa ett

konstruktivt samarbete mellan företag, institut

samt universitet och högskolor.

Forskningsprogrammet, som riksdagen senast

tog ställning till i forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5, bet.

1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och

budgetpropositionen för 1997 (prop. 1996/97:1,

bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109), löper ut

under innevarande budgetår. Regeringen anser

att det är angeläget att staten medverkar till att

skapa förutsättningar för sådana mekanismer

som innebär att universitet och högskolor samt

företag och myndigheter samverkar och

därigenom bl.a. ger intressenterna förutsättning

att skapa nischer för deltagande i internationella

forskningsprogram. I förhållande till anvisade

medel erhålles en mycket positiv effekt av

programmets samverkan inom olika

flygrelaterade tekniska forskningsområden och

eftersom programmets innehåll förnyas

dynamiskt så förtjänar det även fortsättningsvis

statligt stöd. Medverkande industrier är positiva

till en förlängning och till fortsatt finansiering på

samma ekonomisk nivå som hittills. Regeringen

bedömer att det nationella flygtekniska

forskningsprogrammets finansiering som förut

bör delas lika mellan staten och industrin.

Regeringen avser att föreskriva att statens

utgifter för det nationella flygtekniska

forskningsprogrammet belastar sjätte

utgiftsområdets anslag A3 Materiel, anläggningar

samt forskning och teknikutveckling och

tjugofjärde utgiftsområdets anslag D1 Teknisk

forskning och utveckling. Programmet bör

regelbundet utvärderas och förnyad ställning bör

fortsättningsvis tas i de återkommande

forskningspolitiska propositionerna.

3 Det militära försvaret

3.1 Omfattning

Försvarsmaktens resurser skall kunna

användas för att:

- försvara Sverige mot väpnat angrepp,

- hävda vår territoriella integritet,

- bidra till fred och säkerhet i omvärlden

och

- stärka det svenska samhället vid svåra

påfrestningar i fred.

Försvarsmaktens verksamhet finansieras över

anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap

m.m., A2 Fredsfrämjande truppinsatser samt A3

Materiel, anläggningar samt forskning och

teknikutveckling.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

38 626

39 836

40 149

42 785

42 035

40 648

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Under år 1998 har cirka 20 800 värnpliktiga

genomfört grundutbildning. Utbildningen har

genomförts med gott resultat. Fortsättnings-

utbildning har genomförts i liten utsträckning

och har i stort sett enbart omfattat utbildning av

reservofficerare.

Följande viktigare övningar har genomförts

- stabstjänstövning med en armé-

fördelning, inkluderande lednings-

förband och nytt ledningssystem,

- planering och genomförande av

Partnerskap för Fred (PFF)-övning

Nordic Peace 98,

- samövning med olika civila lednings-

nivåer samt en

- internationell övningsverksamhet inom

ramen för PFF med deltagande i bl.a.

Baltic Challenge 98, Cooperative Jaguar

98 och Cooperative Bear 98.

Försvarsmakten har deltagit med en bataljon

om ca 400 soldater i en multinationell brigad i

Bosnien-Hercegovina. Engagemanget i Makedo-

nien utökades till ett skyttekompani om ca 100

personer. En minröjningsenhet har ställts till

FN:s förfogande i Västsahara. Snabbinsats-

styrkan Swerap (Swedish rapid reaction force)

har utbildats och ställts i beredskap.

Försvarsmakten har vidare genomfört tre

minröjningsinsatser i Baltikum.

Av de materielsystem som tillförts För-

svarsmakten kan följande nämnas

- stridsvagn 121 och 122 (pågående),

- stridsfordon 90 (pågående),

- pansarbandsvagn 401 och 501

(pågående),

- krigsbro 5 (pågående),

- robotsystem RBS 90 (avslutad),

- ubåt av typ Gotland (avslutades under år

1999),

- minröjningsfartyg av typ Styrsö (avslutas

under år 1999),

- båtar till amfibiebataljon (pågående),

- pansrade fordon till brigadledningar i

kustartilleribrigader (pågående),

- materiel till stabskompanier i de rörliga

KA-brigadledningarna (pågående),

- ledningsbåt till kustartilleribrigad-

ledningarna (pågående),

- JAS 39 Gripen delserie 2 (pågående),

- materielanskaffning för försvarets telenät

och taktiskt radionät (pågående),

- flygburet spaningsradarsystem FSR 890

(pågående),

- signalspaningsflygplan S 102B

 (avslutades under år 1999),

- ledningssystem för flygstridskrafterna

(pågående),

- omsättning av flygstridskrafternas

stridsledningscentraler från Stril 60 till

StriC (pågående),

- motorbyte och modifiering av flygplan

SK 60 (pågående).

Den omstrukturering av Försvarsmaktens

grundorganisation som beslutades i 1996 års

försvarsbeslut har genomförts på ett sådant sätt

att tidigare sluttidpunkter än planerat (i allmän-

het år 1998 eller år 1999) uppnås. Under år 1998

har 185 yrkesofficerare utöver vad som planerats

lämnat Försvarsmakten.

Mot bakgrund av utvecklingen i omvärlden

och med beaktande av den ekonomiska situatio-

nen inom Försvarsmakten medgav, som nämnts i

avsnitt 2.2, riksdagen under år 1998 en sänkning

av beredskapskraven i förhållande till dem som

gällde enligt 1996 års försvarsbeslut. Redovis-

ningen i det följande sker mot denna bakgrund,

innebärande att årets resultat visar på såväl en

bibehållen beredskap och krigsduglighet, men

också att förmågan i vissa fall vidmakthållits på

en lägre nivå eller har nedgått i förhållande till

föregående år. Regeringen vill också betona att

de åtgärder som vidtagits under år 1998 ligger i

linje med den omprövning av inriktningen av

Försvarsmaktens verksamhet som inletts genom

regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad

omvärld omdanat försvar och riksdagens beslut

med anledning av denna (bet. 1998/99:FöU5,

rskr. 1998/99:224). Regeringen har i nämnda

proposition lagt grunden för en process som

innebär en ytterligare anpassning av det militära

försvarets struktur till utvecklingen i omvärlden.

Regeringens bedömning är att

Försvarsmaktens förmåga att lösa

huvuduppgifterna enligt 1996 års försvarsbeslut

sammantaget är godtagbar. Regeringen bedömer

vidare att Försvarsmakten har genomfört

verksamheten under år 1998 i enlighet med

ställda krav.

Förändringar

Riksdagen beslutade under våren 1998 om för-

ändrad styrning av Försvarsmakten (prop.

1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr.

1997/98:269). Den förändrade styrningen

genomförs från och med budgetåret 1999. Den

återrapportering som regeringen gör i före-

liggande proposition för budgetåret 1998 är den

sista där resultatredovisning görs i den gamla

programstrukturen.

Den 7 maj 1998 uppdrog regeringen åt

Försvarsmakten att lämna underlag för den

 säkerhetspolitiska kontrollstationen. Uppdraget

redovisades den 12 oktober 1998. Regeringen

beslutade den 24 september 1998 att

Försvarsmakten som grund för sin planering

skall utgå från anvisade ramar vilket inkluderar

ett borttagande av priskompensation med

teknikfaktorn. Grundat på detta beslut inkom

Försvarsmakten med en kompletterande

redovisning den 13 november 1998. Denna

utgjorde ett underlag för arbetet med

kontrollstationen som ledde fram till riksdagens

beslut härom.

Struktur för återrapportering

Verksamhetsåret 1998 styrdes och återrapporte-

rades i då rådande programstruktur. I det

följande redovisar därför regeringen verksam-

hetens resultat i programtermer. Dessutom

redovisas verksamheten i grundorganisationen

samt tillståndet i krigsorganisationen.

Redovisningen är kopplad till de uppgifter för

det militära försvaret som riksdagen beslutade

om i 1996 års försvarsbeslut.

Prioriteringar

Försvarsmakten skall under år 2000 prioritera

åtgärder för att förbereda och genomföra en

snabb förändring i enlighet med vad riksdagen

beslutat.

En viktig åtgärd för att öka Försvarsmaktens

internationella förmåga utgör Sveriges

deltagande i planerings- och översynsprocessen

(PARP) inom ramen för PFF. Sverige har sedan

samarbetet inleddes år 1995 antagit 35

samverkansmål och 10 initiala partnerskapsmål.

Processen syftar till att identifiera och utveckla

samverkansförmågan för förband som

partnerländerna i princip efter beslut i varje

enskilt fall skulle kunna ställa till förfogande för

Nato-ledda fredsfrämjande insatser.

Utvecklingen av den internationella

samverkansförmågan kommer fortsatt att ha hög

prioritet.

3.3 Resultatbedömning

Vid bedömningen av Försvarsmaktens resultat

har följande bedömningsgrunder tillämpats:

- god: resurserna (kapaciteten) motsvarar

eller överstiger behovet och uppgifterna

kan lösas,

- godtagbar: brister och störningar

nedsätter handlingsförmågan men

uppgifterna kan i huvudsak lösas,

- ej godtagbar: svåra brister vilka leder till

att uppgifterna inte kan lösas,

- kritiskt: verksamheten är nära

sammanbrott.

3.3.1 Resultatbedömning av

verksamheten i programmen

I bedömningen av programmens resultat har

hänsyn tagits till de sänkta beredskapskrav som

riksdagen och regeringen beslutade om under år

1998.

Program 1. Operativa lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att utöva eller möjliggöra

operativ ledning och operativ underhållstjänst.

I programmet ingår bl.a. högkvarteret, tre

militärområdesstaber med stabs- och

sambandsförband m.m., tre

underhållsregementen,

militärområdestransportbataljoner och

militärområdessäkerhetskompanier.

Resultatbedömning

Grundutbildning inom programmet har bl.a.

omfattat värnpliktiga till militärpolisenheter,

enheter ur militärområdessambandsbataljon och

militärområdestransportbataljoner samt enskilda

värnpliktiga till

militärområdesreparationskompanier,

militärområdesförråds- och

militärområdesförsörjningskompanier.

Nödvändig personalomsättning i

ledningsförbanden har skett och huvuddelen av

de grundutbildade värnpliktiga vid

underhållsförbanden har krigsplacerats vid dessa.

Totalt har avgångarna varit låga.

Fortsättningsutbildning har skett i liten

omfattning och personalutbildning har

begränsats till högt prioriterade behov. Jämfört

med föregående år har personalutbildningen

minskat med ca 50 procent. Kunskapsnivån och

förmågan att föra förband i fält har därmed

sjunkit.

Krigsförberedelseverksamheten har

genomförts på en låg nivå. En

fördelningsstabsövning har genomförts, liksom

kris- och krigsspel samt övningar på högre och

lägre regional nivå. Den operativa planeringen

har vidmakthållits.

Verksamheten vid underhållsregementena har

i första hand omfattat stöd till

förbandsverksamheten, avveckling av

krigsmateriel, omstrukturering och

omförrådsställning. Integrering och

förberedelser för integrering av

mark-, sjö- och flygstridskrafternas

underhållsorganisationer har genomförts, liksom

stora rationaliseringar inom förråds- och

verkstadstjänsten. Planering och förberedelser

för omförrådsställning till central- och

arsenalförråd har påbörjats. En

försvarsmaktsgemensam struktur för ledning

och samordning av materielavveckling har

utarbetats.

Omfattande åtgärder har vidtagits för att

förhindra intrång i Försvarsmaktens vapen- och

mobiliseringsförråd. Ett flertal kontroller

avseende vapen- och ammunitionsförvaring har

skett. Under år 1998 har arbetet med att utöka

åtgärderna för att förhindra tillgrepp av

stöldbegärliga vapen och ammunitionseffekter

inom Försvarsmakten fortsatt. Skärpta regler för

hantering, förvaring och transport av vapen och

ammunition har fastställts och prov och försök

med säkerhetsmateriel har genomförts. Bland

materiella förbättringar kan nämnas fasta larm,

vapenboxar, patronlägeslås och

säkerhetscontainrar. Anskaffningar har i flera fall

påbörjats. Regeringen konstaterar att antalet

vapenförluster ökat från 18 förkomna

eldhandvapen under år 1997 till 28 år 1998. De

två uppmärksammade stölderna i Norrtälje och

Strängnäs svarade för 17 av de 28. En del av dessa

vapen har sedermera återfunnits. Antalet

förluster vid inbrott hos hemvärnsmän har

minskat från 11 vapen till 8 vapen. Regeringen

ser allvarligt på alla dessa förluster och står fast

vid målsättningen att antalet förluster skall

nedbringas till noll.

Försvarsmakten skall enligt 1996 års

försvarsbeslut avveckla sitt innehav av

truppminor. Avvecklingen sker genom

destruktion och skall vara avslutad senast år

2001.

För närvarande pågår destruktion av

truppmina 10. Under år 1999 avses vidare

truppmina 11 samt trampminorna 41 och 49B

destrueras. Trådminor är planerade att destrueras

under år 2000.

Destrueringen går enligt plan och bedöms

klaras av inom avsatt tid. Cirka 1 miljon

truppminor har hittills avvecklats.

Stabssamtal har genomförts med Ryssland,

Tjeckien, Frankrike, Lettland, USA, Danmark,

Estland och Litauen. Högkvarteret och

militärområdesstaberna har svarat för planering

och genomförande av respektive medverkat i ett

antal övningar med internationellt deltagande:

Cooperative Chance, Baltic Challenge,

Cooperative Baltic Eye, Cooperative Bear, Open

Spirit, Nordic Peace 98, Cooperative Jaguar 98

och Baltops 98. Fyra inspektioner (i Ryssland,

Vitryssland, Turkiet och Uzbekistan) enligt

Wiendokumentet 94 har genomförts.

Beredskap enligt Försvarsmaktens

beredskapsorder har upprätthållits.

Driftsättningen av Försvarsmaktens nya

operativa ledningssystem IS Orion har ännu inte

kunnat genomföras. Förseningen innebär ökade

kostnader och att Försvarsmakten inte har

kunnat ersätta det gamla operativa

ledningssystemet Leo. Det har förekommit

allvarliga brister i Orionprojektet. Åtgärder har

därför vidtagits från regeringens sida.

Försvarsdepartementet har under våren 1999

lämnat en särskild redovisning till

försvarsutskottet om detta och om läget i

projektet. Det är angeläget att Försvarsmakten

snarast kommer till en lösning på den uppkomna

situationen. Regeringen kommer att även

fortsättningsvis följa projektet och de frågor som

knyter an till detta. Frågan om vilka

konsekvenser förseningarna innebär för

Försvarsmaktens operativa förmåga och för

annan viktig verksamhet kommer därvid att

ägnas särskild uppmärksamhet. Regeringen avser

att hålla utskottet informerat också i dessa

hänseenden.

 Årets verksamhet har inneburit att

ledningsförbandens förmåga att klara ställda krav

har vidmakthållits. Underhållsförbandens

förmåga har däremot sjunkit.

Grundutbildningen av värnpliktiga har uppnått

planerad kvalitetsnivå.

Regeringen bedömer läget inom programmet

som godtagbart.

Program 2. Fördelningsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att leda och understödja

armébrigadernas strid.

I programmet ingår bland annat tre

fördelningsstaber med betjäningsförband, tre

artilleriregementsstaber med

fördelningsartilleribataljoner samt ca 75

fristående bataljoner och ca 115 fristående

kompanier innefattande bl.a. jägarförband,

luftvärnsförband och fältsjukhus.

Resultatbedömning

Under året har ca 20 kompanienheter ingående i

funktionerna ledning, samband, fältarbeten,

artilleri, luftvärn, underrättelser, sjukvård och

underhåll utbildats och tillförts

krigsorganisationen. Fortsättningsutbildningen

har omfattat delar av kompanier eller enskilda

specifika befattningar. Samträning av

ledningsförbanden inom en arméfördelning har

genomförts. Krigsförberedelseverksamheten har

varit begränsad. Krigsförbandens materiella

status har hållits på en låg nivå.

Materielleveranserna har omfattat ammunition

till haubits 77, dragbilar till stridsvagnssläp, samt

telesystem 9000-materiel. Detta har inneburit en

förbättrad förmåga inom lednings- och

sambandsområdet samt en ökad eldkraft inom

artilleriet.

Regeringen bedömer att årets verksamhet har

inneburit att huvuddelen av krigsförbandens

förmåga att klara ställda krav har vidmakthållits

jämfört med år 1997 vid de enheter där

verksamhet genomförts. En genomgående brist

är samträning i kompani- och bataljonssystem.

Samtliga enheter kan dock efter kompletterande

utbildning nå ställda krav på krigsduglighet.

Grundutbildningen av de värnpliktiga i

förbanden har bedöms i huvudsak ha nått

uppsatta kvalitetsmål.

Regeringen bedömer läget inom programmet

som godtagbart.

Program 3. Försvarsområdesförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att leda territoriell

verksamhet, skydda för totalförsvaret viktiga

resurser, försvara vissa infallsportar samt leda

mobilisering och transporter. I programmet

ingår för närvarande 13 försvarsområdesstaber,

förband för stads- och gränsstrid, luftvärns- och

ingenjörsförband, hemvärnsförband m.m.

Sammanlagt omfattar programmet ca 242 000

personer, varav ca 86 000 i hemvärnet.

Resultatbedömning

Under året har fem kompanier utbildats.

Fortsättningsutbildningen har genomförts i

begränsad utsträckning och omfattat personal i

specifika befattningar. Detta har fått negativa

konsekvenser för personalens kompetens och

förmågan att föra förband i fält.

Tre månaders grundutbildning av värnpliktiga

för placering i hemvärnet har genomförts och

145 värnpliktiga har fullföljt utbildningen. En

översyn av rekryteringen till denna verksamhet

görs av 1998 års pliktutredning (dir. 1997:106

och dir. 1998:49).

Krigsförbanden, vars materiella status hållits

på en låg nivå, tillförs nu efterhand modern

materiel.

Vad avser hemvärns- och frivilligutbildningen

har av ekonomiska skäl verksamhet ställts in.

Grundutbildningen av värnpliktiga har nått

uppsatta kvalitetsmål.

Regeringens bedömning är att läget inom

programmet är godtagbart.

 Program 4. Armébrigadförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att föra anfallsstrid.

I programmet ingår för närvarande fyra

infanteribrigader, tre norrlandsbrigader samt sex

mekaniserade brigader.

Resultatbedömning

Under året har 40 kompanier och vissa fristående

plutoner utbildats. Fortsättningsutbildningen har

enbart omfattat specifika befattningar.

Grundutbildningsvolymen har varit för liten för

att möjliggöra omsättning av samtliga

underavdelningar inom brigaderna.

Grundutbildningen av värnpliktiga har nått

uppsatta kvalitetsmål. Utbildning av

krigsförbandens personal har kunnat genomföras

på en godtagbar nivå. Utbildningen avseende ett

nytt ledningssystem har lett till en ökad

kompetens inom funktionerna ledning och

samband. Luftvärnsförbanden har inte fullt ut

kunnat prioriteras i enlighet med de höga

operativa krav som ställs på denna funktion. Den

försöksverksamhet som bedrivits vid brigaderna

har genomförts med gott resultat.

Krigsförberedelseverksamheten har bedrivits på

en mycket låg nivå. Mobiliserings- och

krigsplanläggningen har legat på en miniminivå.

Krigsförbandens materiella status har hållits på

en låg nivå.

Materieltillförseln har bl.a. omfattat

nyanskaffning av granaten STRIX, leveranser av

stridsfordon 90 och stridsvagn 121, materiel för

utbildningsstöd till stridsvagn 121/122 och

sambandssystem TS 9000.

Medverkan har skett i de internationella

övningarna Baltic Challenge, Nordic Peace och

Combined Endeavour.

Regeringens bedömning är att läget inom

programmet är godtagbart.

Program 5. Marina lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift att

leda och understödja de marina krigsförbanden.

I programmet ingår bl.a. fyra

marinkommandon, ett marindistrikt, en rörlig

marin ledningsgrupp och åtta

underhållsbataljoner samt fyra marina

stridssjukhus.

Resultatbedömning

Övningen SamMarin 1998 har genomförts under

ledning av marinkommando Ost med deltagande

från Marincentrum, marinkommando Syd samt

andra marina förband och flygförband. Detta har

inneburit att underhållsförbandens och den

rörliga underhållsledningens förmåga har

utvecklats jämfört med år 1997.

Grundutbildningen och personalutbildning

(nivå- och kompetenshöjande) har genomförts

planenligt och till föreliggande kravnivå.

Marinkommando Syd har genomfört en

omfattande räddningsövning med

hemvärnspersonal. Marinkommandona har

understött minröjningsoperationerna i Baltikum

samt PFF-övningar. Vidare har

Marinkommando Ost deltagit i Nordic Peace 98.

Samverkan med civila regionala myndigheter

samt kommuner har genomförts planenligt och

stöd till det civila samhället har lämnats vid ca 50

tillfällen i samband med bl.a. sjöräddning,

räddningstjänst och internationella arrangemang.

Marinkommando Väst har bl.a. understött

frivilligorganisationer och krisgrupp i samband

med brandkatastrofen på Hisingen i Göteborg i

oktober 1998.

Regeringen bedömer att krigsförbandens

förmåga att klara ställda krav har vidmakthållits

avseende ledningsförband och utvecklats

avseende underhållsförband.

Sammantaget bedömer regeringen att

förmågan att klara ställda krav är god.

Program 6. Försvarsmaktens helikopterförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband för bl.a.

pansarvärn, ubåtsjakt och spaning mot ytmål,

flygräddning samt transporter.

I programmet ingår bl.a. en arméflygbataljon,

två marina helikopterdivisioner och sex

flygräddningsgrupper.

Resultatbedömning

Under året har omorganiseringen av

helikopterverksamheten slutförts. All helikopter-

verksamhet är därmed sammanförd inom ett

program. Försvarsmaktens helikopterflottilj är

organiserad på Malmen i Linköping. Den 1

januari 1999 omorganiserades också, i enlighet

med regeringens och riksdagens tidigare beslut,

de fredstida arméflygbataljonerna, de marina

helikopterdivisionerna och flygräddnings-

grupperna till Norrlands, Svea, Göta och

Östgöta helikopterbataljoner. Bataljonerna är

lokaliserade till Boden, Haninge (Berga,)

Ronneby (Kallinge) respektive Linköping

(Malmen). Inom Göta helikopterbataljon finns

en enhet i Göteborg (Säve).

Under året har brister på teknisk personal och

reservdelar tidvis minskat helikoptrarnas

tillgänglighet. På grund av tekniska problem och

en minskad flygtid har vidare flygtidsnormerna

för besättningarna till de tunga helikoptrarna inte

kunnat hållas. För de markoperativa

helikopterförbanden har emellertid samövning

med norrlandsförband gett bra resultat. För de

sjöoperativa helikopterförbanden har

utvecklingen däremot gått i negativ riktning i

och med att samövning med marina förband inte

har kunnat genomföras i erforderlig

utsträckning. När det gäller helikopter 10-

förbanden (flygräddningen) har teknikerbristen

och vissa materielbrister medfört att

flygtidsproduktionen blivit mindre än planerat.

Sammantaget har resultatmålen i allt väsentligt

uppnåtts. Med utgångspunkt i beslutade

beredskapssänkningar uppdrog regeringen i 1998

års regleringsbrev åt Försvarsmakten att minska

flygtiden inom programmet med en månad per

flygenhet. I delårsrapporten redovisar

Försvarsmakten fortsatta problem med

helikopter 10-förbanden. Problemen gäller

tillgängligheten och bristen på teknisk personal.

Regeringen konstaterar att krigsförbandens

förmåga att klara ställda krav har sjunkit i

förhållande till föregående år. Detta beror

huvudsakligen på den låga flygtidstilldelningen,

materielbristerna och bristen på samövning. Ett

undantag från den negativa trenden utgör dock

pansarvärnshelikopterförbanden, vilka har

bibehållit förmågan att klara ställda krav. I

sammanhanget anmäler Försvarsmakten också

att den låga flygtidstilldelningen och

materieltillgängligheten har medfört att

förmågan hos personalen närmar sig en för

flygsäkerheten kritisk nivå. I årsredovisningen

anmäler myndigheten att detta förhållande har

blivit föremål för särskild uppföljning inom

Försvarsmakten. I delårsrapporten redovisar

myndigheten att ett åtgärdsprogram har inletts

för att höja tillgängligheten hos helikopter 10.

Åtgärderna avser bl.a. en översyn av

organisation, tillsynstider och dimensionering av

reservmateriellagren. Försvarsmakten kan redan

konstatera en viss förbättring av läget.

Regeringen kommer att följa säkerhetsläget och

vaka över att Försvarsmakten, bl.a. genom sin

säkerhetsinspektion, vidtar sådana åtgärder att

personalens säkerhet inte äventyras.

Den tidigare påbörjade pilotutbildningen har

fullföljts. Av ekonomiska skäl har däremot den

grundläggande utbildningen av piloter under år

1998 fått ställas in, vilket lett till att

vakanssituationen inom helikopterverksamheten

kvarstår.

När det gäller stöd till samhället kan följande

anföras. Försvarsmaktens avtal med

Västerbottens läns landsting om sjuktransporter

med helikopter har förnyats. Försvarsmakten har

vidare avtal med Sjöfartsverket på fem orter om

helikopter i beredskap för räddning. Samverkan

med civila myndigheter har utvecklats vidare.

Detta gäller bl.a. samverkan med polisen i fråga

om eftersökning av försvunna personer och att

Försvarsmakten tillsammans med Sjöfartsverket

har effektiviserat den avtalade

räddningsverksamheten. I sammanhanget skall

insatserna i samband med brandkatastrofen i

Göteborg i oktober 1998 framhållas. Samverkan

med de civila myndigheterna fungerade då

mycket bra i enlighet med

nödhelikoptersystemet. Avslutningsvis kan

noteras att antalet uppdrag för bl.a. räddning och

ambulanstransport med helikopter under år 1998

hade ökat till 680, mot förra årets 243 uppdrag.

Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att

det finns problem inom helikopterförbanden. De

beror bl.a. på materielbrister, brist på tekniker

och piloter samt otillräcklig flygtid. Likaså

påverkar utebliven samövning ett antal förbands

förmåga i negativ riktning. Krigsdugligheten är

för flera förband otillräcklig. Regeringen anser

att de brister inom väsentliga personalkategorier

som redovisats är allvarliga. Teknikerbristerna

avser inte bara detta program. Regeringen

behandlar teknikerfrågan samlat under program

9. Flygvapnets lednings- och underhållsförband.

Sedan tidigare har Försvarsmakten i uppdrag att

fortsätta de påbörjade och planerade åtgärderna

för att komma till rätta med bl.a. pilotbristerna.

Försvarsmakten skall redovisa uppdraget i

årsredovisningen för år 1999. Trots bristerna

bedömer regeringen läget inom programmet

som godtagbart.

Program 7. Stridsfartygsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att övervaka och bekämpa

mål på och under havsytan.

I programmet ingår bl.a. två ytstridsflottiljer

med sex korvetter, sex robotbåtar och tolv

patrullbåtarsamt tre minkrigsavdelningar med

bl.a. sju minröjningsfartyg av typ Landsort, fyra

minröjningsfartyg av typ Styrsö och två

minfartyg. Dessutom ingår en ubåtsflottilj med

nio ubåtar, varav två i materielberedskap samt ett

ubåtsräddningsfartyg.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att

stridsfartygsförbanden har slutfört utbildningen

av besättningar med godkänt resultat och att

förbandsutbildningen av besparingsskäl har

avslutats 45 dagar tidigare än föregående år.

Vidare har ytstridsförbanden övat mer i den egna

regionen, vilket minskat antalet samövningar.

Detta har medfört vissa besparingar men också

minskad kompetens för främst befälet.

Stridsfartygsförbanden har haft problem med att

bibehålla nödvändigt antal officerare.

Ubåtsjaktutbildningen har genomförts med

låg ambitionsnivå. Minkrigsförbanden har

prioriterat sin verksamhet mot förmåga att söka

efter, lokalisera, identifiera och oskadliggöra

föremål på havsbottnen. Tre minröjningsinsatser

har genomförts i Baltikum. Förmågan att minera

har nedprioriterats.

Örlogsskolorna har genomfört

värnpliktsutbildning i en delvis ny organisation

och har fått ta emot fler värnpliktiga än planerat.

Detta tillsammans med vissa vakanser har

medfört att några yrkesutbildningar har fått

ställas in.

HMS Carlskrona har avslutat

utbildningsexpeditionen med gott resultat. Vissa

åtgärder har vidtagits med HMS Carlskrona för

att öka fartygets interoperabilitet. Marina

fartygsförband har deltagit i ett flertal PFF-

övningar. Örlogsbesök har ägt rum i bl.a. Baltijsk

och Riga.

Första ubåtsflottiljen har genomfört

ubåtsräddningsövning med Danmark samt ett

örlogsbesök i Polen. Som ett led i att utveckla ett

ubåtsräddningsavtal med Polen, genomfördes en

svensk ubåtsräddningsövning i Gdanskbukten

med polska observatörer.

På materielsidan kan bl.a. nämnas att

modifiering av lätt torped 45 har slutförts och

vapenmodifieringar på ubåt av typ Näcken

genomförts. Det nya ubåtssystemet av typ

Gotland har haft tekniska problem. Dessa har

dock åtgärdats under år 1999 och ubåtssystemet

har levererats till Försvarsmakten under hösten

1999. Dessutom har minröjningsfartyg av typ

Styrsö levererats.

Regeringen bedömer att krigsförbandens

förmåga att klara ställda krav i stort har

vidmakthållits. Förmågan till ubåtsjakt har

minskat men är i förhållande till ställda krav

godtagbar. Förmågan till minröjning och

deltagande i internationella insatser har ökat och

är enligt regeringens bedömning god.

Program 8.Kustförsvarsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att försvara s.k. infallsportar,

marina basområden och skärgårdsområden.

I programmet ingår bland annat fyra

marinregementen, en rörlig

kustartilleribrigadledning, sex

kustförsvarsförband, sex amfibiebataljoner, tre

kustartilleribataljoner och ett tungt

kustrobotbatteri.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att

kustförsvarsförbanden av besparingsskäl har

slutfört utbildning av förband 30 dagar tidigare

än normalt. Värnpliktsutbildningen har

genomförts med gott resultat bl.a. tack vare de

värnpliktigas höga motivation.

Fortsättningsutbildning har genomförts med en

amfibiebataljonstab samt med del av ett

underhållsförband och ett sjukvårdsförband.

Kustartilleriets stridsskola har genomfört

gemensam fackutbildning av officerare. Detta

har bl.a. lett till att förmågan till rörligt

kustförsvar, skydd av basområde samt förmåga

till samverkan med stridsfartygsförband har ökat

jämfört med föregående år.

Vid KA 1 har ledningsträningsanläggningen

slutbesiktigats. På materielsidan kan nämnas att

bl.a. fyra stridsbåtar och en bevakningsbåt har

levererats till förbanden. Huvuddelen av

materielen till ett brigadstabskompani har nu

levererats och amfibiebataljonernas

mörkerkapacitet har förbättrats.

Kompanienheter ur amfibieförbanden vid

KA 1, KA 2 och KA 4 har deltagit i PFF-

övningarna Cooperative Jaguar och Baltic

Challenge med gott resultat.

Kustförsvarsförband ur främst KA 1 och KA 3

har deltagit i övningen Nordic Peace 98 på

Gotland.

Kustförsvarsförbanden har också lämnat stöd

till det civila samhället i form av

sjöräddningsuppdrag.

Regeringen bedömer att krigsförbandens

förmåga att klara ställda krav är god.

Program 9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift att leda och betjäna

flygförband.

I programmet ingår för närvarande bl.a. tre

flygkommandostaber, två vädercentraler, sex

stridslednings- och luftbevakningsbataljoner och

16 basbataljoner. I programmet ingår även

försvarets telenät.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att Försvarsmakten har

fortsatta svårigheter att producera planerad

flygtid. Huvudorsakerna till detta problem är

enligt myndigheten att många flygtekniker

lämnar

Försvarsmakten och att det fortfarande är en

brist på radarjaktledare.

Systemet med flygburen spaningsradar (FSR

890) fortsätter att utvecklas och samtliga sex

beställda flygplan har levererats. Likaså fortsätter

leveranserna av de nya stridsledningscentralerna,

StriC. Under år 1998 och hittills i år har två nya

anläggningar levererats. Försvarets telenät

utvecklas fortlöpande, bl.a. genom fortsatt

materielanskaffning, varvid tillgängligheten ökar

och underhållskostnaderna minskar.

Anskaffningen av ledningssystem för

flygstridskrafterna har fortsatt, liksom

utbyggnaden av lednings- och

kommunikationssystem för JAS 39 Gripen vid

huvudbaser och flottiljflygplatser.

Krigsförbandens förmåga att klara ställda krav

har i stort sett vidmakthållits. Inom vissa

funktioner, främst basbataljonerna, har

krigsdugligheten dock sjunkit jämfört med

föregående år. Nedgången beror främst på få

övningstillfällen.

Regeringen anser att det allvarligaste

problemet inom programmet är avgångarna av

tekniker till civil verksamhet. Under år 1998

lämnade drygt 120 tekniker Försvarsmakten

medan endast 22 färdigutbildades. För att

försöka minska avgångarna har fr.o.m. den 1

januari 1999 marknadslönetillägg införts för

tekniska officerare i flygtidsproduktion.

Försvarsmakten har också tillsatt en utredning

om teknikerkompetens. Regeringen avser att

noga följa utvecklingen i denna fråga och har

därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa

vidtagna åtgärder och resultatet av dessa i såväl

delårsrapporten för år 1999 som i

årsredovisningen. I delårsrapporten redovisar

Försvarsmakten bl.a. att den nämnda

utredningen om teknikerkompetens inom

flygvapnet är slutförd. I denna lämnas exempel

på fortsatta åtgärder såsom strukturförändringar

för yrkesofficerare i teknisk tjänst och

förbättrade rekryterings- och

utbildningsmöjligheter. Utredningen bereds nu

inom Försvarsmakten. När det gäller

radarjaktledarutbildningen konstaterar

regeringen att Försvarsmakten har vidgat

rekryteringen till denna yrkeskategori. En ny

simulator för utbildning av radarjaktledare har

också tagits i bruk vid F 20 i Uppsala.

Mot bakgrund av att åtgärder för att rätta till

bristerna redan har inletts anser regeringen att

läget inom programmet kan godtas.

Program 10. JAS 39-förband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift för

luftförsvaret, attackförmågan och

underrättelseinhämtningen.

I programmet ingår numera två divisioner JAS

39 Gripen.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att flygtidsuttaget för det

under år 1998 krigsorganiserade 39-förbandet

ligger under planerad nivå. Detta beror enligt

Försvarsmakten på brist på flygtekniker och

inskolade instruktörer. Hittills har ungefär 30

piloter flugits in på JAS 39-systemet. För att

fullfölja ombeväpningen till JAS 39 Gripen

erfordras, enligt myndigheten, åtgärder bl.a. för

att fylla upp personalvakanserna. Regeringen

utgår härvidlag från att Försvarsmakten vidtar de

åtgärder som behövs för att ombeväpningen till

JAS 39 Gripen skall kunna fullföljas enligt

myndighetens planering. En övning med JAS 39

Gripen i luftförsvarsrollen har genomförts med

bra resultat. Det finns dock ännu inte underlag

för att krigsduglighetsvärdera de två JAS 39

Gripendivisionerna.

Krigsförbandets materiella status har

vidmakthållits på en hög nivå. JAS 39 Gripen

delserie 2 har fortsatt att levereras, liksom den

tvåsitsiga versionen JAS 39 B. Totalt har 66

flygplan JAS 39 Gripen och 3 flygplan JAS 39

Gripen B levererats till Försvarsmakten.

Integration av robot 99 har inletts.

Regeringen konstaterar att införandet av JAS

39 Gripen i Försvarsmakten fortsätter i stort sett

enligt planerna. Pilotfrågorna skall bedömas i ett

samlat Försvarsmaktssammanhang. Regeringen

återkommer nedan till detta under program 11.

Övriga stridsflygförband.

Program 11. Övriga stridsflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift för luftförsvaret,

attackförmågan och underrättelseinhämtningen.

I programmet ingår för närvarande åtta JA 37

divisioner, varav en med sänkt beredskapskrav

från och med den 1 januari 1999, och två AJS 37

divisioner. Flygning med J35-divisionen

avslutades år 1998.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att flygtidsuttaget ligger

betydligt under det planerade och att samtliga

flottiljer ligger under tilldelad flygtid. Detta har

inneburit att flygförbanden inte har nått uppsatta

produktionsmål. Den främsta orsaken till

underutnyttjandet är fortsatt otillräckliga

produktionsförutsättningar. En viktig orsak till

detta är att tekniker har lämnat Försvarsmakten.

Även saneringen efter prov med ett nytt

avisningsmedel för flygplan har tagit resurser

från flygtidsproduktionen under år 1998. Till

detta kommer att bristen på piloter vid några

divisioner börjar bli begränsande för förmågan

att genomföra den planerade fredsverksamheten.

Detta leder i sin tur till minskad effekt i

krigsorganisationen. Under åren 1998 och 1999

har ungefär 40 piloter gått över till civilflyget.

Ytterligare ett antal piloter har aviserat att de

tänker gå över till civil anställning. Det kan

nämnas att det årligen utbildas ungefär 20 nya

piloter. Antalet övningar har av ekonomiska skäl

blivit mycket få. Med utgångspunkt i beslutade

beredskapssänkningar uppdrog regeringen åt

Försvarsmakten i 1998 års regleringsbrev att

minska flygtiden inom programmet med en

månad per flygenhet.

Den pågående ombeväpningen till JAS 39

Gripen ledde till att flygning med den

kvarvarande AJS 37-divisionen vid F 7 i Såtenäs

avbröts i förtid till förmån för flygning med JAS

39 Gripen. Vid F 10 i Ängelholm avslutades

flygning med J 35 Draken under år 1998. 35-

systemet kommer att avvecklas helt under

innevarande år. Systemutvecklingen och

modifieringen av JA 37 har fortsatt, liksom

integreringen av robot 99 på JA 37. För att

vidmakthålla telekrigförmågan har modifieringen

av flygplan SK 37 fortsatt och flygplanet tillförs

telestörsystem.

Regeringen konstaterar att teknikerbrist, en

allt tydligare pilotbrist och brist på övningar i sig

orsakar problem för stridsflygförbanden.

Regeringen har behandlat teknikerfrågan under

program 9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband. Pilotfrågan måste enligt

regeringens mening ses i såväl ett kortsiktigt som

ett långsiktigt perspektiv. I det kortsiktiga

perspektivet gäller att Försvarsmakten sedan

tidigare har regeringens uppdrag att i 1999 års

delårsrapport och årsredovisning redovisa

vidtagna åtgärder för att säkerställa

myndighetens behov av piloter för

stridsflygförbanden. I delårsrapporten anför

Försvarsmakten att myndigheten har vidtagit en

rad åtgärder för att förbättra läget. Bland annat

utnyttjas utbildningssystemet maximalt och en

personalplanerare för piloter har tillsatts. Vidare

pågår en översyn av pilotlönerna med hänsyn till

de löner som erbjuds på den civila marknaden.

Regeringen avser att noga följa utvecklingen i

denna fråga. För att söka finna lösningar i även

det litet mer långsiktiga perspektivet har

Försvarsdepartementet initierat ett nordiskt

samarbete på departmentsnivå för att belysa

möjligheterna att hitta en samnordisk lösning på

frågor om försvarets piloter. En viktig aspekt här

är hur de civila flygbolagens behov av piloter kan

tillgodoses.

Regeringen konstaterar sammantaget att

krigsförbandens förmåga att klara ställda krav

har vidmakthållits jämfört med föregående år

och att krigsdugligheten, trots de redovisade

problemen, i vissa delar har kunnat förbättras.

Läget inom programmet är enligt regeringens

mening godtagbart.

Program 12. Transportflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med

huvudsaklig uppgift inom

flygtransportverksamheten och signalspaningen.

I programmet ingår bl.a. fyra centrala

transportflygdivisioner (varav ett signalspanings-

förband) och fyra regionala transportflyg-

divisioner.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att flygtidsuttaget har

blivit lägre än beräknat. Detta beror enligt

Försvarsmakten bl.a. på brist på teknisk personal.

Regeringen har behandlat teknikerfrågan under

program 9. Flygvapnets lednings- och

underhållsförband. Försvarsmakten anmäler att

ett fortsatt lågt flygtidsuttag på sikt kan försämra

kvaliteten på besättningarna. Av ekonomiska

skäl har antalet övningar blivit få, vilket har lett

till att ställda mål inte har uppnåtts.

Transportflygningar med Tp 84 har under året

genomförts till Bosnien-Hercegovina,

Makedonien, Sahara och Honduras. Regeringen

vill framhålla att

Försvarsmakten genom att delta i dessa

internationella insatser har vidmakthållit ett antal

Tp 84-besättningars förmåga att operera utanför

Sverige. Detta är värdefullt för Sveriges förmåga

till internationella militära insatser. Regeringen

noterar vidare att krigsförbandens förmåga att

klara ställda krav har vidmakthållits jämfört med

föregående år.

Ytterligare ett signalspaningsflygplan S 102B

har anskaffats under år 1998 och omsättningen

av signalspaningsförbandet har slutförts. System

S 102 är därmed operativt och Tp 85 har

avvecklats. Regeringen vill också peka på att

transportflygförbanden har utvecklat sin

interoperabilitet på motmedelsområdet.

Sammantaget bedömer regeringen att läget inom

programmet är godtagbart.

Avslutningsvis vill regeringen informera

riksdagen om att Försvarsmakten i december

1998 hemställde hos regeringen att den planerade

flyttningen till Uppsala av signal- och

radarspaningen på Malmen och de särskilda

flygtransportresurserna på Bromma inte borde

genomföras. Myndigheten motiverade sin

framställning med att investeringarna skulle

kosta betydligt mer än vad som ursprungligen

var kalkylerat. Mot denna bakgrund gav

regeringen inte myndigheten något uppdrag att

fullfölja flyttningen i 1999 års regleringsbrev.

Frågan om de särskilda flygtransportresursernas

lokalisering prövas i beredningen av höstens

särproposition om totalförsvaret.

Program 13. För krigsorganisationen

gemensamma resurser

Programmets innehåll

Programmet innehåller verksamheter som inte

kan fördelas på övriga program. I programmet

ingår vissa för Försvarsmaktens

krigsorganisation gemensamma funktioner, t.ex.

Försvarets sjukvårdscentrum, Försvarsmaktens

underhålls-centrum och Försvarets

krigsspelscentrum. I programmet ingår också

olika gemensamma projekt, t.ex. 2000-

anpassning av IT-system och Försvarsmaktens

officersutbildning. Programmet omfattar även de

frivilliga försvarsorganisationernas utbildning

samt uppdrag till stödjande myndigheter. Under

programmet redovisas också Försvarsmaktens

miljöarbete och myndighetens stöd till samhället.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att utbildningen under

året har inneburit att personalens kompetens

inom markstridskrafterna har bibehållits på en

godtagbar nivå. När det gäller de marina

krigsförbanden har utbildningen under året

inneburit att uppfyllnaden av personal har

kunnat ske till antalet, men inte avseende

kompetens. Nedskärningarna i

specialistutbildningen inom flygstridskrafterna

har fått till följd att rätt utbildad personal i alltför

stor utsträckning saknas. Detta leder till en

otillfredsställande situation för personalen och

bidrar ytterst till att öka avgångsbenägenheten,

speciellt bland yngre officerare.

Regeringen bedömer sammantaget att stödet

till krigsförbanden varit godtagbart.

Försvarsmakten har redovisat sin bedömning

av läget den 1 juni 1999 vad gäller 2000-

säkringsarbetet avseende system som har

väsentlig betydelse för egen och annans

verksamhet. Enligt redovisningen räknar

Försvarsmakten med att, trots eventuella

störningar i egen verksamhet eller störningar i

omgivningen, kunna uppfylla alla sina

skyldigheter mot andra myndigheter, lämna stöd

till samhället enligt räddningstjänstlagen

(1986:1102) samt ha erforderlig militär förmåga

såväl före som efter millennieskiftet.

Försvarsmaktens miljöarbete

Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens

aktiva miljöarbete har fortsatt. Miljöutbildningen

har således fortsatt och ytterligare ett antal

regionala och lokala förband fått tillgång till

miljöutbildad personal. Arbetet med att begränsa

utsläppen av fossila bränslen har fortsatt och

utsläppen av koldioxid från drivmedel har

minskat betydligt. Utvecklingen av blyfri

ammunition fortsätter och under år 1998 har

prov med blyfri ammunition genomförts vid två

infanteribrigader. I december 1998 kunde

regeringen fastställa riktlinjer för miljöanpassad

försörjning med försvarsmateriel.

I juli 1998 lämnade regeringen uppdrag till

Försvarsmakten med utgångspunkt i 1998 års

miljöproposition. Försvarsmakten fick ett

särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar

utveckling. Myndigheten skall också utarbeta

underlag för sektorsmål. Försvarsmakten har

definierat sektorn till att omfatta den egna

myndigheten, Fortifikationsverket, Försvarets

materielverk, Försvarshögskolan, Försvarets

radioanstalt, Försvarets forskningsanstalt och

Flygtekniska försöksanstalten. Preliminära

redovisningar har gjorts till Naturvårdsverket

om Försvarsmaktens syn på sektorsansvaret och

med förslag till sektorsmål avseende utsläpp i luft

och vatten. Uppdraget skall redovisas till

regeringen i oktober 1999.

Även internationellt har Försvarsmakten

fortsatt ett aktivt arbete. Tillsammans med den

amerikanska försvarsmakten har myndigheten,

inom ramen för de två ländernas samarbetsavtal

på försvarsmiljöområdet, utarbetat en handbok

för miljöhänsyn i materielanskaffningsprocessen.

Samarbetet med de nordiska staternas försvars-

makter avser bl.a. miljöledningssystem. På

regeringens uppdrag driver Försvarsmakten

projekt inom ramen för den s.k.

Östersjömiljarden i Estland, Lettland och

Litauen tillsammans med USA.

Avslutningsvis vill regeringen peka på att

Försvarsmakten har bistått Regeringskansliet i

det fortsatta försvarsmiljöarbetet inom EAPR.

Stöd till samhället

Försvarsmakten har enligt regeringens mening

omfattande resurser som kan utnyttjas för att

stödja samhället i fred. Under år 1998 har stöd

till samhället lämnats bl.a. enligt avtal med

ansvariga räddningstjänstorgan. Detta gäller

framförallt räddningshelikopterberedskap.

Försvarsmakten har också lämnat stöd efter

anmodan från räddningsledare, bl.a. vid

eftersökning av försvunna personer, bekämpning

av skogsbränder och i samband med omfattande

snöoväder. Sammantaget har Försvarsmakten

genomfört över 300 insatser med flygplan,

helikoptrar, fartyg och trupp som stöd till

samhället.

Genom främst planering, samordning och

samverkan, utbildning och övningar har

Försvarsmakten utvecklat förmågan att stödja

samhället vid räddningstjänst och svåra

påfrestningar. Regeringen noterar också att

personalens och organisationens medvetenhet

om denna Försvars-maktens uppgift har ökat

under året.

Regeringen bedömer att Försvarsmaktens

stöd vid olika slag av räddningstjänst fungerar

bra och att Försvarsmaktens förmåga att kunna

stödja samhället i fred är god.

Program 14. För grundorganisationen

gemensamma resurser

Programmets innehåll

Verksamheter inom programmet, som inte

direkt sammanhänger med utvecklingen av

krigsorganisationen, skall stödja

grundorganisationen så att verksamhetsmålen

kan nås.

Programmet innehåller utbildningshjälpmedel,

t.ex simulatorer och

ledningsträningsanläggningar samt forskning

och teknikutveckling. Dessutom innehåller

programmet uppdrag till stödjande myndigheter,

vidareutveckling av ekonomi- och

personaladministrativa system samt

forskningsverksamhet.

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att stödet till

grundorganisationen har varit godtagbart. Under

året har insatser gjorts för att uppnå en tydligare

överensstämmelse mellan forskning och

teknikutveckling och Försvarsmaktens framtida

behov. Den direkta effekten av insatserna för

Försvarsmaktens krigsorganisation uppstår först

på längre sikt och är därmed svår att mäta.

Regeringen avser vidta åtgärder för att förbättra

möjligheten att följa upp resultaten av

försvarsforskningen.

Program 15. Internationell verksamhet

Programmets innehåll

Programmet omfattar verksamhet för att

Försvarsmakten skall kunna delta i

fredsfrämjande och humanitära insatser som

Sverige medverkar i och kommer att medverka i.

Insatserna utomlands finansieras vad gäller trupp

via anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser.

För militärobservatörer, civilpoliser och andra

enskilda, sker finansiering via utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan

samt via utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.

Programmet omfattar även svensk medverkan

i Partnerskap för fred (PFF) med förband och

enskilda personer i kurser, seminarier och

övningar i enlighet med Sveriges individuella

partnerskapsprogram.

Programmet innefattar också svensk

medverkan i Multinational United Nations

Stand-by Forces High Readiness Brigade

(Shirbrig) samt verksamhet inom ramen för

Sveriges observatörsskap i Västeuropeiska

unionen (VEU). Inom programmet kan också

stöd lämnas till de baltiska länderna.

Vidare omfattar programmet verksamhet i

syfte att utveckla såväl det multilaterala

(Nordcaps, Nordisk fredsfrämjande brigad

m.m.) som det bilaterala nordiska

totalförsvarsrelaterade samarbetet samt det

säkerhetsfrämjande samarbetet med Polen,

Estland, Lettland och Litauen. Programmet

omfattar även multilateralt och bilateralt

samarbete med Ryssland och OSS.

Resultatbedömning

Inom Försvarsmakten har arbetet med att

förbättra förutsättningarna för att kunna delta i

fredsfrämjande och humanitära insatser och i det

internationella samarbetet fortsatt.

Försvarsmakten bedömer att snabbinsatsstyrkan

Swerap behöver utvidgas med fler

manöverkompanier för att uppnå önskvärd

uthållighet och effekt. Regeringen har i

regleringsbrev för år 1999 gett uttryck för en

liknande uppfattning och bedömer att Swerap

inför en insats kan komma att behöva

kompletteras med lämpliga enheter.

Utveckling av minröjningsförmågan samt

civil-militär samverkan i internationella

fredsfrämjande och humanitära intsatser har

fortsatt.

PFF-verksamheten har genomförts enligt plan

och Sverige har för första gången arrangerat en

övning i PFF:s anda på svenskt territorium

(Nordic Peace 98). Genom Partnership for

Peace Training Centre har Sverige aktivt bidragit

till att fördjupa samarbetet inom PFF.

Försvarsmakten har helt eller delvis uppfyllt

de samverkansmål som Sverige antagit inom

ramen för PFF. Implementeringen av dessa och

de initiala partnerskapsmål som antagits under år

1999 fortsätter.

Försvarsmakten har under året genomfört

officersutbildning av officerare från Estland,

Lettland och Litauen samt observatörskurser och

PFF-kurser med deltagare från ett flertal länder.

Humanitära organisationer har getts särskild

utbildning. Försvarsmakten medverkar i arbetet

med att starta och driva den baltiska

försvarshögskolan Baltdefcol (Baltic Defence

College). Stödet till den baltiska fredsbevarande

bataljonen Baltbat samt den baltiska marina

styrkan Baltron har fortsatt.

I syfte att förbättra möjligheterna att

genomföra och delta i internationellt samarbete

med kort varsel, samt att förbättra möjligheterna

att med kort varsel ta egna initiativ inom det

internationella samarbetet på försvarsområdet,

har för budgetåret 1998 drygt 15 miljoner kronor

av anslaget A1 Försvarsmakten stått till

regeringens disposition. Anslagsmedlen har bl.a.

använts till att genomföra verksamhet inom

ramen för PFF, t.ex. ett möte på

statssekreterarnivå i Visby rörande PFF-

samarbetet i östersjöområdet och ett möte i

Warszawa rörande implementeringen av

miljöriktlinjer inom försvarsområet.

Anslagsmedlen har också utnyttjats till att

finansiera stöd till Estland, Lettland och Litauen

inom försvarsområdet.

3.3.2 Verksamheten i

grundorganisationen

Omstruktureringen av grundorganisationen har

fortsatt i enlighet med 1996 års försvarsbeslut.

Försvarsmakten bedömer i årsredovisningen för

år 1998 att sluttidpunkterna för avveckling

kommer att kunna hållas. I flera fall kommer

avvecklingen att kunna slutföras före angiven

tidpunkt. Försvarsmakten anmäler samtidigt

några osäkerheter som rör behovet av

miljöåtgärder och den ändrade inriktningen för

förrådsställning av krigsmateriel. Detta kan

komma att påverka sluttidpunkterna för viss

avveckling av förnödenheter samt mark,

anläggningar och lokaler. Sammantaget kan

regeringen i denna del konstatera att merparten

av mark, anläggningar och lokaler har avvecklats

under år 1998 eller kommer att ha avvecklats före

utgången av innevarande år.

Under år 1998 har rationalitet, officerarnas

kompetensutveckling och kvaliteten i

utbildningen prioriterats högre än

upprätthållandet av krigsförbandens omedelbara

förmåga. Värnpliktsutbildningen har genomförts

med gott resultat. Försvarsmakten har dock inte

lyckats att sänka andelen avgångar hos

värnpliktig personal under grundutbildningen. I

stället har denna ökat något, från 14,3 till 15

procent. Tillsammans med Totalförsvarets

pliktverk arbetar Försvarsmakten med att

försöka minska avgångarna. Tillförsel av ny

materiel och utrustning har enligt

Försvarsmakten under året gett positiva effekter

och höjt motivationen bland såväl värnpliktiga

som befäl.

Regeringen kan konstatera att ca tio procent

fler officerare än förväntat har lämnat

Försvarsmakten. Bland avvecklingsåtgärderna

har främst särskild pension med beredskapsavtal

överskridit det planerade antalet, men även

uppsägningar på grund av arbetsbrist och

flygförarnas möjlighet till flexibel pensionsålder

har gett höga avgångstal. Att avgångarna blivit

förhållandevis många beror enligt

Försvarsmakten bl.a. på osäkerheterna i samband

med förbandsnedläggningar och

omorganisationer. Regeringen noterar att

kostnaderna för avvecklingen i vissa fall

överstiger budgeterade värden. Detta beror

enligt Försvarsmakten på att kostnaderna för att

avveckla personal, framförallt genom särskild

pension med beredskapsavtal, har blivit större än

beräknat. Personalavvecklingen har inte påverkat

åldersstrukturen i någon nämnvärd utsträckning.

Dock har antalet anställda i åldern 55-60 år

minskat avsevärt. Sammantaget bedömer

regeringen att personalmålet i försvarsbeslutet år

1996 kommer att nås med god marginal.

Under år 1999 har tendensen bestått. I

delårsrapporten redovisar Försvarsmakten att

antalet officerare som har lämnat

Försvarsmakten genom särskild pension med

beredskapsavtal är fortsatt högt. Myndigheten

bedömer att målet för år 1999 sannolikt kommer

att överskridas. Även för de kommande två åren

kommer ett relativt stort antal avgångar att ske.

När det gäller officerare som lämnar

Försvarsmakten spontant eller genom pensioner

eller uppsägningar på grund av arbetsbrist är

antalet ungefär som det planerade. Avseende civil

personal beräknar

Försvarsmakten att målsättningen nås.

Försvarsmaktens aktiva arbete med att öka

andelen kvinnliga totalförsvarspliktiga som

genomför värnplikt och kvinnliga officerare

fortsätter, bl.a. driver Försvarsmaktens

Rekryteringscentrum ett projekt där unga

kvinnor under en helg får pröva på livet som

värnpliktig. Under hösten 1999 skall 600

genomföra kursen. Omkring 2 500 kvinnor har

anmält intresse.

Två undersökningar i syfte att utreda orsaker

till avgångar bland kvinnliga värnpliktiga och

kvinnliga officerare samt förekomsten av sexuella

trakasserier genomförs för närvarande i

Försvarsmakten.

Sammanfattningsvis bedömer regeringen att

verksamheten i grundorganisationen har

bedrivits på ett godtagbart sätt.

3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen

I 1996 års försvarsbeslut fastställdes målen för

och utformningen av det militära försvarets

krigsorganisation. Det har därefter ankommit på

regeringen att närmare besluta om Försvars-

maktens beredskap.

Riksdagen har i bet. 1998/99:FöU1, rskr.

1998/99: 74 förutsatt att regeringen utvecklar

resultatredovisningen när det gäller förändringar

i krigsdugligheten relaterad till Försvarsmaktens

huvuduppgifter och regeringens redovisning av

Försvarsmaktens beredskap.

Bedömningen av Försvarsmaktens möjligheter

att lösa de huvuduppgifter som riksdagen

beslutade i 1996 års försvarsbeslut är beroende av

rådande omvärldsläge. Det är därför enligt

regeringens uppfattning förenat med svårigheter

att på ett entydigt sätt kontinuerligt relatera

förändringar i krigsdugligheten hos

Försvarsmaktens krigsförband till möjligheterna

att lösa huvuduppgifterna. Regeringen redovisar

dock årligen en övergripande bedömning av

Försvarsmaktens samlade förmåga grundad på en

analys av Försvarsmaktens kvalificerat hemliga

återrapportering i årsredovisningen.

Regeringen beslutar om vilken beredskapsnivå

som skall gälla för Försvarsmakten på grundval

av riksdagens inriktning. Beslutet är hemligt.

Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) har

därför i särskild ordning informerat

försvarsutskottet om detta beslut.

Regeringens sammantagna bedömning är att

tillståndet i krigsorganisationen var godtagbart.

En utgångspunkt för denna bedömning är, som

redovisats tidigare, att riksdagen medgivit att

vissa delar av krigsorganisationen undantas från

kravet på förmåga att kunna uppnå full

krigsduglighet inom ett år.

3.3.4 Bedömning av Försvarsmaktens

förmåga i olika avseenden

I beslutet om en förändrad styrning och

uppföljning av Försvarsmaktens verksamhet

betonade riksdagen betydelsen av att den

operativa förmågan kan relateras till

Försvarsmaktens huvuduppgifter och

krigsorganisationens utformning. Regeringen

har i kontrollstationsarbetet introducerat en

metod för att kunna relatera den närmare

utformningen av det militära försvaret till de

övergripande försvarspolitiska målen. Modellen

går ut på att förklara sambandet mellan de

uppgifter som riksdagen och regeringen

fastställer och de krigsförband som organiseras.

Därmed görs en tydlig koppling till

omvärldsutveckling och krav på operativa

förmågor. Metoden bygger på

försvarsberedningens rapport Förändrad

omvärld omdanat försvar (Ds 1999:2) och har

närmare redovisats i proposition 1998/99:74

Förändrat omvärld omdanat försvar.

Regeringen avser att tillämpa denna metod i

den proposition som avses lämnas till riksdagen i

november 1999 angående Försvarsmaktens

framtida struktur. Metoden kommer också att

ligga till grund för den framtida

återrapporteringen till riksdagen.

Försvarsmaktens årsredovisning för år 1998 är

dock gjord mot de huvuduppgifter som

riksdagen beslutade om i 1996 års försvarsbeslut

och den styrningsmodell som tidigare tillämpats.

Nedan redovisas därför regeringens

sammanvägda bedömning av hur

Försvarsmakten har uppfyllt sina mål i

förhållande till dessa huvuduppgifter.

Försvar mot väpnat angrepp

De utvalda krigsförbanden kan med tillräcklig

säkerhet uppnå full krigsduglighet under en

tolvmånadersperiod. Övriga förband har dock

sådana materiella och personella brister att det

krävs längre tid än tolv månader att uppnå full

krigsduglighet. Med den begränsade målsättning

för försvar mot väpnat angrepp som

statsmakterna tills vidare lagt fast för

Försvarsmakten är förmågan till försvar mot

väpnat angrepp godtagbar.

Territoriell integritet

Förmågan att upprätthålla den territoriella

integriteten är godtagbar.

Internationell verksamhet

Förmågan att planera för, organisera och

genomföra fredsfrämjande operationer, PFF-

verksamhet och övrig internationell verksamhet

är god. Brister finns i interoperabiliteten, främst

avseende militär fackengelska, internationella

stabsrutiner och teknisk materiel för samband

och ledning.

Stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred

Förmågan att ge stöd till samhället vid svåra

påfrestningar i fred är god.

Anpassning

Vissa förband har, som framgår ovan, medgivits

en så låg krigsduglighet att såväl materiella som

personella brister bedöms kvarstå i sådan

utsträckning att de inte med tillräcklig säkerhet

kan uppnå full krigsduglighet under en

tolvmånadersperiod. Arbetet med att utveckla

den långsiktiga anpassningsförmågan har

påbörjats och en grund har lagts för det fortsatta

utvecklingsarbetet.

3.3.5 Sammanfattning

Regeringen bedömer att Försvarsmaktens

förmåga att lösa sina huvuduppgifter

sammantaget är godtagbar. Beredskap och

försvarsförmåga uppfyller de krav som

statsmakterna ställt.

3.4 Regeringens bedömning med

anledning av revisionens

iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) anser att

årsredovisningen har upprättats i enlighet med

förordningen (1996:882) om myndigheters

årsredovisning m.m., regleringsbrev och övriga

beslut för myndigheten, men lämnar invändning

avseende balansräkningsposten Beredskapslager.

Riksrevisionsverket anser att

balansräkningsposten Beredskapslager är

redovisad med ett för lågt värde.

Riksrevisionsverket bedömer att orsaken till

detta är brister i rutiner för invärdering och

aktivering av krigsmateriel. Genomtänkta

direktiv för arbetet med att invärdera och i

bokslutet aktivera krigsmateriel saknas enligt

RRV. Vidare konstaterar RRV att det redovisade

värdet av beredskapstillgångar inte avser värde

per den 31 december 1998 samt att all materiel

inte medräknats. Försvarsmakten har i bokslutet

inte aktiverat anskaffningar gjorda under året

eller genomfört någon avskrivning för 1998.

Regeringen ser allvarligt på att

Försvarsmakten erhållit en invändning och anser

att en korrekt invärdering av Försvarsmaktens

tillgångar är av stor vikt. Regeringen har den 10

juni 1999 ålagt Försvarsmakten att redovisa de

direktiv och rutiner för invärdering och

aktivering i bokföringen av krigsmateriel som

har arbetats fram sedan år 1996 hos

myndigheten, för att gälla fr.o.m.

årsredovisningen för år 1998 då

bokföringsförordningens (1979:1212) regler för

rättvisande redovisning av anläggningstillgångar

infördes för Försvarsmakten. Försvarsmakten

har i samband med delårsrapporten år 1999

redovisat nämnda direktiv och rutiner.

Regeringen beslutade vidare att Försvarsmakten i

tredje kvartalsrapporten år 1999 skall redovisa ett

rättvisande och fullständigt resultat av

invärderingen av den krigsmateriel som

anskaffades under år 1998.

Ett arbete med system- och rutinutveckling

för att åstadkomma en rättvisande redovisning

pågår inom Försvarsmakten med stöd av

Försvarets materielverk. Detta arbete bör ges

hög prioritet.

Genom ovan angivna åtgärder bedömer

regeringen att det i årsredovisningen för år 1999

kommer att finnas en rättvisande redovisning

över krigsmateriel.

3.5 Bedömning av

personalkonsekvenser

Regeringen avser återkomma senare i höst i den

ovan angivna särproposition om totalförsvaret

med en bedömning av personalkonsekvenser

med anledning av förändringarna inom Försvars-

makten.

3.6 Inriktning av Försvarsmaktens

förmågor i olika avseenden

Regeringen avser inte att i denna proposition

föreslå några ändringar i de operativa förmågor

som riksdagen beslutat om våren 1999 (prop.

1998/99:74 bet. 1998/99:FöU5, rskr.

1998/99:224). Regeringen kan dock återkomma i

propositionen i november 1999 med förslag till

ändringar.

3.7 Anslag

A1 Förbandsverksamhet och

beredskap m.m.

Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

38 093 772

Anslags-

kredit

364 895

1999

Anslag

19 384 738

Utgifts-

prognos

18 575 000

2000

Förslag

19 543 954

2001

Beräknat

18 773 191

1

2002

Beräknat

17 254 495

2

1 Motsvarar 18 389 143 tkr i 2000 års prisläge

2 Motsvarar 16 548 935 tkr i 2000 års prisläge

Anslaget omfattar verksamheterna

förbandsverksamhet, incidentinsatser och stöd

till samhället samt beredskap.

Utgifterna under det tidigare anslaget A1

Försvarsmakten beräknas fr.o.m. år 1999 under

anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap

m.m. och anslaget A3 Utveckling och

investeringar. En jämförelse mellan utfall år 1998

och anslag år 1999 i tabellen ovan blir därför inte

rättvisande. Tillgängliga medel för år 1998

överskreds med ca 365 miljoner kronor genom

ianspråktagande av anslagskrediten, vilket

minskar utgiftsutrymmet för år 1999 med

samma belopp. Utnyttjandet av anslagskrediten

hänför sig i sin helhet till materieldelen av det

tidigare anslaget A1. Regeringen bedömmer att

det, med hänsyn tagen till den ingående

anslagskrediten, kan uppstå ett anslagssparande

om ca 445 miljoner kronor.

Regeringen har under år 1999 ställt 25

miljoner kronor av anslaget till regeringens

disposition. Regeringen avser använda beloppet

för sådan verksamhet som ej kunnat förutses i

budgetpropositionen för år 1999. Det rör bl.a.

verksamhet inom ramen för PFF samt stöd till

Estland, Lettland och Litauen inom

försvarsområdet. Svenska myndigheters ökade

internationella samarbete samt Sveriges ökade

internationella engagemang, t.ex. genom

ordförandeskapet i EU, ställer ökade krav på

denna typ av verksamhet.

Regeringens överväganden och slutsatser

Regeringens förslag: Inriktningen för

förbandsverksamheten skall vara följande:

Verksamheten avseende de utvalda delarna av

krigsorganisationen som regeringen har beslutat

om skall prioriteras.

Inriktningen för incidentinsatser skall vara

följande: Försvarsmakten skall genomföra

incidentinsatser, dvs. upptäcka, ingripa och

avvisa varje form av kränkning av svenskt

territorium för att hävda rikets territoriella

integritet i luften, till sjöss och på marken, med

de förband och enheter som har beredskap för

detta ändamål.

Inriktningen för stöd till samhället skall vara

följande: Försvarsmakten skall, vid sidan av sin

skyldighet att medverka i räddningstjänst enligt

räddningstjänstlagen (1986:1102), i första hand

med grundorganisationens resurser kunna stödja

samhället vid svåra påfrestningar i fred och

därvid kunna ställa resurser till förfogande

Inriktningen för beredskap skall vara följande:

Försvarsmakten skall säkerställa att utvalda

förband kan öka förmågan så att full

krigsduglighet kan uppnås inom ett år och ha

erforderlig grundförmåga för

beredskapsuppgifterna. Beredskap, organisation

och planläggning skall vidare medge att

Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan

anpassas, dvs. utökas eller förändras för att

motsvara framtida krav och behov.

Åtgärder som ökar Försvarsmaktens förmåga

att kunna genomföra internationella insatser

skall prioriteras. Försvarsmakten skall också

utveckla övriga delar av sitt internationella

engagemang.

Regeringens bedömning: De två viktigaste

frågorna för Försvarsmakten i miljöarbetet är

myndighetens sektorsansvar för ekologiskt

hållbar utveckling och införandet av

miljöledningssystem.

Skälen för regeringens förslag och bedömning:

Verksamheterna förbandsverksamhet,

incidentinsatser och stöd till samhället

Resultatbedömning för år 1999

Genom relativt stora, mellan militärområdena

samordnade, slutövningar har i år, jämfört med

de närmast föregående åren, främst yrkeso-

fficerarnas kompetens avseende truppföring och

de berörda förbandens förmåga kunnat

förbättras.

Grundutbildning av värnpliktiga för

krigsplacering i krigsorganisationen samt

utbildning av hemvärnsförband under

utbildningsåret 1998/99 är i allt väsentligt

slutförd och kvalitetsmålen har uppnåtts.

Försvarsmaktens helikopterflottilj med fyra

bataljoner har nu verkat i sex månader med i

stort sett goda erfarenheter. HMS Carlskrona

har genomfört utbildningsexpedition 1998/99

med gott resultat. Vid flygförbanden, utom för

flygplan SK 60, har produktionen av flygtid i

stort genomförts enligt plan trots en fortsatt

besvärande brist på tekniker. Fortfarande

kvarstår problemet med avgångar av piloter till

den civila marknaden. Avvikelser i förhållande

till årets mål finns främst som kvantitativa brister

på grund av avgångar av värnpliktiga och fast

anställd personal.

Incidentinsatser har genomförts då behov har

uppstått. Målen för insatsförmågan i nuvarande

omvärldsläge bedöms vara uppfyllda. Inga

avvikelser finns i förhållande till årets mål.

Verksamheten inom verksamhetsgrenen Stöd

till samhället har bedrivits i enlighet med

fastställda mål. Som exempel på insatser kan

nämnas att vaktstyrkor och hemvärn vid ett antal

tillfällen har deltagit i eftersökning av försvunna

personer med gott resultat och att

helikopterförbanden har genomfört ett stort

antal uppdrag som stöd till polisen och

räddningstjänsten.

Slutsatser

Försvarsmaktens förbandsverksamhet skall

bedrivas i enlighet med den inriktning som

riksdagen har beslutat om i maj 1999 (prop.

1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5 rskr.

1998/99:224).

Regeringen avser, som nämnts tidigare, att

senare i höst lämna en proposition till riksdagen

om Försvarsmaktens framtida inriktning som

även påverkar inriktningen för år 2000.

Propositionen kommer att innehålla förslag till

förändringar av Försvarsmaktens verksamhet

och organisation. Regeringen lämnar därför i

förevarande proposition endast begränsade

förslag till riksdagen när det gäller inriktningen

av stridskrafternas utveckling.

Verksamheten avseende de utvalda delarna av

krigsorganisationen som regeringen har beslutat

om bör prioriteras.

I fråga om inriktningen av stridskrafterna för

år 2000 anser regeringen att det är viktigt att

Försvarsmakten fortsätter och om möjligt

slutför den avveckling av krigsförband, materiel

och anläggningar som beslutades i 1996 års

försvarsbeslut. Härutöver bör Försvarsmakten så

långt det är möjligt vidta förberedelser enligt den

övergripande inriktning riksdagen beslutade om i

maj 1999 (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5,

rskr. 1998/99:224).

Det är vidare viktigt att Försvarsmakten

fortsätter att prioritera verksamhet som leder till

att personalens kompetens fortsatt kan ökas. För

att uppnå detta är det angeläget med övningar på

högre förbandsnivå och samövningar mellan

olika förbandstyper.

Inom markstridskrafterna fortsätter

leveranserna av moderna stridsfordon. Vid

förbandsutbildningen inom markstridskrafterna

bör särskild vikt läggas vid utbildningen av

mekaniserade förband samt utbildning inom

funktioner för att öva hela system.

Inom sjöstridskrafterna är det angeläget att

ubåtssystemet av typ Gotland tas i drift så att

utbildningen av besättningar samt

taktikutveckling kan påbörjas. Vidare bör

underhållsförbanden fortsätta att utvecklas mot

större rörlighet och flexibilitet. Även leveranser

av materiel till rörlig amfibiebrigadledning

fortsätter.

Inom flygstridskrafterna är det angeläget att

ombeväpningen till JAS 39 Gripen fortsätter.

Det är vidare angeläget att fortbildningen och

taktikutvecklingen inom de nya

Gripendivisionerna fortsätter. Vidare bör den

första gruppen flygburen spaningsradar (FSR

890) organiseras. Det är också viktigt att

Försvarsmakten fortsätter arbetet med att

förbättra teknikersituationen inom främst

flygförbanden och helikopterförbanden med

utgångspunkt i den utredning som myndigheten

har gjort.

Regeringen avser som framgår av avsnitt 2.5

att inrätta ett särskilt samordningsorgan i

Regeringskansliet för underrättelsetjänsten och

har vid beräkningen av anslaget beaktat behovet

av finansiering av denna funktion.

Under anslaget A1 Förbandsverksamhet och

beredskap m.m. beräknas även belopp för de

frivilliga försvarsorganisationernas utbildnings-

verksamhet. För utbildningsverksamheten år

2000 har regeringen beräknat ett belopp om

117 300 000 kronor. Denna beräkning

inkluderar, i enlighet med givna uppdrag i 1998

års regleringsbrev, en omfördelning mellan

anslaget A1 och D6 Stöd till frivilliga

försvarsorganisationer inom totalförsvaret. För

övrigt stöd till frivilliga försvarsorganisationer

inom totalförsvaret, se

avsnitt 6.7.

Frivilligutbildningen inriktas mot att

vidmakthålla utbildningen för de frivilliga

försvars-organisationerna på en sådan nivå att

kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar

kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt

leder till en god rekrytering i förhållande till

krigsorganisationens behov. Försvarsmakten

stödjer och bistår

frivilligorganisationerna så att deras verksamhet

bidrar till att vidmakthålla en stark försvarsvilja,

ger försvarsverksamheten en bred förankring

samt så att de resurser som avdelas för

frivilligverksamhet kan nyttjas effektivt.

Regeringen har i enlighet med 1996 års

försvarsbeslut under senare år tilldelat medel för

att skapa förutsättningar för de frivilliga

försvarsorganisationerna att genom samarbete

med de baltiska länderna stödja dessa länders

uppbyggnad av ett försvar under demokratisk

kontroll.

Av regeringens budgetproposition för år 1999

(prop. 1998/99:1) utgiftsområde 6 Totalförsvar

framgår att regeringen avsåg att låta undersöka

om det finns intresse och behov av liknande stöd

hos andra länder i Östersjöområdet. De frivilliga

försvarsorganisationerna tilldelades år 1999

medel för kartläggningen av detta behov.

Redovisning skall ske till regeringen senast den

15 oktober 1999.

Regeringen avser tilldela medel även år 2000

för de frivilliga försvarsorganisationernas

verksamhet i de baltiska länderna samt Polen och

Ryssland.

Inriktningen när det gäller incidentinsatser

skall vara att Försvarsmakten skall genomföra

sådana för att hävda Sveriges territoriella

integritet. Detta innebär bl.a. att Försvarsmakten

med förband och enheter i beredskap för detta

ändamål och övriga förband som är tillgängliga

skall kunna upptäcka, ingripa mot och avvisa

kränkningar av territoriet.

Regeringen vill i fråga om uppgiften att stärka

samhället vid svåra påfrestningar i fred framhålla

att totalförsvarsresurserna i extraordinära lägen

skall kunna stärka det normala fredssamhällets

förmåga att hantera risker och störningar. Olika

aspekter på användningen av

totalförsvarsresurser vid svåra påfrestningar

måste därför beaktas i planeringen inom

totalförsvaret. En helhetssyn skall eftersträvas

för att på ett effektivt sätt kunna utnyttja

samhällets samlade resurser för att hantera hot

och risker såväl i fred som krig.

Inriktningen skall vara att Försvarsmakten

skall beakta uppgiften att stärka samhället vid

svåra påfrestningar i fred vid den närmare

utformningen av försvarsresurserna. Försvars-

makten skall även vidta förberedelser som

underlättar ett snabbt och smidigt

resursutnyttjande. Regeringen vill således peka

på att Försvarsmakten, vid sidan om

skyldigheten att medverka i räddningstjänst

enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), i första

hand genom grundorganisationens resurser skall

kunna stärka samhället vid svåra påfrestningar i

fred och därvid kunna ställa resurser till

förfogande. Uppgiften att stärka samhället vid

svåra påfrestningar i fred skall dock inte vara

dimensionerande för Försvarsmakten.

Det är enligt regeringens mening vidare

angeläget att Försvarsmakten fortsätter att

utveckla förmågan att även i övrigt kunna lämna

stöd till samhället inom skilda områden. Särskild

vikt bör enligt regeringen därvid läggas vid stöd

till räddningstjänsten, polisen och till sjukvården.

Arbetet bör bedrivas i nära samverkan med

berörda myndigheter. Stöd bör i rimlig

utsträckning kunna lämnas i sådana situationer

där den ansvariga civila myndighetens ordinarie

personella och materiella resurser inte räcker till

eller där myndigheten helt saknar egna sådana

resurser. Regeringen vill här erinra om att

Försvarsmakten i regleringsbrevet har

regeringens uppdrag att fortsätta

ansträngningarna att få till stånd avtal med

sjukvårdshuvudmännen om sjuktransporter med

helikopter.

När det gäller utformningen av

Försvarsmaktens framtida grundorganisation

följer detta arbete den inriktning som regeringen

redovisade för riksdagen i prop. 1998/99:74. I

maj 1999 redovisade Försvarsmakten ett förslag

till regeringen om dimensionering av

grundorganisationen. Senare samma månad

beslutade regeringen också om riktlinjer för det

fortsatta arbetet och bestämde bl.a. vilka

försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpolitiska

och miljöpolitiska aspekter som därvidlag skall

beaktas. Arbetet bedrivs i nära samverkan mellan

Försvarsdepartementet och Försvarsmakten.

Regeringen avser att i särpropositionen om

totalförsvaret senare i höst återkomma till

riksdagen med förslag om den framtida

utformningen av Försvarsmaktens

grundorganisation.

I fråga om de totalförsvarspliktiga konstaterar

regeringen att andelen avgångar under

grundutbildning inom Försvarsmakten inte har

minskat jämfört med föregående budgetår utan

tvärtom ökat något. Försvarsmakten har i

samverkan med Totalförsvarets pliktverk

genomfört olika projekt för att minska

avgångarna. En minskning av avgångarna har

skett vid förband där särskilda insatser gjorts.

Regeringen avser att ge myndigheterna i uppdrag

att fortsätta sitt arbete med att minska

avgångarna under grundutbildningen.

Regeringen har gett Riksrevisionsverket i

uppdrag att göra en granskande uppföljning av

delar av sin tidigare granskning av förmåner,

formerna för lönebildning och tillämpning av

avtal. Uppdraget skall redovisas den 31 mars

2000.

I fråga om miljöarbetet anser regeringen att

det är angeläget att Försvarsmakten fortsätter att

systematiskt genomföra detta arbete i enlighet

med den inriktning som statsmakterna har lagt

fast.

Av särskild betydelse är det sektorsansvar för

ekologiskt hållbar utveckling som regeringen i

juli 1998 ålade bl.a. Försvarsmakten. Detta

ansvar utgör en grundläggande inriktning för

myndighetens fortsatta arbete och för

miljöarbetet inom sektorn. I ansvaret ligger att

utarbeta samt redovisa förslag till sektorsmål och

åtgärder. Arbetet med sektorsmål m.m. pågår

och förslagen skall redovisas till regeringen den 1

oktober 1999.

En annan huvudpunkt är införandet av

miljöledningssystem. Försvarsmakten har

regeringens uppdrag att senast år 2000 införa

miljöledningssystem. Systemet skall uppfylla

minst kraven enligt standarden ISO 14001

kompletterat med kraven på offentlig

redovisning enligt den europeiska standarden

EMAS.

Regeringen har tidigare beslutat om riktlinjer

för Försvarsmakten för att begränsa effekterna

av skott- och flygbuller. Regeringen har fortsatt

detta slag av miljöstyrning genom att i december

1998 besluta om riktlinjer för miljöanpassad

försörjning av försvarsmateriel. Försvarsmakten

och Försvarets materielverk skall successivt

genomföra dessa senare riktlinjer så att de kan

tillämpas fullt ut senast år 2001.

Andra betydelsefulla delar i Försvarsmaktens

miljöarbete är bl.a. att fortsätta

miljöutbildningen inom hela organisationen,

fortsätta avveckla användningen av ämnen som

bryter ned ozonskiktet, fortsätta begränsa

effekterna av skott- och flygbuller samt att

miljösanera skadade områden i enlighet med den

av myndigheten upprättade planen.

Inom ramen för Försvarets forskningsanstalts

forskning inom verksamhetsgrenen Försvars-

och säkerhetspolitik redovisade

Forskningsanstalten i mars 1999 rapporten Det

framtida försvaret och miljön. Rapportens första

del behandlar miljöanpassade framtida militära

strukturer och redovisar olika möjligheter att i

framtiden utforma alternativ till dagens försvar

som innebär mindre total miljöpåverkan. I

rapportens andra del behandlas

miljökonsekvensbeskrivningar på främst en

strategisk nivå, dvs. i policysammanhang, planer

och program. Rapporten har remissbehandlats.

Remissinstanserna är i huvudsak positiva till

rapporten.

Regeringen anser att rapporten bör kunna

utgöra ett underlag i Försvarsmaktens långsiktiga

miljöarbete. Rapporten bör därför beaktas i

myndighetens fortsatta arbete.

Regeringen anser att det är angeläget att

Försvarsmakten, i den utsträckning resurserna

medger, aktivt deltar i internationellt

försvarsmiljöarbete och verkar för att utveckla

dessa frågor. Försvarsmakten bör således bl.a.

fortsätta att utveckla det nordiska samarbetet

och samarbetet med det amerikanska försvaret.

Myndigheten skall vidare fortsätta att på

regeringens uppdrag genomföra

försvarsmiljöprojekt i bl.a. de baltiska staterna.

På regeringens uppdrag skall Försvarsmakten

vidare tillsammans med det amerikanska

försvaret under hösten 1999 inom ramen för det

euro-atlantiska partnerskapsrådet, EAPR,

genomföra en internationell konferens om

miljöhänsyn i materielanskaffningsprocessen.

Slutligen vill regeringen ta upp frågan om

statsflyg och charterflyg för statschefens och den

högsta civila och militära ledningens resor.

Försvarsmakten svarar för den operativa

driften av de flygplan som staten anskaffat för

statschefens och den högsta civila och militära

ledningens resor. Försvarsmakten samordnar

också beställningar av flygningar med dessa

statsflygplan.

Statsflygutredningen (SB 1997:02) har utrett

frågor om statsflyg och charterflyg för

statschefens och den högsta civila och militära

ledningens resor och redovisat sina synpunkter

och förslag i betänkandet Användningen av vissa

statsflygplan, m.m. (SOU 1998:81). Betänkandet

har remissbehandlats. Användningen av statsflyg

och charterflyg vid flygtransporter för

regeringen har också diskuterats i riksdagen vid

konstitutionsutskottets granskning av

statsrådens tjänsteutövning och

regeringsärendenas handläggning (bet.

1998/99:KU25 s. 127).

På grundval av Statsflygutredningens

betänkande och remissyttrandena avser

regeringen att skärpa kraven på dokumentation

vid de flygtransporter som det här gäller för att

förbättra förutsättningarna för kontroll och

uppföljning.

Vidare har regeringen kommit fram till att en

sammanhållen administration för användning av

statsflyg och upphandling av charterflyg kan ge

effektivitetsvinster. Formerna för en sådan

samordning övervägs inom Regeringskansliet.

Dessa och andra frågor om flygplan för

statschefens och den högsta civila och militära

ledningens resor kan regleras i en förordning

som ersätter det regeringsbeslut i ämnet som

finns i dag (regeringens beslut den 12 september

1996, dnr SB1996/5375). Regeringen planerar att

besluta en sådan förordning under hösten.

Statsflygutredningen analyserar även behovet

av en ökad transportkapacitet. Inte minst med

anledning av det svenska ordförandeskapet i EU

år 2001 har en utökning aktualitet.

Frågan om vilka flygplan som skall finnas i

statens ägo för detta ändamål övervägs inom

Regeringskansliet.

Verksamheten Beredskap

Resultatbedömning för år 1999

Beredskapen för nationella insatser är generellt

sett sänkt. Mobiliseringsberedskapen är sänkt

och differentierad i och med att förband har

erhållit olika lång mobiliseringsförberedelsetid.

Insatsberedskapen har förändrats till att uppfylla

kraven i det hemliga regeringsbeslut som fattades

i juni 1998. Målen för den upprätthållna

beredskapen för nationella insatser i nuvarande

omvärldsläge bedöms sammantaget vara

uppfyllda.

Beredskapen för insatser till stöd för det civila

samhället har efterhand förbättrats. Utökad

samverkan sker mellan militära förband och

kommunerna. Flygtransportförbanden (Tp-84)

har genomfört fullskaleprov med storskalig

släckningsutrustning.

Snabbinsatsstyrkan Swerap har vidmakthållits.

Förberedelser för en utvidgning av styrkan i

enlighet med regeringens intentioner har

vidtagits. Omfattande planering och

förberedelser för en insats i Kosovo har

genomförts.

Försvarsmakten har deltagit i flera

internationella övningar, bl.a. Baltops, Barents

Peace 99 samt i Washington Summit. Även

nationella övningar med inriktning mot

internationella insatser har genomförts med goda

resultat och med deltagande förband ur mark-,

sjö- och flygstridskrafterna.

Arbetet med studier rörande AJS 37 Viggen-

systemets deltagande vid internationella insater

har intensifierats.

Utbildning av personal i ammunitions- och

minröjning för internationella insatser har skett i

betydande omfattning. Regeringen bedömer att

det är viktigt att basen för rekrytering av

personal inom detta område till fredsfrämjande

och humanitära uppdrag är stor.

Prov och försök med olika typer av utrustning

för detektering och röjning av minor har

genomförts.

Slutsatser

Det är en uppgift för regeringen att besluta om

vilken beredskap som skall upprätthållas, bl.a.

avseende vilka förband som inte behöver uppnå

full krigsduglighet inom ett år.

Försvarsmakten skall upprätthålla en sådan

beredskap som framgår av ett hemligt

regeringsbeslut.

Regeringen konstaterade i prop. 1998/99:74

Förändrad omvärld omdanat försvar att

deltagande i internationellt säkerhetssamarbete

har blivit en allt viktigare uppgift för det militära

försvaret. Försvarsmakten bör därför prioritera

åtgärder för att öka sin internationella

insatsförmåga.

Försvarsmakten skall ha förmåga att varaktigt

kunna delta i fredsfrämjande insatser med

självständiga enheter upp till bataljons styrka.

Stabsofficerare skall utbildas för att kunna

bemanna befattningar i relevanta staber i

samband med att Sverige deltar i fredsfrämjande

insatser under Natos eller VEU:s ledning.

Regeringen bedömer att EU:s arbete för att

förbättra sin krishanteringsförmåga kan komma

att innebära utökade uppgifter för svenska

myndigheter, bl.a. vid representationen i Bryssel.

Utvecklingen av Partnership for Peace

Training Centre och den datorstödda

ledningsträningsanläggningen vid centrumet

skall fortsätta.

Regeringen har i prop. 1998/99:74 närmare

utvecklat principerna och förutsättningarna för

anpassningsdoktrinen och hur den avses bli

tillämpad. Försvarsutskottet har anfört (bet.

1998/99:FöU5) att förmågan till anpassning även

fortsättningsvis bör ha en central betydelse vid

totalförsvarets utformning. Det är nu en uppgift

för Försvarsmakten att fullfölja denna planering.

Regeringen anser att beredskapen för att

genomföra incidentinsatser i stort bör motsvara

nivån för år 1999.

Enligt regeringens mening skall

Försvarsmakten ha en sådan beredskap att den

med sina resurser kan stärka samhället vid svåra

påfrestningar i fred.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

145 775

148 424

-2 650

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Prognos 1999

81 500

77 000

4 500

(varav tjänsteexport)

0

0

0

Det underskott som uppstått i den

avgiftsbelagda verksamheten år 1998 hänför sig

till resultatområdena extern

transportverksamhet, extern

verkstadsverksamhet och

marketenteriverksamhet.

Under år 1999 redovisas endast extern

verkstadsverksamhet och

personalbutiksverksamhet som särskilda

resultatområden, vilket påverkar jämförbarheten

mellan åren i tabell 3.3. I prog-nosen för år 1999

ingår inte heller de av Försvarets materielverk

förmedlade interna uppdragen inom

resultatområdet extern verkstadsverksamhet,

vilket tidigare varit fallet. Prognostiserade

kostnader respektive intäkter inom

resultatområdet personalbutiksverksamhet ökar

p.g.a. att Swedint:s personalbutiksverksamhet

fr.o.m. år 1999 redovisas inom detta

resultatområde. Underskottet inom extern

transportverksamhet och

marketenteriverksamhet från år 1998 kommer

att belasta anslaget A1 Förbandsverksamhet och

beredskap m.m.

Från och med år 2000 kommer även

resultatområdena extern verkstadsverksamhet

och personalbutiksverksamhet att upphöra och

verksamheten redovisas mot anslag. Totalt

budgeteras 149 500 000 kronor för de tidigare

resultatområdena som intäkt under anslag.

Därtill kommer intäkter för försäljning av

övertalig materiel, reservmateriel, drivmedel samt

inkomster från kursavgifter m.m. avseende PFF-

verksamhet om ca 127 000 000 kronor.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan

beräknar regeringen medlen för anslaget A1 till

19 543 954 000 kronor för budgetåret 2000.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

19 384 738

Pris- och löneomräkning

-113 823

Premiekompensation

1 086 820

Överföring inom UO6

-1 401 700

Överföringar utanför UO6

-4 700

Ålderspensionsavgifter

-2 574

Övriga justeringar

595 193

Förslag 2000

19 543 954

Den tekniska justeringen av anslaget A1 med

totalt 1 086 820 000 kronor avser kompensation

för den premie som myndigheten betalar för

statliga avtalsförsäkringar sedan år 1998. Av

beloppet avser 43 948 000 kronor kompensation

för högre kostnader för myndighetens uppdrag

till Totalförsvarets pliktverk och

Försvarshögskolan.

A2 Fredsfrämjande truppinsatser

Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

472 162

Anslags-

sparande

290 609

1999

Anslag

392 376

Utgifts-

prognos

775 000

2000

Förslag

900 083

2001

Beräknat

401 517

1

2002

Beräknat

408 319

2

1 Motsvarar 395 083 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 395 083 tkr i 2000 års prisnivå

Regeringens överväganden

Anslagssparandet från år 1998 beräknas bli

utnyttjat under innevarande år för att finansiera

svenska truppinsatser i Bosnien-Hercegovina

och Kosovo. Regeringen föreslår i dag på

tilläggsbudgeten till statsbudgeten för år 1999 att

100 miljoner kronor förs till anslaget för att

finansiera dessa insatser.

Regeringens bedömning: Försvarsmakten skall

delta med en bataljon i en multinationell

fredsstyrka i Kosovo.

Sverige skall fortsatt ställa resurser till SFOR:s

förfogande i Bosnien-Hercegovina.

Resultbedömning

Sverige har under år 1998 deltagit i tre

fredsfrämjande truppinsatser: den Nato-ledda

multinationella fredsstyrkan SFOR

(Stabilization Force) i Bosnien-Hercegovina,

Minurso (United Nations Mission for the

Referendum in Western Sahara) och FN:s

preventiva mission Unpredep (United Nations

Preventive Deployment Force) i Makedonien.

Nato har i enlighet med beslut av FN:s

säkerhetsråd lett en multinationell fredsstyrka i

Bosnien-Hercegovina sedan december 1995.

Sverige har deltagit i den nordisk-polska

brigaden inom denna styrka. Enligt fredsavtalet

för Bosnien-Hercegovina är SFOR:s uppgift dels

att genomföra militära uppgifter i syfte att

avskräcka de före detta krigförande parterna från

att ta till militära medel, dels att understödja

genomförandet av avtalet i sin helhet, t.ex. stöd

till den Höge representanten för att samordna

genomförandet av fredsavtalet samt stöd till

OSSE för att genomföra val och till UNHCR

för att genomföra återflyttning.

FN:s säkerhetsråd gav i resolution 1174 den

15 juni 1998 ett förlängt bemyndigande samt

mandat för den multinationella fredsstyrkan

SFOR. Mandatet gällde fram till den 20 juni

1999. FN:s säkerhetsråd har sedan i resolution

1247 den 18 juni 1999 gett ett förlängt

bemyndigande samt mandat för den

multinationella fredsstyrkan SFOR till den 21

juni 2000.

Regeringen beslutade den 12 december 1998

att med stöd av riksdagens beslut i tilläggsbudget

för år 1998 ställa en väpnad styrka om högst 530

personer till SFOR:s förfogande som ett svenskt

bidrag till insatserna för att fullfölja

genomförandet av fredsöverenskommelsen för

Bosnien-Hercegovina. Detta beslut innebar en

utökning av kontingenten med ett

sjukvårdskompani. Sjukvårdskompaniet har till

uppgift att leda sjuktransporter, ge kvalificerad

första hjälp samt genomföra sjuktransporter och

hygienunderstöd till de olika bataljonerna inom

brigadområdet. Detta innebär bl.a. att kompaniet

med delar ingår i en helikopterburen akutstyrka,

en fordonsburen räddningsstyrka och en

ledningscentral. I den svenska kontingenten

ingår även enheter för ammunitions- och

minröjning. De utför arbeten inom bataljons och

brigads ram.

FN:s mission för folkomröstning i Västsahara

(Minurso) upprättades år 1991. Missionen skall

bl.a. övervaka och genomföra en folkomröstning

som avgör huvuvida Västsahara skall vara

självständigt eller integreras med Marocko. En

förutsättning för att genomföra denna

folkomröstning var enligt FN:s bedömning att

ammunitions- och minröjning dessförinnan

kunde ske. Sverige erhöll därför en förfrågan från

FN om att delta i Minurso med

minröjningsförband och regeringen uppdrog den

23 april 1998 åt Försvarsmakten att ställa ett

minröjningskompani om 75 man till FN:s

förfogande. Förbandets uppgift var i huvudsak

att underlätta gruppering av tillkommande FN-

förband. Den svenska enheten fanns i området

mellan juni och oktober 1998 och röjde ca 47 000

kvadratmeter yta.

En preventiv närvaro av FN-trupp har funnits

i Makedonien sedan januari 1993. Unpredep har

haft till huvuduppgift att övervaka och

rapportera om händelser längs Makedoniens

gränser - i första hand mot Förbundsrepubliken

Jugoslavien och Albanien - som skulle kunna

äventyra landets säkerhet, samt att genom sin

närvaro vid gränsen avskräcka från hot och

förhindra sammanstötningar. Unpredeps

truppstyrka var fördelad på en nordisk och en

amerikansk bataljon, samt en mindre indonesisk

ingenjörsenhet.

Genom ett utökat mandat som FN:s

säkerhetsråd antog den 21 juli 1998 utvidgades

missionens truppelement från 750 till 1 050

personer. Regeringen beslutade den 13 augusti

1998 att förlänga det svenska deltagandet i

Unpredep och den 3 september 1998 beslutade

regeringen att den svenska truppkontingenten

skulle utökas från 42 till 112 personer,

omfattande ett skyttekompani m.m. Efter att

FN:s säkerhetsråd den 28 februari 1999 inte

kunnat enas om ett förlängt bemyndigande

avslutades den första rent förebyggande

missionen i FN:s historia. Sverige har deltagit

med trupp inom ramen för det nordiska

samarbetet från januari 1993 till missionens

upphörande.

Svenska förband i utlandet har som stöd till

samhället utfört civil-militär samverkan (Cimic)

dels som militärt genomförda civila projekt och

dels som stöd till civila insatser genomförda av

civila organisationer.

Slutsatser

Mandatet för SFOR-insatsen i Bosnien-

Hercegovina har förlängts till den 21 juni 2000.

Inom Nato pågår för närvarande ett

omstruktureringsarbete som syftar till att minska

SFOR-styrkan men samtidigt öka flexibiliteten

för de förband som blir kvar. Regeringen

beslutade den 16 augusti 1999 att den

överenskommelse som reglerar samarbetet inom

den nordisk-polska brigaden skall sägas upp.

Regeringen har för avsikt att senare besluta om

avveckling av hittillsvarande bataljon. Regeringen

bedömer det fortsatt viktigt att delta i SFOR-

insatsen och har, efter dialog med de andra

nordiska länderna, till Nato anmält intresse av att

delta med ett Cimic-förband med ca 50 personer,

företrädesvis i samarbete med Finland.

Alternativ till deltagande, i samma

storleksordning och till högst samma kostnad

som Cimic-förbandet, övervägs. En sådan insats

kan påbörjas tidigt under år 2000.

Civil-militär samverkan genomförs av den

svenska bataljonen i SFOR främst som stöd till

hjälporganisationer i området. Denna typ av

organisationer har stor överblick och god

kontinuitet och har därför större möjligheter än

truppenheter att prioritera och kanalisera

hjälpinsatser. Regeringen bedömer därför att

detta arbetssätt är ändamålsenligt. I ett konflikt-

område är det, inte minst ur säkerhetssynpunkt,

viktigt att våra förband har ett gott förhållande

till civilbefolkningen.

Vad avser insatser i Västsahara (Minurso)

konstaterar regeringen att förbandet - trots att

den ursprungliga genomförandeplanen blev

förskjuten - kunde utföra den förelagda

uppgiften. Oklarheter mellan Minurso och de

marockanska myndigheterna har försenat och

försvårat förbandets verksamhet. Ett för svenska

förband ovanligt klimat medför stora krav på

anpassning av utrustningen inklusive

nyanskaffning.

Riksdagen har den 14 juni 1999 medgett att

regeringen ställer en väpnad styrka till

förfogande som ett svenskt bidrag till en

internationell fredsstyrka i Kosovo (prop.

1998/99:112, bet. 1998/99:UFöU2, rskr.

1998/99:252). Den 26 augusti 1999 beslutade

regeringen om ett sådant svenskt bidrag.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan

beräknar regeringen medlen för anslaget A2 till

900 083 000 kronor för budgetåret 2000.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

392 376

Pris- och löneomräkning

2 707

Ökat resursbehov

400 000

Överföring inom UO6

105 000

Förslag 2000

900 083

A3 Materiel, anläggningar samt

forskning och teknikutveckling

Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Anslag

20 058 828

1

Utgifts-

prognos

20 799 000

2000

Förslag

22 340 782

2001

Beräknat

22 860 100

2

2002

Beräknat

19 985 059

3

1 Varav 6 828 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

1999.

2 Motsvarar 22 392 419 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 19 167 797 tkr i 2000 års prisnivå.

Anslaget, som tidigare benämnts A3 Utveckling

och investeringar, omfattar utveckling,

anskaffning, vidmakthållande och avveckling av

materiel, anskaffning, vidmakthållande och

avveckling av anslagsfinansierade anläggningar

samt forskning och teknikutveckling. Anslaget

används också för finansiering av det nationella

flygtekniska forskningsprogrammet.

Anslaget uppfördes på statsbudgeten år 1999

genom en uppdelning av det tidigare anslaget A1

Försvarsmakten. Något utfall från år 1998

föreligger därför inte. Verksamhetens resultat

redovisas under respektive program (avsnitt

3.3.1).

Utgiftsprognosen för år 1999 visade vid årets

början mot ett överutnyttjande om cirka 1 400

miljoner kronor. Regeringen beslutade den 4

mars 1999 att för verksamheten under år 1999

skall inriktningen vara att de i regleringsbrevet

angivna anslagskrediterna skall gälla.

Verksamhetsplaneringen har därefter, främst vad

avser materielanskaffningen, reviderats.

Omförhandlingar av liggande beställningar har

genomförts mellan Försvarsmakten, Försvarets

materielverk och försvarsindustrin.

Utgiftsprognosen för år 1999 visar nu att en

anslagskredit om cirka 640 miljoner kronor

kommer att behöva utnyttjas.

Regeringens överväganden

Regeringens förslag: Försvarsmaktens

materielanskaffning skall inriktas så att den blir

en integrerad del i ett anpassningsförsvar. Vidare

skall krav på Försvarsmaktens

internationalisering uppmärksammas vid

materielanskaffning

Försvarsmaktens materielanskaffning skall

inriktas mot en ökad satsning på materielsystem

som ger förmåga till informationsinhämtning

och som medger utveckling av

ledningsförmågan. I en anpassningssituation

skall serieanskaffning i första hand planeras.

Utveckling och anskaffning av demonstratorer

och prototyper skall utökas.

Internationellt samarbete skall eftersträvas.

Materielsystem som inte erfordras efter år

2004 skall avvecklas så fort som möjligt.

Inhemsk fortifikatorisk kompetens skall

upprätthållas.

Forskning och teknikutveckling skall inriktas

mot att utveckla Försvarsmaktens

anpassningsförmåga. Vidare skall forskning och

teknikutveckling som syftar till att stödja

Försvarsmaktens förmåga att delta i

internationella insatser utvecklas.

Materiel

Anslagsposten omfattar utveckling, anskaffning,

vidmakthållande och avveckling av materiel. I

utveckling och anskaffning ingår främst studier,

utveckling, framtagning av prototyper och

demonstratorer samt serieanskaffning.

Vidmakthållande innefattar bl.a. underhåll,

modifiering och renovering av materiel samt

anskaffning av reservdelar. Avveckling innefattar

avyttring, skrotning, destruering m.m.

Därutöver ingår kostnader för Försvarets

materielverk, internationellt samarbete,

kapitalkostnader m.m.

Anskaffningar av omfattande materielsystem

styrs med objektsramar. Regeringen återkommer

i höstens särproposition om totalförsvaret med

en beskrivning av objektsramarna.

Resultatinformation för år 1999

Materielanskaffningen har första halvåret 1999 i

allt väsentligt genomförts enligt plan. Till

Försvarsmakten har 13 flygplan JAS 39 Gripen

levererats. Totalt är nu 69 flygplan överlämnade

till Försvarsmakten varav tre stycken är tvåsitsiga

JAS 39 B. Till Swerap har sambandsmateriel,

pansarvärnsrobotar och sjuktransportinredning

till transportfordon levererats. Till

armébrigaderna är i princip samtliga stridsvagnar

av modell 121 och hälften av antalet stridsvagnar

av modell 122 levererade. Vinschar till

helikopterförbanden har levererats. Leverans av

båtar till kustförsvarsförbanden har skett.

Lednings- och informationssystem till marina

lednings- och underhållsförband har anskaffats.

Slutsatser

Försvarsmaktens förslag den 19 maj 1999 om

framtida struktur för Försvarsmakten,

riksdagens beslut med anledning av regeringens

proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld

omdanat försvar och det förslag till materielplan

som Försvarsmakten lämnade den 15 juni 1999

innebär omfattande förändringar för

Försvarsmaktens materielförsörjning.

Regeringen återkommer i höstens särproposition

med ett detaljerat förslag till inriktning av

materielanskaffningen.

Vad gäller Försvarsmaktens

materielförsörjning under år 2000 vill regeringen

emellertid ange följande utgångspunkter.

Förändringen av Försvarsmakten leder till

såväl behov av materiell förnyelse som

reduceringar i planerade materielanskaffningar.

En del av den framtida förnyelsen bör enligt

regeringens uppfattning läggas på materielsystem

som ger ökad förmåga till

informationsinhämtning och en utvecklad

ledningsförmåga som kan bearbeta och omsätta

informationen så att rätt vapensystem kan sättas

in vid rätt tidpunkt. Detta bör enligt regeringen

läggas till grund för den fortsatta inriktningen

och leder till att vissa vapensystem kan minskas

antalsmässigt.

Regeringen anser att Försvarsmaktens

materielanskaffning ytterligare bör anpassas så

att den blir en integrerad del i ett

anpassningsförsvar. Serieanskaffning bör i första

hand planeras för en anpassningssituation. För

att bibehålla och utveckla nödvändiga

kompetenser anser regeringen att det är viktigt

med en ökad satsning på utveckling och

anskaffning av demonstratorer och prototyper.

De höga kostnaderna för utveckling av

tekniskt komplicerade materielsystem och det

förhållandet att Försvarsmaktens

materielanskaffning framgent inte kommer att

vara tillräcklig som hemmamarknad för en

utvecklande försvarsindustri av dagens

omfattning innebär enligt regeringens

uppfattning att internationellt samarbete bör

eftersträvas. Den materiella förnyelsen skall bidra

till att successivt öka Försvars-maktens

internationalisering vilket bl.a. inkluderar arbetet

mot ökad interoperabilitet som bedrivs inom

ramen för PFF.

De materielsystem som Försvarsmakten

bedömer inte kommer att efterfrågas efter år

2010 bör bibehållas på dagens kvalitativa nivå

eller successivt avvecklas medan de

materielsystem som inte erfordras efter år 2004

bör avvecklas så fort som möjligt för att skapa

utrymme för förnyelse.

Under budgetåret 2000 kommer leveranser att

genomföras av materiel, vapen,

underhållsutrustning m.m. till stridsvagn

121/122 Leopard, stridsfordon 90, stridsfartyg,

ubåtar, torpeder, JAS 39 Gripen, flygburen

spaningsradar FSR 890 och till

stridsledningscentraler. Därutöver genomförs

vidmakthållande av befintlig materiel samt

avveckling av en stor mängd utgående materiel.

I enlighet med riksdagens beslut år 1982 om

riktlinjer för utveckling och anskaffning av

JAS 39 Gripensystemet skall regeringen årligen

redovisa läget inom projektet för riksdagen

(prop. 1981/82:102, bil. 2, bet. 1981/82:FöU18,

rskr. 1981/82:374). I den redovisning av

objektsramar som sker i särpropositionen om

totalförsvaret i höst återkommer regeringen med

en sådan redovisning.

Anslagsfinansierade anläggningar

Anslagsposten omfattar främst anskaffning,

vidmakthållande och avveckling av

fortifikatoriskt skyddade anläggningar av

betydelse för Försvarsmaktens lednings- och

underrättelsefunktioner.

Resultatinformation för år 1999

Investeringar i anläggningar har beroende på de

förestående förändringarna inom

Försvarsmakten genomförts med lägre

ambitionsnivå än vad som planerats i

Försvarsmaktens anläggningsplan för år 1999.

Under året har inga större nybyggnationer

påbörjats. Om- och tillbyggnad av bl.a.

bascentral, stabsanläggning och

stridsledningscentral har skett. Tillbyggnad av en

stridsledningscentral har avbrutits.

Slutsatser

Tillgång till fortifikatoriskt skyddade

anläggningar är av stor vikt för att säkerställa

Försvars-maktens förmåga att kunna bedriva

operativ och taktisk ledning.

Verksamheten skall inriktas mot att

fortifikatorisk baskompetens och teknik

utvecklas för att motsvara insatsorganisationens

framtida behov av fortifikatoriskt skyddade

anläggningar. Kompetens skall därutöver finnas

för att säkerställa ombyggnad,

hotbildsanpassning, drift och underhåll av

befintliga anläggningar.

Regeringen ser det som angeläget att

anläggningstekniken utvecklas i takt med

förändringar i de säkerhetspolitiska

bedömningarna. Verksamheten skall säkerställa

möjlighet att tillvarata erfarenheter från

forskning och teknikutveckling på nationell och

internationell nivå.

Försvarsmakten har i avvaktan på riksdagens

beslut om förändringar i Försvarsmaktens

organisation och verksamhet nu inte planerat

några beställningar för år 2000 avseende

regeringsobjekt.

Forskning och teknikutveckling

Anslagsposten omfattar forskning och

teknikutveckling som inte är direkt knutna till

särskilda materielobjekt.

Resultatinformation för år 1999

Verksamheten bedrivs för att i första hand bidra

till utvecklingen av Försvarsmaktens

anpassningsförmåga samt att stödja

Försvarsmaktens förmåga att delta i

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser.

Återrapportering för år 1999 sker först i

årsredovisningen där återredovisningskraven

skärpts jämfört med år 1998.

Slutsatser

Investeringar i forskning och teknikutveckling

skall främst syfta till att utveckla

Försvarsmaktens framtida förmåga att kunna

lösa fastställda huvuduppgifter samt till att

Försvarsmakten upprätthåller erforderlig

anpassningsförmåga mot förändrade

förutsättningar såsom nya hot, ny

teknikutveckling och nya uppgifter.

Följande områden skall prioriteras

- forskning och analyser inriktade mot att

tidigt identifiera nya utvecklingsmönster

som kan innebära förändrade krav på

utformning av försvaret och ge underlag

för anpassningsåtgärder,

- forskning och teknikutveckling som

syftar till att stödja Försvarsmaktens

förmåga att delta i internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser.

Försvarsmakten skall vid beställning av

forskning och teknikutveckling ta hänsyn till de

faktorer som påverkar eller påverkas av

informations- eller NBC-krigföring.

Forskning och teknikutveckling skall även

inriktas mot att utveckla kompetenser inom

områden där Sverige har konkurrensfördelar

samt mot att länka samman civil forskning och

teknikutveckling med försvarets behov.

Vidare bör samverkansformer mellan utförare

inom forskning och teknikutveckling, användare

och industri utvecklas.

Regeringen beslutade i juni 1999 om ett

uppdrag till Försvarets materielverk som syftar

till att ange vilka strategiska kompetenser som

Sverige måste ha tillgång till och hur dessa ska

säkras.

Övrigt

Resultatinformation för år 1999.

Under våren 1999 har omförhandlingar mellan

Försvarets materielverk och försvarsindustrin

genomförts. Syftet med dessa var att i pågående

beställningar finna lösningar, både finansiella och

förändringar i leveranstakter som möjliggör att

ekonomiskt utrymme skapas för angelägna

utvecklingsprojekt. Omförhandlingarna har

resulterat i att visst utrymme kunnat skapas

genom förskjutningar av planerade leveranser.

Regeringen har därmed bl.a. kunnat besluta om

anskaffning av varnings- och motverkanssystem

till JAS 39 Gripen och anskaffning av ytterligare

två kustkorvetter av typen Visby.

För att underlätta en omstrukturering av den

europeiska försvarsindustrin har

försvarsministrarna i Frankrike, Italien, Spanien,

Storbritannien, Sverige och Tyskland den 6 juli

1998 undertecknat en avsiktsförklaring. Med

stöd av avsiktsförklaringen har företrädare för de

sex länderna förhandlat om konkreta åtgärder

och överenskommelser. Förslag härom väntas

kunna föreläggas försvarsministrarna under år

1999 och kunna träda i kraft under år 2000. Den

första artillerilokaliseringsradarn, som utvecklats

gemensamt mellan Norge och Sverige har

levererats. Studiefasen slutförs för en gemensam

utveckling och anskaffning inom Norden av en

ny ubåt.

Sverige har tillsammans med Danmark,

Finland och Norge undertecknat ett avtal om

samverkan inför en eventuell samordnad

anskaffning av ett nordiskt helikoptersystem.

Under året har ett nytt bilateralt avtal ingåtts

med Grekland.

Med USA har bl.a. ingåtts ett forskningsavtal

samt ett avtal om växelutbyte av ingenjörer.

Regeringen har förhandlat fram ett avtal om

anslutning till det samarbete som hittills

bedrivits mellan WEAG-länderna på området för

försvarsforskning och försvarsteknologi. Avtalet

har förelagts riksdagen för beslut.

Konsekvenserna för försvarsindustrin av den

planerade omstruktureringen av Försvarsmakten

med tillhörande förändringar i

materielanskaffningen kommer att beskrivas i

regeringens särproposition om totalförsvaret

under hösten 1999. Regeringen har gett

Försvarets materielverk i uppdrag att i

samverkan med Försvarsmakten och Försvarets

forskningsanstalt senast den 15 september 1999

redovisa ett underlag för en sådan bedömning.

Den exportstödjande verksamheten har under

året koncentrerats till stöd för projekten JAS 39

Gripen, flygburna radarn Erieye, stridsbåt 90 och

stridsfordon 90. Stödet har bedrivits samordnat

och aktivt från såväl Regeringskansliet som

myndigheterna. En översyn av om det nuvarande

exportstödet till svensk försvarsindustris

exportansträngningar och internationella

samverkan är tillräckligt har initierats inom

Regeringskansliet.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan

m.m. för Försvarsmakten

för perioden 2000-2002 (tabell 3.6).

Tabell 3.6 Investeringsplan

Tusental kronor

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Materiel

19 743 000

21 306 101

21 141 948

17 943 420

Forskning och

teknikutveckling

797 000

847 502

827 061

815 824

Anläggningar

259 000

187 178

156 166

141 309

Summa investeringar

20 799 000

22 340 782

22 125 175

18 900 553

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget A3

Materiel, anläggningar samt

forskning och teknikutveckling medge beställningar av materiel, anläggningar

samt forskning och

teknikutveckling så att behovet av anslagsmedel efter budgetåret 2000 för dessa

och tidigare

beställningar tillsammans uppgår till högst 76 521 452 000 kronor.

Tabell 3.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

80 397 800

77 758 000

83 437 485

Nya förpliktelser

17 936 500

25 405 900

14 522 137

Infriade förpliktelser*

-20 576 300

-22 140 900

-21 438 170

-23 562 751

-52 958 701

Utestående förpliktelser vid årets slut

77 758 000

81 023 000

76 521 452

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

89 063 200

90 051 400

76 521 452

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan beräknar

regeringen medlen för anslaget A3 till

22 340 782 000 kronor för budgetåret 2000.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

20 052 000

Pris- och löneomräkning

589 538

Premiekompansation

267 244

Överföring inom UO6

1 702 000

Övriga justeringar

-270 000

Förslag 2000

22 340 782

Den tekniska justeringen av anslaget A3 med

totalt 267 244 000 kronor avser kompensation

för den premie som myndigheterna betalar för

de statliga avtalsförsäkringarna sedan år 1998.

Hela beloppet avser kompensation för högre

kostnader för myndighetens uppdrag till

Försvarets materielverk, Försvarets

forskningsanstalt, Flygtekniska försöksanstalten

och Fortifikationsverket.

4 Vissa funktioner inom det civila försvaret

4.1 Omfattning

Det civila försvaret omfattar all

samhällsverksamhet som skall bedrivas i krig. I

fred är civilt försvar verksamhet som genomförs

för att höja samhällets förmåga att motstå ett

väpnat angrepp. Det civila försvaret är därmed

inte en organisation utan verksamhet som ett

flertal aktörer genomför i syfte att komplettera

det fredstida samhällets förmåga.

För att möjliggöra styrning av de fredstida

beredskapsförberedelserna är civilt försvar

uppdelat i 18 funktioner, dvs. samhällssektorer

som är särskilt viktiga i en krigssituation. För

varje funktion finns en central myndighet som

har ansvar för att bl.a. samordna verksamheten

inom funktionen. Inom respektive funktion

ingår ofta ett antal myndigheter. För att få en

bild av funktionens förmåga måste därför

verksamhet som bedrivs inom flera

myndigheters ansvarsområden vägas samman.

Det är den funktionsansvariga myndigheten som

skall utvärdera funktionens samlade förmåga.

4.2 Utgiftsutvecklingen

Tabell 4.1.Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

19981

Anslag

19992

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

2 365

2 400

2 566

1 868

2 006

2 407

1 I utfallet inkluderas 5 miljoner kronor från s.k. äldre anslag.

2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för år 1999 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall

Av de 18 funktionerna ingår tio i den civila

ekonomiska planeringsramen och tilldelas medel

inom utgiftsområde 6 Totalförsvar för att

genomföra vissa beredskapsåtgärder. Vad gäller

resterande åtta funktioner utgör kostnader för

verksamhet som avser civilt försvar en del i

respektive funktionsansvarig myndighets

ordinarie anslag. Speciella medel för verksamhet

som avser civilt försvar tilldelas därmed inte

dessa funktioner.

Den civila ekonomiska planeringsramen är ett

långsiktigt planeringsinstrument där

anslagstilldelningen för de olika funktionerna

avvägs och prioriteras år för år. Ramen skall ses

som en helhet där förändringar i

medelstilldelningen för en funktion påverkar

övriga funktioner.

Verksamheten inom det civila försvaret har för

år 1998 genomförts inom givna ekonomiska

ramar. I de flesta fall avser verksamheten

beredskapsinvesteringar i t.ex. beredskapslager,

investeringar i tekniskt ledningsstöd och

skyddsrum, vilket i många fall innebär

långsiktiga avtal där anslag binds för framtida

utbetalningar.

Den civila ekonomiska planeringsramen

uppgick för år 1998 till 2 539 miljoner kronor.

Det ekonomiska utfallet för verksamhet inom

alla 18 funktionerna uppgick för år 1998 till 2 407

miljoner kronor varav 2 365 miljoner kronor

avsåg verksamhet inom den civila ekonomiska

planeringsramen. Av beloppet 2 365 avsåg 587

miljoner kronor medel till kommuner och

landsting. Det anslagssparande som uppkommit

beror på vissa tidsförskjutningar i

betalningsutfallet till följd av olika faktorer som

myndigheterna inte kan påverka. Beloppen är

delvis via olika avtal bundna att utnyttjas under

främst år 1999.

Vad gäller långsiktiga förpliktelser där

funktionerna tilldelats bemyndiganden har avtal

tecknats som medför betalningar om

sammanlagt 1 722 miljoner kronor efter år 1998.

Detta innebär att den civila ekonomiska

planeringsramen är intecknad med motsvarande

belopp. Av beloppet beräknas 690 miljoner

kronor falla till utbetalning redan år 1999 och

523 miljoner kronor under år 2000.

Tidigare tilldelades funktionerna

reservationsanslag vilka fr.o.m. budgetåret 1997

redovisas som äldreanslag. I syfte att renodla

finansieringen inom funktionerna har utgående

reservationer för funktionerna Civil ledning och

Försörjning med industrivaror om sammanlagt

222 miljoner kronor dragits in från den

ekonomiska ramen under år 1998. Finansiering

av bundna avtal skall därmed ske över tilldelat

ramanslag. Utöver detta har 324 miljoner kronor

avseende försäljningsinkomster till följd av

utförsäljning av beredskapslager betalats in till

statskassan och redovisats på inkomsttitel.

Förändringar

Den 1 januari 1998 övertog Statens

energimyndighet ansvaret för funktionen

Energiförsörjning från Närings- och

teknikutvecklingsverket. Under år 1998 har

ansvaret för delfunktionen Järnvägstransporter

övergått från Statens järnvägar till Banverket.

I propositionen Förändrad omvärld

omdanat försvar bedömde regeringen det

säkerhetspolitiska läget som gynnsamt. Med

anledning av propositionen godkände riksdagen

en förändrad inriktning för det civila försvaret

(prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr.

1998/99:224). Av propositionen framgår att det

civila försvaret genom en tillräcklig hög

grundberedskap alltid skall ha en förmåga som

skapar handlingsfrihet att hantera förändrade

förutsättningar i framtiden. Grundberedskapen

skall medge att förmågan kan öka under ett år,

under fem år och under en tioårsperiod. Mot

bakgrund av det gynsamma säkerhetspolitiska

läget anser regeringen att den civila ekonomiska

planeringsramen kan reduceras för åren 2000 och

2001.

Regeringen har i regleringsbrev för år 1999

uppdragit åt samtliga funktionsansvariga

myndigheter att begränsa

beredskapsinvesteringar som syftar till att

åstadkomma en förmåga inför ett invasionshot.

Mot bakgrund av detta har 100 miljoner kronor

från den ekonomiska planeringsramen ställts till

regeringens disposition och ytterligare 100

miljoner kronor dragits in från planeringsramen

som en besparing.

Prioriteringar

Det nämnda riksdagsbeslutet innebär

förändringar för det civila försvaret. För år 2000

har bl.a. följande tillkommit:

- analyser avseende vilka

beredskapsåtgärder som kan anstå till en

anpassningsperiod,

- omstrukturering av beredskapslager och

- ominriktning vad avser

skyddsrumsproduktion.

4.3 Resultatbedömning

I 1996 års försvarsbeslut angavs att målet för det

civila försvaret skulle vara att:

- värna civilbefolkningen, trygga en

livsnödvändig försörjning, säkerställa de

viktigaste samhällsfunktionerna och

bidra till Försvarsmaktens förmåga vid

väpnat angrepp och vid krig i vår

omvärld,

- kunna genomföra internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser

och

- stärka samhällets samlade förmåga att

möta svåra nationella påfrestningar i fred.

Utifrån det övergripande målet som angavs i

1996 års försvarsbeslut har ambitionsnivåer för

funktionerna inom det civila försvaret fastställts,

s.k. funktionsmål.

Vid bedömning av funktionernas förmåga har

myndigheterna beaktat kriterier såsom

- krigsorganiseringstid (omställningstid),

- kapacitet inom funktionen och

- sårbarhet samt gränssättande faktorer

(uthållighet).

Varje funktionsansvarig myndighet bedömer

utifrån detta och de speciella förutsättningar som

gäller för funktionen om uppgifterna kan lösas i

en given situation. I nuläget bedöms förmågan

både i förhållande till nuvarande omvärldsläge

och i förhållande till ett förändrat omvärldsläge

(se nedan vid förmågan inom det civila

försvaret). Bedömningen sker i termerna:

- god resurserna (kapaciteten) motsvarar

eller överstiger behovet och uppgifterna

kan lösas,

- godtagbar brister och störningar

nedsätter handlingsförmågan men

uppgifterna kan i huvudsak lösas,

- ej godtagbar svåra brister vilket leder till

att uppgifterna för funktionen inte kan

lösas och

- kritiskt verksamheten är nära

sammanbrott.

Verksamhet som bedrivs inom respektive

funktion syftar till att uppnå funktionsmålen

(effektmål). Nuvarande mål anger ett önskat läge

vid utgången av innevarande

totalförsvarsbeslutsperiod, dvs. år 2001.

Redovisade prestationer för respektive funktion

skall därmed successivt leda till det önskade

målet så att förmågan förbättras år från år. Med

utgångspunkt i den faktiska förmågan vid utgång

av budgetåret görs bedömningen om funktionen

kommer att kunna ha en god förmåga vid

utgången av totalförsvarsbeslutsperioden.

Kapaciteten inom civilt försvar påverkas dels

av funktionens egna resurser och sårbarhet, dels

av andra funktioners resurser. Gränssättande

faktorer för funktionerna inom det civila

försvaret är tillgängligheten till bl.a. el,

telekommunikationer och datorstöd samt

effekter av NBC-stridsmedel. Då förmågan

inom det civila försvaret bygger på det fredstida

samhällets kapacitet har förändringar i samhället

stor påverkan på inriktningen av

beredskapsåtgärder och ytterst på förmågan för

civilt försvar.

Utvecklingen inom det svenska näringslivet

och den svenska industrin kännetecknas framför

allt av internationaliseringen, vilket bl.a.

resulterat i ett ökat importberoende för svensk

del. Detta påverkar arbetet inom

försörjningsberedskapen.

Exempel på faktorer som har stor påverkan på

funktionen Telekommunikationer m.m. är

intrång och manipulation av informationssystem.

Detta är ett hot som växer i takt med samhällets

ökade beroende av väl fungerande

informationssystem. Utöver detta kan

elektromagnetiska vapen, så som högeffekt

pulsad mikrovågsstrålning, utgöra ett hot.

Avregleringen av elmarknaden samt beroendet

av regionala och lokala elföretags förmågor är

faktorer som har stark påverkan på funktionen

Energiförsörjning.

De åtgärder som myndigheter med uppgifter

inom det civila försvaret vidtagit syftar till att

uppnå en förmåga så att samhället kan motstå

hot i nuvarande omvärldsläge, men också ha en

förmåga att på längre sikt kunna motstå ett

angrepp där omvärlden har förändrats. För år

1997 bedömde regeringen i budgetpropositionen

för år 1999 (prop. 1998/99:1) att förmågan inom

det civila försvaret vid påfrestningar i nuvarande

omvärldsläge var godtagbar inom huvuddelen av

funktionerna. Inom funktionerna Civil ledning

och Telekommunikationer m.m. fanns dock

brister. Vad avser bedömning av förmågan vid

angrepp med iståndsatta styrkor i ett förändrat

omvärldsläge bedömde regeringen att förmågan

inte var godtagbar vid utgången av år 1997.

En godtagbar förmåga vid påfrestningar i

nuvarande omvärldsläge innebär att samtliga

uppgifter enligt 1996 års försvarsbeslut skall

kunna lösas. Funktionerna skall ha en förmåga

att möta ett väpnat angrepp som antas ske med

begränsade styrkor. Angreppet kan ske mot

begränsade geografiska mål eller mot vitala

samhällsfunktioner som t.ex. ledningssystem,

elförsörjning eller transporter och med högt

risktagande från angriparens sida. Totalförsvaret

får en mycket kort förvarning.

Regeringen bedömer utifrån

funktionsansvariga myndigheters redovisningar

att förmågan inom huvuddelen av det civila

försvarets funktioner vid utgången av år 1998 var

godtagbar. Flera funktioner uppvisar brister när

det gäller att lösa uppgifterna vid ett angrepp

med kemiska stridsmedel. Förbättringar har

skett inom funktionerna Civil ledning och

Telekommunikationer m.m. men brister kvarstår

dock och funktionernas förmågor är ej

godtagbara. Orsaken till detta är att åtgärder som

vidtas inom dessa funktioner är både omfattande

och tidskrävande. Infrastrukturfunktionerna

uppvisar även brister vad gäller bevakning och

skydd av vitala anläggningar och objekt.

Angreppshot med iståndsatta styrkor i ett

förändrat omvärldsläget innebär att angreppet är

av större kvantitativ och eventuellt kvalitativ

omfattning jämfört med ett angrepp i nuvarande

omvärldsläge. Angreppet sker huvudsakligen

med flyg- och markstridskrafter där förmågan

hos angriparen har ökat till följd av bl.a. materiell

komplettering. I planeringen mot denna form av

angrepp ingår en ettårig anpassningsperiod.

Som tidigare nämnts bedömde regeringen i

1999 års budgetproposition att den samlade

förmågan till civilt försvar inte var godtagbar vid

angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Den

samlade förmågan, med undantag av

elförsörjningen, bedömdes emellertid vara

godtagbar vid utgången av

försvarsbeslutsperioden.

Som regeringen redovisade i 1999 års

budgetproposition är det i nuläget inte möjligt

att helt säkerställa en säker elförsörjning.

Regeringen uppdrog därför åt samtliga

funktionsansvariga myndigheter den 10

december 1998 att vidta åtgärder för att inom

respektive funktion minska konsekvenserna av

störningar i elförsörjningen. Under respektive

funktion redovisas mer i detalj de åtgärder som

vidtagits för att minska sårbarheten vad gäller

elförsörjning samt andra åtgärder för att

förbättra respektive funktions förmåga och

därmed förmågan inom det civila försvaret.

Mot bakgrund av bl.a. Försvarsutskottets

betänkande 1998/99:FöU1 har regeringen vidare

beslutat om en funktionsgenomgång när det

gäller delfunktionen Elförsörjning. Regeringen

har även uppdragit åt Överstyrelsen för civil

beredskap att senast den 1 mars 2000 redovisa i

vilken utsträckning sårbarheten hos den civila

infrastrukturen, främst vad gäller

telekommunikationer, elförsörjning och

datasystemen, kan bedömas vara gränssättande

för totalförsvarsförmågan vid olika antaganden

om de resurser som en angripare kan sätta in.

Regeringen har även beslutat om en

uppföljning av den tidigare genomförda

funktionsgenomgången vad gäller

Telekommunikationer m.m.

Att bedöma det civila försvarets förmåga är

förenat med stora osäkerheter då funktionernas

ömsesidiga beroende påverkar bedömningen.

Regeringen anser emellertid att en mer

preciserad bedömning av förmågan till civilt

försvar i ett förändrat omvärldsläge bör kunna

lämnas efter redovisning av ovan nämnda

uppdrag.

Myndigheter inom civilt försvar har arbetat

med förtroendeskapande internationella

kontakter samt deltagit i samarbetet inom ramen

för Partnerskap för fred. Samarbetet med

Östersjöstaterna har utvecklats med bl.a.

seminarier för kunskapsutbyte.

4.4 Förändrad inriktning

Våren 1999 beslutade regeringen i propositionen

Förändrad omvärd omdanat försvar (prop.

1998/99:74) om det övergripande målet för det

civila försvaret och utformningen av resurserna

(se avsnitt 2).

Målet från 1996 års försvarsbeslut har därmed

modifierats. Någon förändring av

funktionsmålen har emellertid inte skett då dessa

är utformade utifrån det allmänna syftet med

funktionerna, dvs. verksamhet som behövs för

att förbereda Sverige för krig [lag (1992:1403)

om totalförsvar och höjd beredskap].

I den proposition som låg till grund för

riksdagens beslut anger regeringen att resurserna

inom det civila försvaret skall i allmänhet, när så

är möjligt, anpassas till och kunna ingå vid

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser. Dessa resurser skall även kunna

användas vid svåra påfrestningar på samhället i

fred. Riksdagen har i dessa delar godkänt

regeringens förslag (prop. 1998/99:74, bet.

1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224.).

Av propositionen framgår vidare att det civila

försvarets förmåga skall relateras till olika

tidsperspektiv. Det måste alltid finnas en viss

grundförmåga i samhället och sedan skall denna

förmåga kunna öka under perioder om ett år,

fem år och tio år.

Mot bakgrund av den väsentligt nedtonade

beredskapen mot invasion anger regeringen i

nämnda proposition att en ominriktning av den

särskilda beredskapspolisorganisationen bör ske.

Antalet utbildade totalförsvarspliktiga avsedda

för denna bör sänkas från 5 000 till 1 500 under

försvarsbeslutsperioden. Någon utbyggnad av

den allmänna beredskapspolisorganisationen bör

inte ske under försvarsbeslutsperioden.

Generellt bör enligt regeringen funktionerna

inom det civila försvaret eftersträva metoder för

att åstadkomma en hög grad av flexibilitet. Vissa

av de åtgärder som syftar till att åstadkomma en

grundläggande robusthet inom viktiga

infrastrukturområden måste emellertid

genomföras i samband med samhällets

långsiktiga investeringar i dessa.

Regeringen anser att åtgärder främst vad gäller

försörjningsberedskapen samt

skyddsrumsbyggande kan minska väsentligt. När

det gäller försörjningsberedskapen skall

myndigheterna påbörja eller, där så redan sker,

fortsätta förändringsarbetet i syfte att minska

lagerhållningen. Mot bakgrund av de förändrade

krav som ställs på det civila försvarets förmåga

anser regeringen att den civila ekonomiska

planeringsramen kan reduceras för åren 2000 och

2001.

4.5 Inriktning och prioriteringar

Riksdagen beslutade med anledning av

regeringens förslag i propositionen Förändrad

omvärld omdandat försvar att det civila

försvaret skall anpassas till det nya

säkerhetspolitiska läget. För det civila försvaret

skall omfattningen av förberedelserna när det

gäller väpnat angrepp minskas, men nya inslag

som kan följa av andra former av väpnat angrepp

än invasion måste uppmärksammas. Regeringen

redovisade som skäl för ovan nämnda inriktning

att för uppgiften försvar mot väpnat angrepp

skall det civila försvaret säkerställa att det finns

en tillräcklig grundberedskap som skapar

handlingsfrihet att hantera förändrade

förutsättningar i framtiden.

Mot bakgrund av dessa allmänna grunder

redovisar regeringen i det följande den inriktning

som för år 2000 bör gälla för det civila försvarets

planering.

Funktionerna inom det civila försvaret har

hittills arbetat utifrån en anpassningsperiod om

ett år och myndigheterna har redovisat planer

över vilka åtgärder som skulle kunna genomförs

under anpassningsåret. Omfattningen av

åtgärder som kunnat skjutas på framtiden har

emellertid varit begränsad. Regeringen bedömde

i ovan nämnda proposition att det civila försvaret

utifrån en grundförmåga skall kunna genomföra

anpassningsåtgärder inom en period av fem till

tio år. Detta kommer att innebära att betydligt

fler beredskapsåtgärder kan skjutas på framtiden.

Som nämnts har funktionsmyndigheterna

inom det civila försvaret redovisat en förmåga i

förhållande till ett önskvärt läge år 2001, dvs. en

förmåga vid utgången av försvarsbeslutsperioden

efter en 12 månaders anpassningsperiod. Den av

regeringen föreslagna och av riksdagen godkända

förlängda anpassningsperioden medför att

flertalet funktioner under kommande år kan dra

ner på sin verksamhet och likväl mot bakgrund

av att anpassningsperioden har förlängts till fem

till tio år ha en tillräcklig förmåga. Detta kräver

att grundförmågan, dvs förmågan från vilken en

ökning skall ske, fastställs för respektive

funktion.

Regeringen anser att med utgångspunkt i en

bedömning av vilken förmåga som med den nya

inriktningen är önskvärd i olika tidsperspektiv,

skall respektive funktion analysera och redovisa

vilka åtgärder som kan anstå till nämnda

anpassningsperioder. Utifrån detta skall

grundförmåga som medger önskad

handlingsfrihet för framtiden fastställas för

respektive funktion. Grundförmågan skall vara

den nivå från vilken varje funktion utgår när

anpassning påbörjas. Regeringen anser att

funktionsansvariga myndigheter aktivt skall

arbeta med detta från och med år 2000.

Det är av stor vikt att relationen

grundförmåga anpassningsåtgärder önskvärd

förmåga redovisas på ett tydligt sätt. Målet för

det civila försvaret skall mot bakgrund av detta

brytas ner så att en önskvärd förmåga, dels efter

en anpassning om fem år, dels en förmåga efter

en anpassning om tio år kan fastställas.

Regeringen anser därför att arbetet med att

utveckla mål- och resultatstyrningen inom civilt

försvar skall fortsätta så att ovan nämnda

förhållande tydligt framgår av myndigheternas

redovisningar.

Det internationella förtroendeskapande

arbetet bör ytterligare utvecklas för att öka

erfarenhetsutbytet i frågor som rör sätt att

hantera det vidgade säkerhetsbegreppet,

planeringen av civilt försvar samt i syfte att

utveckla den civil-militära samverkan i ett

internationellt perspektiv.

Det bilaterala samarbetet bör fördjupas så att

det omfattar mer praktiskt utbyte i form av t.ex.

seminarier, expertstöd och

utbildningsaktiviteter.

Övrigt

Överstyrelsen för civil beredskap har på

regeringens uppdrag redovisat "Årsbok Civilt

försvar" för år 1998. Dokumentet bygger på

underlag från samtliga funktionsansvariga

myndigheter och då inte endast de som ingår i

den civila ekonomiska planeringsramen.

Regeringen bedömer att årsboken är informativ

och att dokumentet utgör ett bra underlag för

regeringens bedömning av förmågan inom civilt

försvar. Arbetet med dokumentet bör enligt

regeringen fortsätta.

I propositionen Förändrad omvärld

omdanat försvar aviserade regeringen att en

särskild utredare skall utses för att analysera och

lämna förlag till vissa principer för att

åstadkomma en förbättrad helhetssyn. Formerna

för att på ett effektivt och rationellt sätt kunna

möta ett bredare spektrum av hot och risker skall

successivt utvecklas. Utgångspunkten borde

härvid vara en förbättrad helhetssyn. Regeringen

angav vidare att vad gäller IT-säkerhetsarbetet

och skyddet mot informationskrigföring måste

samordningen mellan myndigheter m.m.

förbättras. Regeringen har i enlighet med det

som angavs i ovan nämnda proposition i juni

1999 beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för en

särskild utredare. Enligt direktiven skall en

delrapport avseende frågor som rör IT-säkerhet

och skydd mot informationskrigföring lämnas

under år 2000. Uppdraget skall slutredovisas den

1 februari år 2001.

Säkerhetsfrågor är av stor vikt, inte minst för

tilliten till den nya tekniken. Statskontorets

rapport Sammanhållen strategi för samhällets IT-

säkerhet (1998:18) har remissbehandlats och

Regeringskansliet bereder för närvarande

förslagen. Regeringen anser att IT-säkerhet

måste ses i ett större sammanhang. IT-säkerhet

är en viktig del i samhällets skydd mot bl. a.

informationsoperationer och

informationskrigföring. Inom dessa områden

avser regeringen att återkomma till riksdagen.

Flera förslag inom området har dock redan

presenterats i regeringens proposition

1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat

försvar.

Regeringen har vidare, påbörjat en översyn av

lednings- och samordningsfrågorna inom det

civila försvaret. Regeringen uppdrog den 23 juni

1999 åt Överstyrelsen för civil beredskap att i

samverkan med Civilbefälhavarna i Södra,

Mellersta och Norra civilområdena samt berörda

myndigheter redovisa förslag till utformning av

ledningsstruktur för övergripande

områdesledning inom det civila försvaret.

Uppdraget skall redovisas den 1 oktober 1999.

Överstyrelsen har i planeringsunderlaget för

år 2000 avseende det civila försvaret, föreslagit

att medel skall avsättas för byggande av

kommunala ledningsplatser. Mot bakgrund av

den ovan nämnda utredningen samt översynen

vad gäller ledning inom civilt försvar tar

regeringen inte ställning i denna fråga.

Regeringen uppdrog den 27 maj 1998 åt

Överstyrelsen för civil beredskap respektive

Statens räddningsverk att redovisa principer för

skydd och tekniskt stöd m.m. vid höjd

beredskap för centrala beredskapsmyndigheter. I

slutet av år 1998 inkom myndigheterna med

redovisningar. Regeringen anser att materialet är

väl genomarbetat men att en översyn av

förslagen bör ske mot bakgrund av den

förändrade inriktning för det civila försvaret där

anpassningsåtgärder skall genomföras under

olika tidsperioder.

4.6 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverkets granskning avser den

verksamhet som den enskilda myndigheten

bedriver för de anslagsmedel som tilldelats

verksamheten. För funktionerna inom det civila

försvaret innebär detta att granskningen avser

funktionsansvariga myndigheters egen

verksamhet och inte all verksamhet som bedrivs

inom funktionen. Vad gäller funktionerna inom

verksamhetsområde B och de delar som avser

beredskapsverksamhet har revisionen inte haft

några invändningar i revisionsberättelsen för år

1998.

4.7 Bedömning av

personalkonsekvenser

Regeringen återkommer med en bedömning av

personalkonsekvenser i särpropositionen under

hösten 1999.

4.8 Anslag

B1 Funktionen Civil ledning

Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

388 748

Anslags-

sparande

227 383

1

1999

Anslag

491 020

Utgifts-

prognos

549 712

2000

Förslag

437 983

2001

Beräknat

471 943

2

2002

Beräknat

513 374

3

1 3 500 tkr (ÖCB) har ställts till regeringens disposition. 5 890 tkr (CB) har

förts bort

som ett indrag

2 Motsvarar 462 207 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 492 207 tkr i 2000 års prisnivå

Inom funktionen Civil ledning har

Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB),

civilbefälhavarna (CB), länsstyrelserna och

kommunstyrelserna uppgifter. Anslaget B1

Funktionen Civil ledning avser verksamhet som

bedrivs av ÖCB som är funktionsansvarig

myndighet och av CB. ÖCB har även ett

samordningsansvar vad gäller övergripande

frågor för det civila försvaret. Sedan år 1999 har

ÖCB det övergripande ansvaret för

frivilligfrågor inom det civila försvaret.

Den investeringstunga verksamhet som

Överstyrelsen bedriver har en ojämn

utbetalningsprofil över åren, till stor del

beroende av andra aktörers medverkan eller

beslut. Som exempel kan nämnas förstärkningar

av ledningsplatser som sker hos andra

myndigheter än ÖCB, vilket försvårar

planeringen och innebär att vissa förskjutningar i

genomförandet kan uppstå. Det anslagssparande

som finns är till stor del intecknat för

utbetalningar under kommande år.

Regeringen beslutade den 23 juni 1999 att

3 500 000 kronor av anslagssparandet skulle

ställas till regeringens disposition.

Civilbefälhavarna redovisar anslagssparanden

till följd av minskad övningsverksamhet och

vakanser. Större delen av anslagssparandet har

avsatts för verksamhet under år 1999 då det

tilldelade beloppet i regleringsbrevet minskades

med samma belopp. Den 2 september 1999

beslutade regeringen att 5 890 000 kronor av

anslagssparandet skulle föras bort som ett indrag.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

En viktig uppgift inom ramen för Överstyrelsens

samordningsansvar är att tillgodose att en

helhetssyn präglar det civila försvaret. Under år

1998 har ÖCB utvecklat sin samordningsroll

genom en ökad satsning på bl.a.

omvärldsanalyser och planering samt

uppföljning, vilka ännu inte är utförda i full

utsträckning.

I arbetet med att höja datasystemsäkerheten

hos myndigheter inom det civila försvaret har

ÖCB under de senare åren genomfört analyser

av säkerhetsnivån i samhällsviktiga datasystem.

Analyserna har bl.a. utgjort underlag för

Föreskrifter om grundsäkerhet för

samhällsviktiga datasystem hos

beredskapsmyndigheter. Föreskrifterna utgör ett

led i arbetet med att stärka säkerheten i de

datasystem som är av betydelse för förmågan för

bl.a. funktionen Civil ledning att vid en given

situation kunna lösa givna uppgifter

Överstyrelsen har under år 1998 deltagit i

multilateral förtroende- och säkerhetsskapande

verksamhet inom ramen för Partnerskap för fred

och Östersjöstaternas råd (CBSS) samt inom

organisationer som t.ex. Nato/EAPC och EU,

rörande gemensam säkerhet och civil

krishantering. Sedan den 1 september 1998

utvecklingstjänstgör en tjänsteman från ÖCB

vid Natos Civil Emergency Planning

Directorate. Samarbetet inom Nato/EAPC vad

avser frågor om civil krishantering har kraftigt

ökat både i omfattning och betydelse.

Överstyrelsen har även deltagit i det bilaterala

erfarenhetsutbytet och samarbetet angående t.ex.

suveränitetsstöd, uppbyggnad av demokratiska

försvarsstrukturer och organisation av civil

beredskap. Det bilaterala samarbetet med bl.a.

länderna i Östersjöområdet har omfattat såväl

kontaktutbyte och nätverksbyggande som mer

praktiska samarbetsprojekt och aktiviteter.

Målet för funktionen Civil ledning är att

ledning skall kunna utövas under höjd

beredskap. Ledning skall härvid kunna utövas

från fredsarbetsplats samt i förekommande fall

från särskild krigsuppehållsplats. De resurser och

den beredskap som skapas skall också kunna

utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i

fred och för internationella fredsfrämjande och

humanitära insatser.

Vid utgången av år 1997 uppvisade funktionen

en icke godtagbar förmåga dvs. det fanns

brister och störningar vad gäller förmågan att vid

en given situation kunna lösa uppgiften.

Förmågan inom funktionen Civil ledning är

beroende av att det hos centrala myndigheter,

länsstyrelser och kommuner finns utbildad och

övad personal samt tillgång till tekniskt

ledningsstöd. Det civila ledningssystemet måste

anpassas och hållas aktuellt utifrån strukturella

förändringar av regioner, organisationer m.m.

Påverkande faktorer är bl.a. förändringar inom

Försvarsmakten.

Gränssättande för funktionens förmåga är

bl.a. att det finns en väl fungerande elförsörjning.

I syfte att minska konsekvenserna av störningar i

elförsörjningen har ÖCB i arbetet med

utbyggnaden av ledningsplatser vid berörda

myndigheter låtit installera anläggningar med

reservkraft och avbrottsfri kraft. Dessa

anläggningar skall klara ett bortfall i sju dygn.

Vid utgången av år 1998 har ledningsplatser med

anläggningar för reservkraft och avbrottsfri kraft

färdigställts vid ÖCB, två CB-kanslier och tolv

länsstyrelser. Kvarstående utbyggnad planeras

vara slutförd senast under år 2001.

Utbyggnaden av ledningsplatser har medfört

att myndigheterna ges god förmåga att med en

operativ kärna upprätthålla verksamheten vid

störningar i elförsörjningen.

För att ledning skall kunna utövas under höjd

beredskap har ledningsförmågan från

fredsarbetsplats förbättrats vid ytterligare fyra

länsstyrelser genom åtgärder som ÖCB vidtagit.

Vid utgången av år 1998 kan ledning därmed

utövas vid tolv länsstyrelser och två CB-kanslier

med avseende på fysiskt skydd och

telesäkerhetsåtgärder. Förstärkning av

ledningsförmågan kommer att vara slutförd vid

17 regionala myndigheter av totalt 21 vid

utgången av år 1999.

Robusta system för kommunikation vid höjd

beredskap är en förutsättning för att ledning

skall kunna utövas. Överstyrelsen har under år

1998 fortsatt den tekniska utvecklingen av

ledningsstödsystemet Elvira (Effektiv ledning

från vision till realitet) och under år 1998 har

systemet testats i ordinarie miljö och med

ordinarie personal vid länsstyrelserna i Uppsala

och Halmstad. Resultatet av dessa tester är enligt

ÖCB positivt. I slutet av år 1999 skall

ledningssystemet införas i kärnkraftslänen, dvs.

Uppsala, Kalmar, Skåne och Hallands län.

I syfte att säkerställa funktionens skydd mot

NBC-stridsmedel har ÖCB, genom uppdrag

främst till Statens räddningsverk, anskaffat viss

materiel för NBC-skydd enligt en fastställd

flerårig plan. Det som återstår är att bygga upp

kompetens inom området samt att kontinuerligt

vidmakthålla denna.

Civilbefälhavarna har genomfört åtgärder för

att förbättra beredskapsrapporteringen och

uppföljningen inom samordning av civilt försvar.

Under år 1998 har CB medverkat i arbetet med

ominriktningen av totalförsvaret samt

utbyggnaden av ledningsplatserna.

Civilbefälhavarna har medverkat vid

utvecklingen av ledningsstödssystemet Elvira.

Vidare har ett operativt studie- och

planeringsarbete genomförts i samverkan med

militärområdesstaberna och länsstyrelserna samt

med de samverkande myndigheterna.

Länsstyrelsernas verksamhet inom funktionen

Civil ledning har i stort genomförts. Den ökade

integrationen av uppgifter inom länsstyrelserna

medför att andelen personer som har beredskap

som deluppgift ökar. Denna trend kan vara

positiv genom att beredskapsfrågorna får en

större bredd inom myndigheten och att den

bygger på en befintlig kompetens för

fredsverksamheten i olika samhällssektorer.

Överstyrelsen har inlett ett långsiktigt stöd till

länsstyrelserna i syfte att förbättra kommunens

beredskap. Projektet kallas KUB (kommunens

beredskap).

Överstyrelsen har tecknat avtal i syfte att

minska sårbarheten i kommunernas

vattenförsörjning. Beroendet av el är stort för

vattenförsörjning varför satsningar på reservkraft

är en av de viktigaste åtgärderna.

Överstyrelsen utvecklar stödet till

kommunernas ledning med avseende på

förstärkning av fysiskt skydd, telesäkerhet och

elsäkerhet. Viss försöksverksamhet har påbörjats

tillsammans med Statens räddningsverk för att ta

fram en ledningsanalys för kommuner.

På regeringens uppdrag arbetar Överstyrelsen

med att stödja länsstyrelsernas

ledningsförberedelser inför år 2000. Genom att

ett antal scenarier tagits fram som beskriver

händelser som kan få stor påverkan på samhället

kan länsstyrelserna öva beslutsprocessen och

förmågan att hantera de problem som kan

uppstå. Överstyrelsen har gett råd om IT-

säkerhet, sett över behov av reservkraft samt fört

diskussioner om hur de kris- och krigsviktiga

företagen skall stödjas. Viktiga delar i arbetet är

erfarenhetsutbyte och att se till att det finns

nödvändiga beredskapsplaner.

Överstyrelsen har även arbetat med att se över

och anpassa myndighetens egna IT-system inför

år 2000 (se avsnitt 2).

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelserna för år 1998

avseende ÖCB och Civilbefälhavarna. Vid

Riksrevisionsverkets granskning av 1999 års

delrapport har CB N erhållit en invändning då

RRV uppmärksammat smärre felaktigheter i

bokföringen. Regeringen kommer uppmana

myndigheten att se över dessa bokföringsrutiner.

Slutsatser

Regeringen bedömer att de åtgärder som

vidtagits i syfte att förbättra funktionens

förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.

Vid utgången av år 1998 bedömdes dock att

funktionen fortfarande inte har en godtagbar

förmåga i förhållande till totalförsvarsbeslutets

mål för år 2001. Det gäller både förmågan att lösa

de viktigaste uppgifterna vid påfrestningar i

nuvarande omvärldsläge och vid ett förändrat

omvärldsläge.

Regeringen bedömer att länsstyrelsernas

förmåga inom funktionen Civil ledning har

utvecklats på ett bra sätt mot bakgrund av de

åtgärder som ÖCB respektive länsstyrelserna

själva vidtar. Om redovisade planer följs bör

ledningsförmågan vara god inom samtliga

länsstyrelser vid utgång av

försvarsbeslutsperioden.

Mot bakgrund av att funktionen hade en icke

godtagbar förmåga vid utgången av år 1998 har

ÖCB redovisat en plan över vilka åtgärder som

bedöms vara nödvändiga att genomföra för att

funktionen skall ha en god förmåga vid utgång av

försvarsbeslutsperioden.

Planen omfattar bl.a.:

- Utbildning av personal.

- Utveckling och samordning av tekniskt

ledningsstöd då det gäller anskaffning av

kommunikationsutrustning som ej är

beroende av de markbundna publika

näten samt möjlighet att försörja hela

länsstyrelsen med reservkraft.

- Anskaffning av IT- och

signalskyddsmateriel, bl.a. GSM-krypto

samt signalskyddsutrustning för

kryptering av data.

- Förstärkning av ledningsförmågan vid

återstående sex regionala myndigheter.

- Förstärkning av IT-säkerheten på

samtliga nivåer inom funktionen Civil

ledning.

- Uppbyggnad och vidmakthållande av

kompetensen inom uppgiften NBC-

skydd för funktionen.

Överstyrelsens redovisade inriktning för

funktionen är enligt regeringens bedömning väl

avvägd. Regeringen bedömer att om planerade

aktiviteter genomförs kommer funktionen att

uppnå en god förmåga vid

försvarsbeslutsperiodens utgång. Regeringen

bedömer dock att vissa åtgärder kan ta mer än

två år att genomföra och att en god förmåga

därmed kan komma att uppnås först efter

utgången av försvarsbeslutsperioden.

Regeringen har i propositionen Förändrad

omvärld omdanat försvar anfört att med en

utgångspunkt i en grundförmåga skall en

anpassning och därmed uppbyggnad av

förmågan inom det civila försvaret kunna ske

inom en period på fem till tio år. I propositionen

angav regeringen emellertid att åtgärder avseende

ledningsförmågan inom civilt försvar inte kan

anstå till en anpassningsperiod.

Regeringen anser att mot bakgrund av den i

propositionen angivna anpassningsperioden

prioriteringar skall göras av vilka åtgärder som är

nödvändiga för att funktionen skall uppvisa en

godtagbar förmåga vid försvarsbeslutsperiodens

slut.

Civilbefälhavarnas organisation och

verksamhet är under utredning i samband med

översynen av lednings- och samordningsfrågorna

inom det civila försvaret. I väntan på resultatet

från denna översyn skall civilbefälhavarnas

verksamhet bedrivas i enlighet med inriktningen

i den nyss nämnda propositionen.

Regeringen har i enlighet med 1996 års

försvarsbeslut under senare år avdelat medel för

att skapa förutsättningar för de frivilliga

försvarsorganisationerna att genom samarbete

med de baltiska länderna stödja dessa länders

uppbyggnad av ett försvar under demokratisk

kontroll. Av regeringens budgetproposition för

1999 utgiftsområde 6 Totalförsvar (prop.

1998/99:1) framgår att regeringen avsåg att låta

undersöka om det finns intresse och behov av

liknande stöd hos andra länder i

Östersjöområdet. De frivilliga

försvarsorganisationerna tilldelades år 1999

medel för kartläggning av detta behov.

Redovisning skall ske till regeringen senast den

15 oktober 1999.

Regeringen avser att tilldela medel även år

2000 för de frivilliga försvarsorganisationernas

verksamhet i de baltiska länderna samt Polen och

Ryssland.

Regeringen har i prop. 1998/99:124 Staten och

trossamfunden stöd, medverkan inom

totalförsvaret, m.m. föreslagit att ÖCB fr.o.m. år

2000 skall ta över det centrala lednings- och

samordningsansvaret för trossamfundens

verksamhet inom totalförsvaret från Svenska

kyrkan. Riksdagsbehandling av ovan nämnda

proposition sker hösten 1999. I nuläget anslås

medel för kyrklig beredskap inom utgiftsområde

17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.

Regeringen avser att efter riksdagens behandling

av ovan nämnda proposition, återkomma till

riksdagen vad gäller finansiering av ökade

kostnader vid ÖCB till följd av den nya

uppgiften.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Överstyrelsen för civil

beredskap, såvitt avser funktionen Civil ledning för perioden 2000 2002 (tabell

4.3).

Tabell 4.3 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1998

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Skyddade ledningsplatser

172,3

79,3

53,0

40,0

0

0

Telesäkringsåtgärder

107,2

57,2

15,0

13,0

12,0

10,0

Elvira

219,0

60,0

39,0

43,0

42,0

35,0

Summa investeringar

498,5

196,5

107,0

96,0

54,0

45,0

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B1

Funktionen Civil ledning, genomföra beställningar av kommunaltekniska

anläggningar,

telesäkerhetsåtgärder, skyddade ledningsplatser och signalskydd så att behovet

av anslagsmedel efter år

2000 för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst 132 000 000 kronor .

Tabell 4.4 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

90 100

102 600

78 600

Nya förpliktelser

40 900

75 000

91 500

Infriade förpliktelser1

-28 400

-99 000

-39 000

-85 000

-47 100

Utestående förpliktelser vid årets slut

102 600

78 600

131 100

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

166 000

124 000

132 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

491 020

Pris- och löneomräkning

364

Premiekompensation

5 111

Överföring inom UO6

-57 806

Övriga justeringar

-706

Förslag 2000

437 983

I anslagsbeloppet ingår fr.o.m. år 2000 medel till

frivilliga försvarsorganisationer för deras

utbildning av personal inom kommunernas

krigsorganisationer. Se vidare anslaget B3

Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst.

Den tekniska justeringen av anslaget B1 med

totalt 5 111 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998. Av beloppet

avser 2 958 000 kronor kompensation för högre

kostnader för myndighetens uppdrag till

Totalförsvarets pliktverk, Försvarshögskolan och

Försvarets forskningsanstalt.

B2 Funktionen Försörjning med

industrivaror

Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

86 086

Anslags-

sparande

99 000

1

1999

Anslag

108 795

Utgifts-

prognos

111 500

2000

Förslag

57 151

2001

Beräknat

60 662

2

2002

Beräknat

89 229

3

1. 3 000 tkr har ställts till regeringens disposition.

2 Motsvarar 59 667 tkr i 2000 års prisnivå

3 Motsvarar 86 267 tkr i 2000 års prisnivå

Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) är

funktionsansvarig myndighet. Inom funktionen

har även länsstyrelserna uppgifter. Anslaget B2

avser den verksamhet som ÖCB genomför.

Anslagssparandet för budgetåret 1998 beror

på att ominriktningen av verksamheten i enlighet

med de nya planeringsförutsättningarna, dvs.

minskad lagring och mindre kapitalintensiva

beredskapsavtal, gått snabbare än beräknat.

Behovet av anslagsmedel har därvid minskat.

Av anslagssparandet är knappt 70 miljoner

kronor intecknat och avser redan ingångna

beredskapsavtal. Beloppet avser vidare medel för

att täcka realisationsförluster vid utförsäljning av

beredskapslager.

Den 23 juni 1999 beslutade regeringen att

ställa 3 miljoner kronor till regeringens

disposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen är att produktion av varor

och tjänster möjliggörs under en

anpassningsperiod inför ett angreppshot med

iståndsatta styrkor. Funktionen omfattar

produktion av varor och tjänster vilka behövs för

totalförsvarets försörjning vid ett väpnat

angrepp. Grunden för funktionens verksamhet

utgörs av de resurser näringslivet förfogar över i

fred samt de beredskapsförberedelser som

genomförs för att komplettera dessa resurser.

Vid utgången av år 1997 uppvisade funktionen

Försörjning med industrivaror en ej godtagbar

förmåga.

Den mest kritiska faktorn för funktionens

förmåga är utvecklingen av det svenska

näringslivet. Svenskt näringsliv och svensk

industri har kommit att påverkas av den allt

starkare internationaliseringen. Inom flera

branscher återstår endast tillverkning inom ett

relativt smalt segment varför svensk industri allt

mer blivit beroende av import av rå- och

insatsvaror, specialkomponenter och reservdelar.

Ledtiderna i handeln minskar, vilket medför

ökade krav på logistisk precision.

Produktionsenheter i många länder är så

specialiserade att de är ömsesidigt beroende av

varandra för att en produkt skall kunna

tillverkas. Inom vissa branscher, främst

elektronik-, verkstads- och kemiområdena, har

den nationella och internationella integrationen

gått särskilt långt. Det medför att det är svårt att

ange vilka produktionsresurser som kommer att

finnas tillgängliga när ett ev. krisbehov skall

omsättas i produktion.

En annan faktor som kan komma att påverka

beredskapen är att länsstyrelserna på grund av

begränsade ekonomiska resurser avsätter mindre

resurser för området.

Gränssättande för funktionens förmåga är

bl.a. den framtida begränsade industriella

kapaciteten i Sverige till viss del föranledd av att

den accelererande integrationen medför att för

totalförsvaret angelägna produktionsresurser,

eller delar av dem, i många fall flyttas till andra

länder. Detta medför även att nödvändig

kompetens för service och underhåll av

strategiska system och övrig materiel inte finns

att tillgå i den omfattning som erfordras för att

säkerställa krisbehoven.

Denna utveckling medför att Överstyrelsen

även i fortsättningen kommer att intensifiera

arbetet med att bygga upp nätverk med viktiga

företag och organisationer, såväl nationellt som

internationellt, i syfte att tidigt få signaler om

förändringar på marknaden så att olika

beredskapsåtgärder hinner vidtas för att

anpassningsplanering skall kunna genomföras.

En fortsatt analys av EU-medlemskapets

betydelse för försörjningsberedskapen kommer

att göras.

Överstyrelsen har genomfört ett antal risk

managementanalyser med för totalförsvaret

viktiga företag. Dessa analyser visar var företagen

har de svaga punkterna i sina produktflöden där

elförsörjningen i många fall är en gränssättande

faktor. Verksamheten under 1998 har inriktats

mot omvärlds- och sårbarhetsanalyser. Särskilda

modeller har utvecklats och vidare har analyser

gjorts av vissa branscher, som är särskilt utsatta

för den ökande internationaliseringen. Vidare har

omfattande arbete nedlagts på att utarbeta ett

särskilt analys- och beslutssystem. Avseende

elförsörjningen innebär detta att företagen görs

uppmärksamma på sårbarheten. För att minska

sårbarheten krävs installation av reservkraft. Det

bedöms till följd av den höga

strömförbrukningen i de flesta fall dock inte vara

ekonomiskt försvarbart att installera reservkraft

för att upprätthålla produktion. Störningar i

elförsörjningen får därför generellt sett allvarliga

konsekvenser för funktionens förmåga.

Verksamheten under 1998 har inriktats mot

omvärlds- och sårbarhetsanalyser. Särskilda

modeller har utvecklats och analyser har gjorts av

vissa branscher, som är särskilt utsatta för den

ökande internationaliseringen. Vidare har ett

omfattande arbete nedlagts på att utarbeta ett

särskilt analys- och beslutssystem. Satsningen på

det internationella samarbetet fortsätter.

Den övning med Försörjningskommissionen

och representanter för näringslivet som

genomfördes under år 1997 medförde att ett

antal uppslag presenterades av hur

anpassningsåtgärder skall kunna genomföras.

Överstyrelsen har arbetat vidare utifrån dessa

uppslag.

Arbetet med att förnya och anpassa

Försörjningskommissionen till de nya

förutsättningarna fortsätter.

Ett utvecklingsarbete har påbörjats i syfte att

studera vad funktionen kan bidra med vid

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser.

Under året har ett omfattande arbete

genomförts för att omförhandla äldre

beredskapsavtal till mindre kostnadskrävande

beredskaps-/samarbetsavtal vilka har som

främsta syfte att säkerställa att funktionen får

angelägen information om utvecklingen på

marknaderna. Ett stort antal av de äldre

beredskapsavtalen har ej förlängts i och med att

berörda branscher ej kan anses som prioriterade.

Utförsäljningen av beredskapslagrade rå- och

insatsvaror fortsätter i syfte att uppnå

försvarsbeslutets målsättning, som innebär att

beredskapslagret skall ha minskats med 300 000

tkr bokfört värde vid utgången av innevarande

försvarsbeslutsperiod.

Slutsatser

Verksamhetsmålen för år 1998 har i stort nåtts.

Kunskapen om 1996 års försvarsbeslut och dess

konsekvenser påverkar i allt större utsträckning

den verksamhet som bedrivs inom funktionen.

Arbetet med att genomföra intentionerna i

försvarsbeslutet går planenligt. Förmågan i

nuvarande omvärldsläge är godtagbar.

Måluppfyllelsen i förhållande till funktionens

mål är dock inte godtagbar vid angrepp med

iståndsatta styrkor. Detta beror framförallt de

nyss nämnda faktorerna, som

omvärldsutvecklingen, där ÖCB endast med

mycket kostsamma beredskapsåtgärder kan

påverka funktionens förmåga, men det beror

också på bl.a. utförsäljningen av beredskapslager.

Målsättningen vad gäller funktionens förmåga

beräknas dock i huvudsak kunna uppnås vid

utgången av försvarsbeslutsperioden år 2001. En

viss osäkerhet kvarstår dock vad gäller

elektronik-, kemi- och verkstadsområdena.

Överstyrelsen har redovisat en plan över vilka

åtgärder som bedöms vara nödvändiga att

genomföra för att funktionen så långt möjligt

skall ha en god förmåga vid utgången av

försvarsbeslutsperioden. Planen omfattar bl.a.

fortsatt uppbyggnad av nätverk med viktiga

organisationer och företag. I denna plan ingår

även in analys av EU:s utveckling och hur den

påverkar försörjningsberedskapen.

Regeringen bedömer mot bakgrund av 1996

års försvarsbeslut att de åtgärder ÖCB avser att

vidta utgör en rimlig avvägning med hänsyn till

den förändrade hotbilden och

omvärldsförändringarna.

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B2

Funktionen Försörjning med industrivaror, godkänna avtal om nya

beredskapsåtgärder så att behovet

av anslagsmedel efter år 2000 för dessa och tidigare beställningar tillsammans

uppgår till högst

360 000 000 kronor

Tabell 4.6 Bemyndigande om ekomomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

6 200

7 100

25 900

Nya förpliktelser

4 400

22 400

22 400

Infriade förpliktelser1

-3 500

-3 600

-12 900

-23 600

-11 800

Utestående förpliktelser vid årets slut

7 100

25 900

35 400

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

130 000

69 000

36 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

108 795

Pris- och löneomräkning

425

Premiekompensation

151

Överföring inom UO6

-50 220

Övriga justeringar

-2 000

Förslag 2000

57 151

Anslagsnivåerna för kommande budgetår, 2001

och 2002, beräknas på anslagsramen för år 2000.

Den tekniska justeringen av anslaget B2 med

totalt 151 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998.

B3 Funktionen Befolkningsskydd

och räddningstjänst

Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

1 246 863

Anslags-

sparande

9 900

1999

Anslag

967 141

1

Utgifts-

prognos

864 500

2000

Förslag

691 677

2001

Beräknat

758 869

2

2002

Beräknat

946 784

3

1 Anslaget minskat med 86 390 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1999.

2 Motsvarar 744 401 i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 910 401 i 2000 års prosnivå.

Statens räddningsverk är funktionsansvarig

myndighet. Funktionen omfattar åtgärder för

tillhandahållande och iordningställande av

skyddsrum och skyddade utrymmen, åtgärder

för varning, utrymning och inkvartering,

information om självskydd m.m. Funktionen

omfattar även åtgärder inom räddningstjänsten,

främst avseende den kommunala

räddningstjänstens förmåga under höjd

beredskap. Viktiga åtgärder inom detta område

är byggande av räddningscentraler, utbildning av

totalförsvarspliktiga räddningsmän samt

anskaffning av särskild materiel för höjd

beredskap. Anslagssparandet om 9 900 000

kronor från budgetåret 1998 beror på att färre

ledningsplatser färdigställts än beräknat.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen är att verksamheten skall

bedrivas så att skador till följd av krigshandlingar

skall förhindras eller begränsas i första hand på

människor och i andra hand på egendom och

miljön. Verksamheten skall även bedrivas så att

de resurser och den beredskap som skapas också

skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på

samhället i fred och för internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser.

Förmågan inom funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst är

beroende av att befolkningen inom riskutsatta

områden har tillgång till skyddsrum och andra

former av fysiskt skydd samt att den kommunala

räddningstjänsten för höjd beredskap har

erforderlig materiel samt utbildad och övad

personal. För att minska konsekvenser av

störningar i elförsörjningen är kommunernas

räddningscentraler och cirka hälften av landets

större brandstationer utrustade med

reservelverk. Varningssystemen och större

skyddsrum är försedda med olika typer av

reservkraft.

Vid utgången av år 1997 uppvisade funktionen

i förhållande till försvarsbeslutets mål för år 2001

sammantaget en godtagbar förmåga vid

påfrestningar i nuvarande omvärldsläge. Brister

fanns dock vad gäller förmågan mot icke

konventionella vapen. Förmågan vid ett

förändrat

omvärldsläge med iståndsatta styrkor var icke

godtagbar.

Under år 1998 har 286 nya skyddsrum

färdigställts med 23 000 platser.

Underhållsbesiktning har utförts i 5 500

skyddsrum och av de totala antalet skyddsrum

hade vid årets slut cirka 75 procent genomgått

besiktningsprogrammet. Totalt finns nu i landet

cirka 7 390 000 skyddsrumsplatser. Arbetet med

införandet av det nya systemet för skyddade

utrymmen har fortsatt.

Utbildning av räddningsmän för

kommunernas räddningstjänst vid höjd

beredskap har fortsatt. Under år 1998 har cirka 1

000 totalförsvarspliktiga utbildats. Totalt finns

cirka 3 200 färdigutbildade totalförsvarspliktiga

för krigsplacering i räddningstjänsten, vilket

motsvarar 21 procent av det kommunala

behovet. Anskaffningen av materiel för

räddningstjänsten under höjd beredskap har

fortsatt och motsvarar i genomsnitt 60 procent

av räddningstjänstens behov, dock med stora

variationer mellan olika materielslag och mellan

enskilda kommuner.

Sex nya räddningscentraler för kommunernas

räddningstjänst under höjd beredskap har

färdigställts under året. Det totala antalet

räddningscentraler uppgick vid utgången av år

1998 till 97. Dessa täcker ledningsbehovet för

räddningstjänsten under höjd beredskap i 139

kommuner.

Arbetet med att införa ett nytt

manöversystem för utomhusvarning har fortsatt

och upphandling har genomförts för sex län.

Beredskapsinvesteringar

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att för år 2000 låta

Statens räddningsverk ta

upp lån i Riksgäldskontoret för beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt

belopp om

1 240 000 000 kronor.

Tabell 4.8 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1998

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Räddningsmateriel

1 189

842

101

87

79

80

Varningsutrustning

157

11

50

47

47

2

Summa investeringar

1 346

853

151

134

126

82

Lån

493

151

134

126

82

Anslag

853

853

Summa finansiering

1 346

853

151

134

126

82

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramanslaget B3

Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, medge beställningar av

skyddsrum och

ledningsplatser m.m. så att behovet av anslagsmedel efter år 2000 för dessa och

tidigare beställningar

uppgår till högst 490 000 000 kronor.

Tabell 4.9 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

568 600

446 700

351 700

Nya förpliktelser

300 700

225 000

136 000

Infriade förpliktelser1

-422 600

-320 000

-280 000

-145 000

-110 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

446 700

351 700

270 700

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 285 000

540 000

490 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser, samt återlämnade, ej

ianspråktagna bemyndiganden.

Slutsatser

De brister som fanns inom funktionen vid

ingången av år 1998 har under året minskat

genom ovan beskrivna åtgärder. Nuvarande

inriktning innebär att uppbyggnaden av

räddningstjänsten för höjd beredskap skall vara

klar år 2007.

 Vid utgången av år 1998 uppvisade

funktionen i förhållande till försvarsbeslutets mål

för år 2001 sammantaget en godtagbar förmåga

vid påfrestningar i nuvarande omvärldsläge. Det

finns dock fortfarande brister vad gäller

förmågan mot icke konventionella vapen.

Förmågan vid ett förändrat omvärldsläge med

iståndsatta styrkor är ej godtagbar. Bristerna

hänför sig främst till räddningstjänstens tillgång

till ledningsplatser, materiel och utbildad

personal. Vissa kvarstående brister finns även vad

gäller antalet skyddsrumsplatser, även om dessa

brister reducerats väsentligt med anledning av

införandet av nya skyddsrumsområden.

Regeringen har i propositionen Förändrad

omvärld omdanat försvar (prop.1998/99:74,

bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224) anfört att

den förändrade hotbilden medför att bl.a.

skyddsrumsbyggandet kan minska väsentligt.

Regeringen avser att inrikta

skyddsrumsbyggandet till att endast omfatta

produktion i samband med ny- och ombyggnad

av byggnader och hänskjuta produktion av

bristtäckningsskyddsrum till en

anpassningsperiod. Nuvarande brist på

skyddsrumsplatser inom skyddsrumsområden

kommer därmed i allt väsentligt att kvarstå för

åtgärdande under en anpassningsperiod.

Härutöver begränsas de statliga insatserna vid

åtgärder efter underhållsbesiktning av

skyddsrum till att endast avse skyddsrum

belägna i skyddsrums-områden. Åtgärder för att

modernisera m.m. skyddsrum belägna utanför

skyddsrumsområden hänförs därmed till en

anpassningsperiod.

I funktionen beräknas även belopp för de

frivilliga försvarsorganisationernas

utbildningsverksamhet. För

utbildningsverksamheten år 2000 har regeringen

beräknat ett belopp om 64 141 miljoner kronor

varav för Arbetsmarknadsstyrelsen 23 830

miljoner kronor. Från och med år 2000 ingår i

Arbetsmarknadsstyrelsens belopp endast medel

till frivilliga försvarsorganisationer för deras

utbildning av personal inom näringslivets

krigsorganisation. För motsvarande utbildning

inom kommuner och landsting beräknas medel

inom anslaget B1 Funktionen Civil ledning

respektive anslaget B6 Funktionen Hälso- och

sjukvård i krig m.m.

Den totala beräkningen av medel för de

frivilliga försvarsorganisationernas

utbildningsverksamhet inkluderar i enlighet med

givna uppdrag i 1998 års regleringsbrev, en

omfördelning mellan anslaget B3

Befolkningsskydd och räddningstjänst och D6

Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom

totalförsvaret. För övrigt stöd till de frivilliga

försvarsorganisationerna inom totalförsvaret, se

avsnitt 6.

Frivilligutbildningen inriktas mot att

vidmakthålla utbildningen för de frivilliga

försvarsorganisationerna på en sådan nivå att

kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar

kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt till

en god rekrytering i förhållande till

krigsorganisationens behov. Myndigheterna

stödjer och bistår de frivilliga

försvarsorganisationerna så att deras verksamhet

bidrar till att vidmakthålla en stark försvarsvilja,

ger försvarsverksamheten en bred förankring

samt så att de resurser som avdelas för

frivilligverksamhet kan nyttjas effektivt.

Sammantaget innebär regeringens bedömning

att nuvarande inriktning med tillägg för vad som

ovan anförts om skyddsrumsverksamhet bör

gälla för år 2000.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

967 1411

Pris- och löneomräkning

1 278

Premiekompensation

3 287

Ålderspensionsavgift

-38

Överföring inom UO6

-255 983

Övriga justeringar

-24 008

Förslag 2000

691 677

1 Inklusive ändring på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

år 1999.

Den tekniska justeringen av anslaget B3 med

totalt 3 287 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998. Av beloppet

avser 1 393 000 kronor kompensation för högre

kostnader för myndighetens uppdrag till

Totalförsvarets pliktverk och Försvarets

forskningsanstalt.

B4 Funktionen Psykologiskt försvar

Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

13 244

Anslags-

sparande

8 556

1

1999

Anslag

19 317

Utgifts-

prognos

23 248

2000

Förslag

18 523

2001

Beräknat

18 693

2

2002

Beräknat

21 108

3

1. 500 000 kronor har förts till regeringens disposition.

2 Motsvarar 18 372 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 20 372 tkr i 2000 års prisnivå.

Styrelsen för psykologiskt försvar är

funktionsansvarig myndighet.

Anslaget avser verksamhet som Styrelsen för

psykologiskt försvar genomför, såsom att

bedriva verksamhet inom forskning,

beredskapsplanläggning och utbildning samt

information om säkerhetspolitik och

totalförsvar. Anslaget omfattar även utgifter för

information om civilbefolkningens möjligheter

att inom folkrättens ramar ge en ockupant

motstånd och uppgifter med anknytning till

beredskapsplanläggning inom radio- och TV-

området. I anslaget ingår även belopp för

Styrelsens uppgifter när det gäller beredskap

inför svåra påfrestningar på samhället i fred.

Anslagssparandet från år 1998 uppgår till ca 8,6

miljoner kronor. I detta belopp ingår bl.a. medel

för försenade projekt, vilka avses genomföras

kommande år samt medel planerade att utnyttjas

till myndighetens IT-satsning fram till år 2001.

Av anslagssparandet har 500 000 kronor ställts

till regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen Psykologiskt försvar avser

konkret och fullständig myndighetsinformation

och en snabb och korrekt nyhetsförmedling

under höjd beredskap. Funktionens resurser

skall även kunna användas vid svåra påfrestningar

på samhället i fred och vid internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser.

Vid utgången av år 1997 uppvisade funktionen

en godtagbar förmåga i förhållande till önskvärd

förmåga år 2001.

Förmågan inom funktion Psykologiskt

försvar är beroende av att beredskapen är god

inom centrala myndigheter, civilbefälhavarna,

länsstyrelser, landsting och kommuner bl.a.när

det gäller förekomst av befattning som

informationsansvarig, upprättande av planer för

informationsberedskap och övningsverksamhet.

Likaså är det betydelsefullt att beredskapsläget

vad beträffar personella och tekniska resurser, är

tillfredsställande. Även beredskapsläget inom

mediaområdet, politiska partier, Svenska kyrkan

och de frivilliga försvarsorganisationerna är av

vikt för att Styrelsen skall kunna verka för att

funktionsmålet uppnås.

Under år 1998 har Styrelsen, för att kunna

säkerställa en väl fungerande

beredskapsorganisation, rekryterat personal till

organisationen, upprättat åtgärdsplaner samt

vidtagit erforderliga åtgärder vid fredsarbetsplats

och ny krigsuppehållsplats. På grund av

omprioriteringar i verksamheten har dock inte

informations- och utbildningsmöten hållits i

planerad omfattning.

Styrelsen har fortsatt påbörjade studier i

informationskrigföring samt även initierat ny

forskning i ämnet. Styrelsen har även redovisat

ett ökat intresse hos övriga myndigheter,

organisationer av forskning inom IT-området.

Genom forskning och studier samt skilda

utbildningsinsatser har myndigheten medverkat

till att förbättra kunskapen om de krav och

behov som ställs inom

informationsberedskapens område.

Sårbarhetsstudier inom medieområdet har

försenats men avses påbörjas under innevarande

år.

Styrelsen har, tillsammans med andra

totalförsvarsmyndigheter, medverkat till en

förbättring av allmänhetens kunskaper om

totalförsvaret, varvid Styrelsen särskilt inriktat

sig på information till ungdomar.

Funktionens speciella tyngdpunkt på

informations- och kommunikationsverksamhet

medför att funktionens kapacitet och

ledningsförmåga är ytterst känslig för

sårbarheter inom områdena el-, tele- och

datorförsörjning. I syfte att minska

konsekvenserna av störningar i elförsörjningen

har Styrelsen rekommenderat berörda

myndigheter, media och organisationer att vidta

åtgärder (reservkraft, alternativförfaranden osv.)

med tanke på allmänhetens behov av information

vid olika former av störningar i samhället.

Tidningar och tidskrifter har dock f.n. små

möjligheter för produktion och distribution vid

händelse av elavbrott.

Regeringens bedömning är att läget för

funktionen är godtagbart. Planeringen bör

inriktas mot att så långt möjligt minska effekter

av störningar i elförsörjningen.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser.

Riksrevisionsverket bedömer att Styrelsens

årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande.

Styrelsen bör dock vidareutveckla sin förmåga att

analysera resultat av utförd verksamhet.

Slutsatser

Vid utgången av år 1998 bedömdes funktionens

förmåga vara godtagbar, såväl med nuvarande

omvärldsläge som i en förändrad omvärld.

Sammantaget innebär regeringens bedömning

att nuvarande inriktning av verksamheten bör

gälla även för år 2000.

Styrelsen har redovisat en plan över vilka

åtgärder som bedöms vara nödvändiga att

genomföra för att funktionen skall ha en god

förmåga vid utgång av

totalförsvarsbeslutsperioden. Planen innehåller

en konkretisering av funktionsmålet. Detta

innebär att uppgifter inom funktionen på ett

bättre sätt skall möjliggöra en uppföljning av

frågor om tillgänglighet och utbildad personal,

genomförande av planer och förekomsten av

teknisk utrustning för kommunikation och

samband.

Regeringen bedömer att de åtgärder som

vidtagits för att förbättra funktionens förmåga

har genomförts på ett godtagbart sätt och att den

av Styrelsen redovisade inriktningen av åtgärder

fram till år 2001, kan anses tillfredsställande.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

19 317

Pris- och löneomräkning

1 123

Premiekompensation

523

Överföring inom UO6

-2 286

Övriga justeringar

-154

Förslag 2000

18 523

Den tekniska justeringen av anslaget B4 med

totalt 523 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998.

B5 Funktionen Ordning och säkerhet

Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

14 776

Anslags-

sparande

42 168

1999

Anslag

31 517

Utgifts-

prognos

40 200

2000

Förslag

22 276

2001

Beräknat

22 411

1

2002

Beräknat

33 243

2

1 Motsvarar 22 000 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 32 000 tkr i 2000 års prisnivå.

Rikspolisstyrelsen är funktionsansvarig

myndighet. Anslaget bekostar utbildning och

utrustning av beredskapspolisen. Övrig civil

försvarsverksamhet inom funktionen finansieras

under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag A1

Polisorganisationen.

Anslagssparandet från år 1998 har uppkommit

p.g.a. att utbildningen av beredskapspolisen inte

varit av sådan omfattning som angavs i 1996 års

försvarsbeslut. Av tilldelat belopp för budgetåret

1999 har därför 10 000 000 kr ställts till

regeringens disposition och av resterande belopp

på anslaget har 20 000 000 kr förts bort som en

indragning.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen är att under höjd beredskap

snabbt kunna ge skydd åt totalförsvarsviktiga

anläggningar, kunna upprätthålla allmän ordning

och säkerhet i samhället och kunna lämna

allmänheten skydd och hjälp.

Vid utgången av år 1997 uppvisade funktionen

en godtagbar förmåga.

Förmågan inom funktionen är beroende av att

såväl den ordinarie polisen som

beredskapspolisen är välutbildad och försedd

med en ändamålsenlig utrustning samt att

verksamheten kan ledas från platser med ett

fullgott skydd.

Gränssättande för funktionens förmåga är

bl.a. en väl fungerande elförsörjning. Försvarets

forskningsanstalt (FOA) har i samverkan med

Rikspolisstyrelsen genomfört en studie om

polismyndigheternas ledningsförmåga i nukleärt,

biologiskt eller kemiskt (NBC) påverkad miljö.

När det gäller elförsörjningen visar studien att

centralorten vid alla polismyndigheter utom en

har tillgång till avbrottsfri kraft för vitala system

och att samtliga polismyndigheters

ledningscentraler har batteribackup till

polisradiosystemet. Bedömningen är att ett

avbrott på ca ett dygn inte påverkar förmågan att

bedriva verksamhet. Vid ett avbrott upp mot en

vecka bör övervägas om verksamheten skall

flyttas till ett alternativt polishus med

ledningsresurser.

I 1996 års totalförsvarsbeslut var inriktningen

att under perioden utöka

beredskapspolisorganisationen till att omfatta

15 000 beredskapspoliser, varav en allmän del på

10 000 och en särskild på 5 000.

Under år 1998 har utbildning av personal till

den särskilda beredskapspolisen ägt rum vid fyra

militära förband. Totalt utbildades 216 polismän

till chefer och 378 civilpliktiga. Ett 70-tal

civilpliktiga beviljades uppskov men i övrigt

följer utbildningen den uppgjorda planen.

Tidigare under försvarsbeslutsperioden har inte

utbildats några särskilda beredskapspoliser.

Under år 1999 planeras att utbilda ytterligare 102

polismän till chefer och 823 civilpliktiga.

Rikspolisstyrelsen beslutade om slutligt

utrustningsalternativ för den särskilda

beredskapspolisen och anskaffades

uniformspersedlar för 1 000 sådana poliser.

Under våren år 1999 levererades ytterligare 2 000

uniformsuppsättningar.

I samarbete med ÖCB har ett arbete inletts

för att förbättra telekommunikationssäkerheten

från ledningscentralerna.

Slutsatser

Rikspolisstyrelsen har vid utgången av år 1998

bedömt funktionens sammantagna

beredskapsförmåga i nuvarande omvärldsläge

som godtagbar. Regeringen delar den

bedömningen. Bedömningen är densamma som

vid utgången av år 1997. Genom att reducera

utbyggnaden av beredskapspolisorganisationen

har emellertid förmågan att fullgöra uppgifter i

ett läge av höjd beredskap begränsats, särskilt när

det gäller att skydda totalförsvarsviktiga

anläggningar.

I maj år 1999 beslutade riksdagen i enlighet

med regeringens proposition 1998/99:74

Förändrad omvärld omdanat försvar. Det

innebar en ominriktning av den särskilda

beredskapspolisorganisationen. Antalet

civilpliktiga som under försvarsbeslutsperioden

skall utbildas till särskilda beredskapspoliser

sänktes från 5 000 till 1 500 personer. Någon

utbyggnad av den allmänna

beredskapspolisorganisationen skall inte ske

under försvarsbeslutsperioden.

När det gäller utrustning av beredskaps-

polisorganisationen framgår av propositionen att

inköp bör begränsas till att omfatta främst

personlig utrustning och i fråga om skjutvapen

till den särskilda beredskapspolisen bör endast

anskaffas vad som behövs för utbildnings- och

övningsändamål. En fullständig beväpning bör

kunna anstå till ett anpassningsskede.

Med hänsyn till det mål som numera gäller för

utbildningen till den särskilda beredskaps-

polisorganisationen bedömer regeringen att de

åtgärder som hittills vidtagits och som planeras

för de närmaste åren är tillräckliga.

Utrustningsläget bedöms som gott.

I polisväsendets årsredovisning för år 1998 har

Rikspolisstyrelsen bedömt funktionens

ledningsförmåga från skyddat utrymme och

förmågan vid längre el- och telebortfall som icke

godtagbar. Även FOA har i den studie som

refererats tidigare inventerat och sammanställt

nuvarande skydd och tekniskt stöd vid

polismyndigheternas ledningscentraler och

funnit vissa brister.

Rikspolisstyrelsen har redovisat en plan över

vilka åtgärder som bedöms vara nödvändiga att

genomföra för att funktionen skall ha en god

förmåga vid utgången av

försvarsbeslutsperioden. Av den framgår bl.a.

- att Rikspolisstyrelsen har tillsatt en

arbetsgrupp med uppgift att lämna

förslag på information, utbildning och

utrustning i syfte att säkra polisens

förmåga att bedriva verksamhet i NBC-

påverkad miljö.

- att Rikspolisstyrelsen vidtar åtgärder för

att öka säkerheten vid

ledningscentralerna, bl.a. när det gäller

telekommunikationssäkerheten genom

en uppkoppling mot Försvarets telenät.

Åtgärderna beräknas vara slutförda

senast vid utgången av år 2001.

Sammantaget bedömer regeringen att

inriktningen av verksamheten är god. Anslaget

för år 2000 föreslås uppgå till 22 276 000 kronor.

För åren 2001 och 2002 beräknas anslaget till

22 000 000 kronor respektive 32 000 000 kronor.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

31 517

Pris- och löneomräkning

-460

Premiekompensation

1 449

Ålderspensionsavgift

827

Överföring inom UO6

-11 057

Förslag 2000

22 276

Den tekniska justeringen av anslaget B5 med

totalt 1 449 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998. Hela beloppet

avser kompensation för högre kostnader för

myndighetens uppdrag till Totalförsvarets

pliktverk.

B6 Funktionen Hälso- och sjukvård

m.m.

Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

78 630

Anslags-

sparande

219 348

1

1999

Anslag

129 665

2

Utgifts-

prognos

211 921

2000

Förslag

80 725

2001

Beräknat

82 454

3

2002

Beräknat

146 915

4

1 2 000 tkr har ställts till regeringens disposition.

2 Anslaget minskat med 2 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1999.

3 Motsvarar 80 725 tkr i 2000 års prisnivå

4 Motsvarar 140 725 tkr i 2000 års prisnivå

Socialstyrelsen är funktionsansvarig myndighet.

Från anslaget bekostas utgifter för bl.a.

investeringar och drift av beredskapslager för

den civila hälso- och sjukvårdens

krigsorganisation samt för utbildning (inkl.

frivilligorganisationer) av sådan personal som

skall tjänstgöra inom den civila hälso- och

sjukvårdens krigsorganisation.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1998 visar på ett anslagssparande på

221,3 miljoner kronor, vilket till stor del

förklaras av ändrade planeringsförutsättningar

med utförsäljning av beredskapslager. Som en

följd härav har 47 miljoner kronor av tilldelade

medel för budgetåret 1999 ställts till regeringens

disposition och 25,5 miljoner kronor förts bort

som en indragning. Av anslagssparandet om

221,3 miljoner kronor har 2 miljoner ställts till

regeringens disposition. Anslagssparandet i

övrigt är intecknat av redan gjorda åtaganden.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen är att hälso- och sjukvård,

socialtjänst, miljö- och hälsoskydd samt

smittskydd skall bedrivas så att under höjd

beredskap varje skadad eller sjuk ges medicinskt

acceptabel behandling och vård, de

grundläggande livsbetingelserna tryggas samt att

smittspridning och uppkomst av epidemier så

långt möjligt förebyggs och att verkningarna av

radioaktivt nedfall begränsas. Verksamheten skall

även bedrivas så att de resurser och den

beredskap som skapas också skall kunna

utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i

fred och för internationella fredsfrämjande och

humanitära insatser.

Vid utgången av år 1997 uppvisade funktionen

en godtagbar förmåga.

Förmågan inom funktionen bygger i

huvudsak på landstingens och kommunernas

resurser samt att det finns ett väl utvecklat

ledningssystem och kompetent personal.

Gränssättande faktorer för funktionens

förmåga är den omstrukturering som hälso- och

sjukvården genomgår med bl.a. minskade

vårdplatser. Andra gränssättande områden är N-,

B- och C-beredskapen, ledning, kompetens samt

funktionssäkerhet.

Under år 1998 har Socialstyrelsen:

- genomfört studier över dimensionerande

krigsfall och patientbelastning och i

samband därmed moderniserat det s.k.

Bermed-systemet

- fortsatt att utveckla informations- och

ledningssystem (Swede) för akuta

sjukvårdsinsatser inom och mellan

landstingen

- minskat lagren av läkemedel genom

utförsäljning, medan lagren av

sjukvårdsmateriel för krigsbehovet hållits

intakt

- beviljat 15 av landets ca 90 akut- och

närsjukhus bidrag för att bygga ut den

tekniska funktionssäkerheten så att 61 av

dessa nu har en reservkraft på minst 65-

70 % av maximal effekt

- integrerat personalförsörjningssystemet

Integer med Pliktverkets system PLIS

- fortsatt att förbättra beredskapen vid N-,

B- och C-incidenter bl.a. genom bidrag

till landstingen för att bygga upp fasta

eller rörliga saneringsenheter

- för smittskyddet lämnat bidrag till att

bygga upp resurser för diagnos, vård och

transport av patienter med höggradigt

smittsamma sjukdomar och inom C-

området knutit till sig en medicinsk

expertgrupp.

Vad gäller år 2000-omställningen har

Socialstyrelsen regeringens uppdrag att följa och

analysera anpassningsarbetet inom hälso- och

sjukvårdsområdet samt att påpeka på brister där

sådana upptäcks. Socialstyrelsen har upphandlat

60 reservkraftsaggregat, som landstingen skall få

möjlighet att låna för millenieskiftet.

Socialstyrelsens regionala enheter genomför

vidare en granskning av sjukvårdshuvudmännens

arbete av anpassningsarbetet inför år 2000.

 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000, i

fråga om ramslaget B6

Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., godkänna avtal och beställningar, såvitt

avser

beredskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel efter år 2000 för dessa och

tidigare avtal och

beställningar uppgår till högst 25 000 000 kronor.

Tabell 4.13 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

15 000

23 200

Nya förpliktelser

15 000

23 000

20 000

Infriade förpliktelser1

0

-14 800

-20 000

-22 200

-1 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

15 000

23 200

23 200

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

15 000

25 000

25 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Beredskapsinvesteringar

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att för år 2000 låta Socialstyrelsen ta

upp lån i Riksgäldskontoret för

beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt

belopp om 445 000 000 kronor.

Slutsatser

Funktionen bedömdes vid utgången av år 1998

sammantaget ha en godtagbar förmåga i

förhållande till försvarsbeslutets mål för år 2001.

Detta gällde både förmågan att lösa de viktigaste

uppgifterna vid påfrestningar i nuvarande

omvärldsläge och förmågan att lösa de viktigaste

uppgifterna efter ett års anpassningsperiod vid

ett förändrat omvärldsläge med iståndsatta

styrkor. Funktionens förmåga har inte

förändrats i förhållande till året innan.

Omfattande strukturförändringar under

senare tid inom den civila hälso- och sjukvården

har lett till minskade marginaler för

extraordinära situationer. Inom t.ex. de icke

opererande verksamheterna vid sjukhusen har

marginalerna att klara en ökad belastning i

huvudsak försvunnit. Marginalerna inom den

opererande verksamheten har även reducerats i

betydande omfattning. Detta är faktorer som

påverkar förmågan att nå uppsatta mål.

Socialstyrelsen har redovisat en plan över vilka

åtgärder som bedöms vara nödvändiga att

genomföra för att funktionen skall ha en god

förmåga vid utgången av

försvarsbeslutsperioden. Planen omfattar bl.a.:

- att fullfölja arbetet med nya

krigsorganisation för hälso- och

sjukvården

- att påbörja införande av ledningssystemet

Swede hos landstingen

- fortsatta bidrag för uppbyggnad av hälso-

och sjukvårdens sambandssystem.

- fortsatt reducering och omstrukturering

av funktionens beredskapslager

- bidrag till sjukvårdshuvudmännen för

uppbyggnad av den tekniska

funktionssäkerheten

- fortsatt drift av

personalförsörjningssystemet

PLIS/Integer

- genomföra centrala utbildningskurser

avsedda för svåra påfrestningar på

samhället i fred och vid krig

- bidrag till landsting och kommuner för

utbildning och övning

- utbildningsuppdrag till frivilliga

försvarsorganisationer

- ökad förmåga att delta i internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser

- utveckling och stöd av

beredskapsresurser vid

Smittskyddsinstitutet och vid Linköpings

universitetssjukhus för

extremt smittsamma sjukdomar.

Därutöver har Socialstyrelsen, mot bakgrund

av de ändrade planeringsförutsättningarna för

totalförsvaret, föreslagit en ändrad inriktning av

funktionen mot en ökad satsning på kunskaps-

och forskningscentra inom allmän

katastrofmedicin, strålmedicin för katastrofer,

försvarsmikrobiologi och -virologi, internationell

katastrofhälsovård samt katastroftoxikologi.

Sammantaget bedömer regeringen att

inriktningen är lämplig.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

132 165

Pris- och löneomräkning

-1 930

Premiekompensation

580

Överföring inom UO6

-50 090

Förslag 2000

80 725

I anslagsbeloppet ingår fr.o.m. år 2000 medel till

frivilliga försvarsorganisationer för deras

utbildning av personal inom landstingens

(motsvarande) krigsorganistioner. Se vidare

anslaget B3 funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst.

Den tekniska justeringen av anslaget B6 med

totalt 580 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998. Hela beloppet

avser kompensation för högre kostnader för

myndighetens uppdrag till Totalförsvarets

pliktverk.

B7 Funktionen

Telekommunikationer m.m.

Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

151 805

Anslags-

sparande

96 484

1

1999

Anslag

197 606

Utgifts-

prognos

264 100

2000

Förslag

195 000

2001

Beräknat

198 705

2

2002

Beräknat

202 679

3

1 30 000 tkr har ställts till regeringens disposition

2 Motsvarar 195 000 tkr i 2000 års prisnivå

3 Motsvarar 195 000 tkr i 2000 års prisnivå.

Post- och telestyrelsen (PTS) är

funktionsansvarig myndighet för funktionen

Telekommunikationer m.m. Post- och

telestyrelsen upphandlar åtgärder för att

tillgodose samhällets behov av uthålliga

telekommunikationer i krig och mot fredstida

hot. En offentligrättslig avgift tas ut av

teleoperatörerna i enlighet med

Teleförordningen (1997:339) för finansiering av

åtgärder mot allvarliga fredstida hot och

påfrestningar på telekommunikationsområdet.

En jämförelse mellan budget och utfall visar ett

anslagssparande om 96 484 tkr. Då operatörerna

själva vidtar åtgärder i sina nät, tar Post- och

telestyrelsen tillfället i akt att vidta

kompletterande beredskapsåtgärder. Detta

minskar statens kostnader totalt sett, men i

gengäld belastas inte alltid anslaget det år

utgiften budgeteras varvid ett anslagssparande

uppstår.

 Regeringen har i enlighet med

teleförordningen (1997:339) fattat beslut

(K97/4869/SM samt K97/4513/1) om att det

samlade uttaget skall uppgå till 100 miljoner

kronor för år 1998/99.

Av anslagssparandet har 30 miljoner kronor

ställts till regeringens disposition.

Regeringen överväganden

Resultatbedömning

Målet är att verksamheten inom funktionen

Telekommunikationer m.m. skall bedrivas så att

totalförsvarets behov av teletjänster under höjd

beredskap tillgodoses. Verksamheten skall även

bedrivas så att de resurser och den beredskap

som skapas skall kunna utnyttjas under svåra

påfrestningar på samhället i fred. Funktionen

Telekommunikationer m.m. är prioriterad.

För att uppnå funktionsmålet har följande

åtgärder vidtagits under år 1998:

- En ny bergrumsanläggning och

ombyggnad av två äldre anläggningar har

slutförts under budgetåret.

- Åtgärder på det fasta telenätet har under

året utförts för att förbättra säkerheten i

Göteborg och Malmö. Dessa åtgärder

kommer att pågå ytterligare i ett par år.

- I två städer har förstärkta anslutningar av

stadsnät till teleanläggningar i berg

upphandlats, vilket bl.a. förbättrar

säkerheten för Internet infrastruktur.

- Kringbyggnad av stora sårbara

teleanläggningar har genomförts på tre

ställen.

- Tretton hopkopplingspunkter mellan

transmissionsnät är klara. Med hjälp av

dessa skall operatörer kunna utnyttja

varandras transmission vid skador i nät.

Gränssättande för funktionens förmåga är

tillgängligheten till samhällets elförsörjning.

Telekommunikationer är vidare mycket sårbara

för sabotage och angrepp från luften. Vid en stor

insats av sabotage, informationskrigföring och

precisionsstyrda bomber och robotar är risken

stor att telekommunikationerna lamslås.

Möjligheterna att prioritera totalförsvarsviktiga

abonnenters teletrafik är f.n. små. Större

teleanläggningar (t.ex. lokalstationer) har

reservkraft i form av fasta dieselanläggningar

med bränsle för några dygn. Av kommersiella

skäl förser teleoperatörerna mindre

teleanläggningar - utflyttade abonnentsteg för

fast telefoni och basstationer i mobilnäten - med

batterireserv för några timmars drift vid

elavbrott. Under år 1998 upphandlade PTS

sammanlagt drygt 1600 mindre reservelverk för

att kunna upprätthålla teletrafik vid långvariga

elavbrott. Efter utvärdering av denna första

anskaffning övervägs ytterligare anskaffning.

Regeringen bedömer att de åtgärder som

vidtagits i syfte att förbättra funktionens

förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Regeringens förslag: Att riksdagen fastställer ett

avgiftsuttag för teleberedskapsavgiften, såvitt

avser funktionen Telekommunikationer m.m.,

till sammanlagt 100 000 000 kronor under år

2000.

Tabell 4.15 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-

rättslig

verksamhet

Intäkter till

inkomsttitel

(Som inte får

disponeras)

Intäkter

som får

disponeras

Kostnader

Resultat

(intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

100 022

100 000

22

Prognos 1999

100 000

100 000

0

Budget 2000

100 000

100 000

0

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Post- och telestyrelsen,

såvitt avser funktionen Telekommunikationer m.m., för perioden 2000 2002 (tabell

 4.16).

Tabell 4.16 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1998

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Fullträffskyddade

teleanläggningar

241 210

90 210

90 000

15 000

36 000

10 000

Nätåtgärder

528 620

99 620

132 000

145 000

72 000

80 000

Prioriteringssystem

130 000

-

-

30 000

70 000

30 000

Reservkraft

68 357

16 357

22 000

0

10 000

20 000

Summa investeringar

968 187

206 187

244 000

190 000

188 000

140 000

Anslag

968 187

206 187

244 000

190 000

188 000

140 000

Summa finansiering

968 187

206 187

244 000

190 000

188 000

140 000

Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000 i

fråga om ramanslaget B7

Funktionen Telekommunikationer m.m., godkänna avtal och beställningar, såvitt

avser tjänster,

utrustning och anläggningar för beredskapsåtgäder så att behovet av anslagsmedel

 efter år 2000 för

dessa och tidigare avtal och beställningar uppgår till högst 150 000 000 kronor.

Tabell 4.17 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

14 823

297 911

125 348

Nya förpliktelser

399 591

49 918

126 500

Infriade förpliktelser1

-116 503

-222 481

-106 500

-140 000

-10 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

297 911

125 348

145 348

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

357 000

130 000

150 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1998

avseende myndigheten inom

verksamhetsområdet.

Slutsatser

Funktionens förmåga att motstå ett väpnat

angrepp bedöms ännu icke godtagbar.

Funktionens förmåga att klara svåra

påfrestningar på samhället i fred bedöms ännu

icke godtagbar.

Funktionens förmåga i ett förändrat

omvärldsläge anses inte vara godtagbar.

Myndigheten har redovisat en plan över vilka

åtgärder som bedöms vara nödvändiga att

genomföra för att funktionen skall ha en god

förmåga vid utgången av

försvarsbeslutsperioden. Planen omfattar:

- förstärkning av nätstrukturen kring

fullträffskyddade anläggningar i

storstäderna

- fullträffskyddade teleanläggningar i berg,

en ny och en ombyggnad

- prioritet för samhällsviktiga funktioner i

fasta och mobila telenät

- intrångsanalys och skyddsåtgärder mot

dataintrång inkl. incidenthantering för

telefunktionen

- skyddsåtgärder för internet och IP-trafik

- initiera och medverka i fortsatt

utbyggnad av optokabel mot perifera

delar av landet

- funktionsövningar och samverkan.

Regeringen bedömer att inriktningen är

lämplig.

Regeringens bedömning är att med nuvarande

ekonomiska förutsättningar kommer

telekommunikationernas sårbarhet i inför både

allvarliga störningar i fred och vid höjd

beredskap att vara i huvudsak godtagbar inom

några år. Bedömningen är dock osäker eftersom

utvecklingen inom området går mycket fort och

skyddet kan behövas anpassa därefter.

Regeringen har därför beslutat att ge

Överstyrelsen för civil beredskap i uppdrag att

genomföra en uppföljning av 1996 års

funktionsgenomgång av funktionen

Telekommunikationer.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

197 606

Pris- och löneomräkning

-2 885

Överföring inom UO6

279

Förslag 2000

195 000

B8 Funktionen Postbefordran

Tabell 4.18 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

12 990

Anslags-

sparande

9 116

1

1999

Anslag

18 239

Utgifts-

prognos

15 100

2000

Förslag

11 000

2001

Beräknat

11 209

2

2002

Beräknat

16 630

3

1. 2 000 tkr ställts till regeringens disposition.

2 Motsvarar 11 000 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 16 000 tkr i 2000 års prisnivå.

Post- och telestyrelsen (PTS) är

funktionsansvarig myndighet. Post- och

telestyrelsen upphandlar bl.a. tjänster,

utrustningar och anläggningar för att trygga

samhällets behov av uthållig postbefordran under

höjd beredskap.

Av tilldelade medel för budgetåret 1999 har

10 000 000 kr förts bort som en indragning. Av

anslagssparandet har 2 000 000 kr ställts till

regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen Postbefordran är att

verksamheten skall bedrivas så att totalförsvarets

behov av postal kommunikation samt

postgiroverksamhet skall kunna tillgodoses

under höjd beredskap. Verksamheten skall

bedrivas så att de resurser och den beredskap

som skapas skall kunna utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred.

Gränssättande för funktionen är att den

centralisering och automatisering som Posten

AB genomfört har ökat sårbarheten både för

postbefordran av brev och paket och för

postkontorens betalningstjänst. En övergång till

manuell hantering är inte längre möjlig i dessa

verksamheter.

Följande åtgärder har vidtagits under år 1998:

- Reservkraft har anskaffats för

postterminalerna i Stockholm

(Tomteboda och Årsta), Arlanda,

Göteborg och Malmö. PTS och Posten

AB har delat på anskaffningskostnaden.

Posten AB ansvarar för drift och

underhåll.

- En funktionsövning har genomförts i

Post- och telestyrelsens regi.

- Övningar med driftvärnet har

genomförts i planerad omfattning

- Postgirots datacentral har flyttats till

skyddat utrymme i berganläggning.

- Alla Postens terminaler för sortering av

brev och elektronisk postdistribution har

under åren 1997 och 1998 försetts med

reservkraft. Investeringskostnaderna har

delats mellan Post- och telestyrelsen och

Posten Brev. Eventuellt kommer en

komplettering av reservkraften att ske

under år 1999 för terminalen i Årsta.

Den är f.n. under utbyggnad.

Sammantaget innebär dessa åtgärder att

funktionens säkerhet vid höjd beredskap och

vid svåra påfrestningar på samhället i fred har

ökat.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1998

avseende myndigheten inom

verksamhetsområdet.

Slutsatser

Regeringens bedömning är att verksamheten och

de åtgärder som vidtagits i syfte att förbättra

funktionens förmåga har genomförts på ett

godtagbart sätt.

Myndigheten har redovisat att

övningsverksamhet bedöms vara nödvändig att

genomföra för att funktionen skall ha en god

förmåga vid utgången av

försvarsbeslutsperioden.

Regeringen bedömer att inriktningen är

lämplig och att funktionens förmåga i nuvarande

omvärldsläge är godtagbar. Reservkraft och

dubblering av teleanslutningar kan införas för

prioriterade postkontor för att funktionens

förmåga skall vara godtagbar i ett förändrat

omvärldsläge.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

18 239

Pris- och löneomräkning

-266

Överföring inom UO6

-6 973

Förslag 2000

11 000

B9 Funktionen Transporter

Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

195 975

Anslags-

sparande

23 746

1

1999

Anslag

208 714

Utgifts-

prognos

218 709

2000

Förslag

143 023

2001

Beräknat

165 998

2

2002

Beräknat

207 687

3

1. 2 000 tkr har ställts till regeringens disposition.

2 Motsvarar 163 023 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 200 023 tkr i 2000 års prisnivå.

Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) är

funktionsansvarig myndighet. Funktionen

omfattar delfunktionerna

- Väghållning (Vägverket),

- Järnvägstransporter och Banhållning

(Banverket),

- Sjötransporter (Sjöfartsverket),

- Flygtransporter (Luftfartsverket),

- Landsvägstransporter och

Transportsamordning (ÖCB).

Dessutom ingår transporter av farligt gods på

väg och järnväg för vilket Statens räddningsverk

ansvarar.

Anslagssparandet uppgick vid utgången av år

1998 till knappt 24 miljoner kronor, vilket bl.a.

beror på senareläggning av investeringar och

leverans av materiel inom funktionen.

Regeringen har som en indragning från anslaget

B9 Transporter fört bort 4 miljoner kronor som

beräknats för Banverket och 6 miljoner kronor

som beräknats för Luftfartsverket på grund av att

investeringar direkt avsedda för invasionshot har

begränsats. Av anslagssparandet har 2 miljoner

kronor ställts till regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning av delfunktionerna

Målet för funktionen är att verksamheten skall

bedrivas så att under höjd beredskap

Försvarsmaktens och totalförsvarets behov i

övrigt kan tillgodoses. Verksamheten skall också

bedrivas så att de resurser och den beredskap

som skapas inom funktionen transporter även

skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på

samhället i fred och för internationella

fredsfrämjande och humanitära insatser.

Förmågan för funktionen sammantaget

bedöms som godtagbar i förhållande till

önskvärd förmåga år 2001.

När det gäller delfunktionen

Transportsamordning bedöms förmågan som

godtagbar. Handlingsberedskapen i ett förändrat

omvärldsläge har förbättrats genom

anpassningsplanering. För att förmågan skall vara

god krävs ytterligare utbildning och övning samt

att osäkerheten kring vissa byggnadsåtgärder i

anslutning till en anpassningsperiod skingras.

Vad avser Landsvägstransporter bedöms

förmågan som godtagbar. Transportföretagen

har en god grundberedskap att utföra transporter

och vägtrafikombuden har godtagbar förmåga att

lösa sina uppgifter. Förbättringar har skett

beträffande NBC-skydd och

handlingsberedskapen inför ett angreppshot i ett

förändrat omvärldsläge förbättrats genom arbete

med anspassningsplan. Bristen på tunga

transportfordon vid höjd beredskap kvarstår

dock.

För delfunktionen Väghållning bedöms

förmågan som godtagbar. Ledningsförmågan i

nuvarande omvärldsläge har getts ökad

kristålighet genom investeringar i Vägverkets

radiosystem 90. Ledningsförmågan vid ett

angreppshot i ett förändrat omvärldsläge har

förbättrats genom arbete med anpassningsplan.

Utbildning har skett av anställda vid

myndigheten. Vad avser Järnvägstransporter och

Banhållning bedöms förmågan som godtagbar.

Ledningsförmågan och kapaciteten har

vidmakthållits och telenätet blivit mer robust.

Handlingsberedskapen vid ett angreppshot i ett

förändrat omvärldsläge har förbättrats genom

anpassningsplanering. Utbildning har skett av

civilpliktiga och anställda. Brister kvarstår vad

gäller reservanläggningar vid elbortfall.

Delfunktionen Flygtransporter bedöms ha en

godtagbar förmåga vid ett angreppshot i

nuvarande omvärldsläge såväl som ett

angreppshot i ett förändrat omvärldsläge.

Ledningsförmågan har förbättrats, liksom NBC-

skyddet. Uppbyggnaden av flygsystemet har

genomförts som planerat.

Utbildning för civilpliktiga har genomförts i

relativt stor omfattning och även anställda vid

myndigheten och K-företag har utbildats. Den

inhemska underhållskompetensen för flygplan

och helikoptrar har förbättrats. Det kvarstår

dock ytterligare utvecklingsbehov vad avser

utbyggnaden av mark- och ledningssystem.

Delfunktionen Sjötransporter har en

godtagbar förmåga att fullfölja sina uppgifter vid

såväl påfrestningar i nuvarande omvärldsläge som

vid angreppshot med iståndsatta styrkor i ett

förändrat omvärldsläge. Ledningsförmågan har

vidmakthållits under året och

handlingsberedskapen har ökat genom

anpassningsplanering.

Tillgången till fartygstransporter vid

påfrestningar är en osäkerhetsfaktor beroende på

sjöfartsnäringens ökande internationalisering

och utflaggning av svenska fartyg.

Generellt sett har beroendet av el-, tele- och

datorstöd ökat inom transportsektorn. Det

märks vad gäller lasthantering och

varudistribution inom alla trafikslagen.

Överstyrelsen för civil beredskap förutser inga

för samhället verkligt allvarliga problem inom

transportsektorn i samband med sekelskiftet.

Många mindre störningar kan dock förväntas

leda till nedsatt effektivitet i transportsektorn.

Detta kan indirekt innebära vissa

välfärdsförluster för det svenska samhället

genom t.ex dämpad utrikeshandel och vissa

inställda fritidsresor. Störningarna antas inte leda

till fara för människors liv och hälsa. Risken kan

enligt ÖCB rangordnas enligt följande i fallande

ordning: järnväg- och banhållning, väghållning,

sjötransporter och flygtransporter.

Funktionen Transporter har initierat samt

deltagit i nordiskt samarbete och PFF-

samarbetet. Detta har lagt grund för att delta i

det förtroendeskapande arbetet inom

totalförsvarets internationella uppgifter.

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000,

ifråga om ramanslaget B9

Funktionen Transporter, godkänna avtal och beställningar, såvitt avser tjänster,

 utrustning och

anläggningar för beredskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel efter år

2000 för dessa och

tidigare avtal och beställningar uppgår till högst 85 000 000 kronor.

Tabell 4.20 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1998

utfall

1999

prognos

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

10 000

10 000

105 000

Nya förpliktelser

10 000

105 000

5 000

Infriade förpliktelser1

-10 000

-10 000

-35 000

-25 000

-60 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

10 000

105 000

85 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

20 000

115 000

85 000

1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Slutsatser

Funktionen bedöms ha en god grundberedskap

då merparten av samhällets transportresurser kan

utnyttjas för att tillgodose totalförsvarets behov i

olika krissituationer. Samtliga delfunktioners

förmåga bedöms som godtagbar för att hantera

påfrestningar i nuvarande omvärldsläge och för

att hantera ett eventuellt angreppshot i ett

förändrat omvärldsläge. Verksamhetsmålen för

funktionen transporter har i stort uppnåtts.

Mot bakgrund av redovisade insatser och den

verksamhet som bedrivits under år 1999

föreligger behov att uppmärksamma följande

frågor år 2000 i syfte att ytterligare stärka

funktionens förmåga.

Identifierade brister inom funktionen finns

främst hos ledningssystemet för flygtransporter,

tungtransporter på landsväg under höjd

beredskap, förmåga till inhemskt underhåll av

flygplan och helikoptrar, reservkraft för

järnvägens verkstäder samt tillgången på

snabbmonterad reservbromateriel inom

väghållningen. Under de kommande åren

fortsätter arbetet med att åtgärda dessa brister.

För att uppnå god förmåga inom funktionen

krävs även omfattande utbildnings- och

övningsverksamhet. Vad avser

Järnvägstransporter och Banhållning bör

åtgärder vidtas för att hantera brister vad gäller

reservanläggningar vid elbortfall.

Beträffande delfunktionen Flygtransporter

bör åtgärder vidtas för att ytterligare utveckla

ledningsförmågan. För Sjötransporter bör mot

bakgrund av den ökade internationaliseringen

närmare undersökas möjligheter att säkerställa

tillgången till fartygstransporter vid

påfrestningar. Utbildning och

övningsverksamhet bör genomföras inom

delfunktionen Transportsamordning.

Regeringen avser att pröva om det är lämpligt

att ge Vägverket ansvar för verksamhetsgrenen

landsvägstransporter i syfte att förtydliga ansvar,

befogenheter och skyldigheter inom

landsvägssektorn. Vägverket är också

sektorsmyndighet.

Regeringen avser att följa överförandet av

beredskapsansvaret för delfunktionen

Järnvägstransporter från Statens järnvägar till

Banverket och eventuella konsekvenser med

anledning av denna förändring.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

208 714

Pris- och löneomräkning

-3 047

Premiekompensation

23

Överföring inom UO6

-62 667

Förslag 2000

143 023

Den tekniska justeringen av anslaget B9 med

totalt 23 000 kronor avser kompensation för den

premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998. Hela beloppet

avser kompensation för högre kostnader för

myndighetens uppdrag till Överstyrelsen för

civil beredskap.

B10 Funktionen Energiförsörjning

Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

171 088

Anslags-

sparande

153 465

1

1999

Anslag

228 232

Utgifts-

prognos

267 000

2000

Förslag

211 000

2001

Beräknat

214 931

2

2002

Beräknat

229 540

3

1.3 000 tkr har ställts till regeringens disposition.

2 Motsvarar 211 000 tkr i 2000 års prisnivå.

3 Motsvarar 221 000 tkr i 2000 års prisnivå.

Funktionen Energiförsörjning är indelad i två

delfunktioner. Statens energimyndighet är

funktionsansvarig myndighet och ansvarar även

för delfunktionen Bränsle- och

drivmedelsförsörjning. Affärsverket svenska

kraftnät (Svenska kraftnät) ansvarar för

delfunktionen Elförsörjning. Vidare har

Elsäkerhetsverket och Statens

kärnkraftsinspektion uppgifter inom funktionen.

Anslaget används för beredskapsinsatser inom

energiområdet som syftar till att inför höjd

beredskap dels vidmakthålla och utveckla

handlingsberedskapen för att möta störningar i

energiförsörjningen, dels minska känsligheten

för störningar inom elförsörjningsområdet.

Anslaget används främst för ersättningar som

beslutas enligt elberedskapslagen (1997:288) och

för myndighetsutövning enligt nämnda lag.

Huvudprincipen är att elföretagen är skyldiga att

mot ersättning vidta beredskapsåtgärder som

beslutas med stöd av elberedskapslagen.

Finansiering sker i huvudsak via

elberedskapsavgiften, som är en offentligrättsligt

reglerad avgift. Vidare bekostar anslaget

beredskapsinsatser för dammsäkerhet.

Anslagssparandet från år 1998 uppgick till ca

153 miljoner kronor och sammanhänger bl.a.

med de stora organisatoriska förändringarna som

skett inom området. Verksamheten har

påverkats av förändringar som följt av

elmarknadsreformen och av överföringen av

Närings- och teknikutvecklingsverkets uppgifter

inom energiberedskapen till den nyinrättade

Statens energimyndighet. För Svenska kraftnäts

del beror anslagssparandet främst på att åtgärder

i elnätet och vid andra anläggningar t.ex.

produktionsanläggningar i elsystemet inte

fördelas jämnt över åren. Av anslagssparandet

har 3 miljoner kronor ställts till regeringens

disposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för funktionen Energiförsörjning är att

verksamheten inom funktionen skall bedrivas så

att under höjd beredskap totalförsvarets och det

övriga samhällets behov av elkraft och annan

energi kan tillgodoses. Verksamheten skall även

bedrivas så att de resurser och den beredskap

som skapas också kan utnyttjas vid svåra

påfrestningar på samhället i fred och i

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser. Åtgärderna inom funktionen skall

säkerställa åtaganden om försörjningsberedskap

inom energiområdet som följer av IEP-avtalet

och medlemskapet i EU.

Förmågan inom funktionen är beroende av att

anläggningar för elproduktion, överföring och

distribution samt anläggningar för

driftövervakning kan hållas intakta och att

resurser finns för bevakning vid och reparationer

av elförsörjningens objekt.

Förmågan inom funktionen är vidare

beroende av fjärrvärmesystemens förmåga att

producera värme vid elbortfall, reservkraft hos

abonnenterna och för drivmedelsdistribution.

Inom funktionen har fortsatt verksamhet

bedrivits för att under höjd beredskap

totalförsvarets och det övriga samhällets behov

av elkraft och annan energi skall kunna

tillgodoses samt för att de resurser och den

beredskap som skapas också kan utnyttjas vid

svåra påfrestningar på samhället i fred och i

internationella fredsfrämjande och humanitära

insatser.

För funktionssamordning av

beredskapsarbetet inom funktionen har

verksamhetsåret 1998 präglats av utarbetandet av

samarbets- och samverkansformer i enlighet med

verksamhetsmålen. Under året har bl.a. arbete

med att skapa förutsättningar för att tidigt kunna

genomföra beredskapsåtgärder i främst

kraftvärmeverk under ny- och ombyggnad

konkretiserats för att bl.a. möjliggöra drift i

separata system (s.k. ö-drift), dödnätsstart och

produktion av el utan värmedistribution.

Energimyndigheten har arbetat med hur ett

regionalt krissamarbete med grannländerna bör

kunna hanteras inom energiområdet. Under år

1999 kommer samarbetet att utvecklas och en

projektplan att utarbetas. Svenska kraftnät har i

samarbete med stamnätsföretag och

beredskapsmyndigheter i de nordiska

grannländerna analyserat förutsättningar för

harmonisering av och samarbete inom

elberedskapen i Norden. Under åren 1999 och

2000 avses studierna omsättas till praktiska

åtgärder.

Energimyndigheten har verkat för att öka

kompetensen hos personalen när det gäller

energisystemet som helhet och att öka

kännedomen om beredskapsaspekterna av den

omställning av energisystemet som pågår. Inom

ramen för detta arbete har myndigheten ökat

sina insatser för omvärldsbevakning. För att

undvika allvarliga störningar i

energiförsörjningen i samband med skiftet till år

2000 har samverkan skett med Svenska kraftnät,

Överstyrelsen för civil beredskap, länsstyrelser,

kommunförbundet med flera angående åtgärder

för att säkra bl.a. värmeförsörjningen. Vad

beträffar elförsörjningen har Svenska kraftnät

genomfört åtgärder för att klara övergången till

år 2000 utan störningar. Härvid har samverkan

skett såväl inom kraftbranschen i Sverige som

med stamnätsföretagen i Norden.

Verksamhet inom delfunktionen Bränsle- och

drivmedel har bedrivits för att säkerställa att

under höjd beredskap totalförsvarets och det

övriga samhällets behov av drivmedel och bränsle

skall kunna tillgodoses. Verksamheten inom

delfunktionen inriktas mot ledning och

samordning av beredskapsförberedelser. Insatser

har vidare genomförts för att säkra

drivmedelsförsörjningen vid elavbrott. Arbetet

rörande värmeförsörjning vid långvariga

elavbrott har drivits vidare. Vidare har

lagringsskyldigheten för krigssituationer

fastställts för ett 30-tal värmeverk och

kraftvärmeverk efter individuell prövning.

En modernisering och EU-anpassning av

systemet för drivmedelsransonering har

påbörjats. De nya målsättningarna innebär att

prestationsmålen överensstämmer med IEA-

kraven, dvs. en möjlig konsumtionsdämpning

med upp till 15 procent. De vanligaste åtgärderna

är sparkampanjer, helgtrafikförbud, hastighets-

begränsningar och kvotering av drivmedel i

handelsledet. Ransonering av drivmedel planeras

främst för en allvarlig kris eller en krigssituation.

Målet är ett robust, lätthanterligt,

användarvänligt och relativt teknikoberoende

system.

Insatser i enlighet med verksamhetsmålen har

bedrivits för beredskapslagring av oljeprodukter

för att tillgodose totalförsvarets behov och för

att produkter skall finns tillgängliga för

prioriterade användare i händelse av krig.

Tillgängligheten av drivmedel vid längre

strömavbrott har blivit avsevärt bättre under år

1998. Den s.k. pool-organisationen för

drivmedelsdistribution från oljedepåer till vissa

prioriterade bensinstationer har setts över och

övats. Fredskrislagringen av oljeprodukter har

granskats av ett oberoende revisionsföretag.

Verksamhet inom delfunktionen

Elförsörjning har bedrivits för att säkerställa att

under höjd beredskap totalförsvarets och övriga

samhällets behov av elkraft skall kunna

tillgodoses. År 1998 har varit det första hela

kalenderåret under vilket de nya

förutsättningarna för beredskapsplanering har

kunnat genomföras i praktiken. Utveckling av

organisationens kompetens har genomförts i

planerad omfattning. I enlighet med

verksamhetsmålen har insatser genomförts för

att organisationen för att administrera

beredskapsåtgärderna på central och regional

nivå skall vara fullt etablerad.

Krigsorganisationens struktur har fastställts men

bemanningen är inte slutförd.

En översyn av grundutbildning för personal i

krigsorganisationen pågår i enlighet med

verksamhetsmålen. Översynen skall ge ökad

insikt om och förståelse för resurs- och

kompetensbehov inom olika verksamheter i

organisationen. Utbildning av civilpliktiga har

genomförts i planerad omfattning. Förstudier

och projektering av ledningsplatser har gjorts för

att säkra en god ledningsförmåga. Med

elberedskapslagens tillkomst har företagens

beredskapsplanläggningsskyldighet reglerats.

Branschens strukturförändring och andra

förändringar vid elföretagen efter

elmarknadsreformen sker i snabb takt vilket

påverkar förutsättningarna för

beredskapsplanläggningen. Insatser har

genomförts för att underlätta och stimulera

företagens arbete med

beredskapsplanläggningen. Under år 1999

kommer ytterligare åtgärder att vidtas bl.a. för

att öka elföretagens kunskaper om

anmälningsskyldigheten enligt

elberedskapslagen. Förändringar inom

elproduktionen kommer att utvärderas från

beredskapssynpunkt.

Underlag för incidentrapportering inom

elförsörjning har tagits fram. Ett

anläggningsregister med bevakningsunderlag har

också tagits fram för att snabbt få underlag och

överblick över skydd och bevakningsåtgärder vid

skyddsobjekten.

Arbete pågår med frågor som rör teknisk

utrustning och skydd, samt i vissa fall ersättning

av personell bevakning. Likaså pågår arbete med

framtagning av hjälpmedel som skall försvåra

sabotage vid elförsörjningens anläggningar. I

enlighet med verksamhetsmålen har insatser

genomförts för att upprätthålla och återupprätta

en fungerande elförsörjning till prioriterade

användare i samband med svåra störningar i

elförsörjningen. En elförsörjningsstudie har

påbörjats som rör de samhällsviktiga

funktionerna tele, information, järnvägs- och

flygtransporter samt postbefordran.

Insatser har genomförts för att skapa

förutsättningar för övergång till och drift av

elförsörjningssystemet i separata delsystem. Ett

antal ö-driftsprojekt har startats under år 1998.

Projekten är ännu ej helt avslutade eftersom bl.a.

tekniska åtgärder i systemet inte har genomförts

i full omfattning. Vad beträffar ersättning för

reservaggregat, skyddsåtgärder vid anläggningar

m.m. har Svenska kraftnät konstaterat att det

finns behov av branschgemensamma

bedömningar inom ett antal områden t.ex.

beträffande driftcentralers fredstida uthållighet,

kommunikationsmöjligheter och skyddsnivå.

För att om möjligt etablera en sådan syn har en

studie påbörjats. För att säkra tillgång till

gasturbiner för bl.a. start av separata delsystem

(ö-drift) har särskilda avtal slutits med

anläggningsägarna för åren 1998 och 1999.

Svenska kraftnät arbetar med att finna lösningar

för att långsiktigt säkra tillgången till gasturbiner.

Lagringsskyldiga företag har upprätthållit lager

av bränslen för elproduktion i krig i den

omfattning som har beslutats. Kapitalkostnader

samt kostnader för tillsyn, varmhållning m.m.

har finansierats via elberedskapsavgiften. Insatser

har genomförts i enlighet med

verksamhetsmålen rörande åtgärder för att

minska risken för svåra påfrestningar genom

dammbrott.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Regeringens förslag: Att riksdagen fastställer ett

avgiftsuttag för elberedskapsavgiften, såvitt avser

funktionen Energiförsörjning, till ett belopp om

sammanlagt 200 000 000 kronor under år 2000.

Tabell 4.22 Offentligrättslig verksamhet

Tusental kronor

Offentlig-rättslig

verksamhet

Intäkter till inkomsttitel

(som inte får disponeras)

Utfall 1998

200 000

Prognos 1999

200 000

Budget 2000

200 000

Slutsatser

Regeringens bedömning är att de åtgärder som

vidtagits i syfte att förbättra funktionens

förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.

Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Den

pågående och planenliga uppbyggnaden av

verksamheten medför förbättringar av

samordningsförmågan under störda

förhållanden. Den fredstida förmågan till

funktionssamordning fungerar tillfredsställande

och under rådande omvärldsläge görs

bedömningen att förmågan till

funktionssamordning är godtagbar.

Oljelagringen uppfyller de internationella

kraven enligt IEA/EU. Sveriges medverkan i

IEA:s övning hösten 1998 visade att förmågan

att möta en oljekris i fred är god. Vidare har den

befintliga distributionsorganisationen kapacitet

att förflytta erforderliga mängder drivmedel till

prioriterade stationer som är försedda med

reservkraftsuttag för drift vid elavbrott. De

förbrukningsdämpande åtgärder som finns

förberedda uppfyller de krav som ställs.

Förmågan

inom delfunktionen bränsle- och

drivmedelsförsörjning kan därmed anses vara

godtagbar. Vid höjd beredskap medför dock

avsaknaden av en övad beredskapsorganisation

vissa begränsningar. Avseende delfunktionen

Elförsörjning görs bedömningen vad beträffar

påfrestningar i nuvarande omvärldsläge att den

snabba avställningen av reservkraftproduktion på

kort sikt kräver en dialog med elbranschen om

olika tänkbara lösningar vid effekttoppar, något

som också har påbörjats. På sikt kan marknadens

krav på

leveranstrygghet medföra lösningar vad avser

fredstida effektbristsituationer. Med hänsyn till

de förutsättningar som gäller för elförsörjningen

vid höjd beredskap bör utvecklingen följas. Vad

beträffar angreppshot i ett förändrat

omvärldsläge finns i dagsläget vissa

materielbrister samt vissa brister i skydd och

bevakning. Efter en anpassningsperiod på ett år

torde dock delfunktionens förmåga kunna vara

godtagbar.

Mot bakgrund av de överväganden som

redovisats av regeringen i budgetpropositionen

för 1999 (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6,

Totalförsvar, Funktionen Energiförsörjning) och

i regeringens proposition 1998/99:74 samt

Försvarsutskottets betänkande 1998/99:FöU1

har regeringen beslutat att en

funktionsutvärdering såvitt avser delfunktionen

Elförsörjning skall genomföras under år 1999.

Vid anslagsberäkningen för funktionen

Energiförsörjning har hänsyn tagits till

anslagssparandet under anslaget.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

228 232

Pris- och löneomräkning

-3 332

Överföring inom UO6

-13 900

Förslag 2000

211 000

5 Kustbevakningen och nämnder m.m.

5.1 Omfattning

Verksamhetsområdet omfattar

Kustbevakningen, vissa mindre nämnder,

Överklagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd, bidrag till Svenska

Röda korset och bidrag till Centralförbundet

Folk och Försvar, förebyggande åtgärder mot

jordskred och andra naturolyckor samt

ersättning för verksamhet vid räddningstjänst.

Från och med år 1999 omfattar

verksamhetsområdet även anslaget C5 Statens

räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor, se

avsnitt 4.5 B3 Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst.

Anslaget C6 Sprängämnesinspektionen ingår

från och med budgetåret 2000 i

verksamhetsområdet.

Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

443

912

960

1 040

1 055

1 095

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret

1999 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

De verksamheter som bedrivs inom

verksamhetsområdet har olika karaktär, vilket

innebär att en sammantagen bedömning av

verksamhetsområdet inte kan göras. En närmare

beskrivning av utgiftsutvecklingen,

resultatbedömningen m.m. ges därför under

respektive anslag.

5.2 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat invändning

mot någon av myndigheterna som ingår under

verksamhetsområdet. Eventuella kommentarer

från Riksrevisionsverket behandlas under

respektive myndighet.

5.3 Bedömning av

personalkonsekvenser

Regeringen återkommer med en bedömning av

personalkonsekvenser i särpropositionen under

hösten 1999.

5.4 Anslag

C1 Kustbevakningen

Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

385 395

Anslags-

sparande

12 600

1999

Anslag

438 070

Utgifts-

prognos

450 670

2000

Förslag

439 996

2001

Beräknat

444 162

1

2002

Beräknat

472 341

2

1 Motsvarar 437 391 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 457 647 tkr i 2000 års prisnivå

Kustbevakningen har till uppgift att utföra

sjöövervakning och annan kontroll- och

tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till

sjöss.

Inför budgetåret 1999 beslutade regeringen att

ändra budgeteringsprinciperna för anslaget.

Ändringen medförde att 85 miljoner kronor

ställdes till regeringens disposition. Syftet var att

anpassa anslagstilldelningen till avskrivningstiden

för investeringarna. Anslagssparandet motsvarar

för år 1998 ca tre procent av anslaget. Dessa

medel används i verksamheten.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Målsättningen med Kustbevakningens

sjöövervakningsverksamhet är att, förutom

service till allmänhet och fiskerinäring m.fl.,

utföra uppgifter inom olika

verksamhetsområden som en integrerad del i

andra myndigheters myndighetsutövning.

Kustbevakningen har tilldelats en samverkande

roll med eget ansvar för den maritima delen av

respektive verksamhet samt har ett eget ansvar

för miljöräddningstjänsten till sjöss.

Målsättningen med miljöräddningstjänsten till

sjöss är att tidigt kunna bekämpa utsläpp för att

härigenom minimera såväl kostnader som skador

på den marina miljön. Härutöver skall

Kustbevakningen ha en hög beredskap för

sjöräddning.

Kustbevakningen har lämnat tekniskt stöd

och genomfört utbildning m.m. till de baltiska

länderna inom ramen för det säkerhetsfrämjande

stödet till Central- och Östeuropa.

Kustbevakningens ständiga närvaro till sjöss,

såväl med fartyg som med flygplan, skapar

förutsättningar för hög beredskap och därmed

tidiga insatser både vad gäller miljöräddning och

sjöräddning samt har en preventiv inverkan vad

gäller brottsligheten till sjöss. Kustbevakningen

har i enlighet med regleringsbrevet för år 1998

prioriterat de delar av verksamheten som

anknyter till EU-medlemskapet och den

kommande Schengenanslutningen. Detta gäller

framförallt yttre gräns- och fiskerikontroll.

Målsättningarna avseende utförda

prestationer, mätt som nyttjandegrad av flyg och

utförda kontoller och bekämpningsgrad av

utsläpp m.m., har nåtts.

Kustbevakningen har tidigare tagit fram en

miljöpolicy för myndighetens verksamhet. För

närvarande pågår ett arbete med att införa ett

internt miljöledningssystem. Som ett led i detta

presenterade myndigheten i början av året för

regeringen sitt förslag till prioriteringsordning

för myndighetens fortsatta miljöarbete.

Kustbevakningen har sett över och anpassat de

verksamhetskritiska IT-systemen inför år 2000.

Myndigheten bedömer att verksamheten

kommer att kunna bedrivas utan att allvarliga

störningar vid millenieskiftet kommer att

inträffa. Vad avser beredskap inom

verksamhetsområdet mot allvarliga störningar

har Kustbevakningen normalt en hög beredskap.

Denna bedöms räcka kompletterad med

beredskapshöjningar i några avseenden.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

3 546

26 100

-23 600

(varav tjänsteexport)

Prognos 1999

2 700

16 000

-13 300

(varav tjänsteexport)

Budget 2000

3 000

(varav tjänsteexport)

1 Kustbevakningen utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande

myndigheter och andra uppdragsgivare. Tjänster som tillhandahålls samverkande

myndigheter är normalt avgiftsfria.

2 Myndigheten får disponera intäkterna.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Kustbevakningen för

perioden 2000-2002(tabell 5.4).

Tabell 5.4 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1998

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

KBV 201-202

256,0

125,0

131,0

Flygplan

135,0

10,0

Övriga

190,9

26,4

41,2

40,4

33,7

21,1

Summa investeringar

581,9

26,4

41,2

40,4

158,7

162,1

Lån

581,9

26,4

41,2

40,4

158,7

162,1

Summa finansiering

581,9

26,4

41,2

40,4

158,7

162,1

Slutsatser

Regeringens förslag: Kustbevakningen skall ha

följande nya effektmål. Kustbevakningen skall

bedriva kontroll av fisket till sjöss samt en

samordnad landnings- och kvalitetskontroll i

syfte att säkerställa att artrelaterade fiskekvoter

inte överskrids. Kontrollen skall vidare ha en

preventiv verkan mot brott mot andra

fiskeribestämmelser.

Regeringen anser att Kustbevakningens

verksamhet under budgetåret 1998 bedrivits i

enlighet med de krav som ställts.

Inom ramen för den gemensamma

fiskeripolitiken inom den europeiska unionen

utför Kustbevakningen kontrollen till sjöss samt

landningskontroll i hamn av främst

konsumtionsfisk samt s.k. industrilandningar.

Från och med budgetåret 2000 kommer

Kustbevakningen även att utföra

kvalitetskontroll vid landning (se utgiftsområde

23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar, avsnitt C Fiske).

Betydelsen av att Sverige fullgör sina

åligganden inom den gemensamma

fiskeripolitiken bör även framgå av effektmålen

för Kustbevakningen. Ett nytt effektmål för

Kustbevakningens verksamhet bör därför införas

i enlighet med förslaget ovan.

Övriga effektmål för Kustbevakningen

framgår av 1996/97 års budgetproposition, (prop

1996/97:1, bet. 1996/97;FöU1, rskr.

1996/97:108).

EU-medlemskapet och den kommande

Schengenanslutningen ställer krav på förändring

av Kustbevakningens verksamhet. Mot denna

bakgrund och i syfte att åstadkomma en så

kostnadseffektiv verksamhet som möjligt har

regeringen den 9 september 1999 uppdragit åt

Statskontoret att genomföra en utvärdering av

Kustbevakningens organisation och

arbetsrutiner. Statskontoret skall redovisa

uppdraget senast den 25 februari år 2000.

Regeringen gav i slutet av mars 1999

Kustbevakningen i uppdrag att tillsammans med

Försvarsmakten utarbeta ett gemensamt förslag

till hur Kustbevakningens möjligheter att

samverka med Försvarsmakten och utnyttja dess

resurser skall kunna öka. I myndigheternas

gemensamma rapport som överlämnades i maj

1999 har samordningsmöjligheterna översiktligt

redovisats. Mot bakgrund av denna rapport

beslutade regeringen i början av juli 1999 att ge

Kustbevakningen och Försvarsmakten i uppdrag

att utarbeta en konkret redovisning av beräknade

effektivitetsvinster, besparingar och eventuella

investeringsbehov. Uppdraget skall slutredovisas

senast den 15 november 1999.

För att underlätta styrningen av

Kustbevakningens verksamhet avser regeringen

att vidareutveckla mål- och resultatstyrningen.

Personalsituationen i Kustbevakningens

linjeorganisation med stora vakanser och en

åldersmässigt regressiv åldersstruktur föranleder

omedelbara åtgärder. Regeringen tillförde år

1999 engångsvis 20 miljoner kronor. Regeringen

gör nu bedömningen att KBV även år 2000 bör

tillföras 20 miljoner kronor engångsvis. Pengarna

skall användas för utgifter hänförliga till

rekryterings- och utbildningsändamål.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

438 070

Pris- och löneomräkning

3 720

Premiekompensation

2 582

Överföring inom UO6

20 000

Övriga justeringar

-24 376

Förslag 2000

439 996

Den tekniska justeringen av anslaget C1 med

totalt 2 582 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998.

C2 Nämnder m.m.

Tabell 5.5 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

10 055

Anslags-

sparande

5 807

1999

Anslag

12 020

Utgifts-

prognos

5 500

2000

Förslag

12 359

2001

Beräknat

12 558

1

2002

Beräknat

12 768

2

1 Motsvarar 12 359 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 12 359 tkr i 2000 års prisnivå.

Anslaget omfattar vissa mindre nämnder,

Överklagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd, bidrag till Svenska

Röda Korset och bidrag till Centralförbundet

folk och försvar.

Anslagssparandet från år 1998 under anslaget

C2 är till största delen från

Överklagandenämnden för totalförsvarets

verksamhetsområde. Regeringen har den 23 juni

1999 beslutat att ställa 3 037 000 kronor av

nämndens anslagssparande till regeringens

disposition.

Beräkning av anslaget 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

12 020

Pris- och löneomräkning

47

Premiekompensation

292

Förslag 2000

12 359

Den tekniska justeringen av anslaget C2 med

totalt 292 000 kronor avser kompensation för

den premie som Överklagandenämnden för

totalförsvaret och Totalförsvarets chefsnämnd

betalar för statliga avtalsförsäkringar sedan år

1998.

Vissa mindre nämnder

Utgifterna för vissa mindre nämnder avser

verksamheterna vid Riksvärderingsnämnden, de

lokala värderingsnämnderna,

fiskeskyddsnämnder inom

Försvarsdepartementets verksamhetsområde,

Försvarets underrättelsenämnd och

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar.

Regeringen anser som framgår av avsnitt 2.5

att Försvarets underrättelsenämnd bör förstärkas

och har beräknat medel för detta.

Regeringen beräknar utgifterna för vissa

mindre nämnder till 1 460 000 kronor för

budgetåret 2000.

Överklagandenämnden för totalförsvaret

Överklagandenämnden för totalförsvaret styrs

av förordningen (1995:625) med instruktion för

Överklagandenämnden för totalförsvaret och

övrig lagstiftning som ger rätt att överklaga

beslut i ärenden för totalförsvarspliktiga samt

beslut om anställning m.m. inom

Försvarsdepartementets verksamhetsområde för

annan personal.

Överklagandenämnden skall även pröva

överklaganden av de allmänna

försäkringskassornas anställningsbeslut.

Resultatinformation

Målet för nämndens verksamhet är att med stöd

av gällande lagar och den praxis som nämnden

tillämpar avgöra överklagade pliktärenden i sådan

tid att den som klagar får besked innan han eller

hon skall rycka in till tjänstgöring.

Överklaganden i anställningsärenden skall

normalt vara avgjorda senast tre månader efter

den dag då ärendet kommit in till nämnden.

Antalet ärenden hos nämnden har minskat de

senaste åren. Det förklaras av att

repetitionsövningarna har minskat i förhållande

till tidigare och av att allt färre skrivs in för och

kallas till in grundutbildning. Av sammanlagt 1

492 registrerade ärenden under år 1998 var 1 430

pliktärenden. Dessa var till största del

uppskovsärenden.

Slutsatser

Regeringen bedömer att målen för

Överklagandenämnden för totalförsvaret har

uppfyllts.

Regeringen beräknar utgifterna för

Överklagandenämnden för totalförsvaret för

budgetåret 2000 till 4 362 000 kronor.

Totalförsvarets chefsnämd

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Målet för Totalförsvarets chefsnämnd är att

verka för samordning av viktiga centrala

myndigheters verksamhet inom totalförsvaret i

fred. Under år 1998 har chefsnämden, utöver

den gängse verksamheten, genom enskilda

ledamöter och kanslichefen medverkat eller

deltagit i konferenser m.m.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten har

bedrivits på ett sådant sätt att målet har uppnåtts

under året. Regeringen beräknar utgifterna för

Totalförsvarets chefsnämnd till 975 000 kronor

år 2000.

Bidrag till Svenska Röda korset

Svenska Röda Korset får bidrag av staten för att

organisera en nationell upplysningsbyrå som

främst i krig skall bedriva verksamhet enligt

folkrättsliga konventioner som syftar till att

underlätta kontakten med och återfinnandet av

krigsfångar och civilinternerade.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Svenska Röda Korset har under år 1998 bedrivit

verksamhet som motsvarar målet för

statsbidraget.

Slutsatser

Regeringen beräknar bidrag till Svenska Röda

korset till 525 000 kronor år 2000.

Bidrag till Centralförbundet Folk och

Försvar

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Av Centralförbundets Folk och Försvar

årsberättelse framgår att en omfattanden

verksamhet bedrivits med

informationskonferenser, kurser, studieresor och

studiebesök om säkerhetspolitik och

totalförsvarsrelaterade frågor. Verksamheten

syftar till att utveckla intressegemenskapen

mellan medborgarna och totalförsvaret.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten

motsvarar målet för statsbidraget.

Regeringen beräknar bidrag till

Centralförbundet Folk och Försvar till 4 165 000

kronor för år 2000.

C3 Statens räddningsverk:

Förebyggande åtgärder mot

jordskred och andra naturolyckor

Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

28 405

Anslags-

sparande

6 557

1999

Anslag

25 000

Utgifts-

prognos

31 577

2000

Förslag

25 000

2001

Beräknat

25 000

1

2002

Beräknat

25 000

2

1 Motsvarar 25 000 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 25 000 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget, som disponeras av Statens

räddningsverk, utbetalas ersättning till

kommuner för åtgärder som vidtas för att

förebygga jordskred och andra naturolyckor.

Medel utbetalas enligt de grunder som anges i

1986 års kompletteringsproposition (prop.

1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr.

1985/86:345, prop. 1985/86:150, bet.

1985/86:FiU29, rskr. 1985/86:361) om

förebyggande åtgärder mot jordskred och andra

naturolyckor.

Under budgetåret 1998 har totalt 24 300 000

kronor beviljats till tolv kommuner för

skredförebyggande åtgärder och 700 000 kronor

beviljats till tre kommuner för förebyggande

åtgärder mot översvämningar.

C4 Statens räddningsverk:

Ersättning för verksamhet vid

räddningstjänst m.m.

Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

19 246

Anslags-

sparande

7 964

1999

Anslag

20 000

Utgifts-

prognos

27 964

2000

Förslag

20 000

2001

Beräknat

20 000

1

2002

Beräknat

20 000

2

1 Motsvarar 20 000 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 20 000 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget, som disponeras av Statens

räddningsverk, utbetalas vissa ersättningar till

följd av uppkomna kostnader vid genomförda

räddningsinsatser, oljebekämpningsinsatser m.m.

till sjöss samt för utredning av vissa allvarliga

olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är

styrt av räddningstjänstlagen (1982:1102).

Oförutsedda händelser kan medföra att

utgifterna inte ryms inom den maximala

kreditmöjligheten. I de fall ett riksdagsbeslut inte

hinner inväntas bör detta ramanslag utgöra ett av

de anslag som får överskridas i enlighet med

regeringens förslag om utgiftsbemyndiganden i

den reviderade finansplanen.

Under budgetåret 1998 har ersättning lämnats

till sju kommuner. Två kommuner har fått

ersättning i samband med skogsbränder och två

kommuner har fått ersättning i samband med

olyckor vid transport av farligt gods. Ersättning i

samband med översvämning, jordskred

respektive industriolycka har utbetalats till tre

kommuner. De största enskilda utbetalningarna

har skett till Bräcke kommun, 3 miljoner kronor

med anledning av en olycka vid transport av

farligt gods samt till Hudiksvalls och Östersunds

kommuner, 2,9 respektive 2,8 miljoner kronor,

med anledning av skogsbränder.

C5 Statens räddningsverk:

Samhällets skydd mot olyckor

Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

1

Anslags-

sparande

1 647

1999

Anslag

417 103

2

Utgifts-

prognos

439 400

2000

Förslag

526 489

2001

Beräknat

536 722

3

2002

Beräknat

547 530

4

1 Nytt anslag från och med budgetåret 1999. Till och med år 1998 har utgifter

för

fredsräddningstjänsten beräknats under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd

och

räddningstjänst.

2 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1999 ökades anslaget med 88 890 000 kronor.

3 Motsvarar 526 489 tkr i 2000 års prisnivå.

4 Motsvarar 526 489 tkr i 2000 års prisnivå.

Under anslaget, som disponeras av Statens

räddningsverk, ingår fredstida verksamhet inom

räddningstjänstområdet inklusive olycks- och

skadeförebyggande åtgärder. Till och med

budgetåret 1998 har denna verksamhet beräknats

under anslaget B3 Befolkningsskydd och

räddningstjänst. Från och med budgetåret 1999

har anslagen delats upp för att erhålla en mer

enhetlig redovisning. Räddningsverkets

verksamhet för höjd beredskap beräknas därmed

på anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd

och räddningstjänst och den fredstida

verksamheten under anslaget C5 Statens

räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Samhällets räddningstjänst skall trygga

människors liv, personliga säkerhet och hälsa

samt hindra eller begränsa skador på miljö och

egendom. I hela landet skall allmänheten

tillförsäkras en rimlig säkerhetsnivå i förhållande

till den

lokala riskbilden.

Räddningsverket har i samarbete med Svenska

kommunförbundet genomfört utvecklingsarbete

för att förbättra mål- och resultatstyrningen

inom den kommunala räddningstjänsten. I syfte

att bidra till ett förbättrat underlag för den

långsiktiga planeringen för samhällets skydd mot

olyckor har Räddningsverket utarbetat ett samlat

handlingsprogram för ett säkrare samhälle.

Formerna för att förbättra länsstyrelsernas och

kommunernas arbete med riskhantering har

utvecklats. En expertgrupp till stöd för

länsstyrelserna i bedömningar om säkerhetskrav i

samhällsplaneringen har inrättats. Arbetet med

att genomföra brandutredningar har fortsatt.

Vid räddningsskolorna har totalt 1 366 elever

ur den kommunala räddningstjänsten genomgått

räddningstjänstutbildning, vilket är en ökning

med 15 procent jämfört med år 1997. Härutöver

har 6 923 elever genomgått fort- och

vidareutbildning, vilket är ett något större antal

än år 1997. Utbildningen inom

sotningsverksamheten har varit på samma nivå

som år 1997, vilket innebär att 209 elever

utbildats år 1998.

Utvecklingsarbete har bedrivits för att

begränsa miljöeffekterna vid olyckor med farliga

ämnen. Föreskriftsarbete, samordning och

utbildningsverksamhet har skett inom området

transport av farligt gods. Uppbyggnaden av

mobila miljöskyddsförråd placerade på sju olika

platser i landet har inletts. De mobila

miljöskyddsförråden kommer att utgöra en

väsentlig förstärkning av räddningstjänstens

förmåga att bekämpa olika typer av

kemikalieolyckor. Översiktliga riskzonkartor för

översvämnings- och skredkänsliga områden har

upprättats i 13 kommuner.

Arbetet med att förbättra varningssystem runt

kärnkraftverken har fortsatt.

Utbildning och information till allmänheten

för att stärka den enskilda människans förmåga

att förebygga och agera vid olyckor har

genomförts.

Räddningsverket har i samarbete med

länsstyrelserna följt upp den kommunala

räddningstjänstens förberedelser inför IT-

omställningen år 2000. Mot bakgrund av

resultatet av uppföljningen bedömer

Räddningsverket att såväl den kommunala som

den statliga räddningstjänsten kommer att

fungera i normal omfattning. Räddningsverket

kommer att ha särskild beredskap inför

millennieskiftet.

Inom ramen för Räddningsverkets

internationella hjälpverksamhet har elva

katastrof- och återuppbyggnadsinsatser

genomförts. De enskilda insatserna har liksom år

1997 varit av mindre omfattning än tidigare år.

Räddningsverkets insatser för att bygga upp

räddningstjänsten i de baltiska staterna har

fortsatt.

Beredskapen för räddningsinsatser vid stora

naturolyckor har kompletterats med en styrka

för indikerings-, sanerings- och skyddsåtgärder i

samband med hantering av kemiska vapen.

Räddningsverket har även påbörjat arbetet med

att utveckla förmågan vid insatser som omfattar

humanitär minröjning.

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1998

avseende Räddningsverket.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.9 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

142 959

153 800

-10 841

(varav tjänsteexport)

Prognos 1999

174 200

176 557

-2 357

(varav tjänsteexport)

(8 000)

(7 850)

(150)

Budget 2000

175 200

178 850

-3 650

(varav tjänsteexport)

(7 700)

(7 550)

(150)

Slutsatser

Regeringen bedömer att målen för verksamheten

i huvudsak uppnåtts under år 1998. Samhällets

räddningstjänst skall medge effektiva

räddningstjänstinsatser under kostnadseffektiva

former. I detta arbete är det viktigt att så långt

som möjligt förebygga och begränsa skador vid

olyckor samt att beakta miljökonsekvenserna vid

olyckor och räddningstjänstinsatser.

Genom information till och utbildning av

allmänheten kan den enskilda människans

förmåga att hantera vardagens olycksrisker

stärkas och på så sätt bidra till att antalet olyckor

kan minska och att konsekvenserna av olyckor

begränsas.

I insatserna i arbetet med att minska antalet

bränder spelar brandutredningar en viktig roll.

Även på andra områden är det viktigt att

prioritera förebyggande åtgärder. Det

förebyggande arbetet bör ske i nära samarbete

med myndigheter som har angränsande

uppgifter till Räddningsverkets och

räddningstjänstens område, bl.a. vad gäller

kemikalieolyckor inklusive

transport av farligt gods.

Det hittills genomförda arbetet med att

utveckla de baltiska staternas räddningstjänster

och beredskap mot kemikalieolyckor har lämnat

väsentliga bidrag till säkerhetsfrämjande

samarbete och en miljömässigt hållbar utveckling

i

regionen.

Räddningsverket skall fortsätta att

upprätthålla beredskap för att kunna genomföra

internationella hjälpinsatser.

Beräkning av anslaget 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

417 1031

Pris- och löneomräkning

967

Premiekompensation

16 316

Överföring inom UO6

92 103

Förslag 2000

526 489

1 Inklusive ändring på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen.

Den tekniska justeringen av anslaget C5 med

totalt 16 316 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998.

C6 Sprängämnesinspektionen

Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

14 322

Anslags-

sparande

8 724

1999

Anslag

15 207

Utgifts-

prognos

19 850

2000

Förslag

16 441

2001

Beräknat

16 688

1

2002

Beräknat

16 947

2

1 Motsvarar 16 441 tkr i 2000 års prisnivå.

2 Motsvarar 16 441 tkr i 2000 års prisnivå.

Sprängämnesinspektionen (SÄI) är central

förvaltningsmyndighet för frågor som rör

brandfarliga och explosiva varor. Till och med

budgetåret 1999 beräknas utgifterna för

myndigheten under utgiftsområde 24 Näringsliv.

Från och med den 1 januari 1999 överfördes

ansvaret för frågor avseende brandfarliga och

explosiva varor från

Näringsdepartementet till

Försvarsdepartementet. Regeringen beräknar

därför utgifterna för myndigheten från och med

budgetåret 2000 under utgiftsområde 6

Totalförsvar. Därmed sammanförs flera

myndighetsuppgifter inom räddningsområdet

och de skade- och olycksförebyggande

områdena. Anslagssparandet från år 1998 beror

på ökade intäkter som disponeras av

inspektionen, t.ex. från förlagsverksamheten,

samt genom att några vakanser av olika skäl inte

kunnat tillsättas. En stor del av det ackumulerade

anslagssparandet skall användas till punktinsatser

för den fortsatta uppbyggnaden av IT-stödet,

internationellt arbete och information. Den 23

juni 1999 beslutade regeringen att 2 800 000

kronor av anslagssparandet skulle ställas till

regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Sprängämnesinspektionens del av effektmålen

som angavs i budgetpropositionen (prop.

1998/99:1) under utgiftsområde 24 är att

förebygga att personer, egendom och miljö

kommer till skada vid hantering av brandfarliga

och

explosiva varor.

Dessutom skall inspektionen hålla en hög

servicenivå och utnyttja den nya

informationstekniken för att öka tillgängligheten

samt fortsätta arbetet vad avser problemen med

pyrotekniska varor.

Verksamheten är uppdelad i

verksamhetsgrenarna regelarbete,

tillsynsverksamhet, tillståndsgivning,

godkännande, utredningar, extern utbildning och

förlagsverksamhet.

Under år 1998 har SÄI

- utfärdat föreskrifter och medverkat i

nationellt och internationellt

standardiseringsarbete, bl.a. arbete som

är EU-reglerat, för att säkerställa en säker

hantering och import av brandfarliga och

explosiva varor under förutsättning att

det inte hindrar den tekniska

utvecklingen eller handeln med andra

länder,

- byggt upp en hemsida på internet för att

sprida information snabbare och lättare,

- genomfört tillsyner och lämnat teknisk

information samt avgjort överklagande-

ärenden,

- hanterat tillståndsansökningar och

redovisat ansökningar, utfärdade

tillstånd, handläggningstider samt

medelkostnad för tillstånd,

- godkänt explosiva varor och

förvaringsutrymmen för sådana varor

samt säkerhetsanordningar för gasflaskor

m.m.,

- fortsatt arbetet med att utarbeta statistik

om olycksorsaker och dess konsekvenser

i syfte att öka kunskapen om

olycksorsaker och risker samt för att

återföra erfarenheter till arbetet med

regler och standardisering samt till andra

områden av betydelse för brand- och

explosion-

säkerheten,

- medverkat i utbildningar som syftar till

att höja kunskapsnivån hos både de

lokala tillsynsmyndigheterna och hos

dem som hanterar brandfarliga och

explosiva varor,

- byggt upp ett datorstött register över

godkända nöjesfyrverkerier.

En enkätundersökning som genomfördes

under år 1997 visar att avnämarna angett att de är

nöjda med Sprängämnesinspektionens arbete.

Det är otillfredsställande att de redovisade

kvantitativa resultatmåtten inte analyseras på ett

tydligare sätt och kopplats till målen.

Målformuleringarna återspeglar väl

verksamheten men det saknas fortfarande en

tydlig koppling mellan mål och redovisade

resultat.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 5.11 Offentligrättsligverksamhet

Tusental kronor

Offentligrättslig

verksamhet

Intäkter till inkomsttitel

(Som inte får disponeras)

Intäkter som får

disponeras

Utfall 1998

14 830

2 263

Prognos 1999

15 500

1 700

Budget 2000

17 650

1 700

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte haft några

invändningar i revisionsberättelsen för år 1998.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten under år

1998 har genomförts med gott resultat och med

hög måluppfyllnad.

Regeringen anser det angeläget att

Sprängämnesinspektionen

- fullföljer den påbörjade IT-satsningen.

Sprängämnesinspektionen avser att

införa datorstöd för register över andra

godkända explosiva varor än fyrverkerier

(register över nöjesfyrverkerier infördes

år 1998), utveckla myndighetens

hemsida, skapa rutiner för att sprida

ytterligare information, förbättra system

för ekonomihantering och fakturering,

- slutför arbetet med att bygga upp en

databas med information om olyckor och

tillbud med brandfarliga varor för att

kunna bedöma Sprängämnes-

inspektionens förebyggande åtgärders

inverkan på säkerheten,

- ökar utbildningsinsatsen om brandfarliga

varor hos lokala myndigheter,

- bygger upp datorbaserade rutiner för

överföringstillstånden,

- följer upp utredningen om en översyn av

pyrotekniska varor (redovisas den 1

november 1999),

- i samverkan med berörda myndigheter

skapar rutiner för att uppfylla de ökade

tillsynskraven som följer vid

genomförandet av Seveso II direktivet

när detta införlivas i svensk rätt.

Regeringen avser att uppdra åt Sprängämnes-

inspektionen att göra en fördjupad prövning

enligt förordningen om myndigheters

årsredovisningar m.m. Denna prövning skall

genomföras under år 2000 och redovisas den 15

januari 2001.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

15 207

Pris- och löneomräkning

84

Premiepensionskompensation

1 150

Förslag 2000

16 441

Den tekniska justeringen av anslaget C6 med

totalt 1 150 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för statliga

avtalsförsäkringar sedan år 1998.

6 Totalförsvarsgemensam verksamhet

6.1 Omfattning

Verksamheten har till huvudsaklig uppgift att

stödja övriga verksamhetsområden inom

utgiftsområdet. Den finansieras till största del

genom avgifter men även till del av anslag över

stats-

budgeten.

I verksamhetsområdet ingår myndigheterna

Försvarets materielverk, Totalförsvarets

pliktverk, Försvarshögskolan, Försvarets

radioanstalt, Försvarets forskningsanstalt och

Flygtekniska försöksanstalten samt anslaget D6

Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom

totalförsvaret.

6.2 Utgiftsutveckling

Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1998

Anslag

1999 1

Utgifts-

prognos

1999

Förslag

anslag

2000

Beräknat

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

965

959

985

955

965

980

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för år 1999 i

samband med den ekonomiska vårpropositionen.

6.3 Resultatbedömning

Regeringen bedömer att de i

verksamhetsområdet ingående myndigheterna i

huvudsak har nått de myndighetsvisa mål som

riksdagen har godkänt. Ytterligare

resultatbedömning redovisas under respektive

myndighet.

6.4 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket har inte lämnat invändning

mot någon av myndigheterna som ingår under

verksamhetsområdet. Eventuella kommentarer

från Riksrevisionsverket behandlas under

respektive myndighet.

6.5 Bedömning av

personalkonsekvenser

Regeringen återkommer med en bedömning av

personalkonsekvenser i särpropositionen under

hösten 1999.

6.6 Icke anslagsfinansierade

myndigheter

Försvarets materielverk

Försvarets materielverk är en avgiftsfinansierad

central förvaltningsmyndighet med uppgift att

anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och

förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten

samt att inom detta område stödja Försvars-

maktens verksamhet. Verksamheten leds av en

styrelse med fullt ansvar. Myndigheten biträder

Försvarsmakten i fråga om långsiktig

materielförsörjningsplanering samt

materielsystem-kunskap. Försvarets materielverk

får inom sitt verksamhetsområde även

tillhandahålla tjänster åt andra myndigheter.

Försvarets materielverk skall genom en

kostnadseffektiv, affärsmässig och säker

materielförsörjning bidra till att stärka den

samlade försvars-förmågan. Materielverket skall

anpassa verksamheten till förändrade

förutsättningar under försvarsbeslutsperioden.

Av särskild betydelse är härvid att bistå

Försvarsmakten i dess planering för förmåga till

anpassning och ökad interoperabilitet samt att

öka och fördjupa det internationella samarbetet

inom försvarsmaterielområdet och underlätta

svensk försvarsindustris deltagande i

internationella samarbetsprojekt.

Försvarets materielverk behöver ett

rörelsekapital för finansiering av dels

upparbetade kostnader avseende ej slutförda

prestationer, dels utestående förskott till

försvarsindustrin och till den interna

verksamheten. Behovet bör tillgodoses genom en

kredit i Riksgäldskontoret.

Regeringens förslag: Att riksdagen bemyndigar

regeringen att tillgodose Försvarets

materielverks behov av rörelsekapital, intill ett

sammanlagt belopp om högst 30 000 000 000

kronor för budgetåret 2000, genom en kredit i

Riksgäldskontoret.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Flera aktörer både i och utanför Sverige

bidrar till att skapa den materiella

försvarsförmågan. Försvarets materielverks

insats i materielförsörjningsprocessen är att på

uppdrag av Försvarsmakten föreslå tekniska

lösningar utifrån operativa och taktiska krav,

samordna de nödvändiga resurserna, genomföra

projektledning och affärsmässig upphandling, ge

stöd avseende inriktning och drift, samt avveckla

materiel.

I materielprocessens första del, studier av

framtida tekniska systemutformningar, har

Materielverket under år 1998 medverkat främst

genom att

- genomföra forskning och

teknikutveckling enligt inriktning från

Försvarsmakten, genom uppdrag till

industrin samt till Försvarets

forskningsanstalt och Flygtekniska

försöksanstalten,

- vid tre tillfällen (mot normalt ett tillfälle

per år) lämna stöd till Försvarsmaktens

översyn av materielplanen, varvid

samtliga materielsystem analyserades.

Inför anskaffningen av materiel omvandlar

Materielverket Försvarsmaktens operativa och

taktiska krav till tekniska kravspecifikationer,

samt utarbetar en anskaffningsstrategi och

genomför en upphandling för varje enskilt

materielobjekt. Under år 1998 har Materielverket

lagt 5 535 beställningar till industrin, varav 865

på mer än en miljon kronor.

Materielverkets verifierings- och

provningsverksamhet syftar till att säkerställa att

den produkt industrin utvecklar och producerar

svarar mot Försvarsmaktens behov, och att

produktens verkliga prestanda kan utnyttjas.

Under år 1998 har 66 flygprovprogram, 54

markprovprogram och 98 skjutprogram

genomförts.

Genom produkt- och teknikstöd för

modifieringar samt föreskrifter, instruktioner

och utbildning skapar Materielverket

förutsättningar för att all materiel som har

levererats till Försvarsmakten fungerar och kan

hanteras på ett korrekt sätt. Under år 1998 har

Materielverket bl.a. gett ut 1 956 tekniska order

som skall styra underhåll och modifiering av

Försvarsmaktens materiel och förnödenheter.

 Materielverket har under år 1998 förbättrat

sin förmåga att göra ekonomiska prognoser och

hålla avtalade leveranstider. En fortsatt

förbättring eftersträvas under år 1999.

Materielverket har initierat ett

utvecklingsprojekt som syftar till ett ensat kund-

och flödesorienterat arbetssätt, en ny och

förenklad styrmodell och en anpassning av

resurserna och kompetenserna till en förändrad

materielförsörjningsprocess och en förväntad

minskad efterfrågan från Försvarsmakten.

Materielverket har utarbetat en handlingsplan

för att införa ett miljöledningssystem.

Huvuddelen av personalen har utbildats i frågor

kring försvarssektorns miljöpåverkan.

Materielverket har, enligt sin egen bedömning

liksom enligt Statskontorets, ett tillfredsställande

grepp om sin 2000-säkring. Samtliga

verksamhetskritiska system har säkrats före 1 juli

1999.

En kundenkät i slutet av år 1998 visar att

verksamheten på en femgradig skala får betyget

3,5 jämfört med 3,3 för år 1997.

Investeringsplan

Regeringens förslag: Att riksdagen godkänner förslaget till investeringsplan för

 Försvarets

materielverk för perioden 2000-2002 (tabell 6.3).

Tabell 6.3 Investeringsplan

Miljoner kronor

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Investeringar > 1 Mkr,

varav

142

82

89

70

- Provplatser

85

29

31

12

- IT-utveckling

51

49

56

56

- Övrigt

6

4

2

2

Investeringar 

42

30

30

30

Summa investeringar

184

112

119

100

Lån i Riksgäldskontoret

184

112

119

100

Summa finansiering

184

112

119

100

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.2 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

23 010 000

22 943 000

67 000

(varav tjänsteexport)

(24 000)

(13 800)

(10 200)

Prognos 1999

20 047 000

20 026 000

21 000

(varav tjänsteexport)

(7 100)

(6 900)

(10 200)

Budget 2000

20 995 000

20 995 000

0

(varav tjänsteexport)

(14 200)

(13 000)

(1 200)

Försvarets materielverk får disponera

intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten.

Slutsatser

Regeringen bedömer att resultatet av

Försvarets materielverks verksamhet under år

1998 är i

huvudsak gott och att den av Materielverket

initierade anpassningen av organisation och

arbetssätt till en förändrad

materielförsörjningsprocess och en bedömd

minskad efterfrågan från Försvarsmakten är

ändamålsenlig.

6.7 Anslagsfinansierade myndigheter

m.m.

D1 Totalförsvarets pliktverk

Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

244 586

Anslags-

sparande

8 930

1999

Anslag

235 900

Utgifts-

prognos

242 300

2000

Förslag

237 834

2001

Beräknat

241 665

1

2002

Beräknat

245 723

2

1 Motsvarar 237 834 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 237 834 tkr i 2000 års prisnivå

Totalförsvarets pliktverk är en till största delen

anslagsfinansierad myndighet vars huvudsakliga

uppgifter är att mönstra, skriva in och krigs-

placera totalförsvarspliktiga.

Målet för Totalförsvarets pliktverk är att ge

myndigheter och andra som har

bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och

service avseende bemanning med

totalförsvarspliktiga som skrivs in för civilplikt

eller värnplikt samt i fråga om redovisning av

annan personal inom total-försvaret.

Totalförsvarets pliktverk skall även lämna stöd

och service till utbildningsanordnarna i fråga om

totalförsvarspliktigas tjänstgöring.

Anslagssparandet från år 1998 avses att bli

utnyttjat under innevarande år huvudsakligen för

kostnader hänförliga till införandet av Total-

försvarets pliktverks nya informationssystem

samt för åtgärder inför milleniumskiftet.

Det förändringsarbete som pågår inom

utgiftsområdet kommer att innebära merarbete

för Totalförsvarets pliktverk då ett antal total-

försvarspliktiga kommer att få ändrade

inskrivningsbeslut. En del av anslagssparandet

kommer enligt Totalförsvarets pliktverk att

behöva tas i anspråk för detta ändamål.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Mönstring, antagningsprövning

och grundutbildning

Totalförsvarets pliktverk mönstrade och

antagningsprövade 50 288 personer varav 614

kvinnor under år 1998. 24 824 män och 341

kvinnor skrevs in till värnplikt och 3 338 män

och

7 kvinnor skrevs in till civilplikt. Övriga skrevs

in till utbildningsreserven, var inte

tjänstgöringsskyldiga eller, i samband med

antagningsprövning av kvinnor, samtyckte inte

till inskrivning.

Totalförsvarets pliktverk har inte skrivit in

totalförsvarspliktiga till det civila försvaret enligt

det anmälda behovet. Skälet är att de

bemanningsansvariga myndigheterna och

utbildningsanordnarna haft svårigheter att

inkomma med beställningar till Totalförsvarets

pliktverk med tillräcklig framförhållning för att

möjliggöra inskrivning av rätt antal

totalförsvarspliktiga. En dialog har påbörjats

mellan Totalförsvarets pliktverk och

bemanningsansvariga myndigheter och

utbildningsanordnare för att åtgärda problemet.

Målet att 70 procent av de totalförsvarspliktiga

som skrivs in för grundutbildning skall påbörja

sin utbildning under påföljande år har ej kunnat

uppnås. Endast 65 procent av de inskrivna under

år 1998 kommer att påbörja sin utbildning under

år 1999. En av orsakerna är att en ökande andel

av gymnasisterna avslutar studierna senare än vid

19 års ålder. Diskussioner mellan

Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) och

Total-försvarets pliktverk har påbörjats för att

utveckla verksamhetsmålet.

Totalförsvarets pliktverk har som mål att i

samverkan med Försvarsmakten och andra

utbildningsanordnare medverka till ett minskat

antal förändringar av inskrivningsbeslut. Målet

har inte kunnat uppnås, delvis beroende på beslut

om ändrade utbildningsvolymer för Försvars-

makten våren 1998. Beslutet innebar förändrade

inskrivningsbeslut för ca 5 000

totalförsvarspliktiga.

Verksamhetsmålet att avvikelserna från

inryckandebehovet inte får vara mer än fem

procent i förhållande till beställt behov har inte

uppnåtts avseende Försvarsmakten där

avvikelsen uppgick till 9,6 procent.

Totalförsvarets pliktverk anför att ovan nämnda

beslut att

reducera utbildningsvolymen till 17 500

totalförsvarspliktiga som genomför värnplikt

kom vid en tidpunkt där möjligheterna att

genomföra nödvändiga åtgärder var begränsade,

vilket medförde svårigheter att uppfylla

verksamhetsmålet.

Totalförsvarets pliktverk har i samverkan med

utbildningsanordnarna minskat andelen avgångar

under grundutbildning vid de förband där

specifika åtgärder har vidtagits.

Personärenden

Totalförsvarets pliktverk uppfyller

verksamhetsmålet att handläggningstiden för ett

person-

ärende inte skall överstiga 20 arbetsdagar och

målet att mikrofilmningen av det centrala

läkarhandlingsarkivet skall vara genomförd till 70

procent.

Övrig verksamhet

Efter att de öppna delarna av Totalförsvarets

pliktverk informationssystem (PLIS) driftsattes

utarbetade myndigheten under den senare delen

av år 1998 en arbetsplan och budget m.m. för

utvecklingen av den delen av

informationssystemet som skall hantera

personalredovisningen av krigsorganisationen

(PLIS 2). Totalförsvarets pliktverk hemställde

den 14 december 1998 till regeringen att få

slutföra utvecklingsarbetet enligt denna plan.

Regeringen remitterade ärendet till

Överstyrelsen för civil beredskap och

Försvarsmakten som inte ansåg sig kunna

precisera sina krav på systemet och föreslog att

man skulle avbryta eller begränsa utvecklingen av

systemet till dess att den nu påbörjade

förändringen av totalförsvaret har kommit

längre.

Regeringen fattade beslut den 27 maj 1999 att

inte vidta någon åtgärd med anledning av

Totalförsvarets pliktverk hemställan. Det är

uppdragsgivarna som måste identifiera behovet

samt de säkerhetsmässiga och funktionella krav

som skall finnas på systemet och hur

finansiering, med avgifter, kan ske.

Regeringen anser att berörda myndigheter

(Överstyrelsen för civil beredskap, Försvars-

makten och Totalförsvarets pliktverk) inom

ramen för den ordinarie uppdragsprocessen

måste komma överens om inriktning och

omfattning m.m. avseende

informationssystemstödet.

Totalförsvarets pliktverk avbröt, efter dialog

med uppdragsgivarna, den fortsatta utvecklingen

av informationssystemet vid månadsskiftet

maj/juni 1999.

Under våren 1999 utarbetades en säker

teknisk plattform som enligt Totalförsvarets

pliktverk är generell och inte verksamhets- eller

applikationsspecifik. Enligt verket är den

ackrediteringsbar för öppen, hemlig och

kvalificerat hemlig information. För närvarande

pågår diskussioner med Försvarsmakten om att

fortsätta detta utvecklingsarbete.

Totalförsvarets pliktverk planerar att under

september/oktober 1999 ha säkrat alla sina olika

system inför milleniumskiftet. Under hösten

skall även en säker verksamhetsplan presenteras.

Exempel på åtgärder som kan bli aktuella inför

milleniumskiftet är att tidigarelägga kallelser till

mönstring och tidigarelägga inkallelser till

grundutbildning för totalförsvarspliktiga.

Stöd till krigsorganisationen

Enligt Totalförsvarets pliktverk har stödet till

krigsorganisationen genomförts enligt

uppdragsgivarnas önskemål. Försvarsmakten

anför ingen avvikande uppfattning i sin

årsredovisning. Försvarsmakten är

Totalförsvarets pliktverk största uppdragsgivare

och med anledning av det redan anförda

bedömer regeringen att den avgiftsbelagda

verksamheten under verksamhetsgrenen bedrivs

med tillfredsställande resultat. Antalet kallade till

repetitionsutbildning har minskat kraftigt.

Beroende på att beredskap och kompetens måste

upprätthållas har inte Totalförsvarets pliktverk

kostnader inom verksamhetsgrenen minskat i

samma omfattning.

Konsultverksamhet

Enligt Totalförsvarets pliktverk har stödet till

krigsorganisationen genomförts enligt

uppdragsgivarnas önskemål. Försvarsmakten

anför ingen avvikande uppfattning i sin

årsredovisning.

Försvarsmakten är Totalförsvarets pliktverk

största uppdragsgivare och med anledning av det

redan anförda bedömer regeringen att den

avgiftsbelagda verksamheten under

verksamhetsgrenen bedrivs med tillfredsställande

resultat.

Internationell verksamhet

Regeringen gav den 10 april 1997 Totalförsvarets

pliktverk uppdrag att bidra till att en

pliktverksfunktion byggs upp i Lettland och

Litauen.

Sedan mars 1998 ingår även Estland i projektet.

Uppdraget innebär att skapa funktioner för

personregistrering, inskrivning samt för kallelse

till och redovisning under grundutbildning.

Regeringen gav den 15 juli 1999 Total-

försvarets pliktverk i uppdrag att påbörja en

kravanalys för krigsplacering och mobilisering

som en fortsättning på projektet.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.5 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

64 600

59 400

5 200

(varav tjänsteexport)

(0)

(0)

(0)

Prognos 1999

79 800

77 300

2 500

(varav tjänsteexport)

(0)

(0)

(0)

Budget 2000

71 000

70 000

1 000

(varav tjänsteexport)

(0)

(0)

(0)

Huvuddelen av den avgiftsfinansierade

verksamheten avser tjänster Totalförsvarets

pliktverk lämnar till Försvarsmakten även om

tjänsterna till civila kunder ökar.

Totalförsvarets pliktverk får disponera

intäkterna av den avgiftsbelagda verksamheten.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket påpekar att Totalförsvarets

pliktverk inte lånefinansierar de personal-

kostnader inom PLIS-projektet som rör egen

personal som är utlånad till projektet. Total-

försvarets pliktverk har anfört att detta kommer

att beaktas.

Riksrevisionsverkets påpekande föranleder

ingen ytterligare åtgärd från regeringens sida då

Totalförsvarets pliktverk har fattat beslut om att

avbryta den fortsatta utvecklingen av

informationssystemet.

Slutsatser

Regeringen bedömer att målet som riksdagen har

godkänt för Totalförsvarets pliktverk har

uppfyllts och att resultatet av verksamheten är

godtagbart. Totalförsvarets pliktverk har uppfyllt

regeringens verksamhetsmål i stort med

undantag för vissa av de verksamhetsmål som

ryms under verksamhetsgrenen Mönstring,

antagningsprövning och grundutbildning.

Möjligheten att uppfylla dessa mål har bl.a.

påverkats av beslut som fattats av statsmakterna

eller Försvarsmakten avseende förändrade

utbildningsvolymer m.m.

Regeringen avser dock att begära en närmare

analys av Totalförsvarets pliktverk och Försvars-

makten av andelen avgångar under

grundutbildningen.

Regeringen bedömer att den avgiftsbelagda

verksamheten bedrivs enligt uppdragsgivarnas

önskemål och därmed når ett tillfredsställande

resultat.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

235 900

Pris- och löneomräkning

1 934

Förslag 2000

237 834

För år 2001 och 2002 beräknar regeringen att

anslagsnivån för år 2000 prolongeras.

D2 Försvarshögskolan

Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

30 765

Anslags-

sparande

10 319

1999

Anslag

26 357

Utgifts-

prognos

30 057

2000

Förslag

27 602

2001

Beräknat

28 046

1

2002

Beräknat

28 515

2

1 Motsvarar 27 602 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 27 602 tkr i 2000 års prisnivå

Försvarshögskolan bildades den 1 januari 1997

genom en sammanslagning av tidigare

Militärhögskolan och Försvarshögskolan. Det

över-gripande målet för Försvarshögskolan är att

genom utbildning och forskning stödja

totalförsvarets kompetensuppbyggnad och

chefsutveckling av såväl militär som civil

personal. Försvarshögskolans verksamhet

finansieras huvudsakligen genom avgifter.

Myndigheten har ett, i förhållande till anslaget,

stort utgående anslagssparande från år 1998. I

syfte att stärka utbildningens vetenskapliga

grund tillfördes anslaget medel år 1998, bl.a. för

inrättade av en professur för varje institution.

Några av professurerna blev inte tillsatta under år

1998, vilket medfört att anslagsmedel inte

utnyttjats. Verksamhet och resursutnyttjande

inom den tidigare Försvarshögskolan har under

både år 1997 och år 1998 legat på en lägre nivå än

vad som budgeterats, vilket också medfört en

lägre anslagsförbrukning.

Regeringen har den 23 juni 1999 samt den 2

september 1999 fattat beslut om att ställa

sammanlagt 6 619 000 kronor av

anslagssparandet till regeringens disposition.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Utbildning

Försvarshögskolans utbildningsverksamhet

omfattar ca 81 procent av skolans totala

verksamhet. Utbildningsverksamheten

finansieras till 3 procent genom anslag och till 97

procent genom

avgifter.

Utbildningsverksamheten är uppdelad i

verksamhetsområdena Högre chefsutbildning

för totalförsvaret (till 68 procent

anslagsfinansierad), Militär chefs- och

specialistutbildning samt Civil chefs- och

specialistutbildning. Den militära chefs- och

specialistutbildningen omfattar ca 95 procent av

verksamheten.

Kurser har genomförts inom samtliga

verksamhetsområden. Den militära chefs- och

specialistutbildningen har under året förändrats

både till form och till innehåll. Utbildningen har

lagts upp i program, enligt den modell som gäller

för civila högskolor. Utbildningen i programmen

har vidare inriktats mot att i ett tidigare skede

öka officerarnas kompetens. Ett civilt

totalförsvarsprogram, omfattande 80 poäng, har

under året skapats med målgruppen kvalificerade

handläggare inom hela totalförsvarsområdet.

Utbildningen beräknas starta under våren 2000.

Totalförsvarsutbildningen har i ökad

utsträckning anpassats till den breddade

hotbilden och

Sveriges ökade integration med övriga Europa.

Inom den avgiftsfinansierade utbildningen är

Försvarsmakten den störste beställaren. För-

svarsmakten bedömer i sin årsredovisning för år

1998 att den pågående ominriktningen inom

myndigheten har fått genomslag i

Försvarshögskolans utbildningar.

Måluppfyllelsen för

kurserna inom verksamhetsområdet Militär

chefs- och specialistutbildning bedöms som god.

För den anslagsfinansierade delen av Högre

chefsutbildning för totalförsvaret bedöms mål-

uppfyllelsen under år 1998 vara god. Under 1999

har nämnda utbildning övergått till att vara helt

avgiftsfinansierad.

Regeringen gör med ovanstående som grund

bedömningen att Försvarshögskolan har

anpassat utbildningen efter beställarnas behov

och förändringar i omvärlden, t.ex. den breddade

hotbilden. Genom detta ökar möjligheten att

uppnå avsedd effekt med utbildningen.

Forskning

Försvarshögskolans forsknings- och

utvecklingsverksamhet omfattar ca 19 procent av

skolans totala verksamhet. Finansieringen sker

till 41 procent genom anslag och till 59 procent

genom avgifter.

Under år 1998 har den anslagsfinansierade

forskningen och utvecklingen till övervägande

delen varit inriktad på att bygga upp och stärka

skolans vetenskapliga grund. Professurer har

inrättats för skolans samtliga sex institutioner. I

syfte att effektivisera handledningen av

doktorander har ett handledarkollegium skapats.

Tillsammans med det amerikanska

försvarsdepartementets program för

ledningsforskning har skolan anordnat "Fourth

International Command and Control Research

and Technology Symposium". Utöver

uppbyggnaden av skolans vetenskapliga grund

har forskning inom säkerhetspolitik och

militärhistoria bedrivits inom sju

forskningsprogram. Försvarshögskolan svarar

genom informationskrigskansliet för

sekretariatstjänsten till regeringens arbetsgrupp

för skydd mot informationskrigföring (AgIW).

Den avgiftsfinansierade forskningen har under

år 1998 bedrivits på uppdrag av Försvarsmakten,

Överstyrelsen för civil beredskap, Försvarets

materielverk samt Statens räddningsverk. Ett

ledningslaboratorium invigdes i september 1998

och möjliggör en ökning av forskningen inom

ledningsområdet, bl.a. det internationellt

uppmärksammade projektet Rörlig operativ

Ledningsfunktion (ROLF). I övrigt bedrivs ett

flertal projekt inom området Urval och ledarskap

vilka bidrar till förbättrad forskningsanknytning

av undervisningen vid skolan.

Under det första halvåret 1999 har professorer

eller adjungerade professorer tillsatts vid de

institutioner som vid 1998 års slut hade vakanta

tjänster. Institutionerna har fortsatt arbetet med

att stärka undervisningens

forskningsanknytning.

Regeringen bedömer att den vetenskapliga

grunden inom skolans verksamhetsområde har

förstärkts bl.a. genom inrättandet av professurer.

Arbetet med att bygga upp grundforskningen är

prioriterat för att Försvarshögskolans, och

regeringens, inriktning att utbildningen vid

skolan skall erhålla akademisk status. Regeringen

bedömer att nu pågående forskningsprojekt

inom den anslagsfinansierade forskningen

behandlar relevanta områden inom försvars- och

säkerhetspolitiken. Regeringen anser vidare att

forskningsprojekten i ökad utsträckning än

tidigare kan inriktas mot de specifika

informationsbehov som regeringen har.

Inom den avgiftsfinansierade forskningen är

Försvarsmakten den störste beställaren. För

svarsmakten bedömer i sin årsredovisning för år

1998 att uppdragen till Försvarshögskolan i

huvudsak har genomförts enligt beställning.

Vissa förseningar har uppstått under år 1998,

men projekten beräknas vara slutförda under år

1999. Regeringen gör ingen annan bedömning än

Försvarsmakten och konstaterar därmed att de

beställda forskningsuppdragen har behandlat

relevanta områden och uppnått avsedd kvalitet.

Internationell verksamhet

Försvarshögskolan har ett utbyte med de

nordiska försvarshögskolorna såväl vad avser

elever, lärare och forskare. Ett flertal PFF-kurser

har genomförts under både år 1998 och första

halvåret 1999 med deltagare från främst Central-

och Östeuropa. Stöd till PFF-utbildning "The

Swedish Total Defence Concept" vid

Överstyrelsen för civil beredskap har lämnats.

Försvarshögskolan är under år 1999 svenskt

kontaktorgan för deltagande i Konsortiet av

försvarsakademier och säkerhetspolitiska institut

inom ramen för PFF. Skolan har också,

tillsammans med Försvarets forskningsanstalt,

deltagit i utvecklandet av ett nordiskt

säkerhetspolitiskt forskningsprogram.

Försvarshögskolan stöder genom bl.a.

lärarkompetens uppbyggnaden av den för de

baltiska

länderna gemensamma försvarshögskolan, "Baltic

Defence College".

Övrigt

Högskoleverket genomförde under år 1998 en

granskning i syfte att bedöma om den

nivåhöjande officersutbildningen samt det civila

utbildningsprogrammet vid Försvarshögskolan

förhåller sig till likartad utbildning inom den

civila högskolan vad avser nivå och kvalitet.

Resultatet av bedömningen är att utbildningen

har samma nivå och kvalitet som vid en civil

högskola. Högskoleverket anser dock att

Försvarshögskolan bör vidareutveckla ett antal

strukturella förhållanden i fråga om

lärarkompetens och kompetensmiljö,

utbildningarnas innehåll och pedagogik m.m.

Regeringen bedömer att Högskoleverkets

granskning är ett viktigt steg mot att

akademisera och meritvärdera framför allt

officersutbildningen.

Försvarshögskolan har under år 1998 tillämpat

en ny ekonomisk styrmodell med gott resultat.

Syftet med modellen är att i ökad utsträckning

kunna följa det ekonomiska utfallet för en

enskild aktivitet.

Försvarshögskolan har under år 1998 påbörjat

ett internt miljöarbete enligt direktiv givna i

regleringsbrevet. Miljöarbetet skall färdigställas

under år 1999.

Försvarshögskolan har löpande sett över de

interna IT-systemen inför år 2000. Skolan har

inte några egenutvecklade system, utan använder

gängse ekonomi- och personalsystem för den

statliga förvaltningen.

Ekonomistyrningsverket (ESV) har i den

årliga EA-värderingen gett Försvarshögskolan

EA-värdet CC, vilket innebär omdömet "Ej

tillfredsställande". Enligt ESV är orsaken ett

flertal ej uppfyllda kriterier i myndighetens

ekonomiadministrativa rutiner. Regeringen ser

allvarligt på dessa brister och avser att följa upp

resultatet av Försvarshögskolans åtgärder för att

komma till rätta med bristerna i dessa avseenden.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.7 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

241 242

234 839

6 403

(varav tjänsteexport)

Prognos 1999

259 850

259 850

0

(varav tjänsteexport)

Budget 2000

274 700

261 900

12 800

(varav tjänsteexport)

Försvarshögskolan disponerar intäkterna från

den avgiftsfinansierade verksamheten.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten under

budgetåret 1998 har genomförts med gott

resultat och med hög måluppfyllnad. Regeringen

anser därför att nuvarande inriktning av

verksamheten bör gälla även för år 2000.

Den ökade satsningen på grundforskning för

att stärka den vetenskapliga grunden i

utbildningen skall alltjämt prioriteras. Den är ett

viktigt och nödvändigt medel i

Försvarshögskolans strävan att akademisera

utbildningen samt för att skolan skall kunna leva

upp till sin roll inom

totalförsvaret.

Inför Försvarsmaktens och övriga

totalförsvarets nu påbörjade ominriktning är det

nödvändigt att Försvarshögskolan anpassar både

utbildningarnas upplägg och innehåll till

förändringarna. Arbetet under år 1998 och första

halvåret 1999 tyder på att en sådan process har

inletts med gott resultat.

Mot bakgrund av vad som anförts ovan

beräknar regeringen medlen för

Försvarshögskolan till 27 602 000 kronor för år

2000.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

26 357

Pris- och löneomräkning

150

Premiekompensation

435

Överföringar inom UO6

100

Övriga justeringar

560

Förslag 2000

27 602

För år 2001 och 2002 beräknar regeringen att

anslagsnivån för år 2000 prolongeras.

Den tekniska justeringen av anslaget D2 med

totalt 435 000 kronor avser kompensation för

den premie som myndigheten betalar för de

statliga avtalsförsäkringar sedan år 1998. Hela

beloppet avser kompensation för högre

kostnader för myndighetens uppdrag till

Totalförsvarets pliktverk.

D3 Försvarets radioanstalt

Tabell 6.8 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

427 258

Anslags-

sparande

2 864

1999

Anslag

434 640

Utgifts-

prognos

431 778

2000

Förslag

428 494

2001

Beräknat

431 243

1

2002

Beräknat

438 818

2

1 Motsvarar 423 974 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 423 974 tkr i 2000 års prisnivå

Försvarets radioanstalt (FRA) är en central

förvaltningsmyndighet med uppgift att bedriva

signalspaning. Verksamheten bedrivs enligt den

inriktning som regeringen, Försvarsmakten och

övriga uppdragsgivare anger. FRA skall också

utveckla teknisk materiel och metoder som

behövs för denna verksamhet.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Mål för inriktningen av verksamheten har

angivits i ett hemligt regeringsbeslut.

Verksamheten har genomförts i enlighet med

den av regeringen beslutade inriktningen.

Regeringen bedömer att inget

produktionsbortfall kommer att ske vid FRA

med anledning av anpassning av

informationssystem till år 2000.

1996 års Underrättelsekommitté

1996 års Underrättelsekommitté har under våren

1999 lämnat sitt betänkande

Underrättelsetjänsten - en översyn (SOU

1999:37) (se avsnitt 2.5 Samordning och kontroll

av underrättelsetjänsten). Kommittén har inte

föreslagit någon förändrad organisation eller

någon förändring av den grundläggande

verksamheten vid FRA. Kommittén föreslår att

en samordningsfunktion för

underrättelsetjänsten skall inrättas i

Regeringskansliet. Samordningsfunktionen skall

bl.a. medverka till att underrättelsetjänsten får en

inriktning i sitt arbete som svarar mot de

säkerhetspolitiska behoven. Enligt kommittén

bör kostnaderna för samordningsfunktionen

finansieras genom överföring av medel från FRA

och Försvarsmakten.

Försvarets underrättelsenämnd

Försvarets underrättelsenämnd har i yttrande

över FRA:s budgetunderlag bl.a. framhållit att

den prioritering av underrättelsetjänsten, som

gjorts i försvarsbeslutet och i den pågående

säkerhetspolitiska kontrollstationen, kommer till

uttryck i de ekonomiska resurser som föreslås

för FRA.

Slutsatser

Regeringen bedömer att verksamheten skall

fortsätta i huvudsak i enlighet med den

föreslagna inriktningen.

Regeringen avser som framgår av avsnitt 2.5

att inrätta ett särskilt samordningsorgan i

Regeringskansliet för underrättelsetjänsten och

har vid beräkningen av anslaget för FRA beaktat

behovet av finansiering av denna funktionen.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

434 640

Pris- och löneomräkning

2 197

Övriga justeringar

-4 843

Överföring till UO1

-3 500

Förslag 2000

428 494

D4 Försvarets forskningsanstalt

Tabell 6.9 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

131 356

Anslags-

sparande

7 410

1999

Anslag

129 934

1

Utgifts-

prognos

129 934

2000

Förslag

130 038

2001

Beräknat

132 059

2

2002

Beräknat

134 206

3

1 Anslaget minskas med -6 828 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 1999.

2 Motsvarar 130 038 tkr i 2000 års prisnivå

3 Motsvarar 130 038 tkr i 2000 års prisnivå

Försvarets forskningsanstalt är en i huvudsak

avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att

bedriva forskning och utredningsarbete för

totalförsvaret samt till stöd för nedrustning och

internationell säkerhet.

I anslagssparandet ingår ett överskott om

6 828 000 kronor från de under år 1998

engångsvis tilldelade medlen för sanering i

Ursvik om 10 000 000 kronor. Till följd av

förslag på tilläggsbudget i samband med den

ekonomiska vårpropositionen 1999 minskades

anslaget för år 1999 med 6 828 000 kronor.

 Den säkerhetspolitiska utvecklingen och det

ökade internationella samarbetet innebär

förändringar även för inrikningen av

försvarsforskningen. Behovet av såväl nationell

som internationell samverkan inom forskningen

samt mellan forskning, industri och användare

har ökat. Regeringen beslutade i april 1999 att en

särskild utredare skulle tillkallas (dir. 1999:33)

för att lämna förslag till organisation och

verksamhetsformer för en ny myndighet inom

Försvarsdepartementets verksamhetsområde,

d.v.s. hur en sammanslagning mellan Försvarets

forskningsanstalt och Flygtekniska

försöksanstalten skulle kunna genomföras.

Regeringen beslutade i juni 1999 om ett uppdrag

till Försvarets materielverk som syftar till att

ange vilka strategiska kompetenser som Sverige

måste ha tillgång till och hur dessa skall säkras.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Försvarets forskningsanstalt skall enligt

försvarsbeslutet år 1996, med beaktande av krav

på relevans och vetenskaplig kvalitet, bedriva

forskning och utredningsarbete för totalförsvaret

samt till stöd för nedrustning och internationell

säkerhet.

Måluppfyllelse avseende relevans och kvalitet inom

avgiftsfinansierad verksamhet

När det gäller den avgiftsfinansierade delen av

verksamheten (ca 580 miljoner kronor år 1998)

så innebär en väl fungerande dialog med

uppdragsgivarna att relevansen beaktas.

Försvars-makten anger att kvaliteten på

levererade tjänster är god. De av

Forskningsanstalten redovisade

kvalitetsindikatorerna visar också på en positiv

trend. Dessutom genomförs varje år en

utvärdering med hjälp av internationella

expertgrupper för att granska kvaliteten på

verksamheten inom något område vid

Forskningsanstalten. Avdelningen för NBC-

skydd granskades år 1996, avdelningen för

försvarsanalys granskades år 1997. Under år 1998

har kvaliteten inom avdelningen för

ledningssystemteknik granskats. Regeringens

bedömning är att relevansen är godtagbar inom

hela den avgiftsfinansierade verksamheten och

att kvaliteten är god inom de av internationell

expertis granskade områden. Kvaliteten skall

även fortsättningsvis granskas med

återkommande expertbedömningar.

Måluppfyllelse avseende relevans och kvalitet inom

anslagsfinansierad verksamhet

När det gäller den anslagsfinansierade delen av

verksamheten finns inte den inbyggda

mekanismen för att säkra relevansen som

avgiftsfinansiering innebär. Dialogen med

avnämarna, huvudsakligen Regeringskansliet

(Försvarsdeparte-mentet), har dock successivt

förbättrats. Anslaget fördelas på två

verksamhetsområden, nämligen Försvars och

säkerhetspolitik (ca 46 miljoner kronor år 1998)

samt Skydd mot NBC-stridsmedel (ca 84

miljoner kronor år 1998).

Inom verksamhetsgrenen Försvars- och

säkerhetspolitik, där forskningen utförs för

regeringens behov, bedrevs under år 1998 ett 30-

tal forskningsprojekt. Studier genomfördes

avseende försvarets möjlighet till anpassning,

öststaterna, europeiska säkerhetsstrukturer,

internationella insatser och hot och risker mot

samhället samt krishantering. Studierna inom

dessa område utgör en grund för

anpassningsförmågan genom att

omvärldsbevakning, analyser och värdering

kopplas till tekniska möjligheter. Inom området

har sedan några år tillbaka en dialog och

inriktning av verksamheten etablerats mellan

Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) och

Forskningsanstalten. En granskning av

verksamheten genomfördes under år 1997 av en

expertgrupp som ansåg att avdelningen bedriver

värdefull forskning med hög kompetens där man

förenar mycket god kundkontakt med ett

vetenskapligt och oberoende arbetssätt.

Regeringen bedömer mot bakgrund av

ovanstående att Försvarets forskningsanstalt

lever upp till målsättningen om relevans och

kvalitet inom detta område.

Inom den i huvudsak anslagsfinansierade

verksamhetsgrenen Skydd mot NBC-

stridsmedel där forskningen utförs för

regeringens och totalförsvarets behov, bedrevs

under år 1998 verksamhet inom såväl

hotbildsanalys som skyddsforskning.

Forskningen har syftat till att lämna underlag till

regeringen, att förbättra totalförsvarets kunskap

om och beredskap mot NBC-stridsmedel och

NBC-terrorism, att kunna bidra till

internationella fredsfrämjande aktiviteter samt

att reducera potentiella risker och effekter vid

kärnolyckor och kemikalieolyckor. Under

budgetåret 1995/96 gjordes en internationell

expertgranskning av verksamheten skydd mot B-

och C-stridsmedel som visade att den

vetenskapliga kompetensen och kvaliteten ligger

på en mycket hög nivå men att kopplingen till

kundernas behov behövde förbättras. Under år

1998 lät Forskningsanstalten genomföra en

utredning av N-området. Utredningen pekade

särskilt på vikten av att se över inriktning och

ledning av forskningen, att säkerställa

kontinuitet i kompetensen inom ett antal för

försvar och internationell säkerhet viktiga

områden samt att i ökande grad nyttiggöra och

finansiera forskningen som en nationell resurs.

Inom huvuddelen av NBC-forskningen har

Forskningsanstalten att på eget ansvar inrikta

forskningen inom de ramar som regleringsbrevet

anger. Regeringen har dock under år 1998

förtydligat verksamhetens inriktning i

regleringsbrevet. Inriktningen understöds av en

beredningsprocess med berörda myndigheter.

Den 1 mars 1999 redovisades utredningen

"Sveriges förmåga till skydd mot

massförstörelsevapen mot bakgrund av den

internationella utvecklingen". Regeringen

återkommer till riksdagen i dessa frågor i den

tidigare nämnda särpropositionen under hösten

år 1999. Regeringen bedömer att kvaliteten inom

området är god men att fortsatta insatser är

nödvändiga för att öka relevansen.

Beredningsprocessen inom NBC-området måste

dock utvecklas och en forskningsstrategi bör

utarbetas.

Forskningsanstalten skall enligt

regleringsbrevet verka för att synergieffekter

mellan civil och militär forskning samt nationell

och internationell forskning tillvaratas. I

samverkan med uppdragsgivarna inom

totalförsvaret skall Forskningsanstalten

dessutom verka för att forskningen nyttiggörs

även för samhällssektorer utanför totalförsvaret.

Regeringen bedömer att stora ansträngningar

görs när det gäller dessa mål, men att insatserna

för att nyttiggöra forskningen utanför

totalförsvaret bör öka.

Övrigt

Forskningsanstalten har återredovisat ett

uppdrag om införande av miljöledningssystem.

Regeringen bedömer att detta arbete är väl

genomfört och förutsätter att miljöarbetet även

fortsättningsvis kommer att bedrivas med hög

ambition.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.10 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

595 847

595 847

0

(varav tjänsteexport)

(3 467)

(3 467)

(0)

Prognos 1999

545 000

545 000

0

(varav tjänsteexport)

(3 000)

(3 000)

(0)

Budget 2000

598 660

598 660

0

(varav tjänsteexport)

(3 000)

(3 000)

(0)

Resultaträkningen visar att intäkterna av

myndighetens avgiftsfinansierade verksamhet

har ökat något i förhållande till år 1997.

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Försvarets forskningsanstalt har sedan början av

1990-talet vidtagit omfattande

rationaliseringsåtgärder bland annat genom

nedskärning av administrativt, tekniskt stöd och

hyreskostnader. Dessa effektiviseringsåtgärder

skulle med början från och med den 1 januari

1997 innebära besparingar motsvarande 25

miljoner kronor från och med den 1 januari

1998. Forskningsanstalten visade i

årsredovisningen år 1997 att besparingsmålet

hade uppnåtts per den 31 december 1997. Under

år 1998 skulle det mål som uppnåddes den 31

december 1997 upprätthållas.

Riksrevisionsverket ansåg dock inte att

Försvarets forskningsanstalt i årsredovisningen

för år 1998 gav en rättvisande återrapportering av

hur besparingsmålet på 25 miljoner kronor hade

uppnåtts, främst eftersom timpriset för

debiterbar tid visade en stigande trend och

antalet debiterbara timmar hade minskat trots att

antalet årsarbetskrafter hade ökat.

I en uppföljningsdialog med

Forskningsanstalten, sammanställd i en

promemoria som finns i akten i detta ärende och

som RRV tagit del av, har det framkommit att

minskningen av antal debiterbara timmar i

huvudsak beror på en omdefinition av begreppet

"debiterbar tid". I ökningen av icke-debiterbar tid

ingår också en rad åtgärder som kan innebära

ökad effektivitet på sikt såsom satsning på

kvalitetsarbete, kompetensutveckling samt

kostnader för ett antal avgångar. Dessutom har

Forskningsanstalten under år 1998 höjt lönerna

för särskilt konkurrensutsatta grupper samtidigt

som Forskningsanstalten under året har

upprätthållit i stort sett oförändrade

genomsnittliga timpriser.

Riksrevisionsverket påpekar vidare att de

kostnaderna och intäkterna som anges i

resultatredovisningen inte stämmer med de

finansiella delarna i årsredovisningen.

Regeringen bedömer att Forskningsanstaltens

arbete med effektivisering sedan början av 1990-

talet har gett goda resultat samt att

besparingsmålet som uppnåddes år 1997, i

huvudsak har upprätthållits under år 1998.

Regeringen kommer dock fortsättningsvis att

begära in tydligare redovisning avseende

effektiviseringsarbetet och utvecklingen av

Forskningsanstaltens omkostnader, åtgärder

med anledning av EA-värderingen samt

överensstämmelse i redovisningen mellan

resultatdelarna och de finansiella delarna.

Slutsatser

De av riksdagen fastställda målen avseende

relevans och kvalitet har uppfyllts för såväl den

avgiftsfinansierade delen av verksamheten som

för den anslagsfinansierade verksamheten,

försvars- och säkerhetspolitisk forskning.

När det gäller den anslagsfinansierade

verksamheten inom NBC-området bedömer

regeringen att fortsatta insatser är nödvändiga

för att öka relevansen, samt att

beredningsprocessen inom NBC-området bör

utvecklas och att en forskningsstrategi bör

utarbetas.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

129 352

Pris- och löneomräkning

786

Överföring inom UO6

-100

Förslag 2000

130 038

För år 2001 och 2002 beräknar regeringen att

anslagsnivån för år 2000 prolongeras.

D5 Flygtekniska försöksanstalten

Tabell 6.11 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

29 336

Anslags-

sparande

9 732

1999

Anslag

37 367

Utgifts-

prognos

46 000

2000

Förslag

37 988

2001

Beräknat

38 564

1

2002

Beräknat

339 168

2

1 Motsvarar 37 988 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 37 988 tkr i 2000 års prisnivå

Flygtekniska försöksanstalten är en i huvudsak

avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att

främja utvecklingen av flygtekniken i landet.

Verksamheten leds av en styrelse med fullt

ansvar.

Anslaget för år 1999 ökades med 5 miljoner

kronor beroende på kompensation för

hyreshöjningar. Hyreshöjningen beror på ett

försenat genomförande av omläggningen till det

nya hyresvärderingssystem som skulle vara

kostnadsneutralt för myndigheterna.

Den internationella utvecklingen inom

flygteknikområdet kan på sikt innebära

väsentliga förändringar för svensk flygteknisk

utveckling och forskning. Forsknings- och

teknologiprogrammen genomförs i ett utvecklat

samspel mellan myndigheter, forskningsutförare

och industri. Flygtekniska försöksanstalten är

aktiv vad gäller internationell

forskningssamverkan inom bland annat

"Association of European Research

Establishment in Aeronautics" (Erea) som är en

samarbetsorganisation mellan

flygforskningsinstituten i Europa (se avsnitt 2.6).

Regeringen beslutade i april 1999 att en särskild

utredare skulle tillkallas (dir. 1999:33) för att

lämna förslag till organisation och

verksamhetsformer för en ny myndighet inom

Försvarsdepartementets verksamhetsområde,

d.v.s. hur en sammanslagning mellan Försvarets

forskningsanstalt och Flygtekniska

försöksanstalten kan genomföras. Regeringen

beslutade i juni 1999 om ett uppdrag till

Försvarets materielverk som syftar till att ange

vilka strategiska kompetenser som Sverige måste

ha tillgång till.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning

Enligt försvarsbeslutet år 1996 har Flygtekniska

försöksanstalten till uppgift att främja

utvecklingen av flygtekniken inom landet.

Utöver detta ställs i regleringsbrevet bland annat

krav på att Flygtekniska försöksanstalten skall

bedriva forskning med beaktande av krav på

relevans och kvalitet samt att bygga upp egen

kompetens för att tillgodose framtida behov.

Måluppfyllelse avseende främjande av flygtekniken

inom landet.

Verksamheten vid Flygtekniska försöksanstalten

är koncentrerad på forskning och utveckling

inom flygteknikområdet och verksamheten

utformas genom uppdrag från främst svenska

men även utländska uppdragsgivare. Regeringen

konstaterar att Flygtekniska försöksanstaltens

verksamhet under år 1998 har främjat

utvecklingen av flygtekniken inom landet.

Måluppfyllelse avseende relevans och kvalitet

Avgiftsfinansiering skapar förutsättning för en

väl fungerande dialog med uppdragsgivarna som

i sin tur innebär att relevansen beaktas. Detta

indikeras också i den under år 1998 genomförda

kundundersökningen. En kvalitetsgranskning av

verksamhetsgrenen Hållfasthet genomfördes av

en internationell expertgrupp år 1997.

Granskningen som visade att Försöksanstalten

levererar resultat av hög kvalitet redovisades i

Budgetpropositionen för 1999. Regeringen

bedömer att kvaliteten är fortsatt god inom

verksamhetsgrenen Hållfasthet men har inte

möjlighet att bedöma kvaliteten för hela

Försöksanstaltens verksamhet. Kvaliteten skall

granskas teknikområde för teknikområde med

återkommande expertbedömningar. Under år

1999 har en granskning av verksamhetsgrenen

Experimentell aerodynamik inletts.

Försöksanstalten skall enligt regleringsbrevet

för år 1998 verka för att synergieffekterna mellan

militär och civil forskning samt nationell och

internationell forskning tillvaratas, till att

konkurrenskraftiga priser tillgodose kundernas

behov samt att bygga upp kompetens för

framtida behov. Regeringens bedömning är att

priserna är konkurrenskraftiga, att kundernas

behov av forskning tillgodoses samt att

Försöksanstalten genom det anslag den erhåller

tillsammans med egna ansträngningar för att få

forskningsfinansiering har godtagbara

möjligheter till långsiktig kompetensutveckling.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Tabell 6.12 Uppdragsverksamhet

Tusental kronor

Uppdragsverksamhet

Intäkter

Kostnader

Resultat

(Intäkt -

kostnad)

Utfall 1998

131 803

131 803

0

(varav tjänsteexport)

(22 967)

(20 602)

(2 365)

Prognos 1999

148 710

148 710

0

(varav tjänsteexport)

(15 000)

(13 000)

(2 000)

Budget 2000

152 000

152 000

0

(varav tjänsteexport)

(20 000)

(18 000)

(2 000)

Resultaträkningen visar att intäkterna av

myndighetens avgiftsfinansierade verksamhet

har ökat med elva procent i förhållande till år

1997. Resultatökningen av den

avgiftsfinansierade verksamheten gäller dels

verksamhetsgrenen Vindkraft och miljö, dels

verksamhetsgrenen Aerodynamik och dels den

nya verksamhetsgrenen Simuleringscenter.

Försöksanstaltens investeringsvolym fortsatte

att öka under år 1998. Två tredjedelar av

investeringsvolymen (82,6 miljoner kronor)

rörde vindtunnelsatsningar och en tredjedel

rörde ett s.k. simuleringscenter, vilket finansieras

enligt särskilda avtal med Försvarsmakten.

Investeringar enligt plan uppgick till 75,8

miljoner kronor. Skillnaden beror främst på att

de avgiftsfinansierade investeringarna avseende

simuleringscenter genomförts snabbare än

planerat.

Timtaxorna har under år 1998 höjts med tre

procent medan vindtunneltaxorna hållits

oförändrade. Nettokostnaden för central

administration har sjunkit från 17 procent till 16

procent.

Sedan början av 1990-talet har

Försöksanstalten genomfört omfattande

rationaliseringar i verksamheterna i kombination

med personalreduceringar inom främst

administration. En rad åtgärder under år 1998

har beräknats medföra en årlig

nettokostnadsbesparing om fyra till fem procent.

Investeringsplan

Flygtekniska försöksanstaltens investeringsplan för perioden 1999-2001.

Tabell 6.13 Investeringsplan

Miljoner kronor

Total kostnad

Anskaffat

t.o.m. 1998

Prognos

1999

Budget

2000

Beräknat

2001

Beräknat

2002

Ställbar dysa

24

16

8

0

0

0

Kompressor

75

70

5

0

0

0

Simulering

56

33

3,5

6,5

6,5

6,5

Övriga objekt

65

0

35

10

10

10

Summa investeringar

220

119

51,5

16,5

16,5

16,5

Lån

220

119

51,5

16,5

16,5

16,5

Summa finansiering

220

119

51,5

16,5

16,5

16,5

Slutsatser

Regeringen bedömer att det av riksdagen

fastställda målet har uppfyllts och att resultatet

av verksamheten är mycket gott. Regeringen

bedömer att målen i regleringsbrevet avseende

relevans och kvalitet uppfylls godtagbart samt att

uppfyllande av målet att bygga upp egen

kompetens för att tillgodose framtida behov

möjliggörs genom det anslag myndigheten

erhåller. Regeringen avser låta Försöksanstalten

granska kvaliteten inom övriga

verksamhetsgrenar med expertbedömningar.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

37 367

Pris- och löneomräkning

621

Förslag 2000

37 988

För år 2001 och 2002 beräknar regeringen att

anslagsnivån för år 2000 prolongeras.

D6 Stöd till frivilliga

försvarsorganisationer inom

totalförsvaret

Tabell 6.14 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1998

Utfall

101 969

Anslags-

sparande

0

1999

Anslag

102 396

Utgifts-

prognos

102 545

2000

Förslag

93 196

2001

Beräknat

93 196

1

2002

Beräknat

93 196

2

1 Motsvarar 93 196 tkr i 2000 års prisnivå

2 Motsvarar 93 196 tkr i 2000 års prisnivå

Anslaget omfattar utgifter för stöd till den

verksamhet som anges i förordningen (1994:524)

om frivillig försvarsverksamhet.

Härutöver tilldelas de frivilliga

försvarsorganisationerna för sin

utbildningsverksamhet belopp från anslagen A1

Förbandsverksamhet och beredskap m.m., B3

Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst samt B6 Funktionen Hälso- och

sjukvård m. m. Arbetsmarknadsstyrelsen tilldelas

belopp under anslaget B3 Funktionen

Befolkningsskydd och räddningstjänst. Inför

tilldelning år 2000 har medel omfördelats mellan

ovanstående anslag och anslaget D6 Stöd till

frivilliga försvarsorganisationer inom

totalförsvaret.

Verksamher

De frivilliga försvarsorganisationer som anges

i bilaga till förordningen (1994:524) om frivillig

försvarsverksamhet får bidrag för den del av

deras verksamhet som främjar totalförsvaret och

som omfattar ledning och administration,

försvarsupplysning och rekrytering.

Myndigheterna Försvarsmakten och Över-

styrelsen för civil beredskap disponerar och

fördelar beloppen för stöd till de frivilliga

försvarsorganisationerna. Försvarsmakten och

Över-styrelsen för civil beredskap skall i

respektive årsredovisning för år 1999 redovisa de

frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet.

Regeringens överväganden

Resultatinformation och slutsatser

De frivilliga försvarsorganisationerna utgör

genom sitt starka engagemang och sin breda

kompetens inom skilda områden i samhället en

viktig resurs för landets försvar. Stödet skall även

fortsättningsvis lämnas till de frivilliga

försvarsorganisationerna så att deras verksamhet

främjar försvarsviljan och ger

försvarsverksamheten en bred förankring.

Beräkning av anslaget för år 2000

Tusental kronor

Anslag 1999

102 396

Överföring inom UO6

-9 200

Förslag 2000

93 196

För år 2001 och 2002 beräknar regeringen att

anslagsnivån för år 2000 prolongeras

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

2

11

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

20

19

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

22

23

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

44

51

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

62

62

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

78

79

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

80

83

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

86

85

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

92

93

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

108

107

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

62

109

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

PROP. 1999/2000:1 UTGIFTSOMRÅDE 6

110

111