Regeringens proposition

 1992/93:182

 om anslag för budgetåret 1993/94 till Statistiska

 centralbyrån

 Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har

 tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 18

 februari 1993.

 På regeringens vägnar

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 I propositionen lämnas förslag till anslag för budgetåret

 1993/94 till Statistiska centralbyrån (SCB).

 I avvaktan på förslag från den kommitté som arbetar med att

 anpassa ansvaret för den statliga statistiken till de

 principer för ansvarsfördelning mellan SCB och andra

 myndigheter som riksdagen nyligen godkänt prövas SCB endast i

 ett ett-årsperspektiv.

 Ansvaret för statistiken om jordbruk och vissa

 livsmedelsfrågor överförs i enlighet med principerna för den

 nya ansvarsfördelningen till Livsmedelsekonomiska

 samarbetsnämnden. Övriga förändringar kommer att redovisas i

 1994 års budgetproposition.

 Finansdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 februari

 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

 B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

 Proposition om anslag för budgetåret 1993/94 till

 Statistiska centralbyrån

 1 Inledning

 I propositionen om den statliga statistikens finansiering och

 samordning (prop. 1992/93:101) föreslogs att ansvaret för och

 finansiering av den statliga statistiken skall ske enligt

 följande principer.

 Verksamhet som Statistiska centralbyrån (SCB) skall ansvara

 för och som skall anslagsfinansieras:

 * Förvaltningsuppgifter såsom grundläggande metodutveckling,

 statistiksamordning, nomenklaturarbete, internationellt

 statistiksamarbete, publiceringsverksamhet och informa-

 tionsservice samt biblioteks- och arkivservice.

 * Officiell statistik som griper över flera sektorer, som

 saknar en entydig huvudanvändare eller där det påtagligt

 gagnar förtroendet för statistiken.

 * Vissa centrala databaser.

 Verksamhet som sektorsmyndigheter och övriga användare skall

 ansvara för:

 * Officiell statistik för avgränsade sektorsområden.

 Statistiken skall finansieras genom anslag till berörda

 sektorsmyndigheter.

 * Övrig statistik och statistiska tjänster. Verksamheten

 skall finansieras av beställaren.

 Resurserna för statistik vid SCB och övriga berörda

 myndigheter föreslås anpassas till de förändringar som

 genomförs.

 I propositionen anmäldes att förändringarna borde ske

 successivt och att en särskild genomförandekommitté skulle

 tillsättas för att mera i detalj planera hur förändringarna

 skall genomföras. Vidare redovisades att vissa frågor om bl.a.

 förfoganderätt, registerfrågor, sekretess och integritetsskydd

 behövde utredas ytterligare.

 Finansutskottet (bet. 1992/93:FiU7) tillstyrkte de föreslagna

 principerna för ansvarsfördelning och finansiering av den

 statliga statistiken och förordade i likhet med propositionen

 ett successivt genomförande. Utskottet ställde sig också bakom

 förslagen om ytterligare utredning. Riksdagen har bifallit

 utskottets hemställan (rskr. 1992/93:122).

 Två kommittéer har därefter tillsatts för att dels utreda

 integritetsskyddet för uppgifter i statlig statistik, m.m.

 (dir. 1992:110), dels genomföra en ändrad ansvarsfördelning

 för den statliga statistiken (dir 1993:9).

 Mot denna bakgrund har regeringen i 1993 års

 budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 8, s. 83) föreslagit

 riksdagen att för budgetåret 1993/94, i avvaktan på en

 särskild proposition i ämnet, till Statistiska centralbyrån:

 Statistik, register och prognoser beräkna ett ramanslag på

 435 033 000 kr och till Statistiska centralbyrån:

 Uppdragsverksamhet ett anslag på 1 000 kr.

 Jag avser nu att ta upp frågan om anslag till SCB för

 budgetåret 1993/94.

 2 Anslag till Statistiska centralbyrån

 Sjunde huvudtiteln

 E. Vissa centrala myndigheter m.m.

 E 7. Statistiska centralbyrån: Statistik, register och

 prognoser

 1991/92 Utgift 433 336 000

 1992/93 Anslag 435 033 000

 1993/94 Förslag 420 080 000

 Statistiska centralbyrån (SCB) är central

 förvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen

 och ansvarar för huvuddelen av denna. SCB producerar även

 statistik på uppdrag under anslaget E 8. Statistiska

 centralbyrån: Uppdragsverksamhet.

 Verksamheten bedrivs i Stockholm och Örebro samt vid

 regionala kontor i Luleå, Göteborg och Malmö. SCB har dessutom

 en riksomfattande intervjuarkår.

 SCB:s övergripande mål som central förvaltningsmyndighet är

 att ansvara för statistikproduktion och internationell

 statistisk rapportering som inte åligger någon annan myndighet

 samt samordna statistik och utarbeta statistiska nomenklaturer

 och klassifikationer. SCB skall vidare verka för att den

 statliga statistiken är objektiv och görs allmänt tillgänglig

 samt på olika vägar underlätta uppgiftslämnandet och se till

 att lämnade uppgifter på ett effektivt sätt skyddas genom

 anonymitet och sekretess.

 Statistiska centralbyrån

 SCB har lämnat en fördjupad anslagsframställning till

 regeringen för perioden 1993/94 * 1995/96. Inriktning och mål

 för verksamheten har formulerats i ett 40-tal

 statistikprogram. SCB har även tidigare ingått i en

 försöksverksamhet med treåriga planeringsramar.

 I den fördjupade anslagsframställningen redovisar SCB

 utvecklingen vid tre anslagsnivåer. Huvudalternativet innebär

 att anslaget minskar med 34 miljoner kr budgetåret 1993/94.

 Av resultatanalysen kan utläsas att nu gällande treårsplan i

 allt väsentligt torde ha förverkligats. SCB redovisar

 förbättringar inom flera statistikområden.

 SCB redovisar positiva ekonomiska resultat för såväl anslags-

 som uppdragsverksamheten. Vissa problem när det gäller

 produktivitetsutvecklingen har uppstått under senare år.

 Problem redovisas också för tillförlitligheten i viss

 ekonomisk statistik till följd av förändringar i samhället,

 liksom svårigheter i det externa samordningsarbetet.

 SCB:s framtidsanalys indikerar ett fortsatt stort och ökande

 behov av statistik på olika områden och för olika syften.

 Verket framhåller också att den allt snabbare beslutsprocessen

 i regering och riksdag med snäva tidsramar för kommittéer och

 statliga utredningar ställer krav på löpande tillgång till

 relevanta beräkningsunderlag som det statliga

 statistiksystemet bara till nöds kan uppfylla för närvarande.

 Dessa statistikbehov gör sig också gällande på lokal och

 regional nivå när den offentliga sektorn i kommuner och

 landsting omvandlas med nya styrsystem.

 Resursbehov

 SCB står inför stora krav på förändringar av verksamhetens

 inriktning bl.a. eftersom det svenska statistiksystemet skall

 anpassas och integreras med det europeiska statistiksystemet.

 Statistiken behöver också anpassas till de krav som en ändrad

 politik ställer.

 Av resursanalysen framgår att SCB med huvudalternativet

 räknar med att utöver nuvarande statistikproduktion klara av

 nu aktuella krav som följer med EES-avtal och EG-medlemskap

 förutom programkostnader för statistiksamarbetet. Detta

 möjliggörs främst genom rationaliseringar i verksamheten. Nya

 krav som en följd av ändrad politik kan i de allra flesta fall

 endast tillgodoses genom påbyggnader av det nuvarande

 systemet. På inget område utom jordbrukets har verket stöd för

 några större neddragningar av nuvarande statistik. En

 detaljbeskrivning av innehållet i huvudalternativet återfinns

 i SCB:s särskilda rapport.

 Föredragandens överväganden

 Sammanfattning

 Övergripande mål

 Det övergripande målet för den verksamhet som SCB ansvarar

 för överensstämmer med de mål som hittills gällt och skall

 vara.

 - att verka för att den statliga statistiken håller en god

 kvalitet, är objektiv och görs allmänt tillgänglig med

 beaktande av att uppgiftslämnandet underlättas och att

 lämnade uppgifter skyddas genom anonymitet och sekretess,

 - att ansvara för statistikproduktion och internationell

 rapportering som inte åligger annan myndighet.

 Resurser: Ramanslag 1993/94 420 080 000 kr.

 Övrigt: Utöver SCB:s huvudförslag har medel beräknats för

 deltagande i olika statistiska EG-projekt och för förbätt-

 ringar av statistik av betydelse för att belysa den ekono-

 miska politiken.

 Dessutom har 3 700 000 kr beräknats för bl.a. utveckling av

 en ny skattestatistik.

 I enlighet med principerna för ansvarsfördelningen mellan

 SCB och andra myndigheter beräknas medel för statistik om

 jordbruk och livsmedel under nionde huvudtiteln. 9 920 000

 kr överförs från sjunde huvudtiteln anslagetet E 7. Statis-

 tiska centralbyrån: statistik, register och prognoser till

 nionde huvudtiteln anslaget H 7. Livsmedelsstatistik från

 och med budgetåret 1993/94.

 Övriga förändringar med anledning av de nya principerna för

 ansvarsfördelning mellan SCB och andra myndigheter kan komma

 att redovisas när förslag lämnats av den kommitté som

 arbetar med genomförandet. Mot denna bakgrund prövas SCB nu

 endast i ett ettårs perspektiv.

 Resultatbedömning

 Som framgår av den resultatanalys som SCB redovisat har

 verksamheten i stort sett fullföljts enligt planerna. Trots

 förseningar på grund av vissa omprioriteringar och verksamhet

 utöver den treårsplan som statsmakterna godkänt räknar SCB med

 att kunna klara av förseningarna under innevarande

 treårsperiod.

 Utvecklingen av uppdragsverksamheten har överträffat

 beräkningarna i treårsplanen. De största uppdragsgivarna finns

 inom den offentliga sektorn. En ökad uppdragsverksamhet ligger

 i linje med vad som eftersträvas när det gäller att ge

 användarna ansvaret att själva finansiera den statistik de

 behöver. Vilken statistik som skall anslagsfinansieras

 centralt via anslaget till SCB skall avgöras av dess betydelse

 för att tillfredställa grundläggande behov i samhället. I dag

 finansieras dock viss sådan statistik som uppdrag vid SCB

 samtidigt som SCB får anslag för vissa specialbearbetningar

 för särskilda ändamål.

 Jag delar SCB:s uppfattning att statistikbehoven förändras

 snabbt som en följd av utvecklingen i samhället. Den

 styrmodell som hittills tillämpats på SCB har emellertid inte

 gett den flexibilitet som skulle ha behövts i ett läge där

 resurserna är begränsade och behoven svåra att förutse. Även

 om det i många fall är viktigt med obrutna tidsserier inom

 statistiken har alltför stor del av statistiken låsts

 långsiktigt samtidigt som de som nyttjar statistiken inte haft

 finansieringssansvaret för sina statistikbehov. Därigenom har

 nödvändiga omprioriteringar försvårats och kostnadspressen på

 SCB varit otillräcklig. Det har också medfört att användarna

 sällan beaktat sina statistikbehov när kostnader för reformer

 beräknats. Möjligheterna att anpassa statistiken till de nya

 behoven har härigenom försvårats.

 Fördjupad prövning

 Riksdagen har godkänt de principer för en effektivare styrning

 av den statliga statistiken som jag tidigare redogjort för.

 SCB:s verksamhet skall under en genomförandeperiod anpassas

 till de redovisade ansvarsområdena. En kommitté har, som

 inledningsvis nämnts, utsetts för att i detalj klargöra vad

 detta innebär. I avvaktan på kommitténs förslag kommer därför

 huvuddelen av den hittills anslagsfinansierade statistiken vid

 SCB att också under nästa budgetår belasta anslaget

 Statistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser.

 Undantaget är statistik om jordbruk och vissa

 livsmedelsfrågor. För denna statistik tilldelas SCB medel

 huvudsakligen från anslag under nionde huvudtiteln. Inom Jord-

 bruksdepartementets verksamhetsområde finansieras och styrs

 redan i dag merparten av jordbruks- och livsmedelssta-

 tistiken.

 Jordbruket står nu inför stora förändringar där kraven på

 anpassningar av statistiken ökar. Enligt min bedömning är det

 därför angeläget att huvudanvändarna ges det fulla ansvaret

 för inriktning och finansiering av statistiken. Jag föreslår i

 samråd med chefen för Jordbruksdepartementet att ansvaret för

 denna statistik läggs på Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden

 som är den myndighet som har till uppgift att samordna kal-

 kyler och utredningar på detta område. Med ansvaret för

 officiell statistik följer även ett samordningsansvar med

 statistikanvändare utanför sektorn. Detta ansvar kommer att

 regleras i särskild ordning.

 Regeringen bör återkomma i 1994 års budgetproposition med de

 ändringar som i övrigt kan bli aktuella som en följd av

 ändrade principer för ansvarsfördelning.

 Mot bakgrund av vad jag sagt anser jag det inte vara

 meningsfullt eller ens möjligt att nu lägga fast någon

 planeringsram för SCB för treårsperioden.

 Resursbehov m.m.

 För budgetåret 1993/94 gör jag bedömningen att

 huvudalternativet i SCB:s treårsplan för de olika

 statistikprogrammen bör ligga till grund för verksamhetens

 omfattning. Avvikelser från denna plan redovisas nedan:

 * 9 920 000 kr bör överföras till nionde huvudtiteln, an-

 slaget H 7. Livsmedelsstatistik för finansiering av jord-

 bruks- och livsmedelsstatistik.

 * Sveriges bidrag till programsamarbetet på statistikområdet

 med anledning av EES-avtalet skall rymmas inom anslags-

 ramen och eventuella omprioriteringar får ske i samråd med

 berörda användare.

 * Åtgärder för att göra databasen för undersökning av lev-

 nadsförhållanden (ULF) mera lättillgänglig skall rymmas

 inom anslagsramen.

 Ett ökat svenskt deltagande i det europeiska samarbetet och

 starkare fokusering på den ekonomiska politiken skärper kraven

 på den ekonomiska statistiken. Därför har 6 400 000 kr utöver

 huvudförslaget i SCB:s treårsplan beräknats för följande

 åtgärder:

 * Deltagande i särskilt angelägna EG-projekt avseende

 konsumentprisindex, köpkraftsparitetsundersökningar,

 utrikeshandelsstatistik, tjänstenäringar och national-

 räkenskaper.

 * Kvalitetsmässiga förbättringar av räkenskapssammandraget

 och bättre anpassning av detta till kraven på uppföljning

 och utvärdering av kommunal verksamhet. Medlen skall även

 användas till redovisning av omfattningen och arten av

 entreprenadverksamhet med kommunalt huvudmannaskap,

 presentation av en årlig ekonomisk redovisning av

 kommunägda företag samt förbättringar av prognosenkäterna

 och deras samordning med annan kommunal korttidsstatistik.

 Vidare skall särskilda koncernredovisningar för kommuner

 insamlas och redovisas årligen.

 * Förändringar i fastprisberäkningarna för att få stabilare

 och snabbare beräkningar av volymutvecklingen inom

 utrikeshandeln och förbättra kvaliten i beräkningarna.

 * Förbättringar av den månatliga industriproduktionsindexen

 för att minimera de stora avvikelser som förekommit mellan

 månads- kvartals- och årsstatistiken och för att få bort

 de skillnader som råder i utvecklingen av industriproduk-

 tionen enligt industristatistiken respektive nationalrä-

 kenskaperna.

 * Framtagande av en kortperiodisk lönestatistik som täcker

 samtliga sektorer i ekonomin samt deltagande i Eurostats

 (EG:s statistiska kontors) arbetsgrupper om lönestatistik

 och i projektet Employment cost index.

 * En återgång till årliga intäkts- och kostnadsundersök-

 ningar för flerbostadshus för att bättre kunna följa de

 förändringar som nu sker på skatteområdet och inom bo-

 stadsfinansieringen samt belysa effekterna på hyror och

 kostnader inom fastighetsförvaltningen.

 * En uppbyggnad av vissa funktioner kring en gemensam

 databas för internationell ekonomisk statistik för att

 underlätta användningen av sådan statistik och för att

 möjliggöra samordningsvinster för olika användare med

 samma behov.

 Jag har dessutom beräknat 3 700 000 kr för bl.a. vissa

 oförutsedda behov. Huvudparten av dessa medel skall dock

 användas för att förbättra statistiken över inkomster, skatter

 och socialavgifter. Mot bakgrund av bl.a. två riksdagsbeslut

 om statistik över inkomster och skatter (bet. 1988/89:FiU3,

 rskr. 1988/89:2) och över mervärdeskatt (1989/90:FiU4, rskr.

 1989/90:10) har Finansdepartementet bedrivit ett särskilt sta-

 tistikutredningsprojekt för att föreslå åtgärder för att

 samordna, effektivisera och förbättra denna statistik. Arbetet

 avslutades och presenterades 1991 i promemorian (Ds 1991:15)

 Skatte- och inkomststatistik. Förslagen har ännu inte kunnat

 genomföras bl.a. på grund av de långtgående förändringar av

 skatteadministrationen som genomfördes i samband med skatte-

 reformen. Den exakta omfattningen och fördelningen av medel

 mellan SCB och Riksskatteverket kommer att kunna preciseras

 först efter ytterligare beredning.

 Slutsatser

 Mot bakgrund av den prövning som jag gjort av verksamheten i

 anslutning till SCB:s fördjupade anslagsframställning samt den

 genomgång som jag gjort i anslutning till propositionen om den

 statliga statistikens finansiering och samordning drar jag

 följande slutsatser.

 De övergripande målen bör ligga fast. Verksamheten bör under

 budgetåret 1993/94 i huvudsak bedrivas efter den inriktning

 som formulerats av SCB i de olika statistikprogrammen inom

 huvudförslagets ram.

 SCB bör även fortsättningsvis delta aktivt i arbetet med ett

 integrerat europeiskt statistiksystem. Statistikanvändarna bör

 också i ökad grad engageras i detta arbete. Detta är angeläget

 bl.a. ur ett uppgiftslämnarperspektiv då det gäller att så

 långt som möjligt samordna uppgiftskraven från svenska och

 internationella organ.

 I enlighet med den nya ansvarsfördelningen mellan SCB och

 statistikanvändarna ska statistiken göras mer tillgänglig för

 olika intressenters bearbetningar och analyser. SCB:s

 anslagsfinansierade verksamhet bör därför förberedas för en ny

 inriktning där de centrala förvaltningsuppgifterna och den

 grundläggande statistikproduktionen anpassas till ett ökat

 samarbete och utbyte med statistikanvändarna. För att

 effektivt utnyttja statistikkompetensen bör central

 metodutveckling så långt som möjligt samordnas med annan

 nationell och internationell metodutveckling. I detta

 sammanhang är det viktigt att metodernas användning och

 utveckling dokumenteras.

 Övrigt

 Jag har i min anmälan till 1993 års budgetproposition

 redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga

 medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas.

 SCB kommer fr.o.m. budgetåret 1993/94 att tillämpa denna

 modell. SCB kommer därför att tilldelas ett räntekonto med

 kredit i Riksgäldskontoret och medlen under detta anslag föras

 till detta konto.

 Anslaget för SCB har budgeterats utan hänsyn till de tekniska

 justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån

 på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för

 Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoret samt de

 nya principerna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna

 för dessa förändringar har redovisats i 1993 års

 budgetproposition (bilaga 1, Statsbudgeten och Särskilda

 frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas till

 myndighetens disposition kommer slutligt att fastställas

 enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika från

 det nu budgeterade beloppet.

 Hemställan

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Statistiska centralbyrån: Statistik, register och

 prognoser för budgetåret 1993/94 anvisa ett ramanslag på

 420 080 000 kr.

 E 8. Statistiska centralbyrån: Uppdragsverksamhet

 1991/92 Utgift -

 1992/93 Anslag 1 000

 1993/94 Förslag 1 000

 På uppdrag av en myndighet skall SCB inom sitt ansvarsområde

 och i mån av resurser

 * utföra statistiska undersökningar samt intervju- och

 enkätundersökningar,

 * utföra manuell och maskinell statistisk databehandling,

 * bedriva statistisk konsultationsverksamhet.

 SCB får också åta sig sådana uppdrag från andra

 uppdragsgivare.

 Statistiska centralbyrån

 SCB har i sin årsredovisning för budgetåret 1991/92 redovisat

 verksamheten i verksamhetsområdena Anslagsverksamhet och

 Uppdragsverksamhet.

 Uppdragsverksamheten svarade för 24 % av SCB:s hela

 omsättning och intäkterna uppgick till 163 mkr. SCB redovisar

 en kraftig resultatförbättring under 1991/92. Riskkapitalet

 har därmed kunnat förstärkas och uppgår nu till 14,6 mkr eller

 ca 9 % av omsättningen.

 SCB har lämnat en fördjupad anslagsframställning till

 regeringen för perioden 1993/94 * 1995/96.

 I framtidsanalysen diskuterar SCB tänkbara effekter av en

 ökad efterfrågestyrning av statistiken. SCB:s bedömning är att

 den totala statistikmarknaden kommer att öka med ca 10 % per

 år, men att SCB:s andel av den inhemska marknaden minskar,

 eftersom en större del av bearbetningar och presentationer

 kommer att äga rum utanför SCB.

 Föredragandens överväganden

 Sammanfattning

 Övergripande mål

 SCB skall genom sin uppdragsverksamhet öka statistikens och

 de statistiska datalagrens tillgänglighet och användning.

 Verksamheten skall bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt.

 Resurser

 SCB skall ha ett formellt 1000-kronorsanslag för uppdrags-

 verksamheten. Versamheten skall finansieras till fullo av

 beställarna enligt principen full kostnadstäckning som eko-

 nomiskt mål.

 Resultatbedömning

 SCB:s årsredovisning visar att verket på ett tillfredställande

 sätt genomfört verksamheten. De åtgärder verket vidtagit för

 att förbättra lönsamheten i den uppdragsfinansierade

 verksamheten har gett avsedd effekt, det ackumulerade

 överskottet har förstärkts och kravet på att öka omsättningen

 med minst 5 % har klarats med god marginal.

 Slutsatser

 I avvaktan på att principerna om ändrad ansvarsfördelning

 mellan SCB och statistikanvändarna preciseras finner jag det

 inte meningsfullt att ålägga verksamheten några andra krav än

 de som framgår av de övergripande målen för verksamheten och

 de generella krav som gäller avgiftsfinansierad verksamhet.

 Hemställan

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Statistiska centralbyrån: Uppdragsverksamhet för

 budgetåret 1993/94 anvisa ett anslag på 1 000 kr.

 Nionde huvudtiteln

 H 7. Livsmedelsstatistik

 I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10 s. 90)

 har regeringen föreslagit att riksdagen till anslaget H 7.

 Livsmedelsstatistik för budgetåret 1993/94 anvisar ett

 förslagsanslag på 11 514 000 kr. Vid sin anmälan av detta

 anslag anförde chefen för Jordbruksdepartementet att

 anslagsberäkningen gjorts i avvaktan på att beredningen av

 betänkandet Effektivare statistikstyrning (SOU 1992:48)

 slutfördes.

 Som jag nämnt i det föregående anser jag * efter samråd med

 chefen för Jordbruksdepartementet * att redan till nästa

 budgetår bör ett belopp om 9 920 000 kr som avser jordbruks-

 och livsmedelsstatistik beräknas under detta anslag på nionde

 huvudtiteln i stället för under sjunde huvudtitelns anslag

 Statistiska centralbyrån: Statistik, register, prognoser. Jag

 har beaktat detta vid min anslagsberäkning till SCB-anslaget,

 men förslaget i budgetpropositionen måste kompletteras i denna

 del.

 Hemställan

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att under nionde huvudtitelns förslagsanslag

 Livsmedelsstatistik för budgetåret 1993/94 anvisa 9 920 000 kr

 utöver vad som föreslagits i prop. 1992/93:100 bil. 10.

 3 Beslut

 Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

 beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de

 förslag som föredraganden lagt fram.