Prop.

1994/95:201Regeringens proposition

1994/95:201

Avisering av folkbokföringsuppgifter

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 30 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att ett nytt register för avisering av folkbok-

föringsuppgifter skall inrättas. Registret skall ersätta personbanden och

riksaviseringsbandet som därigenom kan avskaffas. Riksskatteverket skall ha

registeransvaret för det nya aviseringsregistret. Registret skall få användas av

myndigheter för aktualisering, kontroll och komplettering av uppgifter i

myndigheternas personregister.

 Aviseringsregistret skall innehålla uppgifter om en persons identitet,

bosättning och familj samt de ytterligare uppgifter som behövs för att behovet

av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter skall kunna tillgodoses. Vissa

uppgifter som är av särskilt känslig natur skall inte få registreras. I huvudsak

skall registret innehålla endast aktuella uppgifter. Registret föreslås reglerat

i en särskild lag om aviseringsregister.

 Lagen om aviseringsregister föreslås träda i kraft den 1 juli 1995.

Innehåll

1 Förslag till riksdagsbeslut ............... 4

2 Lagtext.................................... 5

 2.1 Förslag till lag om aviseringsregister. 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1990:1536) om folkbokföringsregister.. 7

 2.3 Förslag till lag om ändring i datalagen

 (1973:289)............................. 8

 2.4 Förslag till lag om ändring i vallagen

 (1972:620)............................. 10

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m. 12

 2.6 Förslag till lag om ändring i same-

 tingslagen (1992:1433)................. 13

 2.7 Förslag till lag om ändring i skatte-

 registerlagen (1980:343)............... 14

3 Ärendet och dess beredning ................ 15

4 Avisering av folkbokföringsuppgifter....... 16

 4.1 Nuvarande ordning...................... 16

 4.2 En reformering av aviseringsverksamheten20

5 Nytt system för avisering av folkbok-

 föringsuppgifter .......................... 24

 5.1 Ett centralt register för avisering m.m.24

 5.2 Registerändamål ....................... 26

 5.3 Registerinnehåll ...................... 27

 5.4 Utlämnande på ADB-medium .............. 31

 5.5 Sökbegrepp ............................ 32

 5.6 Gallring av uppgifter ................. 34

6 Avgifter .................................. 36

7 Ekonomiska konsekvenser ................... 37

8 Ikraftträdande ............................ 38

9 Författningskommentar ..................... 39

 9.1 Förslaget till lag om aviserings-

 register .............................. 39

 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1990:1536) om folkbokföringsregister . 43

 9.3 Förslaget till lag om ändring i data-

 lagen (1973:289) ...................... 43

 9.4 Förslaget till lag om ändring i val-

 lagen (1972:620) ...................... 44

 9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m. 44

 9.6 Förslaget till lag om ändring i same-

 tingslagen (1992:1433) ................ 44

Bilaga 1 Sammanfattning av Aviseringsutred-

 ningens förslag .................... 45

Bilaga 2 Aviseringsutredningens lagförslag .. 46

Bilaga 3 Förteckning över de remissinstanser

 som yttrat sig över betänkandet

 Folkbokföringsuppgifterna i sam-

 hället (SOU 1994:44) ............... 53

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag ........ 54

Bilaga 5 Lagrådets yttrande ................. 63

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 30 mars 1995 ............................ 64

Rättsdatablad ............................... 65

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om aviseringsregister,

 2. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,

 3. lag om ändring i datalagen (1973:289),

 4. lag om ändring i vallagen (1972:620),

 5. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m.,

 6. lag om ändring i sametingslagen (1992:1433),

 7. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om aviseringsregister

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelse

1 § För de ändamål som anges i 2 § får med hjälp av automatisk databehandling

föras ett register för tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter för hela

landet (aviseringsregister).

Registerändamål

2 § Aviseringsregistret får användas av en myndighet för

 1. aktualisering, komplettering och kontroll av uppgifter i personregister som

myndigheten är registeransvarig för,

 2. komplettering och kontroll av personuppgifter i övrigt,

 3. uttag av urval av personuppgifter.

 Regeringen får föreskriva att registret får användas för ändamål som avses i

första stycket 3 även av annan än myndighet.

Registeransvar

3 § Riksskatteverket är registeransvarigt för aviseringsregistret.

Registerinnehåll

4 § Aviseringsregistret får innehålla uppgifter om personer som är eller har

varit folkbokförda i landet eller som annars tilldelats personnummer. För en

sådan person får de uppgifter anges som registrerats enligt lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister och som avser

 1. personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

 4. folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort och folkbokföring under särskild

rubrik,

 5. födelsehemort och födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make, föräldrar, barn och vårdnadshavare,-

 9. datum för inflyttning från utlandet,

 10. avregistrering med uppgift om dödsfall, utflyttning till utlandet eller

annan anledning,

 11. medlemskap i icke-territoriell församling.

5 § Aviseringsregistret får även innehålla uppgifter om tidpunkt för

registrerade förhållanden samt de tekniska och administrativa uppgifter som

behövs för att tillgodose ändamålet med registret.

Utlämnande av uppgifter

6 § Uppgift i aviseringsregistret som enligt lag eller förordning får

registreras även i annat register får lämnas ut till den registeransvarige i

form av utskrift eller på medium för automatisk databehandling.

Sökbegrepp

7 § I aviseringsregistret får som sökbegrepp användas uppgift

 1. som avses i 4 § 1-4 och 8,

 2. om medborgarskap i Sverige, Danmark, Norge, Finland eller Island, eller

 3. om medborgarskap i land inom eller utom Europeiska unionen

(unionsmedborgarskap eller icke unionsmedborgarskap).

 Som sökbegrepp får, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer, också användas uppgift som avses i

5 §.

Gallring

8 § Uppgift i aviseringsregistret som avses i 4 § 1-8 och 11 skall gallras när

en ny, motsvarande uppgift registreras eller när uppgiften inte längre är

aktuell. Uppgift om rättat personnummer får dock bevaras under den tid som

behövs för att tillgodose ändamålet med registret.

 Uppgift om datum för inflyttning från utlandet skall gallras fyra år efter

utgången av det år då uppgiften registrerades.

 Har en person avregistrerats från folkbokföringen, skall uppgift som avses i 4

§ 4-9 och 11 gallras vid avregistreringen och övriga uppgifter tio år efter

utgången av det år personen avregistrerades.

 Regeringen får föreskriva undantag från bestämmelsen om gallring i tredje

stycket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Ett lokalt folkbokföringsregister får användas för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter för fysiska personer och

av andra folkbokföringsuppgifter,

 2. handläggning av folkbokföringsärenden som enligt folkbokföringslagen

(1991:481) eller annan lag eller förordning prövas av skattemyndigheten,

 3. framställning av personbevis och andra registerutdrag,

 4. tillhandahållande av 4. fullgörande av

folkbokföringsuppgifter underrättelseskyldighet

som myndigheter behöver enligt lag eller förord-

för att fullgöra sin ning,

verksamhet,

 5. uttag av folklängder och andra samlingar av uppgifter för förvaring hos

statliga arkivmyndigheter,

 6. planering och tillsyn av folkbokföringsverksamheten.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Senaste lydelse 1991:497.

2.3 Förslag till lag om ändring i datalagen (1973:289)

 Härigenom föreskrivs att 27 och 28 §§ datalagen (1973:289)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 27 §2

 Uppgifterna i SPAR Uppgifterna i SPAR

hämtas från de statliga hämtas från aviserings-

personregister som an- registret enligt lagen

vänds för folkbokföring, (1995:000) om avise-

inkomsttaxering och ringsregister samt de

fastighetstaxering. statliga personregister

Till dessa uppgifter får som används för

fogas anteckning om att inkomsttaxering och

en enskild person inte fastighetstaxering. Till

önskar adresserad dessa uppgifter får fogas

direktreklam. anteckning om att en

 enskild person inte

 önskar adresserad

 direktreklam.

 28 §

 Den som begär att få Den som begär att få

uppgifter ur en uppgifter ur en myn-

myndighets dighets personregister

personregister för ett för ett sådant ändamål som

sådant ändamål som avses avses i 26 § andra

i 26 § andra stycket 1 stycket 1 och 3 och som

och 3 och som kan kan tillgodoses genom

tillgodoses genom SPAR SPAR eller

skall hänvisas till aviseringsregistret

detta register. skall hänvisas till dessa

 register.

 Första stycket hindrar

inte att en

skattemyndighet låter

myndigheter vars

verksamhet är begränsad

till länet utnyttja

annat register som

skattemyndigheten för

över befolkningen i länet

än sådant som avses i

lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister.

 Regeringen eller,

efter regeringens

bestämmande,

Datainspektionen får

föreskriva att en

statlig myndighets

personregister får ut-

nyttjas av en annan

myndighet för de ändamål

som avses i 26 § andra

stycket 1.

1 Lagen omtryckt

1992:446.

2 Senaste lydelse

1993:1691.

 Föreskrifterna i denna paragraf inskränker inte myndigheternas skyldigheter

enligt reglerna om allmänna handlingars offentlighet i tryckfrihetsförordningen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre bestämmelser får dock

tillämpas intill utgången av år 1997 vid utnyttjandet av personbanden och

riksaviseringsbandet.

2.4 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620)

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § och 4 kap. 2 § vallagen (1972:620)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 3 §

 Vid tillämpning av 2 § Vid tillämpning av 2 §

beräknas antalet beräknas antalet

röstberättigade på röstberättigade på grundval

grundval av av aviseringsregistret

skattemyndighetens enligt lagen (1995:000)

personband den 1 novem- om aviseringsregister

ber föregående år. Vid den 1 november föregående

beräkningen anses som år. Vid beräkningen anses

röstberättigad varje som röstberättigad varje

svensk medborgare som svensk medborgare som

fyllt eller senare fyllt eller senare under

under kalenderåret kalenderåret fyller arton

fyller arton år. år.

 4 kap.

 2 §

 I allmän röstlängd tas I allmän röstlängd tas upp

upp svensk medborgare svensk medborgare som

som den 1 juli enligt den 1 juli enligt

skattemyndighetens per- aviseringsregistret är

sonband är folkbokförd folkbokförd i

i valdistriktet och som valdistriktet och som

har fyllt eller före den har fyllt eller före den

1 september det år 1 september det år röst-

röstlängden upprättas längden upprättas fyller

fyller sjutton år. Om en sjutton år. Om en

beslutad ändring i den beslutad ändring i den

kommunala indelningen kommunala indelningen

skall träda i kraft vid skall träda i kraft vid

följande årsskifte, tas följande årsskifte, tas i

i längden upp den som längden upp den som skall

skall vara folkbokförd i vara folkbokförd i

distriktet enligt den distriktet enligt den

nya indelningen. nya indelningen.

 Under de förutsätt- Under de förutsättningar

ningar som i första som i första stycket

stycket anges för anges för svenska

svenska medborgare tas i medborgare tas i röstläng-

röstlängden upp även de den upp även de

utlänningar som enligt utlänningar som enligt

skattemyndighetens aviseringsregistret har

personband har varit varit folkbokförda i

folkbokförda i riket den riket den 1 november de

1 november de tre åren tre åren närmast före

närmast före valåret. valåret.

1 Lagen omtryckt 1994:287.

 För den som ej fyllt aderton år den 1 september det år röstlängden upprättas

antecknas den dag då han blir röstberättigad.

 För utlänningar antecknas att rösträtt ej föreligger vid val till riksdagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:704) om

kyrkofullmäktigeval, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m.1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 §

 Vid upprättandet av allmän röstlängd skall utöver vad som sägs i 4 kap.

vallagen (1972:620) följande särskilda bestämmelser iakttagas.

 För den som den 1 juli För den som den 1 juli

enligt enligt Svenska kyrkans

skattemyndighetens medlemsregister inte är

personband inte är medlem av Svenska kyrkan

medlem av Svenska eller som enligt

kyrkan eller som enligt aviseringsregistret

personbandet tillhör enligt lagen (1995:000)

icke-territoriell för- om aviseringsregister

samling görs anteckning tillhör icke-territoriell

i röstlängden om detta församling görs anteckning

förhållande. i röstlängden om detta

 förhållande.

 Omfattar valdistrikt, Omfattar valdistrikt,

som avses i vallagen, som avses i vallagen, två

två eller flera försam- eller flera församlingar

lingar eller distrikt eller distrikt eller

eller delar av för- delar av församlingar

samlingar eller eller distrikt vid val

distrikt vid val av av kyrkofullmäktige,

kyrkofullmäktige, skall skall särskild del av

särskild del av röst- röstlängden läggas upp för

längden uppläggas för varje församling eller

varje församling eller kyrkligt valdistrikt

kyrkligt valdistrikt eller del därav. Om det

eller del därav. Om det behövs med anledning av

behövs med anledning av beslutad ändring i

beslutad ändring i församlingsindelningen,

församlingsindelningen, skall särskild del av

skall särskild del av röstlängden läggas upp för

röstlängden uppläggas det område av församlingen

för det område av för- som indelningsändringen

samlingen som indel- avser.

ningsändringen avser.

 Har det om någon gjorts en anteckning enligt andra stycket och har begäran om

rättelse inte framställts på det sätt som sägs i 4 kap. 4 § första stycket

vallagen, skall skattemyndigheten besluta om rättelse i röstlängden, om det är

uppenbart att anteckningen är felaktig. En sådan ansökan skall ha gjorts hos

skattemyndigheten senast den 1 oktober det år då röstlängden upprättades. I

fråga om en sådan ansökan och beslut med anledning därav äger 4 kap. 4 §

vallagen motsvarande tillämpning.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Lagen omtryckt 1994:288.

2.6 Förslag till lag om ändring i sametingslagen

(1992:1433)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § sametingslagen (1992:1433) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 3 §

 Rösträtt till Sametinget har den som är upptagen i sameröstlängd.

 I sameröstlängden tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som är

svensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller 18 år.

 Under de förutsättningar Under de förutsättningar

som i andra stycket som i andra stycket

anges för svenska anges för svenska

medborgare skall i medborgare skall i röst-

röstlängden tas upp även längden tas upp även de

de utlänningar som utlänningar som enligt

enligt aviseringsregistret

folkbokföringsregistret enligt lagen (1995:000)

har varit folkbokförda i om aviseringsregister

landet den 1 november har varit folkbokförda i

de tre åren närmast före landet den 1 november de

valåret och som anmäler tre åren närmast före

sig till valnämnden. valåret och som anmäler

 sig till valnämnden.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.7 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs att rubriken närmast före 15 § skatteregisterlagen

(1980:343)1 skall sättas närmast före 14 §.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

3 Ärendet och dess beredning

Den 28 oktober 1987 fattade riksdagen ett principbeslut om en ny organisation

för folkbokföringen (prop. 1986/87:158, bet. 1987/88:SkU2, rskr. 1987/88:2).

Därigenom skapades förutsättningar för en överflyttning av ansvaret för

folkbokföringen från pastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna. Genom

beslut den 18 februari 1988 bemyndigade regeringen chefen för

Finansdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utarbeta förslag

till genomförande av en ny organisation för folkbokföringen.

 I delbetänkandet Lag om folkbokföringsregister m.m. (SOU 1990:18) redovisade

kommittén bl.a. ett förslag till registerlag. Kommittén föreslog i betänkandet

att det skulle inrättas lokala folkbokföringsregister för varje skattekontors

verksamhetsområde. Vidare föreslogs ett centralt referens- och aviserings-

register som bl.a. skulle tillgodose samhällets behov av basuppgifter.

Datainspektionen avstyrkte i sitt remissyttrande förslaget om att inrätta ett

centralt referens- och aviseringsregister och anförde bl.a. att aviserings-

verksamheten borde regleras separat från folkbokföringsverksamheten.

 Något förslag till ett nytt centralt register för avisering lades inte fram i

samband med förslaget om inrättandet av nya folkbokföringsregister. I

propositionen förutsattes att frågan om ett nytt centralt register för

aviseringsverksamheten och frågor som hängde samman med kopplingen till det

statliga person- och adressregistret skulle utredas närmare (prop. 1990/91:53 s.

19).

 Genom beslut den 23 april 1992 bemyndigade den dåvarande regeringen det

statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om folkbokföring att

tillkalla en särskild utredare för att utreda frågan om den framtida aviseringen

av folkbokföringsuppgifter. Till särskild utredningsman förordnades

landshövdingen Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]. Utredningen antog namnet Aviseringsutredningen och

avlämnade i mars 1994 betänkandet Folkbokföringsuppgifterna i samhället (SOU

1994:44). Utredningens sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1.

Utredningens lagförslag finns i bilaga 2.

 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som

yttrat sig finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena har

upprättats och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi94/1261).

 Regeringen uppdrog den 26 maj 1994 åt Statskontoret att utreda de ekonomiska

konsekvenserna av Aviseringsutredningens förslag. Statskontoret har i en

promemoria den 12 oktober 1994 redovisat resultatet av denna utredning.

 Regeringen behandlar i det följande Aviseringsutredningens förslag om den

framtida aviseringen av folkbokföringsuppgifter. Som senare kommer att framgå

(avsnitt 4.2) tar regeringen inte nu ställning till alla de förslag Av-

iseringsutredningen lagt fram, utan förslagen i propositionen inskränks till en

modernisering och lagreglering av den nuvarande aviseringsverksamheten.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 16 mars 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över det

lagförslag som finns i bilaga 4.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan

erinran. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i lagtexten.

 Lagrådet har inte yttrat sig över förslaget till ändring i skatteregisterlagen.

Ändringen i skatteregisterlagen är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets

yttrande skulle sakna betydelse.

4 Avisering av folkbokföringsuppgifter

4.1 Nuvarande ordning

Personbanden och riksaviseringsbandet

Samhällets behov av uppgifter om befolkningen tillgodoses i stor utsträckning

genom uppgifter från folkbokföringen. Uppgiftslämnandet sker främst genom

folkbokföringens regionala register över befolkningen (personbanden) och det

s.k. riksaviseringsbandet. Uppgifterna i personbanden och riksaviseringsbandet

hämtas huvudsakligen från de lokala folkbokföringsregistren.

 Personbanden och riksaviseringsbandet har varit i drift sedan slutet av

1960-talet. Registren är i stort sett inte författningsreglerade. Vissa

bestämmelser finns dock i folkbokföringskungörelsen (1967:495) och i

förordningen (1981:4) om det statliga person- och adressregistret

(SPAR-förordningen).

 Bestämmelser om innehållet i personbanden finns i 74 § folkbokförings-

kungörelsen och i beslut av Riksskatteverket (RSV) meddelade med stöd av denna

bestämmelse. Personbanden innehåller huvudsakligen uppgifter om namn,

personnummer, adress, födelsehemort, folkbokföringsort, medborgarskap,

civilstånd och s.k. samhörighetsperson. Innehållet överensstämmer i stort med

innehållet i de lokala folkbokföringsregistren. I personbanden finns dock endast

aktuella uppgifter. Vissa uppgifter, såsom värnpliktsförhållanden och

vapeninnehav, finns endast i personbanden. Andra uppgifter, såsom

vårdnadsförhållanden och adoption, finns endast i de lokala

folkbokföringsregistren.

 Från personbanden sker ett omfattande uppgiftslämnande till bl.a. kommuner och

landsting. Större kommuner tar emot veckovisa aviseringar över samtliga

förändringar i folkbokföringen för kommuninvånarna på magnetband eller diskett.

Därutöver görs ett stort antal uttag på listor eller adressetiketter. Det kan

gälla exempelvis uppgifter till kommuner om nyinflyttade eller till sjukhus och

vårdcentraler om avlidna. Vissa forskningsinstitutioner begär särskilda

kategoriuttag, t.ex. uppgifter om personer i vissa åldersgrupper eller på viss

bostadsort.

 Uppgifterna i personbanden används vidare som underlag för framställning av

röstlängder och ransoneringshandlingar.

 Ändringar av uppgifterna i personbanden sammanställs veckovis i det s.k.

riksaviseringsbandet. Uppgifter om personer vars uppgifter inte ändrats den

aktuella veckan finns således inte i riksaviseringsbandet.

 Avisering av folkbokföringsuppgifter från riksaviseringsbandet till myndigheter

regleras i 8 § SPAR-förordningen. De myndigheter som kan få uppgifter från

riksaviseringsbandet är Rikspolisstyrelsen, Kriminalvårdsstyrelsen,

Centralnämnden för fastighetsdata, Värnpliktsverket, Statens räddningsverk,

Riksförsäkringsverket, Vägverket, Statistiska centralbyrån, RSV,

skattemyndigheterna, Centrala studiestödsnämnden, Statens invandrarverk,

länsstyrelserna, Svenska kyrkans centralstyrelse och kyrkoråd i församling eller

samfällighet inom Svenska kyrkan.

 Utöver den författningsreglerade aviseringen sker uppgiftslämnande ur

riksaviseringsbandet enligt centrala överenskommelser mellan RSV och andra

myndigheter. Denna avisering kan antingen vara löpande eller avse uttag vid

vissa tidpunkter.

 Utlämnande av uppgifter från personbanden och riksaviseringsbandet sker i

första hand med hjälp av magnetband. Från personbanden tillhandahålls även

uppgifter genom framställning av adressetiketter. Den största delen av

uppgiftslämnandet från riksaviseringsbandet avser uppgift om namn, personnummer

och adress men även andra uppgifter lämnas ut i varierande omfattning.

De lokala folkbokföringsregistren

För de lokala skattekontorens verksamhetsområde förs lokala folkbok-

föringsregister. Dessutom förs ett centralt referensregister för hela landet.

Grundläggande bestämmelser om folkbokföringsregistren finns i lagen (1990:1536)

om folkbokföringsregister. Registren används i första hand för den löpande

folkbokföringsverksamheten enligt folkbokföringslagen (1991:481). Andra

användningsområden är framställning av personbevis och tillhandahållande av

folkbokföringsuppgifter som myndigheter behöver för att fullgöra sin verksamhet

(2 § lagen om folkbokföringsregister).

 De lokala folkbokföringsregistren innehåller de uppgifter om en persons

bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden, m.m. som behövs för

folkbokföringsverksamheten. Registren innehåller endast uppgifter om personer

som är eller har varit folkbokförda.

 Det centrala referensregistret upptar alla personer som är eller har varit

folkbokförda eller som annars har tilldelats personnummer. Referensregistret

innehåller uppgift om personnummer och grunden för tilldelningen av

personnummer. Vidare finns i registret de uppgifter om namn och avregistrering

som senast registrerats i ett lokalt folkbokföringsregister samt information om

från vilket lokalt register uppgifterna hämtats. Referensregistret uppdateras

varje dygn med uppgifter från de lokala folkbokföringsregistren.

 De lokala folkbokföringsregistren används i stort sett inte för avisering av

folkbokföringsuppgifter. Skattemyndigheterna lämnar emellertid underrättelser

till vissa myndigheter om registreringar i de lokala registren enligt

bestämmelser i förordningen (1991:750) om folkbokföringsregister m.m.

 Uppgifter ur de lokala folkbokföringsregistren tillhandahålls däremot i mycket

stor omfattning genom att personbevis utfärdas på grundval av

registeruppgifterna. RSV har fastställt formulär för olika typer av personbevis.

Årligen utfärdas ca 2,5 miljoner sådana bevis. Personbevis tas normalt fram helt

maskinellt. Handläggaren registrerar endast personens personnummer och anger

vilket ändamål personbeviset skall användas för. Personbevisens innehåll

kontrolleras inte i sak manuellt mot registret och de bestyrks inte genom någon

underskrift. Före expediering görs endast en kontroll av att utskriften i

tekniskt avseende är riktig. De personbevisformulär som oftast efterfrågas rör

ansökan om pass för barn under 18 år, studier, fastighetsärende,

firmaregistrering, anställning, utfärdande av ID-kort, bankärende och äkten-

skapsmål. Vidare utfärdas ett stort antal s.k. hemortsbevis, dvs. ett bevis om

var en person var folkbokförd den 1 november föregående år.

 Uppgifter ur de lokala folkbokföringsregistren lämnas också i mycket stor

utsträckning vid telefonförfrågningar till skattemyndigheterna. Dessa

telefonförfrågningar avser i första hand aktuell adress eller personnummer.

Motsvarande förfrågningar sker även skriftligt i stor omfattning. En allmän

uppfattning är att det totala antalet förfrågningar kan beräknas till mellan två

och tre gånger antalet utfärdade personbevis.

 Antalet utfärdade personbevis och antalet förfrågningar har ett starkt samband.

Det är i många fall en tillfällighet i vilken form uppgifterna hämtas in från

skattemyndigheterna. Om möjligheten att få folkbokföringsuppgifter på telefon

inskränks ökar i stället efterfrågan på personbevis.

Det statliga person- och adressregistret (SPAR)

En av de stora mottagarna av aviseringar från riksaviseringsbandet är det

statliga person- och adressregistret (SPAR). Bestämmelser om SPAR finns i 26-28

§§ datalagen (1973:289) och SPAR-förordningen. Registret får användas för

aktualisering, komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregister,

komplettering och kontroll av personuppgifter i övrigt samt uttag av urval av

personuppgifter (urvalsdragningar). Enligt 28 § datalagen skall den som begär

att få uppgifter ur en myndighets personregister för ändamål som kan tillgodoses

genom SPAR i princip hänvisas till detta register. Denna bestämmelse begränsar

emellertid inte den enskildes rätt att med stöd av offentlighetsprincipen få ut

uppgifter från en myndighets personregister. En omfattande försäljning sker av

personuppgifter från SPAR bl.a. för direktreklamändamål.

 En särskild myndighet, Statens person- och adressregisternämnd (SPAR-nämnden),

är registeransvarig för SPAR.

 SPAR innehåller uppgifter om alla personer som är folkbokförda, har skattsedel

eller är inskrivna i allmän försäkringskassa. I SPAR finns förutom

folkbokföringsuppgifter som hämtas från folkbokföringsregistren också uppgifter

från det centrala skatteregistret och registret för fastighetstaxering, bl.a.

uppgift om taxerad förvärvsinkomst, inkomst av kapital och visst

fastighetsinnehav. Bestämmelserna om registerinnehållet i SPAR och formerna för

utlämnande av uppgifter ur SPAR har ändrats vid flera tillfällen under senare

år. SPAR-nämnden har fortlöpande bedrivit en utvärdering av registrets innehåll

och användning.

 För den som anmält att han eller hon inte önskar adresserad direktreklam skall

SPAR innehålla uppgift om detta (reklamspärr). Uppgifter om en person med

reklamspärr får inte lämnas ut till någon som avser att använda uppgiften till

direktreklam (4 § SPAR-förordningen). SPAR är den dominerande källan för

direktreklamadresser. En reklamspärr i SPAR har därför stor genomslagskraft. I

utlandet har försök gjorts att upprätta spärrlistor, s.k. Robinson-listor. Av-

sikten är att avsändaren, innan utskick sker, skall använda spärrlistan för att

föra bort personer med reklamspärr från sin egen adresslista. Erfarenheterna av

systemet med sådana spärrlistor har emellertid inte varit särskilt goda. Ett

system med få adresskällor gör det självfallet enklare för den enskilde att

genom reklamspärr undgå oönskad reklam.

 Enligt ett avtal sköter DAFA Data AB (DAFA) drift och marknadsföring av

tjänster från SPAR. För rätten till drift och marknadsföring av SPAR betalar

DAFA enligt avtalet till staten en fast årlig avgift och en rörlig provision per

uttagen adressuppgift.

 Från SPAR tillhandahålls uppgifter dels genom olika former av konventionell

avisering på samma sätt som från personbanden och riksaviseringsbandet, dels

genom att terminaler och datorer är anslutna till registret. Ett stort antal

myndigheter, främst polismyndigheterna, Centrala studiestödsnämnden,

Centralnämnden för fastighetsdata samt Svenska kyrkans olika organ utnyttjar

också på olika sätt SPAR i verksamheten. Det är i första hand statliga

myndigheter som använder terminaltjänsten, mätt i antalet anslutna terminaler.

Men även enskilda företag och organisationer nyttjar terminaltjänsterna i SPAR

för sin verksamhet. Det är främst banker och försäkringsbolag men även andra

stora företag, tidningsredaktioner m.fl. som har direktåtkomst till SPAR.

 Antalet frågor mot SPAR via anslutna terminaler uppskattas för år 1993 till

drygt 15 miljoner transaktioner, som till största delen avser uppgift om namn,

personnummer och adress.

 Utlämnandet av uppgifter via terminal från SPAR är begränsat på så sätt att

andra mottagare än myndigheter, banker och försäkringsbolag har tillgång endast

till uppgifter om namn, adress, folkbokföringsort och avregistrering från

folkbokföringen, om inte Datainspektionen medger annat i varje särskilt fall. De

övriga uppgifter som, efter medgivande av Datainspektionen, kan komma ifråga är

svenskt medborgarskap, födelsehemort och samhörighet.

 Ett ändamål för SPAR är, som tidigare nämnts, urvalsdragningar (26 § första

stycket datalagen). Urval kan göras exempelvis på uppgift om taxerad

förvärvsinkomst, fastighetsinnehav, kön eller viss födelsetid eller

kombinationer av dessa uppgifter. Årligen görs omkring 300 veckovisa och 3 000

engångsvisa urvalsdragningar för direktreklamändamål. Av dessa grundar sig för

närvarande ca 25 % på inkomst och ca 10 % på fastighetsinnehav. De uppgifter som

lämnas ut är namn och adress på de personer som definieras genom valet av

urvalskriterier.

4.2 En reformering av aviseringsverksamheten

Brister i nuvarande ordning

De olika typer av uppgifter om en folkbokförd person som registreras inom

folkbokföringen har stor betydelse för den enskilde. För en persons rättigheter

och skyldigheter i samhället är det i många fall avgörande om han är folkbokförd

här i landet och på vilken ort han i så fall skall anses bosatt. Uppgifter om

familjeförhållanden ligger exempelvis till grund för hindersprövning och utgör

underlag för olika sociala förmåner. I flera sammanhang föreligger olika regler

för svenskar och utländska medborgare. Även i sådana situationer är det

medborgarskapsuppgifterna inom folkbokföringen som till stor del ligger till

grund för olika ställningstaganden hos myndigheter. Över huvud taget används

folkbokföringsuppgifter i stor omfattning av myndigheterna. För den enskilde

liksom för myndigheterna är det därför angeläget att uppgifterna från

folkbokföringen tillhandahålls på ett tillförlitligt sätt.

 Det nuvarande systemet för förmedling av folkbokföringsuppgifter via

personbanden och riksaviseringsbandet har i huvudsak fungerat väl. Den teknik

som har använts är emellertid numera föråldrad och innebär att ett onödigt stort

arbete måste utföras manuellt, bl.a. genom en omfattande expediering av

försändelser med magnetband. Tekniken som används medför också ökade kostnader

för bl.a. underhåll av systemet och manuella rättelser.

 Kritik har också framförts mot att det tar alltför lång tid innan uppgifter om

förändringar inom folkbokföringen når fram till mottagaren. Genom att

personbanden uppdateras endast en gång i veckan uppstår en eftersläpning av

aktualiseringarna hos användarna. Särskilt när det gäller uppgifter om nya

adresser får denna eftersläpning ekonomiska konsekvenser. I vissa fall kan det

dröja flera veckor innan aktuella uppgifter förmedlats till användarna via

personbanden och riksaviseringsbandet.

 Tillgången till riktiga och aktuella adressuppgifter har en stor ekonomisk

betydelse för myndigheter och företag. Riksrevisionsverket har i rapporten Fel

data kostar (F 1992:2) påpekat att felaktiga adresser kostar samhället betydande

summor varje år. Posten AB har i sitt remissyttrande anfört att enbart för

Posten AB uppgår kostnaderna till cirka 400 milj. kronor varje år. Till detta

kommer kostnaderna hos myndigheter, företag och organisationer för returer,

adressefterforskning, förseningar m.m.

 Innehållet i personbanden tillgodoser inte heller helt myndigheternas behov av

uppgifter. I personbanden finns t.ex. endast ett adressfält. Detta innebär att

för den som i det lokala folkbokföringsregistret har såväl en bostadsadress som

en särskild postadress måste man välja vilken adress uppgiftsmottagarna skall

få. Vissa av mottagarna har behov av att veta postadressen, andra behöver

bostadsadressen och några behöver båda. Även utrymmet för adresser är så

begränsat att den fullständiga adressen inte alltid ryms. Detta gäller särskilt

adresser till utlandet. Vidare är utrymmet för namn så begränsat att

förkortningar av namnen ganska ofta förekommer. I de lokala

folkbokföringsregistren finns däremot normalt fullständiga namn registrerade.

 Det finns vidare brister i det samhörighetsbegrepp som används för att knyta

samman familjemedlemmar. I personbanden finns för minderåriga barn en uppgift om

relation till en vuxen person, s.k. sökperson. Sökpersonsbegreppet bygger på

äldre förhållanden och anger i första hand den man som barnet är folkbokfört hos

även om denne varken är far eller vårdnadshavare till barnet. Sökpersonuppgiften

leder bl.a. därför ofta till missförstånd hos mottagarna.

 Ytterligare en brist i nuvarande ordning är att innehållet i och användningen

av personbanden och riksaviseringsbandet i stort sett inte är

författningsreglerad. En modernisering och författningsreglering av aviserings-

verksamheten är därför enligt regeringens mening nödvändig. Remissinstanserna

har också ställt sig positiva till Aviseringsutredningens förslag om att ersätta

personbanden och riksaviseringsbandet med ett nytt centralt register.

Statskontoret anser dock i sitt remissyttrande att alternativ till ett centralt

register för avisering bör utredas.

SPAR

Aviseringsutredningen har föreslagit att det nya aviseringsregistret även skall

ersätta SPAR. Utredningen har därvid anfört bl.a. att en viktig faktor när det

gäller skyddet för den personliga integriteten är att det är lättare för den

registrerade att få en felaktig registeruppgift rättad ju färre register som

förs. Ansvaret för ett register som förser samhället med uppgifter om

befolkningen bör enligt utredningen ligga hos RSV, dvs. den myndighet inom vars

verksamhet uppgifterna samlas in. Vidare finns enligt utredningen numera inte

några bärande skäl för att ha en särskild myndighet utanför skatteförvaltningen

som mellanled för tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter.

 Flera remissinstanser har avstyrkt utredningens förslag i denna del. Förslaget

om att SPAR skall läggas ned avstyrks av bl.a. Statskontoret, Post- och

telestyrelsen, Statens person- och adressregisternämnd, Svenska Bankföreningen,

Sveriges Försäkringsförbund, Sveriges Industriförbund, Posten AB, DAFA Data AB

och Swedma.

 Statskontoret har i sitt remissyttrande anfört att det finns en risk för

sammanblandning av kommersiell verksamhet med myndighetsutövning,

korssubventionering, insyn i affärsförhållanden, beroendeställningar m.m. Det

senare med hänsyn till att delar av verksamheten kan vara starkt integrerade med

enskilda företags verksamhet. Riskerna med att etablera ett

leverantörsförhållande mellan RSV och enskilda får enligt Statskontorets mening

inte underskattas. Vissa tjänster förutsätter även att kund- eller

personnummerförteckningar delges och förvaras hos driftansvarig, vilket kan vara

känsligt när det gäller RSV. Statskontoret menar att skattemyndigheternas ansvar

bör begränsas till att hålla register med korrekta folkbokföringsuppgifter.

Posten AB anser att det av integritets- och säkerhetsskäl inte är önskvärt med

urval från det känsliga aviseringsregistret. Det är inte heller lämpligt att

tillåta uppkopplingar från allmänhet eller företag och organisationer till dessa

integritetskänsliga register. Posten AB anser att ett särskilt adressregister

bör inrättas. Adressregistret bör skötas av ett bolag. Övriga remissinstanser

som är kritiska till förslaget anför bl.a. att det är olämpligt att RSV sätts i

ett kommersiellt leverantörsförhållande till näringslivet såsom leverantör av

aviseringar och urvalsdragningar. Riksrevisionsverket stöder utredningens

förslag om att ett centralt register i första hand bör komma i fråga. Verket

anser emellertid att ställningstagandet för direktreklamuttag ur registret är

otillräckligt underbyggt.

 Avsikten med att inrätta SPAR var bl.a. att begränsa behovet av andra

befolkningsregister, vilka helt eller delvis byggts upp för samma syften som

SPAR och då under enskilt huvudmannaskap. SPAR har varit i drift sedan år 1978.

Driften av registret har alltsedan dess tillkomst handhafts av DAFA. När DAFA

ombildades till aktiebolag den 1 juli 1986 överfördes registeransvaret för SPAR

till SPAR-nämnden. I den proposition som låg till grund för SPAR-nämndens

inrättande anfördes att huvudmannaskapet, dvs. ansvaret för SPAR:s innehåll och

användning, borde läggas på en statlig myndighet. I huvudmannaskapet borde dock

normalt inte ingå den mera datatekniska driften och underhållet av systemet och

inte heller försäljningen av uppgifter från registret. Ansvarig myndighet borde

vara fristående från såväl sakansvarig myndighet som drift- och försäljnings-

organisation. En verksamhet som bedrivs på affärsmässiga grunder och i

konkurrens ansågs inte förenlig med ett huvudmannaskap för SPAR och liknande

personregister (prop. 1984/85:225 s. 29).

 Det nuvarande systemet fungerar enligt remissinstanserna bra. Genom SPAR har

företagen i Sverige bättre tillgång än i andra länder till aktuella adresser för

direktreklamändamål. Om ett särskilt register är den dominerande adresskällan

har den enskilde lättare att få sitt önskemål att slippa direktadresserad reklam

tillgodosett än om flera olika register levererar adressuppgifter för

direktreklamändamål. Skulle möjligheterna till urvalsdragningar för

direktreklamändamål helt upphöra kommer sannolikt mängden oadresserad reklam att

öka avsevärt.

 I likhet med utredningen anser regeringen att det från integritetsskydds-

synpunkt finns skäl som talar för att det skall finnas endast ett register för

tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter. Flera remissinstanser är

emellertid kritiska till förslaget att överföra SPAR-nämndens verksamhet på RSV.

Ett överflyttande av verksamheten på RSV reser på nytt de frågeställningar som

var aktuella vid SPAR-nämndens tillkomst.

 Regeringen är inte nu beredd att ta ställning till om ett nytt aviserings-

register även skall ta över SPAR:s funktioner. Också frågan om hur uttag av

urval för direktreklamändamål skall lösas behöver övervägas ytterligare. Flera

remissinstanser, däribland RSV och Datainspektionen, är kritiska till

utredningens förslag om att urval av personer efter inkomst och

fastighetsinnehav skall få göras genom att det föreslagna aviseringsregistret

sambearbetas med skatteregistret.

 Det är enligt regeringens bedömning väsentligt att uppbyggnaden av ett nytt

aviseringsregister som ersätter dagens bristfälliga system kan påbörjas så snart

som möjligt. De ändringar av nuvarande system som är nödvändiga för att råda bot

på de tidigare angivna bristerna i systemet bör därför genomföras nu, trots att

ställning inte tagits till SPAR:s framtid.

 En modernisering och lagreglering av den nuvarande aviseringsverksamheten

innebär att aviseringsregistret endast kommer att användas för utlämnande av

personuppgifter till myndigheter i form av utskrift eller på ADB-medium och inte

via terminal. Uppbyggnaden och driften av ett register som myndigheterna har

terminalåtkomst till föranleder väsentligt högre kostnader än ett register utan

terminalåtkomst. Samtidigt medför terminalåtkomsten betydande fördelar för

användarna. Terminalåtkomst ger bl.a. möjligheter att rationalisera och

effektivisera myndigheternas verksamhet och därigenom lägre kostnader i

verksamheten. Kostnaderna för den vidareutveckling av registret som behövs för

att ansluta myndigheterna via terminal till registret bör därför enligt

regeringens mening betalas av användarna. Flera remissinstanser har emellertid

ställt sig negativa till att de skall erlägga avgifter för att använda registret

om de inte kompenseras genom ökade anslag. Regeringen återkommer till frågan om

terminalåtkomst till aviseringsregistret och om avgiftsbeläggning av registret

(se avsnitt 6) i ett senare sammanhang. I det sammanhanget kommer också frågan

om enskildas åtkomst till registret att behandlas.

 Regeringen tar i det följande upp endast de frågor som föranleds av att

personbanden och riksaviseringsbandet ersätts med ett nytt aviseringsregister.

5 Nytt system för avisering av folkbokförings-

uppgifter

5.1 Ett centralt register för avisering m.m.

Regeringens förslag: För tillhandahållande av

folkbokföringsuppgifter skall inrättas ett avise-

ringsregister som skall ersätta personbanden och

riksaviseringsbandet. Bestämmelserna om avise-

ringsregistret tas in i en särskild lag.

 Riksskatteverket skall vara registeransvarigt

för aviseringsregistret.

Aviseringsutredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag.

Utredningen har emellertid föreslagit att aviseringsregistret skall ersätta

såväl personbanden och riksaviseringsbandet som det statliga person- och

adressregistret (SPAR).

 Remissinstanserna: Statskontoret avstyrker utredningens förslag. Övriga

remissinstanser tillstyrker att personbanden och riksaviseringsbandet ersätts av

ett nytt centralt register för avisering.

 Skälen för regeringens förslag: En viktig aspekt när det gäller skyddet för den

personliga integriteten är att de uppgifter som registreras om en person är

aktuella och korrekta. Det är också av stort intresse att myndigheter på ett

kostnadseffektivt och säkert sätt kan få tillgång till de

folkbokföringsuppgifter de har behov av i verksamheten. Utlämnandet av

folkbokföringsuppgifter genom personbanden och riksaviseringsbandet är som

tidigare nämnts (avsnitt 4.2) förenat med betydande brister. Personbanden och

riksaviseringsbandet måste därför ersättas med ett nytt system för avisering.

 I fråga om det nya systemets struktur anser regeringen i likhet med

Aviseringsutredningen att ett centralt register har betydande fördelar. I stort

sett samtliga remissinstanser har också varit positiva till att ett centralt

register inrättas som ersättning för personbanden och riksaviseringsbandet. Ett

centralt register medför att det är enklare att hålla uppgifterna uppdaterade på

samma nivå. Det är även lättare att genomföra rättelser och avstämningar mot

andra register som omfattar en stor del av befolkningen. För att

folkbokföringsuppgifterna skall kunna tillhandahållas på ett effektivt och

ändamålsenligt sätt bör därför inrättas ett centralt aviseringsregister som

ersättning för personbanden och riksaviseringsbandet.

 Ansvaret för aviseringsregistret bör, i likhet med vad som gällt för

personbanden och riksaviseringsbandet, åligga skatteförvaltningen. Detta

framstår som naturligt mot bakgrund av att ansvaret för folkbokföringen i dag

helt ligger inom skatteförvaltningen. Tillhandahållande av folkbok-

föringsuppgifter till olika användare är också ett av ändamålen med

folkbokföringsverksamheten.

 För folkbokföringsverksamheten finns som tidigare nämnts ett centralt

referensregister för hela landet. Det kan verka naturligt att utvidga innehållet

i det centrala referensregistret och på så sätt skapa ett centralt aviserings-

och referensregister. Det centrala referensregistret och de lokala

folkbokföringsregistren utgör emellertid ett integrerat system. När

referensregistret inte är i drift kan ändringar i de lokala folkbokförings-

registren inte registreras. Inte heller kan registerutdrag skrivas ut eftersom

dessa ofta skall innehålla uppgifter som måste hämtas ur referensregistret. Från

driftsäkerhetssynpunkt är det därför lämpligare att ha aviseringsverksamheten

skild från referensregistret. Dessutom ingår referensregistret i den

ADB-verksamhet som handhas av RSV DataService. Skall driften av det nya

aviseringsregistret upphandlas krävs därför att registret är skilt från det

nuvarande referensregistret.

 Mot bakgrund av det angivna anser regeringen i likhet med utredningen att den

framtida aviseringen på samma sätt som i dag bör skötas från ett register som är

skilt från det nuvarande referensregistret. Regeringen föreslår därför att

referensregistret behålls i sin nuvarande form och att ett separat

aviseringsregister inrättas.

 Huvudansvaret för aviseringsregistret och aviseringsverksamheten bör enligt

regeringens mening ligga på RSV i egenskap av centralmyndighet för

folkbokföringen. Aviseringsverksamheten kommer således att drivas separat från

den övriga folkbokföringsverksamheten hos de lokala skattekontoren. Det är också

en ordning som i stort överensstämmer med vad som hittills har gällt.

 Aviseringstredningen har föreslagit att bestämmelser om aviseringsregistret

skall tas in i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister. Regleringen av

aviseringsregistret kommer dock endast delvis att sammanfalla med de nuvarande

folkbokföringsregistren. Särskilda bestämmelser om bl.a. ändamål, innehåll och

gallring måste införas på grund av aviseringsregistrets speciella funktion. Att

ta in bestämmelser om aviseringsregistret i lagen om folkbokföringsregister

innebär enligt regeringens mening att lagen kan bli svåröverskådlig. Regeringen

föreslår därför att reglerna tas in i en särskild lag om aviseringsregister.

5.2 Registerändamål

Regeringens förslag: Aviseringsregistret skall få

användas av myndigheter för aktualisering, kom-

plettering och kontroll av uppgifter i andra per-

sonregister, för komplettering och kontroll av

personuppgifter i övrigt samt för uttag av urval

av personuppgifter.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens

förslag.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte haft något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: Aviseringsregistrets ändamål skall vara att

tillgodose myndigheternas behov av folkbokföringsuppgifter. Uppgifterna kommer

till övervägande del att behövas för att aktualisera, komplettera och

kontrollera personregister som förs med hjälp av ADB hos myndigheterna. Det kan

dock förekomma att en myndighet har behov av information även om en person som

inte finns i myndighetens egna personregister. Det bör naturligtvis vara möjligt

att använda aviseringsregistret även i sådana fall för kontroller och

kompletteringar.

 Utlämnandet av uppgifter till myndigheter sker också till viss del efter vissa

urvalsfaktorer. Exempelvis sker utlämnande av uppgifter om personer i olika

åldersgrupper till värnplikts- och skolmyndigheter. Även de uttag av uppgifter

som i dag görs för framställning av röstlängd görs efter vissa urvalsfaktorer.

Ändamålsbeskrivningen bör omfatta även sådana uttag av urval av personuppgifter.

 Utredningen har föreslagit att ändamålsbeskrivningen skall omfatta även

registrets användning för framställning av röstlängd. Röstlängden är i dag en

utskrift på papper av uppgifter ur personbanden. Vallagskommittén har i sitt

slutbetänkande Vallagen (SOU 1994:30) föreslagit att en lag om

röstlängdsregister skall införas. Uppgifterna till röstlängdsregistret skall

enligt förslaget hämtas från det nu föreslagna aviseringsregistret.

Vallagskommitténs förslag bereds för närvarande inom Justitiedepartementet.

Enligt regeringens bedömning ryms såväl den nuvarande ordningen för upprättande

av röstlängd som utlämnandet av uppgifter till det av Vallagskommittén

föreslagna röstlängdsregistret inom de ändamål som vi nu föreslår. Även om

innehållet i aviseringsregistret, liksom de sökbegrepp som föreslås få användas

i registret, påverkas av att uppgifterna i registret skall användas för

röstlängder utgör inte det enligt regeringens bedömning ett sådant skäl som

motiverar att det särskilt behöver anges att registret får användas för

framställning av röstlängd.

5.3 Registerinnehåll

Regeringens förslag: Aviseringsregistret skall få

innehålla de uppgifter från det centrala referens-

registret och de lokala folkbokföringsregistren

som behövs för aviseringsverksamheten. Registret

skall huvudsakligen innehålla endast aktuella upp-

gifter.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

 Remissinstanserna har i huvudsak lämnat förslaget utan erinran. Flera

remissinstanser anser emellertid att ytterligare uppgifter behövs i registret

för att deras behov av uppgifter skall tillgodoses. De uppgifter som begärs är

framför allt historiska uppgifter. Datainspektionen anser att en särskild

spärrmarkering som utvisar att en särskild identitetskontroll bör företas av den

som utnyttjar uppgifterna bör införas i aviseringsregistret. RSV anser att

uppgift om valdistriktskod inte bör registreras i aviseringsregistret utan att

uppgiften i stället bör föras i ett särskilt register. Vidare bör enligt RSV den

ordning som i dag i praktiken tillämpas när en fastighet är uppdelad på mer än

ett valdistrikt ges ett uttryckligt författningsstöd. För en person som är

folkbokförd på en fastighet som ingår i mer än ett valdistrikt anser RSV att det

bör få anges vilken del av fastigheten som personen är folkbokförd på.

Statistiska centralbyrån (SCB) framhåller att samtliga uppgifter som nu finns i

de lokala folkbokföringsregistren måste finnas i det nya aviseringsregistret för

att tillgodose behovet av uppgifter till befolkningsstatistiken. Svenska kyrkans

centralstyrelse och Svenska kyrkans församlings- och pastoratförbund anför att

aviseringsregistret bör kompletteras med uppgift om tillhörighet till Svenska

kyrkan samt föräldrar.

 Skälen för regeringens förslag: I lag bör uttömmande regleras vilka uppgifter

som aviseringsregistret skall innehålla.

 Från integritetssynpunkt är det av betydelse att registret inte innehåller fler

uppgifter än som behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Användarnas

intresse av att få tillgång till uppgifter måste vägas mot den risk för

integritetsintrång som registrering av många typer av uppgifter kan innebära.

Utgångspunkten bör vara att aviseringsregistret skall innehålla de uppgifter som

behövs för att behovet av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter skall

tillgodoses.

 Grundläggande uppgifter om en persons identitet, bosättning och familj

efterfrågas i stor utsträckning och är också nödvändiga för att många

myndigheter skall kunna fullgöra sin verksamhet. I fråga om uppgifter rörande en

persons familj har Aviseringsutredningen föreslagit att uppgift om make och

vårdnadshavare skall ingå i aviseringsregistret medan uppgift om föräldrar resp.

barn inte skall finnas. Uppgift om föräldrar resp. barn efterfrågas emellertid i

stor utsträckning i personbevis och några remissinstanser har också framhållit

att de behöver uppgifterna i sin verksamhet. Enligt regeringens bedömning är

behovet av uppgifterna av sådan art att uppgift om föräldrar och barn bör få

finnas i aviseringsregistret.

 Vissa uppgifter som registreras inom folkbokföringen som t.ex. adoption,

invandring och medborgarskap är uppgifter som under vissa förhållanden kan anses

som integritetskänsliga. Uppgift om datum för inflyttning, dvs. när en person

blir folkbokförd här i landet, samt uppgift om medborgarskap efterfrågas dock i

stor utsträckning och aviseras i dag till flera myndigheter. Uppgifterna behövs

dessutom för valändamål. Utländska medborgare har rösträtt till landstings- och

kommunfullmäktige bara om de har varit folkbokförda i landet den 1 november de

tre åren närmast före valåret. Aviseringsutredningen har föreslagit att uppgift

om medborgarskap men inte datum för inflyttning skall ingå i registret.

 Många myndigheter har behov av att veta när en person har blivit folkbokförd i

landet. Uppgiften utgör i många fall utgångspunkten för när en persons

rättigheter och skyldigheter inträder. Tidpunkten för inflyttning har t.ex.

betydelse för inskrivning hos försäkringskassan och därmed rätten till förmåner

från den allmänna försäkringen. Uppgiften har också betydelse för beskattning

och för Invandrarverkets verksamhet. Kan datum för folkbokföring här i landet

inte hämtas in på ett enkelt sätt innebär det merarbete för såväl de lokala

skattekontoren som de myndigheter som nu får uppgiften på ADB-medium från

folkbokföringen. Behovet av uppgiften för valändamål och den betydelse uppgiften

har för en persons rättigheter och skyldigheter i övrigt är enligt regeringens

mening så stort att uppgiften bör ingå i registret. Skyddet för den enskildes

integritet får tillgodoses genom att uppgiften endast görs tillgänglig för den

som har ett särskilt behov av uppgiften (jfr avsnitt 5.4). Uppgiften bör inte

heller finnas i registret under längre tid än fyra år (avsnitt 5.6).

 Uppgift om medborgarskap används av flera myndigheter. Medborgarskap får

registreras i bl.a. sjukförsäkringsregistren, skatteregistren och kommunernas

invånarregister. Vidare är uppgiften nödvändig för framställning av röstlängd.

För att avgöra om rösträtt föreligger till de allmänna valen behövs uppgift om

en person har svenskt medborgarskap eller inte. Dessutom skall enligt

Maastrichtfördraget (artikel 8.b.1 och 2) varje medborgare i en medlemsstat ha

rösträtt i kommunala val och val till Europaparlamentet om han uppfyller de krav

på bl.a. bosättning i landet som ställs på en svensk medborgare för att få sådan

rösträtt. För denna kategori av utländska medborgare måste det således finnas

uppgift om att de är medborgare i ett land inom Europeiska unionen. Regeringen

har i proposition om val till Europaparlamentet föreslagit bl.a. att den som är

medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater och som är bosatt här i

landet skall ha rösträtt vid val år 1995 i Sverige till Europaparlamentet (prop.

1994/95:154).

 I likhet med Aviseringsutredningen anser regeringen att uppgifter om adoption

och invandringsland inte bör finnas i ett aviseringsregister. Uppgifterna

efterfrågas inte heller i så stor utsträckning. De myndigheter som behöver

sådana uppgifter bör få informationen på annat sätt, t.ex. från de lokala

folkbokföringsregistren.

 När det gäller avregistrering från folkbokföringen har utredningen föreslagit

att endast uppgift om avregistrering på grund av dödsfall och dödförklaring

skall få ingå i registret. För att ändamålet med registret skall kunna

tillgodoses bör det emellertid också framgå att en person avregistrerats på

grund av utflyttning. Uppgiften efterfrågas av flertalet myndigheter och behövs

dessutom för att kunna ta fram underlag för röstlängder. Uppgiften kan inte

heller anses känslig från integritetssynpunkt.

 Andra uppgifter än de som för närvarande registreras i de lokala

folkbokföringsregistren och det centrala referensregistret skall inte finnas i

aviseringsregistret. Uppgift om tillhörighet till Svenska kyrkan finns i dag

inte i folkbokföringsregistren. Något skäl för att uppgiften skall ingå i ett

aviseringsregister kan enligt regeringens mening inte anses föreligga. Även om

det som bl.a. Svenska kyrkans centralstyrelse påpekat underlättar framtagandet

av röstlängder för kyrkovalen får dessa uppgifter tas fram t.ex. genom kyrkans

egna register över medlemmar. Kyrkoberedningen har i sitt slutbetänkande Staten

och trossamfunden (SOU 1994:42) föreslagit att de kyrkliga valen bör handhas av

Svenska kyrkan själv. Betänkandet bereds för närvarande inom Civildepartementet.

 Som ovan nämnts bör registret innehålla endast allmänt efterfrågade uppgifter.

Riksförsäkringsverket anser att uppgift om sjömansregistrering bör finnas i

registret. Uppgift om sjömansregistrering torde behövas endast av ett begränsat

antal myndigheter. Enligt regeringens mening bör denna uppgift därför inte ingå

i registret.

 Utredningen har föreslagit att uppgift om valdistrikt skall ingå i

aviseringsregistret. Uppgiften är inte någon folkbokföringsuppgift och finns

heller inte i folkbokföringsregistren. Vid upprättande av röstlängd hämtas

uppgiften från fastighetstaxeringsregistren. Enligt regeringens mening finns

inte något tungt vägande skäl att registrera uppgiften i aviseringsregistret

även om den skall användas som underlag för framställning av röstlängd.

 När det gäller frågan om hur folkbokföringsuppgifter skall tillhandahållas SCB

för befolkningsstatistiken anser regeringen att behovet av andra uppgifter än

vad som nu sagts får tillgodoses på annat sätt än genom aviseringsregistret. Att

bygga upp ett centralt register med det innehåll som SCB föreslår är inte

lämpligt från integritetsskyddsynpunkt. På vilket sätt SCB skall tillhandahållas

övriga folkbokföringsuppgifter får övervägas i ett annat sammanhang.

 Det nya aviseringsregistret skall i så stor utsträckning som möjligt innehålla

endast aktuella uppgifter. Det är emellertid nödvändigt för att registret skall

kunna fylla sin funktion att även vissa äldre uppgifter finns i registret.

Regeringen återkommer till detta i avsnitt 5.6.

 Slutligen skall registret få innehålla tidsuppgifter för registrerade

förhållanden samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att

tillgodose ändamålet med registret. Till den sistnämnda kategorin räknas bl.a.

uppgift om särskild sekretessprövning (jfr prop. 1990/91:53 s. 25).

 I personbanden ingår uppgifter som har karaktär av aviseringsmarkeringar,

nämligen vapenregistermarkering, sjömansregistrering, CFD-markering,

vägverksmarkering och värnpliktskod. Vapenregistermarkeringen visar att

ändringar beträffande en viss person skall aviseras till polismyndighets

vapenregister. CFD- och vägverksmarkeringarna används i samband med

nyregistrering av personer i fastighets-, inskrivnings-, bil- och körkorts-

registren. Samtliga nu nämnda markeringar är inte att anse som

folkbokföringsuppgifter.

 Det nya aviseringssystemet bör så långt möjligt utformas så att

aviseringsmarkeringar inte blir nödvändiga. Detta gäller särskilt markering för

vapeninnehav som av bl.a. säkerhetsskäl inte kan anses lämplig i ett

aviseringsregister för allmänna ändamål. Det kan dock även i fortsättningen

finnas behov av att i undantagsfall tekniskt markera de personer för vilka

uppgifter skall lämnas viss mottagare.

 Det förhållandet att de aviseringsmarkeringar som nu används inte längre skall

användas innebär att andra former för uppdatering av aktuella register får tas

fram. Det innebär att även den författningsreglerade underrättelseskyldigheten

kan komma att påverkas. Detta gäller t.ex. underrättelser till polisens

vapenregister och underrättelser till Vägverket enligt bilregisterkungörelsen

(1972:599). Hur denna typ av underrättelseskyldighet kommer att påverkas får

utredas ytterligare i det fortsatta författningsarbetet.

 Rikspolisstyrelsen (RPS) har framhållit att om vapenregistermarkering inte

skall ingå i ett nytt aviseringsregister krävs inrättandet av ett nytt, centralt

register över personer med vapenlicens som komplement till polisens lokala

vapenregister. Som tidigare nämnts är det inte lämpligt med en

vapenregistermarkering i ett aviseringsregister för folkbokföringsuppgifter. Den

framtida aviseringen av uppgifter till polisens vapenregister måste därför ske

genom att andra tekniska lösningar för aviseringen utarbetas. Vilken lösning som

skall väljas får utredas av RPS och RSV. Frågan om behovet och lämpligheten av

att inrätta ett centralt vapenregister måste utredas innan ställning kan tas

till detta. Denna fråga får därför övervägas i annat sammanhang.

 Datainspektionens förslag om en spärr i aviseringsregistret som markerar att en

särskild identitetskontroll bör företas av den som utnyttjar personuppgifterna

har berörts av Personnummerutredningen i betänkandet Personnummer- Integritet

och effektivitet (SOU 1994:63). Utredningen ansåg att en spärrmarkering skulle

kunna ha vissa fördelar men bedömde att det skulle vara svårt att avgränsa

tillämpligheten av en sådan bestämmelse. Enligt utredningens mening borde

problemet med felaktiga registreringar som beror på att en person utger sig för

att vara någon annan angripas på annat sätt. Regeringen delar Personnummerutred-

ningens uppfattning.

5.4 Utlämnande på ADB-medium

Regeringens förslag: Personuppgift i aviserings-

registret får lämnas ut i form av utskrift eller

på ADB-medium till en registeransvarig som enligt

lag eller förordning får registrera uppgiften.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: I fråga om utlämnande av uppgifter i

personregister enligt datalagen är 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) av

intresse. Regleringen innebär att det för utlämnande av personuppgifter på

ADB-medium krävs att mottagaren har licens samt i förekommande fall tillstånd av

Datainspektionen eller författningsstöd för att föra ett personregister som

skall innehålla de uppgifter som skall lämnas ut.

 Vilka folkbokföringsuppgifter som skall lämnas ut på ADB-medium till olika

register och användare måste naturligtvis avgöras utifrån om det finns ett

verkligt behov av uppgifterna hos mottagaren.

 Regeringen anser i likhet med Aviseringsutredningen att folkbokföringsuppgifter

skall få göras tillgängliga på ADB-medium för varje användare som själv har rätt

att registrera motsvarande uppgift. Det bör gälla oavsett om användaren grundar

sin rätt på särskild registerförfattning, tillstånd från Datainspektionen eller

enbart en licens enligt datalagen. I samtliga dessa fall föreslås användaren få

del av motsvarande uppgifter i aviseringsregistret för att hålla sitt eget

register uppdaterat och korrekt. Den sambearbetning av uppgifter mellan olika

register som därvid sker bör inte kräva särskilt tillstånd från

Datainspektionen. Detsamma bör gälla om uppgifterna lämnas ut skriftligen från

aviseringsregistret för att sambearbetas med uppgifter i ett annat

personregister.

 Utlämnandet bör kunna ske på det sätt myndigheterna önskar, dvs. i form av

utskrift på papper eller på adressetiketter, genom filöverföring, på diskett

eller på annat sätt med hjälp av ADB.

5.5 Sökbegrepp

Regeringens förslag: I aviseringsregistret får som

sökbegrepp användas personnummer, namn, adress,

folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort, folk-

bokföring under särskild rubrik, make, föräldrar,

barn och vårdnadshavare. Vidare får som sökbegrepp

användas uppgift om medborgarskap i Sverige,

Danmark, Norge, Finland eller Island eller med-

borgarskap i annat land inom eller utom Europeiska

unionen (unionsmedborgarskap eller icke unionsmed-

borgarskap).

 Även uppgift om tidpunkt för registrerade för-

hållanden och tekniska och administrativa upp-

gifter skall få användas som sökbegrepp enligt de

närmare föreskrifter som meddelas av regeringen

eller myndighet som regeringen bestämmer.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens.

 Remissinstanserna har i huvudsak inte haft något att erinra mot utredningens

förslag. Riksförsäkringsverket anser dock att även uppgift om folkbokföringsort

bör få användas som sökbegrepp. Även RSV anser att ytterligare uppgifter bör få

användas, bl.a. län, kommun, församling och fastighet. Vidare måste enligt RSV

medborgarskap i land inom Europeiska unionen få användas som sökbegrepp för att

röstlängdsregistren skall kunna förses med uppgifter om endast sådana personer

som har rösträtt.

 Skälen för regeringens förslag: När det gäller möjligheterna att bearbeta och

göra urval av registeruppgifter finns i fråga om personbanden och

riksaviseringsbandet inga föreskrifter som begränsar dessa annat än den

generella begränsning som följer av datalagen, nämligen att ett personregister

inte får användas annat än i överensstämmelse med sitt ändamål. Frågan om vilka

sökmöjligheter som skall få finnas i aviseringsregistret är av stor betydelse

inte minst från integritetssynpunkt. Sökbegrepp som är känsliga från

integritetssynpunkt bör användas endast i begränsad utsträckning. Vid

utformningen av de sökmöjligheter som skall finnas måste emellertid hänsyn tas

till att aviseringsverksamheten ställer vissa särskilda krav.

 Som sökbegrepp i aviseringsregistret bör först och främst få användas uppgift

om personnummer, namn och adress. Inget bör heller hindra att del av

personnummer, exempelvis födelsetid, eller del av adress, exempelvis postnummer,

används som sökbegrepp.

 Riksförsäkringsverket har anfört att folkbokföringsort bör tillåtas som

sökbegrepp. RSV har framhållit att uppgift om län, kommun och församling är

nödvändiga som sökbegrepp vid uttag av uppgifter om befolkningen inom visst

landsting eller viss kommun. Regeringen anser i likhet med remissinstanserna att

folkbokföringsort bör vara tillåtet som sökbegrepp. Med folkbokföringsort avses

såväl församling som län och kommun (jfr prop. 1990/91:53 s. 40). Enligt

regeringens bedömning bör även folkbokföringsfastighet vara tillåtet som

sökbegrepp.

 Enligt regeringens bedömning bör även uppgift om make, barn, föräldrar och

vårdnadshavare få användas som sökbegrepp. Detta behövs för uppgiftslämnande

till bl.a. Riksförsäkringsverket.

 Uppgift om medborgarskap är inte tillåtet sökbegrepp i de lokala

folkbokföringsregistren medan bestämmelserna om SPAR har den konstruktionen att

uppgift om svenskt medborgarskap inte får användas vid urvalsdragningar. I ett

allmänt aviseringssystem som bl.a. skall tillgodose myndigheters behov av

grundläggande folkbokföringsuppgifter kan medborgarskap inte undvaras som sökbe-

grepp. Exempelvis behövs uppgift om medborgarskap som utgångspunkt vid den

avisering som uppdaterar polismyndigheternas register över utländska medborgare.

Det torde också vara ofrånkomligt att medborgarskapsuppgiften används som grund

för regelbundna aviseringar till i första hand Invandrarverket. Det finns alltså

ett behov av att i viss omfattning kunna söka på medborgarskap. Sökmöjligheterna

beträffande medborgarskap bör emellertid begränsas i så stor utsträckning som

möjligt.

 Som tidigare nämnts innebär Maastrichtfördraget att medborgare i ett annat land

inom Europeiska unionen som är bosatta i Sverige har rösträtt till kommunalval

på samma sätt som svenska medborgare. Rösträtten för unionsmedborgare innebär

att medborgarskap i land inom Europeiska unionen måste få användas som

sökbegrepp för att uppgiften skall kunna tas fram. Mot bakgrund av att det vid

uppbyggnaden av aviseringsregistret bör vara känt vilka sökbegrepp som kommer

att få användas, bör bestämmelser om i vilken utsträckning sökning på unionsmed-

borgarskap skall vara tillåtet tas in i lagen redan nu.

 RSV har anfört att även medborgarskap i visst nordiskt land bör få användas som

sökbegrepp. Skälet till detta är att skattemyndigheten vid åtskilliga tillfällen

på begäran av Befolkningsregistercentralen i Helsingfors på ADB-medium lämnat

över personuppgifter om i Sverige bosatta finska medborgare. Utlämnandet av

uppgifterna har gjorts från personbanden med stöd av tillstånd från

Datainspektionen. Enligt regeringens bedömning bör sökning på nordiskt

medborgarskap även i fortsättningen vara möjlig. Något hinder från

integritetsskyddssynpukt kan inte anses föreligga när det gäller medborgare i

annat nordiskt land.

 Slutligen bör, på samma sätt som gäller enligt 12 § lagen om folkbok-

föringsregister, som sökbegrepp få användas tidpunkt för registrerade

förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter. Det bör ankomma på

regeringen att meddela närmare föreskrifter om användningen av dessa sökbegrepp.

Tidpunkt för registrerade förhållanden används i dag vid uppgiftsutlämnande till

SCB. Det kan även finnas behov av att kunna använda tidpunkt för flyttning som

sökbegrepp. Visar det sig att tekniska markeringar som utvisar till vem en

uppgift skall aviseras inte kan undvaras i registret måste det även vara möjligt

att använda dessa markeringar som sökbegrepp.

5.6 Gallring av uppgifter

Regeringens förslag: Uppgift i aviseringsregistret

skall gallras när ny, motsvarande uppgift regist-

rerats eller när uppgiften inte längre är aktuell.

Uppgift om rättat personnummer får dock bevaras

under längre tid. Uppgift om datum för invandring

skall gallras fyra år efter utgången av det år då

uppgiften registrerades.

 Har en person avregistrerats från folkbokföringen

skall uppgift om personnummer, namn, adress och

anledningen till avregistreringen gallras tio år

efter utgången av det år personen avregistrerades.

Övriga uppgifter gallras vid avregistreringen.

Regeringen skall få förordna om att uppgifter om

en avregistrerad person får bevaras under längre

tid.

 Aviseringsutredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens.

 Remissinstanserna: RSV och Försäkringsförbundet avstyrker förslaget om att

uppgifter om avregistrerade personer skall gallras redan efter ett år. RSV

påpekar att om uppgifterna gallras redan efter ett år innebär det att vissa

myndigheter får inrätta särskilda register över t.ex. utvandrade och

obefintliga. Behovet av allmänt efterfrågade folkbokföringsuppgifter skall

enligt RSV tillgodoses genom aviseringsregistret och inte genom att separata

register inrättas. Vidare anser RSV att vid gallring av uppgifter om svenska

medborgare hänsyn måste tas till Vallagskommitténs förslag till ny vallag. Även

Statens Invandrarverk och SPAR-nämnden anser att uppgifterna bör bevaras under

längre tid än som föreslagits. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig eller

lämnat förslaget utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: I personbanden sker i princip bortgallring av

en uppgift så fort denna ersatts av en ny uppgift. För speciella ändamål, i

första hand framställning av röstlängder, sparas dock vissa uppgifter i särskil-

da filer. Riksaviseringsbandet innehåller endast aktuella ändringsuppgifter och

således inte någon historik.

 Som tidigare nämnts skall aviseringsregistret huvudsakligen innehålla aktuella

uppgifter. Utgångspunkten bör därför vara att en uppgift i aviseringsregistret

skall gallras när den ersatts av en ny uppgift eller inte längre är aktuell.

 Från denna princip måste man emellertid göra undantag för att syftet med

registret skall kunna uppnås. I likhet med RSV anser regeringen att ett nytt

aviseringsregister bör innehålla sådana uppgifter som gör att särskilda register

med grundläggande folkbokföringsuppgifter inte behöver inrättas. Vissa uppgifter

om en person bör därför finnas i registret även sedan de ersatts av nya

uppgifter. Det gäller t.ex. uppgift om tidigare personnummer i det fall

personnumret rättats på grund av fel. Det förekommer att skattemyndigheten får

göra ändringar av personnummer i första hand till följd av att födelsetiden

rättats. Rättelser av personnummer kan också förekomma till följd av att två

personer fått samma personnummer eller att en person haft flera personnummer.

Sådana personnummerändringar bör framgå av registret genom att både nytt och

gammalt personnummer lagras i detta fall. Däremot bör personnummer som av annan

anledning ändrats inte finnas kvar i registret.

 Några remissinstanser har framhållit att de har behov av historiska uppgifter

avseende namn, adress och civilståndsändringar. Uppgifterna efterfrågas dock

inte i sådan omfattning att det finns skäl att bevara dessa uppgifter i

aviseringsregistret. Uppgifterna får i stället hämtas in på annat sätt.

 Uppgifter om datum för inflyttning från utlandet, dvs. tidpunkt för

folkbokföring här i landet bör inte finnas i registret under längre tid än

nödvändigt. Uppgiften har som tidigare nämnts (avsnitt 5.3) betydelse för bl.a.

bedömningen av utländska medborgares rösträtt. För att tillgodose detta behov

krävs att uppgiften finns i registret under fyra år efter utgången av det år då

uppgiften registrerades. Enligt regeringens bedömning finns det inte skäl att ha

kvar uppgiften under längre tid. Den angivna tiden torde vara tillräcklig också

för de övriga behov som uppgiften skall tillgodose.

 Utredningen har föreslagit att äldre uppgifter om adress och folkbok-

föringsfastighet m.m. skall få bevaras i registret under fyra år. Skälet till

detta är att uppgifterna behövs för att registret skall kunna användas som

underlag för röstlängder eftersom utländska medborgares rösträtt i kommunal- och

landstingsval är beroende av folkbokföring i landet den 1 november tre år före

valet. Regeringen har när det gäller registerinnehållet föreslagit att uppgift

om datum för inflyttning från utlandet skall få finnas i registret (se avsnitt

5.3). Eftersom denna uppgift tillgodoser ifrågavarande behov av uppgifter för

upprättande av röstlängd finns enligt regeringens bedömning inte något vägande

skäl för att bevara äldre uppgift om adress m.m. i registret.

 När det gäller uppgift om avregistrering på grund av dödsfall är det angeläget

att uppgiften om att en person avlidit når ut till de användare som har

uppgifter om personen i sina register. Därmed kan en avliden persons dödsbo

undgå att besväras av försändelser och annat som är avsedda för den avlidne och

denne kan avföras ur register hos olika myndigheter. För att detta skall få

fullt genomslag torde det vara nödvändigt att uppgiften om avregistreringen

finns kvar i registret under inte obetydlig tid.

 Uppgifter om de personer som utvandrat och därigenom avregistrerats bör också

finnas kvar i registret en tid. Uppgifter om personer som utvandrat kan ha

betydelse för beskattningen. Vissa myndigheter har också behov av att kunna

kontrollera när personen flyttade och den utländska adressen i den mån den finns

i registret. Vidare behövs uppgifter om utvandrade personer under längre tid än

den föreslagna för att registret skall kunna användas på det sätt som föreslås

av 1993 års vallagskommitté i betänkandet Vallagen (SOU 1994:30). Kommittén har

föreslagit att en person som utvandrat automatiskt skall tas med i röstlängden

under tio år efter utflyttningen. Efter denna tid skall den som är utvandrad tas

med i röstlängd endast efter anmälan. Den som gjort en anmälan skall tas med i

röstlängden i tio år från dagen för anmälan.

 En från folkbokföringen avregistrerad person bör på grund av det angivna

kvarstå i aviseringsregistret tio år efter utgången av det år då personen

avregistrerades. Det torde vara tillräckligt att registret under denna tid

innehåller de uppgifter som behövs för att hos olika användare identifiera

personen, dvs. uppgifter om namn, personnummer och adress och anledningen till

avregistreringen. Övriga uppgifter kan gallras i samband med avregistreringen.

 Aviseringsregistret kommer att innehålla uppgifter om personer som aldrig varit

folkbokförda utan tilldelats personnummer av annat skäl. Aviseringsutredningen

har föreslagit att uppgifter om sådana personer skall gallras samtidigt med att

uppgiften gallras i det centrala referensregistret. Uppgifterna i det centrala

referensregistret gallras i enlighet med arkivlagens bestämmelser. Riksarkivet

har ännu inte meddelat några föreskrifter om hur uppgifterna i registret skall

gallras. I dag sker därför inte någon gallring. Mot bakgrund härav och då det är

osäkert om kommande gallringsbestämmelser tillgodoser de behov som ställs i

fråga om tillgången till uppgifter i aviseringsregistret anser regeringen att

uppgifter om personer som aldrig varit folkbokförda skall få gallras i enlighet

med de bestämmelser som gäller för övriga uppgifter i registret.

6 Avgifter

Regeringens förslag: Avgifter för nyttjande av

aviseringsregistret införs inte nu för aviseringar

till myndigheter. Avgifter bör dock få tas ut för

att täcka de särkostnader som uppkommer vid uttag

av urval av personuppgifter samt vid uppgiftsut-

lämnande i form av utskrifter på papper. I dessa

fall får dock avgift inte tas ut om skattemyndig-

heten enligt lag eller förordning är skyldig att

tillhandahålla uppgifterna.

 Aviseringsutredningen har föreslagit att nyttjandet av aviseringsregistret

skall vara avgiftsbelagt. Regeringen skall dock kunna medge att myndighet får

uppgift utan avgift.

 Remissinstanserna har i princip inte haft något att erinra mot förslaget. Flera

remissinstanser har emellertid anfört att de anser att de bör få uppgifterna

utan kostnad eller att medel bör ställas till deras förfogande.

 Skälen för regeringens förslag: De myndigheter som i dag får uppgifter via

riksaviseringsbandet med stöd av 8 § SPAR-förordningen betalar inga avgifter för

detta. Inte heller för centralt gjorda kategoriuttag till myndigheter tas

avgifter ut. För vissa uttag som görs ur personbanden finns bestämmelser om

avgifter i folkbokföringskungörelsen (1967:495).Det nu föreslagna

aviseringsregistret kommer i likhet med dagens system att kunna användas endast

för utlämnande i form av utskrift eller på ADB-medium men inte via terminal. Det

finns enligt regeringens mening inte skäl att nu införa avgifter för aviseringar

till myndigheter. Frågan om i vilken omfattning avgifter bör tas ut för att

täcka kostnaderna för registret bör emellertid övervägas på nytt när frågan om

terminalåtkomst behandlas.

 Enligt regeringens mening finns det däremot skäl att redan nu ta ut avgifter

för att täcka de merkostnader som uppkommer för utlämnande i form av utskrifter

på papper. Vidare bör RSV ha möjlighet att ta ut ersättning för de särkostnader

som uppkommer vid uttag av urval av personuppgifter som kräver särskilda

bearbetningar. Avgifter bör dock i angivna fall tills vidare inte tas ut i de

fall skattemyndigheten enligt lag eller förordning är skyldig att tillhandahålla

uppgifterna. Bestämmelser om uppgiftsskyldighet som innebär ett uttag av urval

av personer finns t.ex. i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt och i

folkbokföringskungörelsen.

7 Ekonomiska konsekvenser

Ett nytt register för avisering medför att samhällets försörjning med

grundläggande folkbokföringsuppgifter kommer att förbättras. Avisering och annat

tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter sker för närvarande på olika sätt.

Folkbokföringsuppgifter tillhandahålls vissa myndigheter via

riksaviseringsbandet. Dessa myndigheter betalar inte några avgifter för

uppdatering och annan avisering. Kostnaderna för lämnandet av dessa uppgifter

bestrids inom anslaget till skatteförvaltningen. Kostnaderna för den nuvarande

aviseringsverksamheten kan beräknas till 10-15 milj. kr per år.

 Statskontoret har i en promemoria redovisat de ekonomiska konsekvenserna av

Aviseringsutredningens förslag. Promemorian behandlar enbart kostnaderna hos

RSV. Enligt den lönsamhetskalkyl som redovisas i promemorian kan kostnaden för

investering och utveckling av ett register i enlighet med regeringens förslag

beräknas till ca 18 milj. kr. Driftkostnaderna har beräknats till ca 5,5 milj.

kr per år. Besparingarna för folkbokföringsverksamheten har uppskattats till ca

7,4 milj. kr per år. Besparingarna består i att personbevisanvändningen kan

minskas med ca 18 procent samt att kostnader om ca 4 milj. kr för felrättningar

på grund av att nuvarande system inte passar ihop försvinner när personbanden

slopas.

 Under en övergångsperiod kommer såväl aviseringsregistret som personbanden och

riksaviseringsbandet att vara i drift (se avsnitt 8). Detta medför dubbla

kostnader för RSV under övergångsperioden.

 Vinsterna, bl.a. i form av lägre kostnader, med aktuellare uppgifter ligger

huvudsakligen utanför folkbokföringsverksamheten. Ett nytt system för avisering

innebär emellertid att användarna, för att kunna tillgodogöra sig det nya

systemets positiva effekter, måste anpassa sina ADB-system till det nya format

som uppgifterna kommer att tillhandahållas i. Kostnaderna för en sådan

anpassning av användarnas ADB-system har inte beräknats. Statskontoret har i den

tidigare nämnda promemorian uppskattat kostnaderna till ett par hundra miljoner

kronor. Några myndigheter planerar redan nu att modernisera sina system och en

anpassning till aviseringsregistret bör kunna göras i samband med detta. För att

möjliggöra för användarna att anpassa sina system till de nya formaten när de

själva anser det lämpligt kan RSV under en övergångstid avisera uppgifter i de

gamla formaten även från aviseringsregistret. Inrättandet av aviseringsregistret

bör därför i sig inte innebära några beaktansvärda merkostnader för användarna.

 Det nu föreslagna systemet för avisering bör i likhet med dagens system kunna

bekostas inom befintliga anslag för skatteförvaltningen.

 Regeringen avser att senare återkomma till resursfrågan i samband med att

frågan om terminalåtkomst och avgifter tas upp.

8 Ikraftträdande

Genom avisering av folkbokföringsuppgifter via personbanden och

riksaviseringsbandet förmedlas stora mängder personuppgifter som är nödvändiga

för upprätthållandet av många viktiga samhällsfunktioner. Övergången till

avisering och annat tillhandahållande från ett nytt aviseringsregister måste -

bl.a. av säkerhetsskäl - ske stegvis. Konstruktionen av ett nytt system kan

beräknas ta minst 12 månader. Arbetet kan inte påbörjas innan riksdagen fattat

beslut om att inrätta ett aviseringsregister.

 Registret kommer att byggas upp och tas i drift successivt och kan beräknas

vara helt klart att tas i bruk den 1 januari 1997. Det kommer dock troligen att

ta ytterligare något år innan samtliga användare har sina system anpassade till

det nya systemet. Under en övergångsperiod kommer därför såväl

aviseringsregistret som personbanden och riksaviseringsbandet att vara i drift.

Detta innebär att den reglering som finns rörande personbanden och

riksaviseringsbandet måste finnas kvar en tid.

 Enligt regeringens bedömning bör personbanden och riksaviseringsbandet kunna

läggas ned vid utgången av år 1997. De användare som inte hunnit anpassa sina

system till dess bör i samråd med RSV kunna utarbeta andra tekniska lösningar

under en övergångstid. Det är som tidigare nämnts (avsnitt 7) möjligt att genom

olika tekniska lösningar kunna avisera enligt det gamla formatet även från det

nya aviseringsregistret.

 En annan fråga gäller det samhörighetsbegrepp som används i personbanden och

riksaviseringsbandet. Enligt regeringens mening bör samhörighetsbegreppet

avvecklas samtidigt med personbanden och riksaviseringsbandet. Detta innebär att

myndigheterna vid utgången av år 1997 inte kan få del av uppgift om samhörighet.

Uppgift om samhörighet kommer att ersättas med uppgift om vårdnadshavare.

9 Författningskommentar

9.1 Förslaget till lag om aviseringsregister

1 §

I paragrafen anges att det för avisering och annat tillhandahållande får föras

ett aviseringsregister för hela landet med hjälp av ADB. De närmare skälen till

detta redovisas i avsnitt 5.1. Registrets användningsområden framgår av den

föreslagna 2 §.

2 §

Aviseringsregistret får enligt första stycket användas av myndigheter. Med

myndigheter avses, förutom statliga myndigheter på såväl central, regional som

lokal nivå, också bl.a. de statliga affärsverken, Svenska kyrkans

centralstyrelse, länsstyrelserna, de allmänna försäkringskassorna samt kommunala

och landstingskommunala nämnder av olika slag.

 Punkt 1 avser det fall att den som anlitar aviseringsregistret har ett eget

personregister. Aviseringsregistret får användas för registeraktualisering,

registerkomplettering och kontroll av uppgifter, bl.a. personnummer, civilstånd

och vårdnadshavare, i andra personregister.

 Punkt 2 syftar bl.a. på situationer då någon myndighet önskar information om

exempelvis adresser till för myndigheten på förhand kända personer och

skriftligen eller muntligen begär att få uppgifterna.

 Enligt punkt 3 får aviseringsregistret också användas av myndigheter för uttag

av urval av personuppgifter. Uttagen kommer att avse sådana urval som

myndigheter behöver i sin verksamhet. Det gäller t.ex. uppgift om personer i

olika åldersgrupper till skolmyndigheter och de uttag som görs för framställning

av röstlängder.

 Regeringen får med stöd av andra stycket föreskriva att även annan än myndighet

får använda registret för uttag av urval av personuppgifter. Regeringen kan med

stöd av denna bestämmelse föreskriva att registret får användas för uttag av

uppgifter om i Sverige bosatta finska medborgare till Befolknings-

registercentralen i Helsingfors. Sådana uppgifter lämnas i dag ut från

personbanden med stöd av beslut från Datainspektionen. Uppgifterna behövs för

valändamål.

3 §

Riksskatteverket är registeransvarigt för aviseringsregistret och har således

det fulla ansvaret enligt datalagen (1973:289). Därmed ansvarar verket bl.a. för

att registret inte används för andra ändamål än vad som följer av 2 § och för

att felaktiga uppgifter rättas.

4 §

Paragrafen innehåller föreskrifter om vilka uppgifter som skall ingå i

aviseringsregistret. Samma personkrets som förekommer i referensregistret inom

folkbokföringen skall registreras i aviseringsregistret. De personer som enligt

förslaget kommer att finnas i aviseringsregistret är personer som är eller har

varit folkbokförda i landet samt personer som tilldelats personnummer utan att

vara folkbokförda. Uppgifter om sistnämnda personer är i princip begränsade till

uppgift om namn och personnummer och efterfrågas i första hand av myndigheter

inom polisväsendet och kriminalvården.

 De uppgifter som enligt förslaget får registreras i aviseringsregistret

överensstämmer i huvudsak med de uppgifter som får registreras i de lokala

folkbokföringsregistren enligt 6 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister.

 Med uppgift om namn i punkt 2 avses förnamn med tilltalsnamn och efternamn

eller motsvarande.

 Uppgiften i punkt 3 om adress avser både bostadsadress och särskild postadress.

Postadress är den adress till vilken en persons post skall delas ut.

 Enligt punkt 4 får bl.a. uppgift om folkbokföringsfastighet registreras. Med

stöd av denna bestämmelse kan registreras även vilken del av en fastighet en

person bor på om det behövs för att bestämma en persons

valdistriktstillhörighet. I uppgift om folbokföringsort ingår uppgift om län,

kommun och församling.

 Enligt punkt 5 får uppgift om födelsehemort och födelseort antecknas i

registret. Enligt folkbokföringslagen (1991:481) är födelsehemort för en person

normalt den församling i vilken personens moder var folkbokförd när personen i

fråga föddes. Med födelseort menas födelseort och land för person som är född i

utlandet.

 Enligt punkt 6 får uppgift om en persons medborgarskap registreras. För den som

är statslös får det antecknas.

 Civilstånd, som får registreras enligt punkt 7 anges med ogift, gift,

registrerat partnerskap, frånskild och änka/änkling.

 I punkt 8 anges vilka familjerelationer som får registreras. Relationen till

andra folkbokförda personer anges med typ av relation, dvs. barn, förälder,

vårdnadshavare och make/maka eller registrerat partnerskap samt personnummer för

relationspersonen. I fråga om relationen barn och föräldrar skall inte anges

huruvida relationen är biologisk eller grundad på adoptivt förhållande.

 Enligt punkt 9 får datum för inflyttning från utlandet registreras. Däremot får

inte det land från vilket inflyttning skett registreras.

 Avregistrering från folkbokföring skall ske vid dödsfall och dödförklaring,

utflyttning till utlandet samt vid obefintlighet. Enligt punkt 10 får uppgift om

att en person avregistrerats från folkbokföringen på grund av dödsfall,

utflyttning till utlandet eller annan anledning tas in i registret. Annan

anledning kan vara t.ex. obefintlighet.

 I punkt 11 anges att medlemskap i icke-territoriell församling får registreras.

Som exempel på sådana församlingar kan nämnas Finska församlingen i Stockholm.

 I aviseringsregistret skall det inte ske någon manuell registrering utan

registeruppgifterna hämtas in kontinuerligt från de lokala folkbokföringsregi-

stren eller referensregistret så snart som där sker någon nyregistrering eller

förändring.

5 §

I paragrafen anges att aviseringsregistret även får innehålla tidsuppgifter för

olika registrerade förhållanden, t.ex. tidpunkt för adressändring. Även de

administrativa och tekniska uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålet

med registret får införas i registret. Med stöd av denna bestämmelse kan

sekretessmarkering samt markeringar som behövs för driften lagras i registret.

6 §

I paragrafen regleras utlämnande av uppgifter i form av utskrift på papper eller

på medium för automatisk databehandling. Paragrafen medger myndighet som för ett

eget personregister att inhämta uppgifter från aviseringsregistret. De uppgifter

som får hämtas in är samma typ av uppgifter som myndigheten själv har rätt att

registrera enligt datalagen, annan lag eller förordning. Det betyder att även

register som förs med tillstånd från Datainspektionen och licensregister enligt

datalagen får uppdateras med hjälp av aviseringsregistret. Paragrafen har

utformats så att den sambearbetning av uppgifter som därvid uppkommer inte skall

kräva särskilt tillstånd enligt datalagen (jfr 2 § andra stycket 4 datalagen).

Vid utlämnande av uppgifter är 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) tillämplig,

vilket bl.a. innebär att den som överväger att lämna ut uppgifter - oavsett om

utlämnandet skall ske på ADB-medium eller ej - skall kontrollera att den som tar

emot uppgifterna har licens och i förekommande fall tillstånd att registrera

uppgifterna om det kan antas att detta är den mottagandes avsikt. I annat fall

gäller sekretess för uppgifterna.

 Enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretess i verksamhet som avser

folkbokföring eller annan liknande registrering av befolkningen, för uppgift om

enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarande

sekretess gäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan

verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen. I

sekretessförordningen (1980:657) har tagits in en bestämmelse som innebär att

folkbokföringssekretessen omfattar t.ex. Vägverkets bil-, körkorts- och

felparkeringsregister, fastighetsmyndigheternas och inskrivningsmyndigheternas

informationssystem och Rikspolisstyrelsens centrala passregister.

Sekretesskyddet gäller såväl för uppgifter av särskilt ömtålig art som för

normalt harmlösa uppgifter vilka på grund av omständigheterna i det enskilda

fallet är skyddsvärda. Ett exempel på den sistnämnda typen av uppgifter kan vara

en persons adress i fall av befarad personförföljelse.

 I de fall en persons adress bör hållas hemlig på grund av befarad

personförföljelse förs en markering om särskild sekretessprövning, s.k.

spärrmarkering in i folkbokföringsregistren. Spärrmarkeringen är endast en

administrativ registreringsåtgärd och fungerar som varningssignal.

Spärrmarkeringen aviseras till de andra register för vilka finns motsvarande

bestämmelse om sekretess. Hos den som inte kan erbjuda sekretesskydd skall

spärrmarkerad personuppgift inte göras tillgänglig.

7 §

I aviseringsregistret skall som sökbegrepp i första hand få användas

personnummer, namn, adress, folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort,

folkbokföring under särskild rubrik, make, föräldrar, barn och vårdnadshavare.

Vidare skall sökning på visst nordiskt medborgarskap vara möjlig.

 Enligt punkt 3 får som sökbegrepp även användas unionsmedborgarskap eller inte

unionsmedborgarskap. Sökning på ett visst medborgarskap inom eller utom

Europeiska unionen är inte möjligt enligt denna bestämmelse. Sökmöjligheten

behövs för framställning av röstlängder och för avisering till vissa

myndigheter. Det är för dessa syften inte nödvändigt att kunna söka fram ett

visst utländskt medborgarskap.

8 §

I paragrafen regleras gallringen av uppgifterna i aviseringsregistret.

 Huvudregeln är att aviseringsregistret skall innehålla endast aktuella

uppgifter. Detta innebär exempelvis att en uppgift om namn eller civilstånd som

ändras skall utgå ur registret och ersättas med den nya uppgiften. Uppgift om

tidigare personnummer får dock finnas kvar i registret för att underlätta

identitetskontroller i det fall ett personnummer blivit ändrat på grund av att

det varit felaktigt. Däremot skall inte personnummer som av annan anledning

ändrats, t.ex. efter beslut om fingerade personuppgifter, få bevaras i

registret. I sådana fall skall det tidigare personnumret gallras enligt

huvudregeln.

 I andra stycket regleras gallring av uppgift om datum för inflyttning.

Uppgiften behövs inte i registret under mer än fyra år efter utgången av det år

då uppgiften registrerades för att tillgodose ändamålet med registret.

 Tredje stycket rör gallring vid avregistrering från folkbokföringen, dvs. i

första hand vid dödsfall eller utvandring. Uppgifter om en sålunda avregistrerad

person skall gallras i samband med avregistreringen. Uppgifter om namn,

personnummer och adress och anledningen till avregistreringen skall dock få

finnas kvar i registret under tio år efter utgången av det år då personen

avregistrerades.

 Regeringen får förskriva om undantag från bestämmelsen om gallring på grund av

avregistrering. Ett skäl för sådant undantag kan vara att vissa uppgifter om en

person behövs i registret under längre tid för upprättande av röstlängd.

9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister

2 §

När aviseringsregistret inrättas bör det klargöras att de lokala folkbok-

föringsregistren inte skall användas för allmänt tillhandahållande av

folkbokföringsuppgifter utan att sådana uppgifter i första hand skall

tillhandahållas med hjälp av aviseringsregistret. Paragrafens fjärde punkt

föreslås därför ändrad. Viss typ av underrättelseskyldighet till andra myndig-

heter skall skattemyndigheterna dock alltjämt fullgöra med hjälp av de lokala

registren. Bestämmelser om denna uppgiftsskyldighet återfinns i första hand i

nuvarande 6-11 §§ förordningen (1991:750) om folkbokföringsregister m.m.

9.3 Förslaget till lag om ändring i datalagen (1973:289)

27 §

När aviseringsregistret inrättats skall folkbokföringsuppgifterna till det

statliga person- och adressregistret hämtas från aviseringsregistret.

28 §

Ändringen i första stycket föranleds av inrättandet av aviseringsregistret.

 Andra stycket föreslås upphävt. Där finns en bestämmelse vars innebörd är att

en skattemyndighet, i stället för att hänvisa till SPAR, kan låta en annan

myndighet utnyttja personbanden (prop. 1990/91:153 s. 149). Eftersom

personbanden föreslås avskaffade skall bestämmelsen inte ha någon motsvarighet i

framtiden.

 I tredje stycket finns också ett undantag från regeln i första stycket om

SPAR:s användning som tillåter regeringen eller Datainspektionen att medge en

myndighet att använda riksaviseringsbandet i stället för SPAR (prop. 1980/81:62

s. 20). Med ett avskaffande av riksaviseringsbandet har inte heller den

bestämmelsen aktualitet utan föreslås upphävd.

9.4 Förslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620)

2 kap.

3 §

Ändringen föranleds av att personbanden avskaffas. Personbanden kommer att

ersättas av ett centralt aviseringsregister som i stället får ligga till grund

för framtagandet av röstberättigade.

4 kap.

2 §

Se kommentaren till 2 kap. 3 §.

9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval,

m.m.

8 §

Ändringen i första stycket föranleds av att personbanden avskaffas. Personbanden

skall ersättas av ett centralt aviseringsregister som i stället får ligga till

grund för framtagandet av röstlängden.

 Uppgift om medlemskap i Svenska kyrkan skall inte ingå i aviseringsregistret.

Uppgift om vilka som är medlemmar får i stället hämtas från Svenska kyrkans egna

medlemsregister. Det register inom Svenska kyrkan som det blir aktuellt att

hämta in uppgifter från är Svenska kyrkans centralstyrelses referensregister.

9.6 Förslaget till lag om ändring i sametingslagen

(1992:1433)

3 kap.

3 §

Ändringen föranleds av att aviseringsregistret skall ligga till grund för

upprättandet av röstlängder.

Sammanfattning av Aviseringsutredningens förslag

Personbanden, riksaviseringsbandet och SPAR avskaffas. I stället inrättas ett

centralt register för avisering och annat tillhandahållande av folkbok-

föringsuppgifter. Det nya registret benämns aviseringsregistret. Registret skall

innehålla de folkbokföringsuppgifter som i större omfattning skall

tillhandahållas myndigheter. Alla myndigheter, såväl centrala som lokala, skall

få utnyttja registret för avisering av folkbokföringshändelser, aktualisering av

egna register och för kontroll av adresser och andra uppgifter som registreras

inom folkbokföringen.

 En myndighets tillgång till folkbokföringsuppgifter skall begränsas till vad

myndigheten behöver för att fullgöra sina arbetsuppgifter.

 I första hand skall myndigheterna få tillgång till erforderliga uppgifter på

diskett, magnetband eller annat ADB-medium. I vissa fall kan en myndighet få

direkt terminalåtkomst till uppgifter i aviseringsregistret.

 Registret får även användas för att utföra avisering, urvalsdragningar m.m. åt

privata användare. De privata användarnas möjligheter till urval eller åtkomst

till uppgifter på ADB-medium skall begränsas något i förhållande till vad som

gäller för SPAR. Urval av personer efter inkomst och fastighetsinnehav skall få

göras genom sambearbetning med skatteregistret.

 Registeransvaret för aviseringsregistret läggs på Riksskatteverket. En särskild

beslutande nämnd inrättas inom Riksskatteverket för frågor om urvalsdragningar

åt privata användare.

 Utnyttjandet av aviseringsregistret skall vara avgiftsbelagt.

Aviseringsutredningens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister.

 dels att rubriken till lagen skall lyda "Lag om folkbokföringsregister och

tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter",

 dels att nuvarande 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 och 13 §§ skall betecknas 5, 6,

8, 9, 11, 12, 13, 15, 16 respektive 21 §§,

 dels att 1 och 2 §§ samt nya 9, 15, 16 och 21 §§ skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas åtta nya paragrafer - 4, 7, 10, 14, 17-20 §§

- och fyra nya rubriker av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 För de ändamål som För de ändamål som anges

anges i 2 och 3 §§ skall i 2-4 §§ skall med hjälp av

med hjälp av automatisk automatisk

databehandling föras ett databehandling föras ett

lokalt folkbokföring- lokalt folkbok-

register för varje föringsregister för varje

lokalt skattekontors lokalt skattekontors

verksamhetsområde och verksamhetsområde, ett

ett centralt referens- centralt referensregis-

register för hela ter samt ett aviserings-

landet. register för hela landet.

 2 §

 Ett lokalt folkbokföringsregister får användas för

 1. samordnad registrering av identifieringsuppgifter för fysiska personer,

 2. handläggning av folkbokföringsärenden som enligt folkbokföringslagen

(1991:481) eller annan lag eller förordning prövas av skattemyndigheten,

 3. framställning av personbevis och andra registerutdrag,

 4. tillhandahållande av 4. att

folkbokföringsuppgifter skattemyndigheten skall

som myndigheter behöver fullgöra uppgifts-

för att fullgöra sin v- skyldighet till andra

erksamhet, myndigheter enligt lag

 eller förordning,

 5. uttag av folklängder och andra samlingar av uppgifter för förvaring hos en

statlig arkivmyndighet,

 6. planering och tillsyn av folkbokföringsverksamheten.

 4 §

 Aviseringsregistret får

 användas för ändamål som

 anges i 2 § 2 och för

 framställning av röstlängd

 enligt vallagen

 (1972:620).

 Aviseringsregistret får

 också av myndigheter och

 enskilda användas för

 1. aktualisering, kom-

 plettering och kontroll

 av uppgifter i andra

 personregister,

 2. komplettering och

 kontroll av

 personuppgifter i övrigt,

 3. uttag av urval av

 personuppgifter (urvals-

 dragning).

 7 §

 Riksskatteverket är

 registeransvarig för

 aviseringsregistret.

 Skatteförvaltningens

 adressnämnd handlägger

 frågor om urvalsdragning

 som begärs av enskild.

(7 §) 9 §

 Det centrala referens- Det centrala

registret får innehålla referensregistret får

uppgifter om personer innehålla uppgifter om

som är eller har varit personer som är eller har

folkbokförda i landet varit folkbokförda i

eller som annars landet eller som annars

tilldelats tilldelats personnummer.

personnummer. För en För en sådan person får

sådan person får anges anges personnummer och

personnummer och grunden för person-

grunden för person- nummertilldelningen samt

nummertilldelningen de uppgifter som senast

samt de uppgifter som registrerats enligt 8 § 2

senast registrerats och 11 med upplysning om

enligt 6 § 2 och 11 med det lokala register från

upplysning om det vilket uppgifterna har

lokala register från hämtats.

vilket uppgifterna har

hämtats. 10 §

 Aviseringsregistret

 skall innehålla uppgifter

 om personer som är eller

 har varit folkbokförda i

 landet eller som annars

 tilldelats personnummer.

 För en sådan person får

 anges i ett lokalt folk-

 bokföringsregister eller

 referensregistret senast

 registrerad uppgift om

 1. personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

 4. folkbokföringsfas-

 tighet, folkbok-

 föringsort, folkbokföring

 under särskild rubrik och

 valdistrikt.

 5. födelsehemort och

 födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make och vårdnadsha-

 vare,

 9. avregistrering med

 uppgift om dödsfall och

 dödförklaring,

 10. medlemskap i

 icke-territoriell

 församling.

 Registret får dessutom

 innehålla uppgift om

 rättat personnummer samt

 uppgift enligt första

 stycket 3 och 4 för de

 fyra närmast föregående

 åren.

 14 §

 Myndighet och enskild

 får ha terminalåtkomst

 till aviseringsregistret

 i fråga om uppgift om

 namn, personnummer,

 adress och avregi-

 strering från folkbok-

 föringen. Regeringen får

 föreskriva om termi-

 nalåtkomst även till annan

 uppgift i registret.

(11 §) 15 §

 Uppgift i avise-

 ringsregistret som en

 registeransvarig får

 registrera enligt lag

 eller förordning får lämnas

 Uppgifter i ett ut till denne på medium

register enligt denna för automatisk databe-

lag får lämnas ut på handling.

medium för automatisk Uppgifter i övrigt i ett

databehandling endast register enligt denna

om detta följer av lag lag får lämnas ut på medium

eller förordning eller för automatisk databe-

om regeringen eller den handling endast om detta

myndighet som regering- följer av lag eller för-

en bestämmer har medgett ordning eller om rege-

det. ringen eller den

 myndighet som regeringen

 bestämmer har medgett

 det.

(12 §) 16 §

 I ett lokalt I ett lokalt

folkbokföringsregister folkbokföringsregister får

får som sökbegrepp som sökbegrepp användas

användas uppgifter som uppgifter som avses i 8 §

avses i 6 § första första stycket 1-4, 7 och

stycket 1-4, 7 och 8 8 med undantag för

med undantag för uppgift uppgift om adoption.

om adoption. I det centrala

 I det centrala referensregistret får som

referensregistret får sökbegrepp användas upp-

som sökbegrepp användas gifter som avses i 8 §

uppgifter som avses i första stycket 1, 2 och

6 § första stycket 1, 2 11.

och 11. I aviseringsregistret

 får som sökbegrepp användas

 uppgift som avses i 10 §

 1-3 och uppgift om

 svenskt eller icke sve-

 nskt medborgarskap. För

 urvalsdragning finns

 särskilda bestämmelser om

 Som sökbegrepp i ett sökbegrepp i 19 §.

register enligt denna Som sökbegrepp i ett

lag får också, enligt de register enligt denna

närmare föreskrifter som lag får också, enligt de

meddelas av regeringen närmare föreskrifter som

eller den myndighet som meddelas av regeringen

regeringen bestämmer, eller den myndighet som

användas uppgifter som regeringen bestämmer,

avses i 8 §. användas uppgifter som

 avses i 11 §.

 Avgifter

 17 §

 Utnyttjandet av avise-

 ringsregistret enligt 4 §

 andra stycket skall vara

 avgiftsbelagt om inte

 regeringen föreskriver

 annat. Regeringen eller

 myndighet som regeringen

 bestämmer fastställer av-

 gifter.

 Hänvisning från andra

 register

 18 §

 Den som begär att få upp-

 gifter ur en myndighets

 personregister för sådant

 ändamål som avses i 4 §

 andra stycket 1 och 3

 och som kan tillgodoses

 genom aviseringsregi-

 stret skall hänvisas till

 det registret.

 Föreskriften i första

 stycket inskränker inte

 myndigheternas skyldig-

 heter enligt reglerna om

 allmänna handlingars of-

 fentlighet i tryckfri-

 hetsförordningen.

 Särskilt om urvalsdrag-

 ning

 19 §

 Vid urvalsdragning får

 sambearbetning ske med

 det centrala skatteregi-

 stret i fråga om uppgif-

 ter om

 - summan av taxerad för-

 värvsinkomst och inkomst

 av kapital,

 - beskattningsbar för-

 mögenhet, och,

 - fastighetsinnehav,

 enligt de närmare före-

 skrifter som regeringen

 meddelar.

 Vid urvalsdragning som

 begärs av enskild får som

 sökbegrepp användas

 uppgift som anges i

 första stycket och

 uppgift enligt 10 § 1-3.

 Vid urvalsdragning som

 begärs av enskild får

 endast uppgift om namn

 och adress lämnas ut.

 Har en person anmält att

 han eller hon inte önskar

 adresserad direktreklam

 får uppgift om personen

 inte lämnas ut till någon

 som avser att använda

 uppgiften för sådan re-

 klam.

 Företeende av personbevis

 20 §

 Enskild behöver inte

 förete personbevis hos en

 myndighet om myndigheten

 själv har tillgång till

 efterfrågad uppgift

 enligt 14 eller 15 §.

(13 §) 21 §

 Gallring av uppgifter Uppgift i

i ett lokalt folkbok- aviseringsregistret som

föringsregister och i avses i 10 § första styck-

det centrala et 2, 5-8 och 10 skall

referensregistret sker gallras när ny uppgift av

i enlighet med motsvarande typ

arkivlagens (1990:782) registreras eller när

bestämmelser. uppgiften inte längre är

 aktuell. Äldre uppgift om

 förhållande som avses i

 nämnda stycke 3 och 4

 skall, med beaktande av

 10 § andra stycket,

 gallras vid årsskiftet.

 Har en person avregi-

 strerats från folk-

 bokföringen skall upp-

 gifter som avses i 10 §

 första stycket 4-8 och 10

 gallras i samband med

 avregistreringen medan

 övriga uppgifter i avise-

 ringsregistret om

 personen gallras vid

 utgången av året närmast

 efter avregistreringen.

 Uppgift i avise-

 ringsregistret om en

 person som aldrig har

 varit folkbokförd skall

 gallras när uppgifter om

 personen gallras i

 referensregistret.

 Denna lag träder i kraft den

3 Förslag till lag om ändring i datalagen (1973:289)

 Härigenom föreskrivs att 26-28 §§ datalagen (1973:289) skall upphöra att gälla.

 Denna lag träder i kraft den

4 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)

 dels att 1 a och 10 a §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 1 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

För de ändamål....... ...... för juridiska

m.fl. personer m.fl.

 Det centrala

 skatteregistret får också

 sambearbetas med folk-

 bokföringens

 aviseringsregister för

 urvalsdragning i en-

 lighet med vad som närma-

 re följer av 19 § lagen

 (1990:1536) om folkbok-

 föringsregister och till-

 handahållande av folkbok-

 föringsuppgifter.

 Denna lag träder i kraft den

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet

Folkbokföringsuppgifterna i samhället (SOU 1994:44)

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits av Riksdagens ombudsmän,

Justitiekanslern, Domstolsverket, Riksåklagaren (RÅ), Datainspektionen,

Värnpliktsverket, Socialstyrelsen, Folkhälsoinstitutet, Riksförsäkringsverket,

Riksskatteverket (RSV), Riksarkivet, Statens invandrarverk, Statskontoret, Riks-

revisionsverket, Statistiska centralbyrån (SCB), Statens person- och adress-

registernämnd (SPAR-nämnden), Rikspolisstyrelsen (RPS), Svea hovrätt,

Kammarrätten i Göteborg, Länsrätten i Södermanlands län, Kriminalvårdsstyrelsen,

Statens räddningsverk, Vägverket, Post- och telestyrelsen, Generaltullstyrelsen,

Centrala studiestödsnämnden, Verket för högskoleservice, Skolverket, Boverket,

Centralnämnden för fastighetsdata, Patent- och registreringsverket, Statens

löne- och pensionsverk, Svenska kyrkans centralstyrelse, Svenska kyrkans

församlings- och pastoratförbund, Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet,

Svenska Bankföreningen, Sveriges Försäkringsförbund, Sveriges Industriförbund,

Sveriges Köpmannaförbund, Företagarnas riksorganisation, Svenska

Inkassoföreningen, Posten AB, CityMail AB, Svensk Adressändring AB, Swedma,

Svenska Bokförläggareföreningen, DAFA Data AB, Dialogdata Informationssystem AB.

 I ett gemensamt yttrande med Swedma och Svenska Bokförläggareföreningen har

också Annonsörföreningen, Dagligvaruleverantörers Förbund,

Direkthandelsföretagens Förening, Svenska Postorderföreningen, Sveriges

Marknadsförbund, Sveriges Reklamförbund och Sveriges Telemarketingförening

yttrat sig.

 RÅ har bifogat yttranden som han hämtat in från Åklagarmyndigheterna i

Stockholm, Göteborg och Malmö.

 Riksarkivet har bifogat yttrande som hämtats in från Landsarkivet i Härnösand.

 RPS har bifogat yttranden som styrelsen hämtat in från polismyndigheterna i

Stockholm och Göteborg.

 Yttranden har också avgivits av socialtjänsten i Stockholms stad,

Familjerättsbyrån samt[REDACTED_EFTERNAMN] & Granit AB genom advokaten Ingmar Qvarnström.

Lagrådsremissens lagförslag

2.1 Förslag till lag om aviseringsregister

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelse

1 § För de ändamål som anges i 2 § skall med hjälp av automatisk databehandling

föras ett register för tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter

(aviseringsregister) för hela landet.

Registerändamål

2 §Aviseringsregistret får användas av myndigheter för

 1. aktualisering, komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregis-

ter,

 2. komplettering och kontroll av personuppgifter i övrigt,

 3. uttag av urval av personuppgifter.

 Regeringen får föreskriva att registret får användas för ändamål som avses i

första stycket 3 även av annan än myndighet.

Registeransvar

3 §Riksskatteverket är registeransvarigt för aviseringsregistret.

Registerinnehåll

4 §Aviseringsregistret får innehålla uppgifter om personer som är eller har

varit folkbokförda i landet eller som annars tilldelats personnummer. För en

sådan person får de uppgifter anges som registrerats enligt lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister och som avser

 1. personnummer,

 2. namn,

 3. adress,

 4. folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort och folkbokföring under särskild

rubrik,

 5. födelsehemort och födelseort,

 6. medborgarskap,

 7. civilstånd,

 8. make, föräldrar, barn och vårdnadshavare,-

 9. datum för inflyttning från utlandet,

 10. avregistrering med uppgift om dödsfall och dödförklaring och utflyttning

till utlandet,

 11. medlemskap i icke-territoriell församling.

5 § Aviseringsregistret får även innehålla uppgifter om tidpunkt för

registrerade förhållanden samt de tekniska och administrativa uppgifter som

behövs för att tillgodose ändamålet med registret.

Utlämnande av uppgifter

6 § Uppgift i aviseringsregistret som enligt lag eller förordning får

registreras även i annat register får lämnas ut till den registeransvarige i

form av utskrift eller på medium för automatisk databehandling.

Sökbegrepp

7 § I aviseringsregistret får som sökbegrepp användas uppgift

 1. som avses i 4 § 1-4 och 8,

 2. om medborgarskap i Sverige, Danmark, Norge, Finland eller Island, eller

 3. om medborgarskap i land inom Europeiska unionen (unionsmedborgarskap) eller

icke unionsmedborgarskap.

 Som sökbegrepp får, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer, också användas uppgift som avses

i 5 §.

Gallring

8 § Uppgift i aviseringsregistret som avses i 4 § 1-8 och 11 skall gallras när

en ny, motsvarande uppgift registreras eller när uppgiften inte längre är

aktuell. Uppgift om rättat personnummer får dock bevaras under den tid som

behövs för att tillgodose ändamålet med registret.

 Uppgift om datum för inflyttning från utlandet skall gallras fyra år efter

utgången av det år då uppgiften registrerades.

 Har en person avregistrerats från folkbokföringen, skall uppgift som avses i 4

§ 4-9 och 11 gallras vid avregistreringen och övriga uppgifter tio år efter

utgången av det år personen avregistrerades.

 Regeringen får föreskriva om undantag från bestämmelsen om gallring i tredje

stycket.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

 Ett lokalt folkbokföringsregister får användas för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter för fysiska personer och

av andra folkbokföringsuppgifter,

 2. handläggning av folkbokföringsärenden som enligt folkbokföringslagen

(1991:481) eller annan lag eller förordning prövas av skattemyndigheten,

 3. framställning av personbevis och andra registerutdrag,

 4. tillhandahållande av 4. fullgörande av

folkbokföringsuppgifter underrättelseskyldighet

som myndigheter behöver enligt lag eller förord-

för att fullgöra sin ning,

verksamhet,

 5. uttag av folklängder och andra samlingar av uppgifter för förvaring hos

statliga arkivmyndigheter,

 6. planering och tillsyn av folkbokföringsverksamheten.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Senaste lydelse 1991:497.

2.3 Förslag till lag om ändring i datalagen (1973:289)

 Härigenom föreskrivs att 27 och 28 §§ datalagen (1973:289)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 27 §2

 Uppgifterna i SPAR Uppgifterna i SPAR

hämtas från de statliga hämtas från aviserings-

personregister som an- registret enligt lagen

vänds för folkbokföring, (1995:000) om avise-

inkomsttaxering och ringsregister samt de

fastighetstaxering. statliga personregister

Till dessa uppgifter får som används för

fogas anteckning om att inkomsttaxering och

en enskild person inte fastighetstaxering. Till

önskar adresserad dessa uppgifter får fogas

direktreklam. anteckning om att en

 enskild person inte

 önskar adresserad

 direktreklam.

 28 §

 Den som begär att få Den som begär att få

uppgifter ur en uppgifter ur en myn-

myndighets dighets personregister

personregister för ett för ett sådant ändamål som

sådant ändamål som avses iavses i 26 § andra

26 § andra stycket 1 och stycket 1 och 3 och som

3 och som kan kan tillgodoses genom

tillgodoses genom SPAR SPAR eller

skall hänvisas till aviseringsregistret

detta register. skall hänvisas till dessa

 register.

 Första stycket hindrar

inte att en

skattemyndighet låter

myndigheter vars

verksamhet är begränsad

till länet utnyttja

annat register som

skattemyndigheten för

över befolkningen i länet

än sådant som avses i

lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister.

 Regeringen eller,

efter regeringens

bestämmande,

Datainspektionen får

föreskriva att en

statlig myndighets

personregister får

utnyttjas av en annan

myndighet för de ändamål

som avses i 26 § andra

stycket 1.

1 Lagen omtryckt 1992:446.

2 Senaste lydelse 1993:1691.

 Föreskrifterna i denna paragraf inskränker inte myndigheternas skyldigheter

enligt reglerna om allmänna handlingars offentlighet i tryckfrihetsförordningen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997. Äldre bestämmelser får dock

tillämpas intill utgången av år 1997 vid utnyttjandet av personbanden och

riksaviseringsbandet.

2.4 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620)

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § och 4 kap. 2 § vallagen (1972:620)1 skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 3 §

 Vid tillämpning av 2 § Vid tillämpning av 2 §

beräknas antalet beräknas antalet

röstberättigade på röstberättigade på grundval

grundval av av aviseringsregistret

skattemyndighetens enligt lagen (1995:000)

personband den 1 novem- om aviseringsregister

ber föregående år. Vid den 1 november föregående

beräkningen anses som år. Vid beräkningen anses

röstberättigad varje som röstberättigad varje

svensk medborgare som svensk medborgare som

fyllt eller senare fyllt eller senare under

under kalenderåret kalenderåret fyller arton

fyller arton år. år.

 4 kap.

 2 §

 I allmän röstlängd tas I allmän röstlängd tas upp

upp svensk medborgare svensk medborgare som

som den 1 juli enligt den 1 juli enligt

skattemyndighetens per- aviseringsregistret är

sonband är folkbokförd folkbokförd i

i valdistriktet och som valdistriktet och som

har fyllt eller före den har fyllt eller före den

1 september det år 1 september det år

röstlängden upprättas röstlängden upprättas

fyller sjutton år. Om en fyller sjutton år. Om en

beslutad ändring i den beslutad ändring i den

kommunala indelningen kommunala indelningen

skall träda i kraft vid skall träda i kraft vid

följande årsskifte, tas följande årsskifte, tas i

i längden upp den som längden upp den som skall

skall vara folkbokförd vara folkbokförd i

i distriktet enligt den distriktet enligt den

nya indelningen. nya indelningen.

 Under de förutsätt- Under de förutsättningar

ningar som i första som i första stycket

stycket anges för anges för svenska

svenska medborgare tas i medborgare tas i

röstlängden upp även de röstlängden upp även de

utlänningar som enligt utlänningar som enligt

skattemyndighetens aviseringsregistret har

personband har varit varit folkbokförda i

folkbokförda i riket den riket den 1 november de

1 november de tre åren tre åren närmast före

närmast före valåret. valåret.

 För den som ej fyllt aderton år den 1 september det år röstlängden upprättas

antecknas den dag då han blir röstberättigad.

1 Lagen omtryckt 1994:287.

 För utlänningar antecknas att rösträtt ej föreligger vid val till riksdagen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m.1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 §

 Vid upprättandet av allmän röstlängd skall utöver vad som sägs i 4 kap.

vallagen (1972:620) följande särskilda bestämmelser iakttagas.

 För den som den 1 juli För den som den 1 juli

enligt enligt Svenska kyrkans

skattemyndighetens medlemsregister inte är

personband inte är medlem av Svenska kyrkan

medlem av Svenska eller som enligt

kyrkan eller som enligt aviseringsregistret

personbandet tillhör enligt lagen (1995:000)

icke-territoriell för- om aviseringsregister

samling görs anteckning tillhör icke-territoriell

i röstlängden om detta församling görs anteckning

förhållande. i röstlängden om detta

 förhållande.

 Omfattar valdistrikt, som avses i vallagen, två eller flera församlingar eller

distrikt eller delar av församlingar eller distrikt vid val av kyrkofullmäktige,

skall särskild del av röstlängden uppläggas för varje församling eller kyrkligt

valdistrikt eller del därav. Om det behövs med anledning av beslutad ändring i

församlingsindelningen, skall särskild del av röstlängden uppläggas för det

område av församlingen som indelningsändringen avser.

 Har det om någon gjorts en anteckning enligt andra stycket och har begäran om

rättelse inte framställts på det sätt som sägs i 4 kap. 4 § första stycket

vallagen, skall skattemyndigheten besluta om rättelse i röstlängden, om det är

uppenbart att anteckningen är felaktig. En sådan ansökan skall ha gjorts hos

skattemyndigheten senast den 1 oktober det år då röstlängden upprättades. I

fråga om en sådan ansökan och beslut med anledning därav äger 4 kap. 4 §

vallagen motsvarande tillämpning.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

1 Lagen omtryckt 1994:288.

2.6 Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433)

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § sametingslagen (1992:1433) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 3 §

 Rösträtt till Sametinget har den som är upptagen i sameröstlängd.

 I sameröstlängden tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som är

svensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller 18 år.

 Under de förutsättningar Under de förutsättningar

som i andra stycket som i andra stycket

anges för svenska anges för svenska

medborgare skall i medborgare skall i röst-

röstlängden tas upp längden tas upp även de

även de utlänningar som utlänningar som enligt

enligt aviseringsregistret

folkbokföringsregistret enligt lagen (1995:000)

har varit folkbokförda i om aviseringsregister

landet den 1 november har varit folkbokförda i

de tre åren närmast före landet den 1 november de

valåret och som anmäler tre åren närmast före

sig till valnämnden. valåret och som anmäler

 sig till valnämnden.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-03-21

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt en lagrådsremiss den 16 mars (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om aviseringsregister,

m.m.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:201 Avisering av folkbokföringsuppgifter

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp- bakomliggande

 häver eller upp- EG-regler

 repar ett normgiv-

 ningsbemyndigande

Lagen om aviseringsregister 2 och 8 §§