Regeringens proposition

1993/94:178

Ändring i plan- och bygglagen, m.m.

Prop.

1993/94:178

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 18 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Görel[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Miljö- och naturresursdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om att ett nytt och från

bygglovsprövningen

fristående tillsyns- och kontrollförfarande införs beträffande de

tekniska

egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar.

Bygglovsprövningen enligt

plan- och bygglagen (1987:10), PBL, kommer därmed att begränsas till

att avse

endast en prövning av lokaliseringen och den närmare placeringen och

utformningen av byggnader m.m. Bestämmelserna om de tekniska

egenskapskraven

förenklas och föreslås flyttas från PBL och sammanföras med reglerna

i

byggproduktlagen (1992:1535) till en ny lag om tekniska egenskapskrav

på

byggnadsverk, m.m.

 För områden inom detaljplan föreslås att kommunen skall kunna

besluta att

byggande i enlighet med planen inte skall behöva undergå en särskild

bygglovsprövning.

 Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari 1995.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 5

2 Lagtext.................................. 6

 2.1 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

6

 2.2 Förslag till lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk,

m.m.

 27

 2.3 Förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74)

32

 2.4 Förslag till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) 34

 2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152)

 35

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:320) om

 byggfelsförsäkring................... 36

3 Ärendet och dess beredning............... 37

4 Gällande rätt............................ 38

 4.1 Plan- och bygglagen.................. 38

 4.1.1Inledning....................... 38

 4.1.2Särskilt om bygglov............. 39

 4.1.3Kommunala beslut om bygglovspliktens omfattning 40

 4.1.4Förutsättningar för bygglov..... 40

 4.1.5Kraven på byggnader............. 41

 4.1.6Föreskrifter meddelade med stöd av PBL 42

 4.1.7Handläggningen av lovärenden.... 43

 4.1.8Förhandsbesked.................. 45

 4.1.9Byggnadsarbeten, tillsyn och besiktning 45

 4.2 Byggproduktlagstiftningen............ 46

 4.2.1Byggproduktlagen................ 47

 4.2.2Byggproduktförordningen......... 47

5 Reformbehovet............................ 47

 5.1 Avreglering och förenkling........... 47

 5.1.1Inledning....................... 47

 5.1.2Förnyelse och utveckling........ 48

 5.1.3Förhållandet mellan stat och kommun 49

 5.1.4Friare kommunal förvaltning på byggområdet 50

 5.2 Öppet kontrollsystem................. 51

 5.3 Samordning........................... 52

 5.4 Klarare ansvarsfördelning............ 52

 5.5 Bygglovsprövningen - en sammansatt process 53

 5.6 Byggkostnaderna...................... 54

 5.7 Byggfrågor och miljö................. 54

6 Prövning och kontroll, m.m............... 55

 6.1 Inledning............................ 55

 6.2 Lokaliseringsprövning m.m............ 55

 6.3 Bygglovsplikten inom område med detaljplan 56

 6.4 Byggherrens ansvar för de tekniska egenskaperna 61

 6.5 Det nya kontrollsystemet............. 63

 6.5.1Bygganmälan..................... 63

 6.5.2Utstakning...................... 67

 6.5.3Kontrollen...................... 68

 6.5.4Byggsamråd...................... 69

 6.5.5Kontrollplan.................... 73

 6.5.6Slutbevis....................... 75

 6.5.7Sanktioner...................... 77

 6.5.8Kvalitetsansvarig............... 79

 6.5.9Tillsyn, ingripanden, m.m....... 82

 6.6 Tillämpningen av det föreslagna systemet 83

 6.6.1Förslagets allmänna lämplighet.. 85

 6.6.2Förhandsprövning................ 88

 6.6.3Kontrollorgan m.m............... 90

 6.6.4Radon........................... 91

 6.6.5Förhandsbesked.................. 91

 6.6.6Fastighetsregistrering och arkivering 92

 6.7 Avgifter............................. 92

7 Samordning mellan plan- och bygglagen (1987:10) och

 byggproduktlagstiftningen, m.m........... 93

 7.1 Lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 93

 7.2 Ombyggnadsbegreppet.................. 95

 7.3 Tekniska egenskapskrav...............100

 7.3.1Kravens innebörd................100

 7.3.2Reglering i lag eller förordning104

 7.4 Vissa bemyndiganden m.m..............106

 7.4.1Typgodkännanden och tillverkningskontroll106

 7.4.2Vissa värmeanordningar, hissar m.m106

8 Ikraftträdande...........................108

9 Följdfrågor..............................109

 9.1 Konsekvensbedömning..................109

 9.2 Ändringar i annan lagstiftning.......110

10 Författningskommentar....................110

 10.1Förslaget till lag om ändring i plan- och bygglagen

(1987:10)110

 10.2Förslaget till lag om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m.

 127

 10.3Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen

(1960:74)131

 10.4Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen

(1964:822)132

 10.5Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

 (1979:1152)..........................132

 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:320) om

 byggfelsförsäkring...................132

 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:94)

 Anpassad kontroll av byggandet..134

 Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet (SOU 1993:94)

 Anpassad kontroll av byggandet..140

 Bilaga 3 Förteckning över de remissinstanser som yttrat

 sig över betänkandet (SOU 1993:94) Anpassad

 kontroll av byggandet...........190

 Bilaga 4 De till lagrådet remitterade lagförslagen199

 Bilaga 5 Lagrådets yttrande..............224

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

 den 18 mars 1994.........................238

 Rättsdatablad............................239

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10),

 2. lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.,

 3. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74),

 4. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822),

 5. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),

 6. lag om ändring i lagen om byggfelsförsäkring (1993:320).

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

 Härigenom föreskrivs i fråga om plan- och bygglagen (1987:10)[1]

 dels att 3 kap. 4-9 , 8 kap. 29-31, 9 kap. samt 16 kap. 2 och 3

 skall

upphöra att gälla,

 dels att rubriken närmast före 3 kap. 10 skall utgå,

 dels att 1 kap. 4 och 9 , 3 kap. 3, 10, 11, 13, 14 och 16 , 5

kap. 7, 16,

26 och 36 , 8 kap. 1, 4, 5, 11-13 och 26 , 10 kap. 3 och 6 , 11

kap. 5 ,

13 kap. 2, 4 och 7 och 16 kap. 1 samt rubriken närmast före 3

kap. 1

skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall föras in ett nytt kapitel, 9 kap., samt

en ny

paragraf, 10 kap. 18 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 4

 Till byggande och Till byggande och

rivning av byggnader rivning av byggnader

samt till schaktning, samt till schaktning,

fyllning, trädfällning fyllning, trädfällning och

och skogsplantering skogsplantering fordras

fordras tillstånd i form tillstånd i form av

av bygglov, rivningslov bygglov, rivningslov

respektive marklov i respektive marklov i den

den omfattning som omfattning som följer av

följer av denna lag. denna lag. Vidare skall

 den nämnd som avses i 7

 underrättas om

 byggnadsarbeten m.m.

 genom bygganmälan i den

 omfattning som följer av

 denna lag.

Beträffande åtgärder som kräver bygglov får ges förhandsbesked

huruvida byggande

kan tillåtas på den avsedda platsen.

 9

 Särskilda bestämmelser Särskilda bestämmelser om

om byggprodukter finns tekniska egenskapskrav på

i byggproduktlagen byggnader och andra

(1992:1535). anläggningar samt om

 byggprodukter finns i

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m.

 3 kap.

Nya byggnader Byggnader

 3

 Byggnader skall medge Byggnader skall

god hushållning med uppfylla de krav som

energi. I områden där anges i 2 lagen

knapphet på vatten råder (0000:000) om tekniska

eller kan befaras egenskapskrav på

uppkomma skall bygg- byggnadsverk, m. m. i

nader dessutom medge den utsträckning som

god hushållning med följer av föreskrifter

vatten. utfärdade med stöd av 21

 I byggnader som den lagen.

innehåller bostäder eller

arbetslokaler skall

uppvärmningssystemet i

skälig utsträckning

utformas så att skilda

energislag som är

lämpliga från allmän

energisynpunkt kan an-

vändas utan omfattande

ändringar.

 En- eller tvåbostadshus

som i huvudsak skall

värmas upp med el eller

naturgas skall i skälig

utsträckning utföras så

att ett byte till

uppvärmning med annat

energislag underlättas.

Sådana byggnader får

förses med upp-

värmningssystem för

direktverkande elvärme

endast om det finns

särskilda skäl.

 10

 Tillbyggnader, Ändringar av en byggnad

ombyggnader och andra skall utföras varsamt så

ändringar av en byggnad att byggnadens särdrag

skall utföras varsamt så beaktas och dess bygg-

att byggnadens särdrag nadstekniska,

beaktas och dess historiska, kultur-

byggnadstekniska, historiska, miljömässiga

historiska, och konstnärliga värden

kulturhistoriska, tas till vara.

miljömässiga och

konstnärliga värden tas

till vara.

 Härutöver skall tillses

att

 1. tillbyggnader som

kräver bygglov uppfyller

kraven i 1-8 och att

andra tillbyggnader

uppfyller dessa krav i

skälig utsträckning,

 2. ombyggnader utförs

så att de delar som

byggs om tillförs de i

1-8 angivna

egenskaperna i den

omfattning som följer av

föreskrifter meddelade

med stöd av denna lag,

 3. andra ändringar än

tillbyggnad eller

ombyggnad utförs så att

ändringarna i skälig

utsträckning uppfyller

kraven i 1-8 .

 I detaljplan eller

områdesbestämmelser kan

kommunen ställa lägre

krav än vad som följer av

andra stycket 2 under

förutsättning att

bebyggelsen inom området

får långsiktigt

godtagbara egenskaper.

 Vid tillämpning av

andra och tredje

styckena skall hänsyn

tas till byggnadens

förutsättningar. Vid

ändring av fritidshus

med högst två bostäder

gäller inte bestämmelser-

na i 3 första stycket

första meningen, andra

och tredje styckena

samt 7 och 8 och

skall, även såvitt avser

tillbyggnader som kräver

bygglov och ombygg-

nader, kravet i 3

första stycket andra

meningen gälla endast i

skälig utsträckning.

 11

 Med ombyggnad avses I fråga om

åtgärder som fordrar byggnadsåtgärder som får

bygglov och avsevärt vidtas utan bygganmälan

förlänger brukstiden för skall 1, 2 och 10

byggnaden eller en del tillämpas i den

av den. Även sådant utsträckning som kan

inredningsarbete som krävas med hänsyn till

syftar till en åtgärdens art och om-

väsentligt ändrad använd-fattning.

ning av byggnaden eller

en del av den utgör

ombyggnad.

 13

 Byggnader skall

underhållas så att deras

egenskaper i de hänseen-

den som avses i 3-7 i

huvudsak bevaras.

Anordningar som avser

att tillgodose kraven i

6 och 7 skall hållas i

stånd. Byggnaders yttre

skall hållas i vårdat

skick.

 Underhållet skall Byggnaders yttre skall

anpassas till hållas i vårdat skick.

byggnadens värde från Underhållet skall

historisk, anpassas till byggnadens

kulturhistorisk, värde från historisk,

miljömässig och kulturhistorisk, miljö-

konstnärlig synpunkt mässig och konstnärlig

samt till omgivningens synpunkt samt till

karaktär. omgivningens karaktär.

 Byggnader som avses i 12 skall underhållas så att deras särart

bevaras.

 14

 I fråga om anläggningar I fråga om anläggningar

för vilka bygglov krävs som anges i 8 kap. 2

skall vad som föreskrivs första stycket skall

om byggnader i 1-13 föreskrifterna i 1-3 och

tillämpas. I fråga om 10-13 om byggnader

övriga anläggningar som tillämpas.

anges i 8 kap. skall

1-13 tillämpas i skälig

utsträckning.

 16

 På bebyggda tomter får bestämmelserna i 15 första stycket 6 samt

andra och

tredje styckena tillämpas i skälig utsträckning.

 Vid tillbyggnad som Vid sådan ändring av en

kräver bygglov eller vid byggnad för vilken

ombyggnad skall tomten bygganmälan krävs skall

anordnas så att den upp- tomten anordnas så att

fyller kraven i 15 i den uppfyller kraven i

skälig utsträckning. 15 i den utsträckning

 som efter omständig-

 heterna kan krävas med

 hänsyn till kostnaderna

 för arbetet och tomtens

 särskilda egenskaper.

 5 kap.

 7

 Utöver vad som enligt 3 skall redovisas i detaljplanen får i

planen meddelas

bestämmelser om

 1. i vad mån åtgärder kräver lov enligt 8 kap. 5 första stycket,

6 första

stycket 2 och 3, andra stycket samt tredje stycket 2, 8 första och

tredje

styckena samt 9 första och andra styckena,

 2. den största omfattning i vilken byggande över och under markytan

får ske

och, om det finns särskilda skäl med hänsyn till bostadsförsörjningen

eller

miljön, även den minsta omfattning i vilken byggandet skall ske,

 3. byggnaders användning, varvid för bostadsbyggnader kan bestämmas

andelen

lägenheter av olika slag och storlek,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar och tomter, anläggningar och tomter,

varvid varvid får meddelas

ombyggnadsbestämmelser skyddsbestämmelser för

enligt 3 kap. 10 byggnader som avses i 3

tredje stycket, kap. 12 och riv-

skyddsbestämmelser för ningsförbud för sådana

byggnader som avses i 3 byggnader samt sådana

kap. 12 och rivnings- bestämmelser i fråga om

förbud för sådana andra ändringar av

byggnader får meddelas, byggnader än

 tillbyggnader som får

 utfärdas med stöd av

 föreskrifter enligt 21

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m.,

 5. vegetation samt markytans utformning och höjdläge,

 6. användning och utformning av allmänna platser för vilka kommunen

inte skall

vara huvudman,

 7. stängsel samt utfart eller annan utgång mot allmänna platser,

 8. placering och utformning av parkeringsplatser, förbud att

använda viss mark

eller byggnader för parkering samt skyldighet att anordna utrymme för

parkering,

lastning och lossning enligt 3 kap. 15 första stycket 6,

 9. tillfällig användning av mark eller byggnader, som inte genast

behöver tas

i anspråk för det ändamål som anges i planen,

 10. markreservat för allmänna ledningar, energianläggningar samt

trafik- och

väganordningar,

 11. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen

och, om det

finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom

luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant som prövas

enligt

miljöskyddslagen (1969:387),

 12. principerna för fastighetsindelningen och för inrättande av

gemen-

samhetsanläggningar.

 Bestämmelser om byggnaders användning enligt första stycket 3 får

inte utformas

så att en effektiv konkurrens motverkas.

 I detaljplanen får även meddelas bestämmelser om

exploateringssamverkan enligt

6 kap. 2 . Om en detaljplan antas efter det att ett

exploateringsbeslut enligt

lagen (1987:11) om exploateringssamverkan har vunnit laga kraft,

skall det anges

i planen om den skall genomföras enligt nämnda lag. Skall mark tas i

anspråk

från någon fastighet vars ägare inte deltar i samverkan, skall planen

innehålla

uppgift därom.

 Planen får inte göras mer detaljerad än som är nödvändigt med hänsyn

till

syftet med den.

 16

 För begränsade områden som inte omfattas av detaljplan kan

områdesbestämmelser

antas för att säkerställa att syftet med översiktsplanen uppnås eller

att ett

riksintresse enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser

m.m.

tillgodoses. Med områdesbestämmelser får regleras

 1. i vad mån åtgärder 1. i vad mån åtgärder

kräver lov enligt 8 kap. kräver lov enligt 8 kap.

5 första stycket, 6 5 andra stycket, 6

första stycket 1 och 3 första stycket 1 och 3

samt andra och tredje samt andra och tredje

styckena, 7 , 8 andra styckena, 7 , 8 andra

och tredje styckena och tredje styckena samt

samt 9 tredje stycket, 9 tredje stycket,

 2. grunddragen för användningen av mark- och vattenområden för

bebyggelse

eller för fritidsanläggningar, kommunikationsleder och andra

jämförliga ändamål,

 3. största tillåtna byggnads- eller bruksarean för fritidshus och

storleken på

tomter till sådana hus,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar eller anläggningar och tomter,

tomter, varvid varvid får meddelas

ombyggnadsbestämmelser skyddsbestämmelser för

enligt 3 kap. 10 byggnader som avses i 3

tredje stycket, kap. 12 och riv-

skyddsbestämmelser för ningsförbud för sådana

byggnader som avses i 3 byggnader samt sådana

kap. 12 och rivnings- bestämmelser i fråga om

förbud för sådana andra ändringar av

byggnader får meddelas, byggnader än

 tillbyggnader som får

 utfärdas med stöd av

 föreskrifter enligt 21

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m.,

 5. användning och utformning av allmänna platser,

 6. vegetation samt markytans utformning och höjdläge inom sådana

områden som

avses i 8 kap. 9 tredje stycket,

 7. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen,

 8. exploateringssamverkan enligt 6 kap. 2 .

 26

 Under utställningstiden skall planförslaget åtföljas av

 1. planbeskrivningen och genomförandebeskrivningen,

 2. samrådsredogörelsen,

 3. program för planen, miljökonsekvensbeskrivning, grundkarta och

fastighetsförteckning, om sådana handlingar har upprättats,

 4. annat planeringsunderlag som kommunen anser vara av betydelse

för en

bedömning av förslaget.

 I planbeskrivningen I planbeskrivningen

skall redovisas skall redovisas

planeringsförutsättningarna,planeringsförutsättningarna,

planens syfte och skälen planens syfte och skälen

till planens till planens utformning

utformning. samt de överväganden som

Beskrivningen skall legat till grund för

åtföljas av omfattningen av kravet på

illustrationsmaterial, bygglov inom planområdet.

om det inte är uppenbart Beskrivningen skall

onödigt. Om planförslagetåtföljas av

avviker från illustrationsmaterial,

översiktsplanen, skall om det inte är uppenbart

avvikelsen och skälen onödigt. Om planförslaget

till denna redovisas i avviker från

beskrivningen. översiktsplanen, skall

 avvikelsen och skälen

 till denna redovisas i

 beskrivningen.

 Annat tillgängligt material som belyser förslagets innebörd, bör

också ställas

ut.

 36

 Av 8 kap. 11, 12, 16 och 18 följer att bygglov, rivningslov och

marklov inte

får meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser i

vidare mån än

som sägs där.

 Åtgärder som inte kräver Åtgärder som inte kräver

lov och som avser lov och som avser

byggnader, andra an- byggnader, andra an-

läggningar, tomter och läggningar, tomter och

allmänna platser skall allmänna platser skall

utföras så att de inte utföras så att de inte

strider mot detaljplan strider mot detaljplan

eller om- eller områdesbestämmelser.

rådesbestämmelser. Detta Detta gäller dock inte

gäller dock inte sådana sådana åtgärder som anges i

åtgärder som anges i 8 8 kap. 4 första stycket

kap. 4 första stycket och som inte kräver lov.

3-6 och som inte kräver

lov.

 Enligt vad som föreskrivs särskilt får beslut enligt vissa andra

författningar

än denna lag inte meddelas i strid mot detaljplan eller

områdesbestämmelser.

 8 kap.

 1

 Bygglov krävs för att

 1. uppföra byggnader,

 2. göra tillbyggnader,

 3. ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för

vä-

sentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har

använts eller för

vilket bygglov har lämnats,

 4. göra sådana ändringar4. göra sådana ändringar

av byggnader som berör av byggnader som innebär

konstruktionen av de att det inreds någon

bärande delarna eller ytterligare bostad eller

som avsevärt påverkar någon ytterligare lokal

byggnadernas för handel, hantverk

planlösning, eller industri.

 5. i byggnader

installera eller

väsentligt ändra

eldstäder, rökkanaler

eller anordningar för

ventilation,

 5 a. i byggnader

eller inom tomter

installera eller

väsentligt ändra

anordningar för

vattenförsörjning eller

avlopp,

 6. i byggnader

installera eller

väsentligt ändra hissar.

 Kravet på bygglov för de

åtgärder som anges i

första stycket 4, 5 och

5 a gäller inte i fråga

om byggnader eller

tomter som tillhör

staten eller

landstingskommuner.

 I fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed

jämförlig

näring inom områden som inte omfattas av detaljplan krävs bygglov

endast för

åtgärder som anges i första stycket 3.

 I 4 och 10 finns särskilda bestämmelser för en- eller

tvåbostadshus och för

vissa byggnader avsedda för totalförsvaret. Enligt 5-7 kan

kommunen besluta

om undantag från kravet på bygglov eller om längre gående krav.

 4

Bestämmelserna i 1-3 gäller inte i fråga om nedan angivna åtgärder

beträffande en- eller tvåbostadshus och till dem hörande fristående

uthus,

garage och andra mindre byggnader (komplementbyggnader):

 1. installera eller

ändra anordningar för

vattenförsörjning eller

avlopp, om byggnaden

skall vara ansluten

till en egen anläggning

för vattenförsörjning

eller avlopp,

 2. göra andra invändiga

ändringar, som inte

innebär att det inreds

någon ytterligare bostad

eller någon lokal för

handel, hantverk eller

industri och ej heller

berör konstruktionen av

byggnadens bärande

delar, eldstäder eller

rökkanaler,

 3. färga om byggnader 1. färga om byggnader

inom områden med inom områden med

detaljplan, om bygg- detaljplan, om bygg-

nadens karaktär därigenomnadens karaktär därigenom

inte ändras väsentligt, inte ändras väsentligt,

 4. med mur eller 2. med mur eller plank

plank anordna skyddade anordna skyddade

uteplatser i anslutning uteplatser i anslutning

till bostadshuset, om till bostadshuset, om

muren eller planket muren eller planket inte

inte är högre än 1, 8 me-är högre än 1, 8 meter,

ter, inte sträcker sig inte sträcker sig mer än

mer än 3, 0 meter ut från3, 0 meter ut från huset

huset och inte placeras och inte placeras närmare

närmare gränsen än 4, 5 gränsen än 4, 5 meter,

meter,

 5. anordna skärmtak 3. anordna skärmtak över

över sådana uteplatser sådana uteplatser som

som anges i 4 eller över anges i 4 eller över

altaner, balkonger altaner, balkonger eller

eller entréer, om entréer, om skärmtaket

skärmtaket inte är störreinte är större än 12, 0

än 12, 0 kvadratmeter kvadratmeter och inte

och inte sträcker sig sträcker sig närmare

närmare gränsen än 4, 5 gränsen än 4, 5 meter,

meter,

 6. uppföra högst två 4. uppföra högst två

komplementbyggnader i komplementbyggnader i

omedelbar närhet av omedelbar närhet av

bostadshuset, om bostadshuset, om

byggnadernas byggnadernas sammanlagda

sammanlagda byggnadsarea inte är

byggnadsarea inte är större än 10, 0

större än kvadratmeter,

10, 0 kvadratmeter, taknockshöjden inte

taknockshöjden inte överstiger 3, 0 meter och

överstiger 3, 0 meter byggnaderna inte place-

och byggnaderna inte ras närmare gränsen än 4, 5

placeras närmare gränsen meter.

än 4, 5 meter.

 Utanför detaljplan är en- och tvåbostadshus och tillhörande komple-

mentbyggnader, murar och plank som ej ingår i samlad bebyggelse

undantagna från

bestämmelserna i 1 och 2 även i fråga om följande åtgärder

 1. göra mindre tillbyggnader, om åtgärden inte sträcker sig närmare

gränsen än

4, 5 meter,

 2. uppföra komplementbyggnader eller murar eller plank i omedelbar

närhet av

bostadshuset, om åtgärden inte sträcker sig närmare gränsen än 4, 5

meter,

 3. utföra sådana åtgärder

som avses i 1 första

stycket 4, 5 och 5 a.

 Om de grannar som Om de grannar som berörs

berörs medger att åtgärdermedger att åtgärder som

som avses i första avses i första stycket

stycket 4-6 och i andra 2-4 och i andra stycket

stycket 1 och 2 utförs utförs närmare gränsen än

närmare gränsen än 4, 5 4, 5 meter, krävs inte

meter, krävs inte bygglov.

bygglov.

 Enligt 6 får kommunen Enligt 6 får kommunen

bestämma att de åtgärder bestämma att de åtgärder

som avses i första som avses i första

stycket 3 och andra stycket 1 och andra

stycket 1 och 2 kräver stycket kräver bygglov.

bygglov.

 5

 Kommunen får i en

 detaljplan besluta att

 bygglov inte krävs för att

 på det sätt och under den

 tid som närmare anges i

 planen utföra åtgärder som

 avses i 1 och 2 .

 Kommunen får i Kommunen får i

detaljplan eller områdesbestämmelser

områdesbestämmelser besluta att bygglov inte

besluta att bygglov krävs för att på det sätt

inte krävs för att på detsom närmare anges i

sätt som närmare anges i bestämmelserna

planen eller

bestämmelserna

 1. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra

komplementbyggnader,

 2. göra mindre tillbyggnader,

 3. utföra sådana åtgärder

som avses i 1 första

stycket 4, 5 och 5 a,

 4. utföra eller ändra anläggningar som avses i 2 ,

 5. bygga till eller på annat sätt ändra industribyggnader,

 6. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra enklare

fritidshus,

kolonistugor och liknande byggnader,

 7. utföra sådana åtgärder som avses i 3 första stycket 2.

 Bestämmelser enligt Beslut enligt första

första stycket får inte och andra stycket får

meddelas, om bygglov inte fattas, om bygglov

krävs för att tillvarata krävs för att tillvarata

grannars intressen grannars intressen eller

eller allmänna allmänna intressen.

intressen. Inte heller

får sådana bestämmelser

meddelas beträffande

åtgärder som avser

arbetslokaler eller

personalrum i andra

byggnader än industri-

byggnader. Bestämmelser

enligt första stycket 5

får meddelas endast om

yrkesinspektionen samt

skyddsombud,

skyddskommitté eller

organisation som

företräder arbetstagarna

har tillstyrkt be-

stämmelserna.

 Inom samlad bebyggelse Inom samlad bebyggelse

krävs medgivande från krävs medgivande från

berörda grannar, om berörda grannar, om

åtgärder som avses i åtgärder som avses i andra

första stycket 1 och 2 stycket 1 och 2 skall

skall utföras utan utföras utan bygglov.

bygglov.

 11

 Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden med detaljplan

skall bifallas

om

 1. åtgärden inte strider mot detaljplanen eller den fastighetsplan

som gäller

för området, varvid det förhållandet att genomförandetiden för

detaljplanen inte

börjat löpa utgör hinder mot att bygglov lämnas,

 2. den fastighet och den byggnad eller annan anläggning på vilken

åtgärden

skall utföras

 a) stämmer överens med detaljplanen och med den fastighetsplan som

gäller för

området, eller

 b) avviker från dessa planer men avvikelserna godtagits vid en

bygg-

lovsprövning enligt denna lag eller vid en fastighetsbildning enligt

3 kap. 2

första stycket andra meningen fastighetsbildningslagen (1970:988),

och

 3. åtgärden kan antas 3. åtgärden uppfyller

uppfylla kraven i 3 kraven i 3 kap. 1, 2 och

kap. 10-18 .

 Om fastigheten i annat fall än som avses i första stycket 2 b inte

stämmer

överens med fastighetsplanen och om ansökningen kommer in före

utgången av

genomförandetiden för detaljplanen, skall sökanden föreläggas att

inom viss tid

visa att ansökan om förrättning gjorts för att genomföra den

fastighetsindelning, som förutsätts i fastighetsplanen.

 Beträffande sådana inre Beträffande sådana inre

åtgärder i byggnader som åtgärder i byggnader som

anges i 1 första anges i 1 första stycket

stycket 4-6 och sådana 4 och sådana yttre åtgärder

yttre åtgärder på på byggnader som anges i

byggnader som anges i 3 första stycket 1

3 första stycket 1 skall bygglov lämnas även

skall bygglov lämnas ävenom förutsättningarna i

om förutsättningarna i första stycket 2 inte är

första stycket 2 inte är uppfyllda.

uppfyllda.

 Även om förutsättningarna i första stycket är uppfyllda, får bygglov

till

åtgärder på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för

allmänt ändamål

lämnas endast om ändamålet är närmare angivet i planen.

 Om detaljplanen saknar bestämmelser om byggnadens användning och

ansökningen

avser bostadslägenhet som behövs för bostadsförsörjningen, får

bygglov inte

lämnas för sådana åtgärder som anges i 1 första stycket 3.

 Bygglov får lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från

detaljplanen eller fastighetsplanen, om avvikelserna är förenliga med

syftet med

planen. I fall som avses i första stycket 2 b och 17 kap. 18 a

skall en samlad

bedömning göras av de avvikande åtgärder som söks och de som tidigare

godtagits.

 12

 Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden som inte omfattas

av

detaljplan skall bifallas om åtgärden

 1. uppfyller kraven i 2 kap.,

 2. inte skall föregås av detaljplaneläggning på grund av

bestämmelserna i 5

kap. 1 ,

 3. inte strider mot områdesbestämmelser och

 4. kan antas uppfylla 4. uppfyller kraven i

kraven i 3 kap. 3 kap. 1, 2 och 10-18 .

 Beträffande en- eller tvåbostadshus skall ansökningar om bygglov

till

kompletteringsåtgärder som anges i 13 bifallas, om åtgärden

uppfyller kraven i

första stycket 4 och inte strider mot sådana områdesbestämmelser som

anges i 5

kap. 16 3 eller 4.

 Bestämmelserna i andra Bestämmelserna i andra

stycket gäller även andrastycket gäller även andra

byggnader än en- eller byggnader än en- eller

tvåbostadshus, om ansök- tvåbostadshus, om ansök-

ningen avser sådana inre ningen avser sådana

åtgärder i byggnader som åtgärder på byggnader som

anges i 1 första anges i 3 första stycket

stycket 4-6, sådana 1 eller underhållsåtgärder

yttre åtgärder på på sådana byggnader som

byggnader som anges i avses i 3 kap. 12 .

3 första stycket 1

eller underhållsåtgärder på

sådana byggnader som

avses i 3 kap. 12 .

 Bygglov får lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från

områdesbestämmelser, om avvikelserna är förenliga med syftet med

bestämmelserna.

 13

 Med kompletteringsåtgärder avses att

 1. uppföra komplementbyggnader,

 2. göra mindre tillbyggnader,

 3. utföra sådana inre 3. utföra sådana åtgärder

åtgärder i byggnader som på byggnader som anges i

anges i 1 första 3 första stycket 1,

stycket 4-6 och sådana

yttre åtgärder på

byggnader som anges i

3 första stycket 1,

 4. utföra underhållsåtgärder på sådana byggnader som avses i 3 kap.

12 .

 26

 Beslut varigenom ett

ärende om lov avgörs,

skall innehålla skälen

till beslutet i

enlighet med vad som

föreskrivs i 20

förvaltningslagen

(1986:223).

 Beslut varigenom lov I ett beslut varigenom

lämnas, skall ange lov lämnas, skall anges

 1. lovets lovets giltighetstid

giltighetstid, samt de villkor och

 2. de anmälningar och upplysningar i övrigt som

besiktningar som behövs behövs.

för tillsyn och kontroll

enligt 9 kap. och

 3. de villkor och

upplysningar i övrigt

som behövs.

 9 kap. Byggnadsarbeten,

 tillsyn och kontroll

 1

 Den som för egen räkning

 utför eller låter utföra

 byggnads-, rivnings-

 eller markarbeten (bygg-

 herren) skall se till

 att arbetena utförs

 enligt bestämmelserna i

 denna lag och enligt

 föreskrifter eller beslut

 som har meddelats med

 stöd av lagen. Byggherren

 skall vidare se till att

 kontroll och provning

 utförs i tillräcklig

 omfattning.

 Arbetena skall planeras

 och utföras med aktsamhet

 så att personer och

 egendom inte skadas och

 så att minsta möjliga

 obehag uppstår.

 2

 Minst tre veckor innan

 arbetena påbörjas skall

 byggherren göra en anmälan

 till byggnadsnämnden

 (bygganmälan), om

 arbetena avser

 1. uppförande eller

 tillbyggnad av en

 byggnad,

 2. åtgärder som anges i

 8 kap. 2 första stycket,

 3. sådana ändringar av

 en byggnad som berör

 konstruktionen av de

 bärande delarna eller som

 avsevärt påverkar dess

 planlösning,

 4. installation eller

 väsentlig ändring av

 hissar, eldstäder, rök-

 kanaler eller

 anordningar för

 ventilation i byggnader,

 5. installation eller

 väsentlig ändring av

 anordningar för vatten-

 försörjning eller avlopp i

 byggnader eller inom

 tomter,

 6. underhåll av sådan

 bebyggelse med särskilt

 bevarandevärde som

 omfattas av

 skyddsbestämmelser som

 utfärdats med stöd av 5

 kap. 7 första stycket 4

 eller 16 4,

 7. rivning som

 omfattas av krav på

 rivningslov.

 Byggnadsarbetena får

 påbörjas tidigare än som

 anges i första stycket om

 byggnadsnämnden särskilt

 medger det.

 3

 Krav på bygganmälan gäller

 inte

 1. sådana åtgärder som rör

 en- eller tvåbostadshus

 och till dessa hörande

 komplementbyggnader och

 som enligt 8 kap. 4

 undantagits från krav på

 bygglov,

 2. uppförande,

 tillbyggnad eller annan

 ändring av ekonomibyggna-

 der för jordbruk,

 skogsbruk eller därmed

 jämförlig näring inom

 områden som inte omfattas

 av detaljplan,

 3. sådana åtgärder

 beträffande anläggningar

 som anges i 8 kap. 2

 andra stycket,

 4. sådana åtgärder som

 anges i 2 första stycket

 3-5 i fråga om byggnader

 eller tomter som tillhör

 staten eller ett

 landsting,

 5. åtgärder som rör sådana

 byggnader eller andra

 anläggningar som är

 avsedda för totalförsvaret

 och som är av hemlig

 natur.

 4

 Bygganmälan skall vara

 skriftlig. För enkla

 åtgärder räcker det med

 muntlig anmälan. Till

 anmälan skall fogas en

 beskrivning av pro-

 jektets art och

 omfattning.

 5

 Om byggnadsåtgärder som

 anges i 2 första stycket

 1-5 och som kräver

 bygganmälan avser arbets-

 lokaler eller

 personalrum för verk-

 samheter där arbetstagare

 skall utföra arbete för

 arbetsgivares räkning och

 det är känt för vilket slag

 av verksamhet utrymmena

 är avsedda, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän skyddsombud,

 skyddskommitté eller

 organisation som före-

 träder arbetstagarna har

 fått tillfälle att yttra

 sig över åtgärderna.

 Om byggnadsåtgärderna

 avser tillfälliga

 personalbostäder för

 sammanlagt minst tio

 boende, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän organisation

 som företräder

 arbetstagarna har fått

 tillfälle att yttra sig

 över åtgärderna.

 6

 När en bygganmälan har

 kommit in skall

 byggnadsnämnden skyndsamt

 låta staka ut byggnaden,

 tillbyggnaden eller

 anläggningen och märka ut

 dess höjdläge, om det

 behövs med hänsyn till för-

 hållandena på platsen och

 omständigheterna i övrigt.

 Är byggnaden eller

 anläggningen till sitt

 läge direkt beroende av

 gränsen mot en grannes

 fastighet, skall grannen

 kallas till

 utstakningen.

 7

 När en bygganmälan har

 kommit in skall

 byggnadsnämnden skyndsamt

 kalla till samråd

 (byggsamråd), om det inte

 är uppenbart obehövligt.

 Till byggsamrådet skall

 byggherren, den som

 enligt 13 anmälts som

 kvalitetsansvarig och

 andra som bestäms av nämn-

 den kallas. Vid behov

 skall även yrkes-

 inspektionen kallas. Om

 en sådan försäkring för

 byggnadsarbeten behövs

 som avses i lagen

 (1993:320) om

 byggfelsförsäkring, skall

 byggnadsnämnden bereda

 försäkringsgivaren

 tillfälle att närvara vid

 samrådet.

 Om byggnadsnämnden

 funnit byggsamråd

 obehövligt, skall nämnden

 meddela byggherren detta

 utan oskäligt dröjsmål och

 samtidigt lämna sådana

 upplysningar som avses i

 8 tredje stycket.

 Byggsamråd skall alltid

 hållas när en byggherre

 begär det.

 8

 Vid byggsamrådet skall

 en genomgång göras av

 1. arbetenas

 planering,

 2. de åtgärder för

 besiktning, tillsyn och

 övrig kontroll som är

 nödvändiga för att

 byggnaden eller

 anläggningen skall kunna

 antas komma att uppfylla

 de krav som avses i 3

 kap.,

 3. den samordning som

 behövs.

 Över samrådet skall föras

 protokoll.

 Om byggnadsnämnden

 finner anledning anta

 att ett projekt som inte

 kräver bygglov, fordrar

 tillstånd av någon annan

 myndighet, skall nämnden

 under samrådet upplysa

 byggherren om detta.

 9

 Vid byggsamrådet eller

 snarast möjligt därefter

 skall byggnadsnämnden, om

 det inte är uppenbart

 obehövligt, besluta om en

 kontrollplan för

 arbetena. I kon-

 trollplanen skall anges

 vilken kontroll som

 skall utföras, vilka

 intyg och övriga

 handlingar som skall

 företes för nämnden samt

 vilka anmälningar som

 skall göras till nämnden.

 Kontrollen kan utföras

 genom dokumenterad

 egenkontroll, av

 fristående sakkunniga

 eller, om det finns

 särskilda skäl, av

 byggnadsnämnden.

 Byggnadsnämnden får

 enligt 16 kap. 7 första

 stycket även i andra fall

 än som avses i första

 stycket andra meningen

 besikta byggprojektet.

 Byggnadsnämnden får i

 samband med ingripanden

 enligt 10 kap. 3

 besluta om ändring av

 kontrollplanen.

 10

 När byggherren har

 uppfyllt sina åtaganden

 enligt kontrollplanen

 och byggnadsnämnden inte

 funnit skäl att ingripa

 enligt 10 kap., skall

 nämnden utfärda ett bevis

 om detta (slutbevis).

 Om byggnadsnämnden

 finner att det brister i

 förutsättningarna för att

 utfärda slutbevis, skall

 byggnadsnämnden utan

 oskäligt dröjsmål ta

 ställning till i vilken

 omfattning byggnaden

 skall få användas innan

 bristerna avhjälpts.

 11

 Byggnadsnämndens beslut

 i fråga om byggsamråd och

 kontrollplan upphör att

 gälla om byggnadsarbetena

 inte påbörjats inom två år

 från dagen för bygganmälan.

 12

 Om en sådan försäkring för

 byggnadsarbeten behövs

 som avses i lagen

 (1993:320) om byggfels-

 försäkring, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän bevis om

 försäkringen företetts för

 byggnadsnämnden. Detsamma

 gäller om ett besked om

 skyddsrum krävs enligt

 32 civilförsvarslagen

 (1960:74).

 13

 För sådana byggnadsåtgärder

 som anges i 2 första

 stycket 1-6 och som

 kräver bygganmälan skall

 en kvalitetsansvarig

 utses av byggherren. För

 skilda delar av ett

 byggprojekt kan olika

 kvalitetsansvariga

 utses. En av dem skall

 samordna deras

 uppgifter. Byggherren

 skall underrätta

 byggnadsnämnden om vem

 som är kvalitetsansvarig.

 Den kvalitetsansvarige

 skall, om det finns sådan

 kontrollplan som avses i

 9 , se till att planen

 följs och att annan

 kontroll som avses i 8

 första stycket 2 utförs.

 Han skall vara närvarande

 vid byggsamråd enligt 7

 samt vid besiktningar

 och andra kontroller.

 14

 Till kvalitetsansvarig

 får utses endast den som

 har fått godkännande

 (riksbehörighet) av ett

 organ som har

 ackrediterats för detta

 ändamål enligt 14 lagen

 (1992:1119) om teknisk

 kontroll eller den som

 byggnadsnämnden godkänt för

 visst arbete.

 15

 Om byggnadsnämnden

 finner att den

 kvalitetsansvarige har

 åsidosatt sina

 skyldigheter, får nämnden

 besluta att en annan

 kvalitetsansvarig skall

 utses. Nämnden skall, i

 de fall den kvalitetsan-

 svarige har

 riksbehörighet, anmäla

 sitt beslut till det

 organ som meddelat

 riksbehörigheten.

 10 kap.

 3

 Byggnadsnämnden får Byggnadsnämnden får

förbjuda att ett visst förbjuda att ett visst

byggnads-, rivnings- byggnads-, rivnings-

eller markarbete eller eller markarbete eller

en viss åtgärd fortsätts,en viss åtgärd fortsätts,

om det är uppenbart att om det är uppenbart att

arbetet eller åtgärden arbetet eller åtgärden

strider mot denna lag strider mot denna lag

eller mot någon eller mot någon föreskrift

föreskrift eller något eller något beslut som

beslut som har har meddelats med stöd av

meddelats med stöd av lagen. Byggnadsnämnden får

lagen. också, om nämnden finner

 att byggherren inte

 följer någon väsentlig del

 av en kontrollplan,

 förbjuda att ett

 byggnadsarbete fortsätts

 innan de uppkomna

 bristerna avhjälpts.

 Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första

stycket

äventyrar en byggnads hållfasthet eller medför fara för människors

liv eller

hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts,

även om de

förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger.

 Förbud enligt första eller andra stycket får förenas med vite.

 Beslut enligt denna paragraf gäller omedelbart.

 6

 Särskild avgift skall Särskild avgift skall

tas ut om, i andra fall tas ut om, i andra fall

än som avses i 4 förstaän som avses i 4 första

stycket, en överträdelse stycket, en överträdelse

sker genom att sker genom att

 1. arbete utförs utan 1. arbete utförs utan

ansvarig arbetsledare i att det finns någon

strid mot bestämmelserna kvalitetsansvarig enligt

i 9 kap. 3 , 9 kap. 13 ,

 2. någon underlåter att 2. någon underlåter att

göra sådana anmälningar göra bygganmälan när sådan

till byggnadsnämnden som anmälan skall göras eller

avses i 9 kap. 4 eller

 3. arbete utförs i strid mot något beslut som byggnadsnämnden har

meddelat

enligt denna lag.

 Den särskilda avgiften skall bestämmas till minst 200 och högst 1

000 kronor.

Är överträdelsen ringa, behöver någon avgift inte tas ut.

 18 a

 Om byggnadsnämnden

 enligt 9 kap. 10

 beslutar att en byggnad

 eller en del av en

 byggnad inte skall få

 användas innan bristerna

 avhjälpts, får

 byggnadsnämnden förena

 sitt beslut med vite.

 11 kap.

 5

 Byggnadsnämnden får ta Byggnadsnämnden får ta ut

ut avgift i ärenden avgift i ärenden angående

angående lov och för- lov och förhandsbesked

handsbesked samt i och i ärenden som

andra ärenden som föranleds av en

föranleder upprättande avbygganmälan enligt 9 kap.

nybyggnadskarta, 2 samt i andra ärenden

ritningsgranskning, som föranleder upprättande

besiktning, framställ- av nybyggnadskarta,

ning av arkivbeständiga ritningsgranskning,

handlingar eller andra besiktning, framställning

tids- eller kostnadskrä- av arkivbeständiga

vande åtgärder. handlingar eller andra

 tids- eller kostnadskrä-

 vande åtgärder.

 Lämnas bygglov för Byggnadsnämnden får

uppförande, tillbyggnad dessutom, efter det att

eller ombyggnad av en bygganmälan som avser

byggnad eller annan åtgärder som anges i 9

anläggning, får kap. 2 första stycket 1

byggnadsnämnden dessutom eller 2 inkommit

ta ut en planavgift för avseende uppförande,

att täcka kostnaderna förtillbyggnad eller annan

sådana åtgärder som ändring av en byggnad

erfordras för att enligt eller annan anläggning,

denna lag upprätta eller ta ut en planavgift för

ändra detaljplaner, att täcka kostnaderna för

områdesbestämmelser och sådana åtgärder som

fastighetsplaner. erfordras för att enligt

Planavgift får tas ut denna lag upprätta eller

endast om ändra detaljplaner,

fastighetsägaren har områdesbestämmelser och

nytta av planen eller fastighetsplaner.

bestämmelserna. Planavgift får tas ut

 endast om

 fastighetsägaren har

 nytta av planen eller

 bestämmelserna.

 Avgifterna får tas ut med högst det belopp som motsvarar kommunens

genomsnittliga kostnad för åtgärderna. Grunderna för beräkning av

avgifterna

skall anges i en taxa som beslutas av kommunfullmäktige.

 Avgifterna tas ut av sökanden och får tas ut i förskott.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1992:1769.

 13 kap.

 2

 Andra beslut enligt denna lag av kommunfullmäktige och kommunala

nämnder än de

som anges i 1 får överklagas genom besvär hos länsstyrelsen.

 Sådana beslut får dock Sådana beslut får dock

inte överklagas till den inte överklagas till den

del de avser frågor som del de avser

redan är avgjorda genom 1. frågor som redan är

detaljplan, avgjorda genom

områdesbestämmelser ellerdetaljplan,

förhandsbesked. områdesbestäm-melser eller

 förhandsbesked,

 2. behovet av

 byggsamråd.

 4

 Länsstyrelsens beslut enligt 12 kap. 2 huruvida prövning skall ske

eller ej

och länsstyrelsens förordnande enligt 12 kap. 4 första stycket samt

länsstyrelsens beslut enligt 12 kap. 4 andra stycket att lov eller

förhandsbesked inte skall gälla får inte överklagas.

 Andra beslut av länsstyrelsen enligt denna lag än de som anges i

första stycket

får överklagas genom besvär hos kammarrätten om beslutet avser

 1. bygglov eller förhandsbesked inom område med detaljplan,

 2. bygglov eller förhandsbesked inom område som inte omfattas av

detaljplan

och besvären avser frågan om åtgärderna utgör kompletteringsåtgärder

enligt 8

kap. 13 , uppfyller kraven i 3 kap. eller strider mot

områdesbestämmelser,

 3. rivningslov eller marklov och besvären avser frågan om

åtgärderna strider

mot en detaljplan eller områdesbestämmelser,

 4. förordnanden enligt 6 kap. 19 att avstå eller upplåta mark

eller enligt 6

kap. 22 om skyldighet att bekosta anläggande av gator och vägar

samt

anordningar för vattenförsörjning och avlopp,

 5. ingripanden mot 5. fråga enligt 9

försumlig arbetsledare kap.,

enligt 9 kap. 3 fjärde

stycket,

 6. påföljder och ingripanden enligt 10 kap.,

 7. debitering av 7. debitering av

avgifter som anges i 11 avgifter som anges i 11

kap. 5 kap. 5 ,

 samt genom besvär hos hos regeringen i övriga

regeringen i övriga fall.

fall.

 7 [2]

 Ett beslut i fråga om lov eller förhandsbesked inom sådana skydds-

eller

säkerhetsområden som avses i 8 kap. 9 tredje stycket får överklagas

av

Luftfartsverket, om beslutet berör en civil flygplats, av

tillsynsmyndigheten,

om beslutet berör en kärnreaktor eller annan kärnenergianläggning,

och i övriga

fall av Försvarsmakten, Överstyrelsen för civil beredskap eller

Statens

räddningsverk eller de myndigheter de bestämmer.

 Avser ett beslut om

bygglov eller

förhandsbesked sådana

arbetslokaler eller

personalrum som avses i

8 kap. 30 , får beslutet

överklagas av

huvudskyddsombud eller,

om sådant ombud inte

finns, annat

skyddsombud inom

verksamheten. Finns

inget skyddsombud, får

beslutet i stället

överklagas av den eller

de arbetstagarorganisa-

tioner som har yttrat

sig över ansökningen.

 16 kap.

 1 [3]

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

de

föreskrifter om krav på byggnader m.m. som utöver bestämmelserna i 3

kap. behövs

 1. till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,

 2. för en lämplig utformning av byggnader och andra anläggningar

samt tomter

och allmänna platser,

 3. för kontroll av att föreskrifter som avses i 1 efterlevs.

 Regeringen bestämmer Regeringen eller den

vilka organ som får myndighet som regeringen

besluta om godkännande bestämmer får meddela de

(riksbehörighet) för den föreskrifter om kva-

som skall utföra sådan litetsansvariga som

kontroll som behövs utöver

föreskrivits med stöd av bestämmelserna i 9 kap.

första stycket 3. 13-15 .

 Regeringen eller den Regeringen eller den

myndighet som myndighet som regeringen

regeringen bestämmer får,bestämmer får i enskilda

utom i fråga om 3 kap. fall medge undantag från

7 , i enskilda fall bestämmelserna i 3 kap.

medge undantag från

bestämmelserna i 3 kap.

_____________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Beträffande ärenden som avgjorts av kommunen före

ikraftträdandet, skall

äldre bestämmelser tillämpas.

 **Fotnot**

 [2]Senaste lydelse 1993:1609.

 [3]Senaste lydelse 1993:695.

2.2 Förslag till lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.

Härigenom föreskrivs följande.

Lagens tillämpningsområde

1 Denna lag gäller tekniska egenskapskrav på byggnadsverk

(byggnader och

andra anläggningar) och byggprodukter.

 Med byggprodukt avses i lagen en produkt som är avsedd att

stadigvarande ingå i

ett byggnadsverk och som har betydelse för byggnadsverkets egenskaper

i de

avseenden som anges i 2 första stycket 1-6.

Tekniska egenskapskrav på byggnadsverk

2 Byggnadsverk som uppförs eller ändras skall, under förutsättning

av normalt

underhåll, under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla väsentliga

tekniska

egenskapskrav i fråga om

 1. bärförmåga, stadga och beständighet,

 2. säkerhet i händelse av brand,

 3. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö,

 4. säkerhet vid användning,

 5. skydd mot buller,

 6. energihushållning och värmeisolering,

 7. lämplighet för avsett ändamål,

 8. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt

rörelse- eller

orienteringsförmåga, och

 9. hushållning med vatten och avfall.

 De tekniska egenskapskraven skall iakttas med beaktande av de

varsamhetskrav

som finns i 3 kap. 10-14 plan- och bygglagen (1987:10).

 Byggnadsverk skall underhållas så att deras egenskaper i de

hänseenden som

avses i första stycket i huvudsak bevaras.

3 Särskilda bestämmelser om byggnadsarbeten, tillsyn, kontroll och

påföljder

finns i 9 och 10 kap. plan- och bygglagen (1987:10).

Byggprodukter

Lämplighetskrav

4 Byggprodukter skall vara lämpliga för avsedd användning för att

få ingå i

byggnadsverk. En byggprodukt är lämplig, om den har sådana egenskaper

att det

byggnadsverk i vilket den skall ingå, rätt projekterat och uppfört,

kan uppfylla

kraven enligt 2 första stycket 1-6.

5 Byggprodukter som uppfyller kravet på lämplighet enligt 4

eller enligt

föreskrifter som meddelats med stöd av 22 får släppas ut på

marknaden och

användas för avsett ändamål.

Märkning

6 Om en byggprodukt skall EG-märkas enligt en föreskrift som har

meddelats

med stöd av 22 3 gäller bestämmelserna i lagen (1992:1534) om

EG-märket.

Tillsyn

7 Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer skall utöva

tillsyn över

att bestämmelserna i 4-6 och de föreskrifter som har meddelats med

stöd av

22 följs.

8 En tillsynsmyndighet har rätt att hos den som tillverkar,

importerar,

saluför eller använder byggprodukter som omfattas av tillsynen

 1. få tillgång till produkter för kontroll,

 2. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, och

 3. få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte

bostäder.

 En tillsynsmyndighet får begära handräckning av

kronofogdemyndigheten för att

genomföra de åtgärder som avses i första stycket.

9 Om det är motiverat från skyddssynpunkt får en tillsynsmyndighet

meddela de

förelägganden och förbud som behövs i enskilda fall för att 5 och

de

föreskrifter som har meddelats med stöd av 22 skall följas.

10 Om en byggprodukt har EG-märkts trots att den inte

överensstämmer med de

krav som gäller för EG-märkning, får en tillsynsmyndighet förelägga

tillverkare,

importör eller den som saluför bygg-produkten att

 1. upphöra med användningen av EG-märket,

 2. återkalla osålda produkter, eller

 3. ta bort EG-märket.

 Ett sådant föreläggande gäller till dess att produkten

överensstämmer med

kraven.

11 Förelägganden och förbud enligt 9 eller 10 får förenas med

vite.

Överklagande och verkställighet

12 En tillsynsmyndighets beslut enligt 9 eller 10 eller enligt

föreskrifter

som meddelats med stöd av 22 får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut om förbud gäller omedelbart.

Anordningar i byggnadsverk

13 Anordningar som avser att tillgodose kraven i 2 första

stycket 2-4, 6

och 8 skall hållas i stånd.

14 För hissar och värmeanordningar skall bestämmelserna i 6-12

gälla i

tillämpliga delar.

Funktionskontroll

15 Om det är särskilt föreskrivet att funktionen hos

ventilationssystem skall

kontrolleras för att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat

i

byggnader i enlighet med 2 första stycket 3-6 skall

funktionskontrollen

utföras av en sakkunnig (funktionskontrollant).

Funktionskontrollanten skall

utses av byggnadens ägare.

16 Till funktionskontrollant får utses endast den som har fått

godkännande

(riksbehörighet) av ett organ som ackrediterats för detta ändamål

enligt 14

lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller den som fått godkännande

för viss

kontroll av den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens

uppgifter inom

plan- och byggnadsväsendet.

17 Om den kommunala nämnd som avses i 16 finner att

funktionskontrollanten

har åsidosatt sina skyldigheter får nämnden besluta att en annan

funktionskontrollant skall utses. Nämnden skall, i de fall funk-

tionskontrollanten har riksbehörighet, anmäla sitt beslut till det

organ som

meddelat riksbehörigheten.

 Nämndens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Typgodkännande och tillverkningskontroll

18 Efter ansökan kan prövas om vissa slag av material,

konstruktioner eller

anordningar får användas i byggnadsverk (frivilligt typgodkännande).

 Om det behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,

får

regeringen föreskriva att material, konstruktioner eller anordningar

får

användas i byggnadsverk endast efter godkännande (obligatoriskt

typgodkännande).

 Vid meddelande av typgodkännande får bestämmas att fortlöpande

kontroll skall

utföras (tillverkningskontroll). Även utan samband med typgodkännande

får efter

ansökan bestämmas att tillverkningskontroll skall utföras.

19 Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material,

konstruktioner och

anordningar skall förutsättas uppfylla kraven enligt 2 i de

avseenden som

godkännandet eller kontrollen gäller.

20 Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll som avses i

18

meddelas av de organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt

14 lagen

(1992:1119) om teknisk kontroll.

Bemyndiganden

21 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela de

närmare föreskrifter som behövs för att byggnadsverk skall uppfylla

kraven

enligt 2 första stycket.

22 För att uppfylla Sveriges åtaganden enligt avtalet om

Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) får regeringen eller den

myndighet som

regeringen bestämmer meddela föreskrifter

 1. om krav på byggprodukter för att de enligt 4 skall vara

lämpliga för

avsedd användning,

 2. om bestyrkande av överensstämmelse med gällande krav på

byggprodukter,

hissar eller värmeanordningar,

 3. om märkning av byggprodukter, hissar och värmeanordningar som

förutsättning för att de skall få släppas ut på marknaden och

användas, och

 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn

till hälsa

och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om

byggprodukternas

överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik.

23 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela de

ytterligare föreskrifter som behövs för kontroll av att föreskrifter

utfärdade

med stöd av 21 följs och att sådana anordningar som avses i 13

hålls i

stånd.

24 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela de

föreskrifter om funktionskontrollanter som behövs utöver

bestämmelserna i

15-17 .

25 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela

närmare föreskrifter om typgodkännanden och tillverkningskontroll.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995, då byggproduktlagen

(1992:1535) skall upphöra att gälla.

 2. Den nya lagen skall inte tillämpas i ärenden enligt plan- och

bygglagen

(1987:10) som avgjorts av kommunen före ikraftträdandet.

2.3 Förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74)

Härigenom föreskrivs att 32 och 33 civilförsvarslagen (1960:74)[1]

skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 32 [2]

 Avser någon att uppföra, bygga till eller bygga om en anläggning

eller en

byggnad inom en skyddsrumsort, skall han anmäla detta till kommunen.

Undantag

från sådan anmälningsskyldighet får föreskrivas av regeringen eller,

efter

regeringens bemyndigande, av kommunen. Det åligger kommunen att lämna

den som

har gjort anmälan besked huruvida skyddsrum skall anordnas i

anläggningen eller

byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som

skall beredas

plats i detta.

 Avvikelse från det besked som avses i första stycket får göras

endast om

 1. den som har gjort anmälan medgiver det,

 2. bygglov eller 2. bygglov inte har

godkännande enligt 33 sökts inom två år från

andra stycket icke har beskedets dag,

sökts inom två år från

beskedets dag eller

 3. bygganmälan inte har

 gjorts inom den tid som

 anges i 2 och det är fråga

 om åtgärder som får vidtas

 utan bygglov eller

 3. i fråga om 4. ombyggnaden inte

anläggning eller byggnad har påbörjats inom den tid

som tillhör staten och som anges i 2 och det är

som får byggas om utan fråga om anläggning eller

bygglov, ombyggnaden byggnad som tillhör

inte har påbörjats inom staten och denna får

den tid som anges i 2. byggas om utan att

 bygganmälan görs.

 33 [3]

 Föreligger skyldighet Byggherren skall se

att söka bygglov för till att ett

anläggning eller byggnad byggnadsföretag inom en

inom skyddsrumsort, skyddsrumsort

ankommer det på överensstämmer med besked

byggnadsnämnden att vid enligt 32 samt med be-

prövning av ansökan om så-stämmelserna i 29 och 30

dant lov tillse, att och med stöd av dessa

byggnadsföretaget meddelade föreskrifter.

överensstämmer med besked

enligt 32 samt med

bestämmelserna i 29 och

30 och med stöd av

dessa meddelade

föreskrifter.

 Vill någon, då Vid byggsamråd enligt 9

skyldighet ej föreligger kap. 7 plan- och

att söka bygglov, utföra bygglagen (1987:10)

sådant byggnadsföretag skall en genomgång göras

som avses i 32 , åliggerav de åtgärder för

det honom att i förväg besiktning, tillsyn och

inhämta länsstyrelsens övrig kontroll som är

godkännande av nödvändiga för att ett

byggnadsföretaget i skyddsrum skall kunna

omförmälda hänseenden, antas komma att uppfylla

dock ej i fråga om de krav som ställs med

byggnad som tillhör stöd av 29 och 30 .

staten.

 Föreligger ej besked Bestämmelserna i 9 kap.

enligt 32 , må bygglov 9 och 10 plan- och

eller godkännande enligt bygglagen (1987:10) om

andra stycket ej kontroll m.m. och om

meddelas. slutbevis skall tillämpas

 på arbetet med att utföra

 skyddsrummet.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1984:1026.

 [2]Senaste lydelse 1987:152.

 [3]Senaste lydelse 1987:152.

2.4 Förslag till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822)

Härigenom föreskrivs att 22 naturvårdslagen (1964:822)[1] skall ha

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 22

 Tavla, skylt, inskrift eller därmed jämförlig anordning för reklam,

propaganda

eller liknande ändamål får ej finnas varaktigt anbringad utomhus utan

tillstånd

av regeringen eller statlig eller kommunal myndighet som regeringen

bestämmer.

 Vad i första stycket sägs gäller icke anordning som tjänar till

upplysning om

på stället bedriven affärsrörelse eller annan verksamhet och ej

heller

anslagstavla för meddelanden rörande kommunala angelägenheter,

föreningssammanträden, auktioner eller dylikt. Dock får hos myndighet

som avses

i första stycket sökas tillstånd jämväl beträffande anordning som här

avses. Har

sådan anordning anbringats utan tillstånd eller i strid mot givet

tillstånd och

finnes den vara uppenbart vanprydande i landskapsbilden, får

myndigheten meddela

föreläggande om avlägsnande av anordningen eller vidtagande av annan

erforderlig

åtgärd därmed.

 Affisch eller annan tillfällig anordning utomhus för reklam,

propaganda eller

liknande ändamål skall av den som anbringat eller låtit anbringa

anordningen

avlägsnas inom fyra veckor efter anbringandet, om ej regeringen eller

statlig

eller kommunal myndighet som regeringen bestämmer medgivit annat. Vad

nu sagts

gäller ej anordning eller på anslagstavla anbringade meddelanden som

avses i

andra stycket.

 Bestämmelserna i denna Bestämmelserna i denna

paragraf gäller inte paragraf gäller inte

anordningar inom väg- anordningar inom vägområde

område eller för vilka eller för vilka bygglov

bygglov krävs eller har krävs eller har lämnats.

lämnats. Bestämmelserna Bestämmelserna gäller inte

gäller inte heller sådanaheller sådana åtgärder

åtgärder som inte kräver avseende skyltar och

bygglov efter beslut ljusanordningar som inte

enligt 8 kap. 5 första kräver bygglov efter

stycket 7 plan- och beslut enligt 8 kap. 5

bygglagen (1987:10). första stycket eller

 andra stycket 7 plan-

 och bygglagen (1987:10).

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1991:641.

2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152)

Härigenom föreskrivs att 18 kap. 11 fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 18 kap.

 11 [1]

 Den eller de kommunala Den eller de kommunala

nämnder som fullgör nämnder som fullgör

uppgifter inom plan- uppgifter inom plan- och

och byggnadsväsendet byggnadsväsendet skall i

skall i behövlig behövlig omfattning,

omfattning, enligt enligt närmare

närmare föreskrifter av föreskrifter av

regeringen eller den regeringen eller den

myndighet som myndighet som regeringen

regeringen bestämmer, bestämmer, lämna

lämna skattemyndigheten skattemyndigheten

uppgift om arten och uppgift om arten och

omfattningen av den omfattningen av den

byggnadsverksamhet som byggnadsverksamhet som

avses med lämnade bygg- avses med bygglov, riv-

lov, rivningslov, ningslov, marklov,

marklov eller tillstånd bygganmälan eller till-

enligt förhandsbesked. stånd enligt förhandsbe-

 sked enligt plan- och

 bygglagen (1987:10).

 Uppgift skall lämnas för Uppgift skall lämnas för

varje fastighet för sig varje fastighet för sig

senast två veckor efter senast två veckor efter

utgången av varje utgången av varje kvartal

kvartal och omfatta de och omfatta de lov och

lov och tillstånd som tillstånd som lämnats samt

lämnats under kvartalet. de bygganmälningar som

 kommit in under

 kvartalet.

 Länsstyrelsen skall, enligt föreskrifter av regeringen eller den

myndighet som

regeringen bestämmer, lämna skattemyndigheten uppgift om sådana

beslut av

länsstyrelsen som är av betydelse för fastighetstaxeringen.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 **Fotnot**

 [1]Senaste lydelse 1991:1679.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring

 Härigenom föreskrivs att 1 och 12 lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1

 När en näringsidkare När en näringsidkare

uppför en byggnad som uppför en byggnad som

helt eller till över- helt eller till över-

vägande del skall vägande del skall användas

användas som bostad för som bostad för permanent

permanent bruk eller i bruk eller i fråga om

fråga om sådan byggnad sådan byggnad utför

utför ombyggnadsåtgärder åtgärder som fordrar

som fordrar bygglov och bygganmälan och som

som avsevärt förlänger avsevärt förlänger bygg-

byggnadens brukstid, nadens brukstid, skall

skall det för det för byggnadsarbetet

byggnadsarbetet finnas finnas en bygg-

en byggfelsförsäkring. felsförsäkring.

 Byggfelsförsäkring behövs dock inte i fråga om en- eller

tvåbostadshus när ett

sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd finns som utgör villkor

för

statlig bostadsfinansiering.

 12

 Att byggnadsarbetet Att byggnadsarbetet

inte får påbörjas förrän ettinte får påbörjas förrän ett

bevis om bygg- bevis om bygg-

felsförsäkring har felsförsäkring har

företetts för den eller företetts för den eller de

de nämnder som fullgör nämnder som fullgör

kommunens uppgifter kommunens uppgifter inom

inom plan- och plan- och

byggnadsväsendet, framgårbyggnadsväsendet, framgår

av 9 kap. 1 andra av 9 kap. 12 plan- och

stycket plan- och bygglagen (1987:10).

bygglagen (1987:10).

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

3 Ärendet och dess beredning

Utredningen om översyn av plan- och bygglagen (1987:10), PBL, m.m. (M

1992:03),

Plan- och byggutredningen, påbörjade sitt arbete i januari 1993 (dir.

1992:104).

Vissa frågor, som enligt direktiven skall behandlas i en första

etapp,

redovisades i oktober 1993 i betänkandet Anpassad kontroll av

byggandet (SOU

1993:94). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De

lagförslag som

lagts fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har

remissbehandlats.

Närmare 170 remissyttranden har avgivits. En förteckning över

remissinstanserna

finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns

tillgänglig i

Miljö- och naturresursdepartementet (Dnr M93/3512).

 Enligt direktiven skulle den första etappen av utredningsarbetet

omfatta

överväganden och förslag i fråga om samordningen av reglerna i PBL

med den nya

byggproduktlagen (1992:1535). Utredningen fann det ändamålsenligt att

samtidigt

behandla frågor om bygglov, tillsyn och kontroll i hela dess vidd.

Därigenom har

förslag också presenterats som har samband med flera frågor som

kommer att

behandlas i kommande etapper av utredningsarbetet.

 Nästa utredningsetapp skall enligt direktiven behandla frågor bl.a.

om

miljöhänsyn i den fysiska planeringen, detaljplaneprocessen och med-

borgarinflytande. Däri ingår att skapa förutsättningar för att

underlätta

tillämpningen av den s.k. kretsloppsprincipen. I december 1993 fick

utredningen

dessutom tilläggsdirektiv rörande bl.a. förutsättningarna att skydda

parker och

grönområden i våra städer och tätorter (dir. 1993:122). Utredningen

har nyligen

överlämnat sitt andra betänkande Miljö och fysisk planering (SOU

1994:36).

 I detta ärende, som grundar sig på utredningens första betänkande,

föreslås i

korthet följande. Bygglovsprövningen inskränks till att avse endast

en prövning

av lokaliseringen och den närmare placeringen och utformningen av

byggnader m.m.

Beträffande de tekniska egenskapskraven på byggnader och andra

anläggningar

föreslås ett från lovprövningen fristående tillsyns- och

kontrollförfarande som

mer liknar vad som gäller på andra områden. Bestämmelserna om de

tekniska egen-

skapskraven föreslås flyttas från PBL och sammanföras med reglerna i

byggproduktlagen till en ny lag om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m.

För områden inom detaljplan föreslås att kommunen skall kunna besluta

att

byggande i enlighet med planen inte skall behöva föregås av en

särskild

bygglovsprövning. Därutöver föreslås vissa mindre ändringar som

föranleds av

förenklings- och rationaliseringsskäl.

 I fråga om bygglovsplikten föreslår utredningen omfattande

ändringar i

förhållande till dagens ordning. Förslagen i denna del skall enligt

utredningen

ses som ett fullföljande av principen att den fysiska planeringen i

huvudsak är

en kommunal angelägenhet. Det innebär att den enskilda kommunen

utifrån sina

lokala förutsättningar i ökad utsträckning skall få möjlighet att

avgöra vilken

prövning som behövs i enskilda fall. För områden utanför detaljplan

skall lov

krävas bara i viss grundläggande omfattning. Lovpliktens omfattning

därutöver

skall kunna beslutas av kommunen i översiktsplan. Den av utredningen

föreslagna

grundnivån för lovplikten är således av ett annat slag än dagens över

landet

generella regler om bygglovsplikt. I dag innebär beslut i

områdesbestämmelser om

ökning eller minskning av lovplikten att det görs undantag från vad

som kan

betraktas som normala krav på bygglov. Den av utredningen föreslagna

ordningen

är av en helt annan karaktär. Normgivningskompetensen är enligt

förslaget genom

delegation delad mellan riksdagen och kommunerna. De i lagen

uppställda

minimikraven på bygglov förutsätter kompletteringar genom kommunala

beslut. För

att göra det möjligt att lägga förslag och genomföra önskvärda

förändringar i

detta avseende har regeringen i prop. 1993/94:116 Normgivningsfrågor

på

dataskyddsområdet, m.m. föreslagit riksdagen att bemyndigandet i 8

kap. 7

regeringsformen ändras så att regeringen i lag bemyndigas att meddela

föreskrifter om bl.a. bygglovsplikt för byggande. Mot den redovisade

bakgrunden

har regeringen valt att inte nu lägga förslag i här berörda

hänseenden. Av nyss

nämnda proposition framgår dock att regeringen gör den bedömningen

att

utredningens förslag i denna del är väl ägnat att ligga till grund

för fortsatta

överväganden.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 3 mars 1994 att inhämta Lagrådets yttrande

över de

lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

Lagrådets

förslag till ändringar har godtagits.

4 Gällande rätt

4.1 Plan- och bygglagen

4.1.1Inledning

Plan- och bygglagen (1987:10), PBL, innehåller bestämmelser om

planläggning av

mark och vatten och om byggande. Här redovisas i huvudsak de

bestämmelser som

rör byggande.

 I PBL finns således bestämmelser om och på vilka villkor som vissa

åtgärder

får vidtas när det gäller olika slag av byggnader och andra

anläggningar och

annat som ingår i bebyggelse. Bland dessa villkor ingår att

anläggningarna m.m.

skall ges vissa egenskaper. Kommunerna skall övervaka att villkoren

efterlevs. I

ett stort antal fall får arbetena inte påbörjas utan ett särskilt

tillstånd -

bygglov - från kommunen.

 PBL reglerar rätten att vidta vissa åtgärder. Sådana åtgärder är

att bygga,

riva, schakta och fylla respektive att vidta annan åtgärd. Åtgärden

att bygga

indelas i sin tur i nybyggnad och ändring av byggnad. Nybyggnad

benämns ibland

uppförande. Begreppet ändring av byggnad delas upp i tillbyggnad och

annan

ändring. Tillbyggnad är att utöka en befintlig byggnad, t.ex. genom

påbyggnad.

Att vidta annan ändring beskrivs som att ta i anspråk, inreda,

installera, färga

om m.m. I två fall definieras annan ändring som ombyggnad. Det ena är

om byggna-

den ändras på ett sätt som dels fordrar bygglov, dels avsevärt

förlänger

brukstiden för byggnaden eller en del av den. Det andra är om

byggnaden eller en

del av byggnaden inreds i syfte att väsentligt förändra användningen.

4.1.2Särskilt om bygglov

Bestämmelserna om bygglov finns i 8 kap. PBL. Kapitlet inleds med ett

antal

bestämmelser som anger bygglovspliktens omfattning för olika

situationer. Därvid

gäller särskilda regler för områden med detaljplan och för en- eller

tvåbostadshus, småhus. Beträffande de sistnämnda gäller olika regler

beroende på

om åtgärden skall vidtas inom detaljplan eller utom detaljplan och -

när huset

inte ligger inom detaljplan - om det är fråga om ett område med

samlad

bebyggelse eller inte. Samlad bebyggelse föreligger om

bebyggelsegruppen utgörs

av 10-20 hus och de bebyggda tomterna gränsar till varandra eller

åtskiljs

endast av väg, parkmark o.d. (bet. 1986/87:BoU1 s. 100). Kommunen kan

genom

föreskrifter i detaljplan eller områdesbestämmelser i viss

utsträckning reglera

bygglovspliktens omfattning.

 Den materiella prövningen av en ansökan om bygglov sker mot PBL:s

regler i 2

och 3 kap. och de bestämmelser i dessa avseenden som utfärdats med

stöd av

bemyndiganden i PBL.

 Det krävs bygglov för att uppföra byggnader, göra tillbyggnader och

för att ta

i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för

väsentligen annat

ändamål än det för vilken byggnaden senast har använts eller för

vilket bygglov

lämnats. Vidare krävs bygglov för vissa väsentliga ändringar av

byggnaders

konstruktion, för installation och väsentliga ändringar av

va-anläggningar och

hissar. För småhus gäller vissa undantag. Bygglov krävs t.ex. inte

för s.k.

friggebodar och anordnande av mindre uteplatser i anslutning till

småhus, om de

uppförs längre från gränsen till granntomten än 4,5 m.

 I fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed

jämförlig

näring inom områden som inte omfattas av detaljplan, krävs bygglov

endast för

att ta i anspråk eller inreda byggnaden helt eller till viss del för

väsentligen

annat ändamål. Vidare är va-installationer bygglovsfria om ett småhus

skall vara

anslutet till en egen anläggning, liksom vissa ändringsåtgärder

beträffande

sådana hus.

 För småhus utanför samlad bebyggelse gäller att också mindre

tillbyggnader och

alla komplementbyggnader, murar och plank som uppförs längre från

gräns till

granntomt än 4,5 m samt vissa mera omfattande ändringsåtgärder är

bygglovsbefriade. De bygglovsbefriade åtgärderna får vidtas närmare

tomtgränsen

än 4,5 m om den berörde grannen samtycker.

 Inom områden med detaljplan gäller en utökad bygglovsplikt. Bygglov

krävs för

vissa åtgärder som innebär att en byggnads yttre utseende avsevärt

påverkas. De

eljest bygglovsfria ekonomibyggnaderna för jordbruk m.m. är

bygglovspliktiga

inom detaljplan.

 Bygglov krävs aldrig för uppförande av eller åtgärder med de av

totalförsvarets byggnader som är av hemlig natur.

4.1.3Kommunala beslut om bygglovspliktens omfattning

Kommunen kan som nämnts i viss utsträckning reglera bygglovspliktens

omfattning

genom bestämmelser i detaljplaner eller områdesbestämmelser. Sådan

reglering kan

göras både i mildrande och skärpande riktning. Således får kommunen

besluta att

bygglov inte krävs för att på det sätt som närmare anges i planen

eller

områdesbestämmelserna uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra

komplementbyggnader och göra mindre tillbyggnader, bygga till eller

på annat

sätt ändra industribyggnader samt vissa ytterligare installations-

och

ändringsåtgärder.

 För områden som utgör en värdefull miljö får kommunen bestämma att

bygglov

krävs också för vissa åtgärder som eljest skulle få utföras utan

bygglov, t.ex.

omfärgning av småhus inom ett område som omfattas av en detaljplan.

Vidare får

kommunen, om det finns särskilda skäl, bestämma att bygglov krävs för

att inom

områden som inte omfattas av detaljplan uppföra eller ändra eljest

bygglovsfria

ekonomibyggnader. Som nämnts är åtgärder med försvarets hemliga

anläggningar

alltid bygglovsfria.

 Generellt gäller bygglovsplikt för vissa angivna idrotts- och

fritidsan-

läggningar, upplag och materialgårdar, tunnlar och bergrum, cisterner

m.m. för

kemiska produkter, master och torn, större vindkraftverk, murar och

plank,

parkeringsplatser som anordnas utomhus samt för begravningsplatser.

Vissa mindre

anläggningar är undantagna. Vidare kan kommunen i detaljplan eller

områdesbestämmelser bestämma att bygglov inte krävs för att utföra

eller ändra

anläggningar som eljest är bygglovspliktiga.

4.1.4Förutsättningar för bygglov

Ansökningar om bygglov inom områden med detaljplan skall bifallas om

åtgärden

inte strider mot den gällande detaljplanen, om den fastighet och den

byggnad

eller annan anläggning på vilken åtgärden skall utföras stämmer

överens med

detaljplanen och med den fastighetsplan som gäller för området och om

åtgärden

kan antas uppfylla kraven i 3 kap. PBL. Ansökningar skall bifallas

även om

fastigheten eller anläggningen avviker från planen i de fall

avvikelsen

godtagits som mindre avvikelse vid en bygglovsprövning enligt PBL

eller vid en

fastighetsbildning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988). Vidare

skall lov

lämnas till vissa - i huvudsak inre - åtgärder oavsett om avvikelsen

godtagits

som mindre avvikelse eller ej. Slutligen får lov lämnas till åtgärder

som

innebär mindre avvikelser från detaljplanen eller fastighetsplanen,

om av-

vikelserna är förenliga med syftet med planen.

 Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden som inte omfattas

av

detaljplan skall bifallas om åtgärden uppfyller kraven i 2 kap. PBL -

dvs. de

allmänna intressen som skall beaktas -, inte omfattas av krav på

detaljplan,

inte strider mot områdesbestämmelser och kan antas uppfylla kraven i

3 kap. PBL.

Vissa lättnader gäller för kompletteringsåtgärder. Dessa lättnader är

större för

småhus än för andra byggnader. Med kompletteringsåtgärder avses att

uppföra

komplementbyggnader, göra mindre tillbyggnader, utföra vissa inre och

yttre

åtgärder med byggnader samt underhållsåtgärder på särskilt värdefulla

byggnader.

Bygglov får vidare lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser

från

områdesbestämmelser, om avvikelserna är förenliga med syftet med

bestämmelserna.

4.1.5Kraven på byggnader

I 3 kap. 1-8 föreskrivs ett antal krav på byggnader. De är

sammanfattningsvis

följande:

- Byggnader skall placeras och utformas på ett sätt som är lämpligt

med hänsyn

 till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena

på platsen

 (1 ).

- Byggnader skall ha en yttre form och färg, som är lämplig för

byggnaderna som

 sådana och ger en god helhetsverkan (1 ).

- Byggnader skall placeras och utformas så att de eller deras avsedda

användning

 inte inverkar menligt på trafiksäkerheten eller på annat sätt

medför fara

 eller betydande olägenheter för omgivningen (2 ).

- Inverkan på grundvattnet som kan vara skadlig för omgivningen skall

begränsas

 (2 ).

- I fråga om byggnader som skall placeras under markytan skall i

skälig

 omfattning beaktas att användningen av marken över byggnaderna inte

försvåras

 (2 ).

- Byggnader skall medge god hushållning med energi. Denna bestämmelse

 kompletteras med särskilda regler om övergång mellan olika

uppvärmningssystem

 m.m. (3 ).

- I områden där knapphet på vatten råder eller kan befaras uppkomma

skall

 byggnader medge god hushållning med vatten (3 ).

- Byggnaders grundkonstruktion, stomme och andra bärande delar skall

ha

 betryggande bärförmåga, stadga och beständighet (4 ).

- Övriga byggnadsdelar skall ha en med hänsyn till ändamålet

tillfredsställande

 hållfasthet (4 ).

- Byggnader skall vara lämpliga för sitt ändamål och ge möjlighet

till trevnad,

 god hygien, en god arbetsmiljö och ett tillfredsställande

inomhusklimat (5 ).

- Byggnader skall ge ett tillfredsställande skydd mot olycksfall, mot

uppkomst

 och spridning av brand och mot personskador vid brand (6 ).

- Avfall skall kunna tas om hand och forslas bort från byggnader på

ett

 tillfredsställande sätt (6 ).

- Byggnader som innehåller bostäder, arbetslokaler eller lokaler till

vilka

 allmänheten har tillträde, skall vara tillgängliga för personer med

nedsatt

 rörelse- eller orienteringsförmåga och inrättade så att bostäderna

och

 lokalerna blir tillgängliga för och kan användas av dessa personer.

Denna

 bestämmelse kompletteras med särskilda bestämmelser om hissar i

vissa fall

 (7 ).

- Byggnader skall utföras med sådant material och på sådant sätt att

 reparations-, underhålls- och driftkostnader begränsas (8 ).

 Dessa krav gäller ny- och tillbyggnader, som fordrar bygglov för

att få

utföras.

 Vissa avsteg från tillgänglighetskravet i 7 får göras vad gäller

småhus, om

det är befogat med hänsyn till terrängen och vad gäller arbetslokaler

med hänsyn

till arten av verksamheten.

 De tidigare angivna kraven skall vidare uppfyllas i skälig

utsträckning när

det gäller ny- och tillbyggnader, som får utföras utan lov, och andra

ändringar

av en befintlig byggnad än till- och ombyggnad (3 kap. 9 och 10 ).

 Bestämmelserna i 3, 7 och 8 avseende energihushållning,

tillgänglighet samt

reparations-, underhålls- och driftekonomi omfattar dock inte

fritidshus med

högst två bostäder. För sådana hus gäller vattenhushållningskravet

endast i

skälig utsträckning (3 kap. 9 och 10 ).

 Beträffande takskyddsanordningar, portar och liknande samt

avfallshämtning

gäller vissa speciella bestämmelser för äldre hus (17 kap. 20 ).

 Det förhållandet att tillbyggnader och ändringar av byggnader i

större eller

mindre utsträckning skall uppfylla samma krav som nybyggnader innebär

att

byggherren kan tvingas ändra även delar av byggnaden som inte direkt

berörs av

den planerade tillbyggnaden eller ändringen. Ändringar på det översta

planet i

ett hus kan t.ex. fordra att ledningarna byts i hela huset eller att

huset måste

förses med hiss - s.k. följdkrav.

 När det gäller ombyggnader är regleringen något annorlunda

uppbyggd. Här har

föreskriftsrätten - inom de ramar som anges i 3 kap. 1-8 -

delegerats till

regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (3 kap. 10 , 16

kap. 1 ).

Med stöd av detta bemyndigande har regeringen i 3 plan- och

byggförordningen

(1987:383), PBF, föreskrivit att de ombyggda delarna av en byggnad

skall

tillföras vissa egenskaper.

 Vid alla ändringar av byggnader gäller att hänsyn skall tas till

byggnadens

särdrag och förutsättningar samt till historiska, kulturhistoriska,

miljömässiga

och konstnärliga värden, vilket framgår av 3 kap. 10 och 12

(varsamhetskravet).

 Vad som nu sagts om byggnader gäller på motsvarande sätt också för

andra

anläggningar än byggnader (3 kap. 14 ).

4.1.6Föreskrifter meddelade med stöd av PBL

Enligt 16 kap. 1 PBL har regeringen rätt att meddela de

föreskrifter om krav

på byggnader m.m. som utöver bestämmelserna i 3 kap. behövs till

skydd för liv,

personlig säkerhet eller hälsa eller för en lämplig utformning av

bl.a.

byggnader och andra anläggningar. Denna möjlighet har inte utnyttjats

utom då

det gäller ombyggnader. Sådana regeringsföreskrifter förutsätts

nämligen i 3

kap. 10 PBL, eftersom PBL inte innehåller några krav på ombyggnader

utöver

varsamhetskravet. Föreskrifterna om ombyggnader finns i PBF.

 Kommunen kan genom föreskrifter i detaljplan eller

områdesbestämmelser

bestämma lägre krav på ombyggnader än de som anges i 3 PBF under

förutsättning

att bebyggelsen inom området får långsiktigt godtagbara egenskaper (3

kap. 10

PBL).

 Regeringen har en generell rätt att medge undantag från

föreskrifterna i 3

PBF.

 När ombyggnaden sker i etapper får byggnadsnämnden medge anstånd

under viss

tid (senare ombyggnadsetapp) med uppfyllandet av ett eller flera av

egenskapskraven i 3 PBF.

 Som nämnts har regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer

enligt 16

kap. 1 PBL rätt att meddela de föreskrifter om krav på byggnader

m.m. som

utöver bestämmelserna i 3 kap. behövs till skydd för liv, personlig

säkerhet

eller hälsa eller för en lämplig utformning av bl.a. byggnader och

andra

anläggningar. Med stöd härav har regeringen bemyndigat Boverket att

meddela de

föreskrifter som behövs för tillämpningen av ett antal av

föreskrifterna i PBL

och PBF.

 Med stöd av regeringens bemyndigande har Boverket i byggreglerna

(BFS

1993:57), BBR, och konstruktionsreglerna (BFS 1993:58), BKR, meddelat

tillämpningsföreskrifter till ett antal av bestämmelserna i 3 och 9

kap. PBL.

Bestämmelserna gäller för sådana nybyggnader som kräver bygglov. De

skall i

skälig utsträckning tillämpas också i fråga om nya byggnader som får

uppföras

utan lov. Dessutom innehåller bestämmelserna vissa krav beträffande

tomter och

byggnadsarbeten.

4.1.7Handläggningen av lovärenden

Ansökningar om lov skall göras hos byggnadsnämnden. De skall vara

skriftliga, om

det inte är fråga om enkla åtgärder. I samband med ingripande mot

olovligt

byggande kan byggnadsnämnden utan ansökan pröva frågor om lov.

 När ansökan görs skall de ritningar och beskrivningar och uppgifter

i övrigt

lämnas in som behövs för prövningen. Är ansökningshandlingarna

ofullständiga kan

byggnadsnämnden förelägga sökanden att komplettera dem.

 För ärenden om bygglov gäller att byggnadsnämnden får anpassa sin

granskning

av ritningar och övriga handlingar till den sökta åtgärdens art och

omfattning

och till byggherrens kvalifikationer. Nämnden skall i beslutet om

bygglov

fastställa de ritningar och övriga handlingar som legat till grund

för lovet.

 Enligt PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s. 310 ff), bygger lagens

bestämmelser om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll på principen

att

byggherren har huvudansvaret för att bestämmelserna iakttas.

 Byggnadsnämnden skall alltid godta typgodkända eller tillverknings-

kontrollerade material m.m. i de avseenden godkännandet eller

kontrollen gäller.

 Innan lov lämnas skall byggnadsnämnden bereda kända sakägare och de

kända

bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs samt känd

hyresgästorganisation eller förening av hyresgäster som är berörd

tillfälle att

yttra sig över ansökan, om åtgärden innebär mindre avvikelse från en

detaljplan

eller områdesbestämmelser eller om den skall utföras i ett område som

inte

omfattas av detaljplan och åtgärden inte är en kompletteringsåtgärd

och inte

heller är reglerad i områdesbestämmelser. Ett ärende om lov får inte

avgöras

utan att sökanden underrättats om det som tillförts ärendet genom

andra än honom

själv och tillfälle beretts honom att yttra sig över det.

 Begärs tillstånd till expropriation eller påbörjas arbete med att

anta, ändra

eller upphäva detaljplan, områdesbestämmelser eller fastighetsplan

som berör

byggnad eller mark som omfattas av ansökan om lov, får

byggnadsnämnden besluta

om anstånd med avgörandet om lov till dess att ärendet om

expropriation avgjorts

eller planarbetet avslutats. Om kommunen inte avgjort planärendet

inom två år

från det att ansökan om lov kom in till byggnadsnämnden skall dock

ansökan

avgöras utan dröjsmål. När det gäller ärenden om rivningslov skall

nämnden

meddela beslut om anstånd om upprustningsåläggande begärts enligt

bostadssa-

neringslagen (1973:531).

 Bygglov som avser arbetslokaler eller personalrum för verksamheter,

där

arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivarens räkning, får

lämnas endast

om det föreligger ett yttrande från yrkesinspektionen över åtgärdens

lämplighet

från arbetsmiljösynpunkt och - i de fall det är känt vilket slag av

verksamhet

det är fråga om - det av yttrandet framgår att skyddsombud,

skyddskommitté eller

organisation som företräder arbetstagarna har fått tillfälle att

yttra sig över

ansökan. Organisation som företräder arbetstagare skall också yttra

sig över

ansökningar som avser tillfälligt bygglov för personalbostäder för

sammanlagt

mer än tio boende. Vidare får bygglov lämnas endast efter medgivande

av hyres-

nämnden för åtgärder utöver lägsta godtagbara standard enligt

bostads-

saneringslagen, om en organisation av hyresgäster motsatt sig att

åtgärderna

vidtas.

 Om byggnadsnämnden finner anledning anta att en åtgärd som kräver

lov fordrar

tillstånd även av någon annan myndighet skall nämnden upplysa

sökanden om detta.

 Beslut varigenom ett ärende om lov avgörs skall innehålla skälen

till beslutet

i enlighet med vad som gäller enligt förvaltningslagen (1986:223).

Vidare skall

i beslut om lov anges lovets giltighetstid, de anmälningar och

besiktningar som

behövs för tillsyn och kontroll samt de villkor och upplysningar i

övrigt som

behövs. De villkor som kan föreskrivas med stöd av lagen kan t.ex.

gälla att

en åtgärd skall utföras på visst sätt eller att en viss byggnad

skall rivas.

Det kan också vara fråga om att vissa handlingar skall ges in till

nämnden.

 I beslutet om bygglov eller senare kan nämnden bestämma att kon-

struktionshandlingar och andra handlingar skall ges in till nämnden

innan

arbetena påbörjas. Sådana handlingar skall granskas av nämnden.

Byggherren skall

underrättas om resultatet av granskningen. Nämnden kan även i

beslutet om lov

föreskriva att handlingar som beskriver byggnaden i färdigt skick

skall ges in

till nämnden när arbetena har avslutats.

 Byggnadsnämndens granskning kan således ske i två led.

 I PBL-propositionen (s. 321 f och 741 f) anges mera i detalj vad

departementschefen ansåg borde prövas av byggnadsnämnden.

 Sökanden och andra berörda skall omedelbart underrättas om

innehållet i det

beslut varigenom ett ärende om lov avgörs. Om beslutet gått någon

emot skall han

även underrättas om hur man överklagar och om eventuella skiljaktiga

meningar.

 Ett bygglov upphör att gälla om åtgärden inte har påbörjats inom

två år och

avslutats inom fem år från dagen för beslutet om lov.

4.1.8Förhandsbesked

I fråga om lokalisering av åtgärder som kräver bygglov kan besked i

lokaliseringsfrågan på ansökan lämnas i form av förhandsbesked (8

kap. 34 ).

 Den bedömning som görs i ett ärende om bygglov innefattar ofta

såväl

tillåtligheten från planmässig synpunkt av den sökta åtgärden som den

närmare

utformningen i estetiskt avseende och det tekniska utförandet. För

att undvika

kostsam och onödig projektering infördes med PBL möjligheten att

erhålla ett

bindande förhandsbesked. I ett ärende om förhandsbesked prövas

således i första

hand om en byggnadsåtgärd över huvud taget kan tillåtas på platsen,

dvs. närmast

en prövning av platsens lämplighet för den avsedda åtgärden. Även

andra aspekter

kan emellertid tas med i bedömningen, t.ex. om den tilltänkta platsen

är lämplig

med hänsyn till de krav i 3 kap. PBL som rör anpassningen till

omgivningen.

 Om förhandsbesked givits att åtgärden kan tillåtas är

byggnadsnämnden vid

bygglovsprövningen bunden av sitt ställningstagande i

förhandsbeskedet. Den

senare prövningen får då avse endast sådana frågor som inte omfattas

av

förhandsbeskedet.

 Ett förhandsbesked gäller i två år. Om bygglov inte söks inom den

tiden

förfaller tillståndet.

4.1.9Byggnadsarbeten, tillsyn och besiktning

Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads-,

rivnings-eller

markarbeten (byggherren) skall se till att arbetena utförs enligt

bestämmelserna

i PBL och enligt föreskrifter och beslut som meddelats med stöd av

lagen. Han

skall också se till att kontroll och provning utförs i tillräcklig

omfattning.

Arbetena skall planeras och utföras med aktsamhet så att personer och

egendom

inte skadas och så att minsta möjliga obehag uppkommer.

 För arbeten som kräver lov skall det finnas en ansvarig

arbetsledare som har

utsetts av byggherren. Om arbetena är av mindre omfattning kan dock

byggnadsnämnden bestämma att ansvarig arbetsledare inte skall utses.

Till

ansvarig arbetsledare får utses endast den som har s.k.

riksbehörighet eller den

som byggnadsnämnden godkänner för visst arbete. Den ansvarige

arbetsledaren

skall leda och ha fortlöpande tillsyn över arbetena så att de utförs

på rätt

sätt. Han skall också vara närvarande vid byggnadsnämndens

besiktningar.

 Snarast möjligt efter det att bygglov lämnats skall

byggnadsnämnden, om det

inte är uppenbart obehövligt, hålla samråd. Till detta skall bl.a.

den ansvarige

arbetsledaren, entreprenören och projektören kallas. Vid samrådet

skall en

genomgång göras av arbetenas planering, de åtgärder för besiktning,

tillsyn och

kontroll som är nödvändiga för att byggnaden skall uppfylla

egenskaperna och

funktionerna i 3 kap. PBL samt den samordning som behövs. Över

samrådet skall

föras protokoll. Bestämmelsen om detta samråd infördes som ett led i

försöken

att lösa problemen med s.k. sjuka hus (prop. 1990/91:145, bet.

1990/91:BoU19,

rskr. 1990/91:353). Syftet var att byggnadsnämnden tillsammans med

den ansvarige

arbetsledaren och övriga i byggprocessen inblandade parter skulle gå

igenom

byggprojektet och därvid uppmärksamma en byggnads egenskaper och

funktioner med

inriktning särskilt på ventilationssystem, byggmaterial och

fuktskydd.

 När en byggnad eller annan anläggning skall uppföras, byggas till

eller på

annat sätt ändras eller när den skall rivas och åtgärden kräver

bygglov eller

rivningslov skall den ansvarige arbetsledaren göra anmälan till

byggnadsnämnden

innan arbetena påbörjas och när de har slutförts. Om ansvarig

arbetsledare inte

har blivit utsedd skall byggherren göra anmälningarna.

Byggnadsnämnden får medge

befrielse helt eller delvis från anmälningsskyldigheten. Nämnden får

också i

beslutet om lov föreskriva att anmälan får göras vid andra

tillfällen.

 När en anmälan kommer in till byggnadsnämnden att en byggnad skall

uppföras

eller byggas till eller att en annan anläggning skall utföras eller

väsentligt

ändras skall nämnden skyndsamt låta utstaka byggnaden, tillbyggnaden

eller

anläggningen och utmärka dess höjdläge, om det är motiverat med

hänsyn till

förhållandena på platsen och omständigheterna i övrigt. Är byggnaden

eller

anläggningen till sitt läge direkt beroende av gränsen till en

grannes fastighet

skall grannen kallas till utstakningen.

 Byggnadsnämnden skall i erforderlig omfattning besikta arbeten som

kräver

bygglov. Slutbesiktning skall göras, om det inte är uppenbart

onödigt, och skall

alltid göras om byggherren eller yrkesinspektionen begär det.

Byggnadsnämnden

får, om byggnaders och andra anläggningars egenskaper och funktioner

inte på ett

enkelt sätt kan iakttas och bedömas vid nämndens besiktningar, begära

att

byggherren skall förete bevis av sakkunnig om att egenskaperna och

funktionerna

uppfyller kraven i 3 kap. PBL. Byggnadsnämnden skall utfärda

skriftligt bevis om

vad som förekommit vid besiktningar.

4.2 Byggproduktlagstiftningen

EES-avtalets ikraftträdande har medfört ett stort antal

betydelsefulla

förändringar inom byggsektorn. Bl.a. gäller harmoniserade krav på

byggprodukter

inom hela EES-området.

 Med anledning av att Sverige i EES-avtalet förbinder sig att

genomföra EG:s

byggproduktdirektiv (89/106/EEG) antog riksdagen i december 1992 en

ny

byggproduktlag (1992:1535). Den nya lagen trädde i kraft den 1

januari 1994.

4.2.1Byggproduktlagen

Byggproduktlagen innehåller i stor utsträckning bemyndiganden för

regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter

om

införandet av byggproduktdirektivets krav i Sverige. Byggprodukt

definieras i

lagen som en produkt som är avsedd att stadigvarande ingå i en

byggnad eller

annan anläggning och som har betydelse för byggnadsverkets egenskaper

med

avseende på sex väsentliga krav som ett byggnadsverk bör kunna

uppfylla. I lagen

stadgas dels att byggprodukter skall vara lämpliga för avsedd

användning för att

få ingå i ett byggnadsverk, dels att byggprodukter som uppfyller

kravet på

lämplighet enligt lagen eller enligt föreskrifter som meddelats med

stöd av

lagen får släppas ut på marknaden och användas för avsett ändamål.

Lagen

innehåller slutligen regler om tillsyn och överklaganden m.m.

 I anslutning till lagen har regeringen i september 1993 utfärdat en

byggproduktförordning (1993:1051) med närmare föreskrifter om

förutsättningarna

för att byggprodukter skall åtnjuta fri cirkulation i enlighet med

lagen och

direktivet.

4.2.2Byggproduktförordningen

I byggproduktförordningen finns föreskrifter om

 1. krav på byggprodukter för att de skall vara lämpliga för avsedd

användning

utifrån de sex väsentliga kraven,

 2. bestyrkande om överensstämmelse med gällande krav beträffande

byggprodukter,

 3. märkning av byggprodukter som förutsättning för att produkterna

skall få

släppas ut på marknaden och användas och

 4. sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn till

hälsa och

säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om

byggprodukternas

överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik.

 Boverket bemyndigas i förordningen att meddela de ytterligare

föreskrifter som

behövs för genomförande av direktivet.

5 Reformbehovet

5.1 Avreglering och förenkling

5.1.1Inledning

Bebyggelseplanering och byggnadsreglering förekommer i alla

utvecklade

samhällen. Det har exempelvis varit en nödvändig förutsättning för

att människor

skall kunna bo och verka i tätorter. Syftet har i första hand varit

att skydda

människors liv och hälsa, men också - i ett vidare perspektiv - att

säkerställa

en från allmän synpunkt lämplig markanvändning samt att reglera

ekonomiska

mellanhavanden. Av praktiska och principiella skäl har

byggregleringen i vårt

land successivt delegerats från staten till kommunerna, även om

utvecklingen

ingalunda följt någon rät linje. Detta har medfört att staten kommit

att

bestämma de yttre ramarna för kommunerna, dels i förhållande till

övergripande

statliga intressen, dels i förhållande till sådana enskilda intressen

som staten

ansett vara ett allmänt intresse att värna om. Utvecklingen har - med

vissa

avbrott - gått mot en alltmer detaljerad styrning och reglering.

 Mycket tyder på att regelsystemet på området i vissa avseenden med

tiden

kommit att utgöra en hämmande faktor på utveckling och tillväxt utan

att vi

alltid fått den önskvärda kvaliteten i byggandet. Samtidigt måste

konstateras

att regelsystemet i andra avseenden fungerar tillfredsställande och

åtnjuter en

betydande legitimitet hos medborgarna. En angelägen uppgift för att

behålla

denna legitimitet är därför att mönstra ut regler som inte bedöms

nödvändiga,

som har förlorat i aktualitet eller som kan utgöra ett hinder mot en

önskvärd

samhällsutveckling. Regelsystemet bör utformas så att bättre kvalitet

i

byggandet främjas och väsentliga allmänna intressen tillgodoses.

 Innan vi går in på förslagen i detta ärende finns det anledning att

belysa

några av de utvecklingstendenser som kan ha betydelse särskilt inom

byggområdet

och som därmed påverkar reformbehovet.

5.1.2Förnyelse och utveckling

Omprövningen och förnyelsen av den offentliga sektorn och olika

regelsystem är

ett led i den politik som angavs redan i regeringsförklaringen i

oktober 1991

och som nu stegvis utvecklas och genomförs. Detta arbete är en viktig

del i den

förnyelse av Sverige som regeringens politik är ett samlat uttryck

för. De

förändringar som pågår syftar till att skapa en grund för och bidra

till

förverkligandet av de övergripande mål för samhällsutvecklingen som

riksdagen

och regeringen har lagt fast.

 Offentliga regelsystem bör omprövas för att ge den enskilde större

valfrihet

och ett ökat handlingsutrymme. Det är också viktigt att åstadkomma

tydliga

gränser för statens och kommunernas åtaganden och ansvar inom olika

sektorer.

Onödig byråkrati måste ersättas med en mindre och samtidigt mer

effektiv

offentlig förvaltning. Marknadsliknande förutsättningar bör så långt

det är

möjligt introduceras i den offentliga verksamheten utan att

rättssäkerhet,

demokratisk kontroll eller andra väsentliga allmänna intressen

åsidosätts.

Självfallet måste förändringsarbetet också ske med beaktande av att

samhället

måste ha effektiva instrument för att skydda liv, hälsa och miljö.

Det innebär

att behovet av avreglering och förenkling måste vägas mot andra

allmänna

intressen. Det hindrar emellertid inte att också de områden där de

allmänna

intressena är starka bör utsättas för krav på rationalisering och att

regelsystemen hela tiden måste omprövas. Detta gäller också myn-

dighetsutövningen.

 Regeringens utgångspunkt kan sammanfattas med den till synes

självklara

ståndpunkten att de regleringar som inte är nödvändiga skall

avskaffas. De

regler som måste finnas kvar skall ha en sådan utformning att en

önskvärd

samhällsutveckling - med bl.a. tillväxt i ekonomin - inte onödigtvis

försvåras.

 Under det senaste året har takten i arbetet med avregleringar ökat.

En

särskild delegation, knuten till Näringsdepartementet, för

avregleringsfrågor

och för genomförande av regeringens avregleringsprogram (dir.

1993:113)

tillkallades av regeringen i september 1993. Delegationen har till

uppgift att

ställa samman och konkretisera regelförändringar och andra åtgärder

för ökad

konkurrens och tillväxt i ett avregleringsprogram. Delegationen har

lämnat en

första rapport till regeringen den 29 november 1993.

 Bland de åtgärder som vidtas kan nämnas att provnings- och

certifie-

ringsverksamheten avregleras och förändras bl.a. för att underlätta

företagens

import och export av produkter. En fortlöpande reformering pågår

också

beträffande byggproduktreglerna.

 Vidare fortsätter avregleringen inom bostadssektorn. En mängd

statliga

regleringar som begränsat valfriheten för bostadsproducenter och

bostadskonsumenter och som inte behövs för ekonomisk och annan

stabilitet inom

området har avskaffats. Stödsystem som motverkar ekonomisk stabilitet

och

kostnadseffektivitet har avvecklats eller är under avveckling. Andra

stödsystem

har konstruerats om. Den statliga bostadsadministrationen har setts

över och

effektiviserats. Reformeringen av stödsystemen måste följas av

ändringar av de

byggregler som ingått som en del i stödsystemet.

5.1.3Förhållandet mellan stat och kommun

Sedan lång tid har det funnits en strävan att decentralisera

offentliga

uppgifter och att öka den kommunala självstyrelsen. Kommunerna har

successivt

fått allt större kompetens och bättre förutsättningar att själva

organisera,

prioritera och utforma sin verksamhet.

 Den tidigare statliga detaljstyrningen hade främst sin grund i

kraven på

rättssäkerhet och likvärdig service för medborgarna. Den bidrog dock

till att

försvåra förnyelse och effektivitet i och lokal anpassning av den

kommunala

verksamheten. Behovet av flexibilitet och av att kunna utforma

verksamheten

efter lokala förutsättningar har nu ökat. En försämrad

samhällsekonomi har också

bidragit till att verksamheter måste omprövas. Begränsade resurser

ställer allt

större krav på förnyelse och effektivisering. Stora förändringar har

därför

vidtagits under de senaste åren när det gäller förutsättningarna för

den

kommunala verksamheten och statens styrning av denna.

 Ett viktigt syfte har varit att åstadkomma en tydligare

ansvarsfördelning

mellan staten och den kommunala sektorn.

 Reglerna för kommunernas verksamhet finns i kommunallagen

(1991:900). Lagen,

som trädde i kraft den 1 januari 1992, ger kommunerna en betydande

frihet att

utforma sin organisation och att välja former för sin förvaltning.

 Den nya kommunallagen är uttryck för strävandena att avreglera den

kommunala

sektorns organisation och verksamhetsformer. Kommunerna är fria att

bestämma om

sin nämndorganisation. Lagen innehåller också viktiga preciseringar

när det

gäller förtroendevaldas arbetsförutsättningar och demokratiska

principer.

Medborgarnas möjligheter till insyn och inflytande förbättras.

 Med den nya lagstiftningen har flertalet kommuner genomfört

förändringar i

såväl nämnd- som förvaltningsorganisationen för att åstadkomma bättre

samordning

och ökad effektivitet i verksamheten.

5.1.4Friare kommunal förvaltning på byggområdet

Kommunernas frihet att själva besluta om sin egen organisation

innebär bl.a. att

tvånget att ha en särskild byggnadsnämnd upphört. Kommunernas

uppgifter på plan-

och byggområdena sköts numera på många håll av en eller flera nämnder

med andra

benämningar och andra sidoordnade uppgifter.

 Av Plan- och byggutredningens betänkande framgår att kommunerna

under lång tid

upphandlat olika tjänster utanför den kommunala förvaltningen. Vid

sidan av den

interna kommunala verksamheten har sålunda alltid konsulter anlitats

för att

bistå kommunerna. I de mindre kommunerna har det varit vanligt att

anlita

stadsarkitekt på konsultbasis. Även för detaljplanearbetet har

konsulter använts

i stor utsträckning. Också när kommunerna haft egna arkitekter

anställda har

konsultinsatser ofta behövts för vissa planarbeten. Under senare tid

har behovet

att effektivisera kommunernas verksamhet gjort att allt större delar

av deras

verksamhet lagts på resultatenheter med eget kostnadsansvar. I vissa

fall väljer

kommunerna också att upphandla verksamheter i konkurrens med privata

företag.

Generellt sett har det dock varit mindre vanligt att utsätta

planverksamheten

och byggnadskontrollen för konkurrens än vad som gäller andra

kommunala

verksamheter. Där det förekommer har det i första hand varit

planläggningsuppdrag som lämnats till särskilda resultatenheter.

 Byggnadsnämndsuppgifterna har enligt utredningen en något speciell

ställning

genom att de till stor del innefattar myndighetsutövning. Något

principiellt

hinder mot att anlita privata organ vid beredningen av

byggnadsnämndsuppgifter

föreligger dock inte så länge beslutanderätten ligger kvar hos

kommunen och de

utomstående konsulter som anlitas har en fristående ställning i

förhållande till

den byggherre eller entreprenör som är aktuell i projektet.

Förändringar i

systemet i riktning mot mindre byggnadsnämndskontroll behövs för att

privata

organ i större utsträckning skall kunna användas för kontrollen.

Formellt kan

mycket väl ett byggkontrollsystem med stora möjligheter att lita till

privata

organ konstrueras.

 I strävandena att förenkla bygglovsprövningen har alla kommuner i

större eller

mindre utsträckning delegerat beslutanderätt till sina tjänstemän.

Detta ligger

helt i linje med de rationaliseringssträvanden som för närvarande gör

sig

gällande och med strävandena att renodla förtroendemanna- respektive

tjänstemannarollerna bl.a. genom politisk målstyrning i stället för

detaljstyrning. Väsentliga delar av bygglovsprövningen innehåller

normalt inga

politiska ställningstaganden utan är ren författningstillämpning. De

politiska

mål för verksamheten som kan sättas upp gäller därför i första hand

prioriteringar och resursutnyttjande. Genom de förslag som regeringen

nu lägger

fram kan också kommunernas kostnader begränsas.

5.2 Öppet kontrollsystem

Utredningen framhåller att det inom det tekniska tillsyns- och

kontrollområdet

sedan en tid pågår en genomgripande förändring av det svenska

systemet. Bl.a.

kommer riksprovplatserna att avskaffas och Sveriges Provnings- och

Forskningsinstitut AB och Svenskt Byggodkännande AB har övertagit de

uppgifter

som tidigare åvilat Statens provningsanstalt och Boverkets

typgodkännandekontor.

Ett mer uttryckligt produktansvar har lagts på tillverkarna, bl.a.

genom den nya

produktsäkerhetslagen (1988:1604) och lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring.

Konkurrensen på marknaden har gynnats genom en rad åtgärder, bl.a.

den nya kon-

kurrenslagstiftningen och reglerna för offentlig upphandling.

 De nya regler som införs på tillsyns- och kontrollområdet bygger i

huvudsak på

EG:s helhetssyn på provning och kontroll. Det innebär att staten

skall

fastställa de egenskapskrav som en produkt skall uppfylla. Dessa krav

skall,

liksom inom EU, begränsas till krav som är av väsentligt allmänt

intresse -

huvudsakligen hälso-, säkerhets- och miljöaspekter.

 EG:s system innebär fullt utbyggt att det i harmoniserade

standarder eller i

ett europeiskt tekniskt godkännande (ETA) framgår både hur kraven på

produkten

kan uppfyllas och på vilket sätt kravuppfyllandet skall kontrolleras

under

tillverkningen. Kontrollformen avgörs med hänsyn till hur farlig

produkten är.

Kontrollen kan ske som produktcertifiering, systemcertifiering,

inspektion eller

laboratorieprovning. Överensstämmelsen bestyrks sedan antingen genom

EG-försäkran (tillverkarförsäkran) eller med ett EG-certifikat.

 Rätten att vara certifieringsorgan respektive provningsorgan skall

tillkomma

varje statligt, kommunalt eller privat organ som uppfyller kraven för

ackreditering. Deras verksamhet skall finansieras genom avgifter från

dem som

anlitar organen.

 De nu beskrivna principerna avser sådana produkter som är föremål

för

marknadsföring i vanlig mening. Dit hör bara i begränsad omfattning

byggnader -

t.ex. prefabricerade småhus - men det skulle vara klart olämpligt om

inte

byggkontrollen i största möjliga utsträckning utformades med hänsyn

till dessa

allmänna principer. Annars finns risk för att förlora de

samordningseffekter som

kan uppnås och man skulle riskera att hamna i en situation med skilda

kontrollsystem för t.ex. de fabrikstillverkade och de platsbyggda

småhusen.

 Mot den nu redovisade bakgrunden anser vi i likhet med utredningen

att PBL:s

bygglovsförfarande och det till detta knutna kontrollsystemet är

föråldrat. Det

finns en klar risk att PBL:s regler blir ett hinder för eller i vart

fall en

broms mot en önskvärd utveckling. Det finns också anledning befara

att

utvecklingen på marknaden leder till att nya system byggs upp utan

statlig

kontroll och styrning och att dessa faktiska omständigheter tar över

PBL:s

regler. Redan nu förekommer parallella kontrollsystem mellan vilka

möjligheten

till samordningsvinster försvåras.

5.3 Samordning

Traditionellt har frågor om produktsäkerhet och teknisk kontroll

reglerats

utifrån vid varje tid uppkommande behov och efter vad som då ansetts

mest

lämpligt inom varje produktområde. Ett exempel på detta är enligt

utredningen

just bygg- och anläggningsverksamheten. För byggnader har det

utarbetats

specifika regler om bl.a. bygglov, byggkontroll och tillsyn.

 På senare år har utvecklingen gått mot en samordning av de

historiskt uppkomna

specialreglerna. Till slut har man funnit ett antal övergripande

principer som

ansetts kunna tillämpas inom alla sektorer. Fördelen med detta är att

systemet

blir överskådligt och enhetligt och därmed lättare att tillämpa.

Samtidigt kan

betydande samordningsvinster göras genom att det inte blir så

betydelsefullt

till vilket produktområde en produkt skall hänföras. Reglerna är

desamma för

alla produktområden.

 Som exempel på en typ av produkter där ett uppenbart behov av

samordning av

olika regelsystem uppkommit kan man nämna prefabricerade småhus.

5.4 Klarare ansvarsfördelning

PBL:s regler syftar till att skapa garantier för att samhället på

goda grunder

skall kunna anta att byggherrarna uppfyller de krav som ställs på

byggnader. I

praktiken har det enligt utredningen fått till följd att kommunerna

får ett med

byggherrarna delat ansvar för att kraven uppfylls, nämligen i de

avseenden som

byggnadsnämnden efter granskning godtagit ett visst utförande. Tvärt

emot

lagstiftningens syfte får det i praktiken konsekvensen att ju mer

arbete nämnden

ägnar åt att kontrollera om byggherren tar sitt ansvar för bygget

desto mindre

blir byggherrens eget ansvar för detta.

 Till dessa oklara ansvarsförhållanden kommer att PBL inte klart

skiljer mellan

förfarandet för att erhålla tillstånd att uppföra en byggnad och

förfarandet för

att kontrollera att byggnaden uppförs i enlighet med tillståndet.

Inte heller

görs det någon klar skillnad mellan bedömningar av en byggnads

lämplighet och

väsentliga krav på byggnaden eller mellan kommunala och väsentligen

statliga

krav på byggnader. Detta bidrar enligt regeringens bedömning inte

till att

säkerställa en god kvalitet i byggandet.

 Den omedelbara kostnaden med anledning av byggregleringen uppkommer

i samband

med bygglovet. Uppbyggnaden av systemet för bygglovsavgifterna

stimulerar

emellertid inte, som utredningen ser det, till kostnadsbesparingar i

det

enskilda ärendet. Tvärt om kan det vara lönsamt för byggherren att i

så stor

utsträckning som möjligt förlita sig på byggnadsnämndens kontroll -

som många

gånger är skattesubventionerad - för att därigenom slippa kostnader

för

egenkontroll.

 Vi anser i likhet med utredningen att byggnadskontrollen måste

utformas så att

man gör en klar skillnad mellan de statliga egenskapskraven på

byggnader och

ansvaret för att uppfylla dessa krav. Tillsynen och kontrollen bör i

största

möjliga utsträckning kunna utövas av fristående organ som har en

kompetens och

ett oberoende som gör dem lämpliga för en sådan uppgift. Samtidigt

finns det

dock ingen anledning att i alla sammanhang bygga upp ett system som

helt liknar

det som håller på att införas på byggproduktområdet. Det finns inget

behov av

att exempelvis den som själv bygger sitt fritidshus skall tvingas

styrka att

detta hus uppfyller kraven enligt lika stränga regler som den som

yrkesmässigt

saluför en produkt på marknaden. Huvudprincipen bör dock vara att det

alltid

åvilar byggherren att vid behov bestyrka att byggnaden uppfyller

egenskapskraven, medan samhället beslutar om hur detta skall ske.

 Ett system där byggherren själv har ansvaret för att uppfylla de

statliga

kraven på en byggnad förutsätter att dessa krav är distinkta och inte

lämnar

utrymme för alltför vida tolkningar.

5.5 Bygglovsprövningen - en sammansatt process

Som framgått av vad som tidigare sagts prövas inom ramen för dagens

bygglovsförfarande såväl lokaliserings- och planenlighetsfrågor som

tekniska

egenskapskrav på byggnader och anläggningar. Reglernas innehåll har

styrts av

önskemålet att i varierad omfattning ha en förhandskontroll från

samhällets sida

av en rad skilda aspekter på ett byggnadsföretag.

Lokaliseringsprövningen är

emellertid till sin karaktär annorlunda än prövningen av om tillstånd

till

uppförande av byggnaden skall ges med hänsyn till om byggnaden kan

förväntas

uppfylla de tekniska kraven. Båda dessa prövningar skiljer sig

dessutom från

prövningen av om en byggnad under uppförande faktiskt fyller de

uppställda

kraven. Ambitionen att fånga upp all samhällelig kontroll inom ramen

för ett och

samma förfarande har inneburit att utrymmet för anpassning till

behovet av

kontroll i det enskilda fallet blivit mycket litet. När det finns ett

svagt

samhällsintresse av att bevaka en byggnads lokalisering kan intresset

av

uppföljning av hälso- och säkerhetsaspekterna i byggnaden vara stort.

Den

omvända situationen kan lika gärna föreligga. Kommunernas möjligheter

att

variera bygglovspliktens omfattning enligt bestämmelserna i PBL är

mot denna

bakgrund ytterst begränsade. Dessutom visar hittillsvarande

erfarenheter att

kommunerna i mycket liten utsträckning utnyttjat möjligheten att

minska

bygglovsplikten eller att överlåta byggkontrollen åt byggherren. Vad

gäller

byggkontrollen är det som tidigare nämnts uppenbart att den i mycket

liten

utsträckning är anpassad till och samordnad med de övriga

kontrollsystem som

finns på byggområdet och de nya principer som utvecklats på detta

område.

 Mot denna bakgrund anser regeringen i likhet med utredningen att

det är

nödvändigt att bättre anpassa samhällets tillstånds- och

kontrollsystem till det

verkliga behovet. Det är också viktigt att de samhällsintressen som

skall hävdas

är väl underbyggda och förutsebara för medborgarna. Inte heller bör

underskattas

den tröghet som ett dåligt anpassat prövningssystem kan förorsaka för

samhällsutvecklingen. För att uppnå en bättre anpassning av

samhällets kontroll

rörande planläggning och byggande till de verkliga behoven, bör

reglerna för

lokaliseringsprövningen skiljas från de regler som bör finnas för att

kontrollera att byggherren tar sitt ansvar för att byggnaden uppförs

enligt de

byggnadstekniska kraven.

5.6 Byggkostnaderna

Kostnaderna för byggproduktionen steg kraftigt under slutet av 1980-

och början

av 1990-talet. Orsakerna var självfallet många och orsakssambanden

komplicerade.

Uppenbart har dock incitamenten att begränsa kostnaderna varit för

svaga. Det

tidigare subventionssystemet stimulerade inte till

kostnadsbesparingar och

medförde en detaljerad reglering av bostadsbyggandet som i sin tur i

sig själv

var kostnadsdrivande i vissa avseenden.

 De förslag som läggs fram i detta ärende syftar till att ompröva

och avveckla

sådana regler för byggandet som vi menar är onödiga och

kostnadsdrivande. Redan

här - innan vi kommer in på förslagen - vill vi dock stryka under att

regler som

kan försvaras från allmän synpunkt, dvs. sådana regler som hävdar

väsentliga

allmänna och enskilda intressen, också skall bevaras och till och med

hävdas med

större kraft än tidigare. Det torde dock stå klart att även sådana

regler som

anses väsentliga från allmän synpunkt, kan behöva bli föremål för

omprövning i

den meningen att det egentliga syftet med dessa regler skall

preciseras och

målet med regleringen tydliggöras. Ett allmänt syfte med förslagen är

att öka

kostnadsmedvetandet bland byggprocessens aktörer och öppna

möjligheter till

rationaliseringar och samordningsvinster utan att några väsentliga

allmänna

intressen efterges.

5.7 Byggfrågor och miljö

Som tidigare framgått (avsnitt 3) skall utredningen enligt sina

direktiv bl.a.

tillgodose kraven på större miljöhänsyn i fysisk planering och

byggande. Dessa

frågor behandlas i utredningens andra delbetänkande Miljö och fysisk

planering

(SOU 1994:36). Betänkandet remissbehandlas under våren 1994.

Regeringen vill

emellertid redan här erinra om att byggandet nu måste riktas in mot

ett mer

effektivt resursutnyttjande, bl.a. genom återanvändning och

återvinning

(kretsloppsprincipen).

 Här är det bl.a. fråga om att inom ramen för det europeiska

samarbetet påverka

utvecklingen så att vi får sådana krav på produkter att de inte

skadar hälsa och

miljö och att de kan ingå i ett kretslopp. Vidare bör svenska

tillverkare och

importörer utveckla system för återanvändning och återvinning och se

till att

skadliga material och produkter byts ut. Mot den bakgrunden bör

berörda parter

intensifiera sina insatser, inte minst genom forskning och

utveckling, i syfte

att bl.a. underlätta kretsloppsprincipens tillämpning inom

byggområdet.

6 Prövning och kontroll, m.m.

6.1 Inledning

Utredningen har haft i uppdrag att se över bl.a. bygglovsförfarandet

med

inriktning på avreglering och förenkling. Både i regeringens direktiv

till

utredningen och i betänkandet markeras att samhället även framdeles

skall ha

möjlighet att hävda viktiga intressen i fråga om fysisk planering och

byggande.

Som exempel på sådana viktiga allmänna intressen nämns i utredningen

hälsa och

säkerhet, miljöhänsyn, hänsyn till kulturmiljön, hushållning med

naturresurserna

och tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- och

orienteringsförmåga.

 Som framgått av avsnitt 5 förestår, utöver de överväganden som nu

görs i

detta ärende, ett omfattande reformbehov, dels i form av avreglering

och

förenkling, dels också för att tillgodose behovet av ökad miljöhänsyn

samt

demokratisk insyn och kontroll av samhällsbyggandet. Som Lagrådet har

påpekat är

det angeläget att man under den fortsatta översynen av PBL försöker

komma till

rätta med tillämpningsproblem som beror på den valda

lagstiftningstekniken.

Regeringen avser att låta utreda den frågan särskilt.

 I detta ärende behandlar vi i första hand utformningen av

samhällets prövning,

tillsyn och kontroll av tekniska frågor i samband med byggandet.

Först tar vi

upp frågan om bygglovsprövningen och kontrollen av de tekniska

egenskaperna.

Därefter behovet av tillståndsprövning för genomförandet av en

detaljplan, för

att sedan övergå till utformningen av tillsyn och kontroll av

byggandet m.m.

6.2 Lokaliseringsprövning m.m

Regeringens förslag: Den nuvarande

bygglovsprövningen inskränks till att avse endast

en prövning av lokaliseringen samt den närmare

placeringen och utformningen av byggnaden m.m.

Ett särskilt system införs för kontrollen av de

tekniska egenskapskraven. Möjligheten att få ett

särskilt förhandsbesked behålls.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag utom

vad gäller

förhandsbesked.

 Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna

tillstyrker en

uppdelning av bygglovet i en lokaliseringsprövning och ett fristående

tillsyns-

och kontrollförfarande. Några, framför allt kommuner, anser dock att

väsentliga

samhällskrav på bebyggelsen, såsom bl.a. handikappanpassning, skall

förhandsprövas i samband med lokaliseringsprövningen.

 Skälen för regeringens förslag: Utredningen har pekat på en rad

brister i

PBL:s nuvarande prövnings- och kontrollsystem. Bl.a. nämns

sammanblandningen av

tillståndsgivning och kontroll, den ologiska kopplingen mellan

lokaliseringsfrågan och de tekniska egenskapskraven samt det

nuvarande systemets

oförmåga att säkerställa en god kvalitet i byggandet. Utredningen

pekar också på

att det nuvarande systemet avviker från moderna principer när det

gäller

provning och kontroll av tekniska egenskaper.

 Till de förstnämnda bristerna hör att själva bygglovsprövningen

-förutom

lokaliseringen - i praktiken endast omfattar ett fåtal tekniska

egenskaper.

Övriga egenskaper kontrolleras ofta, men inte alltid, genom att

byggnadsnämnden

granskar ingivna handlingar efter det att bygglov givits. Vidare

förekommer det,

efter det att bygglov givits, ett samråd mellan bl.a. byggnadsnämnden

och

byggherren, där nämnden lämnar råd och anvisningar om hur byggnaden

bör utföras.

Därutöver gör byggnadsnämnden i viss omfattning besiktningar på

platsen efter

det att en åtgärd utförts. När det gäller bygglovsbefriade åtgärder

sker

emellertid ingen kontroll alls av att byggnaderna uppfyller gällande

krav, utom

då det i efterhand uppkommit en misstanke om brott mot

föreskrifterna.

 Bygglovskravet är oftast motiverat av behovet att pröva byggnadens

eller

anläggningens lokalisering. Därför varierar bygglovskravet i PBL med

hänsyn till

byggnaders och andra anläggningars påverkan på omgivningen.

Bygglovskravet kan

också variera till följd av kommunala beslut med hänsyn till de

lokala

förhållandena. Därmed blir prövningen av de tekniska egenskapskraven

också

beroende av lokaliseringsfrågan i stället för av behovet av teknisk

prövning.

 Regeringen delar i allt väsentligt, i likhet med en praktiskt taget

enig

remissopinion, utredningens uppfattning och anser det nödvändigt att

skilja

kontrollen av de tekniska frågorna från lokaliseringsfrågorna. Två

olika

förfaranden bör byggas upp. Förhandsprövningen genom bygglov bör bara

omfatta

lokaliseringsfrågorna i vid bemärkelse. Detta gör det också möjligt

att ta fram

ett modernt system för kontrollen av de tekniska egenskaperna, vilket

samtidigt

ger bättre garantier för kvaliteten i byggandet.

 De invändningar som gjorts från remissinstansernas sida riktar sig

främst mot

själva utformningen av tillsyns- och kontrollförfarandet. Vi

återkommer till

denna fråga i avsnitt 6.5 som behandlar kontrollen av de tekniska

egenskaperna

m.m.

6.3 Bygglovsplikten inom område med detaljplan

Regeringens förslag: Kommunerna skall genom beslut

i detaljplan kunna helt befria från kravet på

bygglov inom planområdet. I beslutet får som

villkor uppställas att åtgärderna skall utföras på det

sätt och inom den tid som anges i beslutet.

Bygglovsbefrielse får dock inte medges om bygglov

krävs för att tillvarata grannars intressen eller

allmänna intressen.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i princip med regeringens

förslag.

 Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till

att

kommunen ges ökade möjligheter att variera bygglovsplikten inom

områden med

detaljplan. Bland annat anför Länsstyrelsen i Jönköpings län att det

är

angeläget att den offentliga sektorns krympande resurser används på

bästa sätt

och genom insatser i sådana frågor som det är angeläget att styra.

Många

instanser bl.a. Riksrevisionsverket och Byggforskningsrådet anser

dock att en

ändring av reglerna bör avvakta till dess att dagens möjligheter att

variera

lovplikten ytterligare har prövats och utvärderats. Andra instanser,

bl.a.

Länsstyrelsen i Blekinge län, anser att de eftersträvade effekterna

kan uppnås

genom betydligt mindre ingrepp i det nuvarande PBL-systemet. En del

kommuner,

bl.a. Gävle, Nyköping och Luleå, har påpekat att en slopad lovplikt

kan medföra

att eventuella problem vid byggandet upptäcks alltför sent. Flera

kommuner anför

en oro för att det framtida detaljplanearbetet kommer att bli mycket

betungande

och kostnadskrävande utan motsvarande nytta. Kammarrätten i

Jönköping,

Justitieombudsmannen och Villaägarna påpekar att grannars möjligheter

att få sin

"rätt" prövad kan komma att minskas. Kammarrätten anger att frågan om

t.ex.

grannes intresse av att kunna överklaga beslut om bygglov, som i och

för sig

inte strider mot detaljplan, borde ha analyserats närmare.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande rätt kan

bygglovsprövningen

nästan aldrig bli bara en upprepning av vad som har bestämts i

detaljplanen,

eftersom bygglovsprövningen omfattar en prövning mot alla

bestämmelser i 3 kap.

PBL, således även de tekniska kraven på byggnader och andra

anläggningar. Som

framgår av föregående avsnitt (avsnitt 6.2) föreslår vi att

bygglovsprövningen

inte längre skall omfatta en förhandsprövning av att de tekniska

kraven på

byggnader och andra anläggningar kan antas bli uppfyllda. Därmed

kommer

relationen mellan detaljplanen och bygglovsprövningen att förändras

avsevärt.

 Detaljplanerna har ofta kommit att bli mycket inriktade på

genomförandet. De

omfattar således vanligen mycket begränsade områden och är ofta så

detaljerade

att de kan sägas motsvara den prövning som avses föregå ett bygglov.

 Enligt 13 kap. 2 andra stycket PBL får ett beslut om bygglov inte

överklagas

till den del det avser frågor som redan har avgjorts genom

detaljplan.

Bestämmelsen kan antas leda till att det ofta inte finns något att

klaga över

när det gäller det efterföljande lovbeslutet. Mot denna bakgrund

framstår det

som onödigt med en särskild lovprövning i dessa fall.

Förutsättningar för undantag från bygglovsplikt

För att det skall vara möjligt att slopa krav på lov för åtgärder

inom ett

område som omfattas av en detaljplan är det naturligtvis nödvändigt

att planen

är direkt bindande för fastighetsägaren på samma sätt som ett

lovbeslut. En

bestämmelse om detta finns i 5 kap. 36 andra stycket. Där stadgas

att åtgärder

som inte kräver lov och som avser byggnader, andra anläggningar,

tomter och

allmänna platser, med vissa undantag, skall utföras så att de inte

strider mot

detaljplan. Ett planbeslut har alltså från kontrollsynpunkt samma

rättsliga

effekter som ett lovbeslut och det finns därför från den synpunkten

inte några

hinder mot att kravet på en efterföljande lovprövning efterges i

vissa fall.

 Alla detaljplaner är emellertid inte av det detaljerade slag som nu

har

beskrivits. Planernas detaljeringsgrad varierar i ganska stor

utsträckning och

det finns i många fall starka skäl som talar mot en hög

detaljeringsgrad. Ökad

flexibilitet minskar emellertid möjligheterna att avstå från en

särskild

lovprövning. Om viktiga frågor rörande den närmare lokaliseringen och

utformningen har lämnats öppna i planen, krävs inte minst av hänsyn

till

grannarnas intressen att planbeslutet följs av ytterligare ett

överklagbart

beslut.

 Behovet av en efterföljande lovprövning varierar således med hänsyn

till

planens detaljeringsgrad och därmed till omfattningen av återstående

frågor som

kan behöva prövas. Regeringen delar därför utredningens bedömning att

det är

omöjligt att direkt i lagen ange fall då krav på en särskild

lovprövning skall

kunna slopas. För att uppnå en rimlig anpassning till behovet av

kontroll måste

det således överlåtas på kommunen att pröva frågan från fall till

fall genom

beslut i varje detaljplan. Med denna utgångspunkt torde

detaljplanearbetet inte

onödigtvis tyngas genom den utökade möjligheten till

bygglovsbefrielse.

 Vid tillämpningen av en bestämmelse som ger kommunen möjlighet att

besluta om

befrielse från krav på bygglov för genomförande av en detaljplan gör

sig skilda,

till synes motstridiga önskemål gällande. Det är å ena sidan

angeläget att

kommunerna verkligen utnyttjar möjligheterna att besluta om undantag

från

bygglovsplikten. Å andra sidan får krav på bygglov inte efterges när

de frågor

som inte har avgjorts genom planen är av sådant intresse för grannar

och det

allmänna att de bör bli föremål för en särskild bygglovsprövning.

Slutligen

måste tillses att en sådan reform inte leder till att planerna blir

ännu mer

detaljerade än i dag bara för att en särskild bygglovsprövning skall

kunna

underlåtas.

 Detta kan lösas genom att kommunen inte driver detaljeringen för

långt utan i

stället preciserar förutsättningarna för bygglovsbefrielse. Som

exempel kan tas

en plan avseende nyexploatering. Om projekteringen har drivits så

långt att de

som berörs har fått en klar uppfattning om hur det hela kommer att se

ut, skulle

detaljplanen i och för sig kunna göras mycket detaljerad och

kombineras med ett

beslut om befrielse från bygglovsplikt. Å andra sidan kan det vara

olämpligt att

frågor rörande t.ex. användningen och utformningen låses alltför

mycket. Planen

kan då ges en flexibel utformning i dessa hänseenden samtidigt som

det som

villkor för bygglovsbefrielse anges att byggnadsprojektet i huvudsak

skall

utföras på det sätt som framgår av i planen angivna

projekteringshandlingar, som

då måste förses med uppgift att de tillhör beslutet. Eventuella

avvikelser från

villkoren kan förväntas uppdagas under det kontrollförfarande som

följer på

bygganmälan (Se avsnitt 6.5.1). Villkor av det här slaget hindrar

naturligtvis

inte framtida förändringar som ligger inom ramen för planen, men

sådana

förändringar måste då föregås av en bygglovsprövning. Regeringen

anser att den

föreslagna lösningen härigenom uppfyller kravet på rättssäkerhet och

förutsebarhet. I planärendet skall grannar och andra kunna bilda sig

en

uppfattning om förändringarnas art och omfattning. I många fall torde

det

erfordras att fasadritningar ligger till grund för bygglovsbefrielse

för att

tydlighetskravet skall anses vara uppfyllt.

Genomförandetid

Bygglovsbefrielse bör kunna villkoras med avseende på inte bara

sättet för

utförandet utan också tiden. I beslutet skall således kunna anges att

befrielse

från bygglovsplikten bara gäller under planens genomförandetid. Detta

innebär

inte bara att en slutpunkt kan sättas för bygglovsbefrielse utan även

att en

begynnelsepunkt kan anges. Enligt 8 kap. 11 första stycket 1 utgör

det

förhållandet att genomförandetiden för detaljplanen inte har börjat

löpa hinder

mot att bygglov lämnas. Genom att olika genomförandetider bestäms för

olika

delar av planen kan t.ex. en etappvis utbyggnad åstadkommas. I ett

system med

bygglovsbefrielse kan det i ett sådant fall beslutas att krav på

bygglov

bortfaller först när de olika genomförandetiderna börjar löpa.

Förbud mot igångsättande av byggnadsarbete

Den här föreslagna ordningen kan leda till vissa problem med

anknytning till

regeln i 8 kap. 23 . Enligt denna bestämmelse får byggnadsnämnden

besluta om

anstånd med avgörandet av en ansökan om lov dels om det begärs

tillstånd att

expropriera den byggnad eller mark som ansökan avser, dels om arbete

påbörjas

för att bl.a. ändra eller upphäva en detaljplan som är aktuell i

ärendet. Om

befrielse från krav på bygglov har beslutats i detaljplanen,

bortfaller

möjligheten att fatta beslut om anstånd. En ändring av planen medför

visserligen

hinder mot att vidta åtgärder som strider mot planen, men om det inte

finns

något krav på bygglov, kan fastighetsägaren sätta spaden i marken

kort tid efter

en bygganmälan och kommunen hinner alltså inte fatta något beslut om

ändring.

Möjligheterna att ändra eller upphäva en plan kan alltså

omintetgöras.

Möjligheten till expropriation försvinner däremot inte men

ersättningsnivån kan

påverkas. I lagrådsremissen föreslogs därför att kommunen skulle ges

möjlighet

att besluta om förbud mot att vidta de lovbefriade åtgärderna, senast

inom en

vecka från det att en bygganmälan kommit in till byggnadsnämnden.

Lagrådet har

ifrågasatt om en sådan bestämmelse behövs. Det finns enligt lagrådet

anledning

utgå från att kommunerna kommer att begränsa beslutet om

bygglovsbefrielse till

den genomförandetid som gäller för detaljplanen dvs. minst fem och

högst femton

år. Regeringen delar lagrådets uppfattning att något behov av en

säkerhetsventil

liknande den som anståndsmöjligheten utgör knappast föreligger.

Regeringen

vidhåller därför inte förslaget i lagrådsremissen.

 Genom att bygglovsbefrielse kan begränsas till genomförandetiden

torde frågor

om expropriation eller planändring sällan aktualiseras.

Förutsättningarna för

att under genomförandetiden ändra eller upphäva en detaljplan är

enligt 5 kap.

11 mycket begränsade och om ett sådant beslut ändå fattas, är

fastighetsägaren

i princip berättigad till ersättning. Även frågor om expropriation

torde vara

sällsynta under genomförandetiden. Motsvarighet till den

säkerhetsventil som

anståndsmöjligheten innebär bör dock finnas kvar. I annat fall kan

det medföra

att kommunerna avstår från att besluta om bygglovsbefrielse.

 Problemet kan lösas genom att kommunen ges rätt att förbjuda

igångsättandet av

arbeten för genomförande av planen. Förbudet skall kunna meddelas när

som helst,

men senast i samband med att en bygganmälan enligt den ordning vi

föreslår i

avsnitt 6.5.1 inkommer. I överensstämmelse med vad som gäller för

nuvarande

anståndsbeslut skall ett förbud som är föranlett av planarbete inte

få gälla

under längre tid än två år. Skillnaden för fastighetsägarna mellan

anståndsbeslut och förbud torde bli av begränsad betydelse. Ett

anståndsbeslut

träffar fastighetsägaren i samband med att han ger in en ansökan om

bygglov,

vilket sker när projekteringen är klar. Ett förbud kan i sämsta fall

inträda i

ett något senare skede när förberedelserna för arbetenas genomförande

har kommit

längre. Men det får förutsättas att kommunen meddelar förbud så snart

tillstånd

till expropriation begärs eller arbete med att ändra eller upphäva

detaljplanen

påbörjas och i ett sådant fall får fastighetsägaren besked tidigare

än i dag.

Under alla förhållanden har fastighetsägaren en principiell rätt till

ersättning

om förbudet utfärdas under genomförandetiden.

Mindre avvikelse

Fastighetsägarens handlingsutrymme vid bygglovsbefrielse begränsas i

första hand

av detaljplanen. Enligt 5 kap. 36 skall åtgärderna utföras så att

de inte

strider mot planen. Vid en bygglovsprövning kan enligt 8 kap. 11

sista stycket

bygglov ges även vid mindre avvikelse från planen. Något utrymme för

mindre

avvikelser finns däremot av naturliga skäl inte i regeln i 5 kap. 36

 . Det går

ju knappast att till fastighetsägaren överlåta bedömningen av om en

avvikelse är

av mindre omfattning och är förenlig med planens syfte. Om det vid

genomförande

av en plan uppstår behov av att göra en mindre avvikelse, blir

således

fastighetsägaren tvungen att ansöka om bygglov.

 I andra hand kan fastighetsägarens handlingsutrymme vara begränsat

av i planen

angivna villkor för befrielse från bygglovsplikten. Även i detta fall

blir

fastighetsägaren tvungen att ansöka om bygglov, om det skulle uppstå

behov av

att avvika från villkoren.

 Utredningen har, för att möjligheten till begränsning av

bygglovsplikten

verkligen skall utnyttjas, föreslagit att det i 5 kap. PBL skulle tas

in en

bestämmelse som ålägger kommunerna att alltid i en detaljplan ta upp

frågan om

förutsättningarna för bygglovsbefrielse beträffande åtgärder som

behövs för

genomförandet. Utredningen har också föreslagit att det i

planbeskrivningen

alltid skall tas in en redogörelse för skälen till den valda nivån

för

bygglovspliktens omfattning. Regeringen anser att den sistnämnda

bestämmelsen är

tillräcklig för att uppnå det tänkta syftet att få en öppen belysning

av

kommunens överväganden i denna fråga.

Granneintressen

Regeringen anser i likhet med utredningen att det bör finnas ett

skydd för andra

enskilda som kan drabbas av en alltför generös bygglovsbefrielse. En

sådan

reglering finns redan i 8 kap. 5 för de åtgärder som enligt

gällande

bestämmelser kan bygglovsbefrias. En lämplig samordning kan därför,

enligt

regeringens mening, göras genom att den av utredningen föreslagna

bestämmelsen

som medger att kommunerna helt bygglovsbefriar inom en detaljplan,

tas in som

ett nytt första stycke i 8 kap. 5 och de bestämmelser som nu är

tillämpliga på

både detaljplan och områdesbestämmelser, görs tillämpliga enbart på

områdesbestämmelser. Enligt nuvarande andra stycket, tredje stycket i

paragrafens föreslagna lydelse, får bestämmelser om bygglovsbefrielse

inte med-

delas om bygglov krävs för att tillvarata grannars intressen eller

allmänna

intressen. En ny uppgift för länsstyrelsen blir att under samrådet

påtala

alltför långtgående lovfrihet. Regeringens förslag innebär dock inte

någon

förändring av länsstyrelsens ingripandemöjligheter enligt 12 kap.

Grannar m.fl.

måste även i detta avseende själva bevaka sina intressen.

 Rätt att överklaga bör finnas om kommunen i en detaljplan har

befriat från

krav på bygglov trots att väsentliga frågor har lämnats öppna i

planen och

tillräckliga villkor inte har angetts för bygglovsbefrielse. Detta

följer redan

av gällande bestämmelser. Regeringen anser vidare, i likhet med

utredningen, att

ett beslut inte bör kunna överklagas på den grunden att kommunen inte

tillräckligt utnyttjat möjligheterna till bygglovsbefrielse.

Regeringen anser

emellertid att det inte behövs någon särskild lagreglering i frågan,

eftersom

bygglovsbefrielse inte kan anses vara en rättighet och varje sådant

beslut får

anses vara gynnande för den som har fördel av det. Bestämmelserna i

12 kap. 1

bör kunna utgöra grund för staten att ingripa på grund av att staten

genom för

långtgående undantag från bygglovskrav har berövats möjligheterna att

bevaka där

angivna statliga intressen.

6.4 Byggherrens ansvar för de tekniska egenskaperna

Regeringens förslag: Byggherren ges det fulla

ansvaret för att byggnaden eller anläggningen

uppfyller de tekniska egenskapskraven, medan

byggnadsnämnden får ett renodlat tillsynsansvar.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Av remissinstanserna har ett femtiotal yttrat

sig i

frågan. Nästan alla är positiva till principen att byggherren skall

ha det fulla

ansvaret, även om det föreligger olika synpunkter på frågan i vilken

utsträckning utredningsmannens förslag till kontrollsystem verkligen

tillgodoser

denna princip. Några remissinstanser, bl.a. Boverket, länsstyrelserna

i

Jönköpings och i Göteborgs och Bohus län, Stockholms stad samt Malmö

och Borås

kommuner, anser inte att utredningens förslag till kontrollsystem är

tillräckligt klarläggande i ansvarsfrågan. Föreningen för

samhällsplanering

anser att nuvarande regler är tillräckliga. Några remissinstanser,

bl.a.

Konsumentverket, Föreningen Sveriges bygglovgranskare och

byggnadsnämndssekreterare, Sveriges byggnadsinspektörer och

Föreningen Sveriges

VVS-inspektörer och ett antal kommuner, är inne på tanken att

principen inte är

lämplig beträffande engångsbyggare och små företag och

prefabricerade småhus.

Närings- och teknikutvecklingsverket anser att huvudansvaret bör vila

på

entreprenören. De handikappades riksförbund och Handikappförbundens

samar-

betsorgan anser att det är byggnadsnämnden som skall garantera

byggnadens

egenskaper.

 Skälen för regeringens förslag: Till de brister i nuvarande

prövnings- och

kontrollsystem som utredningen har pekat på hör det oklara

ansvarsförhållande

som råder mellan byggnadsnämnden och byggherren, bl.a. till följd av

den

sammanblandning av deras roller som redovisats i tidigare avsnitt.

 Enligt 9 kap. 1 PBL skall byggherren se till att arbetena utförs

enligt

bestämmelserna i PBL och enligt föreskrifter eller beslut som har

meddelats med

stöd av dessa bestämmelser. I propositionen med förslaget till PBL

framhålls att

bestämmelserna i PBL om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll skall

vila på

principen att byggherren har huvudansvaret för att bestämmelserna

iakttas och

att byggnadsnämndens tillsyn bör inriktas på att kontrollera att

byggherren

tagit sitt ansvar (prop. 1985/86:1 s. 310 ff och 755 ff). Detta

återspeglas

också i 8 kap. 11 och 12 PBL där det sägs att ansökningar om

bygglov skall

bifallas om åtgärden "kan antas" uppfylla egenskapskraven i 3 kap.

Utvecklingen

har emellertid blivit den att både byggherrar och allmänhet ofta

uppfattar ett

bygglov och förfarandet kring detta så att byggnadsnämnden i alla

avseenden

granskat och godkänt byggnaden och därmed garanterar dess kvalitet

när det

gäller föreskrivna egenskaper. Det är vidare oklart vilket ansvar

byggnadsnämnden tar på sig om den granskat och godkänt en felaktig

teknisk

konstruktion av en byggnad. Byggherren för sin del är ju skyldig att

följa

beslut som meddelats av byggnadsnämnden. Särskilt oklar är

situationen om

byggnadsnämnden under samrådet lämnat felaktiga råd och

rekommendationer, som

byggherren sedan följt, eller om nämnden under bygglovsprocessen

eller vid be-

siktningar inte uppmärksammat och påtalat sådana fel som det kan

anses att den

rimligen borde ha upptäckt.

 Regeringen anser att ansvaret gentemot det allmänna för att en

byggnad eller

annan anläggning uppfyller gällande tekniska egenskapskrav självklart

helt skall

åvila byggherren. Det klargörs bäst genom att byggnadsnämndens

förhandsprövning

av projekten tas bort och nämnden åläggs ett renodlat tillsynsansvar.

Hur detta

sedan bör utformas diskuteras i det följande.

 En sådan lösning har också andra fördelar genom att den möjliggör

en

avbyråkratisering och förenklingar för den enskilde. Även dessa

aspekter tas upp

i det följande.

 Byggherre är den som för egen räkning utför eller låter utföra

byggnadsarbeten

(9 kap. 1 PBL). I många länder finns ett lagstadgat ansvar för

entreprenörer,

arkitekter och andra. Regeringen finner dock inte anledning att i

detta

sammanhang gå ifrån den svenska traditionen att det är den som låter

uppföra

byggnaden som har ansvaret gentemot det allmänna för att uppfylla de

statliga

kraven. Ansvarsförhållandena mellan beställaren och hans

uppdragstagare och

leverantörer samt mellan beställaren och brukare och köpare av

byggnaden får

regleras i civilrättslig ordning.

6.5 Det nya kontrollsystemet

Ett nytt kontrollsystem bör utformas från den utgångspunkten att

byggherren

bestämmer byggnadens utformning och kvalitet i tekniskt avseende och

har

ansvaret för byggnadens egenskaper gentemot köpare, brukare och

tredje man.

Byggherrens valfrihet måste dock begränsas inom av staten uppställda

ramar med

hänsyn till väsentliga allmänna intressen när det gäller hälsa,

säkerhet, miljö

och sociala behov. Endast byggnader, som håller sig inom dessa ramar,

bör få

förekomma. Byggherren skall därför ha en skyldighet att för

byggnadsnämnden

styrka att hans byggnad uppfyller dessa statliga krav. Bestyrkandet

bör ske

genom att byggherren företer intyg om utförd kontroll av byggnaden

utfärdat av

någon person som byggnadsnämnden har förtroende för.

 Kontrollsystemet bör alltså gå ut på att en byggherre inför

byggnadsnämnden

skall visa att han låtit det hus som han uppför undergå kontroll i de

avseenden

som krävs med hänsyn till de väsentliga allmänna intressena. Från

denna

principiella utgångspunkt bör ett system utformas med de

modifieringar som en

praktisk tillämpning fordrar.

6.5.1Bygganmälan

Regeringens förslag: Bygglov omfattar inte en

prövning av en byggnads eller annan anläggnings

tekniska egenskaper. Vissa i lag angivna åtgärder

får dock inte vidtas förrän tre veckor efter det att

byggnadsnämnden underrättats om arbetena genom en

bygganmälan. Bygganmälan kan göras separat eller som

en del av en anmälan om bygglov. Byggnadsnämnden

kan medge att arbetena påbörjas tidigare än tre

veckor efter underrättelsen. I de fall bygg-

felsförsäkring krävs får arbetena inte påbörjas innan

bevis om sådan försäkring getts in till

byggnadsnämnden. Arbetena får inte heller påbörjas

utan sådant yttrande från skyddsombud m.fl. som nu

krävs för bygglov.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag

med den

skillnaden att utredningen föreslår att anmälningsplikten också skall

omfatta de

areella näringarnas ekonomibyggnader utanför detaljplan, vissa

ändringar av en-

och tvåbostadshus utanför detaljplan och områden med samlad

bebyggelse samt

anordnande av tunnlar för tunnelbana. Utredningen föreslår också att

en

bygganmälan skall förfalla efter två år.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har haft synpunkter

på

anmälningsfrågan. I den mån de inte tillstyrkt förslaget eller tagit

avstånd

från det föreslagna systemet som helhet har följande synpunkter

framförts: Några

remissinstanser anser att bygganmälan inte bör krävas då bygglov

krävs. En rad

remissinstanser, bl.a. Riksdagens ombudsmän (JO), Jordbruksverket,

Länsstyrelserna i Malmöhus och i Göteborgs och Bohus län, Norrtälje,

Västerås

och Sundsvalls kommuner samt Lantbrukarnas riksförbund anser att

anmälningsskyldigheten inte bör omfatta sådana åtgärder som idag inte

kräver

bygglov. Andra, bl.a. Vägverket, har motsatt uppfattning. Linköpings

kommun

hävdar att statliga och landstingsägda byggnader inte bör undantas

från

anmälningsplikten. Ett par remissinstanser, bland dem exempelvis

Gotlands kommun

föreslår att kommunen bör kunna besluta om anmälningspliktens

omfattning. Många

remissinstanser, bl.a. Enköpings, Helsingborgs och Västerås kommuner,

anser att

treveckorsfristen är för kort. Andra såsom exempelvis Svenska

arkitekters

riksförbund föreslår att fullständiga ritningar och tekniska

beskrivningar skall

bifogas anmälningen. Arbetarskyddsstyrelsen anser att yttrandet från

arbetstagarna bör vara skriftligt och ges in till byggnadsnämnden

samtidigt med

bygganmälningen. Ett antal remissinstanser, såsom exempelvis

Räddningsverket,

länsstyrelsen i Malmöhus län och Tingsryds kommun, har påpekat att

det i

förslaget saknas en koppling till reglerna om skyddsrum.

 Skälen för regeringens förslag: För att byggnadsnämnden skall kunna

utöva sin

tillsyn över byggnadsverksamheten och vid behov kunna ingripa på ett

tidigt

stadium är det rimligt att större byggnadsåtgärder inte får vidtas

utan att

nämnden underrättats om dem och haft tid att eventuellt reagera.

 I det fall bygglov krävs är bygglovsansökningen i sig en

tillräcklig

underrättelse till byggnadsnämnden om byggnadsarbetena, om

handlingarna

innehåller en uppgift också om planerad byggstart. I sådana fall bör

någon

separat bygganmälan inte krävas. Inget bör dock hindra att byggherren

lämnar in

en sådan anmälan separat, t.ex. före ansökningen om bygglov i syfte

att kunna

påbörja arbetena omedelbart när bygglov föreligger. I vissa fall, då

bygglov

inte krävs, är det nödvändigt att en särskild bygganmälan görs för

byggnader och

andra anläggningar där det normalt är angeläget med en något skärpt

kontroll av

de tekniska egenskaperna.

 När det gäller de areella näringarnas ekonomibyggnader och vissa

ändringar av

småhus delar regeringen utredningens principiella uppfattning att det

bör vara

åtgärdernas karaktär och inte den plats där de vidtas som bör vara

styrande för

kravet på teknisk kontroll. Emellertid har dessa åtgärder sedan länge

varit

befriade från bygglov och den tekniska kontroll som följer med ett

sådant.

Regeringen känner inte till att detta medfört några påtagliga

olägenheter. Det

finns därför av praktiska skäl inte någon anledning att nu skärpa

kontrollreglerna genom att i dessa fall kräva en bygganmälan.

 Tunnelbanetunnlar omfattas idag inte av krav på bygglov. Med

anledning av att

stadsbyggnadskontoret i Stockholm framhållit det angelägna i att

byggnadsnämnden

ges möjligheter att ställa krav på framför allt tätning av sådana

tunnlar för

att skydda grundvattnet föreslår utredningen att anmälningsplikt

skall införas

beträffande dessa tunnlar. Utredningen anser däremot att man bör

avvakta

pågående lagstiftningsarbete rörande järnvägar innan anmälningsplikt

införs för

järnvägstunnlar (betänkandet s. 210-211). Regeringen noterar att både

tunnelbane- och järnvägstunnlar omfattas av föreskriften i 3 kap. 2

PBL om

utformning så att inverkan på grundvattnet, som kan vara skadlig för

omgiv-

ningen, begränsas. Krav på tunnlarnas utformning till skydd för

grundvattnet

finns alltså. Frågan är därför bara om tunnlarna skall omfattas av

det nya

kontrollsystemet. Regeringen konstaterar därvid att landstingsägda

anläggningar

generellt undantagits från nuvarande tekniska byggslovprövning och

föreslagits

bli undantagna från den nya anmälningsplikten. Det kan mot den

bakgrunden inte

anses angeläget att nu införa en anmälningsplikt för sådana

tunnelbanetunnlar

som inte tillhör något landsting. Frågan bör avvakta tills resultatet

av

övervägandena om järnvägstunnlar lett till resultat.

 Anmälningsplikt bör alltså föreligga beträffande samma åtgärder som

för

närvarande kräver bygglov. Det bör gälla även i de fall

bygglovsbefrielse

meddelats genom beslut i detaljplan eller områdesbestämmelser.

 Regeringen ser inget behov av att anmälningsplikten skall kunna

varieras genom

kommunala beslut. I enkla fall är ju anmälningsplikten ytterst

lindrig. Det kan

i de allra enklaste fallen räcka med ett telefonsamtal där byggherren

talar om

vad han tänker bygga och var, varefter en tjänsteman hos

byggnadsnämnden

dokumenterar samtalet genom en tjänsteanteckning.

 I enklare fall bör anmälan alltså kunna göras muntligt, men för att

missförstånd och osäkerhet skall undvikas bör det normala vid större

projekt

dock vara en skriftlig anmälan.

 Det faller sig naturligt att en anmälning av byggnadsarbeten

innehåller

upplysning om deras art och omfattning samt fastighetens beteckning

och

byggherrens namn och adress. Det bör också framgå när byggherren

avser att

starta arbetena. Om denna tidpunkt ligger längre fram än tre veckor

kan det ha

betydelse för nämndens planering av tidpunkt för byggsamrådet (se

avsnitt

6.5.4). Det bör dock inte finnas något krav på att en viss dag när

arbetena

skall påbörjas måste anges. Det kan exempelvis räcka med att

byggherren uppger

att han avser att påbörja arbetena inom viss tid efter det att

bygglov

beviljats. De närmare föreskrifterna om bygganmälningar bör meddelas

i

förordning.

 Det kan naturligtvis många gånger underlätta handläggningen hos

byggnadsnämnden om anmälan innehåller relativt utförliga uppgifter om

byggnadsarbetena. Nämnden kan då t.ex. tidigt avgöra om byggsamråd

behövs eller

inte. Är nämnden osäker om projektets utformning riskerar byggherren

att nämnden

kallar till samråd även i fall då sådant egentligen inte behövs.

 Innehållet i anmälningen bör inte mer än beträffande vissa

grundläggande

uppgifter regleras i föreskrifter utan överlåtas till byggherrens

eget omdöme

och eventuella råd från den berörda byggnadsnämnden.

 I de fall då bygglov inte krävs för lokaliseringsprövningen eller

då bygglov

redan har meddelats bör arbetena få starta vid den tidpunkt som

byggherren själv

bestämmer. Detta underlättar väsentligt hans tidsplanering av

arbetena,

beställning av leveranser, upphandling av tjänster etc.

 Man skulle kunna tänka sig att byggnadsarbetena skulle få påbörjas

genast

efter det att dessa anmälts till byggnadsnämnden. Det finns

emellertid ett

berättigat intresse för både byggnadsnämnden och byggherren att

nämnden får en

begränsad tid på sig för att hinna förvarna byggherren om det redan

av

anmälningen framgår att arbetena av någon anledning inte kommer att

kunna

uppfylla gällande krav och därför inte bör påbörjas. Nämnden behöver

också viss

tid för att ta ställning till behovet av samråd. Denna tid kan

lämpligen vara

tre veckor, såvida nämnden inte själv i det enskilda fallet finner

att den inte

behöver utnyttja hela denna tidsfrist. En sådan tidsfrist gör att det

ändå blir

byggherren som bestämmer när arbetena kan börja.

 Tre veckor torde vara en fullt tillräcklig tid för att nämnden

skall hinna

bedöma om byggnadsföretaget är av sådan beskaffenhet att något samråd

och någon

kontrollplan (se avsnitt 6.5.5) inte behövs, om utstakning behövs (se

avsnitt

6.5.2) eller om byggnadsföretaget förefaller vara så uppenbart

felaktigt att

byggherren bör varnas för att påbörja det.

 Till en bygganmälan, vare sig den sker separat eller som en del av

en

bygglovsansökan, kan i förekommande fall fogas ett sådant bevis om

byggfelsförsäkring enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring som

skall ges

in före byggstart samt sådant yttrande från skyddsombud m.fl. som för

närvarande

krävs för bygglov. Något krav på att så skall ske bör dock inte

ställas. Det

räcker med en bestämmelse om att byggnadsarbeten inte får påbörjas

innan bevis

om försäkring respektive att skyddsombud m.fl. beretts tillfälle att

yttra sig.

Motsvarande bör gälla för besked om skyddsrum enligt 32

civilförsvarslagen

(1960:74). Kravet på yttrande från

skyddsombud m.fl.

ansluter till bestämmelser i arbetsmiljölagen, enligt vilka

skyddsombud och

skyddskommitté skall delta i planering av nya och ändrade

arbetslokaler. Det är

viktigt att den samverkan som sålunda skall ske äger rum på ett så

tidigt

stadium som möjligt. Yttrandet är en slutlig bekräftelse på att

erforderlig

samverkan har skett.

 Att byggnadsarbetena inte får påbörjas i strid mot ett sådant

beslut om

gatuersättning m.m. som avses i 8 kap. 32 PBL framgår av det

lagrummet.

 Eftersom förutsättningarna för ett byggnadsarbete kan förändras med

tiden bör

ny bygganmälan göras om byggherren inte hunnit starta arbetena inom

två år. Till

skillnad från utredningen anser regeringen dock att denna tidsfrist

inte bör

kopplas till bygganmälan, som är en relativt formlös underrättelse,

utan till

det formella beslutet om kontrollplan (se avsnitt 6.5.5).

6.5.2Utstakning

Regeringens bedömning: Den nuvarande regleringen i

fråga om utstakning bör bibehållas.

 Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens be-

dömning.

 Remissinstanserna: Bara ett par remissinstanser, däribland

Lantmäteriverket

och länsstyrelsen i Stockholms län, har yttrat sig i denna fråga. De

synpunkter

som framförts är att förslaget bör förtydligas så att det framgår att

utstakningen inte är ett kommunalt monopol.

 Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande bestämmelser,

9 kap.

5 , skall byggnadsnämnden, när en byggnad skall uppföras eller

byggas till

eller när en annan anläggning skall utföras eller väsentligt ändras,

skyndsamt

låta utstaka byggnaden, tillbyggnaden eller anläggningen och utmärka

dess

höjdläge, om detta är motiverat med hänsyn till förhållandena på

platsen och

omständigheterna i övrigt. Är byggnaden eller anläggningen till sitt

läge direkt

beroende av gränsen mot en grannes fastighet, skall grannen kallas

till

utstakningen.

 I PBL-propositionen anförde föredragande statsrådet följande

(prop.

1985/86:1, s. 762).

 "Enligt min mening bör det ankomma på byggnadsnämnden att pröva om

utstakning

och utmärkning erfordras. Behovet av sådana förrättningar gör sig

starkast

gällande i fråga om bygglovspliktiga åtgärder inom områden med samlad

bebyggelse. För mindre byggnader, tillbyggnader och anläggningar av

mindre

omfattning eller för byggnadsåtgärder inom glest bebyggda områden bör

byggherren

själv kunna ta ansvar för att placeringen blir riktig. I sådana fall

bör

byggnadsnämnden alltså avstå från utstakning och utmärkning. Det bör

också kunna

ske i fråga om projekt där byggherren eller entreprenören är ett

välrenommerat

företag e.d. med tillgång till mätteknisk kompetens."

I propositionen framhölls också (s. 84 f) att byggnadsnämnden borde

kunna

underlåta bl.a. utsättningar som fördyrar projektet för den enskilde.

 Regeringen delar bedömningen i PBL-propositionen av när

byggnadsnämnden bör

tillse att utstakning sker. Det är också naturligt att

byggnadsnämnden skall

tillse att grannar som berörs av utstakningen kallas till denna. Det

finns

därför inte någon anledning att ändra nuvarande regler. Vanligen

torde det

finnas tid för utstakningen inom den treveckorsfrist som enligt

huvudregeln

löper mellan bygganmälan och byggstart.

 Remissinstansernas påpekande bygger enligt regeringens mening i

viss mån på

ett missförstånd. Bestämmelsen ålägger inte byggnadsnämnden att själv

göra

utstakningen utan att tillse att utstakning sker under sådana former

att det

finns rimliga garantier för att det som skall utföras placeras på

exakt rätt

plats när placeringen har stor betydelse. Byggnadsnämnden skall

givetvis godta

att arbetet med utstakningen utförs av någon med tillräcklig

kompetens som

föreslås av byggherren.

6.5.3Kontrollen

Regeringens förslag: Byggnadsnämndens tillsyn

skall anpassas till det enskilda projektets art

och komplexitet, förtillverkningsgrad, annan

myndighetskontroll samt byggherrens kompetens och

eget kontrollsystem. Byggherren kan av

byggnadsnämnden åläggas att bestyrka att

egenskapskraven uppfyllts. Bestyrkanden skall ske

genom fristående sakkunniga eller dokumenterad

egenkontroll. Övergångsvis och i enklare fall kan

också besiktningar av byggnadsnämnden användas för

bestyrkande.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Förslaget har i denna del mött ett övervägande

positivt

mottagande från remissinstanserna. De synpunkter som framförs går

delvis tvärt

emot varandra. Ett par remissinstanser, bland dem Statskontoret,

anser att

utredningen lagt för liten vikt vid bestyrkandena genom fristående

sakkunniga.

Något fler remissinstanser, såsom exempelvis Göteborgs kommun, anser

att större

vikt bör läggas vid de kompetenta byggherrarnas egenkontroll. Ett

antal

kommuner, bland dem Vänersborgs och Hudiksvalls kommuner, liksom

Svenska

kommunaltekniska föreningen anser att större utrymme bör ges för

byggnadsnämn-

dens besiktningar. Flera remissinstanser, t.ex. Boverket,

Konkurrensverket,

Sveriges provnings- och forskningsinstitut, Linköpings kommun och

Byggentreprenörerna, betonar att det aldrig eller endast undantagsvis

bör få

förekomma att byggnadsnämnden själv utför besiktningar.

 Skälen för regeringens förslag: När det gäller produkter som

omfattas av

byggproduktlagen skall producenten respektive importören ta ansvar

för

produktens egenskaper och själv låta den undergå den kontroll som

staten anser

behövlig. Den kontroll som myndigheterna utövar inriktas helt på en

marknadsövervakning som går ut på att undersöka om tillverkaren

respektive

importören tagit sitt ansvar för de produkter som han saluför.

Komponenterna i

en byggnad omfattas av detta system. Kontrollen av att själva

byggnaden

uppfyller de statliga kraven bör lämpligen anpassas till denna

förutsättning och

i görligaste mån bygga på samma principer.

 För närvarande råder det en viss oklarhet om vem som skall bevisa

att en

byggnad uppfyller statens krav. En grundläggande allmän s.k.

bevisbörderegel är

att den som påstår att något förhåller sig på ett visst sätt också är

den som

måste bevisa detta. Det är av många skäl lämpligt att i princip utgå

från denna

regel också i detta sammanhang. Eftersom rätten att uppföra en

byggnad är

beroende av att byggnaden får vissa egenskaper, är det också rimligt

att

byggherren åläggs att visa att förutsättningarna för denna rättighet

är

uppfyllda.

 Regeringen finner utredningens förslag ändamålsenligt från dessa

utgångspunkter. Av ekonomiska och praktiska skäl skall naturligtvis

byggnadsnämnden inskränka sin kontroll till frågor där nämnden erfa-

renhetsmässigt eller på andra grunder har anledning att anta att en

kontroll gör

mest nytta. Avgörande faktorer är därvid projektets art och

komplexitet,

förtillverkningsgraden, den kontroll som utövas av andra myndigheter,

byggherrens kompetens och kvaliteten och arten av den kontroll som

byggherren

själv utövar i relation till entreprenörer och andra. Kontroll kan

helt undvaras

då bygglovsbefrielse meddelats med stöd av 8 kap. 5 PBL beträffande

sådana

åtgärder som anges i nuvarande lydelse av paragrafen. Detsamma gäller

många av

de åtgärder som anges i 8 kap. 2 .

 I den utsträckning som behövs bör byggnadsnämnden kräva att

byggherren styrker

att egenskapskraven uppfylls genom att för nämnden visa resultatet av

besiktningar och andra kontroller. Lämpligen kan det ofta ske genom

att

byggherren redovisar resultatet av den kontroll som ingår i hans eget

eller hans

entreprenörs kvalitetssäkringssystem eller i en entreprenadkontroll.

Är inte

detta tillräckligt bör nämnden kunna kräva intyg från besiktningar

eller

kontroller av fristående, oberoende personer med tillräcklig

kompetens. I den

mån sådana personer inte finns att tillgå bör byggnadsnämnden i

undantagsfall

också själv kunna åta sig att mot ersättning utföra vissa

besiktningar genom sin

personal. Detta kan av praktiska skäl också bli aktuellt när det

gäller enklare

s.k. självbyggen, där byggherren kan föredra att be byggnadsnämnden

kontrollera

vissa förhållanden i stället för att anlita en fristående

kontrollant.

 Regeringen delar visserligen den uppfattning som framförts av ett

par

remissinstanser att stor vikt bör fästas vid kontroll genom oberoende

sakkunniga. Regeringen anser dock att det också är angeläget att

uppmuntra

företagens egen kvalitetssäkring.

 När byggherren ger in ett kontrollintyg skall byggnadsnämnden godta

detta som

bevis på att egenskapskraven är uppfyllda i de avseenden som de

kontrollerats.

Bara om byggnadsnämnden har anledning att ifrågasätta intygets

riktighet bör den

kunna begära in annan bevisning eller själv kontrollera

förhållandena.

6.5.4Byggsamråd

Regeringens förslag: Omfattningen, sättet och

formen för bestyrkande av byggnadens eller

anläggningens överensstämmelse med egenskapskraven

skall bestämmas i samband med ett samrådsmöte mellan

byggnadsnämnden, byggherren och dennes entre-

prenörer m.fl. Ett sådant byggsamråd kan påkallas av

byggherren. Byggnadsnämnden är skyldig att kalla

till byggsamråd utom då projektet är mycket enkelt

eller då egenskapskraven bevakas av en annan

myndighet. Vid byggsamrådet skall byggnadsnämnden

informera byggherren om nämnden har anledning att

anta att arbetena kräver tillstånd av annan

myndighet. I de fall byggsamråd inte behövs enligt

byggnadsnämndens bedömning, skall nämnden snarast

underrätta byggherren om detta.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag

med den

skillnaden att utredningen inte föreslagit någon skyldighet för

byggnadsnämnden

att underrätta byggherren då samråd inte behövs.

 Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat

sig i denna

fråga anser att samrådet är mycket värdefullt. Många är dock kritiska

till

detaljer i den föreslagna regleringen. Ett par remissinstanser, såsom

exempelvis

Sala och Östersunds kommuner befarar att samrådet blir än mer

byråkratiskt än

nuvarande bygglovsprövning. Många remissinstanser, t.ex. Värnamo

kommun, anser

att det kommer för sent i processen. Det hävdas också av

Byggentreprenörerna och

Riksbyggen att samrådet bör initieras av byggherren och inte av

byggnadsnämnden

och att dess syfte att klarlägga behovet av bestyrkanden av

byggnadens

egenskaper, i stället för att klarlägga byggnadens egenskaper, bör

framgå

tydligare. Det ifrågasätts också, bl.a. av Stockholms stad, hur

frågor om

godtagbara avvikelser från gällande föreskrifter skall hanteras. Det

påpekas

vidare att större byggnadsarbeten ofta upphandlas successivt och att

entreprenörer för senare etapper ofta inte är utsedda när den första

etappen

startas. Ett par remissinstanser tar upp byggnadsnämndens

serviceskyldighet och

säger att denna innebär att nämnderna genom samrådet kan få ett

ansvar för

byggnadernas utformning och egenskaper. Det påpekas också, bl.a. av

Boverket,

att övergången till att ange de tekniska egenskapskraven i

funktionstermer i

stället för genom föreskrifter om tekniska lösningar som tillgodoser

vissa

funktioner, ökar byggherrarnas behov av besked från byggnadsnämnden

om en viss

teknisk lösning kan godtas. Slutligen anser Handikappförbundens

samarbetsorgan

att handikapporganisationerna bör vara representerade vid

samrådsmöten.

 Skälen för regeringens förslag: När en byggnad väl är färdigställd

är det ofta

för sent att kontrollera vissa egenskaper, t.ex. grundläggningen. Det

är då

också ofta för sent att på ett ekonomiskt rimligt sätt rätta till

uppkomna fel,

t.ex. avsaknad av hiss. Kontrollen måste därför vanligen ske

successivt under

byggets gång. Såväl byggherren som byggnadsnämnden har därmed ett

starkt

intresse av att på ett så tidigt stadium som möjligt få klarhet i

vilka

kontroller och verifikationer som behövs. Detta är också angeläget

för att

byggherren skall kunna rationellt samordna de bestyrkanden, som

byggnadsnämnden

kräver, med de verifikationer som han själv behöver från t.ex.

entreprenören.

Likaså finns det ett behov på myndighetssidan att samordna olika

myndigheters

kontroller.

 För detta ändamål finner regeringen i likhet med utredningen det

lämpligt att

de berörda parterna vid ett, eller vid behov flera, möten går igenom

projektet

och på ett uttömmande och för byggnadsnämnden bindande sätt

klarlägger vilka

krav på bestyrkanden som nämnden har. Detta syfte med samrådet kan

enligt

regeringens mening uttryckas klarare i lagtexten än vad

utredningsförslaget gör.

Vidare anser vi att samrådet inför byggstarten bör kallas byggsamråd

för att

skilja det från det samråd om planer som skall ske enligt 4 och 5

kap. PBL.

 Fördelen med sådana samrådsmöten är också att byggnadsnämnden då

kan informera

byggherren om gällande regler och delge honom nämndens erfarenheter

av liknande

projekt eller av sådana tekniska lösningar som byggherren tänkt sig.

Byggherren

kan också begära upplysningar av nämnden i frågor som är av betydelse

för honom.

Byggnadsnämndens rådgivande verksamhet

Enligt 11 kap. 1 PBL skall byggnadsnämnden lämna råd och

upplysningar i frågor

som rör nämndens verksamhet. Denna bestämmelse sägs i propositionen

med

förslaget till PBL (prop. 1985/86:1, s. 306 och 307) ha tillkommit

mot bakgrund

av att en väl fungerande information om gällande regler för byggandet

är en

förutsättning för att bestämmelserna följs i praktiken.

Byggnadsnämnden bör

därför enligt propositionen ge råd samt upplysa om och förklara de

regler som

den byggande måste följa. Byggnadsnämndens information och rådgivning

bör dock,

enligt vad som sägs i propositionen, inte gå så långt att den kan

jämställas med

projektering eller att nämnden upprättar färdiga tekniska förslag.

 Regeringen anser att denna informations- och rådgivningsskyldighet

alltjämt

bör gälla. Den bör ingå som en väsentlig del i byggsamrådet. Som

framgår av den

nämnda propositionen bör skyldigheten inriktas på innehållet i

gällande regler

och krav och inte utövas på ett sådant sätt att byggnadsnämnden

faktiskt tar

ansvaret för byggnadernas projektering eller fungerar som teknisk

konsult. Också

information om innehållet i gällande produktregler kan bli aktuell.

Byggsamråd

Byggherren bör kunna begära samråd när han finner behov av det. Det

kan till

exempel ske redan på projekteringsstadiet och ligga till grund för

byggherrens

överväganden om han skall söka bygglov eller inte. Samråd kan också

ske först

sedan arbetena påbörjats, om byggherren bedömer att samrådet inte har

någon

betydelse för t.ex. schaktning och förberedelserna för

grundläggningen. Vid

behov kan byggsamrådet delas upp i etapper och genomföras successivt

under

arbetenas gång. Eftersom byggherren är den som har det fulla ansvaret

för

byggnadens egenskaper och skall tillhandahålla den verifiering av

dessa som

behövs, är det naturligt att det är byggherren som tar initiativet

till samrådet

och lämnar förslag på verifieringssätt. Byggnadsnämnden bör dock ha

en

skyldighet att kalla till samråd då nämnden anser att det behövs för

att kunna

utöva en effektiv tillsyn över att gällande regler följs. Kallelsen

bör då ske

så snart som möjligt efter det att bygganmälan gjorts. Byggherren bör

få

kännedom om att byggnadsnämnden påkallar byggsamråd innan han börjar

byggnadsarbetena.

 Frågan om tillämpningen av funktionsnormer bör vid samrådet

teoretiskt

hanteras så att byggnadsnämnden vid behov informerar byggherren om

normens

innebörd. Med denna utgångspunkt redovisar byggherren en teknisk

lösning som han

anser tillgodoser normens krav. Byggnadsnämnden kan då många gånger

konstatera

att lösningen är sådan att nämnden saknar anledning att begära någon

särskild

kontroll av att den tillgodoser egenskapskraven. I andra fall kan

nämnden känna

osäkerhet om den tekniska lösningens ändamålsenlighet. I så fall kan

nämnden

begära att byggherren genom ett sakkunnigintyg bestyrker att den

tekniska

lösningen uppfyller normens krav. Nämnden kan då också behöva

klargöra hur den

anser att verifikationen bör ske. Byggherren har i så fall att lämna

förslag på

en sakkunnig som han anser vara lämplig att göra bedömningen. Om

byggnadsnämnden

godtar detta förslag är nämnden också skyldig att godta den slutsats

som den

sakkunnige kommer fram till i sitt intyg. I det fall den sakkunnige

skulle finna

att den av byggherren föreslagna tekniska lösningen inte är

godtagbar, får

byggherren söka en annan teknisk lösning. Han har också möjlighet att

begära

prövning av en annan sakkunnig, som byggnadsnämnden kan godta. Det är

givetvis i

byggherrens intresse att frågor av detta slag klaras ut så tidigt som

möjligt.

Det är bl.a. därför som han bör ha rätt att påkalla samråd redan på

projekteringsstadiet.

 Byggnadsnämnden bör ha en skyldighet att vid byggsamrådet informera

byggherren

om nämnden finner anledning att anta att arbetena kräver tillstånd av

någon

annan myndighet. Detta får ses som ett led i byggnadsnämndens

allmänna

serviceskyldighet och skall inte uppfattas så att nämnden garanterar

att

tillstånd inte krävs av myndigheter som nämnden inte pekat ut. Syftet

med

informationen är att underlätta för båda parter att samordna

tillsyns- och

kontrollverksamheten på ett rationellt och kostnadsbesparande sätt.

Formerna för byggsamrådet

Förutom byggherren själv och en representant för byggnadsnämnden kan

det vara

lämpligt att entreprenörer, berört försäkringsbolag samt berörda

representanter

för yrkesinspektionen och andra berörda myndigheter och kommunala

förvaltningar

deltar i byggsamrådet. Byggherrens kvalitetsansvarige (se avsnitt

6.5.8) bör

alltid närvara. Yttrandet från skyddsombudet m.fl. bör kunna visas

upp vid

samrådet. I övrigt har nämnden att bevaka de tekniska

egenskapskraven, inklusive

tillgänglighetsfrågorna.

 Formerna för byggsamrådet bör inte detaljregleras i lag eller

föreskrifter

utan kunna anpassas till förutsättningarna i varje enskilt fall.

Byggnadsnämnden

måste dock få en så pass omfattande redovisning av projektet att

nämnden kan ta

ställning till bestyrkandefrågorna. Många gånger kräver detta att

byggherren ger

in handlingar i god tid före samrådsmötet eller att detta delas upp i

etapper.

Det ligger i parternas eget intresse att från fall till fall finna

den mest

praktiska formen för samrådsförfarandet.

 Samrådsförfarandet bör, som redan framhållits, göras så enkelt som

möjligt.

Någon risk för att det skall kunna bli mer komplicerat än den

komplicerade

process, som dagens bygglovshantering kan göras till, föreligger

inte. Både i

det nuvarande och det föreslagna systemet är komplexiteten ytterst

beroende på

de enskilda individernas förmåga och vilja att hantera ärendena på

ett smidigt

sätt. Det föreslagna systemet har dock den fördelen att det ger

byggherren

större möjligheter än dagens system att påverka handläggningen.

 Om byggnadsnämnden finner att samråd inte är nödvändigt, bör

byggherren

underrättas om detta. Det behövs för att undvika oklarheter och

missförstånd.

Underrättelsen bör givetvis lämnas så snart som möjligt.

 Byggnadsnämnden kan för närvarande i samband med bygglov medge

mindre

avvikelser från gällande tekniska föreskrifter (8 PBF). Behovet av

sådana

avvikelser minskar när egenskapskraven uttrycks i funktionskrav i

stället för

som föreskrifter om tekniska lösningar. Ett stort steg i den

riktningen har

tagits i Boverkets nya bygg- och konstruktionsregler (BFS 1993:57

resp. 58) som

trädde i kraft den 1 januari 1994. Det är emellertid uppenbart att

denna

avvikelsemöjlighet behöver behållas ännu en tid. Ett sådant

medgivande kan

lämpligen dokumenteras i protokollet från samrådsmötet.

6.5.5Kontrollplan

Regeringens förslag: Omfattningen, sättet och

formen för att bestyrka en byggnads eller

anläggnings överensstämmelse med egenskapskraven

skall i samband med byggsamrådet dokumenteras i en

kontrollplan om detta inte på grund av

omständigheterna är obehövligt. Beslut om en

kontrollplan kan överklagas hos länsstyrelsen.

Beslutet förfaller om arbetena inte påbörjas inom två

år. Det gör också ett besked från byggnadsnämnden att

kontrollplan inte behövs.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag,

även om

utredningen använder beteckningen "kvalitetsplan" och uttrycket

"godkänna"

planen. Utredningen har inte föreslagit att beslutet om

kontrollplanen skall

förfalla efter två år, men väl att bygganmälan skall förfalla.

 Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig i frågan är

ingen helt

negativ till förslaget, men ett antal frågor och synpunkter framförs.

En

invändning från ett antal remissinstanser är att kvalitetsplanen

innebär att

byggnadsnämnden tar ett ansvar för byggnadens egenskaper, trots att

detta skall

vila på byggherren. Boverket föreslår att byggherrens förslag till

kvalitetsplan

skall lämnas in till byggnadsnämnden samtidigt med bygganmälan för

att ge

byggnadsnämndens personal mer tid att granska den och vid behov ta

upp den i

nämnden. En remissinstans anser det oklart i vad mån en kvalitetsplan

kan

överklagas. Sveriges fastighetsägareförbund uttrycker oro för att

kommunerna kan

komma att ställa mycket olika krav på kontrollplaner. Också

beteckningen

"kvalitetsplan" kritiseras.

 Skälen för regeringens förslag: Omfattningen, sättet och formen för

bestyrkande av byggnadens eller anläggningens överensstämmelse med

egenskapskraven bör, som nyss sagts, på ett uttömmande och för

byggnadsnämnden

bindande sätt bestämmas i samband med byggsamrådet. För detta

ändamål finner

regeringen i likhet med utredningen det lämpligt att byggnadsnämnden

vid eller

strax efter mötet beslutar om en plan för kontrollen av arbetena.

Kontrollplan

är då en mer adekvat benämning än kvalitetsplan.

 Kontrollplanen - inklusive handlingar som legat till grund för den

- måste av

ordningsskäl dokumenteras på lämpligt sätt. Ansvaret för detta bör

vila på

byggnadsnämnden, som har att besluta om planen. Underlaget för planen

tillhandahålles dock lämpligen av byggherren.

 I enklare fall kan kontrollplanen givetvis bli mycket kortfattad

eller helt

undvaras. Samrådet kan ju till och med resultera i att någon

kontrollplan inte

anses behövlig. Även detta bör i så fall dokumenteras i ett beslut.

 Även om det sällan förekommer att byggnadstekniska frågor tas upp i

den

samfällda byggnadsnämnden (dessa avgörs vanligen av tjänstemän efter

delegation)

kan det givetvis inträffa att ett behov av nämndbehandling av

kontrollplanen

uppkommer. I dessa fall kommer alltså beslutet om kontrollplanen att

dra ut på

tiden. Byggherren kan dock i någon mån motverka detta genom att lämna

in ett väl

underbyggt förslag i god tid. Att beslut om kontrollplan inte fattats

hindrar

inte heller att byggherren på egen risk startar arbetena, kanske i

okontroversiella delar.

 Det vanliga bör vara att beslut om kontrollplanen fattas av någon

tjänsteman

efter delegation från byggnadsnämnden. Nämndens befattning med

planerna bör i

första hand bestå i att meddela riktlinjer för tjänstemännens

handläggning. Det

är en viktig uppgift för nämnden att genom sådana riktlinjer

prioritera

kontrollinsatserna till sådana frågor där kontroll är mest angelägen.

Nämnden

får därmed ett avgörande inflytande på hur smidigt det nya systemet

fungerar.

 Tvärt emot vad en av remissinstanserna ansett bör kraven på

kontrollplaner

kunna variera från kommun till kommun beroende på lokala

omständigheter och

prioriteringar. Byggherren bör dock ha en möjlighet att angripa

alltför

långtgående krav. För det fall att byggherren anser att

byggnadsnämnden

går för långt i sina önskemål om kontroll, bör det gå att få

byggnadsnämndens

beslut i fråga om kontrollplanen överprövat. Ett sådant överklagande

bör, i vart

fall i avvaktan på utredningens fortsatta överväganden rörande

överklagandefrågor, följa samma instansordning som för närvarande

gäller för

överprövning av frågor enligt 3 kap. PBL. Första instans bör därför

vara

länsstyrelsen. Dess beslut bör kunna överklagas till

kammarrätten.Även i detta

fall gäller att frånvaron av en kontrollplan inte hindrar att

byggherren på egen

risk påbörjar byggnadsarbetena.

 Det ligger i sakens natur att överprövningen inte kan avse ett

yrkande om

utökad kontroll.

 Kontrollplanens uppgift är att bl.a. ange hur och av vem

bestyrkanden skall

göras. Det kommer att vara en fördel för byggherren att då kunna

hänvisa till

kvalitetssäkringssystem och kontrollanter som certifierats för sådana

ändamål.

Om så inte sker, måste byggnadsnämnden själv göra en bedömning i det

enskilda

fallet. Vanligen torde detta inte medföra några problem på grund av

nämndernas

kännedom om olika företag och personer som är verksamma inom

kommunen. Också den

bedömning som byggherrens kvalitetsansvarige (se avsnitt 6.5.8) gör

bör ha stor

betydelse i sammanhanget.

 Regeringen anser inte att byggnadsnämnden påtar sig något ansvar

för

byggnadens egenskaper genom att besluta om vilka bestyrkanden av

byggnadens

egenskaper som nämnden önskar för att försäkra sig om att byggherren

kan antas

ta sitt ansvar att uppfylla gällande egenskapskrav. Det av

utredningen

föreslagna uttrycket "godkänna" planen anger visserligen att det är

byggherren

som lämnar ett förslag som sedan godkänns av nämnden. Men för att

helt undvika

att planen kan uppfattas som något slags godkännande av byggnadens

egenskaper

bör uttrycket "godkänna" inte användas.

 Eftersom förhållandena ändras över tiden bör byggnadsnämndens

beslut om en

kontrollplan eller besked att en kontrollplan inte behövs gälla bara

under två

år, om byggnadsarbetena inte påbörjas dessförinnan. Löper denna

tidsfrist ut,

måste således en ny bygganmälan göras. Det innebär att

byggnadsnämnden då kan

kalla till nytt samråd och besluta om en ny kontrollplan.

 En kontrollplan kan också behöva revideras om grundläggande

förutsättningar

för byggnadsarbetena ändras under arbetenas gång, t.ex. genom byte av

byggherre

eller entreprenör.

 Frågan om kontrollplanens utformning vid etappindelningar av

byggnadsarbeten

och vid etappindelad ombyggnad tas upp i avsnitt 6.5.7. En

kontrollplan kan

givetvis inte krävas vid rivningsarbeten.

6.5.6Slutbevis

Regeringens förslag: När byggherren bestyrkt

byggnadens eller anläggningens egenskaper på

föreskrivet sätt och byggnadsnämnden inte har

funnit någon särskild anledning till ingripande

skall byggnadsnämnden utfärda ett bevis om detta

(slutbevis). Ett beslut att inte utfärda ett

slutbevis kan av byggherren överklagas hos

länsstyrelsen.

 Utredningens förslag: När arbetena slutförts, skall

byggnadsnämnden utan

onödigt dröjsmål lämna ett slutgodkännande under förutsättning att

det kan antas

att samhällskraven uppfyllts. Denna prövning grundas normalt på

byggnadsnämndens

uppföljning av kontrollplanen. I enklare fall får byggnadsnämnden

besluta att

slutgodkännande inte erfordras. Slutgodkännanden överklagas hos

länsstyrelsen.

 Remissinstanserna: Slutgodkännandet är den del i det föreslagna

kontrollsystemet som rönt mest kritik från remissinstanserna. Några

remissinstanser, såsom exempelvis Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus

län,

Helsingborgs kommun, Byggentreprenörerna och Föreningen Sveriges

byggnadsinspektörer har påtalat att slutgodkännandet i väsentliga

avseenden

liknar det godkännande som ett bygglov innebär och därmed ger

byggnadsnämnden

ett ansvar för byggnadens egenskaper, trots att detta bör åvila

byggherren.

Ansvarsfrågan anses därför oklar. Också termen "godkännande" anses

missvisande i

sammanhanget, bl.a. av Boverket. Flera remissinstanser, såsom

exempelvis Kalmar

kommun och Svenska kommunaltekniska föreningen anser att ett

slutgodkännande

inte rimligen kan lämnas utan att byggnadsnämnden själv besiktat

arbetena. Det

har också påpekats att en så viktig handling som slutgodkännandet bör

utfärdas

omgående. En remissinstans anser det oklart i vad mån ett

slutgodkännande kan

överklagas. Mörbylånga kommun anser att den kvalitetsansvarige (se

avsnitt

6.5.8) bör utfärda slutgodkännandet.

 Skälen för regeringens förslag: Utredningen har anfört (s. 251):

 "Av hänsyn till byggherren och hans kreditgivare m.fl. bör

byggnadsnämnden,

när de intyg och de besiktningar skett, som framgår av

kvalitetsplanen, utfärda

ett bevis om att nämnden för sin del saknar anledning att inte

tillåta att

byggnaden tas i bruk. Ett sådant slutgodkännande innebär inte att

byggnadsnämnden ikläder sig något ansvar för att byggnaden uppfyller

samhällets

krav."

 Regeringen delar i sak utredningens uppfattning men anser att denna

kan

formuleras tydligare än vad som skett i utredningsförslaget. Bl.a.

bör det klart

framgå att det inte är fråga om något godkännande av byggnaden som

kan liknas

vid det nuvarande bygglovet. Ordet slutgodkännande bör därför bytas

mot

slutbevis. Detta skall enbart utgöra ett kvitto på att byggherren har

fullgjort

vad på honom ankommer i förhållande till byggnadsnämnden i samband

med

byggnadsarbetena. Slutbevis skall således utfärdas så snart alla de

bestyrkanden

som anges i kontrollplanen kommit in till nämnden och befunnits vara

i sin

ordning. Det ligger i sakens natur att

ett sådant

kvitto endast kan utfärdas av byggnadsnämnden.

 Under vissa omständigheter kan det dock inträffa att slutbevis inte

bör

utfärdas, trots att förutsättningarna föreligger enligt

kontrollplanen. Det kan

vara fallet om byggnadsnämnden i sin egenskap av tillsynsmyndighet

får kännedom

om att byggnaden, trots att kontrollplanen följts, ändå saknar

väsentliga

egenskaper. I så fall bör denna fråga klaras ut innan slutbevis

utfärdas.

 Slutbeviset bör utfärdas snarast möjligt. Till skillnad mot

utredningen anser

regeringen att det inte är nödvändigt att vänta till dess byggnaden

färdigställts. Det räcker med att alla begärda bestyrkanden kommit in

till

nämnden och det spelar ingen roll att en del åtgärder av mindre

betydelse då

kanske återstår. Har nämnden inte i kontrollplanen krävt bestyrkande

av dem får

de anses vara av mindre betydelse från kontrollsynpunkt. Syftet med

byggnadsnämndens kontroll är ju att den varken skall utgöra någon

förhandskontroll av en tillämnad byggnad eller en efterhandskontroll

av en

färdig byggnad utan en parallellt med byggnadsarbetena löpande

kontroll av att

byggherren förvissar sig om att med hänsyn till de föreskrivna

egenskapskraven

viktiga moment i arbetena utförs på rätt sätt.

 Regeringen delar inte utredningens uppfattning att byggnadsnämnden

i enklare

fall skall få underlåta att utfärda slutbevis. Har en kontrollplan

upprättats

behövs en kvittens på att den fullföljts. Slutbeviset har den

rättsliga

innebörden att byggnadsnämnden inte kan kräva ytterligare

bestyrkanden av

byggnadens egenskaper. Inte heller kan byggnadsnämnden därefter kräva

några

ändringar av byggnaden utan att inleda ett nytt förfarande enligt 10

kap. 12

PBL.

 Av rättssäkerhetsskäl bör byggherren kunna överklaga en vägran från

byggnadsnämnden att utföra ett slutbevis.

6.5.7Sanktioner

Regeringens förslag: Om byggnadsarbeten påbörjas

utan föreskriven anmälan skall en särskild avgift på

mellan 200 och 1 000 kronor betalas. Om

byggherren till byggnadsnämnden gett in de

bestyrkanden som krävs enligt kontrollplanen, men

nämnden finner att det brister i förutsättningarna

för att utfärda ett slutbevis, skall nämnden utan

oskäligt dröjsmål ta ställning till i vilken

omfattning byggnaden skall få användas till dess

att bristerna åtgärdats. Ett därvid beslutat

användningsförbud kan förenas med vite.

 Utredningens förslag: En byggnad får inte användas förrän

slutgodkännande

lämnats, om inte byggnadsnämnden särskilt medger det. Om en byggnad

tas i bruk

utan att ett sådant godkännande meddelats i ett fall då

slutgodkännande skulle

ha krävts får byggnadsnämnden inom fem år från det bygganmälan

gjordes eller

skulle ha gjorts meddela ett vitessanktionerat användningsförbud.

Såvitt avser

sanktioner mot underlåtenhet att inge bygganmälan överensstämmer

utredningens

förslag med regeringens.

 Remissinstanserna: Uppfattningen om användningsförbudet är

splittrad och

övervägande negativ bland de remissinstanser som yttrat sig i frågan.

Flera

remissinstanser, bland dem Boverket, har ifrågasatt värdet av ett

slutgodkännande som påtryckningsmedel för att uppnå god kvalitet i

byggandet,

eftersom de anser att det blir praktiskt taget omöjligt att förhindra

en

användning. Andra, t.ex. Sala kommun, Byggentreprenörerna,

Hyresgästernas

riksförbund och Villaägarnas riksförbund, anser att

användningsförbudet är

alltför drastiskt och föreslår att det omvända skall gälla, det vill

säga att

byggnaden skall få användas om inte byggnadsnämnden förbjuder detta.

Det påpekas

också att det finns en risk att ett användningsförbud drabbar

brukarna hårdare

än byggherren. Ett par remissinstanser, bl.a. Östersunds kommun,

anser å andra

sidan att det automatiska användningsförbudet innebär en förbättring

i

förhållade till dagens system. Ett par remissinstanser, t.ex.

Arvidsjaurs kommun

och Sveriges fastighetsägareförbund, önskar ett klarläggande av hur

systemet med

slutgodkännande skall fungera vid etappindelning av byggandet eller

vid

successiv inflyttning i ett större bostadsbestånd. Ett par

remissinstanser,

bl.a. Linköpings kommun och Hyresgästernas riksförbund, påpekar att

tidsfristen

fem år är för kort om byggnadsarbetena drar ut på tiden eller om

felen är

allvarliga. Ett par kommuner liksom HSB riksförbund, Hyresgästernas

riksförbund

samt Föreningen Sveriges bygglovsgranskare och

byggnadsnämndssekreterare samt

Föreningen Sveriges byggnadsinspektörer anser att avgiften för

underlåten

bygganmälan är för låg och att åtgärden i stället bör jämföras med

olovligt

byggande.

 Skälen för regeringens förslag: Den naturliga sanktionen om en

byggnad eller

anläggning inte uppfyller de egenskaper som krävs är, såsom

utredningen

framhållit, att den inte får tas i bruk. En byggnad är emellertid en

mycket

komplex och dyrbar konstruktion. Det bör därför finnas en möjlighet

för

byggherren att helt eller delvis få ta den i bruk även om vissa

smärre brister,

som lätt kan avhjälpas i efterhand, återstår. Detta är bakgrunden

till

utredningens förslag att byggnadsnämnden skall få medge att byggnaden

tas i bruk

trots att ett slutgodkännande inte föreligger.

 Regeringen delar i grunden utredningens bedömning men anser att den

föreslagna

regleringen är onödigt drastisk och att den skulle bli svår att

tillämpa vid

etappvisa utbyggnader och särskilt vid ombyggnader som utförs utan

att huset

evakueras.

 Om rätten att ta byggnaden i bruk knyts till tidpunkten för

slutbeviset i

stället för färdigställandet blir användningsförbudet mindre

drastiskt än i

utredningens förslag. Regeringen anser dock att det över huvud taget

inte är

behövligt med ett särskilt användningsförbud för tiden innan

byggnadsarbetena

kommit så långt att huset praktiskt blir beboeligt och användbart. Om

ett hus

ändå skulle komma att användas under denna tid finns det möjligheter

både för

byggnadsnämnden och andra myndigheter att ingripa med stöd av redan

befintliga

bestämmelser i PBL och annan lagstiftning.

 Behov av ett användningsförbud uppstår först då byggnadsarbetena

kommit så

långt att de närmar sig sin fullbordan.

 Mot denna bakgrund finner regeringen att regelverket bör

konstrueras så att

byggnadsnämnden åläggs att ta ställning till om byggnaden skall få

användas när

byggherren gett in de verifikationer och andra handlingar som

kontrollplanen

föreskriver. Finns det då inga invändningar mot arbetena skall

slutbevis

utfärdas. Men om verifikationerna inte är tillfredsställande eller

byggnadsnämnden av annan anledning känner till brister i byggnaden,

skall

nämnden omgående ta ställning till om byggnaden får användas intill

dess att

bristerna avhjälps. Användningsförbud bör meddelas om bristerna inte

är

obetydliga. Ett sådant förbud bör kunna förenas med vite.

 Av avgörande betydelse vid ombyggnader och etappvist byggande blir

kontrollplanens utformning. Vid en etappindelning av ett

byggnadsföretag kan

slutbeviset bara avse den etapp som omfattas av en bestämd

kontrollplan.

Kopplingen mellan olika byggnadsetapper och kontrollplanen måste

bestämmas vid

samrådet. Om en successiv inflyttning i ett nybygge eller i ett hus

som är

föremål för ombyggnad är avsedd, måste kontrollplanen delas upp i

flera planer

eller utformas så att slutbevis kan lämnas för olika delar av bygget

i den takt

de blir färdiga. Det bör därvid observeras vad som sagts i föregående

avsnitt om

att huset inte behöver vara helt färdigställt för att slutbevis skall

kunna

utfärdas.

 Vad gäller användningsförbudet som påtryckningsmedel torde detta ha

större

effekt än vad en del remissinstanser förmodar. Avsaknaden av ett

slutbevis,

särskilt med ett därtill kopplat användningsförbud, innebär en

kraftig varning

till kreditgivare och kommande brukare eller köpare om att byggnadens

lämplighet

som belåningsobjekt och för avsedd användning kan ifrågasättas och

att det är en

överhängande risk för myndighetsingripanden mot byggherren eller en

eventuell

senare ägare.

 När det gäller avgiften för underlåten bygganmälan är det riktigt

att denna är

relativt låg. Å andra sidan är det en alltför hård påföljd för en i

verkligheten

kanske rätt obetydlig förseelse att betrakta en byggnad som utförts

utan

bygganmälan som ett olovligt bygge med därav följande höga avgifter.

Bygganmälan

är blott en underrättelse om tilltänkta arbeten. Eftersom

byggnadsnämnen har

rätt att ingripa med användningsförbud och i förekommande fall

föreläggande om

rättelse med därtill knutna viten, finner regeringen att det inte nu

finns

anledning att införa strängare påföljder mot byggande utan anmälan än

vad utred-

ningen föreslagit. Utredningen kommer i en senare etapp att se över

PBL:s hela

avgiftssystem.

6.5.8Kvalitetsansvarig

Regeringens förslag: För att anmälningspliktiga

åtgärder skall få påbörjas skall det finnas en eller

flera kvalitetsansvariga, som utsetts av

byggherren. En kvalitetsansvarig skall antingen

ha behörighet för ändamålet meddelad av ett

ackrediterat organ (riksbehörighet) eller ha

godkänts för den aktuella uppgiften av

byggnadsnämnden. En kvalitetsansvarigs uppgift

skall vara att delta i samrådet och se till att

kontrollplanen följs. Han skall beredas tilllfälle

att närvara vid kontroller och besiktningar. Om

flera kvalitetsansvariga utsetts skall byggherren

bestämma att en av dem skall ha samordningsansvar.

Byggnadsnämnden skall kunna kräva att byggherren

byter ut en försumlig kvalitetsansvarig. Om

byggnadsarbeten sker utan kvalitetsansvarig, då

sådan krävs, skall en särskild avgift på mellan 200

och 1 000 kronor betalas.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag

utom

såtillvida att utredningen föreslagit att kvalitetsansvarig inte

skall behövas

om byggnadsnämnden medger detta på grund av arbetenas begränsade

omfattning och

att den kvalitetsansvariges uppgifter i utredningsförslaget beskrivs

så att han

skall ha fortlöpande tillsyn över arbetena så att de utförs på

föreskrivet sätt.

Utredningen föreslår också att byggnadsnämnden skall få förbjuda en

kvalitetsansvarig som misskött sig, att under viss tid vara verksam i

kommunen.

 Remissinstanserna: Förslaget har inte mött några principiella

invändningar

från de remissinstanser som yttrat sig i frågan, även om några anser

att den

ansvarige arbetsledaren också bör finnas kvar. Många har dock ställt

sig

frågande till detaljer i förslaget. Ett par remissinstanser, bl.a.

Boverket och

Kristianstads kommun, anser att den kvalitetsansvariges roll och

ansvar är

oklart i relation till byggnadsnämnden, byggherren, arbetsledaren och

kontrollanterna. Tjänstemännens centralorganisation betonar särskilt

vikten av

att den kvalitetsansvarige bör kunna leda arbetena på samma sätt som

en ansvarig

arbetsledare. En annan anser däremot att den kvalitetsansvarige

aldrig bör få

vara ansvarig för arbetsledningen. Benämningen "kvalitetsansvarig"

har

kritiserats som vilseledande av bl.a. Arbetarskyddsstyrelsen,

Nyköpings och

Linköpings kommuner samt HSB:s riksförbund. Byggentreprenörerna anser

att

byggnadsnämndens möjligheter bör vara begränsade när det gäller att

vägra

godkänna den av byggherren utsedde kvalitetsansvarige. Boverket

anser att det

alltid bör finnas en kvalitetsansvarig. Påföljden av att bygga utan

kvalitetsansvarig anses av flera remissinstanser, bl.a. HSB:s

riksförbund samt

Föreningen Sveriges bygglovsgranskare och byggnadsnämndssekreterare,

vara för

mild.

 Skälen för regeringens förslag: I dag är byggherren skyldig att ha

en ansvarig

arbetsledare för alla byggnadsarbeten av betydelse. Denne, som skall

ha viss

föreskriven kompetens, skall leda och ha fortlöpande tillsyn över

arbetena så

att de utförs på föreskrivet sätt (9 kap. 3 PBL).

 Inom det kontrollsystem som beskrivits i det föregående finns det

ingen

anledning för staten att reglera hur byggherren skall ha sin

arbetsledning

organiserad och vilken kompetens hans personal skall ha. Systemet med

ansvariga

arbetsledare har också bidragit till de oklara ansvarsförhållandena,

eftersom

den ansvarige arbetsledaren ofta i praktiken felaktigt uppfattas som

en

byggnadsnämndens förlängda arm. Det statligt reglerade systemet med

ansvariga

arbetsledare bör således avskaffas. I praktiken torde funktionen ändå

komma att

leva kvar på byggarbetsplatserna.

 Utredningen har emellertid föreslagit att byggherren i de

situationer där han

idag måste ha en ansvarig arbetsledare i framtiden skall vara skyldig

att ha en

särskild person med speciell kompetens (kvalitetsansvarig) som skall

ha

fortlöpande tillsyn över arbetena så att de utförs på föreskrivet

sätt. I

betänkandet (s. 274) utvecklar utredningen detta så att uppgifterna

främst bör

bestå i att utöva tillsyn över kvalitetsstyrningen och

kvalitetsuppföljningen.

Det är alltså fråga om en helt annan funktion än den ansvarige

arbetsledarens.

 Regeringen delar utredningens uppfattning att det är rimligt att

staten

förvissar sig om att byggherren själv har eller har tillgång till

tillräcklig

kompetens för att kunna delta i upprättandet av och genomföra den

kontrollplan

som är en förutsättning för den offentliga byggkontrollen. Den

kvalitetsansvariges uppgift bör alltså vara att delta i samrådet och

se till att

kvalitetsplanen följs. Detta antyder också att den kvalitetsansvarige

måste

kopplas in på projektet betydligt tidigare än den nuvarande ansvarige

arbetsledaren. Redan på projekteringsstadiet görs ofta viktiga vägval

som har

betydelse för den efterföljande kvalitetskontrollen. Den

kvalitetsansvariges

uppgifter bör uttryckas tydligare i lagtexten än vad utredningen

föreslagit.

 Regeringen anser det vidare möjligt att förenkla regelsystemet

något i

förhållande till utredningens förslag. Detta förslag innebär

exempelvis att

byggnadsnämnden i vissa fall måste fatta tre beslut - om en

kvalitetsansvarig

behövs, om denne i så fall inte behöver ha riksbehörighet och, då

sådan

behörighet inte behövs, om den av byggherren utsedda personen kan

godtas.

Regleringen bör i stället utgå från att det alltid skall finnas en

kvalitetsansvarig, men att denne kan vara byggherren själv. Detta gör

regelverket mer överskådligt.

 Den kvalitetsansvarige skall utses av byggherren, men måste

antingen ha

riksbehörighet för uppgiften eller ha en kompetens som

byggnadsnämnden godtar. I

de fall byggherren är en juridisk person, kan byggherren inte vara

kvalitetsansvarig.

 Kraven på den kvalitetsansvariges grundkompetens bör ställas i myn-

dighetsföreskrifter och styrkas genom certifiering av ett

ackrediterat organ. I

den mån byggherren själv enligt byggnadsnämndens bedömning besitter

erforderlig

kompetens bör det dock, som nyss anförts, vara möjligt för honom att

efter

byggnadsnämndens medgivande ta på sig ansvaret att fungera som

kvalitetsansvarig. Detsamma bör gälla om byggherren låter utföra

arbetena genom

någon som byggnadsnämnden bedömer ha sådan kompetens. Det blir

framför allt

aktuellt beträffande enklare arbeten och s.k. självbyggeri.

 Till skillnad mot utredningen anser regeringen inte att

byggnadsnämnden bör

kunna avstänga en misskötsam kvalitetsansvarig från verksamhet inom

kommunen. Om

en kvalitetsansvarig missköter sig bör byggnadsnämnden i stället

kunna besluta

att byggherren skall utse en annan person som kvalitetsansvarig. Har

den

kvalitetsansvarige riksbehörighet, skall nämnden dessutom underrätta

det organ

som godkänt honom. Detta organ kan då återkalla sitt godkännande.

Detta klargör

ansvarsförhållandlena bättre än utredningens förslag.

 Regeringen delar i princip uppfattningen att den kvalitetsansvarige

inte bör

vara den som samtidigt är ansvarig för arbetenas utförande. På grund

av vad som

nyss sagts om mindre byggnadsarbeten anser regeringen dock att denna

princip av

praktiska skäl måste tillämpas med viss moderation.

 Regeringen delar däremot inte den uppfattning som framförts av en

av

remissinstanserna att kompetenskraven på den kvalitetsansvarige i

princip skall

bestämmas av byggherren. Tanken med kravet på kvalitetsansvarig är ju

att det

allmänna skall ha garantier för att byggherren har tillräcklig

kompetens till

sitt förfogande för att kunna anförtros uppgiften att bygga utan en

detaljerad

myndighetskontroll av byggnadsarbetena.

 En kvalitetsansvarig måste finnas när arbetena påbörjas och när

samråd äger

rum. Frågan om vem som skall vara kvalitetsansvarig behöver

emellertid ofta

klaras ut redan på projekteringsstadiet. Detta är ytterligare ett

skäl för

byggherren att påkalla samråd i god tid.

 Vad gäller den kvalitetsansvariges ansvar anser regeringen att

detta framgår

av de förtydliganden och ändringar i utredningens förslag som nu

gjorts.

Byggherren har ansvaret gentemot det allmänna för att de tekniska

egenskapskraven på byggnaden uppfylls och ansvar gentemot

byggnadsnämnden att

kontrollplanen följs. Som en garanti för att byggherren skall ha

kompetens att

leva upp till kontrollplanens krav fordras det att han själv eller

någon av

honom anlitad person har kompetens som kvalitetsansvarig. Skulle

byggherren inte

rätta sig efter den kvalitetsansvariges berättigade anvisningar eller

driva

arbetena i strid mot kontrollplanen eller gällande föreskrifter

måste den

kvalitetsansvarige, för att kunna behålla sitt förtroende i egenskap

av

kvalitetsansvarig, lämna sitt uppdrag. Om så sker, innebär det att

byggherren

brutit mot kontrollplanen eller dess förutsättningar, varvid

byggnadsnämnden kan

ingripa mot byggherren. Vilka befogenheter den kvalitetsansvarige har

gentemot

arbetsledaren beror på vilka befogenheter byggherren givit honom. I

sakens natur

ligger dock att den kvalitetsansvarige skall biträda byggherren med

att se till

att arbetena bedrivs enligt kontrollplanen och dess förutsättningar.

Ibland kan

det innebära att arbeten måste avbrytas, t. ex. i avvaktan på en

föreskriven

sakkunnigkontroll, eller måste göras om i fall då de underkänts vid

en kontroll.

I förhållande till sådana sakkunniga kontrollanter som anges i

kontrollplanen

har den kvalitetsansvarige inga andra uppgifter än att, som

byggherrens ombud,

se till att de gör sina kontroller vid rätt tidpunkt och avger sina

utlåtanden i

tid. Det ligger i sakens natur att han skall närvara vid kontrollen

och

besiktningen.

 Regeringen finner visserligen inte skäl att, såsom föreslagits av

en

remissinstans, byta beteckningen "kvalitetsansvarig" mot

"samordningsansvarig",

men detta senare ord ger i och för sig ett bra uttryck för en viktig

del av den

kvalitetsansvariges uppgifter. I praktiken kan en duglig

kvalitetsansvarig få

mycket stor betydelse både när det gäller att uppnå en hög kvalitet i

byggandet

och att pressa kostnaderna såväl i själva byggprocessen som genom att

förebygga

behov av rättelser i efterhand.

 Med anledning av en del missförstånd som framskymtar i

remissyttrandena vill

regeringen erinra om att byggherren givetvis kan ha egna

kvalitetsansvariga för

andra delar av projektet än sådana där byggnadsnämnden kräver

kontroll.

 Vad gäller påföljden av att bygga utan kvalitetsansvarig hänvisar

regeringen

till vad som anförts om påföljder i föregående avsnitt.

 Avslutningsvis vill regeringen påpeka att bestämmelserna om

kvalitetsansvarig

bara gäller vid byggnadsarbeten och inte vid rivningar. Idag krävs

det vid

rivningsarbeten en ansvarig arbetsledare. Några arbetsledare med

riksbehörighet

just för rivningsarbeten finns dock inte utan sådana godkänns alltid

från fall

till fall av byggnadsnämnderna. Ofta är det innehavaren av ett

företag som

specialiserat sig på rivningar. Rivning av småhus och liknande är i

de flesta

fall tämligen okomplicerat. Vid större rivningar uppstår en del

säkerhetsfrågor

och frågor om omhändertagande av avfall och ohyra. Något krav på att

det skall

finnas en kvalitetsansvarig behövs inte i detta sammanhang. Ansvaret

för

rivningen vilar på den som låter utföra den.

6.5.9Tillsyn, ingripanden, m.m.

Regeringens förslag: I sin tillsynsverksamhet

skall byggnadsnämnden ha rätt till tillträde till

byggnader och byggarbetsplatser och kunna meddela

förelägganden och förbud på samma sätt som hittills.

Om byggherren inte följer väsentliga föreskrifter i

kontrollplanen, får byggnadsnämnden också stoppa

byggnadsarbetena. I sådant fall får nämnden besluta

om ändring av kontrollplanen.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Bara några få remissinstanser har haft

synpunkter på denna

fråga. Boverket har föreslagit att byggnadsnämnden skall ha rätt att

förbjuda

påbörjandet av uppenbart olämpliga byggnadsföretag. Ett par kommuner,

bl.a. Sala

kommun, betonar vikten av att byggnadsnämnden genom besök på

byggarbetsplatserna

håller sig informerad om byggnadsverksamheten och håller sitt

tekniska kunnande

vid liv.

 Skälen för regeringens förslag: Som tillsynsmyndighet måste

byggnadsnämnden ha

samma maktbefogenheter som idag för det fall att det visar sig att en

byggherre

missköter sig eller en byggnad efter färdigställandet har brister i

föreskrivna

avseenden. Här föreligger dock en olikhet i förhållande till det ovan

beskrivna

kontrollsystemet i det att det är byggnadsnämnden som i nu aktuella

situationer

har att påvisa att en byggnad har sådana brister att ett ingripande

är

motiverat.

 Därutöver bör byggnadsnämnden ha rätt att avbryta ett bygge om det

visar sig

att byggherren inte följer kontrollplanen i väsentliga avseenden. I

sådant fall

bör nämnden också ha rätt att besluta om de ändringar av

kontrollplanen som är

nödvändiga.

 Regeringen finner inte att det finns något behov av en rätt för

bygg-

nadsnämnden att förbjuda påbörjandet av uppenbart olämpliga

byggnadsföretag. Det

bör räcka med att nämnden informerar byggherren om att han inte

kommer att kunna

uppfylla egenskapskraven och därför riskerar att inte kunna använda

byggnaden

samt drabbas av förelägganden om rättelse eller rivning. Om

byggherren trots

detta påbörjar arbetena kan nämnden avbryta dem.

6.6 Tillämpningen av det föreslagna systemet

Regeringens bedömning: Det föreslagna

kontrollsystemet passar såväl små som stora

byggnadsarbeten och bör kunna förenas med en

utvecklad serviceroll hos byggnadsnämnden.

Förslaget innebär goda möjligheter för byggnadsnämnden

att i behövlig utsträckning förvissa sig om att

egenskapskraven uppfylls, t.ex. i fråga om hälsa

och säkerhet samt tillgänglighet och varsamhet,

samtidigt som byggherrens ansvar blir tydligare.

Byggnadsnämnderna kommer under en övergångstid att

behöva utföra besiktningar och organisera byggsamråd

på ett sätt som liknar dagens bygglovsgranskning

med därtill hörande samråd. Successivt bör en av-

lastning kunna ske av nämndens uppgifter i takt

med att fristående kontrollanter godkänns.

Regeringen lämnar i detta avsnitt exempel på hur

det föreslagna systemet kan tillämpas i praktiken.

 Utredningens bedömning: Överensstämmer i sak med regeringens

bedömning.

 Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser, främst kommuner

såsom

exempelvis Vallentuna, Kävlinge, Göteborgs, Skövde och Västerås

kommuner, men

även exempelvis Villaägarnas Riksförbund anser att det av utredningen

föreslagna

systemet inte passar för majoriteten av ärenden hos byggnadsnämnden,

vilka

handlar om enkla åtgärder som fastighetsägaren själv utför. Flera

kommuner,

bl.a. Hällefors, Borlänge och Falu kommuner, pekar på att de nu lärt

sig komma

bort från den gamla myndighetsrollen och blivit mer serviceinriktade,

men att

utredningsförslaget innebär att de måste återgå till den förra, mer

polisiära

rollen.

 Ett par remissinstanser såsom Riksantikvarieämbetet, Statens

historiska museer

och Svenska föreningen för byggnadsvård anser att systemet med

förhandsprövning

bör behållas när det gäller varsamhetskraven vid ombyggnad. Andra,

bl.a.

handikapporganisationerna, anser att tillgänglighetskravet bör

omfattas av en

förhandsprövning. Ett par länsstyrelser och flera kommuner liksom

exempelvis

Tjänstemännens centralorganisation anser att avsaknaden av en

förhandskontroll

över huvud taget lägger alltför stort ansvar på mindre

byggnadsföretag och

engångsbyggare. Några andra remissinstanser, bl.a. Statens institut

för

byggnadsforskning, menar att förhandskontroll alltid visat sig vara

bäst för att

förebygga fel. Ytterligare någon remissinstans undrar hur frågor om

parke-

ringsplatser, infarter m.m. skall lösas.

 Flera remissinstanser, bl.a. Boverket, Riksrevisionsverket,

Konkurrensverket,

Glesbygdsmyndigheten och Föreningen Sveriges byggnadsinspektörer,

pekar på att

fristående kontrollorgan idag inte finns i tillräcklig omfattning.

Det anförs

också att det saknas regler om vilka kompetenskrav som skall ställas

på

sakkunniga kontrollanter. Flera remissinstanser, exempelvis

Länsstyrelsen i

Västmanlands län samt Järfälla, Värnamo, Malmö och Mariestads

kommuner, uttryck-

er oro för att byggnadsnämnderna inte har eller i det föreslagna

systemet inte

kan behålla det kunnande som systemet kräver. Vidare ifrågasätts det

om systemet

totalt sett innebär några besparingar. Slutligen påpekar Linköpings

kommun att

ordet "besiktning" används med oklar betydelse i ett par av de

föreslagna nya

bestämmelserna.

 Några remissinstanser, såsom Lantmäteriverket och Sveriges

Lantmätareförening

oroar sig för att det nya systemet kan försvåra den

fastighetsregistrering som

behövs för andra behov. Några kommuner, bl.a. Uddevalla och Sala

kommuner,

framhåller liksom Föreningen Sveriges bygglovgranskare och

byggnadsnämndssekreterare vikten av att ritningar och andra

handlingar rörande

byggnader bevaras i kommunens arkiv.

 Skälen för regeringens bedömning: Efter föregående redovisning av

det

föreslagna nya kontrollsystemet och de synpunkter som framförts på

olika

enskildheter i utredningsförslaget tas nu de mer allmänt kritiska

invändningarna

mot det av utredningen föreslagna systemet upp till behandling.

Generellt sett

har detta system fått ett blandat mottagande från remissinstanserna.

De statliga

myndigheterna är i allmänhet positiva till förslaget medan det fått

ett mer

varierat mottagande bland kommunerna och intresseorganisationerna.

Totalt sett

överväger dock de positiva omdömena Regeringen gör i detta avsnitt

en

sammanfattande bedöming av det nya kontrollsystemet.

6.6.1Förslagets allmänna lämplighet

Ett stort antal remissinstanser menar att det föreslagna

kontrollsystemet mest

är anpassat till de stora byggarna. Regeringen anser för sin del att

det passar

väl också vid smärre byggnadsarbeten som fastighetsägaren själv

utför. I sådana

fall kommer det nya systemet i praktiken att skilja sig mindre från

det

nuvarande systemet än då det gäller större byggen. I de fall bygglov

behövs i

ett enkelt ärende, kan byggherren ansöka om bygglov och göra

bygganmälan på

samma handlingar. Om nämnden eller byggherren anser ett byggsamråd

behövligt kan

ett sådant möte arrangeras i anslutning till behandlingen av

bygglovsansökningen. Ofta torde inga fler handlingar än de som givits

in i

bygglovsärendet eller som byggherren ändå har tillgängliga behövas

för

byggsamrådet. Om samrådet leder till beslut som behöver dokumenteras

kan det ske

i ett protokoll som inte behöver vara mer omfattande än dagens

bygglovsbeslut.

 Regeringen anser inte att den förändrade roll som byggnadsnämnderna

får i det

föreslagna systemet är oförenlig med en serviceinriktning. Snarare

understryker

förslaget vikten av ett smidigt och förtroendefullt samarbete mellan

nämnden och

byggherrarna för att de tillsammans skall uppnå ett bra resultat som

tillgodoser

bådas intressen.

 Mot bakgrund av den kritik som framförts vill vi med två exempel

visa hur det

nya kontrollsystemet kan fungera i praktiken. Det första exemplet

avser ett

småhus inom ett område med en detaljplan i vilken bygglovsbefrielse

beslutats

enligt den föreslagna lydelsen av 8 kap. 5 första stycket PBL. I

exemplet är

finansieringen klar.

 Petra Ö vill bygga ett småhus åt sig och sin familj. Hon har

erbjudits att

köpa en tomt, Kantarellen 4, som hon tycker verkar bra. Innan hon

skriver på

köpekontraktet hör hon sig för hos kommunens byggnadskontor om vilka

bestämmelser som gäller för bebyggande av tomten. Hon får då av

stadsarkitekten

veta att det enligt detaljplanen inte krävs bygglov för småhus på

högst 200

kvadratmeter i en våning, om huset placeras mer än 4,5 meter från

tomtgränsen på

en befintlig tomt. Petra Ö upplyses också om att byggnadsnämnden vid

bebyggelse

av tomten kräver en nybyggnadskarta för att kunna se att huset

placeras rätt i

förhållande till gränserna och till det kommunala ledningsnätet.

Petra Ö köper

därefter tomten. Någon vecka senare, den 10 februari, skriver hon med

en

husleveratör kontrakt på ett prefabricerat småhus på 125 kvadratmeter

i en

våning utan källare. Huset skall levereras den 15 april. Leverantören

åtar sig

att beställa en nybyggnadskarta och att mellan den 10 och 15 april

låta utföra

grundläggningen och anslutningarna till de kommunala ledningsnäten

genom en

lokal firma, som leverantören har god kontakt med. Petra Ö tar den 15

februari

med sig husleverantörens katalog till det kommunala byggnadskontoret

och fyller

där i en blankett, där hon uppger sitt namn, sin adress och sitt

telefonnummer

samt att hon den 10 april på Kantarellen 4 tänker påbörja uppförandet

av det i

katalogen beskrivna huset. På fråga uppger hon också att

husleverantören har en

lokal representant, som kan vara kvalitetsansvarig. Den 20 februari

får Petra Ö,

husleverantören, den kvalitetsansvarige och kommunens va-verk

kallelse till

samråd med byggnadsinspektören den 5 mars. Samtidigt ber

byggnadsinspektören

Petra Ö att i god tid före samrådet skicka honom nybyggnadskartan,

ritningarna

över huset och handlingar som beskriver grundläggningen. Petra Ö

vänder sig till

husleverantören och ber denne sända byggnadsnämnden de begärda

handlingarna. När

byggnadsinspektören får handlingarna, upptäcker han att

grundläggningen skall

utföras av ett lokalt företag. Han kallar därför också detta till

byggsamrådet.

Vid samrådet går man igenom projektet. Byggnadsinspektören tar

särskilt upp

frågan hur man tänkt sig att undvika risk för mögelbildning i

bottenbjälklaget.

Han frågar också om anslutningen till fjärrvärmenätet är klar. Den

kvalitetsansvarige upplyser att han särskilt tänkt kontrollera att

ventilationen

av grunden fungerar. Han visar också vilka besiktningar som skall

göras enligt

kontraktet om husleveransen. Efter samrådet upprättar

byggnadsinspektören ett

protokoll där det framgår vilka handlingar som gåtts igenom.

Protokollet

avslutas med en kontrollplan som säger att Petra Ö, så snart grunden

kommit på

plats, till byggnadsnämnden skall ge in ett intyg från den

kvalitetsansvarige om

att denne kontrollerat grundens läge mot nybyggnadskartan samt att

ventilations-

spalter finns och är rätt placerade. När leveransbesiktningen av

huset gjorts,

skall byggnadsnämnden få en kopia av besiktningsprotokollet. Vidare

skall

nämnden få kopior av besiktningsbevis från va-verket och

fjärrvärmeverket

rörande anslutningen till ledningsnätet. Den 14 april får nämnden

intygen om

grundkontrollen. Den 20 april kommer bevisen rörande va- och

fjärrvärmeanslutningarna och den 25 april protokollet från

leveransbesiktningen.

Ingen av handlingarna innehåller några anmärkningar som rör krav i

lagen om

tekniska egenskapskrav på byggnadsverk. Den 26 april utfärdar därför

byggnadsinspektören ett slutbevis och debiteras Petra Ö avgift för

bygganmälningen och byggsamrådet. Samtidigt sätter han upp ärendet

som ett

anmälningsärende på byggnadsnämndens föredragningslista.

 Det andra exemplet avser uppförandet av ett flerfamiljshus. I

övrigt är

grundförutsättningarna de samma.

 Byggnadsföretaget HUSAB har under hösten förvärvat en tomt. Enligt

detaljplanen får den bebyggas med bostadshus i högst fyra våningar

som upptar

högst en tredjedel av tomtens areal och ligger minst 6 meter från

tomtgräns.

HUSAB låter en konsult upprätta preliminära ritningar över huset

samt sänder in

dem till byggnadsinspektören och begär byggsamråd. HUSAB uppger sig

avse att

upphandla arbetena under vintern för att påbörja bygget under våren.

Byggnadsinspektören kallar HUSAB och kommunens tekniska verk till

samråd. Vid

detta konstateras det att marken är lätt att bebygga men avger små

mängder

radon. Byggnadsinspektören upplyser därför HUSAB om att särskild

kontroll kommer

att krävas av att luften i huset inte kommer att innehålla skadliga

mängder

radon. Byggnadsnämnden kräver också att husets läge stakas ut genom

byggnadsnämndens försorg, även om det inte behöver ske med kommunens

personal.

Byggnadsinpektören upplyser vidare att byggnadsnämnden lägger stor

vikt vid att

kontrollera handikappanpassningen av byggnader. Eftersom bebyggelsen

i området

är ny, finns det inga särskilda kultur- eller miljömässiga

varsamhetskrav att

beakta i ärendet. Byggnadsinspektören påminner slutligen om att HUSAB

måste

teckna en byggfelsförsäkring. Byggnadsinspektören sammanfattar

byggsamrådet i

ett protokoll. Där framgår det att samrådet skall fortsätta när

bygganmälan

gjorts. Därefter låter HUSAB utarbeta bygghandlingar och handlar upp

arbetena.

Byggstart bestäms i kontraktet till den 1 april. Entreprenören skall

tillämpa

sitt kvalitetssäkringssystem. HUSAB anställer en konsult med

riksbehörighet som

kvalitetsansvarig. Därefter gör HUSAB bygganmälan och uppger att

arbetena skall

starta den 1 april samt anger namnet på den kvalitetsansvarige. Till

anmälningen

bifogar HUSAB ett av den kvalitetsansvarige upprättat förslag till

kontrollplan.

Det innehåller utstakning genom kommunens stadsmätningskontor,

kontroll av

va-anslutningen genom kommunens tekniska verk, kontroller enligt

entreprenörens

kvalitetssäkringssystem, entreprenadbesiktningarna fram till och med

överlämnan-

det, den kvalitetsansvariges kontroll av handikappanpassningen samt

radonkontroll genom ett fristående företag. HUSAB sänder också in

kopior av de

byggnadshandlingar som omfattas av entreprenadkontraktet. Samtidigt

beställer

HUSAB utstakningen. Slutligen upplyser HUSAB att bolaget vid samrådet

kommer att

ta med sig en representant för det försäkringsbolag med vilket man

förhandlar om

en byggfelsförsäkring. Byggnadsinspektören kallar HUSAB,

entreprenören, dennes

underentreprenörer och den kvalitetsansvarige till fortsatt

byggsamråd. Under

tiden stakar stadsmätningskontoret ut byggnadens läge och underrättar

byggnadsinspektören om detta. Vid byggsamrådet gås de ingivna

handlingarna

igenom. Byggnadsinspektören accepterar att radonkontrollen utförs av

det

föreslagna företaget. Han påpekar att han också vill ha ett intyg om

utförd

funktionskontroll av ventilationssystemet och provtryckning av

rökkanalerna.

Han förklarar att han vill ha verifikationerna på dessa och på de

olika

kontrollmomenten i kontrollplanen vart efter de utförts. När det

gäller

entreprenörens kvalitetssäkring och entreprenadkontrollen förklarar

sig dock

byggnadsinspektören inte vara intresserad av verifikationerna

beträffande

målningsarbetena. Byggnadsinspektören beslutar därefter en

kontrollplan, som

grundar sig på den kvalitetsansvariges förslag med de tillägg och

ändringar som

man kommit fram till. Beslutet dokumenteras i protokoll. Samtidigt

tar han upp

beslutet som ett anmälningsärende till byggnadsnämndens nästa

sammanträde. Några

dagar senare lämnar HUSAB in ett bevis om att byggfelsförsäkringen

tecknats och

den 1 april påbörjas byggnadsarbetena. Efter en tid gör

byggnadsinspektören ett

besök på bygget och ser att arbetena tycks framskrida normalt på det

sätt man

diskuterat vid samrådet. De verifikat som kommer in under

byggnadsarbetenas gång

ger inte byggnadsinspektören anledning att vidta någon åtgärd. Samma

dag som det

sista verifikatet enligt kontrollplanen kommit in till

byggnadsnämnden utfärdar

byggnadsinspektören ett slutbevis samt överlämnar ärendet till

ekonomiavdelningen för debitering av avgifterna. Han tar också upp

ärendet i

byggnadsnämnden som ett anmälningsärende.

6.6.2Förhandsprövning

Regeringen anser bl.a. mot bakgrund av de nyss redovisade exemplen,

inte att

förhandsprövning genom bygglov måste vara bättre än varje annat

system för att

förebygga tekniska fel. Avgörande för en byggnads kvalitet är inte

bara

projekteringen utan även materialval och hur arbetena faktiskt

utförs.

Projekteringen kan granskas på förhand. Kontrollen av utförandet

måste ofta ske

i direkt samband med arbetena, innan utförandet hinner döljas av

ytbeläggningar

m.m. Med det nu föreslagna systemet kan byggnadsnämnden och

byggherren vid

samrådet på förhand gå igenom projekteringen och hur arbetena bör

utföras,

varefter nämnden av byggherren kan kräva bevis om såväl att arbetena

verkligen

utförts på detta sätt som att byggnaden därefter uppfyller

egenskapskraven. Det

föreslagna systemet ger därför möjlighet för byggnadsnämnden att

förvissa sig om

att egenskapskraven uppfyllts när byggnaden står färdig. Det är sedan

en fråga

för byggnadsnämnden att inte kräva sådan fullständig säkerhet i alla

avseenden

utan bedöma vilken kontroll som behövs för att nämnden som

tillsynsmyndighet

skall kunna räkna med att byggherrarna tar sitt ansvar att uppfylla

egenskapskraven.

 Ett skäl för förhandskontroll som framförs främst beträffande

kraven på

varsamhet och tillgänglighet är att dessa är särskilt svåra att

precisera i

föreskrifter därför att de ofta kräver en bedömning från fall till

fall.

 Tillgänglighetskravet återfinns i 3 kap. 7 PBL. Det innebär

enligt

huvudregeln att byggnader som innehåller bostäder, arbetslokaler

eller lokaler

till vilka allmänheten har tillträde skall vara tillgängliga för

personer med

nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga och inrättade så att

bostäderna och

lokalerna blir tillgängliga för och kan användas av dessa personer. I

den

utsträckning som behövs med hänsyn till kravet på tillgänglighet

skall byggnader

med vissa undantag vara försedda med hiss eller annan lyftanordning.

Enligt

regeringens mening skiljer sig tillgänglighetskravet inte i något

principiellt

avseende från övriga tekniska egenskapskrav. Visserligen kräver dess

tillämpning

vissa bedömningar, men de avviker inte till sin karaktär från de som

måste göras

när man bedömer t.ex. hållfasthet eller brandsäkerhet. Snarare är

olikheten den

att tillgängligheten är mycket lättare att kontrollera än många av de

andra

kraven. Som nyss nämnts kan tillgänglighetsfrågorna i förväg gås

igenom vid

samrådet och verifiering krävas i efterhand. Verifieringen skall vid

behov göras

genom en för ändamålet behörig person med särskild kompetens på till-

gänglighetsfrågor. Om kraven inte uppfylls, finns starka sanktioner

för att

framtvinga rättelse. Det kan gälla t.ex. borttagande av trösklar och

andra

tillgänglighetshinder som normalt inte redovisas i

projekteringshandlingarna.

Regeringen har ingen avsikt att sänka nuvarande tillgänglighetskrav

och anser

att det nya systemet ger bättre möjligheter än det gamla att

kontrollera att

detta krav verkligen tillgodoses.

 Varsamhetskravet är annorlunda till sin karaktär. Det är inte ett

krav på att

byggnaden skall ha vissa tekniska egenskaper utan att dessa

egenskaper vid

ändringar av en byggnad skall tillgodoses genom sådana tekniska

lösningar som är

varsamma mot den befintliga byggnaden. Men också här gäller vad som

nyss sagts

om att möjligheterna att garantera att varsamhetskravet uppfylls är

minst lika

goda inom det föreslagna nya systemet som i det nuvarande. Ett

lämpligt

tillfälle för byggnadsnämnden och byggherren att gå igenom de frågor

som varsam-

hetskravet ställer är samrådsmötet. Byggherren bör redovisa

byggnadens

befintliga egenskaper och vilka förändringar han avser att göra.

Byggnadsnämnden

bör informera om varsamhetskravets innebörd och dess relation till de

egenskapskrav som bör tillgodoses. Resultatet av diskussionen

dokumenteras

lämpligen i protokollet från byggsamrådet. I övrigt gäller här som

eljest att

det är byggnadsnämndens sak att vid behov kräva verifiering av att

kraven

uppfylls. Om verifieringen skall ske av en opartisk person, blir det

till sist

denne specialist som avgör om varsamhetskravet har uppfyllts eller

ej.

 Parkeringsplatser, infarter m.m. prövas i huvudsak inom ramen för

bygglovet.

De berörs av det nya kontrollsystemet bara i den mån de påverkar en

byggnads

tekniska egenskaper.

 Bakom tanken att förhandskontrollen underlättar för smärre

byggnadsföretag och

enskilda byggherrar ligger den säkerligen riktiga uppfattningen att

byggnadsnämndens granskning vid tillståndsprövningen indirekt innebär

en

rådgivning till byggherren inte bara om vilka regler och krav som

gäller utan

också hur dessa lämpligen bör uppfyllas. Det föreslagna systemet

innebär ingen

ändring i byggnadsnämndens skyldighet och möjlighet att informera om

gällande

regler eller verka för en god byggnadskultur. Byggnadsnämndens

huvuduppgift är

dock att vara kontroll- och tillsynsmyndighet. Det är då klart

olämpligt om

nämnden i denna sin verksamhet engagerar sig på ett sådant sätt i

enskilda ären-

den att den faktiskt fungerar som en konsult åt byggherren. Det är en

sådan

omständighet som bidrar till oklara ansvarsförhållanden. Det är också

olämpligt

från den utgångspunkten att vissa byggherrar gynnas på

skattebetalarnas eller

andra byggherrars bekostnad. Om kommunen anser en sådan

rådgivningsverksamhet

angelägen bör den bedrivas i andra former än som en del av

tillsynsverksamheten.

 Just gruppen av oerfarna byggherrar måste för övrigt anses ha

störst anledning

att skaffa sig kvalificerad konsulthjälp på annat sätt än att förlita

sig på att

byggnadsnämnden skall ge dem den hjälp de behöver. Visserligen

innebär det -

som ett par remissinstanser påpekat - att dessa byggherrars kostnader

för

byggenskapen ökar något. Mot detta kan dock invändas att de med

bättre kontroll

bör få en byggnad med färre fel och någon anledning att hålla vissa

byggherrars

kostnader låga på andra boendegruppers bekostnad finns inte. Det kan

dessutom

starkt ifrågasättas om inte byggnadsnämnden faktiskt kan ge

exempelvis de

oerfarna byggherrarna bättre stöd genom att i kontrollplanens form

hjälpa dem

att välja rätt kontroll av viktiga delar av byggnadsarbetena än om

nämnden själv

utför viss kontroll åt dem.

6.6.3Kontrollorgan m.m.

Regeringen anser inte att det nya systemet i sig ställer ökade krav

på

byggnadsnämndernas kompetens. Däremot är det enligt regeringens

uppfattning så

att många byggnadsnämnder inte idag har de resurser som fordras för

att de i

allo skall leva upp till PBL:s krav. En fördel med det nya systemet

är att

byggnadsnämnderna i framtiden inte behöver ha högsta kunnande på alla

byggnadsverksamhetens områden. I stället för att själva granska

komplicerade

tekniska lösningar kan de i framtiden ålägga byggherren att låta

någon

fristående kompetent person kontrollera dem. Detta öppnar också

möjligheter för

kommunal samverkan i sådana specialistfrågor.

 Kraven på kompetens hos byggnadsnämnderna blir däremot annorlunda

än för

närvarande. Byggnadsinspektörerna måste inte bara ha ett allmänt

brett kunnande

om alla aspekter på ett bygge utan också kunna bedöma lämpliga sätt

att säkra

kvaliteten i byggandet och hur olika egenskaper skall kunna

bestyrkas.

 Kommunens kostnader för kontrollen enligt det föreslagna systemet

blir lägre

än för närvarande. För byggherrarna kan projekteringskostnaderna

komma att bli

något större än de faktiskt är idag. Detta uppvägs dock av

möjligheter till

besparingar i senare led. Det föreslagna systemets totala

kostnadseffekter är

dock svåra att bedöma men systemet ger möjligheter till stora

rationaliseringar

och uppmuntrar till en bättre kvalitet i byggandet, vilket indirekt

medför lägre

kostnader för rättelser, reparationer och underhåll. Det avgörande är

alltså i

vad mån byggherrarna utnyttjar dessa möjligheter eller ej.

 I dag saknas sådana kontrollanter som det nya systemet kräver. Det

är ett av

skälen till att besiktningar under en övergångstid bör kunna utföras

av

byggnadsnämnderna. En följd torde också vara att byggnadsnämnden

under en

övergångsperiod måste organisera byggsamrådet på ett sätt som i viss

mån liknar

dagens bygglovsgranskning med därtill hörande samråd. En yrkeskår av

kontrollanter torde dock gå att bygga upp relativt snabbt. Boverket

bör härvid

få en central roll att vid behov ta fram de föreskrifter som behövs

för

certifiering av kontrollanter.

 Vad slutligen gäller ordet "besiktning" är det riktigt, som

påpekats, att dess

innebörd är något oklar i ett par bestämmelser i utredningsförslaget.

Det

övergripande uttrycket för att någon i kontrollerande syfte granskar

en produkts

egenskaper är ofta "teknisk kontroll" medan teknisk kontroll genom

ett i

särskild ordning certifierat kontrollorgan kallas "besiktning". De

åtgärder av

byggnadsnämnden som i nuvarande PBL kallas "besiktningar" är alltså

med det

språkbruket "annan teknisk kontroll än besiktning". Uttrycket

"byggnadsnämndsbesiktning" är emellertid så etablerat att regeringen

inte nu

finner skäl att ändra på det. Lagtexten har dock förtydligats i

förhållande till

utredningens förslag så att inga missförstånd behöver uppstå.

6.6.4Radon

Statens strålskyddsinstitut (SSI) har i en skrivelse till regeringen

den 13 maj

1993 hemställt att regeringen tar initiativ till ett åtgärdsprogam

mot radon i

bostäder, innefattande bl.a. att kommunerna i bygglov skall ställa

krav på

redovisning av byggnaders radondotterhalt och att byggherrarna skall

informeras

om de lokala riskerna med radon och de föreskrifter som gäller för

radon vid

nybyggnad.

 Dessa förslag får anses tillgodosedda genom det nu föreslagna kon-

trollsystemet. I byggnadsnämndens uppgifter vid samrådet ingår att i

mån av

behov uppmärksamma byggherren både på förekomsten av markradon och

innebörden av

hälsokravet i 2 lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk,

m.m. När

anledning förekommer kan byggnadsnämnden också i kontrollplanen

begära att

byggherren verifierar att hälsokravet är uppfyllt. Det är dock

angeläget att än

en gång understryka att det är byggherren som både mot sig själv och

andra har

ansvaret för byggnadens egenskaper. Byggnadsnämnderna bör inte begära

verifikat

annars än när de har anledning anta att verifikatet fyller en viktig

funktion i

det enskilda fallet.

 Vidare bör det observeras att bestämmelserna i den nya

lagstiftningen också

innebär att byggprodukter, för att få marknadsföras, måste uppfylla

krav på att

inte avge hälsovådliga emissioner och att detta kommer att

kontrolleras i

särskild ordning. Dessa bestämmelser kommer att bli tillämpliga i den

takt

harmoniserade tekniska specifikationer utarbetas inom EES.

6.6.5Förhandsbesked

Regeringen vill i detta sammanhang också ta upp frågan om

förhandsbesked rörande

tillgänglighetskravet och kravet på anordnande av parkeringsutrymme.

 Den förutvarande regeringen föreslog i prop. 1990/91:146 om

ändringar i plan-

och bygglagen (1987:10), m.m. att förhandsbesked enligt 8 kap. 34

PBL också

skulle kunna avse huruvida en åtgärd uppfyller kraven på

tillgänglighet i 3 kap.

7 och på anordnande av parkeringsutrymme i 3 kap. 15 första

stycket 6.

Skälet för förslaget var att det är av värde för fastighetsägarna att

redan

innan de ansöker om bygglov kunna få besked om i vilken utsträckning

de måste

installera hiss och anordna parkeringsplatser.

 Bostadsutskottet (bet.1990/91:BoU17) fann att förslaget skulle beta

hyres-

gästerna möjligheten att i samband med bygglovet påverka en av

fastighetsägaren

planerad ombyggnad med avseende på hiss- och parkeringsfrågorna. På

utskottets

förslag beslöt riksdagen att avslå propositionen i denna del samt ge

regeringen

till känna att ytterligare överväganden borde göras och att

regeringen därefter

borde lämna riksdagen sin syn på frågan (rskr. 1990/91:296).

 Enligt de nu föreslagna lagändringarna finns inte något samband

mellan

hissfrågan och bygglovet. Genom att påkalla samråd i god tid kan

emellertid

fastighetsägaren på ett tidigit stadium få klarlagt om

hissinstallation krävs

eller ej. Det kan ske redan innan han slutligt bestämt sig för om han

skall

utföra byggnadsarbetena.

 När det gäller frågan om behov av parkeringsplatser är denna enligt

förslaget

kopplad till bygglovet på samma sätt som för närvarande.

Bygglovsprövningen har

emellertid i förslaget ändrat karaktär i förhållande till vad som nu

gäller.

Prövningen kommer i hög grad att likna den prövning som görs vid ett

förhandsbesked. Utredningen har av denna anledning föreslagit att

institutet

förhandsbesked skall avskaffas (betänkandet s. 216-218). Regeringen

har

visserligen inte bedömt det lämpligt att nu avskaffa

förhandsbeskeden, men det

finns inte heller anledning att utvidga institutet till att omfatta

också

parkeringsfrågor. Syftet med ett förhandsbesked är att

fastighetägaren skall

kunna få kännedom om de grundläggande förutsättningarna för

byggenskapen, innan

han påbörjar en dyrbar projektering. I det av regeringen föreslagna

systemet kan

bygglov sökas på betydligt enklare handlingar än för närvarande och

därmed på

ett tidigare stadium i projekteringen än vad som nu är möjligt.

Behovet av

förhandsbesked minskar därmed.

 Enligt regeringens mening bör alltså en ändring av reglerna om

förhandsbesked

av det slag som föreslogs i prop. 1990/91:146 inte genomföras.

6.6.6Fastighetsregistrering och arkivering

Regeringen finner inte att det nya systemet i sig självt behöver

försvåra

registreringen av byggnader i samband med t.ex. fastighetstaxeringen.

Samordningen får bevakas i annat sammanhang.

 Även om det är ett värde att kommunernas arkiv innehåller

handlingar som

beskriver byggnaderna i kommunen kan detta inte få styra utformningen

av

kontrollsystemet. Det nu föreslagna systemet torde dock inte hindra

att alla

viktigare handlingar av detta slag ges in till nämnden och därmed kan

arkiveras.

Vid alla större byggnadsföretag torde t.ex. huvudritningarna ges in

antingen i

samband med bygglovet, bygganmälningen eller byggsamrådet.

6.7 Avgifter

Regeringens förslag: Byggnadsnämnden får ta ut

avgift för bygganmälan, byggsamråd, utstakning och

besiktningar. Planavgift skall kunna tas ut vid

bygganmälan.

 Utredningen: För i kvalitetsplanen bestämda besiktningar av

byggnadsnämnden

skall nämnden tillämpa marknadsmässig prissättning.

 Remissinstanserna: Ett antal kommuner, exempelvis Kungsbacka, Sala,

Örnsköldsviks, Östersunds och Luleå kommuner, har påpekat att

byggnadsnämnden

bör få ta ut avgift också för bygganmälan, samråd och

slutgodkännande. Andra

remissinstanser, bland dem Sveriges fastighetsägareförbund och

Sveriges

trähusfabrikanters riksförbund, anser att de kommunala avgifterna bör

reduceras,

eftersom byggherrens kostnader för tredjepartskontroll ökar.

 Skälen för regeringens förslag: Det är rimligt att

byggnadsnämnderna får ta ut

avgifter för samråd och utstakning enligt samma principer som nu

gäller för

avgifter vid bygglov.

 Vid en bygganmälan bör planavgift kunna debiteras även i de fall

bygglov inte

krävs.

 Bygganmälningar föranleder ett visst arbete som det är rimligt att

kommunen

får rätt att finansiera genom avgifter. Kommuner bör därför ha

möjlighet att i

taxa bestämma en i förhållande till objektets art skälig avgift för

att täcka

byggnadsnämndens kostnader för registrering och för att bedöma om

byggsamråd

behövs eller ej.

 När byggnadsnämnden på byggherrens begäran utför besiktningar som

ett led i en

kontrollplan bör nämnden kunna ta arvode för arbetet. En sådan

verksamhet är att

betrakta som uppdragsverksamhet. För att inte enskilda besiktningsmän

skall

missgynnas bör ersättningen till kommunen inte understiga kommunens

självkostnader för besiktningsverksamheten. Som en av

remissinstanserna påpekat

innebär detta synsätt också att byggnadsnämnden får ett mer entydigt

ansvar

gentemot byggherren för ett korrekt utförande av besiktningar än

idag.

7 Samordning mellan plan- och bygglagen (1987:10) och

byggproduktlagstiftningen, m.m.

7.1 Lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.

Regeringens förslag: De generella krav som ställs på

byggnaders och andra anläggningars egenskaper

samlas tillsammans med de krav som gäller för

byggprodukter i en ny lag om tekniska egen-

skapskrav på byggnadsverk, m.m. Också reglerna om

typgodkännande och tillverkningskontroll flyttas

till den nya lagen. De egenskapskrav vars

tillämpning kräver en lokal bedömning från fall till

fall bibehålls i PBL.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Drygt ett tjugotal remissinstanser har yttrat

sig i frågan.

Samtliga har tillstyrkt förslaget utom ett par, som utan motivering

avfärdat det

i mycket allmänna ordalag och Föreningen Sveriges

byggnadsinspektörer, som anser

att de tekniska egenskapskraven hör mer samman med PBL:s övriga

regler än med

byggproduktlagens regler.

 Skälen för regeringens förslag: I 3 kap. PBL anges ett antal

egenskaper som

byggnader och andra anläggningar skall uppfylla medan 3

byggproduktlagen anger

krav som skall uppfyllas av de produkter som ingår i byggnader och

andra

anläggningar. Kraven på byggprodukterna är definierade med

utgångspunkt från att

den byggnad eller anläggning, där de skall ingå, skall få vissa

egenskaper.

Dessa sistnämnda egenskaper kan givetvis inte skilja sig från

motsvarande

egenskapskrav i 3 kap. PBL. Om man exempelvis vill uppföra en

byggnad, vars

fasad skall ha vissa egenskaper, måste självklart det fasadmaterial

man använder

uppfylla dessa egenskaper. Egenskapskraven är emellertid olika

formulerade i PBL

och byggproduktlagen, trots att någon saklig skillnad inte

föreligger. Av bl.a.

1 kap. 9 PBL och 4 byggproduktlagen framgår det att kraven i PBL

inte får

tolkas eller tillämpas i konflikt med kraven i byggproduktlagen. Det

är

emellertid uppenbart olämpligt att ha samma egenskaper hos byggnader

beskrivna

på två olika sätt i två olika lagar. Med hänsyn till att

byggproduktlagen avser

fler anläggningar än PBL och att byggproduktlagens bestämmelser vid

en eventuell

inkongruens tar över PBL:s bestämmelser är det endast i

byggproduktlagen kraven

lämpligast bör återfinnas. De egenskapskrav som är gemensamma för PBL

och

byggproduktlagen bör därför sammanföras i den senare lagen. Med

anledning av

denna förändring bör byggproduktlagen byta namn till lagen om

tekniska

egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.

 I 3 kap. PBL finns också egenskapskrav som inte har eller bara

delvis har

någon motsvarighet i byggproduktlagen. Dessa krav kan delas i tre

grupper. Den

ena gäller generella, av staten uppställda krav som har samma

karaktär som de

nyss behandlade kraven. Dessa krav är till sin natur sådana att det

på ett

objektivt sätt går att kontrollera om de uppfyllts eller ej. Ett

exempel på

sådana krav är kravet att byggnader skall vara tillgängliga för

personer med

nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. En annan grupp gäller

krav vars

innebörd inte direkt framgår av lagen utan som i varje enskilt fall

måste tolkas

mot bakgrund av förhållandena på platsen och kommunens avsikter med

ett visst

område. En prövning av om dessa krav uppfyllts eller ej innehåller

med

nödvändighet ett betydande inslag av värderingar. Dit hör

bestämmelserna om

lämplig utformning och färg med hänsyn till omgivningen och om

lämplig placering

med hänsyn till omgivningen och vissa andra förhållanden. En tredje

grupp

slutligen utgör bestämmelser av det slag som finns i 3 kap. 10 att

tillbyggnader, ombyggnader och andra ändringar av byggnader skall

utföras

varsamt i förhållande till det befintliga huset.

 Av praktiska skäl är det lämpligast att bestämmelserna om de

tekniska

egenskapskraven i den först nämnda gruppen inarbetas i den nya lagen

om tekniska

egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. på samma sätt som de andra kraven

av samma

karaktär.

 Bestämmelserna i den andra gruppen har ett så nära samband med

planläggning

och andra lokaliseringsfrågor att de lämpligen bör stå kvar i PBL.

 Varsamhetskraven i 3 kap. 10 - 14 är av ett annat slag än de

övriga

kraven. De anger nämligen inga egenskaper som en byggnad skall

uppfylla, utan

att förändringar av en byggnad skall utföras under hänsynstagande

till sådana

befintliga egenskaper hos byggnaden som är värda att bevara.

Bestämmelsernas

innebörd i det enskilda fallet kan alltså inte anges generellt utan

måste

bedömas från fall till fall och i viss mån under hänsynstagande till

kommunens

värderingar. Mot den bakgrunden får bestämmelserna till sin karaktär

anses ha

mest likhet med bestämmelserna i den nyssnämnda andra gruppen.

Härtill kommer

att bestämmelserna visserligen också gäller byggnadens tekniska

egenskaper men

framför allt har betydelse för deras yttre utformning och utseende på

samma sätt

som bestämmelserna i den andra gruppen. Bestämmelserna bör därför stå

kvar i

PBL.

 Underhållskravet i 3 kap. 13 PBL är visserligen inget

egenskapskrav, men

har så nära samband med de tekniska egenskaperna att det av den

anledningen

delvis bör flyttas till den nya lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk,

m.m.

 PBL:s regler om typgodkännanden och tillverkningskontroll är så

likartade

reglerna om byggprodukter och har ett så direkt samband med dessa

att de bör

sammanföras till med dessa i den nya lagen.

7.2 Ombyggnadsbegreppet

Regeringens förslag: Begreppen ombyggnad och annan

ändring av byggnad sammanförs till ett begrepp,

ändring.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med

det tillägget

att ändring definieras som en åtgärd som ändrar en byggnads

konstruktion,

funktion eller utseende och som inte är tillbyggnad.

 Remissinstanserna: Ett trettiotal remissinstanser har yttrat sig i

frågan. De

flesta anser att förslaget är bra eller mycket bra. Några avstyrker

förslaget i

generella ordalag utan närmare motivering. Ett par remissinstanser

bl.a.

handikapporganisationer, menar att förslaget kan medföra en sänkning

av kraven

vid ombyggnadsåtgärder.

 Skälen för regeringens förslag: I PBL skiljs mellan nybyggnad,

tillbyggnad,

ombyggnad och annan ändring av byggnad.

 De krav som ställs vid ombyggnad regleras på ett annorlunda sätt

än kraven

vid nybyggnad, tillbyggnad och annan ändring. De egenskapskrav som

skall

uppfyllas vid nybyggnad, tillbyggnad och annan ändring anges i 3 kap.

1-8 och

10 PBL. Som ett överordnat krav gäller därvid vid både tillbyggnad

och annan

ändring att åtgärderna skall utföras varsamt så att byggnadens

särdrag beaktas

och dess byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga

och

konstnärliga värden tas till vara. Vid ombyggnad gäller enligt 3 kap.

10 samma

varsamhetskrav. Däremot innehåller PBL inga bestämmelser om vilka

egenskapskrav

som skall uppfyllas vid ombyggnad. Denna fråga är delegerad till

regeringen att

fatta beslut om. PBL föreskriver enbart att vid tillämpningen av de

krav som

regeringen anger hänsyn skall tas till byggnadens förutsättningar.

Dessutom

bemyndigas kommunerna att i detaljplan eller områdesbestämmelser

bestämma lägre

ombyggnadskrav än vad regeringen anger under förutsättning att

bebyggelsen inom

området ändå får långsiktigt godtagbara egenskaper.

 Med stöd av bemyndigandet i 3 kap. 10 PBL har regeringen i 3

PBF

föreskrivit att ombyggnader i vissa avseenden skall uppfylla samma

krav som

nybyggnader och i andra avseenden fylla nybyggnadskraven i den

utsträckning det

skäligen kan fordras med hänsyn till den förlängning av brukstiden

som

ombyggnaden medför. Beträffande ett av kraven - tillgänglighetskravet

- sägs att

det skall uppfyllas i samma utsträckning som vid nybyggnad, om det

inte är

uppenbart oskäligt med hänsyn till ombyggnadens omfattning och

byggnadens

standard. Lägsta godtagbara standard enligt bostadssaneringslagen

(1973:531) får

dock aldrig underskridas.

 Regeringen har i en lagrådsremiss om ändringar i

hyresförhandlingslagen m.m.

föreslagit att bostadssaneringslagen (1973:531) skall upphöra att

gälla den 1

juli 1994. Bestämmelserna om lägsta godtagbara standard föreslås dock

i huvudsak

bibehållas och föras över till hyreslagen.

 Några tillämpningsföreskrifter till ombyggnadsbestämmelserna i 3

plan- och

byggförordningen har aldrig meddelats av Boverket.

 Med ombyggnad avses enligt 3 kap. 11 PBL två helt olika saker. I

det ena

fallet avses åtgärder som fordrar bygglov och avsevärt förlänger

brukstiden för

byggnaden eller en del av den. I det andra fallet avses sådant

inredningsarbete

som syftar till en väsentligt ändrad användning av byggnaden eller

del av den.

 Bestämmelserna om ombyggnad har visat sig svåra att tillämpa. En

orsak till

detta är svårigheten att inom en ombyggnad urskilja de åtgärder som

är en följd

av eftersatt underhåll och alltså egentligen är underhållsåtgärder.

En annan är

de två definitionerna av ombyggnadsbegreppet. Den ena av dessa

anknyter till

åtgärdens effekt på byggnadens brukstid och den andra till åtgärdens

syfte.

 Regeringen delar utredningens bedömning att det är olämpligt att i

detta

sammanhang använda definitioner som anknyter till så många gånger

svårbedömbara

frågor som en åtgärds effekt eller syfte. En i sig själv liten

förbättring av en

byggnad kan bedömas ha avsevärd betydelse för möjligheterna att bruka

byggnaden

under en längre tid än vad som skulle varit möjligt med enbart

underhållsåtgärder. Samtidigt kan stora förändringar av en byggnad

befinnas

sakna effekter beträffande byggnadens brukstid. Detta innebär att det

är svårt

att använda ombyggnadsbegreppet både som grund för att i föreskrifter

bestämma

vilka krav som skall gälla vid ombyggnader och för att i ett enskilt

fall avgöra

om en ombyggnad föreligger eller inte. En definition bör i stället

utgå från

åtgärden som sådan.

 Vidare är den ena av de båda definitionerna knuten till kravet på

bygglov. Det

är enligt vår uppfattning olämpligt att knyta de krav som skall gälla

för

byggnader till om vissa förändringar av dem får utföras utan ett

särskilt till-

stånd eller ej. Tillståndsplikten kan ju variera beträffande

likartade

byggnader, beroende t.ex.på om de är privata eller statliga, om de

ligger inom

eller utom detaljplan eller om de ligger inom ett detaljplaneområde

där bygglov

krävs respektive inte krävs.

 Härtill kommer att EG:s byggproduktdirektiv, som reglerar

användningen av

byggvaror m.m., och som Sverige förbundit sig att följa, inte gör

någon skillnad

mellan produkter för nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en

byggnad. Det

gör att vi inte kan ställa olika krav på produkter som omfattas av

direktivet,

beroende på den situation i vilken de skall användas.

 Slutligen anser vi att institutet bygglov bör begränsas till att

enbart

omfatta lokaliseringsprövningen. Därmed blir ombyggnadsdefinitionen

omöjlig att

använda när det gäller de tekniska egenskapskraven.

 Anledningen till den speciella behandling som ombyggnader fått i

PBL är att

det ansågs nödvändigt att egenskapskraven vid ombyggnader ställdes

från helt

andra utgångspunkter än kraven vid nybyggnad (prop. 1985/86:1, s.

235-241) Vid

ombyggnad borde kraven vara betydligt mer nyanserade än vid nybyggnad

med hänsyn

till den befintliga byggnadens och bebyggelsemiljöns karaktär och

till

kostnaderna för förnyelsen av det befintliga byggnadsbeståndet.

Kommunerna

ansågs böra få ett stort inflytande över vilka krav som skulle

ställas vid

ombyggnad.

 Samtidigt har ombyggnadsbegreppet också betydelse för de s.k.

följdkraven.

Därmed menas att myndigheterna - då fastighetsägaren vill vidta vissa

förändringar av sin byggnad - skall kunna kräva att även andra

åtgärder vidtas.

Tämligen små förändringar av en lokal kan t.ex. syfta till att

möjliggöra en ny

användning av lokalen, vilken i sig kan fordra att ytterligare

förändringar

vidtas. Exempelvis kan inredande av ett förråd till arbetslokal

fordra att också

ventilationen förbättras. Vidare kan det vara lämpligt att i samband

med

förändringar av några av lägenheterna i ett hus förse samtliga

lägenheter i

huset med hiss. Ombyggnadsdefinitionerna är utformade så att de skall

täcka in

sådana förändringar då följdkrav av detta slag bör kunna utlösas.

 Behovet av ett ombyggnadsbegrepp hängde också samman med det

tidigare

bostadsfinansieringssystemet. Detta uppmuntrade till mycket

genomgripande och

ovarsamma ombyggnader, något som inte längre är fallet. Vidare ville

man

garantera att de ombyggnader som utfördes med statliga subventioner

höll en viss

standard, varvid miniminivån var den som anges i

bostadssaneringslagen

(1973:531). Det finns emellertid idag knappast några bostäder som

inte fyller

dessa minimikrav. Regeringen har i prop. 1993/94:199 Ändringar i

hyresförhandlingslagen m.m. föreslagit att bostadssaneringslagen

skall upphävas.

 För kraven i 3 kap. PBL på färgsättning, formgivning och

omgivningsanpassning

saknar begreppet ombyggnad självständig betydelse som en del av det

vidare

begreppet ändring av byggnad. Det finns nämligen inget behov av att

ställa lägre

krav i de nu aktuella avseendena vid ombyggnad än vid övriga

ändringar. Detsamma

gäller varsamhetskravet i 3 kap. 10 PBL. Inte heller de s.k.

följdkraven har

någon betydelse i detta sammanhang. Ombyggnadsbegreppet behövs alltså

inte med

hänsyn till dessa krav.

 Beträffande flera av de tekniska egenskapskraven gäller, som

nämnts, idag

samma krav vid ombyggnad som vid nybyggnad. Det gäller

vattenhushållning,

bärförmåga, stadga, beständighet, hållfasthet samt olycksfalls- och

brandskydd.

Det saknas anledning att sänka dessa krav vid ombyggnad.

 När det gäller kraven beträffande energi- och vattenhushållning,

hygien,

arbetsmiljö, inomhusklimat och avfallshantering är dessa i 3 kap. PBL

utformade

så att det vid nybyggnad och tillbyggnad, som kräver bygglov, krävs

"god"

hushållning, hygien och arbetsmiljö, i "skälig utsträckning" flexibla

uppvärmningssystem samt "tillfredsställande" inomhusklimat. Vid andra

tillbyggnader och andra ändringar av en byggnad än till- och

ombyggnad skall

dessa krav "uppfyllas i skälig utsträckning". Beträffande ombyggnader

stadgas i

3 PBF att kraven skall tillämpas "i den utsträckning det skäligen

kan fordras

med hänsyn till den förlängning av brukstiden som ombyggnaden

medför". I den

praktiska tillämpningen innebär det att kraven är i huvudsak desamma

vid

ombyggnad som vid annan ändring. Ombyggnad och annan ändring kan

alltså utan

olägenhet sammanföras till en kategori när det gäller dessa krav.

 Vad gäller kravet på trevnad anser regeringen - som också framgår

av följande

avsnitt - att detta bör kunna upphävas såväl vid nybyggnad som

ombyggnad.

 När det gäller kravet på lämplighet anser regeringen - som framgår

av avsnitt

7.3.1 - att innebörden av detta krav bör förändras. Denna förändring

innebär att

det knappast kan bli aktuellt att ha ett lägre lämplighetskrav vid

ombyggnad än

vid nybyggnad.

 Slutligen behöver kravet på tillgänglighet nyanseras beroende på om

det är

fråga om uppförande av en helt ny byggnad eller ändring av en

befintlig byggnad.

Det skulle dock vara opraktiskt att med anledning av detta enda

egenskapskrav

behålla den nuvarande ombyggnadsdefinitionen. Den nyansering av

kravet som

behövs kan ske inom ramen för begreppet ändring, om man skiljer

mellan ändringar

av olika omfattning och karaktär.

 Varsamhetskravet i 3 kap. 10 PBL avser tillbyggnader, ombyggnader

och alla

andra ändringar, dvs. även åtgärder som inte kräver bygglov (prop.

1985/86:1,

s. 500). Utredningen har föreslagit att varsamhetskravet i

fortsättningen skall

avse tillbyggnader och ändringar, varvid ändring definieras som en

åtgärd som

ändrar byggnadens konstruktion, funktion eller utseende. En av

avsikterna med

definitionen är att täcka in de nuvarande ombyggnaderna. Däremot

framgår det

inte helt klart av utredningsförslaget om definitionen avser att

täcka också

samtliga de andra ändringar som nu omfattas av varsamhetskravet (s.

239-244).

 Mot den föreslagna definitionen kan invändas att den vid en

ordagrann

tolkning innefattar också tillbyggnader. Av samma skäl som när det

gäller

egenskapskraven i 3 kap. PBL gör regeringen bedömningen att

varsamhetskravet bör

omfatta alla förändringar av en byggnad och att det saknas anledning

att skilja

mellan tillbyggnader och ändringar. Något behov av en särskild

ändringsdefinition finns således inte i detta sammanhang.

 Vad så gäller de s.k. följdkraven anförde det föredragande

statsrådet i

propositionen med förslaget till plan- och bygglagen bl.a. följande

(prop.

1985/86:1 s. 504):

 "Ombyggnadsföreskrifterna skall syfta till att säkerställa att

ombyggnader

utförs så att de delar av en byggnad som byggs om kan brukas för sitt

ändamål på

ett godtagbart sätt under den förlängda brukstiden. Det innebär att

byggnadsnämnden liksom idag skall kunna kräva att andra arbeten än de

som

fastighetsägaren har planerat skall utföras vid ombyggnaden

(följdkrav). Detta

gäller i första hand i fråga om den del av byggnaden som ombyggnaden

avser. Det

kan emellertid också - som jag utvecklat i fråga om tillbyggnader -

komma att

gälla andra delar av byggnaden, om ändringar i sådana delar är

nödvändiga för

att den ombyggda delen skall få de egenskaper och funktioner som

ombygg-

nadsföreskrifterna kräver. [- - -]

 Sådana följdkrav kan dessutom medföra att vissa gemensamma

funktioner i

byggnaden måste åtgärdas. [- - -] Sådana funktioner kan inte alltid

ändras del

för del utan måste förbättras i ett sammanhang. [- - -] Kraven bör

enligt min

mening i första hand utlösas vid sådana tillfällen då det är tekniskt

och

ekonomiskt lämpligt att vidta de åtgärder som behövs. Bedömningen

måste göras

med utgångspunkt från standardnivån på övriga delar av byggnaden

eller på en

avgränsad enhet av denna. [- - -] Vad nu sagts innebär att

ombyggnader inte kan

genomföras etappvis på ett sådant sätt att kraven på ändringar av

dessa

funktioner kringgås."

 För att vissa av egenskapskraven skall kunna uppfyllas beträffande

en ombyggd

del av ett hus, krävs det med automatik att också andra delar av

huset ändras.

T.ex. om en lägenhet inreds på en övre våning, fordrar

tillgänglighetskravet att

denna förses med hiss. Därmed får också våningarna längre ned

automatiskt hiss.

På samma sätt förhåller det sig ofta med behov av ledningar. Dessa

slag av

följdkrav utlöses alltså självklart som en del av ändringen av huset

och något

särskilt ombyggnadsbegrepp behövs inte för detta. I andra fall, t.ex.

när det

gäller energihushållning eller inomhusklimat, är det inte lika

självklart att

ändra andra delar av huset vid inredande av t.ex. en ny lägenhet i

detta. I den

utsträckning som följdkrav då ställs i statliga föreskrifter, bör

dessa utformas

på ett entydigt och förutsebart sätt. För detta syfte är det oklara

ombygg-

nadsbegreppet olämpligt. Kraven kan enklare kopplas till begreppet

ändring av

byggnad.

 Av det som nu anförts drar regeringen slutsatsen att

ombyggnadsdefinitionen

och den särskilda ombyggnadsregleringen kan avvaras. Inte heller

finns det behov

av att, som utredningen föreslagit, i lagen införa någon särskild

definition av

begreppet ändring. Varken nybyggnad eller tillbyggnad definieras ju

där.

 De tekniska egenskapskraven på byggnader måste således skilja sig

något

beroende på om det gäller uppförandet av en helt ny byggnad eller

ändring av en

befintlig byggnad. Det är vidare nödvändigt att kraven är så

preciserade att de

är förutsebara och i möjligaste mån oberoende av tolkningar från fall

till fall.

De preciseringar som behövs sker bättre i förordning och i

myndighetsföreskrifter än i dag. Någon sänkning av ambitionsnivån

beträffade

egenskapskraven vid ombyggnadsarbeten innebär inte detta.

7.3 Tekniska egenskapskrav

7.3.1Kravens innebörd

Regeringens förslag: De tekniska egenskapskrav som

ställs i den nya lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m. skall motsvarara de

egenskapskrav på byggnader och anläggningar som nu

finns i 3 byggproduktlagen och i 3 kap. 3-7 och

9 PBL, med undantag för trevnads- och

ändamålsenlighetskraven i 3 kap. 5 PBL, som ersätts

med ett användbarhetskrav för bostäder. Kravet på

driftsekonomi m.m. i 3 kap. 8 PBL upphävs.

 Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

 Remissinstanserna: Ett fyrtiotal remissinstanser har yttrat sig i

denna fråga.

Ett trettiotal av dessa har negativa synpunkter på en eller flera

delar av

förslaget. Borttagande av trevnadskravet och förändringen av

ändamålsenlighetskravet avstyrks i huvudsak av ett tjugotal

remissinstanser,

bland dem Konsumentverket, Länsstyrelsen i Södermanlands län,

Vallentuna kommun,

Arkitektförbundet, Hyresgästernas riksförbund samt Kvinnors

byggforum, och

borttagande av kravet på driftsekonomi avstyrks av ett femtontal,

däribland

Boverket, Byggforskningsrådet, Ronneby kommun och SABO. Många

avstyrkanden är

allmänt hållna och utan närmare motivering. Bland de skäl som anförs

för ett

bevarande av trevnads- och ändamålsenlighetskraven är att

marknadskrafterna inte

fungerar lika effektivt när det gäller bostäder som beträffande

vanliga

handelsvaror och att ett borttagande av kravet medför en risk för

försämrade och

mer svårskötta lägenheter och en ojämn bostadsstandard. Andra

avstyrkanden

grundas på att kraven anses vara uttryck för en god byggnadskultur

och en

vällovlig ambition som bl.a. påverkar byggnadsnämndernas

rådgivningsverksamhet.

De invändningar som framförs mot borttagande av föreskriften om

driftsekonomi

grundar sig på hushållningsaspekter och önskemål om låga

driftskostnader. Också

kretsloppssynpunkter anförs.

 Utöver nu redovisade synpunkter har flera remissinstanser

föreslagit olika

förändringar av de krav som utredningen ansett böra vara oförändrade.

Det

handlar i vissa fall om att införa ytterligare krav och i andra fall

om

preciseringar av kraven. Två handikapporganisationer anser att

detaljföreskrifter om tekniska lösningar för att tillgodose

tillgänglig-

hetskravet bör införas i lagen.

 Skälen för regeringens förslag: De bestämmelser om tekniska

egenskapskrav som

med andra formuleringar men i sak oförändrade bör återfinnas i den

nya lagen om

tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. bör vara föreskrifterna

- om mekanisk motståndsförmåga och stabilitet, säkerhet i händelse av

brand,

 skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, säkerhet vid

användning, skydd

 mot buller samt energihushållning och värmeisolering i 3

byggproduktlagen,

- om hushållning med energi och vatten, om bärförmåga, stadga,

beständighet och

 hållfasthet, om hygien, arbetsmiljö och inomhusklimat, om skydd mot

 olycksfall, mot uppkomst och spridning av brand och mot

personskador vid

 brand, om avfallshantering samt om tillgänglighet i 3 kap. 3 - 7

PBL.

 Däremot bör kraven i 3 kap. 5 PBL på att byggnader skall vara

lämpliga för

sitt ändamål och ge möjlighet till trevnad inte oförändrade arbetas

in i den nya

lagen. Dessa krav täcks till viss del av kraven på god hygien, god

arbetsmiljö

och tillfredsställande inomhusklimat i samma paragraf och av kravet

på

tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och

orienteringsförmåga i 3 kap. 7 PBL. I övrigt är kraven av sådan art

att det

inte kan anses vara ett väsentligt statligt intresse att lagreglera

dem. Med

anledning av den oro som några remissinstanser givit uttryck för

anser

regeringen dock att det tills vidare är lämpligt att behålla ett

allmänt krav på

att byggnader skall kunna fungera för sitt ändamål. Det gör det

möjligt att

ingripa om en extrem marknadssituation skulle leda till ett

undermåligt

bostadsbyggande. Detta krav bör ha ungefär den innebörd som

utredningen före-

slagit, nämligen att bostäder skall ha utrymme för vila, samvaro,

måltider,

hygien och förvaring samt utrustning för hygien och matberedning. I

skälig

utsträckning bör dessa funktioner vara avskiljbara från varandra.

Detta bör i

den nya lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.

uttryckas som ett

krav på lämplighet för avsett ändamål. Något krav på vissa mått eller

viss

utrustning i olika slag av bostäder ligger inte i detta. Vi vill i

detta

sammanhang erinra om att regeringen i prop. 1993/94:199 Ändringar i

hyresförhandlingslagen m.m. föreslagit att hyresnämnden skall kunna

ålägga

hyresvärden att rusta upp en bostadslägenhet till lägsta godtagbara

standard (12

kap. 18 a jordabalken). Vad som krävs för att en lägenhet skall

anses ha

lägsta godtagbara standard beskrivs i 12 kap. 55 a jordabalken.

Bl.a. skall

lägenheten vara utrustad med spis, diskho, kylskåp,

förvaringsutrymmen,

avställningsytor, förrådsutrymmen och anordningar för hushållstvätt.

 Utredningen har föreslagit att även bestämmelsen i 3 kap. 8 PBL

utmönstras

ur den nya lagstiftningen. I den bestämmelsen föreskrivs det att

byggnader skall

utföras med sådant material och på sådant sätt att reparations-,

underhålls- och

driftkostnader begränsas. Utredningen anför i den delen följande

(betänkandet

s. 233 och 234).

 "Kraven på reparations-, underhålls- och driftsekonomi i 3 kap. 8

PBL

skiljer sig från de övriga kraven i 3 kap. på det sättet att de inte

ställer

något krav på byggnaden som sådan utan på det material som ingår i

byggnaden och

på det sätt på vilket byggnaden utförs. Avsikten är inte att uppnå

några

egenskaper hos byggnaden utan att byggnadens funktioner och

egenskaper med

skäliga insatser skall kunna hållas i stånd under den

avsedda

brukstiden.

 När det gäller byggnadens grundkonstruktion, stomme och andra

bärande delar

saknar bestämmelsen i 3 kap. 8 betydelse, eftersom det redan i 3

kap. 4 PBL

föreskrivs att dessa byggnadsdelar skall ha en betryggande

beständighet. Därmed

menas enligt förarbetena att de skall ha en livslängd som motsvarar

byggnadens

avsedda brukstid (prop. 1985/86:1, s. 488).

 Föreskriften har såvitt gäller materialkravet inte någon

självständig funktion

vid sidan av föreskrifterna i byggproduktlagen. Denna lag omfattar

produkter som

är avsedda att stadigvarande ingå i en byggnad eller annan anläggning

och som

har betydelse för byggnadsverkets egenskaper när det gäller

bärförmåga, stadga

och beständighet, säkerhet i händelse av brand, skydd med hänsyn till

hygien,

hälsa och miljö, säkerhet vid användning, skydd mot buller samt

energihushållning och värmeisolering (2 ). För att få ingå i

byggnadsverk skall

produkter ha sådana egenskaper att det byggnadsverk i vilket de skall

ingå -

rätt projekterat och uppfört - kan uppfylla de nämnda egenskapskraven

(3 ).

Bedömningen av produkten skall ske under den förutsättningen att

byggnadsverket

skall uppfylla de angivna kraven under en ekonomiskt rimlig

livslängd. Med det

sistnämnda uttrycket avses enligt ett tolkningsförslag inom EG den

tidsperiod

under vilken det avsedda byggnadsverket med hänsyn till

omständigheterna kommer

att bibehållas på en nivå som är adekvat för dess användning.

Begreppet

"ekonomiskt rimlig livslängd" synes alltså i huvudsak komma att ges

samma inne-

börd som uttrycket "byggnadens avsedda brukstid" i PBL-propositionen.

Byggproduktlagens krav på byggprodukter torde således komma att bli

strängare än

PBL:s på det sättet att det beständighetskrav som nu uppställs i 3

kap. 4 PBL

på materialet i grundkonstruktion, stomme och andra bärande delar

utvidgas till

att gälla materialet också i de byggnadsdelar som har betydelse för

brand- och

brukarsäkerhet, hygien, hälso-, buller- och miljöskydd,

energihushållning och

värmeisolering. När byggproduktlagens regler träder i kraft och

harmoniserade

standarder successivt antas blir bestämmelsen i 3 kap. 8 PBL

överflödig i

detta avseende.

 Med tiden kommer 3 kap. 8 alltså sannolikt att få reell betydelse

bara när

det gäller valet av material i sådana byggnadsdelar, som inte har

betydelse med

hänsyn till hälsa och säkerhet i vid mening, och när det gäller

sättet att

utföra byggnaden.

 Bestämmelsen har visserligen det vällovliga syftet att åstadkomma

en

ekonomiskt lämplig balans mellan investeringskostnaderna och

reparations-,

underhålls- och driftkostnaderna så att de senare kan hållas låga

genom att de

förra ökas något. Detta är emellertid enligt min mening inte något

som bör

föreskrivas av samhället. Det kan inte anses vara ett väsentligt

allmänt

intresse. Inte heller några hushållningssynpunkter av allmänt

intresse gör sig

gällande i sammanhanget."

 Regeringen delar utredningens principiella syn på dessa frågor.

Bestämmelsen i

3 kap. 8 PBL bör därför upphävas utan att flyttas över till den nya

lagen om

tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Det förtydligandet bör

dock här

göras att sedan utredningens betänkande lämnades har EG-kommissionen

antagit

s.k. tolkningsdokument till byggproduktdirektivet (89/106/EEG). Där

behandlas

direktivets bestämmelse om att dess krav på byggprodukter, under

förutsättning

av normalt underhåll, skall uppfyllas under en ekonomiskt rimlig

livslängd. Till

en början framgår det att med "ekonomiskt rimlig livslängd" menas den

tid under

vilken det med hänsyn till alla relevanta omständigheter är

ekonomiskt rimligt

att bibehålla byggnadsverket på en egenskapsnivå som motsvarar

direktivets

kravnivå beträffande byggnadsverks egenskaper. Därefter sägs att det

av de

harmoniserade tekniska specifikationerna för byggprodukter

(standarden m.m.)

skall framgå vilken livslängd produkten förväntas ha, så att rätt

produkt kan

väljas med hänsyn till byggnadsverkets avsedda livslängd. Visserligen

innehåller

byggproduktdirektivet inte - lika litet som byggproduktlagen - något

uttryckligt

krav på att de byggprodukter som har en livslängd som motsvarar minst

byggnadens

ekonomiskt rimliga livslängd skall väljas. Detta framgår dock

indirekt, eftersom

de sex väsentliga kraven i direktivet syftar till att förhindra att

byggnader

under brukstiden förorsakar skador eller ohälsa. Beträffande kravet

på mekanisk

motståndsförmåga och stabilitet sägs det också uttryckligen i

direktivet att

dessa egenskaper skall uppfyllas under "bruksskedet".

 Slutligen bör det med anledning av ett par remissynpunkter påpekas

att

föreskriften inte ger uttryck för något kretsloppstänkande.

Bestämmelsens

innebörd är enligt propositionen med förslaget till PBL att byggnader

skall

utföras med sådant material och sådana system som är ekonomiskt och

praktiskt

möjliga att sköta. Byggnadsdelar och installationer m.m. med

begränsad livslängd

skall vara lätt åtkomliga och lätta att underhålla, driva och

besikta. Avsikten

med detta är enligt propositionen att byggnadens funktioner och

egenskaper under

bruksskedet skall kunna hållas i stånd till måttliga kostnader genom

att

byggherren lägger ned något större kostnader på investeringen. Kravet

innebär

dock inte att byggnadsnämnden kan fordra t.ex. ett dyrare

byggnadsmaterial än

det som är tillräckligt för att uppfylla övriga egenskapskrav (prop.

1985/86:1

s. 234 och 496). Syftet med föreskriften var således att - främst då

det gäller

bostäder - tvinga fastighetsägarna att göra sina investeringar så att

de fick

låga drifts- och underhållskostnader för fastigheterna. Med det

förutvarande

statliga subventionssystemet innebar det att staten tog på sig att

delvis

finansiera dessa dyrare investeringar i syfte att åstadkomma lägre

boendekostnader.Bestämmelser som främjar ett kretsloppsanpassat

byggande måste

införas på ett annat sätt än genom att behålla 3 kap. 8 PBL. Plan-

och

byggutredningen har således fått i uppdrag att ägna uppmärksamhet åt

frågan om

byggprodukter som kan ingå i ett kretslopp. Utredningen behandlar

denna fråga i

delbetänkandet Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36).

 Regeringen finner med ett undantag inte skäl att nu föreslå några

andra

ändringar av de gällande egenskapskraven på byggnader än dem som

utredningen

föreslagit. Vissa av de preciseringar som några remissinstanser

föreslagit bör

ske på föreskriftsnivå. Statliga föreskrifter om tekniska lösningar

bör över

huvud taget inte meddelas.

 Det nyss nämnda undantaget gäller det underhållskrav på

ventilations-

anläggningar som nu regleras i förordningen (1991:1273) om

funktionskontroll av

ventilationssystem. Detta krav bör i detta sammanhang för

tydlighetens och

enhetlighetens skull uttryckligen anges i lagtexten. I övrigt bör

samma regler

gälla för funktionskontrollanter som för kvalitetsansvariga.

7.3.2Reglering i lag eller förordning

Regeringens förslag: De egenskapskrav som gäller för

byggnader och andra anläggningar anges kortfattat

i lag. Närmare föreskrifter om tillämpningen

meddelas av regeringen eller den myndighet

regeringen bestämmer.

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser bl.a.

handikapp-

organisationer, har yttrat sig i frågan. De befarar att förslaget kan

leda till

en avreglering och sänkta egenskapskrav.

 Skälen för regeringens förslag: Som anförts i föregående avsnitt

bör de flesta

bestämmelserna om byggnaders tekniska egenskaper flyttas från PBL

till den nya

lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.

 De bestämmelser i 3 kap. PBL som helt eller delvis har

motsvarigheter i 3

byggproduktlagen är kraven på energihushållning, bärförmåga m.m.,

hygien och

inomhusklimat m.m., olycksfalls- och brandskydd samt avfallshantering

i 3, 4, 5

och 6 .

 Bestämmelsen i 3 byggproduktlagen är formulerad med utgångspunkt

från EG:s

byggproduktdirektiv och anger att en byggprodukt är lämplig, om den

har sådana

egenskaper att det byggnadsverk (byggnader och anläggningar) i vilket

den skall

ingå, rätt projekterat och uppfört, kan uppfylla krav på

 1. bärförmåga, stadga och beständighet,

 2. säkerhet i händelse av brand,

 3. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö,

 4. säkerhet vid användning,

 5. skydd mot buller, och

 6. energihushållning och värmeisolering.

 Eftersom den exakta innebörden av byggproduktlagens krav är

beroende av

rättsutvecklingen inom EES är det lämpligt att bestämmelserna om

egenskapskrav i

den nya lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. ges

samma

kortfattade lydelse som den i 3 byggproduktlagen och att regeringen

eller den

myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela de

tillämpningsföreskrifter som behövs.

 De bestämmelser som saknar motsvarighet i byggproduktlagen men som

är av sådan

karaktär att de bör sammanföras med dessa i den nya lagen om tekniska

egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. bör lämpligen ges samma

kortfattade

formulering som de nyssnämnda kraven och med samma bemyndigande för

regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer att närmare precisera

kraven i

förordning.

 När egenskapskraven, så som föreslagits, anges mycket kortfattat i

lagen och

utvecklas närmare i förordningen ligger det i sakens natur att

behovet av

myndighetsföreskrifter i viss mån minskar och att dessa kan begränsas

till

föreskrifter av mer teknisk natur.

 Regleringen blir på så sätt systematiskt redig och konsekvent och

möjliggör

smidiga förändringar av innehållet i de krav som nu finns i

byggproduktlagen och

som Sverige genom EES-avtalet förbundit sig att anpassa till den

tillämpning som

vid varje tillfälle gäller i EES. En sådan konstruktion möjliggör

också

smidigare förändringar av i vilken omfattning olika slag av byggnader

och

anläggningar skall omfattas av de olika kraven. Det kan bli aktuellt

genom

rättsutvecklingen inom EG eller på grund av inhemska behov.

Slutligen undviks

den variation i detaljeringsgrad som de nuvarande bestämmelserna har

i PBL och

den inkonsekvens som ligger däri att ett par av PBL:s nuvarande

bestämmelser

inte bara anger egenskapskrav utan också vilka avsteg från dessa krav

som

byggnadsnämnden i vissa fall kan tillåta. Frågor av sistnämnda slag

bör

principiellt regleras på annat sätt. Med den nya uppbyggnaden av

regelsystemet

kommer riksdagen att ange de grundläggande tekniska egenskapskrav som

skall

ställas på byggnader och regeringen att inom denna ram ange de

preciseringar som

är av mer politisk natur medan föreskrifter med huvudsakligen

tekniskt innehåll

överlåts till en myndighet.

 Uppbyggnaden medger också en smidig anpassning av behovet av

föreskrifter till

behovet av att dessa till sin innebörd är så preciserade att de är

förutsebara.

Detta är helt nödvändigt med hänsyn till det nya system för

byggkontrollen som

föreslagits. Det är också praktiskt och lämpligt att de olika

kravnivåer som

skall gälla vid nybyggnad respektive tillbyggnad och ändring av en

byggnad läggs

fast i förordning i stället för i lagen. Idag regleras tillbyggnads-

och

ändringskraven i lag men ombyggnadskraven i förordning.

 Också de undantag från PBL:s krav som enligt 3 kap. 9 och 10 PBL

gäller för

vissa fritidshus bör återfinnas i förordningen. Detsamma gäller de

nyanseringar

i kraven som alltjämt bör gälla beträffande åtgärder som för

närvarande inte

kräver bygglov och beträffande s.k. "andra ändringar" än till- och

ombyggnader.

 Slutligen bör regeringen i förordning ha möjlighet att meddela

föreskrifter om

olika kravnivåer i vissa fall utom respektive inom detaljplan eller

beträffande

vissa slag av byggnader. Dessa föreskrifter skulle motsvara dagens

regler om att

egenskapskraven i 3 kap. PBL endast gäller i skälig utsträckning

beträffande

åtgärder som inte kräver bygglov (8 kap. 1, 3 - 6 och 10 PBL).

 Överflyttningen till förordning innebär självklart inte i sig någon

ändring av

kravnivån. Det är helt och hållet en praktisk fråga om i vilket slag

av

författning som bestämmelser av olika detaljeringsgrad lämpligen

återfinns. Den

nu föreslagna uppdelningen är den normala på andra områden än

byggandets.

Inställningen bland en del remissinstanser i denna fråga tyder på att

de befarar

att regeringen skulle föra en annan politik än riksdagsmajoriteten,

något som

knappast är möjligt.

 I förordningsarbetet kan en del av de preciseringar och

förtydliganden av

egenskapskraven som några remissinstanser efterlyst göras.

7.4 Vissa bemyndiganden m.m.

Utöver de förslag som PBL-utredningen lämnat bör vissa bemyndiganden

samt

tillsyns- och sanktionsregler ändras i samband med de tidigare

föreslagna

lagändringarna.

7.4.1Typgodkännanden och tillverkningskontroll

Regeringens förslag: Regeringen eller den

myndighet regeringen bestämmer bemyndigas att

meddela föreskrifter om typgodkännanden och till-

verkningskontroll av material, konstruktioner

eller anordningar för användning i byggnader eller

andra anläggningar. Beslut om typgodkännanden och

tillverkningskontroll får meddelas av organ som

ackrediterats för detta ändamål av Styrelsen för

teknisk ackreditering.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande bestämmelser (16

kap. 3 PBL)

prövas frågor om typgodkännanden och tillverkningskontroll av det

eller de organ

som regeringen bestämmer. I enlighet med principerna om öppna system

för teknisk

provning och kontroll bör rätten att meddela typgodkännanden och

beslut om

tillverkningskontroll tillkomma varje kompetent organ. Det är därför

inte

lämpligt att regeringen vid varje tillfälle utser sådana organ utan

att de

ackrediteras genom Styrelsen för teknisk ackreditering.

7.4.2Vissa värmeanordningar, hissar m.m

Regeringens förslag: Bestämmelserna om tillsyn och

sanktioner samt bemyndiganden för regeringen i den

nuvarande byggproduktlagen utvidgas till att

omfatta också sådana anordningar i byggnader som

kan jämställas med byggprodukter utan att omfattas

av EG:s byggproduktdirektiv.

Skälen för regeringens förslag:

Värmeanordningar m.m.

Genom EES-avtalet har Sverige förbundit sig att genomföra bl.a.

EG-rådets

direktiv av den 13 februari 1978 om funktionen hos värmeanordningar

för

rumsuppvärmning och varmvattenförsörjning i nya eller befintliga

icke-industriella byggnader samt värmeisolering och

varmvattenförsörjning i

hushåll i nya, icke-industriella byggnader (78/170/EEG). Detta

direktiv har

väsentligt byggts ut och konkretiserats i rådets direktiv av den 21

maj 1992 om

effektivitetskrav för nya värmepannor som eldas med flytande eller

gasformigt

bränsle (92/42/EEG). Det sistnämnda direktivet omfattas inte av

EES-avtalet men

torde komma att ingå i tilläggsavtalet till detta.

 De tekniska krav som uppställs i de båda direktiven är i sak

införda i

Boverkets byggregler (BFS 1993:57). Dessa har utfärdats med stöd av

bemyndigandet i 2 PBF för verket att meddela de föreskrifter som

behövs för

tillämpningen bl.a. av bestämmelserna i 3 kap. 3 PBL om hushållning

med

energi. Detta bemyndigande går i sin tur tillbaka på bemyndigandet i

16 kap. 1

PBL för regeringen att utse en myndighet att meddela de föreskrifter

som, utöver

bestämmelserna i 3 kap., behövs för en lämplig utformning av

byggnader m.m.

 Utöver tekniska krav innehåller emellertid direktiven också

bestämmelser om

kontroll och märkning av värmeanordningar i samband med

tillverkningen och om

vissa förutsättningar för marknadsföring. Några bestämmelser om detta

finns inte

i Sverige.

 I 5 byggproduktlagen finns ett bemyndigande för regeringen eller

den

myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter bl.a. om

bestyrkande av

överensstämmelse med gällande krav beträffande byggprodukter och om

märkning av

byggprodukter som förutsättning för att produkten skall få släppas ut

på

marknaden och användas. Enligt 10 byggproduktlagen får en

tillsynsmyndighet

förelägga en tillverkare, en importör eller den som saluför

byggprodukter att

t.ex. ta bort EG-märket om en produkt EG-märkts trots att den inte

överensstämer

med kraven. Enligt 8 byggproduktlagen slutligen har en

tillsynsmyndighet rätt

att för tillsynen bl.a. få tillgång till vissa handlingar och

lokaler.

Motsvarande bestämmelser saknas för de nämnda värmeanordningarna.

Hissar m.m.

Regeringen har den 16 december 1993 beslutat en förordning

(1993:1598) om hissar

och vissa andra motordrivna anordningar, vilken träder i kraft den 1

juli 1994.

Den omfattar anordningar som en byggnad eller fastighet försetts med,

men

innehåller inga regler om tillverkning och marknadsföring av

anordningarna (1

 ). Förordningen är utfärdad med stöd av 16 kap. 1 PBL, som ger

regeringen

eller den myndighet regeringen bestämmer rätt att bl.a. meddela

föreskrifter som

utöver bestämmelserna i 3 kap. PBL behövs till skydd för liv,

personlig säkerhet

eller hälsa. Hissar omfattas av kraven i 3 kap. PBL och kräver

bygglov. Detsamma

gäller linbanor och skidliftar, som också omfattas av den nya

förordningen.

 Vissa hissar faller under EG:s maskindirektiv (89/392/EEC). Inom

EG pågår

arbete med att utarbeta ett särskilt hissdirektiv. Diskussioner pågår

också om

ett linbanedirektiv. Liksom då det gäller de nyssnämnda

värmeanordningarna är

det också här, förutom tekniska krav på anordningarna,

aktuellt

med regler om märkning, marknadsföring och tillsyn av samma slag som

då det

gäller sådana byggprodukter som omfattas av EG:s byggproduktdirektiv

 Maskindirektivet är genomfört i Sverige genom

Arbetarskydds-styrelsens

föreskrifter (AFS 1993:10), som innehåller såväl tekniska

föreskrifter som

föreskrifter om marknadsföring m.m. och har meddelats med stöd av 18

arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Den bestämmelsen går bl.a.

tillbaks på

bemyndigandet i 4 kap. 2 arbetsmiljölagen (1977:1160) rörande

marknadsföring

av tekniska anordningar som kan föranleda ohälsa eller olycksfall i

verksamhet i

vilken arbetstagare utför arbete för arbetsgivares räkning.

 Tekniska krav på hissar finns också i Arbetarskyddsstyrelsens

föreskrifter

(AFS 1989:5) om hissar. Dessa föreskrifter är utfärdade med stöd av

18

arbetmiljöförordningen och 3 kungörelsen (1939:783) angående

anordnande och

begagnande samt tillsyn av vissa hissar. Den sistnämnda kungörelsen

upphör att

gälla den 1 juli 1994 när den nya förordningen om hissar och vissa

andra

motordrivna anordningar träder i kraft.

 Utöver de nämnda författningarna finns på hissområdet lagen

(1977:484) med

bemyndigande att meddela föreskrifter om hissar och andra lyft- eller

transportanordningar. Denna innehåller inga bestämmelser om märkning

och

marknadsföring.

 Det saknas alltså en möjlighet för regeringen att meddela

föreskrifter med

krav på kontroll och märkning som villkor för marknadsföring av

hissar och

liknande anordningar då det gäller andra aspekter på hissarna än

arbetarskyddssynpunkter. Sådana föreskrifter kan bli aktuella genom

vårt

samarbete inom EES.

Slutsats

Regler bör införas som gör det möjligt att - i den mån det blir

aktuellt genom

utvecklingen inom EES och behovet inte täcks av arbetsmiljölagens

regler - genom

förordning göra sådana bestämmelser om kontroll, märkning,

marknadsföring och

marknadsövervakning som finns i byggproduktlagen tillämpliga också på

anordningar som inte omfattas av EG:s byggproduktdirektiv men som är

avsedda att

ingå i byggnadsverk på samma sätt som byggprodukter. Regeringen har

därvid

möjlighet att allt efter omständigheterna åstadkomma en lämplig

samordning med

andra förordningsbestämmelser av samma slag.

8 Ikraftträdande

Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1995. Beträffande

ärenden som

avgjorts av kommunen före ikraftträdandet skall dock äldre

bestämmelser

tillämpas både vad gäller förfarandet och i sak.

9 Följdfrågor

9.1 Konsekvensbedömning

Överflyttningen av bestämmelser från PBL till en ny lag om

egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m. och inarbetandet av byggproduktlagen i denna lag

är i sig

enbart en lagteknisk fråga. Detsamma kan sägas om att preciseringen

av vissa

egenskapskrav på byggnader överförs från PBL till en förordning till

den nya

lagen.

 De ökade möjligheterna att i detaljplan besluta om befrielse från

kravet på

bygglov medför något mer arbete för kommunerna vid utarbetandet av

detaljplaner

men detta vägs utan vidare upp av de förenklingar och

kostnadsbesparingar både

för kommunen och de enskilda som det innebär att bygglov inte behövs

inom

planområdet.

 Förändringarna då det gäller kraven på trevnad, ändamålsenlighet

och

driftsekonomi beträffande byggnader har visserligen i praktiken till

stora delar

redan börjat tillämpas genom Boverkets byggregler, men de innebär en

väsentligt

förbättrad möjlighet att finna kostnadsbesparande planlösningar av

bostäder och

bör på sikt få en mätbar effekt i form av lägre boendekostnader. De

bör också

stimulera bostadsproducenterna till konkurrens om att uppföra

bostäder som har

en hög kvalitet till ett lågt pris. Även detta bör på sikt bidra till

att hålla

boendekostnaderna låga. Samtidigt innebär de ändrade kraven en

avreglering som

leder till ett minskat behov av kontroll från byggnadsnämndernas

sida, vilket

även kan medge besparingar.

 Effekterna av att bygglovsprövningen av de tekniska egenskapskraven

ersätts

med det föreslagna nya kontrollsystemet är svåra att exakt bedöma,

eftersom de i

hög grad beror på hur olika parter utnyttjar de möjligheter som

systemet ger.

Det nya systemet gör det möjligt att minska kostnaderna för

byggnadsnämnderna

samtidigt som det kan leda till ökade kostnader för byggherrarna i

form av

noggrannare projektering och kontroll. Dessa kostnadsökningar bör

dock väl

uppvägas av att byggfelen och reparationskostnaderna minskar. De

största

vinsterna torde dock uppstå om de större byggherrarna förmår att ta

till vara

de möjligheter till ett rationellt byggande och teknisk utveckling

som det nya

systemet stimulerar till. En ökad konkurrens mellan byggföretagen i

sistnämnda

avseenden torde i hög grad kunna bidra till bl.a. lägre

boendekostnader för de

enskilda medborgarna.

 Andra effekter av det nya kontrollsystemet är att det bättre än det

nuvarande

ger möjligheter att utnyttja de nya regler och rutiner som vi måste

införa som

en följd av EES-avtalet och som är en följd av den övergång till s.k.

öppna

system när det gäller teknisk kontroll som i övrigt håller på att

genomföras.

Några komplikationer i förhållande till EES eller EG förutses inte.

 Inledningsvis kan ett visst föreskrifts- och uppföljningsarbete

krävas av

Boverket.

 Sannolikt kommer också vissa utbildnings- och informationsinsatser

att

krävas. För statens del är det Boverket som svarar för detta.

 Sammantaget medför förslagen inga kostnadskonsekvenser för staten

och något

sänkta kostnader för kommunerna. För byggföretagen medför förslagen

en begränsad

kostnadsökning, vilken dock mer än väl uppvägs av möjligheter till

kostnadsbesparingar och högre kvalitet i byggandet.

9.2 Ändringar i annan lagstiftning

De föreslagna ändringarna i PBL föranleder ändringar i

civilförsvarslagen

(1960:74), naturvårdslagen (1964:822), fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) och

lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring. Ändringarna belyses i

författningskommentaren, avsnitt 10.

10 Författningskommentar

10.1Förslaget till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

1 kap. 4

Paragrafen, som presenterar de olika tillståndsbesluten enligt PBL,

har

kompletterats genom ett tillägg i första stycket avseende

bygganmälan, som

behandlas i 9 kap. 2 och 3 .

1 kap. 9

Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 7.1.

Den är

föranledd av samordningen av PBL:s tekniska egenskapskrav på

byggnader och andra

anläggningar med byggproduktlagen i den nya lagen om tekniska

egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m. Byggproduktlagen upphör att gälla genom

övergångsbestämmelserna till den nya lagen.

3 kap. 3

Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitten 7.1

och 7.3. Den

är föranledd av att bestämmelserna med krav på byggnader i 3-9

upphävs och

ersätts med hänvisningen i denna paragraf till 2 och 21 i den nya

lagen om

tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., som därigenom blir

tillämpliga i

ärenden enligt PBL. Föreskrifter och bestämmelser för byggnader och

andra

anläggningar som utfärdas med stöd av 21 lagen om tekniska

egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m. omfattas därmed bl.a. av förfarande- och

tillsynsreglerna i

8-10 kap. PBL.

3 kap. 10

I första stycket, som innehåller bestämmelser i fråga om varsamhet

med avseende

på den befintliga byggnaden eller anläggningen vid byggnadsarbeten,

har

begreppet ombyggnad utgått till följd av att ombyggnadsbegreppet

utmönstrats ur

PBL genom en ändring i 11 . Vidare har stycket ändrats redaktionellt

så att

tillbyggnader och andra ändringar sammanfattande benämns ändringar.

 De tidigare andra-fjärde styckena har upphävts till följd av att de

tekniska

egenskapskraven överförts till den nya lagen om tekniska

egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m. och ombyggnadsbegreppet utmönstrats. I 21 lagen

om tekniska

egenskapskrav finns ett bemyndigande för regeringen eller den

myndighet

regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om i vilken

utsträckning de i

lagen uppställda egenskapskraven skall uppfyllas vid nybyggnader,

tillbyggnader

och andra ändringar av byggnadsverk.

 Bestämmelserna i 3 kap. 1 och 2 PBL är så utformade att det inte

direkt

framgår i vad mån de är tillämpliga vid nybyggnad, tillbyggnad resp.

ombyggnad.

Av rubriken närmast före 1 framgår att dessa bestämmelser skall

tillämpas på

nya byggnader. I paragrafens äldre lydelse regleras i vilken

omfattning 1 och

2 skall tillämpas vid åtgärder avseende befintliga byggnader.

Genom att

rubriken omedelbart före 1 ändras från Nya byggnader till Byggnader

och

rubriken Befintliga byggnader omedelbart före denna paragraf utgår

blir

rubrikerna inte längre styrande för bestämmelsernas tillämpning i

detta

avseende. Av 11 framgår att åtgärder som får vidtas utan

bygganmälan endast

behöver uppfylla dessa krav i den utsträckning som kan krävas med

hänsyn till

åtgärdens art och omfattning.

3 kap. 11

Paragrafen har fått ett nytt innehåll som i viss utsträckning

motsvarar den

nuvarande bestämmelsen i 3 kap. 9 andra stycket. Bestämmelsen

innebär att

kravnivån sänks för åtgärder med byggnader som får vidtas utan

bygganmälan (se 9

kap. 2 och 3 ). De krav som modifieras enligt bestämmelsen är

kraven i 3 kap.

1 och 2 samt varsamhetskravet i 10 . Bestämmelserna i dessa

paragrafer skall

tillämpas i den utsträckning som kan krävas med hänsyn till åtgärdens

art och

omfattning. Enligt den äldre lydelsen av 3 kap. 9 andra stycket

skall i para-

grafen angivna bestämmelser tillämpas i skälig utsträckning på

åtgärder som får

vidtas utan lov. Enligt PBL-propositionens specialmotivering (s. 498)

avses

härmed att något strikt hävdande av kraven inte är avsett och att

mindre

avvikelser kan tolereras. Där framhålls också att någon formaliserad

kontroll

och tillsyn av dessa arbeten inte sker, men att det finns möjligheter

att

ingripa i efterhand. Ändringen är avsedd som ett förtydligande av vad

som avses

med skälig omfattning. Den innebär således inte någon ändring i sak.

 Paragrafen innehåller inte någon hänvisning till 3 . De krav som

gäller på

grund av hänvisningen till 2 lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk,

m.m., kan modifieras enligt ett bemyndigande i 21 den lagen för

regeringen

eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter

om i

vilken utsträckning de kraven skall vara uppfyllda.

3 kap. 13

Ändringen innebär att de två första meningarna i första stycket

utgår. Dessa

bestämmelser har överförts till 2 tredje stycket, resp. 13 lagen

om

tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Den återstående meningen

i första

stycket, att byggnaders yttre skall hållas i vårdat skick, har förts

samman med

nuvarande andra stycket, som således blir paragrafens första stycke.

3 kap. 14

Paragrafen innehåller i sin äldre lydelse en hänvisning som innebär

att

kapitlets tidigare paragrafer blir tillämpliga på sådana andra

anläggningar än

byggnader som kan kräva bygglov. Genom att nivån på de tekniska

egenskapskraven

enligt 11 direkt knutits till om bygganmälan krävs (se 9 kap. 2 och

3 ), har

bestämmelsen kunnat göras tillämplig på alla anläggningar som kan

vara

bygglovspliktiga.

3 kap. 16

Ändringarna i andra stycket är i huvudsak följdändringar som är

föranledda av

dels ändringen i 10 andra stycket, dels uppdelningen av bygglovet i

en del som

avser lokaliseringsprövning och en del som avser kontroll av de

tekniska

egenskapskraven. Vidare har uttrycket i skälig omfattning preciserats

så att

kraven i 15 skall uppfyllas i den utsträckning som efter

omständigheterna kan

krävas med hänsyn till kostnaderna för arbetet och tomtens särskilda

egenskaper.

 Utmönstringen av ombyggnadsbegreppet innebär att kraven på tomtens

anordnande

i och för sig kan ställas redan vid ändringar som inte är så

omfattande att de

kunnat bedömas som ombyggnad. Enligt den gällande lydelsen skall

kraven i 15

uppfyllas i skälig utsträckning. Denna skälighetsbedömning innebar

att kraven

skulle ställas bl.a. i relation till de arbeten som utlöser

följdkravet avseende

tomten. Redan i PBL-propositionen (s. 523) framhålls att kraven på

tomten inte

får drivas längre än vad som är skäligt med hänsyn till

omständigheterna i det

enskilda fallet. Det framhålls vidare att omfattningen av de arbeten

som krävs

måste avvägas mot tomtens befintliga värden och kostnaderna för

arbetena. I

lagtexten har begreppet särskilda egenskaper valts i stället för

befintliga

värden för att understryka att det inte är fråga om tomtens

ekonomiska värde som

avses. Av det anförda framgår att avsikten med ändringen inte är att

skärpa

kraven i förhållande till vad som gäller idag. Detta innebär att

ändringsarbetena även framdeles måste ha en viss omfattning för att

följdkrav

över huvud taget skall kunna ställas i detta avseende.

5 kap. 7

Första stycket 4

Ändringen är en konsekvens av att ombyggnadsbegreppet utmönstrats ur

PBL.

 Tidigare innehöll paragrafen en hänvisning som innebar att kommunen

i

detaljplaner och områdesbestämmelser vid ombyggnader kunde ställa

lägre krav än

som skall följa enligt föreskrifter, under förutsättning att

bebyggelsen inom

området får långsiktigt godtagbara egenskaper. Den bestämmelsen

kommer

fortsättningsvis inte att finnas i lag. Regeringen har emellertid för

avsikt att

låta motsvarande bestämmelse återfinnas i bestämmelser som utfärdas

med stöd av

det bemyndigande som finns i 21 lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m.

5 kap. 16

Ändringen i första stycket 1 är en följdändring till det nya första

stycket i 8

kap. 5 . Ändringen i första stycket 4 motsvarar ändringen i 7 4.

5 kap. 26

Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3.

Den innebär

att de överväganden som legat till grund för bygglovspliktens

omfattning inom en

detaljplan skall redovisas i planbeskrivningen.

 Den nya bestämmelsen i 8 kap. 5 första stycket innebär att alla

åtgärder

inom ett område som omfattas av detaljplan kan bygglovsbefrias.

Sådana byggnader

och delar av byggnader som uppförs utan lov är också befriade från

krav på

rivningslov, om inte annat bestäms i planen. Det är lämpligt att

kommunen i

planbeskrivningen också redovisar överväganden i frågan om

rivningslov erfordras

för det som får uppföras utan krav på bygglov.

5 kap. 36

Ändringen är en följdändring till ändringen i 8 kap. 4 .

8 kap. 1

Ändringen i första stycket innebär att punkten 4 får ett delvis annat

innehåll

och att punkterna 5-6 utgår. Den är en följd av att de tekniska

egenskapskraven

i PBL överförts till den nya lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk,

m.m.

 Ändringen i punkten 4 skall ses tillsammans med ändringen i 4

första stycket

2. Den tidigare punkten 4 innehöll bestämmelser om krav på bygglov

vid sådana

ändringar som berör konstruktionen av de bärande delarna eller som

avsevärt

påverkar byggnadens planlösning. Vad avser den förstnämnda

förutsättningen var

kravet grundat på enbart ett behov av teknisk kontroll. När det

gäller

planlösningen, kan den ha betydelse för lokaliseringsfrågor genom att

förändringar av planlösningen kan innebära inredande av ytterligare

lägenheter

eller förändringar av lokaler, dvs. frågor som kan ha inverkan på

behov och

dimension av va-anläggningar, gator, parkeringsutrymmen och service

m.m. Den

tidigare bestämmelsen i 4 första stycket 2 undantar förändringar av

planlös-

ningen i en- eller tvåbostadshus från lovplikt, under förutsättning

att det inte

inreds någon ytterligare bostad eller lokal. Ändringen i punkten 4 i

den nu

aktuella paragrafen innebär att lovplikten inskränks till att omfatta

endast

sådana åtgärder som undantagits från lovfriheten i 4 första stycket

2 och som

inte enbart har betydelse för den tekniska kontrollen, dvs. inredande

av någon

ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal för handel, hantverk

eller

industri. I övrigt skall de åtgärder som nämns i den gällande

lydelsen av

förevarande punkt enbart vara föremål för teknisk kontroll.

 Andra stycket, som innehöll en bestämmelse om bygglovsfrihet för

staten och

landstingen för de åtgärder som anges i första stycket 4-6, har

upphävts. Det

saknas anledning att behålla lovfriheten för de åtgärder som efter

lagändringen

anges i första stycket 4.

8 kap. 4

Upphävandet av första stycket 1 och 2 är en följd av ändringarna i 1

 första

stycket. De tidigare punkterna 3-6 har till följd av upphävandet

omnumrerats.

Andra stycket 3 har upphävts till följd av ändringarna i 1 .

Ändringarna i

tredje och fjärde styckena i följdändringar till ändringarna i första

och andra

styckena i den nu aktuella paragrafen.

8 kap. 5

Första stycket

Stycket är nytt. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna

motiveringen,

avsnitt 6.3. Den motsvarar 8 kap. 4 i utredningens förslag.

 Bestämmelsen innebär att kommunen genom beslut i detaljplan helt

kan befria

åtgärder inom planområdet från bygglovsplikt. Den kan givetvis

användas när en

detaljplan är så detaljerad att det egentligen inte återstår några

frågor att

pröva i ett bygglovsärende, t. ex. när planen utarbetats för ett

speciellt

projekt. I detaljplanen kan då beslutas att lov inte skall krävas för

att utföra

de åtgärder som behövs för att genomföra planen.

 Det är emellertid inte en nödvändig förutsättning att detaljplanen

är särskilt

detaljerad för att beslut om bygglovsbefrielse skall kunna meddelas.

I beslut om

bygglovsbefrielse kan de lovbefriade åtgärderna preciseras genom

beskrivningar

och hänvisningar till bifogade ritningar. Om fastighetsägaren vill

avvika från

sådana preciseringar, blir byggnadsföretaget lovpliktigt.

 Vidare bör som villkor för lovbefrielse uppställas krav på att den

aktuella

fastigheten överensstämmer med en gällande fastighetsplan på

motsvarande sätt

som gäller för bygglov enligt 8 kap. 11 första stycket 2.

 En precisering i detaljplanen kan avse inte bara hur åtgärderna

skall utföras

utan även den tid under vilken de får utföras utan lov. Det vanliga

och

lämpligaste torde vara att tiden för lovbefrielse sammanfaller med

genomförandetiden, men det föreligger inte något hinder mot att

bestämma en

kortare eller längre tid. I sammanhanget förtjänar påpekas att beslut

om

bygglovsbefrielse kan ändras utan hinder av bestämmelserna om

genomförandetid.

Bygglovsbefrielse är visserligen till fördel för en fastighetsägare,

men är inte

någon rättighet i den mening som avses i 5 kap. 11 , jfr. prop.

1990/91:146

s. 45.

 Begynnelsetidpunkten för lovbefrielse kan skjutas upp till dess att

ge-

nomförandetiden börjar löpa med stöd av bestämmelserna i 5 kap. 5

första

stycket, enligt vilken olika genomförandetider kan bestämmas för

skilda områden

av en detaljplan, och 8 kap. 11 första stycket 1, enligt vilken det

förhållandet att genomförandetiden inte börjat löpa utgör hinder mot

att bygglov

lämnas.

Andra stycket

Stycket motsvarar i huvudsak det tidigare första stycket.

 Ändringen i första meningen innebär att stycket blir tillämpligt

endast på

områdesbestämmelser. Detta är en följd av de mera vittgående

möjligheterna att

lovbefria enligt bestämmelsen i första stycket.

 Vidare har tredje punkten upphävts till följd av ändringarna i 1 .

Tredje stycket

Stycket motsvarar till viss del det tidigare andra stycket. Ändringen

i första

meningen innebär att bestämmelsen om att bygglovsbefrielse inte får

medges om

bygglov krävs för att tillvarata grannars intressen eller allmänna

intressen

gjorts tillämplig även på det nya första stycket.

 Att enskilda som berörs av detaljplanen kan överklaga alltför

omfattande

lovfrihet som kan påverka deras förhållanden följer av allmänna

rättsgrundsatser. Vidare omfattar bestämmelserna i 12 kap. om statlig

kontroll

också regleringen i detaljplanen av lovpliktens omfattning.

Länsstyrelsen kan

således vid prövning enligt 12 kap. upphäva ett antagandebeslut t.

ex. på den

grunden att ett riksintresse inte tillgodosetts genom att lovplikten

lagts på en

för låg nivå. Däremot kan, som nämnts i den allmänna motiveringen,

avsnitt 6.3,

inte en fastighetsägare överklaga ett beslut på den grunden att

lovplikten är

för omfattande.

 Bestämmelserna om arbetslokaler och personalrum har utgått till

följd av de

nya reglerna om tillsyn och kontroll. I viss mån motsvarande

bestämmelser finns

i 9 kap. 5 .

Fjärde stycket

Ändringen, som endast är redaktionell, är föranledd av införandet av

det nya

första stycket.

8 kap. 11

Paragrafen motsvarar 8 kap. 14 i utredningens förslag. Ändringen i

första

stycket 3 är föranledd av att de tekniska egenskapskraven överförts

till lagen

om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Det innebär att

kraven i

återstående bestämmelser i 3 kap. är sådana att de kan bedömas i

förväg i ett

ärende om lov. Punkten hänvisar till dessa bestämmelser. Givetvis

avser

hänvisningen bestämmelserna i tillämpliga delar. I 3 kap. 3 , som är

den

bestämmelse i 3 kap. som inte omfattas av hänvisningen, finns en

hänvisning till

de tekniska egenskapskraven i lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk,

m.m.

 Ändringen i tredje stycket är föranledd av ändringen i 1 .

8 kap. 12

Ändringen i första stycket motsvarar den i 11 första stycket.

Ändringen i

tredje stycket är föranledd av ändringarna i 1 första stycket.

8 kap. 13

Ändringen i första stycket 3 är föranledd av ändringarna i 1 första

stycket.

8 kap. 26

Det tidigare första stycket har utgått.

 Enligt den tidigare lydelsen av första stycket skulle ett beslut

varigenom ett

ärende om lov avgörs innehålla skälen till beslutet i enlighet med

vad som

föreskrivs i 20 förvaltningslagen (1986:223). Bestämmelsen

utformades efter

förslag av lagrådet under beredningen av PBL-propositionen (8 kap. 26

lagrådsremissen med förslag till ny plan- och bygglag m.m., prop.

1985/86:1

s.738. Se även bilaga 10 Bilagedelen s. 302). Hänvisningen gällde då

17 äldre

förvaltningslagen, dvs. (1971:290). Förvaltningslagens bestämmelser

är direkt

tillämpliga i ärenden enligt PBL hos byggnadsnämnden. Hänvisningen

till förvalt-

ningslagen fyller således inte någon funktion. Bestämmelsen får

därför utgå.

 Ändringen i de återstående bestämmelserna i paragrafen innebär att

andra

stycket 2 har utgått till följd av det nya systemet för tillsyn och

kontroll.

9 kap.

Kapitlet är nytt och ersätter det tidigare 9 kap.

9 kap. 1

Första stycket har samma lydelse som motsvarande stycke i 9 kap. 1

i tidigare

lydelse. Andra bestämmelser, bl.a. de om kontrollplan i 9 och

slutbevis i

10 , syftar dock till att ytterligare understryka att byggherren

ensam har

ansvar för att arbetena utförs på rätt sätt och att det som utförs

uppfyller de

krav som ställs.

 Andra stycket motsvarar nuvarande 9 kap. 2 i äldre lydelse. Det

tidigare

andra stycket i den paragrafen har placerats i 12 .

9 kap. 2

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.1, motsvarar

i viss utsträckning 9 kap. 4 i dess äldre lydelse.

 Paragrafen innehåller bestämmelser om när byggherren skall

underrätta

byggnadsnämnden om att han har för avsikt att utföra

byggnadsåtgärder. En sådan

underrättelse kallas bygganmälan.

 Givetvis kan byggherren, om han anser det lämpligt, redan i ansökan

om bygglov

lämna de uppgifter som skall ingå i bygganmälan. I ett sådant fall

får

bygglovsansökan anses innefatta bygganmälan. Tidpunkten för byggstart

kan då

anges i förhållande till lovbeslutet.

 Enligt inledningen till första stycket skall anmälan göras minst

tre veckor

före byggstart. Skälet till denna frist är att byggnadsnämnden skall

kunna hinna

få en bild av kontrollbehovet i projektet och av behovet av

utstakning enligt

6 .

Första stycket 1

Kravet på bygganmälan omfattar uppförande och tillbyggnader av

byggnader.

Första stycket 2

I bestämmelsen anges i vilken omfattning bygglovspliktiga åtgärder

med andra

anläggningar än byggnader enligt huvudregeln skall omfattas av krav

på

bygganmälan. I 3 anges undantagen.

Första stycket 3-5

Dessa punkter motsvarar bestämmelserna i 8 kap. första stycket 4-6 i

äldre

lydelse, dvs. i huvudsak inre ändringar av byggnader som var

bygglovspliktiga.

Dessa åtgärder blir således underkastade enbart teknisk kontroll.

Första stycket 6

Enligt denna punkt skall bygganmälan göras för åtgärder som avser

underhåll av

sådan bebyggelse med särskilt bevarandevärde som omfattas av

skyddsbestämmelser

som utfärdats med stöd av 5 kap. 7 första stycket 4 eller 16 4.

Sådana

åtgärder kunde göras bygglovspliktiga genom kommunala beslut i

detaljplaner

eller områdesbestämmelser enligt 8 kap. 6 första stycket 3.

Första stycket 7

Bestämmelsen föreskriver att bygganmälan skall göras vid rivning som

omfattas av

krav på rivningslov.

Andra stycket

Enligt bestämmelsen får byggnadsnämnden medge att byggnadsarbetena

får påbörjas

före treveckorsfristens utgång.

9 kap. 3

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.1, motsvarar

9 kap. 2 andra stycket i utredningens förslag.

Punkten 1

Bestämmelsen innebär att bygganmälan inte behöver göras för de genom

bestämmelserna i 8 kap. 4 bygglovsbefriade åtgärderna avseende en-

eller

tvåbostadshus och till dem hörande komplementbyggnader.

Punkten 2

Bestämmelsen innebär att bygganmälan inte behöver göras för åtgärder

med

ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig

näring inom

områden som inte omfattas av detaljplan.

Punkten 3

Bestämmelsen innebär att bygganmälan inte behöver göras för de genom

bestämmelserna i 8 kap. 2 andra stycket bygglovsbefriade åtgärderna

avseende

andra anläggningar än byggnader.

Punkten 4

Bestämmelsen innebär att de flesta inre ändringar av byggnader som

tillhör

staten eller ett landsting får göras utan anmälan. Bestämmelsen

motsvarar

bygglovsbefrielsen enligt 8 kap. 1 andra stycket i äldre lydelse.

Punkten 5

Bestämmelsen innebär att åtgärder avseende totalförsvarets hemliga

byggnader och

anläggningar är anmälningsfria. Motsvarande bestämmelse i fråga om

bygglov finns

i 8 kap. 10 .

9 kap. 4

Paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.1.

 I paragrafen, som motsvarar 9 kap. 3 första stycket i

utredningens förslag,

ges föreskrifter om formen för en bygganmälan. Enligt första meningen

skall

bygganmälan vara skriftlig. För enkla åtgärder får den dock göras

muntligen.

Detta överensstämmer med vad som gäller för ansökningar om bygglov

enligt 8 kap.

19 .

 Regeringen har för avsikt att med stöd av det allmänna

bemyndigandet i 8 kap.

13 första stycket 1 regeringsformen i förordning föreskriva att det

i en

anmälan skall anges sådana uppgifter att arbetena kan identifieras,

således

fastighetsbeteckning samt byggherrens namn och adress. Dessutom bör

tidpunkten

för avsedd byggstart anges.

 Till anmälan skall enligt första stycket andra meningen fogas en

beskrivning

av projektets art och omfattning. Syftet med kravet på redovisning i

detta

inledande skede är att ge byggnadsnämnden möjlighet till en

preliminär bedömning

av behovet av kontroll. Behovet av redovisning varierar naturligtvis

i hög grad

alltefter projektets omfattning. I enkla fall kan det räcka med en

muntlig

redovisning och en enkel skiss. I andra fall behövs en mer omfattande

dokumentation.

9 kap. 5

Paragrafen motsvarar delar av de äldre bestämmelserna i 8 kap. 30

och 9 kap.

6 i utredningens förslag. Den har kommenterats i den allmänna

motiveringen,

avsnitt 6.5.1 och 6.5.4.

 Bygglov som avser arbetslokaler eller personalrum för verksamheter

där

arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivares räkning får enligt

nuvarande

8 kap. 30 lämnas endast om yrkesinspektionen har yttrat sig över

åtgärdens

lämplighet från arbetsmiljösynpunkt och om det av yttrandet framgår

att

skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder

arbetstagarna har

fått tillfälle att yttra sig över ansökningen.

 Kravet på yttrande från yrkesinspektionen har här uteslutits. Det

förutsätts

att byggnadsnämnden och yrkesinspektionen själva finner lämpliga

rutiner för

samarbete. Dessa kan t.ex. innebära att nämnden för kännedom

översänder

bygganmälningar till yrkesinspektionen, om byggnadsarbetena avser

arbetslokaler

m.m. Att yrkesinspektionen vid behov skall kallas till byggsamråd

framgår av

7 . Kravet på att skyddsombud m.fl. skall ha fått tillfälle att

yttra sig över

åtgärderna kvarstår.

 Enligt andra stycket skall organisation som företräder arbetstagare

beredas

tillfälle att yttra sig över byggnadsåtgärder som avser tillfälliga

personalbostäder.

 Givetvis skall eventuella yttranden företes för byggnadsnämnden. I

de fall

yttranden enligt första eller andra stycket inte avges får

byggnadsnämnden

avgöra från fall till fall om den skall infordra något särskilt bevis

om att de

berörda beretts tillfälle att yttra sig, vilket är en förutsättning

för att

byggnadsarbetena skall få påbörjas. Det förtjänar dock att påpekas

att det

ligger i byggherrens intresse att inhämta synpunkter från de berörda,

annars kan

han riskera ingripanden i efterhand med stöd av annan lagstiftning.

9 kap. 6

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.2, motsvarar

med endast några mindre justeringar den äldre lydelse av tidigare 9

kap. 5 .

Den motsvarar 9 kap. 7 i utredningens förslag. Både den nuvarande

lydelsen och

utredningens förslag begränsas uttryckligen till de fall när en

byggnad skall

uppföras eller byggas till eller till när en annan anläggning skall

utföras

eller väsentligt ändras. Denna begränsning kan emellertid också

utläsas av att

utstakningen skall vara motiverad med hänsyn till förhållandena på

platsen och

omständigheterna i övrigt. Ändringen av bestämmelsen i detta avseende

innebär

således inte någon ändring i sak.

9 kap. 7

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.4,

överensstämmer med vissa justeringar med bestämmelserna i den

tidigare 9 kap. 3

a första stycket. Den motsvarar 9 kap. 8 i utredningens förslag.

 Enligt den nya bestämmelsen har byggnadsnämnden ansvar för att

kalla till och

hålla samråd. Samråd behöver dock inte hållas om det är uppenbart

obehövligt.

 Byggherren kan enligt tredje stycket väcka frågan om samråd redan i

ett tidigt

skede så att samrådet kan komma till stånd redan före bygganmälan.

Vid behov kan

flera samrådsmöten hållas. Till samrådsmötet skall byggherren, den

som enligt

13 anmälts som kvalitetsansvarig och i förekommande fall den som

utfärdat

byggfelsförsäkringen enligt lagen om byggfelsförsäkring kallas. Det

sistnämnda

innebär att byggnadsnämnden måste ta ställning till om en sådan

försäkring krävs

även i de fall att bygglov inte fordras. Vidare skall byggnadsnämnden

vid behov

kalla yrkesinspektionen. Det står också byggnadsnämnden fritt att

kalla andra

som har betydelse för byggnadsföretaget till samrådet.

 Enligt andra stycket skall byggnadsnämnden utan oskäligt dröjsmål

meddela

byggherren om nämnden funnit det obehövligt med samråd och samtidigt

upplysa om

det finns anledning anta att byggnadsföretaget fordrar tillstånd av

någon annan

myndighet. En sådan upplysning erfordras endast om byggnadsnämnden

inte enligt 8

kap. 25 upplyst byggherren om detta i ett lovärende. Om samråd

hålls skall

motsvarande upplysning enligt 12 andra stycket lämnas vid

samrådsmötet.

 Att byggnadsnämndens ställningstagande till behovet av samråd inte

kan

överklagas framgår av 13 kap. 2 andra stycket 2.

 Enligt tredje stycket skall byggnadsnämnden medverka om byggherren

tar

initiativ till samråd. Givetvis skall nämnden medverka även om

nämnden bedömer

samrådet som uppenbart obehövligt.

9 kap. 8

Bestämmelserna har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.4.

 Paragrafen, som motsvarar 9 kap. 8 i utredningens förslag,

överensstämmer i

huvudsak med bestämmelserna i tidigare 9 kap. 3 a andra stycket.

Till

paragrafen har fogats en bestämmelse om skyldighet för

byggnadsnämnden att lämna

upplysningar om eventuella krav på tillstånd av någon annan myndighet

som

motsvarar 8 kap. 25 . Bestämmelsen i den nu aktuella paragrafen tar

sikte på

de projekt som inte bygglovsprövats. Om bygganmälan föregåtts av en

bygglovsprövning skall upplysningarna enligt 8 kap. 25 ha lämnats

redan i

samband med handläggningen av bygglovsärendet. Det förtjänar att än

en gång

påpekas att det är byggherren som även i detta fall har det yttersta

ansvaret

för att nödvändiga tillstånd finns. Som påpekas i PBL-propositionen

(s. 737) bör

det dock i byggnadsnämndens serviceuppgifter ingå att upplysa om att

det kan

behövas tillstånd från andra myndigheter.

9 kap. 9

Bestämmelserna, som är nya har behandlats i den allmänna

motiveringen, avsnitt

6.5.5. De utgör grunden för det nya systemet för tillsyn och

kontroll.

Paragrafen motsvarar 9 kap. 10 i utredningens förslag.

Första stycket

Stycket innehåller bestämmelser om en kontrollplan för arbetena.

Huvudsyftet med

samrådet är att man skall komma fram till en överenskommelse om en

sådan plan.

Byggnadsnämnden skall alltså i mån av behov klargöra för den byggande

vilka krav

som gäller för byggnaden samt i förekommande fall informera om

gällande

produktkrav och krav på arbetsutförande. Byggherren skall med stöd av

sina

konsulter och den kvalitetsansvarige redovisa hur han har tänkt sig

att kraven

skall uppfyllas och hur uppfyllandet skall kontrolleras.

Byggnadsnämnden skall

uppge vilken verifiering av kontrollen som nämnden anser sig behöva

och

byggherren skall redovisa hur han tänkt sig att bestyrka kontrollen.

Det

ankommer på byggherren att lägga fram förslag till en kontrollplan.

 I planen skall anges vilken kontroll som skall utföras samt vilka

sakkun-

nigintyg och övriga handlingar som skall företes för nämnden. Av

planen kan

också framgå att anmälningar skall göras till nämnden beträffande

vissa

arbetsmoment.

 Kontrollen kan utföras genom dokumenterad egenkontroll av

byggherren, dennes

kvalitetsansvariga eller entreprenörer eller av fristående

sakkunniga, i undan-

tagsfall också av byggnadsnämnden själv. Byggherrens förslag till

kontrollsystem

skall godtas, om det inte finns skäl att ifrågasätta kvaliteten på

kontrollen.

Om kontrollen skall ske genom byggnadsnämnden, uppträder nämnden på

samma

villkor som en fristående sakkunnig.

 Beträffande kontrollen erfordras naturligtvis alltid en generell

kontroll av

material, produkter och arbetsutförande, även om den i många fall kan

göras på

ett mycket enkelt sätt - t.ex. då byggherren själv uppför ett

fritidshus åt sig

- och inte alltid behöver verifieras för byggnadsnämnden. Härutöver

kan det

erfordras kontroll avseende t.ex. konstruktionsdetaljer som har

avgörande

betydelse för konstruktionens bärförmåga, stadga eller beständighet

och

konstruktionsdetaljer med speciellt utförande samt

omgivningspåverkan. För sådan

speciell kontroll kan det behövas en särskild plan, som då blir en

del av

kontrollplanen.

 Kraven på kontroll och bestyrkande i olika hänseenden måste

naturligtvis

anpassas efter den kompetens som finns på byggherresidan.

Verifierande av

arbetsutförandet bör dock vanligen ankomma på den kvalitetsansvarige.

Frågor om

metoder för bestyrkande skall lösas vid samrådet.

 Avgörande för omfattningen av den dokumentation som kan behövas

för att

byggherren skall veta att byggnaden uppfyller egenskapskraven och för

byggnadsnämndens tillsyn är i första hand byggherrens kompetens samt

projektets

komplexitet och omgivningspåverkan.

 När det gäller behovet av dokumentation kan man skilja mellan

dokumentation

som behövs vid samrådet, före arbetets påbörjande, under arbetets

genomförande

och efter arbetets slutförande.

 Vid samrådet kan, förutom huvudritningar och

konstruktionshandlingar, behövas

t.ex. en geoteknisk undersökning inklusive eventuell utredning om

grundvattenförhållandena m.m., en sprängningsplan, en rivningsplan

samt

brandskyddsdokumentation. Också en särskild redovisning av

tillgänglighetsfrågorna kan aktualiseras. Genomgången av dessa frågor

kan leda

till att verifieringar krävs i något eller några avseenden. Många

gånger är det

lämpligt att byggherren ser till att behovet härav klarläggs innan

arbetena

påbörjas.

 Under arbetets genomförande kan dokumentationen bestå av de

kvalitetsansvarigas protokoll över fortlöpande kontroll och provning

enligt

kontrollplan. Den kan också bestå av sakkunnigintyg om utförd

dimensione-

ringskontroll rörande bärande konstruktioner och om utförd

täthetsprovning m.m.

av rök- och avgaskanaler, eldstäder m.m. Sakkunnigintyg angående

ledningar för

vattenförsörjning eller avlopp, värmeledningsanläggning m.m. torde

ofta kunna

tillhandahållas i form av besiktningsprotokoll från kommunens va-verk

eller

motsvarande.

 I kontrollplanen kan i mån av behov, tas in bestämmelser om

kontroll och

dokumentation av denna när schaktning eller sprängning till

grundbotten blivit

utförd eller pålning skall påbörjas, när grundläggning färdigställts

men innan

första bjälklaget utförts, när byggnadens bärande stomme och skorsten

uppförts

men innan putsning eller annan ytbehandling utförts eller ytskikt

påförts.

 Efter ett arbetes slutförande kan dokumentationen bestå av t.ex.

sakkunnigintyg om utförd funktionsprovning av ventilationssystem,

sakkunnigintyg

avseende hissinstallationer och övriga rörliga anordningar samt

sakkunnigintyg

om kontroll av att byggnaden uppfyller de krav som ställs på

tillgänglighet för

personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.

 I undantagsfall kan det finnas behov av anmälningar av vissa

byggnadsmoment

till byggnadsnämnden för att denna skall kunna följa genomförandet av

projektet

och ges möjlighet att övervaka att kontrollplanen följs eller göra

besiktningar.

 Andra stycket

För uppfyllande av sin allmänna tillsynsfunktion får byggnadsnämnden

besikta

byggprojektet. Detta framgår av bestämmelsen i 16 kap. 7 , som ger

byggnadsnämnden rätt till tillträde för utövandet av sin

tillsynsfunktion. Vad

gäller frågan om när tillsynsinspektioner skall förekomma spelar,

förutom

byggnadsföretagets art, naturligtvis byggherrens kompetens en

avgörande roll.

Tredje stycket

Bestämmelsen ger byggnadsnämnden rätt att ändra kontrollplanen om den

inte följs

i något väsentligt avseende. Enligt en ny bestämmelse i 10 kap. 3

får

byggnadsnämnden förbjuda att ett byggnadsarbete fortsätts till dess

att sådana

brister har åtgärdats som uppkommit genom att kontrollplanen inte

följts.

9 kap. 10

I paragrafen, som har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.6,

finns bestämmelser om slutbevis. Den motsvarar 9 kap. 11 i

utredningens

förslag.

Första stycket

Enligt den äldre lydelsen av 9 kap. 6 skall byggnadsnämnden göra

slutbesiktning, om det inte är uppenbart onödigt, och utfärda

skriftligt bevis

över besiktningen. Det slutbevis som skall lämnas enligt den nu

aktuella

bestämmelsen är inte ett bevis över en slutbesiktning. Slutbeviset

skall lämnas

när byggherren uppfyllt sina åtaganden enligt kontrollplanen och

byggnadsnämnden

inte funnit anledning att ingripa enligt 10 kap. Dessa

förutsättningar

innefattar att byggnadsnämnden inte har anledning anta att byggnaden

strider mot

ett meddelat bygglov eller mot en detaljplan eller

områdesbestämmelser.

 Av formuleringen av förutsättningarna för lämnande av slutbevis

framgår att

detta inte utgör någon garanti för att byggnaden eller anläggningen

verkligen

uppfyller alla ställda krav. Betydelsen av beviset inskränker sig

till att det

utgör ett kvitto på att byggherren och byggnadsnämnden är överens om

att

kontrollplanen följts och att det således finns anledning att anta

att byggnaden

uppfyller de krav som i olika avseenden ställs på den.

Andra stycket

Enligt bestämmelsen skall byggnadsnämnden, om den finner att det

brister i

förutsättningarna för att utfärda slutbevis, utan oskäligt dröjsmål

ta ställning

till i vilken omfattning byggnaden skall få användas i avvaktan på

att bristerna

åtgärdats. Bestämmelsen har utformats så att det föreligger en

presumtion för

att nämnden förbjuder användningen av byggnaden eller den del som

omfattats av

byggnadsåtgärderna till dess att bristerna åtgärdats. Bestämmelsen

utgör ett

komplement till andra ingripandemöjligheter byggnadsnämnden har mot

åtgärder som

strider mot PBL eller lagen om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m.

eller mot föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av dessa

lagar. Det

finns alltså anledning att understryka att byggnadsnämnden under

pågående

arbeten har möjlighet att ingripa med stöd av t.ex. 10 kap. 3 andra

stycket

mot arbeten som utgör fara för människors liv eller hälsa eller med

att begära

handräckning för att åstadkomma rättelse. Förevarande bestämmelse är

utformad

främst med avseende på mindre omfattande men betydelsefulla brister,

som t.ex.

att det framkommer att arbeten utförts så att reglerna om

tillgänglighet för

personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga inte uppfylls

fullt ut.

Den är avsedd som ett effektivt och verkningsfullt påtryckningsmedel

för att

byggnader till alla delar skall uppfylla de krav som ställs på dem

från

samhällets sida.

 Enligt bestämmelsen skall byggnadsnämnden ta ställning till i

vilken

omfattning byggnaden skall få användas. I detta uttryck ligger att

förbudet både

kan avse visst slag av användning och användning av viss del av en

byggnad.

9 kap. 11

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.5, motsvarar

9 kap. 12 i utredningens förslag.

 Enligt bestämmelsen upphör byggnadsnämndens beslut i fråga om

byggsamråd och

kontrollplan att gälla om byggnadsarbetena inte påbörjas inom två år

från dagen

för bygganmälan. Dessa beslut skall fattas i nära anslutning till

bygganmälan.

Efter så lång tid som två år kan förutsättningarna för projektet ha

ändrats. Det

är därför lämpligt att projektet får prövas på nytt. Det sker efter

en ny

bygganmälan.

9 kap. 12

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.1, motsvarar

9 kap. 4 i utredningens förslag.

 I paragrafen ställs krav på företeende av bevis om en försäkring

för

byggnadsarbetena, om en sådan behövs enligt lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring, och besked om skyddsrum enligt 32

civilförsvarslagen

(1960:74), om ett sådant besked krävs. Innan ett sådant bevis resp.

besked har

företetts får byggnadsarbetena inte påbörjas. Bestämmelsen motsvarar,

såvitt

avser byggfelsförsäkringen, den tidigare lydelsen av 9 kap. 1 andra

stycket.

Regleringen i fråga om beskedet om skyddsrum är ny för PBL.

9 kap. 13

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.8, upptar

bestämmelser om en kvalitetsansvarig. Den motsvarar 9 kap. 5 första

och tredje

styckena i utredningens förslag.

 Benämningen kvalitetsansvarig har valts för att understryka att den

ansvariges

uppgifter främst består i att utöva tillsyn över kvalitetsstyrningen

och

kvalitetsuppföljningen så att de väsentliga samhällskraven uppfylls i

projektet.

Liksom enligt dagens system är det dock byggherren som har det fulla

ansvaret.

Systemet med kvalitetsansvarig är till för att samhället skall ha

garantier för

att byggherren eller dennes konsult har tillräcklig kunskap och

erfarenhet. Den

kvalitetsansvariges arbetsuppgifter ligger således inom ramen för

byggherrens

egenkontroll.

 Byggherren skall underrätta byggnadsnämnden om vem som är

kvalitetsansvarig.

Att detta måste ske innan arbetena påbörjats och samråd ägt rum,

framgår av

paragrafens andra stycke och av 7 .

 Enligt bestämmelsen i andra stycket skall den kvalitetsansvarige

vara

närvarande vid byggsamrådet samt vid besiktningar och andra

kontroller. Därmed

avses både sådana kontroller som ligger inom ramen för kontrollplanen

och sådana

som byggnadsnämnden kan tänkas företa i egenskap av

tillsynsmyndighet.

9 kap. 14

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.8, motsvarar

9 kap. 5 andra stycket i utredningens förslag.

 Till kvalitetsansvarig får utses den som har s.k. riksbehörighet

eller som

byggnadsnämnden godkänt för visst arbete. I de fall byggnadsnämnden

finner att

någon särskild kvalitetsansvarig inte erfordras på grund av att

arbetena är av

mindre beskaffenhet kan byggherren, om denne är en fysisk person

godkännas som

kvalitetsansvarig. Det föreligger inte något hinder mot att en

byggherre som

själv har tillräcklig kompetens är kvalitetsansvarig även vid mera

omfattande

arbeten.

 Riksbehörighet kan meddelas för endast vissa slag av arbeten och

tidsbegränsas.

9 kap. 15

Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt

6.5.8, motsvarar

9 kap. 5 fjärde stycket i utredningens förslag.

 I paragrafen finns bestämmelser som tar sikte på försumliga

kvalitets-

ansvariga. Beslut av byggnadsnämnden om byte av kvalitetsansvarig kan

överklagas

enligt 13 kap. 4 andra stycket 5.

10 kap. 3

Genom en ny bestämmelse i första stycket, som behandlats i den

allmänna

motiveringen, avsnitt 6.5.9, får byggnadsnämnden förbjuda att ett

byggnadsarbete

fortsätts till dess att uppkomna brister åtgärdats, om byggherren

inte följer

någon väsentlig del av kontrollplanen. Bestämmelsen motsvarar en del

av 9 kap.

10 tredje stycket i utredningens förslag.

10 kap. 6

Ändringen i första stycket 1 är en följd av bestämmelsen i 9 kap. 13

 .

Ändringen i första stycket 2 innebär att särskild avgift skall tas ut

om någon

underlåter att inkomma med bygganmälan när sådan erfordras. Den har

behandlats i

den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.7.

 Som framgår av specialmotiveringen till 9 kap. 2 är bygganmälan i

sig endast

en underrättelse från byggherren till byggnadsnämnden. Det nya

systemet för

tillsyn och kontroll innebär att byggherren bygger på egen risk. Kan

han inte

visa att byggnaden efter de vidtagna åtgärderna uppfyller de krav som

kan

ställas på den, kan byggnadsnämnden förbjuda vidare användning av

byggnaden

eller en del av den. Byggnadsnämnden kan också framtvinga rättelser

med stöd av

andra bestämmelser i detta kapitel.

10 kap. 18 a

Paragrafen är ny. Den har behandlats i den allmänna motiveringen,

avsnitt 6.5.7.

Bestämmelsen, som motsvarar 10 kap. 15 andra stycket i det

remitterade

förslaget, har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

 Om byggnadsnämnden finner att det brister i förutsättningarna för

att utfärda

slutbevis, skall nämnden enligt 9 kap. 10 andra stycket ta

ställning till i

vilken omfattning byggnaden skall få användas till dess att bristerna

åtgärdats.

Enligt förevarande paragraf kan byggnadsnämnden förena ett

användningsförbud med

vite. Av 9 kap. 10 framgår att ett användningsförbud också kan avse

visst slag

av användning.

11 kap. 5

Första stycket

Ändringen i första meningen innebär att byggnadsnämnden får ta ut

avgifter

enligt självkostnadsprincipen i ärenden som föranleds av en

bygganmälan, dvs.

bl.a. medverkan vid samråd samt beslut om kontrollplan. Även de

smärre åtgärder

av administrativ beskaffenhet som kan föranledas av själva

bygganmälan omfattas

givetvis av denna bestämmelse. Vad gäller arbetet som

tillsynsmyndighet och

besiktningar som föranleds av det, skall det, liksom enligt gällande

regler,

inte avgiftsfinansieras enligt förevarande bestämmelse.

Andra stycket

Ändringen är föranledd av att fullständig bygglovsbefrielse kan

medges i

detaljplan. Den innebär att kommunen har möjlighet att ta ut

planavgift även för

upprättande av planer som har sådana bestämmelser och för ändring av

planer som

bl.a. innebär bygglovsbefrielse.

13 kap. 2

Paragrafens andra stycke har delats in i punkter.

 I 2 har intagits en bestämmelse som innebär att kommunens

ställningstagande

till om det erfordras byggsamråd inte kan överklagas.

13 kap. 4

Andra stycket 5

Ändringen är föranledd av det nya 9 kap. Bestämmelserna i kapitlet är

sådana att

de bör överklagas till en kammarrätt när överklagande kan ske. De

beslut som kan

komma i fråga är beslut om kontrollplan enligt 9 första stycket,

ändring av

kontrollplan enligt 9 tredje stycket, utfärdande av slutbevis

enligt 10 och

byte av kvalitetsansvarig enligt 15 .

13 kap. 7

Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Detta är en följd av det

nya

systemet för tillsyn och kontroll, som innebär att frågor om

arbetslokaler och

personalrum inte skall prövas i bygglovsskedet.

16 kap. 1

Genom det nya andra stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet

regeringen

bestämmer att utfärda föreskrifter om kvalitetsansvariga.

Bemyndigandet i första

stycket gäller de krav som fortfarande kan ställas med stöd av PBL.

10.2Förslaget till lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk,

m.m.

1

I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Lagen gäller dels

tekniska

egenskapskrav på byggnader och andra anläggningar (byggnadsverk) och

dels

byggprodukter. Lagen är tillämplig inte bara på byggnader och andra

anläggningar som regleras i plan- och bygglagen (1987:10) (PBL) utan

även på

t.ex. vägar, järnvägar, ledningsnät, plattformar, slussar och dammar.

 I

paragrafen definieras också vad som menas med byggprodukt. Denna

definition är

densamma som upptas i 2 byggproduktlagen (1992:1535) och i artikel

1 i EG:s

byggproduktdirektiv (89/106/EEG).

2

Paragrafens första stycke innehåller de tekniska egenskapskrav som

ställs på

byggnadsverk. Byggnadsverk skall, under förutsättning av normalt

underhåll,

under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla de angivna tekniska

egenskapskraven. Formuleringen överensstämmer med vad som föreskivs

i bilaga 1

till EG:s byggproduktdirektiv. Genom att kraven skall uppfyllas

under en

ekonomiskt rimlig livslängd erhålls en viss motsvarighet till kravet

i 3 kap.

8 PBL att byggnader skall utföras med sådant material och på sådant

sätt att

reparations-, underhålls- och driftskostnader begränsas. Kraven

under punkterna

1-6 är desamma som upptas i den nuvarande bestämmmelsen i 3

byggproduktlagen

och överensstämmer med de krav som anges i bilaga 1 till

byggproduktdirektivet.

Samma krav återfinns också i den nuvarande lydelsen av 3 kap. 3-6

PBL. Kraven

under punkterna 7 och 8 är nya. Kravet i punkten 7 avseende

lämplighet för

avsett ändamål är en motsvarighet till kravet på ändamålsenlighet i

nuvarande 3

kap. 5 PBL.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har för

avsikt att med

stöd av bemyndigandet i 21 precisera detta krav på så sätt att

tidigare

ändamålsenlighetskrav ersätts med funktionskrav beträffande vissa

från allmän

synpunkt väsentliga krav på en byggnads lämplighet för avsedd

användning.

Kravet i punkten 8 kommer också att utfyllas av föreskrifter

utfärdade av

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Dessa

föreskifter

kommer att i sak vara desamma som finns i nuvarande 3 kap. 7 PBL.

 Kravet i punkten 9 på hushållning med vatten och avfall fanns i 3

kap. 3 och

6 PBL.

 Paragrafens andra stycke innehåller en erinran om att de

varsamhetskrav och

krav på underhåll som uppställs i 3 kap. 10-14 PBL också skall

iakttagas vid

uppförande och ändring av byggnadsverk.

 I paragrafens tredje stycke föreskrivs att byggnadsverk skall

underhållas så

att deras egenskaper i de hänseenden som avses i första stycket i

huvudsak

bevaras. Bestämmelsen är med vissa redaktionella ändringar

överflyttad från 3

kap. 13 första stycket första meningen PBL.

3

I paragrafen erinras om att särskilda bestämmelser om

byggnadsarbeten, tillsyn,

kontroll och påföljder finns i 9 och 10 kap. PBL. Detta innebär att

PBL:s

kontrollsystem skall användas.

4-11

Paragraferna överensstämmer med bestämmelserna i 3 och 4 samt 6-11

byggproduktlagen. I paragraferna har gjorts vissa redaktionella

ändringar.

12

Paragrafen motsvarar 12 i byggproduktlagen med den ändringen att

en

tillsynsmyndighets beslut får överklagas till allmän

förvaltningsdomstol och att

prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Ändringen är

föranledd av det förslag till ändrad instansordning i de allmänna

förvaltningsdomstolarna som föreslås i prop. 1993/94:133 och som

avses träda i

kraft den 1 oktober 1994. Förslaget innebär bl.a. att länsrätt

skall vara

första instans och att prövningstillstånd införs i kammarrätt. Regler

om vilka

mål eller målgrupper som skall omfattas av krav på prövningstillstånd

får

avgöras beträffande varje målgrupp och bestämmelser om

prövningstillstånd skall

tas in i de materiella författningarna. När det gäller frågan om

prövningstillstånd skall krävas uttalas att prövningstillstånd främst

bör

användas i de fall målet prövats av en förvaltningsmyndighet innan

det prövats

av länsrätt (prop. 1993/94:133 s. 34). De beslut som det här är fråga

om har

prövats av en tillsynsmyndighet och systemet med prövningstillstånd i

kammarrätt

lämpar sig väl för dessa målgrupper.

13

I paragrafen uppställs ett krav på att anordningar skall underhållas

så att de

kan tillgodose kraven i 2 första stycket 2-4, 6 och 8. Bestämmelsen

är med

vissa redaktionella ändringar överflyttad från 3 kap. 13 första

stycket andra

meningen PBL.

14

Paragrafen innehåller en hänvisning till bestämmelserna i 6-12 och

gör det

möjligt att tillämpa bestämmelserna om märkning och tillsyn även för

hissar och

värmeanordningar. Skälen för att tillämpa dessa bestämmelser även på

nu nämnda

anordningar har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 7.4.

15-17

Paragraferna innehåller regler om funktionskontroll och anger vem som

får utses

till funktionskontrollant. Bestämmelserna motsvarar reglerna i 9 kap.

14 och

15 PBL om hur en kvalitetsansvarig får utses.

 Nämndens beslut att att en annan funktionskontrollant skall utses

kan

överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs

vid

överklagande till kammarrätten av samma skäl som angetts i

kommentaren till

12 .

18

I paragrafen finns bestämmelser om typgodkännande och

tillverkningskontroll och

paragrafen motsvarar de nuvarande bestämmelserna i 16 kap. 2 PBL.

19

Paragrafen föreskriver att typgodkända eller

tillverkningskontrollerade

material, konstruktioner och anordningar skall förutsättas uppfylla

kraven

enligt 2 i de avseenden som godkännandet eller kontrollen gäller.

Bestämmelserna avser byggnadsverk och motsvarar de äldre

bestämmelserna i 8 kap.

29 andra stycket andra meningen PBL.

20

I paragrafen anges att typgodkännande och beslut om tillverknings-

kontroll

meddelas av de organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt

14 lagen

(1992:1119) om teknisk kontroll. I enlighet med vad som anförts i den

allmänna

motiveringen, avsnitt 7.4.1, bör rätten att meddela typgodkännanden

och beslut

om tillverkningskontroll tillkomma varje kompetent organ som

ackrediterats genom

Styrelsen för teknisk ackreditering.

21

Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den

myndighet som

regeringen bestämmer att meddela de närmare föreskrifter som behövs

för att

byggnadsverk skall uppfylla kraven enligt 2 första stycket.

22

I denna paragraf bemyndigas regeringen eller den myndighet som

regeringen

bestämmer att meddela vissa föreskrifter till uppfyllande av Sveriges

åtaganden

enligt EES-avtalet. Paragrafen överensstämmer med bestämmelsen i 5

byggproduktlagen med den ändringen att även hissar och

värmeanordningar

medtagits i punkten 2 och 3.

23

Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den

myndighet som

regeringen bestämmer att meddela de ytterligare föreskrifter som

behövs för

kontroll av att föreskrifter som utfärdats med stöd av 21 efterlevs

och att

anordningar underhålls.

24

Genom denna bestämmelse bemyndigas regeringen eller den myndighet som

regeringen

bestämmer att utfärda föreskrifter om funktionskontrollanter.

25

Genom denna paragraf bemyndigas regeringen eller den myndighet som

regeringen

bestämmer att meddela närmare föreskifter om typgodkännande och

tillverkningskontroll.

10.3Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74)

Ändringarna är föranledda av det nya systemet för tillsyn och

kontroll i 9 kap.

plan- och bygglagen (1987:10), PBL.

32

Enligt 9 kap. 12 plan- och bygglagen (1987:10) skall, i de fall

besked behövs

enligt första stycket av denna paragraf, beskedet visas upp för

byggnadsnämnden

för att byggnadsarbetena skall få påbörjas.

Andra stycket 2

Ändringen är en följd av ändringen i 33 andra stycket.

Andra stycket 3

Punkten är ny. Bestämmelsen är föranledd av att det genom beslut i en

detaljplan

enligt PBL är möjligt att inom det område som omfattas av planen helt

befria

från krav på bygglov. Tidsfristen har därför, för bygglovsfria

åtgärder, knutits

till bygganmälan.

Andra stycket 4

Punkten motsvarar den tidigare punkten 3. Den har ändrats

redaktionellt.

33

Första stycket

Ändringen är föranledd av det nya systemet för tillsyn och kontroll.

Den speglar

också synen på byggherrens ansvar.

Andra stycket

Stycket har fått ett nytt innehåll. Bestämmelsen innebär att frågor

kring de

tekniska egenskapskraven på skyddsrummet skall behandlas vid

byggsamrådet enligt

9 kap. 7 PBL.

Tredje stycket

Stycket har fått ett helt nytt innehåll. Bestämmelsen innebär att

PBL:s

kontrollsystem blir tillämpligt också på de tekniska egenskapskrav

som gäller

specifikt för skyddsrum. Således skall beslutet om kontrollplan

enligt 9 kap.

9 PBL också beakta de krav som ställs på skyddsrummet. Genom

hänvisningen till

9 kap. 10 PBL blir bestämmelserna om slutbevis också tillämpliga.

Detta

innebär att slutbevis inte skall utfärdas om kontrollplanen inte

uppfyllts med

avseende på skyddsrummet. Det innebär att byggnadsnämnden kan besluta

om

användningsförbud för byggnaden om brister med avseende på

skyddsrummet inte

åtgärdas. Ett sådant förbud kan förenas med vite enligt 10 kap. 18 a

 .

10.4Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822)

22

Ändringen är föranledd av den nya bestämmelsen i 8 kap. 5 första

stycket plan-

och bygglagen (1987:10) som avser bygglovsbefrielse inom områden med

detaljplan

enligt den lagen.

10.5Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152)

18 kap. 11

Ändringen innebär att skattemyndigheten också skall få del av

uppgifter i

bygganmälningar enligt 9 kap. 2 plan- och bygglagen (1987:10).

10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring

1

Ändringen, som innebär att kravet på byggfelsförsäkring knyts till

bygganmälan i

stället för bygglov, är föranledd av det nya systemet för teknisk

kontroll i

plan- och bygglagen (1987:10), PBL. Den förändringen innebär att

bygglovsprövningen inskränks till i huvudsak en

lokaliseringsprövning.

 Det nya systemet innebär inte någon förändring av byggnadsnämndens

skyldighet

enligt 8 kap. 26 PBL att i beslut om bygglov i förekommande fall

upplysa om

krav på byggfelsförsäkring. Vidare skall frågan om byggfelsförsäkring

avhandlas

i samband med samrådet, vilket framgår av att byggnadsnämnden enligt

9 kap. 7

PBL skall bereda försäkringsgivaren tillfälle att närvara vid

byggsamrådet.

12

Ändringen är en följdändring av det nya 9 kap. PBL.

Bilaga 1

Sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:94) Anpassad kontroll av

byggandet

Min uppgift är att göra en bred översyn av plan- och

bygglagstiftningen mot

bakgrund av vunna erfarenheter av PBL-reformen och de nya

förutsättningar som

samhällsutvecklingen inneburit för planeringen av mark- och

vattenanvändningen

och för byggandet.

 Den viktigaste nyheten i plan- och bygglagen (1987:10), PBL, som

trädde i

kraft den 1 juli 1987, var decentraliserandet till kommunerna av

ansvaret för

beslut om fysisk planering och lokalisering av bebyggelse. Andra

viktiga

ambitioner med PBL var ett utökat medborgarinflytande, förenklingar

för den

enskilde och ett ökat ansvar för byggherren.

 I mina direktiv pekas på att de erfarenheter som vunnits tyder på

att reformen

på vissa viktiga punkter ännu inte fått sitt genombrott. Detta gäller

bl.a. i

fråga om lättnader för den enskilde som förutsätter kommunala beslut.

Vad gäller

nya förutsättningar i samhällsutvecklingen som bör vara vägledande i

översynsarbetet pekas bl.a. på

- att samhället måste riktas in mot ett mer effektivt

resursutnyttjande, bl.a.

genom återanvändning och återvinning (kretsloppsprincipen),

- att behovet av avreglering och förenkling rörande byggregelsystemet

vuxit sig

allt starkare samtidigt som behovet att hävda väsentliga

samhällsintressen finns

kvar,

- att den ekonomiska utvecklingen har lett till att den statliga och

kommunala

administrationen måste minskas,

- att synen på den offentliga sektorns roll i förhållande till den

enskilda

förändrats, varvid som exempel på sådant som kan påverka

lagstiftningen nämns

stärkt äganderätt, minskad detaljreglering och ökad privatisering.

 Jag har funnit det ändamålsenligt att i utredningsarbetet först

behandla de

frågor som rör bygglov och byggkontroll, inklusive samordningen med

den nya

byggproduktlagen som är en följd av EES-avtalet. Mina överväganden

och förslag i

dessa frågor presenteras nu i detta delbetänkande, Anpassad kontroll

av

byggandet.

 I betänkandet lämnas förslag till lagändringar på en rad olika

punkter.

 Till en början föreslås att den nuvarande tillståndsprövningen

(bygglovet)

inskränks till att avse endast en prövning av lokaliseringen och den

närmare

placeringen och utformningen av byggnader m.m. I ett fristående

förfarande, som

skall inledas med en anmälan (bygganmälan), sker en kontroll av att

de tekniska

egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar uppfylls.

Begreppen bygglov,

rivningslov och marklov ersätts av begreppen byggtillstånd,

rivningstillstånd

och marktillstånd. En sådan uppdelning mellan lokaliseringsprövningen

och bygg-

kontrollen är enligt min mening nödvändig för att uppnå en bättre

anpassning av

samhällets kontroll rörande fysisk planering och byggande till de

verkliga

behoven i enskilda fall.

Lokaliseringsprövning m.m.

Enligt PBL är det kommunerna som med beaktande av vissa riksintressen

skall ha

ansvaret när det gäller beslut om fysisk planering och lokalisering

av

bebyggelse. Kommunernas lagliga möjligheter att differentiera sin

lokaliseringsprövning är dock mycket begränsade i dag. Delvis har

detta sin

grund i den koppling till även byggnadstekniska krav som finns i

dagens bygglov,

men även ambitionen att ha generella regler för hela landet spelar

in.

Hittillsvarande erfarenheter visar också att kommunerna har varit

obenägna att

använda det utrymme till variation i lovplikten som finns i nuvarande

system.

För att uppnå en bättre anpassning av tillståndsplikten till det

verkliga

behovet av lokaliseringsprövning är det enligt min mening rimligt att

ta fasta

på principen att den fysiska planeringen i huvudsak är en kommunal

angelägenhet

och låta den enskilda kommunen utifrån sina lokala förutsättningar i

ökad

utsträckning få avgöra vilken prövning som är erforderlig.

 Vad gäller områden med detaljplan föreslås att kommunen skall kunna

besluta

att genomförandet av planen skall kunna ske utan någon

tillståndsprövning. I

lagen skall finnas krav på byggtillstånd för i huvudsak samma

åtgärder som för

närvarande kräver bygglov, bortsett från vissa inre åtgärder som bara

skall bli

föremål för kontroll av de tekniska egenskaperna. Det skall

emellertid var

möjligt att i detaljplanen besluta att tillstånd inte krävs för

genomförandet. I

planen skall därvid som villkor för befrielse från krav på tillstånd

kunna

närmare anges hur åtgärderna skall utföras. Undantag från krav på

tillstånd

skall inte få beslutas när de frågor som inte har avgjorts genom

planen är av

sådant intresse för sakägare och andra intressenter och i vissa fall

för staten

att de bör bli föremål för tillståndsprövning. I planen skall

redovisas de

överväganden som legat till grund för tillståndspliktens omfattning.

 Förhållandena i olika delar av landet och inom de enskilda

kommunerna är

mycket skiftande. Tillståndsplikten i områden utanför detaljplan bör

enligt min

mening kunna varieras mycket mer än i dag, om kommunerna ges ett

lämpligt och

effektivt verktyg för en sådan anpassning. Direkt enligt lag föreslås

tillstånd

krävas bara i viss grundläggande omfattning. Krav på tillstånd

härutöver skall

beslutas av kommunerna i översiktplan. I viss utsträckning skall

finnas en

skyldighet för kommunerna att besluta om krav på tillstånd för

tillgodoseende av

grannars och allmänna intressen. Regeringen skall kunna förelägga

kommunen att

ändra översiktsplanen, om tillståndsplikten inte har ökats i

tillräcklig

omfattning för att riksintressen skall kunna bevakas. Även om

bygglovsplikten

generellt sett förväntas minska, förutsätter förslaget att kommunerna

i

översiktsplanen ökar tillståndsplikten i stor omfattning. Den

föreslagna

grundnivån för tillståndsplikt är nämligen av annat slag än dagens

generella

regler om bygglovsplikt. I dagens system innebär beslut i

områdesbestämmelser om

ökning eller minskning av lovplikten att det görs undantag från vad

som kan

betraktas som normala krav på bygglov. Det nu föreslagna systemet är

av en annan

karaktär. Normeringsmakten är enligt förslaget genom delegation delad

mellan

riksdag och kommunerna. De i lagen uppställda minimikraven på

tillstånd kräver

komplettering genom kommunala beslut. Sådana beslut om ökning av

tillståndplikten är alltså inte att betrakta som undantag utan som

självklara

kompletteringar av de lagliga kraven.

 Enligt nuvarande regler skall byggnadsnämnden på ansökan ge

förhandsbesked

huruvida en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avsedda

platsen. På

grund av att tillståndsprövningen enligt ovannämnda förslag och

nuvarande

prövning av förhandsbesked i stort rör samma frågor, föreslås att

reglerna om

förhandsbesked upphävs.

Tillsyn och kontroll av de tekniska egenskapskraven

På det tekniska tillsyns- och kontrollområdet pågår sedan en tid

tillbaka en

genomgripande förändring såväl inom Sverige som internationellt. Ett

mer

renodlat produktansvar har lagts på tillverkarna, bl.a. genom den nya

produktsäkerhetslagen och lagen om byggfelsförsäkring. Konkurrensen

på marknaden

har gynnats genom en rad åtgärder, bl.a. den nya

konkurrenslagstiftningen.

 De nya regler som införs på tillsyns- och kontrollområdet bygger i

huvudsak på

de principer som ligger bakom EG:s sk. helhetssyn på provning och

kontroll. Den

innebär att man gör en klar boskillnad mellan å ena sidan de tekniska

kraven på

en produkt och å andra sidan systemet för kontroll av att dessa krav

uppfylls.

Att uppställa de tekniska kraven anses vara en uppgift för staten och

dess

föreskrivande myndigheter, medan det är producenternas skyldighet att

styrka att

deras produkter uppfyller kraven. Myndigheterna beslutar hur sådana

bestyrkanden

skall ske. Funktionen att kontrollera att producenten tar detta

ansvar skall

enligt på förhand fastställda regler vara öppen för var och en som

har kompetens

för detta och som förutsätts finansiera sin verksamhet på

marknadsmässiga

grunder.

 Mot denna bakgrund framstår PBL:s bygglovsförfarande och det till

detta knutna

byggkontrollsystemet som föråldrat. Det finns bl.a. en risk att

utvecklingen på

marknaden leder till att nya system byggs upp utan statlig kontroll

och styrning

och att dessa faktiskt tar över PBL:s regler. Redan nu förekommer det

parallella

kontrollsystem där man inte utnyttjar möjligheten till

samordningsvinster. Till

detta kommer det oklara ansvarsförhållande som i dag rådet mellan

byggherren och

byggnadsnämnden. I praktiken får kommunerna ett med byggherrarna

delat ansvar

för uppfyllandet av kraven, nämligen i de avseenden som

byggnadsnämnden efter

granskning godtagit ett visst utförande. Systemet med

bygglovsavgifter

stimulerar inte heller till kostnadsbesparingar. Tvärt om kan det

vara lönsamt

för byggherren att i så stor utsträckning som möjligt förlita sig på

byggnadsnämndens kontroll.

 Byggkontrollen bör enligt min mening utformas så att man gör en

klar skillnad

mellan de statliga egenskapskraven på byggnader och ansvaret för att

uppfylla

dessa krav. Den tredjepartskontroll som kan erfordras bör utövas av

fristående

organ som har en kompetens och ett oberoende som gör dem lämpliga för

en sådan

uppgift. Huvudprincipen bör vara att det åvilar byggherren att

bestyrka att

byggnaden uppfyller egenskapskraven, medan samhället beslutar om på

vilket sätt

sådana bestyrkanden skall ske.

Egenskapskraven

En förutsättning för ett system där byggherren själv har ansvaret för

uppfyllandet av de statliga kraven på en byggnad förutsätter att

dessa inte

lämnar utrymme för alltför vida tolkningar. Därutöver är det givetvis

angeläget

att kraven verkligen är grundade på väsentliga allmänna intressen.

Därför har i

utredningen prövats dagens tekniska egenskapskrav på byggnader i 3

kap. PBL. När

det gäller dessa krav föreslås att nuvarande trevnadskrav samt krav

på material

och utförande med hänsyn till reparations, underhålls och

driftskostnader skall

upphävas. Övriga tekniska egenskapskrav på en byggnads eller

anläggnings inre

föreslås behållas i allt väsentligt och samordnas med

byggproduktlagens regler i

en ny lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Nuvarande

ombyggnadsbegrepp föreslås dock utmönstras. I fortsättningen skall

behandlas

endast två typer av förändringsåtgärder rörande en byggnad;

tillbyggnader och

ändringar. Med ändring skall avses en åtgärd som förändrar en

byggnads

konstruktion, funktion eller utseende. Det uttalas vidare att det är

angeläget

att samhällskraven vid ändring i bl.a. tillämpningsföreskrifter

preciseras på

ett sätt som skapar förutsebarhet.

Tillsynen och kontrollen

Ett från tillståndsprövningen fristående tillsyns- och

kontrollförfarande

föreslås införas rörande de tekniska egenskapskraven på byggnader och

andra

anläggningar.

 I detta förfarande ges byggherren det fulla ansvaret för att

byggnaden

uppfyller samhällets krav, medan byggnadsnämnden får ett renodlat

tillsynsansvar.

 Förfarandet inleds med en anmälan (bygganmälan) från byggherren. En

sådan

anmälan till byggnadsnämnden är obligatorisk före påbörjandet av

byggnadsarbetena. Den efterföljande kontrollen skall dock anpassas

till det

enskilda projektets art och komplexitet, förtillverkningsgraden,

annan

myndighetskontroll samt byggherrens kompetens och egna

kontrollsystem.

 Vid ett samrådsmöte mellan byggnadsnämnden samt byggherren och

dennes

entreprenörer m.fl. skall diskuteras bl.a. hur samhällskraven skall

bestyrkas

för projektet. Ett sådant samråd kan undvaras vid enkla projekt

eller där t.ex.

samhällskraven bevakas av annan myndighet.

 Vid samrådet eller snarast möjligt därefter skall byggnadsnämnden,

om det inte

är obehövligt, godkänna en kvalitetsplan för arbetena, som anger

vilken kontroll

m.m. som skall utföras. Kontrollen skall i huvudsak utövas genom

dokumenterad

egenkontroll eller av fristående sakkunnig. Övergångsvis bör dock

även

byggnadsnämndsbesiktningar kunna användas.

 När arbetena slutförts, skall byggnadsnämnden lämna ett

slutgodkännande under

förutsättning att det kan antas att samhällskraven uppfyllts. Denna

prövning

skall normalt grundas på byggnadsnämndens uppföljning av

kvalitetsplanen.

Byggnaden skall inte få användas förrän sådant godkännande lämnats,

om inte

byggnadsnämnden särskilt medger det.

______________

Jag föreslår att de nya bestämmelserna träder i kraft den 1 juli

1995.

Konsekvenser av förslagen

Att direkt i pengar värdera mina förslag torde vara en mycket svår

uppgift. I

stället måste analysen av effekterna grundas på vissa

beteendeantaganden. T.ex.

kan man förvänta sig att en byggherre, som vill minimera sina

kostnader, söker

efter den lösning, som uppfyller de tekniska egenskapskraven till

lägsta

kostnad. Detta leder till en för honom optimal situation. För att

detta även

skall vara optimalt för samhället krävs att priset på de resurser som

byggherren

använder är korrekt från en samhällsekonomisk synvinkel. Detta kan

uppnås genom

att även privata organ ges möjlighet att konkurrera om att erbjuda

byggherrarna

sina tjänster. Huruvida den faktiska utvecklingen kommer att följa

den

skisserade banan blir ytterst en empirisk fråga. Utredningens analys

måste av

naturliga skäl grundas på antaganden.

 Exempel på sådana antaganden på vilka jag grundat min analys är

- att ett i sig dåligt anpassat prövningssystem är hämmande för en

naturlig

samhällsutveckling,

- att oklara ansvarsförhållanden samt överlagrande och ej samordnade

kontrollsystem innebär risk för dålig kvalitet i byggandet och ett

re-

sursslöseri,

- att kommunernas byggkontroll skattefinansieras i inte ringa

utsträckning,

- att många kommuner i dag inte har resurser att pröva mer komplexa

byggprojekt.

 Med hänsyn till dessa grundläggande antaganden har jag försökt

finna ett

system för samhällets kontroll av byggandet som - bättre än det

nuvarande -

anpassar samhällsinsatserna till väsentliga samhällsintressen, ger

möjlighet

till samordningsvinster med andra kontrollsystem, bl.a. byggherrens

egenkontroll, låter byggbranschen i större utsträckning få stå för

sina egna

kostnader samt främjar konkurrens och utvecklandet av nya rationella

metoder.

 Den av mig föreslagna tillståndsprövningen rörande byggnaders och

anläggningars lokalisering m.m. bör generellt sett innebära

kostnadsbesparingar

för enskilda genom bortfallet av bygglovsavgifter. För samhället -

kommuner och

länsstyrelser - torde systemet inledningsvis kräva relativt stora

planeringsinsatser. I det längre perspektivet kan dock förväntas

samhällsekonomiska vinster av en bättre översiktsplanering.

 Det föreslagna tillsyns- och kontrollförfarandet rörande de

tekniska

egenskapskraven förväntas innebära lägre kostnader för kommunerna,

eftersom

dagens byggnadsnämndskontroll skattefinansieras i viss utsträckning.

Kostnadsökningarna för byggherrarna torde bli obetydliga med hänsyn

till

möjligheterna att samordna de av byggnadsnämnden begärda

bestyrkandena med

entreprenadkontrollen. Kostnadsökningarna kan dessutom förväntas väl

uppvägas av

lägre avgift till byggnadsnämnden, ett förenklat förfarande och en

förbättrad

tillsyn av de väsentliga egenskapskraven.

Bilaga 2

Lagförslag i betänkandet (SOU 1993:94)

Anpassad kontroll av byggandet

1 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

 Härigenom föreskrivs i fråga om plan- och bygglagen (1987:10)[1]

 dels att 3 kap. 4-9 , 8 kap., 9 kap. samt 16 kap. 2 och 3

skall upphöra

att gälla,

 dels att 1 kap. 3, 4, 6 och 9 , 2 kap. 1 och 2 , 3 kap. 3, 10,

11, 13, 14

och 16 , 5 kap. 1, 7, 8, 16, 26 och 36 , 6 kap. 16 och 24 , 10

kap. 1, 4,

6, 7, 12, 14, 19, 21 och 27 , 11 kap. 1, 2 och 5 , 12 kap. 4, 6

och 7 , 13

kap. 2 och 4 , 14 kap. 5, 7 och 8 , 16 kap. 1 och 17 kap. 7,

16, 17 och 18

a samt att rubriken närmast före 3 kap. 1 skall ha följande

lydelse,

 dels att det i lagen skall införas två nya kapitel, 8 kap. och 9

kap., samt

fem nya paragrafer, 4 kap. 1 a , 5 kap. 5 a , 10 kap. 3 a , 13

kap. 2 a och

16 kap. 1 a , av följande lydelse

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 3

 Varje kommun skall ha Varje kommun skall ha

en aktuell en aktuell översiktsplan,

översiktsplan, som som omfattar hela

omfattar hela kommunen. kommunen. Översiktsplanen

Översiktsplanen skall i skall i stort ange hur

stort ange hur mark- mark- och vattenområden är

och vattenområden är avsedda att användas och

avsedda att användas och hur

hur bebyggelseutvecklingen

bebyggelseutvecklingen bör ske. I översiktsplanen

bör ske. Översiktsplanen får regleras huruvida

är inte bindande för åtgärder kräver tillstånd

myndigheter och enligt denna lag. I

enskilda. övrigt är översiktsplanen

 inte bindande för

 myndigheter och

 enskilda.

 Regleringen av markens användning och av bebyggelsen inom kommunen

sker genom

detaljplaner. En detaljplan får omfatta endast en begränsad del av

kommunen.

 För begränsade områden av kommunen som inte omfattas av detaljplan

får

områdesbestämmelser antas, om det behövs för att syftet med

översiktsplanen

skall uppnås eller för att säkerställa att riksintressen enligt lagen

(1987:12)

om hushållning med naturresurser m.m. tillgodoses.

 Fastighetsplaner får antas för att underlätta genomförandet av

detaljplaner.

 För samordning av flera kommuners planläggning får regionplaner

antas.

 4

 Till byggande och Till byggande och

rivning av byggnader rivning av byggnader

samt till schaktning, samt till schaktning,

fyllning, trädfällning fyllning, trädfällning och

och skogsplantering skogsplanering fordras

fordras tillstånd i form tillstånd i form av

av bygglov, rivningslov byggtillstånd,

respektive marklov i rivningstillstånd

den omfattning som respektive marktillstånd

följer av denna lag. i den omfattning som

 följer av denna lag och

 föreskrifter som

 meddelats med stöd av

 lagen. Vid utfärdandet av

 sådana föreskrifter skall

 allmänna och olika

 enskilda intressen be-

 aktas.

 Beträffande åtgärder som

kräver bygglov får ges

förhandsbesked huruvida

byggande kan tillåtas på

den avsedda platsen.

 6

 För att mark skall få För att mark skall få

användas för bebyggelse användas för bebyggelse

skall den vara från skall den vara från allmän

allmän synpunkt lämplig synpunkt lämplig för ända-

för ändamålet. målet.

Lämplighetsbedömningen Lämplighetsbedömningen

sker vid planläggning sker vid planläggning

eller i ärenden om eller i ärenden om

bygglov eller förhands- byggtillstånd.

besked.

 9

 Särskilda bestämmelser Särskilda bestämmelser om

om byggprodukter finns tekniska egenskapskrav på

i byggproduktlagen byggnader och andra

(1992:1535). anläggningar samt

 byggprodukter finns i

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m.

 2 kap.

 1

 Planläggning skall ske så att den främjar en från allmän synpunkt

lämplig

utveckling och ger förutsättningar för en från social synpunkt god

bostads-,

arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Hänsyn skall därvid tas till

förhållandena i

angränsande kommuner. Mark- och vattenområden skall användas för det

eller de

ändamål förvilka områdena är mest lämpade med hänsyn till

beskaffenhet och läge

samt föreliggande behov.

 Vad som anges i första Vad som anges i första

stycket skall beaktas stycket skall beaktas

även i ärenden om byggloväven i ärenden om

och förhandsbesked. byggtillstånd.

 2

 Vid planläggning och i Vid planläggning och i

ärenden om bygglov och ärenden om byggtillstånd

förhandsbesked skall skall lagen (1987:12) om

lagen (1987:12) om hus- hushållning med

hållning med naturresurser m.m.

naturresurser m.m. tillämpas.

tillämpas.

 3 kap.

Nya byggnader Byggnader

 3

 Byggnader skall medge Byggnader skall

godhushållning med uppfylla de tekniska

energi. I områden där egenskapskrav som anges

knapphet på vatten råder i 3 lagen (0000:000) om

eller kan befaras tekniska egenskapskrav på

uppkomma skall bygg- byggnadsverk, m.m.

nader dessutom medge

god hushållning med

vatten.

 I byggnader som

innehåller bostäder eller

arbetslokaler skall

uppvärmningssystemet i

skälig utsträckning

utformas så att skilda

energislag som är

lämpliga från allmän

energisynpunkt kan an-

vändas utan omfattande

ändringar.

 En- eller tvåbostadshus

som i huvudsak skall

värmas upp med el eller

naturgas skall i skälig

utsträckning utföras så

att ett byte till

uppvärmning med annat

energislag underlättas.

Sådana byggnader får

förses med

uppvärmningssystem för

direktverkande elvärme

endast om det finns

särskilda skäl.

 10

 Tillbyggnader, Tillbyggnader och

ombyggnader och andra ändringar av en byggnad

ändringar av en byggnad skall utföras varsamt så

skall utföras varsamt så att byggnadens särdrag

att byggna-dens särdrag beaktas och dess

beaktas och dess byggnadstekniska, histo-

byggnadstekniska, riska, kulturhistoriska,

historiska, miljömässiga och

kul-turhistoriska, konstnärliga värden tas

miljömässiga och till vara.

konstnärliga värden tas Med ändring avses en

till vara. åtgärd som förändrar en

 Härutöver skall tillses byggnads konstruktion,

att funktion eller utseende.

 1. tillbyggnader som

kräver bygglov uppfyller

kraven i 1-8 och att

andra tillbyggnader

uppfyller dessa krav i

skälig utsträckning,

 2. ombyggnader utförs så

att de delar som byggs

om tillförs de i 1-8

angivna egenskaperna i

den omfattning som

följer av föreskrifter

meddelade med stöd av

denna lag,

 3. andra ändringar än

tillbyggnad eller

ombyggnad utförs så att

ändringarna i skälig

utsträckning uppfyller

kraven i 1-8 .

 I detaljplan eller

områdesbestämmelser kan

kommunen ställa lägre

krav än vad som följer av

andra stycket 2 under

förutsättning att

bebyggelsen inom området

får långsiktigt

godtagbara egenskaper.

 Vid tillämpning av

andra och tredje

styckena skall hänsyn

tas till byggnadens

förutsättningar. Vid

ändring av fritidshus

med högst två bostäder

gäller inte bestämmelser-

na i 3 första stycket

första meningen, andra

och tredje styckena

samt 7 och 8 och

skall, även såvitt avser

tillbyggnader som kräver

bygglov och

ombyggnader, kravet i 3

första stycket andra

meningen gälla endast i

skälig utsträckning.

 11

 Med ombyggnad avses I fråga om

åtgärder som fordrar byggnadsåtgärder som får

bygglov och avsevärt vidtas utan bygganmälan

förlänger brukstiden för enligt 9 kap. 2 skall

byggnaden eller en del bestämmelserna i 1, 2

av den. Även sådant och 10 tillämpas i skälig

inredningsarbete som utsträckning.

syftar till en

väsentligt ändrad

användning av byggnaden

eller en del av den

utgör ombyggnad.

 13

 Byggnader skall Byggnadens yttre skall

underhållas så att deras hållas i vårdat skick.

egenskaper i de hän-

seenden som avses i

3-7 i huvudsak

bevaras. Anordningar

som avser att

tillgodose kraven i 6

och 7 skall hållas i

stånd. Byggnadens yttre

skall hållas i vårdat

skick.

 Underhållet skall anpassas till byggnadens värde från historisk,

kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt till

omgivningens

karaktär.

 Byggnader som avses i 12 skall underhållas så att deras särart

bevaras.

 14

 I fråga om anläggningar I fråga om anläggningar

för vilka bygglov krävs som anges i 8 kap. 2

skall vad som föreskrivs första stycket skall 1-13

om byggnader i 1-13 tillämpas.

tillämpas. I fråga om

övriga anläggningar som

anges i 8 kap. skall

1-13 tillämpas i skälig

utsträckning.

 16

 På bebyggda tomter får bestämmelserna i 15 första stycket 6 samt

andra och

tredje styckena tillämpas i skälig utsträckning.

 Vid tillbyggnad som Vid sådan tillbyggnad

kräver bygglov eller vid eller ändring av en

ombyggnad skall tomten byggnad för vilken

anordnas så att den upp- bygganmälan krävs enligt 9

fyller kraven i 15 i kap. 2 skall tomten

skälig utsträckning. anordnas så att den

 uppfyller kraven i 15 i

 skälig utsträckning.

 4 kap

 1 a

 I översiktsplanen får

 regleras i vad mån åtgärder

 kräver tillstånd enligt 8

 kap. 7, 9 och 10 samt 11

 andra stycket och 12

 tredje stycket.

 5 kap

 1

 Prövning av markens lämplighet för bebyggelse och reglering av

bebyggelsemiljöns utformning skall ske genom detaljplan för

 1. ny sammanhållen bebyggelse,

 2. ny enstaka byggnad 2. ny enstaka byggnad

vars användning får vars användning får

betydande inverkan på betydande inverkan på

omgivningen eller som omgivningen eller som

skall förläggas inom ett skall förläggas inom ett

område där det råder storområde där det råder stor

efterfrågan på mark för efterfrågan på mark för

bebyggelse, om bebyggelse, om

tillkomsten av tillkomsten av byggnaden

byggnaden inte kan inte kan prövas i samband

prövas i samband med med prövning av ansökan om

prövning av ansökan om byggtillstånd,

bygglov eller

förhandsbesked,

 3. bebyggelse som skall förändras eller bevaras, om regleringen

behöver ske i

ett sammanhang.

 Första stycket skall Första stycket skall

tillämpas också i fråga omtillämpas också i fråga om

andra anläggningar än andra anläggningar än

byggnader, om anlägg- byggnader, om anlägg-

ningarna kräver bygglov ningarna kräver

enligt 8 kap. 2 . byggtillstånd enligt 8

 kap. 6 första stycket 4

 eller 7 .

 Detaljplan behöver inte upprättas i den mån tillräcklig reglering

har skett

genom områdesbestämmelser.

 2 a

 I detaljplanen skall

 anges i vilken

 omfattning åtgärder inom

 planområdet skall kräva

 tillstånd enligt denna

 lag.

 7

 Utöver vad som enligt 3 skall redovisas i detaljplanen får i

planen meddelas

bestämmelser om

 1. i vad mån åtgärder 1. i vad mån åtgärder

kräver lov enligt 8 kap. kräver tillstånd enligt 8

5 första stycket, 6 kap. 4 och 5 , 11 första

första stycket 2 och 3, och tredje styckena samt

andra stycket samt 12 första och andra

tredje stycket 2, 8 styckena,

första och tredje

styckena samt 9 första

och andra styckena,

 2. den största omfattning i vilken byggande över och under markytan

får ske

och, om det finns särskilda skäl med hänsyn till bostadsförsörjningen

eller

miljön, även den minsta omfattning i vilken byggandet skall ske,

 3. byggnaders användning, varvid för bostadsbyggnader kan bestämmas

andelen

lägenheter av olika slag och storlek,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar och tomter, anläggningar och tomter,

varvid varvid bestämmelser i

ombyggnadsbestämmelser fråga om ändring av

enligt 3 kap. 10 byggnader och andra

tredje stycket, skydds- anläggningar,

bestämmelser för skydds-bestämmelser för

byggnader som avses i 3 byggnader som avses i 3

kap. 12 och rivnings- kap. 12 och

förbud för sådana rivningsförbud för sådana

byggnader får meddelas, byggnader får meddelas,

 5. vegetation samt markytans utformning och höjdläge.

 6. användning och utformning av allmänna platser för vilka kommunen

inte skall

vara huvudman.

 7. stängsel samt utfart eller annan utgång mot allmänna platser,

 8. placering och utformning av parkeringsplatser, förbud att

använda viss mark

eller byggnader för parkering samt skyldighet att anordna utrymme för

parkering,

lastning och lossning enligt 3 kap. 15 första stycket 6,

 9. tillfällig användning av mark eller byggnader, som inte genast

behöver tas

i anspråk för det ändamål som anges i planen,

 10. markreservat för allmänna ledningar, energianläggningar samt

trafik- och

väganordningar,

 11. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen

och, om det

finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom

luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant som prövas

enligt

miljöskyddslagen (1969:387),

 12. principerna för fastighetsindelningen och för inrättande av

gemensamhetsanläggningar.

 Bestämmelser om byggnaders användning enligt första stycket 3 får

inte utformas

så att en effektiv konkurrens motverkas.

 I detaljplanen får även meddelas bestämmelser om

exploateringsamverkan enligt 6

kap. 2 . Om en detaljplan antas efter det att ett

exploateringsbeslut enligt

lagen (1987:11) om exploateringssamverkan har vunnit laga kraft,

skall det anges

i planen om den skall genomföras enligt nämnda lag. Skall mark tas i

anspråk

från någon fastighet vars ägare inte deltar i samverkan, skall planen

innehålla

uppgift därom.

 Planen får inte göras mer detaljerad än som är nödvändigt med hänsyn

till

syftet med den.

 8

 I detaljplanen får I detaljplanen får

bestämmas att bygglov bestämmas att

inte skall lämnas till byggtillstånd inte skall

åtgärder som innebär lämnas till åtgärder som

väsentlig ändring av innebär väsentlig ändring

markens användning förränav markens användning

 förrän

 1. viss trafik-, vatten-, avlopps- eller energianläggning för

vilken kommunen

inte skall vara huvudman har kommit till stånd,

 2. viss byggnad eller anläggning på tomten har rivits, byggts om

eller fått en

i planen angiven ändrad användning eller utfarten eller annan utgång

från

fastigheten har ändrats eller

 3. beslut om antagande av en i detaljplanen förutsatt

fastighetsplan har

vunnit laga kraft eller fastighetsplanen får genomföras efter

förordnande enligt

13 kap. 8 andra stycket.

 16

 För begränsade områden som inte omfattas av detaljplan kan

områdesbestämmelser

antas för att säkerställa att syftet med översiktsplanen uppnås eller

att ett

riksintresse enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser

m.m.

tillgodoses. Med områdesbestämmelser får regleras

 1. i vad mån åtgärder

kräver lov enligt 8 kap.

5 första stycket, 6

första stycket 1 och 3

samt andra och tredje

styckena, 7 , 8 andra

och tredje styckena

samt 9 tredje stycket,

 2. grunddragen för användningen av mark- och vattenområden för

bebyggelse

eller för fritidsanläggningar, kommunikationsleder och andra

jämförliga ändamål.

 3. största tillåtna byggnads- eller bruksarean för fritidshus och

storleken på

tomter till sådana hus,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar eller anläggningar eller

tomter, varvid tomter, varvid

ombyggnadsbestämmelser bestämmelser i fråga om

enligt 3 kap. 10 ändring av byggnader och

tredje stycket, skydds- andra anläggningar,

bestämmelser för skydds-bestämmelser för

byggnader som avses i 3 byggnader som avses i 3

kap. 12 och rivnings- kap. 12 och

förbud för sådana rivningsförbud för sådana

byggnader får meddelas, byggnader får meddelas,

 5. användning och utformning av allmänna platser,

 6. vegetation samt 6. vegetation samt

markytans utformning markytans utformning och

och höjdläge inom sådana höjdläge inom sådana områden

områden som avses i 8 som avses i 8 kap. 12

kap. 9 tredje stycket, tredje stycket,

 7. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen,

 8. exploateringssamverkan enligt 6 kap. 2 .

 26

 Under utställningstiden skall planförslaget åtföljas av

 1. planbeskrivningen och genomförandebeskrivningen,

 2. samrådsredogörelsen,

 3. program för planen, miljökonsekvensbeskrivning, grundkarta och

fastighetsförteckning, om sådana handlingar har upprättats,

 4. annat planeringsunderlag som kommunen anser vara av betydelse

för en

bedömning av förslaget.

 I planbeskrivningen I planbeskrivningen

skall redovisas skall redovisas

planeringsförutsättningarna,planeringsförutsättningarna,

planens syfte och skälen planens syfte och skälen

till planens till planens utformning

utformning. samt de överväganden som

Beskrivningen skall legat till grund för

åtföljas av tillståndspliktens

illustrationsmaterial, omfattning inom

om det inte är uppenbart planområdet.

onödigt. Om planförslagetBeskrivningen skall

avviker från åtföljas av

översiktsplanen, skall illustrationsmaterial,

avvikelsen och skälen om det inte är uppenbart

till denna redovisas i onödigt. Om planförslaget

beskrivningen avviker från över-

 siktsplanen, skall

 avvikelsen och skälen

 till denna redovisas i

 beskrivningen.

 Annat tillgängligt material som belyser förslagets innebörd, bör

också ställas

ut.

 36

 Av 8 kap. 11, 12, 16 Av 8 kap. 14-17, 22 och

och 18 följer att 23 följer att

bygglov, rivningslov byggtillstånd, rivning-

och marklov inte får tillstånd och

meddelas i strid mot marktillstånd inte får

detaljplan eller meddelas i strid mot

områdesbestämmelser i detaljplan eller

vidare mån än som sägs där.områdesbestämmelser i

 Åtgärder som inte krävervidare mån än som sägs där.

lov och som avser Åtgärder som inte kräver

byggnader, andra an- tillstånd och som avser

läggningar, tomter och byggnader, andra

allmänna platser skall anläggningar, tomter och

utföras så att de inte allmänna platser skall

strider mot detaljplan utföras så att de inte

eller om- strider mot detaljplan

rådesbestämmelser. Detta eller områdesbestämmelser.

gäller dock inte sådana Detta gäller dock inte

åtgärder som anges i 8 sådana åtgärder som anges i

kap. 4 första stycket 8 kap. 3 och som inte

3-6 och som inte kräver kräver tillstånd.

lov.

 Enligt vad som föreskrivs särskilt får beslut enligt vissa andra

författningar

än denna lag inte meddelas i strid mot detaljplan eller

områdesbestämmelser.

 6 kap

 16

 Av 8 kap. 11 följer Av 8 kap. 14 och 15

att bygglov inte får följer att byggtillstånd

meddelas i strid mot inte får meddelas i strid

fastighetsplan i vidare mot fastighetsplan i

mån än som sägs där. vidare mån än som sägs där.

 Åtgärder som inte kräver Åtgärder som inte kräver

bygglov och som avser byggtillstånd och som

byggnader, andra avser byggnader, andra

anläggningar, tomter och anläggningar, tomter och

allmänna platser skall allmänna platser skall

utföras så att de inte utföras så att de inte

strider mot en strider mot en fastig-

fastighetsplan. Detta hetsplan. Detta gäller

gäller dock inte sådana dock inte sådana åtgärder

åtgärder som anges i 8 som anges i 8 kap. 3 .

kap. 4 första stycket

3-6.

 Enligt vad som föreskrivs särskilt får beslut enligt vissa andra

författningar

än denna lag inte meddelas i strid mot fastighetsplan.

 24

 Om kommunen är huvudman för allmänna platser, får kommunen efter

genomförandetidens utgång lösa fastigheter eller delar av fastigheter

som

tillhör olika ägare och som enligt fastighetsplanen skall utgöra en

fastighet.

 En kommun som är En kommun som är

huvudman för allmänna huvudman för allmänna

platser får efter platser får efter

genomförandetidens utgånggenomförandetidens utgång

även lösa mark, som inte även lösa mark, som inte

har bebyggts i har bebyggts i

huvudsaklig huvudsaklig

överensstämmelse med överensstämmelse med

detaljplanen. Lösenrätt detaljplanen. Lösenrätt

föreligger dock inte så föreligger dock inte så

länge det finns ett länge det finns ett

bygglov som kan tas i byggtillstånd som kan tas

anspråk. i anspråk.

 Besväras mark som avses i första och andra styckena av särskild

rätt, får

rättigheten lösas.

 8 kap. Byggtillstånd,

 rivningstillstånd och

 marktillstånd

 Åtgärder som kräver bygg-

 tillstånd

 Områden med detaljplan

 1

 Byggtillstånd krävs för att

 1. uppföra byggnader,

 2. göra tillbyggnader

 3. ta i anspråk eller

 inreda byggnader helt

 eller till viss del för

 väsentligen annat ändamål än

 det för vilket byggnaden

 senast har använts eller

 för vilket byggtillstånd

 har lämnats,

 4. färga om byggnader

 eller byta fasadbeklädnad

 eller taktäcknings-

 material samt för att göra

 andra ändringar av

 byggnader som väsentligt

 ändrar byggnadens ka-

 raktär,

 5. sätta upp eller

 väsentligt ändra skyltar

 eller ljusanordningar.

 I 3 och 13 finns

 särskilda bestämmelser för

 en- eller tvåbostadshus

 och för vissa byggnader

 avsedda för

 totalförsvaret. Enligt 4

 och 5 kan kommunen

 besluta om undantag från

 kravet på byggtillstånd

 eller om längre gående

 krav.

 2

 I fråga om andra

 anläggningar än byggnader

 krävs byggtillstånd för att

 1. anordna nöjesparker,

 djurparker,

 idrottsplatser,

 skidbackar med liftar,

 kabinbanor, camping-

 platser, skjutbanor,

 småbåtshamnar,

 friluftsbad, motorbanor

 och golfbanor,

 2. anordna upplag

 eller materialgårdar,

 3. anordna tunnlar

 eller bergrum som inte är

 avsedda för tunnelbana

 eller gruvdrift,

 4. inrätta fasta

 cisterner eller andra

 fasta anläggningar för

 kemiska produkter, som är

 hälso- och miljöfarliga,

 och för varor som kan

 medföra brand eller andra

 olyckshändelser.

 5. uppföra radio- eller

 telemaster eller torn,

 6. uppföra

 vindkraftverk, om

 vindturbinens diameter är

 större än två meter eller

 om kraftverket placeras

 på ett avstånd från gränsen

 som är mindre än kraft-

 verkets höjd över marken

 eller om kraftverket

 skall fast monteras på en

 byggnad.

 7. uppföra murar eller

 plank,

 8. anordna

 parkeringsplatser

 ut-omhus,

 9. anordna

 begravningsplatser,

 10. väsentligt ändra

 anläggningar som avses i

 1-9.

 Krav på byggtillstånd

 gäller inte i fråga om

 1. en mindre anläggning

 som avses i första

 stycket 4 eller 5, om

 anläggningen är avsedd

 endast för en viss

 fastighets behov,

 2. åtgärder enligt första

 stycket 8, om det på

 fastigheten finns endast

 ett eller två

 enbostadshus eller ett

 tvåbostadshus och

 parkeringsplatsen är

 avsedd uteslutande för

 fastighetens behov eller

 om parkeringsplatsen

 anläggs med stöd av

 väglagen (1971:948) eller

 på mark som i detaljplan

 har avsatts till gata

 eller väg.

 I 3 och 13 finns

 särskilda bestämmelser för

 en- eller tvåbostadshus

 och för vissa byggnader

 avsedda för

 totalförsvaret. Enligt 4

 och 5 får kommunen

 besluta om undantag från

 kravet på byggtillstånd

 eller om längre gående

 krav.

 3

 Bestämmelserna i 1 och 2

 gäller inte i fråga om

 nedan angivna åtgärder

 beträffande el- eller

 tvåbostadshus och till

 dem hörande

 komplementbyggnader

 (fristående uthus, garage

 och andra mindre

 byggnader):

 1. med mur eller plank

 anordna skyddade

 uteplatser i anslutning

 till bostadshuset, om

 muren eller planket inte

 är högre än 1,8 meter, inte

 sträcker sig mer än 3,0

 meter ut från huset och

 inte placeras närmare

 gränsen än 4,5 meter,

 2. anordna skärmtak över

 sådana uteplatser som

 anges i 1 eller över

 altaner, balkonger eller

 entréer, om skärmtaket

 inte är större än 12,0

 kvadratmeter och inte

 sträcker sig närmare

 gränsen än 4,5 meter,

 3. uppföra högst två kom-

 plementbyggnader i

 omedelbar närhet av

 bostadshuset, om bygg-

 nadernas sammanlagda

 byggnadsarea inte är

 större än 10,0 kvadrat-

 meter, taknockshöjden

 inte överstiger 3,0 meter

 och byggnaderna inte

 placeras närmare gränsen än

 4,5 meter.

 Om de grannar som berörs

 medger att åtgärder som

 avses i första stycket

 utförs närmare gränsen än

 4,5 meter, krävs inte

 byggtillstånd.

 4

 Kommunen får i

 detaljplan besluta att

 byggtillstånd inte krävs

 för att på det sätt och

 under den tid som närmare

 anges i planen utföra

 åtgärder som avses i 1 och

 2 .

 Undantag från krav på

 byggtillstånd enligt

 första stycket får inte

 beslutas när de frågor som

 inte har avgjorts genom

 detaljplanen är av sådant

 intresse för sakägare och

 andra intressenter att

 de bör prövas i samband

 med byggtillstånd. Sådant

 undantag får heller inte

 beslutas när de frågor som

 inte har avgjorts kan

 inverka på sådana

 intressen som

 länsstyrelsen har att

 bevaka enligt 12 kap. 1

 .

 5

 Kommunen får för ett

 område som utgör en

 värdefull miljö i

 detaljplan besluta att

 byggtillstånd krävs för att

 underhålla sådan

 bebyggelse med särskilt

 bevarandevärde som avses

 i 3 kap. 12 .

 Kommunen får vidare, om

 det finns särskilda skäl,

 i detaljplan besluta att

 bygtillstånd krävs för att

 anordna eller väsentligt

 ändra anläggningar för

 sådana grundvattentäkter

 som avses i 4 kap. 1 a

 1 vattenlagen

 (1983:291).

 Områden utanför detaljplan

 6

 Byggtillstånd krävs för

 att

 1. uppföra byggnader,

 2. göra tillbyggnader,

 3. ta i anspråk

 byggnader eller inreda

 byggnader helt eller

 till viss del för

 väsentligen annat ändamål än

 det för vilket byggnaden

 senast har använts eller

 för vilket byggtillstånd

 har lämnats.

 4. anordna sådana andra

 anläggningar än byggnader

 som anges i 5 kap. 18

 andra stycket.

 Byggtillstånd enligt

 första stycket krävs inte

 för att

 1. uppföra en- eller

 tvåbostadshus,

 2. uppföra eller bygga

 till kom-

 plementbyggnader,

 3. göra mindre

 tillbyggnader,

 4. bygga till

 industribyggnader,

 5. uppföra eller bygga

 till enklare fritidshus,

 kolonistugor och

 liknande byggnader,

 I fråga om

 ekonomibyggnader för

 jordbruk, skogsbruk

 eller därmed jämförlig

 näring krävs byggtillstånd

 endast för åtgärder som

 anges i första stycket 3.

 I 8 och 13 finns

 särskilda bestämmelser för

 en- eller tvåbostadshus

 och för vissa byggnader

 avsedda för

 totalförsvaret. Enligt 7,

 9 och 10 kan beslut

 meddelas om längre gående

 krav på byggtillstånd.

 7

 Kommunen får, efter

 regeringens

 bemyndigande, i

 översiktsplan besluta att

 byggtillstånd krävs för att

 1. vidta sådana åtgärder

 som avses i 6 andra

 stycket,

 2. utföra eller

 väsentligt ändra sådana

 anläggningar som kräver

 byggtillstånd enligt 2

 och som inte kräver

 tillstånd enligt 6 första

 stycket 4.

 Bestämmelser med krav på

 byggtillstånd för åtgärder

 som avses i första

 stycket skall meddelas

 om det behövs för att

 tillvarata grannars

 intressen eller allmänna

 intressen.

 8

 Beträffande en- eller

 tvåbostadshus och till

 dem hörande komple-

 mentbyggnader omfattar

 krav på byggtillstånd inte

 de åtgärder som anges i 3

 första stycket.

 Beträffande en- eller

 tvåbostadshus och till

 dem hörande komple-

 mentbyggnader utanför

 område med samlad

 bebyggelse omfattar krav

 på byggtillstånd inte

 heller följande åtgärder:

 1. göra mindre

 tillbyggnader, om åtgärden

 inte sträcker sig närmare

 gränsen än 4,5 meter,

 2. uppföra komplement-

 bygg-nader eller murar

 eller plank i omedelbar

 närhet av bostadshuset,

 om åtgärden inte sträcker

 sig närmare gränsen än 4,5

 meter.

 Om de grannar som berörs

 medger att åtgärder som

 avses i första och andra

 styckena utförs närmare

 gränsen än 4,5 meter, krävs

 inte byggtillstånd.

 Enligt 9 kan beslut

 meddelas om att åtgärder

 som avses i andra

 stycket kräver

 byggtillstånd.

 9

 Kommunen får, efter

 regeringens

 bemyndigande, för ett

 område som utgör en

 värdefull miljö i över-

 siktsplan besluta att

 byggtillstånd krävs för att

 1. utföra sådana åtgärder

 som avses i 1 första

 stycket 4,

 2. underhålla sådan

 bebyggelse med särskilt

 bevarandevärde som avses

 i 3 kap. 12 ,

 3. utföra sådana åtgärder

 som avses i 8 andra

 stycket.

 Kommunen får, efter

 regeringens

 bemyndigande, i områden

 för vilka

 områdesbestämmelser

 utfärdats i översiktsplan

 besluta att byggtillstånd

 krävs för att utföra sådana

 åtgärder som avses i 8

 andra stycket.

 Kommunen får vidare,

 efter regeringens

 bemyndigande, om det

 finns särskilda skäl, i

 översiktsplan bestämma att

 byggtillstånd krävs för att

 1. uppföra, bygga till

 eller på annat sätt ändra

 ekonomibyggnader för

 jordbruk, skogsbruk

 eller därmed jämförlig

 näring,

 2. anordna eller

 väsentligt ändra

 anläggningar för sådana

 grundvattentäkter som

 avses i 4 kap. 1 a 1

 vattenlagen (1983:291).

 10

 Kommunen får, efter

 regeringens

 bemyndigande, i

 översiktsplan besluta att

 byggtillstånd krävs för att

 1. sätta upp eller

 väsentligt ändra

 ljusanordningar inom om-

 råden som ligger i

 närheten av befintliga

 eller planerade anlägg-

 ningar för totalförsvaret,

 statliga flygplatser,

 andra flygplatser för

 allmänt bruk,

 kärnreaktorer, andra

 kärnenergianläggningar

 eller andra anläggningar

 som kräver ett skydds-

 eller säkerhetsområde,

 2. sätta upp eller

 väsentligt ändra skyltar

 eller ljusanordningar

 inom områden som utgör

 värdefulla

 bebyggelsemiljöer.

 Åtgärder som kräver

 rivningstillstånd eller

 marktillstånd

 11

 Inom områden med

 detaljplan krävs

 rivningstillstånd för att

 riva byggnader eller

 delar av byggnader, om

 inte annat har bestämts i

 planen.

 Kommunen får, efter

 regeringens

 bemyndigande, i

 översiktsplan besluta att

 rivningstillstånd krävs för

 att riva byggnader eller

 delar av byggnader inom

 områden som inte omfattas

 av detaljplan.

 Rivningstillstånd behövs

 inte för att riva sådana

 byggnader eller delar av

 byggnader som får uppföras

 utan byggtillstånd. Kom-

 munen får dock i

 detaljplan eller, efter

 regeringens

 bemyndigande, i

 översiktsplan besluta att

 rivningstillstånd krävs för

 sådana åtgärder.

 12

 Inom områden med

 detaljplan krävs, om inte

 annat har bestämts i

 planen, marktillstånd för

 schaktning eller

 fyllning som medför att

 höjdläget för tomter eller

 mark för allmän plats

 ändras avsevärt. Om ett

 visst höjdläge för markytan

 anges i planen, krävs

 dock inte marktillstånd

 för att höja eller sänka

 markytan till denna nivå.

 Kommunen får i

 detaljplan besluta att

 marktillstånd krävs för

 trädfällning eller

 skogsplantering.

 Kommunen får, efter

 regeringens

 bemyndigande, för områden

 som inte ingår i

 detaljplan, i över-

 siktsplan besluta att

 marktillstånd krävs för

 schaktning, fyllning,

 trädfällning eller

 skogsplantering inom

 områden som är avsedda för

 bebyggelse eller inom

 områden som ligger i

 närheten av befintliga

 eller planerade

 anläggningar för

 totalförsvaret, statliga

 flygplatser, andra

 flygplatser för allmänt

 bruk, kärnreaktorer,

 andra kärnenergi-

 anläggningar eller andra

 anläggningar som kräver

 ett skydds- eller

 säkerhetsområde.

 Vissa för totalförsvaret

 avsedda byggnader m.m.

 13

 Bestämmelserna om

 byggtillstånd,

 rivningstillstånd och

 marktillstånd gäller inte

 åtgärder med byggnader

 eller andra anläggningar

 som är avsedda för

 totalförsvaret och som är

 av hemlig natur. Sådana

 åtgärder skall föregås av

 samråd med länsstyrelsen,

 som på lämpligt sätt skall

 underrätta kommunen om

 åtgärderna och var de

 skall utföras.

 Förutsättningar för

 tillstånd

 Byggtillstånd

 14

 Ansökningar om

 byggtillstånd för åtgärder

 inom områden med detalj-

 plan skall bifallas om

 1. åtgärden inte strider

 mot detaljplanen eller

 den fastighetsplan som

 gäller för området, varvid

 det förhållandet att

 genomförandetiden för

 detaljplanen inte har

 börjat löpa utgör hinder

 mot att byggtillstånd

 lämnas,

 2. den fastighet och

 den byggnad eller annan

 anläggning på vilken

 åtgärden skall utföras

 a) stämmer överens med

 detaljplanen och med den

 fastighetsplan som gäller

 för området eller

 b) avviker från dessa

 planer men avvikelserna

 godtagits vid en till-

 ståndsprövning enligt

 denna lag eller vid en

 fastighetsbildning

 enligt 3 kap. 2 första

 stycket andra meningen

 fastighetsbildningslagen

 (1970:988), och

 3. åtgärden uppfyller

 kraven i 3 kap. 1, 2,

 10, 12, 14-16 och 18 .

 15

 Om fastigheten i annat

 fall än som avses i 14 2

 b inte stämmer överens med

 fastighetsplanen och om

 ansökningen kommer in före

 utgången av

 genomförandetiden för

 detaljplanen, skall

 sökanden föreläggas att

 inom viss tid visa att

 ansökan om förrättning

 gjorts för att genomföra

 den fastighetsindelning,

 som förutsätts i fastig-

 hetsplanen.

 Beträffande sådana åtgärder

 på byggnader som anges i

 1 första stycket 4 skall

 byggtillstånd lämnas även

 om förutsättningarna i 14

 2 inte är uppfyllda.

 Även om förutsättningarna

 i 14 är uppfyllda, får

 byggtillstånd till åtgärder

 på mark som enligt

 detaljplanen utgör

 kvartersmark för allmänt

 ändamål lämnas endast om

 ändamålet är närmare angivet

 i planen.

 Om detaljplanen saknar

 bestämmelser om

 byggnadens användning och

 ansökningen avser

 bostadslägenhet som behövs

 för bostadsförsörjningen,

 får byggtillstånd inte

 lämnas för sådana åtgärder

 som anges i 1 första

 stycket 3.

 Byggtillstånd får lämnas

 till åtgärder som innebär

 mindre avvikelser från

 detaljplanen eller

 fastighetsplanen, om

 avvikelserna är förenliga

 med syftet med planen. I

 fall som avses i 14 2 b

 och 17 kap. 18 a skall

 en samlad bedömning göras

 av de avvikande åtgärder

 som söks och de som

 tidigare godtagits.

 16

 Ansökningar om

 byggtillstånd för åtgärder

 inom områden som inte

 omfattas av detaljplan

 skall bifallas om åtgärden

 1. uppfyller kraven i

 2 kap.

 2. uppfyller kraven i

 3 kap. 1, 2, 10, 12,

 14-16 och 18 ,

 3. inte skall föregås av

 detaljplaneläggning på

 grund av bestämmelserna i

 5 kap. 1 och

 4. inte strider mot

 områdesbestämmelser.

 17

 Beträffande en- eller

 tvåbostadshus skall

 ansökningar om byggtill-

 stånd till

 kompletteringsåtgärder som

 anges i 19 bifallas, om

 åtgärden uppfyller kraven

 i 16 2 och inte strider

 mot sådana om-

 rådesbestämmelser som

 anges i 5 kap. 16 3

 eller 4.

 Bestämmelserna i första

 stycket gäller även andra

 byggnader än en- eller

 tvåbostadshus, om ansök-

 ningen avser sådana

 åtgärder på byggnader som

 anges i 1 första stycket

 4 eller underhållsåtgärder

 på sådana byggnader som

 avses i 3 kap. 12 .

 Byggtillstånd får lämnas

 till åtgärder som innebär

 mindre avvikelser från

 områdesbestämmelser, om

 avvikelserna är förenliga

 med syftet med

 bestämmelserna.

 18

 Ansökan om byggtillstånd

 för åtgärder som avses i 5

 andra stycket och 9

 tredje stycket 2 skall

 bifallas om åtgärden inte

 medför risk för skada på

 befintliga eller i den

 kommunala planeringen

 redovisade

 grundvattentäkter.

 19

 Med

 kompletteringsåtgärder

 av-ses att

 1. uppföra

 komplementbyggnader,

 2. göra mindre

 tillbyggnader,

 3. utföra sådana åtgärder

 på byggnader som anges i

 1 första stycket 4,

 4. utföra

 underhållsåtgärder på sådana

 byggnader som avses i 3

 kap. 12 .

 20

 Kan byggtillstånd inte

 lämnas på grund av

 bestämmelserna i 14-17 ,

 får byggtillstånd för

 tillfällig åtgärd lämnas, om

 sökanden begär det. Sådant

 tillstånd skall lämnas, om

 den ansökta åtgärden har

 stöd i en detaljplane-

 bestämmelse om tillfällig

 användning av byggnad

 eller mark.

 I ett byggtillstånd som

 avses i första stycket får

 medges att en byggnad

 eller annan anläggning

 uppförs, byggs till eller

 i övrigt ändras och att en

 byggnads eller en

 byggnadsdels användning

 ändras. Tillståndet skall

 lämnas för högst tio år.

 Tiden kan på sökandens

 begäran förlängas med högst

 fem år i sänder. Den sam-

 manlagda tiden får dock

 inte överstiga tjugo år.

 21

 Om byggtillstånd har

 vägrats till en viss åtgärd

 på grund av att tillstånd

 till expropriation har

 lämnats och tillståndet

 har upphört att gälla, får

 en ny ansökan om

 byggtillstånd till åtgärden

 inte avslås på samma grund

 förrän tio år har förflutit

 från den dag då det första

 tillståndet till

 expropriation

 meddelades.

 Rivningstillstånd och

 marktillstånd

 22

 Ansökningar om

 rivningstillstånd skall

 bifallas, om inte

 byggnaden eller

 byggnadsdelen

 1. omfattas av

 rivningsförbud i

 detaljplan eller

 områdesbestämmelser,

 2. behövs för bostadsför-

 sörjningen eller

 3. bör bevaras på grund

 av byggnadens eller

 bebyggelsens historiska,

 kulturhistoriska, miljö-

 mässiga eller konstnärliga

 värde.

 23

 Ansökningar om

 marktillstånd skall

 bifallas om den sökta åt-

 gärden inte

 1. strider mot

 detaljplan eller

 områdesbestämmelser,

 2. förhindrar eller

 försvårar det berörda

 områdets användning för

 bebyggelse,

 3. medför olägenheter för

 användningen av sådana

 försvarsanläggningar eller

 andra anläggningar som

 avses i 12 tredje

 stycket,

 4. i annat fall medför

 störningar för

 omgivningen.

 Marktillstånd får lämnas

 till åtgärder som innebär

 mindre avvikelser från

 detaljplan eller om-

 rådesbestämmelser, om

 avvikelserna är förenliga

 med syftet med planen

 eller bestämmelserna.

 Generella bestämmelser

 24

 Har beslut fattats om

 antagande, ändring eller

 upphävande av detaljplan,

 områdesbestämmelser eller

 fastighetsplan får

 byggtillstånd,

 rivningstillstånd eller

 marktillstånd ges med

 villkor att planbeslutet

 vinner laga kraft. I

 beslutet om tillstånd

 skall därvid tas in en

 upplysning om att

 sökanden inte har rätt att

 påbörja åtgärden innan

 planbeslutet har vunnit

 laga kraft.

 Handläggningen av

 tillståndsärenden.

 25

 Byggnadsnämnden prövar

 ansökningar om

 byggtillstånd, rivnings-

 tillstånd och

 marktillstånd.

 Ansökningar om tillstånd

 skall göras hos nämnden.

 Ansökningarna skall vara

 skriftliga. Beträffande

 enkla åtgärder får ansökan

 dock göras muntligen.

 Bestämmelser om prövning

 av byggtillstånd,

 rivningstillstånd och

 marktillstånd utan ansökan

 finns i 10 kap. 19

 andra stycket.

 26

 När ansökan görs, skall de

 ritningar, beskrivningar

 och uppgifter i övrigt

 lämnas in som behövs för

 prövningen.

 Är ansökningshandlingarna

 ofullständiga, får

 byggnadsnämnden förelägga

 sökanden att avhjälpa

 bristerna inom en viss

 tid. Följs inte

 föreläggandet, får ärendet

 avgöras i befintligt

 skick eller ansökningen

 avvisas.

 Följs inte ett

 föreläggande enligt 15

 första stycket, får ärendet

 avgöras i befintligt

 skick.

 Förelägganden som avses i

 andra och tredje

 styckena skall innehålla

 en upplysning om verkan

 av att föreläggandet inte

 följs.

 27

 Även om en åtgärd med

 byggnader, andra

 anläggningar eller mark

 inte kräver tillstånd

 enligt 1-12 , skall

 byggnadsnämnden, om det

 begärs, pröva frågan om

 tillstånd till åtgärden.

 Bestämmelserna i denna

 lag om tillstånd skall

 tillämpas i ärenden enligt

 första stycket.

 28

 Innan tillstånd lämnas,

 skall byggnadsnämnden

 genom underrättelse

 bereda kända sakägare och

 de kända

 bostadsrättshavare, hy-

 resgäster och boende som

 berörs samt sådan känd

 organisation eller

 förening som anges i 5

 kap. 25 första stycket 2

 tillfälle att yttra sig

 över ansökningen, om

 åtgärden

 1. innebär en avvikelse

 från detaljplan eller

 områdesbestämmelser eller

 2. skall utföras i ett

 område som inte omfattas

 av detaljplan och åtgärden

 inte är en

 kompletteringsåtgärd och

 inte heller är reglerad i

 områdesbestämmelser.

 I det fall som avses i

 5 kap. 25 tredje

 stycket första meningen

 får underrättelse ske

 genom kungörande på det

 sätt som anges i 5 kap.

 24 , eller genom en

 kungörelse som anslås på

 kommunens anslagstavla,

 informationsblad om kun-

 görelsen som sprids till

 de boende som berörs och

 brev till kända sakägare

 och sådan organisation

 eller förening som avses

 i 5 kap. 25 första

 stycket 2.

 Ärenden om tillstånd får

 inte avgöras utan att

 sökanden underrättats om

 det som tillförts ärendet

 genom andra än honom själv

 och tillfälle beretts

 honom att yttra sig över

 det. Byggnadsnämnden får

 dock avgöra ett ärende

 utan att så skett, om det

 är uppenbart onödigt att

 sökanden yttrar sig.

 29

 Begärs tillstånd att

 expropriera den byggnad

 eller mark som en ansökan

 om tillstånd enligt denna

 lag avser eller påbörjas

 arbete för att anta, ändra

 eller upphäva detaljplan,

 områdesbestämmelser eller

 den fastighetsplan som

 berör byggnaden eller

 marken, får byggnads-

 nämnden besluta om anstånd

 med avgörandet om

 tillstånd till dess att

 ärendet om

 expropriationstillståndet

 avgjorts eller

 planarbetet avslutats.

 Om kommunen inte avgjort

 planärendet inom två år från

 det att ansökningen om

 tillstånd kom in till

 byggnadsnämnden, skall

 dock ansökningen avgöras

 utan dröjsmål.

 Om i en detaljplan har

 beslutats att tillstånd

 inte skall krävas för

 åtgärder som behövs för

 genomförande av planen,

 får byggnadsnämnden under

 de förutsättningar som

 anges i första stycket

 besluta om förbud mot att

 företa de till-

 ståndsbefriade åtgärderna

 till dess att ärendet om

 expropriationstillståndet

 avgjorts eller

 planarbetet avslutats.

 Ett förbud som utfärdats på

 grund av planarbete

 upphör att gälla om

 kommunen inte avgjort

 planärendet inom två år.

 Beslut om förbud får inte

 fattas senare än en vecka

 efter det att en

 bygganmälan som avses i 9

 kap. 2 har kommit in

 till byggnadsnämnden.

 30

 Om byggnadsnämnden

 finner anledning anta

 att en åtgärd som kräver

 tillstånd fordrar

 tillstånd även av någon

 annan myndighet, skall

 nämnden upplysa sökanden

 om detta.

 31

 I ett beslut varigenom

 tillstånd lämnas skall

 anges tillståndets

 giltighetstid och de

 villkor och upplysningar

 i övrigt som behövs.

 32

 Sökanden skall av

 byggnadsnämnden

 omedelbart underrättas om

 innehållet i det beslut

 varigenom ett ärende om

 tillstånd avgörs.

 Underrättelse skall också

 sändas till sådan i 28

 första stycket omnämnd

 person, organisation

 eller förening som yttrat

 sig i ärendet, om det

 inte är uppenbart

 obehövligt. Om beslutet

 går någon emot, skall han

 även underrättas om hur

 han kan överklaga det och

 om avvikande meningar

 som har antecknats i ett

 protokoll eller i någon

 annan handling.

 Underrättelse får ske

 genom delgivning. Med

 sökanden får delgivning

 dock inte ske med till-

 ämpning av 12 eller 15

 delgivningslagen

 (1970:428).

 33

 Om förordnande enligt 12

 kap. 4 meddelats, skall

 byggnadsnämnden genast

 sända sådana beslut om

 tillstånd som omfattas av

 förordnandet till

 länsstyrelsen.

 34

 I beslut om

 byggtillstånd får bestämmas

 att byggnadsarbeten inte

 får påbörjas förrän

 fastighetsägaren betalat

 ersättning för gator eller

 andra allmänna platser

 eller ställt säkerhet för

 ersättningen.

 Om byggtillstånd eller

 marktillstånd meddelas

 till en åtgärd som redan

 har utförts, får i

 beslutet om tillstånd

 bestämmas skyldighet att

 vidta de ändringar i det

 utförda som behövs. I

 beslutet skall anges

 viss tid inom vilken

 ändringarna skall vara

 utförda.

 Giltighetstiden för

 tillstånd

 35

 Byggtillstånd,

 rivningstillstånd och

 marktillstånd upphör att

 gälla, om åtgärden inte har

 påbörjats inom två år och

 avslutats inom fem år från

 dagen för beslutet om

 lov.

 Bestämmelser om

 byggtillstånd för

 tillfälliga åtgärder finns

 i 20 .

 9 kap. Byggnadsarbeten,

 tillsyn och kontroll

 1

 Den som för egen räkning

 utför eller låter utföra

 byggnad, rivnings- eller

 markarbeten (byggherren)

 skall se till att

 arbetena utförs enligt

 bestämmelserna i denna

 lag och enligt föreskrift

 eller beslut som har

 meddelats med stöd av

 dessa bestämmelser. Han

 skall vidare se till att

 kontroll och provning

 utförs i tillräcklig

 omfattning.

 Arbetena skall planeras

 och utföras med aktsamhet

 så att personer och

 egendom inte skadas och

 så att minsta möjliga

 obehag uppkommer.

 2

 Minst tre veckor innan

 byggnadsarbetena påbörjas

 skall byggherren göra en

 anmälan till byggnads-

 nämnden (bygganmälan), om

 arbetena avser

 1. åtgärder som anges i

 8 kap. 1 första stycket

 och kan kräva tillstånd

 enligt 2 ,

 2. anordnande av

 tunnlar för tunnelbana,

 3. sådana ändringar av

 byggnader som berör

 konstruktionen av de

 bärande delarna eller -

 såvitt avser andra

 byggnader än en- eller

 tvåbostadshus - som

 avsevärt påverkar

 byggnadernas planlösning,

 4. installation eller

 väsentlig ändring av

 eldstäder, rökkanaler

 eller anordningar för

 ventilation i byggnader,

 5. installation eller

 väsentlig ändring av

 anordningar för vatten-

 försörjning eller avlopp i

 byggnader eller inom

 tomter,

 6. installation eller

 väsentlig ändring av

 hissar i byggnader,

 7. underhåll av sådan

 bebyggelse med särskilt

 bevarandevärde som

 omfattas av

 skyddsbestämmelser som

 utfärdats med stöd av 5

 kap. 7 första stycket 4

 eller 16 4 och

 8. rivning av

 byggnader inom område med

 detaljplan och inom

 område med samlad

 bebyggelse utanför område

 med detaljplan.

 Krav på bygganmälan

 enligt första stycket

 gäller inte

 1 .sådana åtgärder

 beträffande en- eller

 tvåbostadshus och till

 dem hörande

 komplementbyggnader som

 anges i 8 kap. 3 första

 stycket,

 2. sådana åtgärder

 beträffande anläggningar

 som anges i 8 kap. 2

 andra stycket,

 3. sådana åtgärder som

 anges i första stycket

 3-5 i fråga om byggnader

 eller tomter som tillhör

 staten eller ett

 landsting.

 4. sådana åtgärder med

 byggnader eller andra

 anläggningar som är

 avsedda för totalförsvaret

 och som är av hemlig

 natur.

 Byggnadsarbetena får

 påbörjas tidigare än som

 anges i första stycket om

 byggnadsnämnden särskilt

 medger det.

 3

 Bygganmälan skall vara

 skriftlig. Till anmälan

 skall fogas en be-

 skrivning av projektets

 art och omfattning.

 Beträffande enkla åtgärder

 får anmälan göras munt-

 ligen.

 Byggnadsnämnden skall

 utan dröjsmål i brev

 underrätta grannar om

 innehållet i anmälan om

 den avser sådana åtgärder

 som anges i 2 första

 stycket 1. Sådan under-

 rättelse behöver inte ske

 om åtgärden omfattas av

 ett byggtillstånd eller

 om grannarna eljest

 bevisligen på annat sätt

 underrättats om bygg-

 nadsåtgärderna.

 4

 Om en sådan försäkring för

 byggnadsarbeten behövs

 som avses i lagen

 (1993:320) om byggfels-

 försäkring, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän bevis om

 försäkringen företetts för

 byggnadsnämnden.

 5

 I fråga om sådana

 byggnadsåtgärder som avses

 i 2 skall det finnas en

 kvalitetsansvarig som

 har utsetts av

 byggherren. Om arbetena

 är av mindre omfattning,

 kan dock byggnadsnämnden

 bestämma att

 kvalitetsansvarig inte

 behöver utses. För skilda

 delar av ett byggprojekt

 kan olika

 kvalitetsansvariga

 utses. En av dem skall

 samordna deras

 uppgifter.

 Till kvalitetsansvarig

 får utses endast den som

 har fått godkännande

 (riksbehörighet) av de

 organ som regeringen

 bestämmer eller den som

 byggnadsnämnden godkänner

 för ett visst arbete.

 Riksbehörighet får

 meddelas för visst slag

 av arbete och får

 begränsas till viss tid.

 Den kvalitetsansvarige

 skall ha fortlöpande

 tillsyn över arbetena så

 att de utförs på

 föreskrivet sätt. Han

 skall vara närvarande vid

 besiktningarna.

 Om byggnadsnämnden

 finner att den

 kvalitetsansvarige har

 åsidosatt sina

 skyldigheter, får nämnden

 ta ifrån honom tillsynen

 av arbetet. Om han grovt

 har åsidosatt sina

 skyldigheter, kan nämnden

 besluta att han under

 viss tid inte får vara

 kvalitetsansvarig inom

 kommunen. Nämnden skall

 anmäla sådana beslut till

 det organ som meddelat

 riksbehörigheten. Om en

 kvalitetsansvarig med

 riksbehörighet grovt har

 åsidosatt sina

 skyldigheter, får organet

 återkalla godkännandet av

 honom.

 6

 Om byggnadsåtgärderna

 avser arbetslokaler

 eller personalrum för

 verksamheter där

 arbetstagare skall utföra

 arbete för arbetsgivares

 räkning och det är känt för

 vilket slag av

 verksamhet utrymmena är

 avsedda, får byggnads-

 arbetena inte påbörjas

 förrän skyddsombud,

 skyddskommitté eller

 organisation som

 företräder arbetstagarna

 har fått tillfälle att

 yttra sig över åtgärderna.

 Om byggnadsåtgärderna

 avser tillfälliga

 personalbostäder för

 sammanlagt minst tio

 boende, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän organisation

 som företräder

 arbetstagarna har fått

 tillfälle att yttra sig

 över åtgärderna.

 7

 När till byggnadsnämnden

 har inkommit en anmälan

 enligt 2 att en byggnad

 skall uppföras eller

 byggas till eller att

 annan anläggning skall

 utföras eller väsentligt

 ändras, skall nämnden

 skyndsamt låta utstaka

 byggnaden, tillbyggnaden

 eller anläggningen och

 utmärka dess höjdläge, om

 detta är motiverat med

 hänsyn till förhållandena på

 platsen och omständig-

 heterna i övrigt. Är

 byggnaden eller

 anläggningen till sitt

 läge direkt beroende av

 gränsen mot en grannes

 fastighet, skall grannen

 kallas till

 utstakningen.

 8

 Snarast möjligt efter

 det att det till

 byggnadsnämnden har

 inkommit en anmälan

 enligt 2 skall nämnden,

 om det inte är uppenbart

 obehövligt, hålla samråd.

 Till detta skall den

 kvalitetsansvarige samt

 byggherren,

 entreprenören, projektören

 och andra som bestäms av

 nämnden kallas. Vid behov

 skall även

 yrkesinspektionen

 kallas. Om en sådan

 försäkring för byggnads-

 arbeten behövs som avses

 i lagen (1993:320) om

 byggfelsförsäkring, skall

 byggnadsnämnden bereda

 försäkringsgivaren

 tillfälle att närvara vid

 samrådet.

 9

 Vid samrådet skall en

 genomgång göras av

 arbetenas planering, de

 åtgärder för besiktning,

 tillsyn och övrig

 kontroll som är nödvändiga

 för att byggnaden eller

 anläggningen skall

 uppfylla de krav som

 avses i 3 kap. samt den

 samordning som behövs. Om

 byggnadsnämnden finner

 anledning anta att

 byggprojektet fordrar

 tillstånd av någon annan

 myndighet, skall nämnden

 upplysa byggherren om

 detta. Över samrådet skall

 föras protokoll.

 10

 Vid samrådet eller

 snarast möjligt därefter

 skall byggnadsnämnden, om

 det inte är uppenbart

 obehövligt, godkänna en

 kvalitetsplan för

 arbetena, som anger

 vilken kontroll som

 skall utföras, vilka

 sakkunnigbevis och övriga

 handlingar som skall

 företes för nämnden samt

 vilka anmälningar som

 skall göras till nämnden.

 Kontrollen kan utföras

 genom dokumenterad egen-

 kontroll, av fristående

 sakkunnig eller av

 byggnadsnämnden.

 Byggnadsnämnden får även i

 andra fall än som avses i

 första stycket andra

 meningen besikta

 byggprojektet, om detta

 är motiverat med hänsyn

 till projektets art och

 omständigheterna i övrigt.

 Om byggherren inte

 följer väsentliga

 föreskrifter i

 kvalitetsplanen, får

 Byggnadsnämnden förbjuda

 att arbetena fortsätts

 till dess de påtalade

 bristerna åtgärdats. Bygg-

 nadsnämnden får i sådant

 fall också besluta om

 ändring av kvali-

 tetsplanen.

 11

 När arbetena slutförts

 skall byggnadsnämnden

 utan onödigt dröjsmål lämna

 ett slutgodkännande.

 Sådant godkännande skall

 lämnas, om byggnaden

 eller anläggningen inte

 strider mot detaljplan,

 områdesbestämmelser eller

 meddelat byggtillstånd

 och det kan antas att

 den uppfyller de krav

 som avses i 3 kap.

 Byggnaden eller

 anläggningen får inte

 tagas i bruk förrän

 slutgodkännande lämnats,

 om inte byggnadsnämnden

 särskilt medger det.

 Byggnadsnämnden får i

 enkla fall besluta att

 slutgodkännande inte

 erfordras.

 12

 En bygganmälan förfaller

 om byggnadsarbetena inte

 påbörjats inom två år från

 dagen för anmälan.

 10 kap

 1

 Byggnadsnämnden skall ta upp frågan om påföljd eller ingripande

enligt detta

kapitel så snart det finns anledning att anta att en överträdelse har

skett av

bestämmelserna om byggande i denna lag eller av någon föreskrift

eller något

beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser.

 När en åtgärd som kräver När en åtgärd som kräver

bygglov, rivningslov byggtillstånd,

eller marklov har rivningstillstånd eller

vidtagits utan lov, marktillstånd har

skall byggnadsnämnden se vidtagits utan tillstånd,

till att det som har skall byggnadsnämnden se

utförts blir undanröjt till att det som har

eller på annat sätt utförts blir undanröjt

rättat, om inte lov till eller på annat sätt rättat,

åtgärden meddelats i om inte tillstånd till

efterhand. åtgärden meddelats i

 efterhand.

 3 a

 Om en byggnad eller

 annan anläggning används

 trots att den enligt 9

 kap. 11 andra stycket

 inte får användas eftersom

 slutgodkännande inte

 lämnats, får bygg-

 nadsnämnden förbjuda

 vidare användning. Ett

 sådant förbud för förenas

 med vite.

 Har frågan om förbud

 enligt första stycket

 inte tagits upp till

 överläggning vid

 sammanträde med

 byggnadsnämnden inom fem

 år från det att bygganmälan

 gjordes, får ett sådant

 förbud inte beslutas. Om

 bygganmälan inte gjorts,

 skall tiden i stället

 räknas från den tidpunkt

 vid vilken bygganmälan

 senast skulle ha gjorts.

 4

 Utför någon utan lov en Utför någon utan tillstånd

åtgärd som kräver bygglov,en åtgärd som kräver

rivningslov eller byggtillstånd,

marklov, skall rivningstillstånd eller

byggnadsavgift tas ut. marktillstånd, skall

 Byggnadasavgiften byggnadsavgift tas ut.

skall bestämmas till ett Byggnadasavgiften skall

belopp som motsvarar bestämmas till ett belopp

fyra gånger den avgift som motsvarar fyra gånger

som enligt taxa, den avgift som enligt

fastställd med stöd av 11taxa, fastställd med stöd

kap. 5 , skulle ha av 11 kap. 5 , skulle ha

betalats om lov till betalats om tillstånd

samma åtgärd hade till samma åtgärd hade

meddelats. meddelats.

Byggnadsavgiften skall Byggnadsavgiften skall

dock bestämmas till dock bestämmas till minst

minst 500 kronor. När 500 kronor. När avgiften

avgiften bestäms på bestäms på grundval av

grundval av taxan, taxan, skall hänsyn inte

skall hänsyn inte tas tas till sådana höjningar

till sådana höjningar eller sänkningar av

eller sänkningar av normalbeloppet som

normalbeloppet som enligt taxan orsakas av

enligt taxan orsakas av omständigheterna i det

omständigheterna i det särskilda fallet. Hänsyn

särskilda fallet. Hänsyn skall inte heller tas

skall inte heller tas till belopp som avser

till belopp som avser kostnader för

kostnader för nybyggnadskarta,

nybyggnadskarta, utstakning eller

utstakning eller lägeskontroll av byggnad

lägeskontroll av byggnad eller andra mätnings-

eller andra mätnings- tekniska åtgärder.

tekniska åtgärder.

 Är överträdelsen ringa, får byggnadsavgiften bestämmas till ett

lägre belopp än

som följer av andra stycket eller helt efterges.

 6

 Särskilt avgift skall tas ut om, i andra fall än som avses i 4

första

stycket, en överträdelse sker genom att

 1. arbete utförs utan 1. arbete utförs utan

ansvarig arbetsledare i en kvalitetsansvarig i

strid mot bestämmelserna strid mot bestämmelserna

i 9 kap. 3 , i 9 kap. 5 ,

 2. någon underlåter att 2. någon underlåter att

göra sådana anmälningar göra sådan anmälan till

till byggnadsnämnden som byggnadsnämnden som avses

avses i 9 kap. 4 eller i 9 kap. 2 eller

 3. arbete utförs i strid mot något beslut som byggnadsnämnden har

meddelat

enligt denna lag.

 Den särskilda avgiften skall bestämmas till minst 200 och högst 1

000 kronor.

Är överträdelsen ringa, behöver någon avgift inte tas ut.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1992:1769.

 7

 I sådana fall som avses i 4 första stycket skall förutom

byggnadsavgift även

tilläggsavgift tas ut, om åtgärden innebär att

 1. en byggnad uppförs,

 2. en tillbyggnad görs,

 3. en byggnad helt 3. en byggnad helt

eller till viss del tas eller till viss del tas

i anspråk eller inreds i anspråk eller inreds för

för ett väsentligen annatett väsentligen annat

ändamål än det för vilketändamål än det för vilket

byggnaden eller bygg- byggnaden eller bygg-

nadsdelen senast har nadsdelen senast har

använts eller för vilket använts eller för vilket

bygglov har lämnats byggtillstånd har lämnats

eller eller

 4. en byggnad rivs.

 Tilläggsavgift skall inte tas ut i de fall som anges i 5 .

Tilläggsavgift

skall inte heller tas ut, om den olovliga åtgärden omfattar ett

utrymme vars

bruttoarea inte överstiger tio kvadratmeter.

 Tilläggsavgiften skall tas ut med ett belopp som motsvarar 500

kronor för varje

kvadratmeter bruttoarea som åtgärden har omfattat. När bruttoarean

beräknas

skall dock tio kvadratmeter frånräknas.

 Avgiften får bestämmas till ett lägre belopp än som följer av tredje

stycket

eller helt efterges, om föreläggande om rättelse har meddelats enligt

14 , om

rättelse har skett genom handräckning eller på annat sätt eller om

det annars

finns särskilda skäl.

 12

 Kronofogdemyndigheten får meddela särskild handräckning så att

rättelse sker

när någon

 1. utan lov har 1. utan tillstånd har

vidtagit en åtgärd som vidtagit en åtgärd som

kräver bygglov, kräver byggtillstånd,

rivningslov eller rivningstillstånd eller

marklov. marktillstånd.

 2. har vidtagit en 2. har vidtagit en

åtgärd med stöd av åtgärd med stöd av

bygglov, rivningslov byggtillstånd, rivnings-

eller marklov, om lovet tillstånd eller

har ändrats eller marktillstånd, om

upphävts genom ett tillståndet har ändrats

beslut som har vunnit eller upphävts genom ett

laga kraft, beslut som har vunnit

 laga kraft,

 3. I annat fall än som avses i 1 har vidtagit en åtgärd som strider

mot denna

lag eller mot någon föreskrift eller något beslut som har meddelats

med stöd av

lagen,

 4. har underlåtit att utföra arbete eller vidta en åtgärd som har

förelagts

honom enligt 15 , 16 första stycket eller 17 .

 14

 I de fall som avses i 12 1-3 får byggnadsnämnden, i stället för

att ansöka om

handräckning, förelägga ägaren av den fastighet, byggnad eller

anläggning som

frågan gäller att inom viss tid vidta rättelse. Följs inte

föreläggandet, får

byggnadsnämnden begära handräckning.

 Avser ett föreläggande Avser ett föreläggande

enligt första stycket en enligt första stycket en

åtgärd som har utförs utanåtgärd som har utförs utan

bygglov, där sådant krävs,byggtillstånd, där sådant

får byggnadsnämnden i krävs, får byggnadsnämnden

föreläggandet förbjuda atti föreläggandet förbjuda

åtgärden åter utförs. att åtgärden åter utförs.

 Beviljas bygglov, Beviljas byggtillstånd,

rivningslov eller rivningstillstånd eller

marklov efter det att marktillstånd efter det

föreläggande har att föreläggande har

meddelats, upphör meddelats, upphör

föreläggandet att gälla. föreläggandet att gälla.

 19

 Har en åtgärd som kräver Har en åtgärd som kräver

bygglov, rivningslov byggtillstånd,

eller marklov vidtagits rivningstillstånd eller

utan sådant lov men marktillstånd vidtagits

framstår det som utan sådant tillstånd men

sannolikt att lov kan framstår det som

meddelas till åtgärden, sannolikt att tillstånd

skall byggnadsnämnden, kan meddelas till

innan handräckning begärsåtgärden, skall byggnads-

eller föreläggande med- nämnden, innan

delas, bereda ägaren handräckning begärs eller

tillfälle att inom viss föreläggande meddelas,

tid ansöka om lov. bereda ägaren tillfälle

 att inom viss tid ansöka

 Om ansökan inte om tillstånd.

inkommer inom Om ansökan inte inkommer

föreskriven tid, får inom föreskriven tid, får

byggnadsnämnden trots byggnadsnämnden trots

detta pröva frågan om lovdetta pröva frågan om

till åtgärden. Nämnden fårtillstånd till åtgärden.

därvid på ägarens Nämnden får därvid på ägarens

bekostnad låta upprätta bekostnad låta upprätta de

de ritningar och ritningar och be-

beskrivningar samt skrivningar samt företa

företa de åtgärder i övrigtde åtgärder i övrigt som är

som är nödvändiga för nödvändiga för prövningen av

prövningen av ärendet. ärendet.

 21

 Har ett föreläggande Har ett föreläggande

enligt 14 första enligt 14 första

stycket, 15 , 16 förstastycket, 15 , 16 första

stycket eller 17 eller stycket eller 17 eller

ett förbud enligt 14 ett förbud enligt 3 a ,

andra stycket eller 16 14 andra stycket eller

andra stycket meddelats 16 andra stycket

någon i egenskap av ägaremeddelats någon i

till en viss fastighet egenskap av ägare till en

och övergår äganderätten viss fastighet och övergår

till fastigheten till äganderätten till

ny ägare, gäller fastigheten till ny

föreläggandet eller ägare, gäller föreläggandet

förbudet i stället mot eller förbudet i stället

denne. Har i före- mot denne. Har i före-

läggandet eller förbudet läggandet eller förbudet

utsatts löpande vite utsatts löpande vite

enligt 4 lagen enligt 4 lagen

(1985:206) om viten och (1985:206) om viten och

har fastigheten har fastigheten överlåtits

överlåtits genom köp, bytegenom köp, byte eller

eller gåva, gäller vitet gåva, gäller vitet mot den

mot den nye ägaren räknatnye ägaren räknat från tid-

från tidpunkten för punkten för

äganderättsövergången, äganderättsövergången, under

under förutsättning att förutsättning att

anteckning om anteckning om

vitesföreläggandet vitesföreläggandet

dessförinnan gjorts dessförinnan gjorts

enligt 22 . Löpande viteenligt 22 . Löpande vite

som avser viss period som avser viss period får

får endast tas ut av den endast tas ut av den som

som var ägare vid var ägare vid periodens

periodens början. Annat början. Annat vite gäller

vite gäller inte mot den inte mot den nye ägaren,

nye ägaren, men men byggnadsnämnden får

byggnadsnämnden får sättasätta ut vite för denne.

ut vite för denne.

 Första stycket gäller även när ett föreläggande eller förbud har

meddelats

någon i egenskap av tomträttshavare eller eljest som ägare av en

byggnad på mark

som tillhör någon annan. Vad som sägs om löpande vite gäller dock

endast i fråga

om föreläggande eller förbud som har meddelats någon i egenskap av

tomträttshavare.

 I ärenden om föreläggande eller förbud som anges i första eller

andra stycket

skall bestämmelserna i rättegångsbalken om verkan av att

tvisteföremålet

överlåts och om tredje mans deltagande i rättegång tillämpas.

 27

 Har frågan om påföljd för en överträdelse som avses i 4 första

stycket inte

tagits upp till överläggning vid sammanträde med byggnadsnämnden inom

tio år

från det att överträdelsen begicks, får byggnadsavgift eller

tilläggsavgift inte

tas ut. Detta gäller också i fråga om särskild avgift. Därvid skall

dock i

stället för tio år gälla en tid av tre år.

 Sedan tio år har Sedan tio år har

förflutit från det att enförflutit från det att en

åtgärd som avses i 12 åtgärd som avses i 12 1-3

1-3 vidtogs, får vidtogs, får

byggnadsnämnden inte byggnadsnämnden inte

ansöka om handräckning ansöka om handräckning

eller besluta om eller besluta om

föreläggande enligt 14 föreläggande enligt 14

första stycket. Detta första stycket. Detta

skall dock inte skall dock inte tillämpas

tillämpas när någon utan när någon utan tillstånd

lov enligt 8 kap. 1 enligt 8 kap. 1 första

första stycket 3 har stycket 3 eller 6 första

tagit i anspråk eller stycket 3 har tagit i

inrett en anspråk eller inrett en

bostadslägenhet för bostadslägenhet för

väsentligen annat ändamålväsentligen annat ändamål än

än bostadsändamål. bostadsändamål.

 11 kap

 1

 Utöver de uppgifter byggnadsnämnden har enligt övriga föreskrifter i

denna lag

skall nämnden

 1. verka för en god byggnadskultur samt en god stads- och

landskapsmiljö,

 2. uppmärksamt följa den allmänna utvecklingen inom kommunen och

dess närmaste

omgivning samt ta de initiativ som behövs i frågor om planläggning,

byggande och

fastighetsbildning.

 3. samarbeta med myndigheter, organisationer och enskilda vilkas

arbete och

intressen berör nämndens verksamhet,

 4. lämna råd och upplysningar i frågor som rör nämndens verksamhet,

 5. övervaka efterlevnaden av denna lag och med stöd av lagen

meddelade

föreskrifter och beslut.

 Byggnadsnämnden skall Byggnadsnämnden skall ta

ta till vara de till vara de möjligheter

möjligheter lagen ger lagen ger att förenkla

att förenkla och och underlätta ärenden för

underlätta ärenden för enskilda samt verka för

enskilda och bör därvid att tillståndsplikten

verka för att lagens anpassas efter allmänna

föreskrifter om begräns- och olika enskilda

ning av bygglovsplikten intressen.

vinner tillämpning.

 2

 Om någon begär det, skall byggnadsnämnden lämna skriftliga

upplysningar om

planläggning, byggande och fastighetsbildning.

 Behövs nybyggnadskarta Behövs nybyggnadskarta

för prövningen av en frågaför prövningen av en fråga

om bygglov inom områden om byggtillstånd inom

med sammanhållen områden med sammanhållen

bebyggelse, skall bebyggelse, skall bygg-

byggnadsnämnden nadsnämnden tllhandahålla

tllhandahålla sådan sådan karta, om sökanden

karta, om sökanden begär begär det.

det.

 5

 Byggnadsnämnden får ta Byggnadsnämnden får ta ut

ut avgift i ärenden avgift i ärenden angående

angående lov och för- tillstånd samt i andra

handsbesked samt i ärenden som föranleder

andra ärenden som upprättande av

föranleder upprättande avnybyggnadskarta,

nybyggnadskarta, ritningsgranskning,

ritningsgranskning, besiktning, framställning

besiktning, framställ- av arkivbeständiga

ning av arkivbeständiga handlingar eller andra

handlingar eller andra tids- eller

tids- eller kostnads- kostnadskrävande åtgärder.

krävande åtgärder. Lämnas byggtilllstånd för

 Lämnas bygglov för uppförande, tillbyggnad

uppförande, tillbyggnad eller ombyggnad av en

eller ombyggnad av en byggnad eller annan

byggnad eller annan anläggning, får

anläggning, får byggnadsnämnden dessutom

byggnadsnämnden dessutom ta ut en planavgift för

ta ut en planavgift för att täcka kostnaderna för

att täcka kostnaderna försådana åtgärder som

sådana åtgärder som erfordras för att enligt

erfordras för att enligt denna lag upprätta eller

denna lag upprätta eller ändra detaljplaner,

ändra detaljplaner, områdesbestämmelser och

områdesbestämmelser och fastighetsplaner.

fastighetsplaner. Planavgift får tas ut

Planavgift får tas ut endast om

endast om fastighetsägaren har

fastighetsägaren har nytta av planen eller

nytta av planen eller bestämmelserna.

bestämmelserna.

 Avgifterna får tas ut med högst det belopp som motsvarar kommunens

genomsnittliga kostnad för åtgärderna. Grunderna för beräkning av

avgifterna

skall anges i en taxa som beslutas av kommunfullmäktige.

 Avgifterna tas ut av sökanden och får tas ut i förskott.

 12 kap.

 4

 Om det finns särskilda Om det finns särskilda

skäl, får länsstyrelsen skäl, får länsstyrelsen

eller regeringen för ett eller regeringen för ett

visst område förordna attvisst område förordna att

1-3 skall tillämpas på1-3 skall tillämpas på

beslut att lämna lov beslut att lämna

eller förhandsbesked. tillstånd.

 Om länsstyrelsen, efter Om länsstyrelsen, efter

det att ett förordnande det att ett förordnande

enligt första stycket enligt första stycket har

har meddelats, beslutar meddelats, beslutar att

att ett lov eller ett tillstånd skall

förhandsbesked skall prövas, får länsstyrelsen

prövas, får länsstyrelsenförordna att tillståndet

förordna att lovet eller inte skall gälla förrän

förhandsbeskedet inte frågan om prövning har

skall gälla förrän fråganslutligt avgjorts.

om prövning har slutligt

avgjorts.

 6

 Regeringen får förelägga kommunen att inom en viss tid anta, ändra

eller

upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser (planföreläggande),

om det

behövs för att tillgodose sådana intressen som avses i 1 1 och 2.

 Regeringen får också, om

 det behövs för att

 tillgodose riksintressen

 enligt lagen (1987:12)

 om hushållning med

 naturresurser, utfärda

 planföreläggande avseende

 kommunens översiktsplan

 såvitt avser i vada mån

 åtgärder kräver tillstånd

 enligt denna lag.

 7

 Om kommunen inte följer Om kommunen inte följer

ett planföreläggande, fårett planföreläggande, får

regeringen på kommunens regeringen på kommunens

bekostnad låta upprätta bekostnad låta upprätta de

de förslag som behövs förslag som behövs samt

samt anta, ändra eller anta, ändra eller upphäva

upphäva detaljplanen detaljplanen eller

eller områdesbestäm- områdesbestämmelserna

melserna. Därvid skall eller anta eller ändra

länsstyrelsen ombesörja översiktsplanen. Därvid

ärendets beredning. skall länsstyrelsen

 ombesörja ärendets be-

 redning.

 13 kap

 2

 Andra beslut enligt denna lag av kommunfullmäktige och kommunala

nämnder än de

som anges i 1 får överklagas genom besvär hos länsstyrelsen.

 Sådana beslut får dock Sådana beslut får dock

inte överklagas till den inte överklagas till den

del de avser frågor som del de avser frågor som

redan är avgjorda genom redan är avgjorda genom

detaljplan, detaljplan eller

områdesbestämmelser ellerområdesbestämmelser.

förhandsbesked.

 4

 Länsstyrelsens beslut Länsstyrelsens beslut

enligt 12 kap. 2 enligt 12 kap. 2

huruvida prövning skall huruvida prövning skall

ske eller ej och ske eller ej och

länsstyrelsens länsstyrelsens förordnande

förordnande enligt 12 enligt 12 kap. 4 första

kap. 4 första stycket stycket samt

samt länsstyrelsens länsstyrelsens beslut

beslut enligt 12 kap. 4 enligt 12 kap. 4 andra

andra stycket att lov stycket att tillstånd

eller förhandsbesked inte skall gälla får inte

inte skall gälla får inteöverklagas.

överklagas.

 Andra beslut av länsstyrelsen enligt denna lag än de som anges i

första stycket

får överklagas genom besvär hos kammarrätten om beslutet avser

 1. bygglov eller 1. byggtillstånd inom

förhandsbesked inom område med detaljplan,

område med detaljplan, 2. byggtillstånd inom

 2. bygglov eller område som inte omfattas

förhandsbesked inom av detaljplan och

område som inte omfattas besvären avser frågan om

av detaljplan och åtgärderna utgör

besvären avser frågan om kompletteringsåtgärder

åtgärderna utgör kom- enligt 8 kap. 19 ,

pletteringsåtgärder uppfyller kraven i 3

enligt 8 kap. 13 , kap. 1, 2, 10, 12, 14-16

uppfyller kraven i 3 och 18 eller strider

kap. eller strider mot mot områdesbestämmelser,

områdesbestämmelser, 3. rivningstillstånd

 eller marktillstånd och

3. rivningslov eller besvären avser frågan om

marklov och besvären åtgärderna strider mot en

avser frågan om åtgärdernadetaljplan eller

strider mot en områdesbestämmelser,

detaljplan eller

områdesbestämmelser,

 4. förordnanden enligt 6 kap. 19 att avstå eller upplåta mark

eller enligt 6

kap. 22 om skyldighet att bekosta anläggande av gator och vägar

samt

anordningar för vattenförsörjning och avlopp,

 5. ingripanden mot 5. ingripanden mot

försumlig arbetsledare försumlig

enligt 9 kap. 3 fjärde kvalitetsansvarig enligt

stycket, 9 kap. 5 fjärde stycket,

 6. påföljder och ingripanden enligt 10 kap.

 7. debitering av avgifter som anges i 11 kap. 5 samt genom besvär

hos

regeringen i övriga fall.

 5 a

 Beslut enligt 8 kap. 4

 får överklagas endast på

 den grunden att de frågor

 som inte har avgjorts

 genom detaljplanen är av

 sådant intresse för den

 klagande att de bör prövas

 i samband med byggtill-

 stånd.

 14 kap

 5

 Om en detaljplan ändras eller upphävs före genomförandetidens

utgång, har

ägaren av en fastighet och innehavare av särskild rätt till

fastigheten rätt

till ersättning av kommunen får den skada de lider.

 Medför ändringen eller upphävandet att synnerligt men uppkommer vid

användningen av en fastighet, är kommunen skyldig att lösa

fastigheten, om

ägaren begär det.

 Ändras eller upphävs en Ändras eller upphävs en

detaljplan efter detaljplan efter

genomförandetidens utgånggenomförandetidens utgång

skall första och andra skall första och andra

styckena tillämpas, om styckena tillämpas, om

bygglov har sökts men byggtillstånd har sökts

ärendet inte slutligt men ärendet inte slutligt

avgjorts före avgjorts före genom-

genomförandetidens förandetidens utgång.

utgång.

 7

 Om ersättning har Om ersättning har

betalats för betalats för

gatukostnader enligt 6 gatukostnader enligt 6

kap. 31 eller 32 eller kap. 31 eller 32 eller

enligt motsvarande äldre enligt motsvarande äldre

bestämmelser, är kommunenbestämmelser, är kommunen

skyldig att betala skyldig att betala

tillbaka ersättningen, i tillbaka ersättningen, i

den mån skada uppkommer den mån skada uppkommer

för ägaren av fastighetenför ägaren av fastigheten

genom att han på grund genom att han på grund av

av att bygglov vägras att byggtillstånd vägras

inte kan använda inte kan använda

fastigheten så som fastigheten så som

förutsattes när förutsattes när

ersättningen togs ut. ersättningen togs ut.

 Kommunen är också skyldig att betala ränta enligt 5 räntelagen

(1975:635)

från den dag fastighetsägaren betalade ersättningen.

 8 [2]

 Ägare och innehavare av särskild rätt till fastigheter har rätt till

ersättning

av kommunen, om skada uppkommer till följd av att

 1. bygglov vägras till 1. byggtillstånd vägras

att ersätta en riven till att ersätta en riven

eller genom eller genom

olyckshändelse förstörd olyckshändelse förstörd

byggnad med en i byggnad med en i

huvudsak likadan huvudsak likadan byggnad

byggnad och ansökan om och ansökan om

bygglov har gjorts inom byggtillstånd har gjorts

fem år från det att inom fem år från det att

byggnaden revs eller byggnaden revs eller

förstördes, förstördes,

 2. rivningsförbud 2. rivningsförbud

meddelas i detaljplan meddelas i detaljplan

eller områdesbestämmelsereller områdesbestämmelser

eller rivningslov vägras eller rivningstillstånd

med stöd av 8 kap. 16 2vägras med stöd av 8 kap.

eller 3, 22 2 eller 3,

 3. skyddsbestämmelser för byggnader som avses i 3 kap. 12

meddelas i en

detaljplan eller områdesbestämmelser,

 4. om vegetation samt 4. om vegetation samt

markytans utformning markytans utformning och

och höjdläge inom sådana höjdläge inom sådana områden

områden som avses i 8 som avses i 8 kap. 12

kap. 9 tredje stycket tredje stycket meddelas

meddelas i om- i områdesbestämmelser,

rådesbestämmelser, 5. marktillstånd vägras

 5. marklov vägras med med stöd av 8 kap. 23

stöd av 8 kap. 18 förstaförsta stycket 2 eller 3.

stycket 2 eller 3.

 Rätt till ersättning föreligger i fall som avses i första stycket 1,

om

byggnaden förstörs genom olyckshändelse. I övriga fall som avses i

första

stycket 1 och i fall som avses i första stycket 2 föreligger rätt

till

ersättning, om skadan är betydande i förhållande till värdet av

berörd del av

fastigheten. I fall som avses i första stycket 3-5 föreligger rätt

till

ersättning, om skadan medför att pågående markanvändning avsevärt

försvåras inom

berörd del av fastigheten.

 Medför beslut som avses i första stycket att synnerligt men

uppkommer vid

användningen av fastigheten, är kommunen skyldig att lösa

fastigheten, om ägaren

begär det.

 Vid tillämpningen av andra och tredje styckena skall även beaktas

andra beslut

som avses i första stycket samt beslut enligt 3 kap. 2 lagen

(1988:950) om

kulturminnen m.m., 5, 8, 9, 11 och 19 naturvårdslagen (1964:822),

förbud

enligt 20 andra stycket och 21 andra stycket samma lag och beslut

enligt 18

 skogsvårdslagen (1979:429) och 19 kap. 2 vattenlagen (1983:291),

under

förutsättning att besluten meddelats inom tio år före det senaste

beslutet.

Dessutom skall beaktas sådan inverkan av hänsynstaganden enligt 30

skogsvårdslagen som i särskilda fall har inträtt inom samma tid. Har

talan eller

rätt till ersättning eller inlösen med anledning av nyss angivna

beslut

förlorats på grund av bestämmelserna i 15 kap. 4 eller motsvarande

bestämmelser i lagen om kulturminnen m.m. naturvårdslagen eller

vattenlagen,

utgör detta förhållande inte något hinder mot att beslutet beaktas.

 Har kommunen efter föreläggande enligt 12 kap. 6 beslutat om

rivningsförbud

eller skyddsbestämmelser som avses i första stycket 2 eller 3 för att

tillgodose

ett riksintresse enligt lagen (1987:12) om hushållning med

naturresurser m.m.,

är staten skyldig att ersätta kommunen dess kostnader för ersättning

eller

inlösen. I fall som avses i första stycket 4 och 5 är ägaren till den

anläggning

för vilken skydds- eller säkerhetsområdet har beslutats skyldig att

ersätta

kommunen dess kostnader för ersättning eller inlösen.

 16 kap.

 1 [3]

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

de

föreskrifter om krav på byggnader m.m. som utöver bestämmelserna i 3

kap.

behövs.

 1. till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,

 2. för en lämplig utformning av byggnader och andra anläggningar

samt tomter

och allmänna platser,

 3. för kontroll av att föreskrifter som avses i 1 efterlevs.

 Regeringen bestämmer vilka organ som får besluts om godkännade

(riksbehörighet)

för den som skall utföra sådan kontroll som föreskrivs med stöd av

första

stycket 3.

 Regeringen eller den Regeringen eller den

myndighet som myndighet som regeringen

regeringen bestämmer får,bestämmer får i enskilda

utom i fråga om 3 kap. 7 fall medge undantag från

 , i enskilda fall medge bestämmelserna i 3 kap.

undantag från

bestämmelserna i 3 kap.

 1 a

 Regeringen eller de

 kommuner som regeringen

 bestämmer får meddela

 föreskrifter om huruvida

 åtgärder kräver tillstånd

 enligt denna lag.

 17 kap.

 7

 Bestämmelserna i 8 kap. Bestämmelserna i 8 kap.

11 fjärde stycket gäller15 tredje stycket gäller

inte inom områden som inte inom områden som

omfattas av stadsplan omfattas av stadsplan

eller byggnadsplan. eller byggnadsplan.

 16

 För områden där förbud motFör områden där förbud mot

nybyggnad m.m. råder nybyggnad m.m. råder

enligt 81 enligt 81 byggnadslagen

byggnadslagen (1947:385) eller har

(1947:385) eller har utfärdats med stöd av 82

utfärdats med stöd av 82 samma lag skall

samma lag skall förordnande om prövning

förordnande om prövning som avses i 12 kap. 4

som avses i 12 kap. 4 anses ha utfärdats i fråga

anses ha utfärdats i om beslut om

fråga om beslut om byggtillstånd och

bygglov, marklov och marktillstånd.

förhandsbesked.

 Inom områden som Inom områden som

omfattas av föreskrifter omfattas av föreskrifter

enligt 54 1 mom. enligt 54 1 mom. tredje

tredje stycket stycket byggnadsstadgan

byggnadsstadgan (1959:612) skall

(1959:612) skall skyldighet föreligga att

skyldighet föreligga att enligt 8 kap. 10 söka

enligt 8 kap. 7 söka byggtillstånd för att sätta

bygglov för att sätta uppupp eller väsentligt ändra

eller väsentligt ändra ljusanordningar och att

ljusanordningar och att enligt 8 kap. 12 söka

enligt 8 kap. 9 söka marktillstånd för

marklov för schaktning schaktning eller

eller fyllning. fyllning.

 Talan om ersättning eller inlösen med anledning av förbud som anges

i första

stycket skall väckas före utgången av juni 1988. I sådana mål skall

beträffande

prövningen i sak äldre bestämmelser tillämpas.

 17

 Inom områden där förbud Inom områden där förbud

med stöd av 40 andra med stöd av 40 andra

stycket eller 110 stycket eller 110 fjärde

fjärde stycket stycket byggnadslagen

byggnadslagen (1947:385) har utfärdats

(1947:385) har utfärdats mot schaktning,

mot schaktning, fyllning, trädfällning

fyllning, trädfällning eller annan därmed

eller annan därmed jämförlig åtgärd skall

jämförlig åtgärd skall skyldighet föreligga att

skyldighet föreligga att enligt 8 kap. 12 söka

enligt 8 kap. 9 söka marktillstånd för sådana

marklov för sådana åtgärder.

åtgärder.

 18 a

 Byggnadsnämnden får i Byggnadsnämnden får i ett

ett ärende om bygglov ärende om byggtillstånd

förklara att en förklara att en

nybyggnadsåtgärd eller nybyggnadsåtgärd eller

fastighetsbildning som fastighetsbildning som

har utfört i strid mot har utfört i strid mot en

en stadsplan, stadsplan, byggnadsplan,

byggnadsplan, av- avstyckningsplan eller

styckningsplan eller tomtindelning med stöd av

tomtindelning med stöd 34 , 38 tredje stycket

av 34 , 38 tredje eller 110 första stycket

stycket eller 110 byggnadslagen (1947:385)

första stycket eller motsvarande äldre

byggnadslagen bestämmelser eller 3 kap.

(1947:385) eller 2 tredje stycket

motsvarande äldre fastighetsbildningslagen

bestämmelser eller 3 (1970:988) i dess

kap. 2 tredje stycket lydelse vid utgången av

fastighetsbildningslagen juni 1987, skall anses

i dess lydelse vid utgöra en sådan avvikelse

utgången av juni 1987, som avses i 8 kap. 14

skall anses utgöra en första stycket 2 b. En

sådan avvikelse som sådan förklaring får avse

avses i 8 kap. 11 endast mindre avvikelser

första stycket 2 b. En från planen eller tomt-

sådan förklaring får avseindelningen vilka är

endast mindre förenliga med syftet med

avvikelser från planen denna. Förklaringen får

eller tomtindelningen lämnas endast i beslut om

vilka är förenliga med bifall till ansökan om

syftet med denna. byggtillstånd.

Förklaringen får lämnas

endast i beslut om

bifall till ansökan om

bygglov.

 Första stycket skall tillämpas också i fråga om fastighet, byggnad

eller annan

anläggning i den utsträckning den efter ett beslut om fastställelse

av en

stadsplan, byggnadsplan eller tomtindelning avviker från planen eller

tomtindelningen.

_______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

 2. Under tiden till utgången av 1996 gäller inte bestämmelsen i 8

kap. 6

andra stycket 1 samt krävs det utan särskilt beslut enligt 8 kap. 7

byggtillstånd för att i områden utanför detaljplan utföra eller

väsentligt ändra

alla sådana anläggningar som kräver byggtillstånd enligt 8 kap. 2 .

 3. Beträffande åtgärder för vilka lov lämnats skall äldre

bestämmelser

tillämpas.

 4. Beträffande åtgärder som kräver byggtillstånd och för vilka

tillstånd har

lämnats i ett ärende om förhandsbesked enligt 8 kap. 34 i dess

äldre lydelse

skall äldre bestämmelser tillämpas, om förhandsbeskedet fortfarande

är bindande

vid en prövning av en ansökan om bygglov.

 5. Beträffande ärenden som avgjorts av kommunen före

ikraftträdandet skall

äldre bestämmelser tillämpas.

 6. Om kommunen i översiktsplanen reglerar i vad mån åtgärder kräver

byggtillstånd, rivningstillstånd och marktillstånd för ett område som

omfattas

av områdesbestämmelser i vilka lovplikten reglerats enligt 5 kap. 16

 1 i dess

äldre lydelse, skall områdesbestämmelserna i detta avseende anses ha

den lydelse

som beslutats i översiktsplanen.

 7. Vad som i lag eller annan författning föreskrivs om bygglov,

rivningslov

och marklov skall i stället gälla byggtillstånd, rivningstillstånd

och

respektive marktillstånd.

 **Fotnot**

 [2]Senaste lydelse 1993:559.

 [3]Senaste lydelse 1993:695.

2 Förslag till

Lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.;

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 Denna lag gäller tekniska egenskapskrav på byggnader och andra

anläggningar

(byggnadsverk) samt byggprodukter.

 Särskilda bestämmelser om byggande finns i plan- och bygglagen

(1987:10).

2 Med byggprodukt avses i lagen en produkt som är avsedd att

stadigvarande ingå i ett byggnadsverk och som har betydelse för

byggnadsverkets

egenskaper i de avseenden som anges i 3 första stycket 1-6.

Tekniska egenskapskrav på byggnadsverk

3 Byggnadsverk som uppförs eller ändras skall, under förutsättning

av normalt

underhåll, under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla väsentliga

tekniska

egenskapskrav i fråga om

 1. bärförmåga, stadga och beständighet,

 2. säkerhet i händelse av brand,

 3. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö,

 4. säkerhet vid användning,

 5. skydd mot buller,

 6. energihushållning och värmeisolering,

 7. lämplighet för avsett ändamål samt

 8. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt

rörelse- eller

orienteringsförmåga.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om krav på byggnadsverk för att de skall uppfylla de

väsentliga

kraven enligt första stycket samt i vilken utsträckning kraven skall

vara

uppfyllda vid nybyggnader, tillbyggnader och ändringar av

byggnadsverk.

 Med ändring avses en åtgärd som förändrar ett byggnadsverks

konstruktion,

funktion eller utseende.

4 Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material,

konstruktioner och

anordningar skall anses uppfylla kraven enligt 3 i de avseenden som

godkännandet eller kontrollen gäller.

5 Särskilda bestämmelser om krav på varsamhet vid tillbyggnader

och ändringar

av byggnadsverk finns i 3 kap. 10-12 och 14 plan- och bygglagen

(1987:10).

6 Byggnadsverk skall underhållas så att deras egenskaper i de

hänseenden som

avses i 3 i huvudsak bevaras. Anordningar som avser att tillgodose

kraven i 3

 första stycket 2-4 och 8 skall hållas i stånd.

 Särskilda bestämmelser om utförande av underhållsåtgärder och om

krav på

underhåll av särskilt värdefulla byggnadsverk finns i 3 kap. 13 och

14 plan-

och bygglagen (1987:10).

Byggprodukter m.m

.Lämplighetskrav

7 Byggprodukter skall för att få ingå i byggnadsverk vara lämpliga

för avsedd

användning. En byggprodukt är lämplig, om den har sådana egenskaper

att det

byggnadsverk i vilket den skall ingå, rätt projekterat och uppfört,

kan uppfylla

kraven enligt 3 första stycket 1-6.

8 Byggprodukter som uppfyller kravet på lämplighet enligt denna

lag eller

enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får släppas ut på

marknaden

och användas för avsett ändamål.

Bemyndigande

9 För att uppfylla Sveriges åtaganden enligt internationella

överenskommelser

får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela

föreskrifter

 1. om krav på byggprodukter för att de skall vara lämpliga för

avsedd

användning enligt 7 ,

 2. om bestyrkande av överensstämmelse med gällande krav beträffande

byggprodukter,

 3. om märkning av byggprodukter som förutsättning för att produkten

skall få

släppas ut på marknaden och användas, och

 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn

till hälsa

och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om

byggprodukternas

överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik

Märkning

10 Om en byggprodukt skall EG-märkas enligt en föreskrift som har

meddelats

med stöd av 9 3 gäller bestämmelserna i lagen (1992:1534) om

EG-märket.

Tillsyn

11 Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer skall utöva

tillsyn över

att bestämmelserna i 7-10 och de föreskrifter som har meddelats

med stöd av

lagen följs.

12 En tillsynsmyndighet har rätt att för tillsynen

 1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs,

 2. få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte

bostäder,

och

 3. hos den som tillverkar, importerar eller saluför produkter som

omfattas av

tillsynen, få tillgång till produkter för kontroll.

 En tillsynsmyndighet får begära handräckning av

kronofogdemyndigheten för att

genomföra de åtgärder som avses i första stycket 1-3.

13 Om det är motiverat från skyddssynpunkt får en

tillsynsmyndighet meddela

de förelägganden och förbud som behövs i enskilda fall för att lagen

och de

föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skall följas.

14 Om en byggprodukt har EG-märkts trots att den inte

överensstämmer med de

krav som gäller för EG-märkning, får en tillsynsmyndighet, till dess

att

produkten överensstämmer med kraven, förelägga tillverkare, importör

eller den

som saluför byggprodukten att

 1. upphöra med användningen av EG-märket,

 2. återkalla osålda produkter, eller

 3. ta bort EG-märket

15 Förelägganden och förbud enligt 13 eller 14 får förenas med

vite.

Överklagande och verkställighet

16 En tillsynsmyndighets beslut enligt denna lag eller enligt

föreskrifter

som meddelats med stöd av lagen får överklagas hos kammarrätten.

 Beslut om förbud gäller omedelbart och får verkställas utan hinder

av att det

inte vunnit laga kraft..

Typgodkännande m.m.

17 Efter ansökan kan prövas huruvida vissa slag av material,

konstruktioner

eller anordningar får användas i byggnadsverk (frivilligt

typgodkännande).

 Om det behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,

får

regeringen föreskriva att material eller annat som anges i första

stycket får

användas i byggnadsverk endast efter godkännande (obligatoriskt

typgodkännande).

 Vid meddelande av typgodkännande får bestämmas att fortlöpande

kontroll skall

utföras (tillverkningskontroll). Även utan samband med typgodkännande

får efter

ansökan bestämmas att tillverkningskontroll skall utföras.

18 typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll som avses i

17

meddelas av de organ regeringen bestämmer.

 Ett typgodkännande får ändras eller återkallas om det strider mot en

teknisk

specifikation som skall följas enligt Sveriges åtaganden enligt

internationella

överenskommelser.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

föreskrifter om avgifter för typgodkännande och beslut om

tillverkningskontroll.

__________________________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1995.

 2. Lagen skall inte tillämpas i ärenden enligt plan- och bygglagen

(1987:10)

som avgjorts av kommunen före ikraftträdandet.

 3. Genom lagen upphävs byggproduktlagen (1992:1535)

Bilaga 3

Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet

(SOU

1993:94) Anpassad kontroll av byggandet

Yttrande har till Miljö- och naturresursdepartementet avgetts av

följande

myndigheter, organisationer och personer.

 Justitieombudsmannen, Svea Hovrätt, Hovrätten för Nedre Norrland,

Kammarrätten

i Göteborg, Kammarrätten i Jönköping, Överbefälhavaren, Överstyrelsen

för civil

beredskap, Statens handikappråd, Kommerskollegium, Statens

fastighetsverk,

Boverket, Statens bostadskreditnämnd, Utredningen (1993:01) om

beskattning av

fastigheter, Statskontoret, Riksrevisionsverket, Banverket,

Luftfartsverket,

Vägverket, Juridiska fakultetsnämnden vid universitetet i Stockholm,

Statens

jordbruksverk, Arbetarskyddsstyrelsen, Riksantikvarieämbetet,

Närings- och

teknikutvecklingsverket, Sveriges geologiska undersökning,

Konkurrensverket,

Sveriges provnings- och forskningsinstitut AB, Byggforskningsrådet,

Statens

institut för byggnadsforskning, Konsumentverket, Statens

naturvårdsverk, Statens

lantmäteriverk, Centralnämnden för fastighetsdata, Länsstyrelsen i

Stockholms

län, Länsstyrelsen i Södermanlands län, Länsstyrelsen i Jönköpings

län,

Länsstyrelsen i Blekinge län, Länsstyrelsen i Malmöhus län,

Länsstyrelsen i

Göteborgs och Bohus län, Länsstyrelsen i Älvsborgs län, Länsstyrelsen

i Väst-

manlands län, Länsstyrelsen i Jämtlands län, Länsstyrelsen i

Norrbottens län,

Vallentuna kommun, Järfälla kommun, Värmdö kommun, Stockholms kommun,

Södertälje

kommun, Norrtälje kommun, Uppsala kommun, Enköpings kommun, Nyköpings

kommun,

Eskilstuna kommun, Linköpings kommun, Vadstena kommun, Jönköpings

kommun,

Värnamo kommun, Tingsryds kommun, Växjö kommun, Mörbylånga kommun,

Kalmar

kommun, Gotlands kommun, Ronneby kommun, Sölvesborgs kommun, Båstads

kommun,

Kristianstads kommun, Kävlinge kommun, Malmö kommun, Helsingborgs

kommun,

Halmstads kommun, Kungsbacka kommun, Orusts kommun, Göteborgs kommun,

Uddevalla

kommun, Lilla Edets kommun, Vänersborgs kommun, Borås kommun,

Mariestads kommun,

Skövde kommun, Karlstads kommun, Arvika kommun, Hällefors kommun,

Örebro kommun,

Västerås kommun, Sala kommun, Malungs kommun, Falu kommun, Gävle

kommun,

Hudiksvalls kommun, Sundsvalls kommun, Örnsköldsviks kommun, Bergs

kommun,

Östersunds kommun, Lycksele kommun, Arvidsjaurs kommun, Luleå kommun,

Svenska

kommunförbundet, Arkitektförbundet, Byggentreprenörerna,

Byggherreföreningen,

Sveriges akademikers centralorganisation, Föreningen för

samhällsplanering,

Föreningen Sveriges bygglovsgranskare och byggnadsnämndssekreterare,

Föreningen

Sveriges byggnadsinspektörer, Föreningen Sveriges stadsarkitekter,

Föreningen

Sveriges VVS-inspektörer, Landskapsarkitekternas riksförbund, HSB:s

riksförbund,

Hyresgästernas riksförbund, Styrelsen för Konungariket Sveriges

stads-

hypotekskassa, Landsorganisationen i Sverige, Riksbyggen,

Villaägarna, Samfundet

för fastighetsvärdering, Svenska arbetsgivareföreningen, Svenska

arkitekters

riksförbund, Svenska bankföreningen, Svenska föreningen för

byggnadsvård,

Svenska kommunaltekniska föreningen, Svenska konsultföreningen,

Svenska

förbundet för kvalitet, byggsektionen, Sveriges allmännyttiga

bostadsföretag,

Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, Sveriges

fastighetsägareförbund, Sveriges försäkringsförbund, Sveriges

industriförbund,

Sveriges lantmätareförening, Sveriges privatpraktiserande arkitekter,

Sveriges

trähusfabrikers riksförbund, Swedac, Tjänstemännens

centralorganisation,

Lantbrukarnas riksförbund, Riksförbundet mot Astma-Allergi, Kvinnors

byggforum,

Folkrörelserådet Hela Sverige skall leva, Glesbygdsmyndigheten,

Statens

räddningsverk, Göran Borgstrand, arkitekt SAR, Norrköpings kommun,

Strömsunds

kommun, Föreningen V, Isoleringsfirmornas förening och Rörfirmornas

Riksförbund,

Vikbolandsmoderaterna, Borlänge kommun, Svenska Förbundet för

Koloniträdgårdar

och Fritidsbyar, Byggutbildarna, Byggnadsinspektörer i Lidköping,

Skogsstyrelsen, Tandvårdsskadeförbundet, Rättviks kommun, Upplands

Väsby kommun,

Arne[REDACTED_EFTERNAMN] (C), Föreningen Sveriges Länsantikvarier, FOU-avdelningen

Elisabet
[REDACTED_EFTERNAMN], Handikappförbundens Samarbetsorgan, Socialstyrelsen, De

Handikappades

Riksförbund.

Bilaga 4

De till Lagrådet remitterade lagförslagen

1 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

 Härigenom föreskrivs i fråga om plan- och bygglagen (1987:10)[1]

 dels att 3 kap. 4-9 , 8 kap. 29-31, 9 kap. samt 16 kap. 2 och 3

skall

upphöra att gälla,

 dels att rubriken närmast före 3 kap. 10 skall utgå,

 dels att 1 kap. 4 och 9 , 3 kap. 3, 10, 11, 13, 14 och 16 , 5

kap. 7, 16,

26 och 36 , 8 kap. 1, 4, 5, 11-13, 23 och 26 , 10 kap. 3, 6 och

15 , 11

kap. 5 , 13 kap. 2, 4 och 7 och 16 kap. 1 samt rubriken närmast

före 3

kap. 1 skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall föras in ett nytt kapitel, 9 kap., av

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 4

 Till byggande och Till byggande och

rivning av byggnader rivning av byggnader

samt till schaktning, samt till schaktning,

fyllning, trädfällning fyllning, trädfällning och

och skogsplantering skogsplantering fordras

fordras tillstånd i form tillstånd i form av

av bygglov, rivningslov bygglov, rivningslov

respektive marklov i respektive marklov i den

den omfattning som omfattning som följer av

följer av denna lag. denna lag. Vidare skall

 den nämnd som avses i 7

 underrättas om

 byggnadsarbeten m.m.

 genom bygganmälan i den

 omfattning som följer av

 denna lag.

Beträffande åtgärder som kräver bygglov får ges förhandsbesked

huruvida byggande

kan tillåtas på den avsedda platsen.

 9

 Särskilda bestämmelser Särskilda bestämmelser om

om byggprodukter finns tekniska egenskapskrav på

i byggproduktlagen byggnader och andra

(1992:1535). anläggningar samt om

 byggprodukter finns i

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m.

 3 kap.

Nya byggnader Byggnader

 3

 Byggnader skall medge Byggnader skall

god hushållning med uppfylla de tekniska

energi. I områden där egenskapskrav som anges

knapphet på vatten råder i 2 lagen (0000:000) om

eller kan befaras tekniska egenskapskrav på

uppkomma skall bygg- byggnadsverk, m. m. i

nader dessutom medge den utsträckning som

god hushållning med följer av föreskrifter

vatten. utfärdade med stöd av 21

 I byggnader som den lagen.

innehåller bostäder eller

arbetslokaler skall

uppvärmningssystemet i

skälig utsträckning

utformas så att skilda

energislag som är

lämpliga från allmän

energisynpunkt kan an-

vändas utan omfattande

ändringar.

 En- eller tvåbostadshus

som i huvudsak skall

värmas upp med el eller

naturgas skall i skälig

utsträckning utföras så

att ett byte till

uppvärmning med annat

energislag underlättas.

Sådana byggnader får

förses med upp-

värmningssystem för

direktverkande elvärme

endast om det finns

särskilda skäl.

 10

 Tillbyggnader, Ändringar av en byggnad

ombyggnader och andra skall utföras varsamt så

ändringar av en byggnad att byggnadens särdrag

skall utföras varsamt så beaktas och dess bygg-

att byggnadens särdrag nadstekniska,

beaktas och dess historiska, kultur-

byggnadstekniska, historiska, miljömässiga

historiska, och konstnärliga värden

kulturhistoriska, tas till vara.

miljömässiga och

konstnärliga värden tas

till vara.

 Härutöver skall tillses

att

 1. tillbyggnader som

kräver bygglov uppfyller

kraven i 1-8 och att

andra tillbyggnader

uppfyller dessa krav i

skälig utsträckning,

 2. ombyggnader utförs

så att de delar som

byggs om tillförs de i

1-8 angivna

egenskaperna i den

omfattning som följer av

föreskrifter meddelade

med stöd av denna lag,

 3. andra ändringar än

tillbyggnad eller

ombyggnad utförs så att

ändringarna i skälig

utsträckning uppfyller

kraven i 1-8 .

 I detaljplan eller

områdesbestämmelser kan

kommunen ställa lägre

krav än vad som följer av

andra stycket 2 under

förutsättning att

bebyggelsen inom området

får långsiktigt

godtagbara egenskaper.

 Vid tillämpning av

andra och tredje

styckena skall hänsyn

tas till byggnadens

förutsättningar. Vid

ändring av fritidshus

med högst två bostäder

gäller inte bestämmelser-

na i 3 första stycket

första meningen, andra

och tredje styckena

samt 7 och 8 och

skall, även såvitt avser

tillbyggnader som kräver

bygglov och ombygg-

nader, kravet i 3

första stycket andra

meningen gälla endast i

skälig utsträckning.

 11

 Med ombyggnad avses I fråga om

åtgärder som fordrar byggnadsåtgärder som får

bygglov och avsevärt vidtas utan bygganmälan

förlänger brukstiden för skall 1, 2 och 10

byggnaden eller en del tillämpas i den

av den. Även sådant utsträckning som kan

inredningsarbete som krävas med hänsyn till

syftar till en åtgärdens art och om-

väsentligt ändrad använd-fattning.

ning av byggnaden eller

en del av den utgör

ombyggnad.

 13

 Byggnader skall

underhållas så att deras

egenskaper i de hänseen-

den som avses i 3-7 i

huvudsak bevaras.

Anordningar som avser

att tillgodose kraven i

6 och 7 skall hållas i

stånd. Byggnaders yttre

skall hållas i vårdat

skick.

 Underhållet skall Byggnaders yttre skall

anpassas till hållas i vårdat skick.

byggnadens värde från Underhållet skall

historisk, anpassas till byggnadens

kulturhistorisk, värde från historisk,

miljömässig och kulturhistorisk, miljö-

konstnärlig synpunkt mässig och konstnärlig

samt till omgivningens synpunkt samt till

karaktär. omgivningens karaktär.

 Byggnader som avses i 12 skall underhållas så att deras särart

bevaras.

 14

 I fråga om anläggningar I fråga om anläggningar

för vilka bygglov krävs som anges i 8 kap. 2

skall vad som föreskrivs första stycket skall

om byggnader i 1-13 föreskrifterna i 1-13 om

tillämpas. I fråga om byggnader tillämpas.

övriga anläggningar som

anges i 8 kap. skall

1-13 tillämpas i skälig

utsträckning.

 16

 På bebyggda tomter får bestämmelserna i 15 första stycket 6 samt

andra och

tredje styckena tillämpas i skälig utsträckning.

 Vid tillbyggnad som Vid sådan ändring av en

kräver bygglov eller vid byggnad för vilken

ombyggnad skall tomten bygganmälan krävs skall

anordnas så att den upp- tomten anordnas så att

fyller kraven i 15 i den uppfyller kraven i

skälig utsträckning. 15 i den utsträckning

 som efter omständig-

 heterna kan krävas med

 hänsyn till kostnaderna

 för arbetet och tomtens

 särskilda egenskaper.

 5 kap.

 7

 Utöver vad som enligt 3 skall redovisas i detaljplanen får i

planen meddelas

bestämmelser om

 1. i vad mån åtgärder kräver lov enligt 8 kap. 5 första stycket,

6 första

stycket 2 och 3, andra stycket samt tredje stycket 2, 8 första och

tredje

styckena samt 9 första och andra styckena,

 2. den största omfattning i vilken byggande över och under markytan

får ske

och, om det finns särskilda skäl med hänsyn till bostadsförsörjningen

eller

miljön, även den minsta omfattning i vilken byggandet skall ske,

 3. byggnaders användning, varvid för bostadsbyggnader kan bestämmas

andelen

lägenheter av olika slag och storlek,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar och tomter, anläggningar och tomter,

varvid varvid

ombyggnadsbestämmelser skyddsbestämmelser för

enligt 3 kap. 10 byggnader som avses i 3

tredje stycket, kap. 12 och riv-

skyddsbestämmelser för ningsförbud för sådana

byggnader som avses i 3 byggnader samt sådana

kap. 12 och rivnings- bestämmelser i fråga om

förbud för sådana andra ändringar av

byggnader får meddelas, byggnader än

 tillbyggnader som får

 utfärdas med stöd av

 föreskrifter enligt 21

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m. får

 meddelas,

 5. vegetation samt markytans utformning och höjdläge,

 6. användning och utformning av allmänna platser för vilka kommunen

inte skall

vara huvudman,

 7. stängsel samt utfart eller annan utgång mot allmänna platser,

 8. placering och utformning av parkeringsplatser, förbud att

använda viss mark

eller byggnader för parkering samt skyldighet att anordna utrymme för

parkering,

lastning och lossning enligt 3 kap. 15 första stycket 6,

 9. tillfällig användning av mark eller byggnader, som inte genast

behöver tas

i anspråk för det ändamål som anges i planen,

 10. markreservat för allmänna ledningar, energianläggningar samt

trafik- och

väganordningar,

 11. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen

och, om det

finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom

luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant som prövas

enligt

miljöskyddslagen (1969:387),

 12. principerna för fastighetsindelningen och för inrättande av

gemen-

samhetsanläggningar.

 Bestämmelser om byggnaders användning enligt första stycket 3 får

inte utformas

så att en effektiv konkurrens motverkas.

 I detaljplanen får även meddelas bestämmelser om

exploateringssamverkan enligt

6 kap. 2 . Om en detaljplan antas efter det att ett

exploateringsbeslut enligt

lagen (1987:11) om exploateringssamverkan har vunnit laga kraft,

skall det anges

i planen om den skall genomföras enligt nämnda lag. Skall mark tas i

anspråk

från någon fastighet vars ägare inte deltar i samverkan, skall planen

innehålla

uppgift därom.

 Planen får inte göras mer detaljerad än som är nödvändigt med hänsyn

till

syftet med den.

 16

 För begränsade områden som inte omfattas av detaljplan kan

områdesbestämmelser

antas för att säkerställa att syftet med översiktsplanen uppnås eller

att ett

riksintresse enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser

m.m.

tillgodoses. Med områdesbestämmelser får regleras

 1. i vad mån åtgärder 1. i vad mån åtgärder

kräver lov enligt 8 kap. kräver lov enligt 8 kap.

5 första stycket, 6 5 andra stycket, 6

första stycket 1 och 3 första stycket 1 och 3

samt andra och tredje samt andra och tredje

styckena, 7 , 8 andra styckena, 7 , 8 andra

och tredje styckena och tredje styckena samt

samt 9 tredje stycket, 9 tredje stycket,

 2. grunddragen för användningen av mark- och vattenområden för

bebyggelse

eller för fritidsanläggningar, kommunikationsleder och andra

jämförliga ändamål,

 3. största tillåtna byggnads- eller bruksarean för fritidshus och

storleken på

tomter till sådana hus,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar eller anläggningar och tomter,

tomter, varvid varvid

ombyggnadsbestämmelser skyddsbestämmelser för

enligt 3 kap. 10 byggnader som avses i 3

tredje stycket, kap. 12 och riv-

skyddsbestämmelser för ningsförbud för sådana

byggnader som avses i 3 byggnader samt sådana

kap. 12 och rivnings- bestämmelser i fråga om

förbud för sådana andra ändringar av

byggnader får meddelas, byggnader än

 tillbyggnader som får

 utfärdas med stöd av

 föreskrifter enligt 21

 lagen (0000:000) om

 tekniska egenskapskrav på

 byggnadsverk, m.m. får

 meddelas,

 5. användning och utformning av allmänna platser,

 6. vegetation samt markytans utformning och höjdläge inom sådana

områden som

avses i 8 kap. 9 tredje stycket,

 7. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen,

 8. exploateringssamverkan enligt 6 kap. 2 .

 26

 Under utställningstiden skall planförslaget åtföljas av

 1. planbeskrivningen och genomförandebeskrivningen,

 2. samrådsredogörelsen,

 3. program för planen, miljökonsekvensbeskrivning, grundkarta och

fastighetsförteckning, om sådana handlingar har upprättats,

 4. annat planeringsunderlag som kommunen anser vara av betydelse

för en

bedömning av förslaget.

 I planbeskrivningen I planbeskrivningen

skall redovisas skall redovisas

planeringsförutsättningarna,planeringsförutsättningarna,

planens syfte och skälen planens syfte och skälen

till planens till planens utformning

utformning. samt de överväganden som

Beskrivningen skall legat till grund för

åtföljas av lovpliktens omfattning

illustrationsmaterial, inom planområdet.

om det inte är uppenbart Beskrivningen skall

onödigt. Om planförslagetåtföljas av

avviker från illustrationsmaterial,

översiktsplanen, skall om det inte är uppenbart

avvikelsen och skälen onödigt. Om planförslaget

till denna redovisas i avviker från över-

beskrivningen. siktsplanen, skall

 avvikelsen och skälen

 till denna redovisas i

 beskrivningen.

 Annat tillgängligt material som belyser förslagets innebörd, bör

också ställas

ut.

 36

 Av 8 kap. 11, 12, 16 och 18 följer att bygglov, rivningslov och

marklov inte

får meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser i

vidare mån än

som sägs där.

 Åtgärder som inte kräver Åtgärder som inte kräver

lov och som avser lov och som avser

byggnader, andra an- byggnader, andra an-

läggningar, tomter och läggningar, tomter och

allmänna platser skall allmänna platser skall

utföras så att de inte utföras så att de inte

strider mot detaljplan strider mot detaljplan

eller om- eller områdesbestämmelser.

rådesbestämmelser. Detta Detta gäller dock inte

gäller dock inte sådana sådana åtgärder som anges i

åtgärder som anges i 8 8 kap. 4 första stycket

kap. 4 första stycket och som inte kräver lov.

3-6 och som inte kräver

lov.

 Enligt vad som föreskrivs särskilt får beslut enligt vissa andra

författningar

än denna lag inte meddelas i strid mot detaljplan eller

områdesbestämmelser.

 8 kap.

 1

 Bygglov krävs för att

 1. uppföra byggnader,

 2. göra tillbyggnader,

 3. ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för

vä-

sentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har

använts eller för

vilket bygglov har lämnats,

 4. göra sådana ändringar4. göra sådana ändringar

av byggnader som berör av byggnader som innebär

konstruktionen av de att det inreds någon ny

bärande delarna eller bostad eller någon ny

som avsevärt påverkar lokal för handel,

byggnadernas hantverk eller industri.

planlösning,

 5. i byggnader

installera eller

väsentligt ändra

eldstäder, rökkanaler

eller anordningar för

ventilation,

 5 a. i byggnader

eller inom tomter

installera eller

väsentligt ändra

anordningar för

vattenförsörjning eller

avlopp,

 6. i byggnader

installera eller

väsentligt ändra hissar.

 Kravet på bygglov för de

åtgärder som anges i

första stycket 4, 5 och

5 a gäller inte i fråga

om byggnader eller

tomter som tillhör

staten eller

landstingskommuner.

 I fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed

jämförlig

näring inom områden som inte omfattas av detaljplan krävs bygglov

endast för

åtgärder som anges i första stycket 3.

 I 4 och 10 finns särskilda bestämmelser för en- eller

tvåbostadshus och för

vissa byggnader avsedda för totalförsvaret. Enligt 5-7 kan

kommunen besluta

om undantag från kravet på bygglov eller om längre gående krav.

 4

Bestämmelserna i 1-3 gäller inte i fråga om nedan angivna åtgärder

beträffande en- eller tvåbostadshus och till dem hörande fristående

uthus,

garage och andra mindre byggnader (komplementbyggnader):

 1. installera eller

ändra anordningar för

vattenförsörjning eller

avlopp, om byggnaden

skall vara ansluten

till en egen anläggning

för vattenförsörjning

eller avlopp,

 2. göra andra invändiga

ändringar, som inte

innebär att det inreds

någon ytterligare bostad

eller någon lokal för

handel, hantverk eller

industri och ej heller

berör konstruktionen av

byggnadens bärande

delar, eldstäder eller

rökkanaler,

 3. färga om byggnader 1. färga om byggnader

inom områden med inom områden med

detaljplan, om bygg- detaljplan, om bygg-

nadens karaktär därigenomnadens karaktär därigenom

inte ändras väsentligt, inte ändras väsentligt,

 4. med mur eller 2. med mur eller plank

plank anordna skyddade anordna skyddade

uteplatser i anslutning uteplatser i anslutning

till bostadshuset, om till bostadshuset, om

muren eller planket muren eller planket inte

inte är högre än 1, 8 me-är högre än 1, 8 meter,

ter, inte sträcker sig inte sträcker sig mer än

mer än 3, 0 meter ut från3, 0 meter ut från huset

huset och inte placeras och inte placeras närmare

närmare gränsen än 4, 5 gränsen än 4, 5 meter,

meter,

 5. anordna skärmtak 3. anordna skärmtak över

över sådana uteplatser sådana uteplatser som

som anges i 4 eller över anges i 4 eller över

altaner, balkonger altaner, balkonger eller

eller entréer, om entréer, om skärmtaket

skärmtaket inte är störreinte är större än 12, 0

än 12, 0 kvadratmeter kvadratmeter och inte

och inte sträcker sig sträcker sig närmare

närmare gränsen än 4, 5 gränsen än 4, 5 meter,

meter,

 6. uppföra högst två 4. uppföra högst två

komplementbyggnader i komplementbyggnader i

omedelbar närhet av omedelbar närhet av

bostadshuset, om bostadshuset, om

byggnadernas byggnadernas sammanlagda

sammanlagda byggnadsarea inte är

byggnadsarea inte är större än 10, 0

större än kvadratmeter,

10, 0 kvadratmeter, taknockshöjden inte

taknockshöjden inte överstiger 3, 0 meter och

överstiger 3, 0 meter byggnaderna inte place-

och byggnaderna inte ras närmare gränsen än 4, 5

placeras närmare gränsen meter.

än 4, 5 meter.

 Utanför detaljplan är en- och tvåbostadshus och tillhörande komple-

mentbyggnader, murar och plank som ej ingår i samlad bebyggelse

undantagna från

bestämmelserna i 1 och 2 även i fråga om följande åtgärder

 1. göra mindre tillbyggnader, om åtgärden inte sträcker sig närmare

gränsen än

4, 5 meter,

 2. uppföra komplementbyggnader eller murar eller plank i omedelbar

närhet av

bostadshuset, om åtgärden inte sträcker sig närmare gränsen än 4, 5

meter,

 3. utföra sådana åtgärder

som avses i 1 första

stycket 4, 5 och 5 a.

 Om de grannar som Om de grannar som berörs

berörs medger att åtgärdermedger att åtgärder som

som avses i första avses i första stycket

stycket 4-6 och i andra 2-4 och i andra stycket

stycket 1 och 2 utförs utförs närmare gränsen än

närmare gränsen än 4, 5 4, 5 meter, krävs inte

meter, krävs inte bygglov.

bygglov.

 Enligt 6 får kommunen Enligt 6 får kommunen

bestämma att de åtgärder bestämma att de åtgärder

som avses i första som avses i första

stycket 3 och andra stycket 1 och andra

stycket 1 och 2 kräver stycket kräver bygglov.

bygglov.

 5

 Kommunen får i en

 detaljplan besluta att

 bygglov inte krävs för att

 på det sätt och under den

 tid som närmare anges i

 planen utföra åtgärder som

 avses i 1 och 2 .

 Kommunen får i Kommunen får i

detaljplan eller områdesbestämmelser

områdesbestämmelser besluta att bygglov inte

besluta att bygglov krävs för att på det sätt

inte krävs för att på detsom närmare anges i

sätt som närmare anges i bestämmelserna

planen eller

bestämmelserna

 1. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra

komplementbyggnader,

 2. göra mindre tillbyggnader,

 3. utföra sådana åtgärder

som avses i 1 första

stycket 4, 5 och 5 a,

 4. utföra eller ändra anläggningar som avses i 2 ,

 5. bygga till eller på annat sätt ändra industribyggnader,

 6. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra enklare

fritidshus,

kolonistugor och liknande byggnader,

 7. utföra sådana åtgärder som avses i 3 första stycket 2.

 Bestämmelser enligt Bestämmelser enligt

första stycket får inte första och andra stycket

meddelas, om bygglov får inte meddelas, om

krävs för att tillvarata bygglov krävs för att

grannars intressen tillvarata grannars

eller allmänna intressen eller allmänna

intressen. Inte heller intressen.

får sådana bestämmelser

meddelas beträffande

åtgärder som avser

arbetslokaler eller

personalrum i andra

byggnader än industri-

byggnader. Bestämmelser

enligt första stycket 5

får meddelas endast om

yrkesinspektionen samt

skyddsombud,

skyddskommitté eller

organisation som

företräder arbetstagarna

har tillstyrkt be-

stämmelserna.

 Inom samlad bebyggelse Inom samlad bebyggelse

krävs medgivande från krävs medgivande från

berörda grannar, om berörda grannar, om

åtgärder som avses i åtgärder som avses i andra

första stycket 1 och 2 stycket 1 och 2 skall

skall utföras utan utföras utan bygglov.

bygglov.

 11

 Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden med detaljplan

skall bifallas

om

 1. åtgärden inte strider mot detaljplanen eller den fastighetsplan

som gäller

för området, varvid det förhållandet att genomförandetiden för

detaljplanen inte

börjat löpa utgör hinder mot att bygglov lämnas,

 2. den fastighet och den byggnad eller annan anläggning på vilken

åtgärden

skall utföras

 a) stämmer överens med detaljplanen och med den fastighetsplan som

gäller för

området, eller

 b) avviker från dessa planer, men avvikelserna godtagits vid en

bygg-

lovsprövning enligt denna lag eller vid en fastighetsbildning enligt

3 kap. 2

första stycket andra meningen fastighetsbildningslagen (1970:988),

och

 3. åtgärden kan antas 3. åtgärden uppfyller

uppfylla kraven i 3 kraven i 3 kap. 1, 2 och

kap. 10-18 .

 Om fastigheten i annat fall än som avses i första stycket 2 b inte

stämmer

överens med fastighetsplanen och om ansökningen kommer in före

utgången av

genomförandetiden för detaljplanen, skall sökanden föreläggas att

inom viss tid

visa att ansökan om förrättning gjorts för att genomföra den

fastighetsindelning, som förutsätts i fastighetsplanen.

 Beträffande sådana inre Beträffande sådana inre

åtgärder i byggnader som åtgärder i byggnader som

anges i 1 första anges i 1 första stycket

stycket 4-6 och sådana 4 och sådana yttre åtgärder

yttre åtgärder på på byggnader som anges i

byggnader som anges i 3 första stycket 1

3 första stycket 1 skall bygglov lämnas även

skall bygglov lämnas ävenom förutsättningarna i

om förutsättningarna i första stycket 2 inte är

första stycket 2 inte är uppfyllda.

uppfyllda.

 Även om förutsättningarna i första stycket är uppfyllda, får bygglov

till

åtgärder på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för

allmänt ändamål

lämnas endast om ändamålet är närmare angivet i planen.

 Om detaljplanen saknar bestämmelser om byggnadens användning och

ansökningen

avser bostadslägenhet som behövs för bostadsförsörjningen, får

bygglov inte

lämnas för sådana åtgärder som anges i 1 första stycket 3.

 Bygglov får lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från

detaljplanen eller fastighetsplanen, om avvikelserna är förenliga med

syftet med

planen. I fall som avses i första stycket 2 b och 17 kap. 18 a

skall en samlad

bedömning göras av de avvikande åtgärder som söks och de som tidigare

godtagits.

 12

 Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden som inte omfattas

av

detaljplan skall bifallas om åtgärden

 1. uppfyller kraven i 2 kap.,

 2. inte skall föregås av detaljplaneläggning på grund av

bestämmelserna i 5

kap. 1 ,

 3. inte strider mot områdesbestämmelser och

 4. kan antas uppfylla 4. uppfyller kraven i

kraven i 3 kap. 3 kap. 1, 2 och 10-18 .

 Beträffande en- eller tvåbostadshus skall ansökningar om bygglov

till

kompletteringsåtgärder som anges i 13 bifallas, om åtgärden

uppfyller kraven i

första stycket 4 och inte strider mot sådana områdesbestämmelser som

anges i 5

kap. 16 3 eller 4.

 Bestämmelserna i andra Bestämmelserna i andra

stycket gäller även andrastycket gäller även andra

byggnader än en- eller byggnader än en- eller

tvåbostadshus, om ansök- tvåbostadshus, om ansök-

ningen avser sådana inre ningen avser sådana

åtgärder i byggnader som åtgärder på byggnader som

anges i 1 första anges i 3 första stycket

stycket 4-6, sådana 1 eller underhållsåtgärder

yttre åtgärder på på sådana byggnader som

byggnader som anges i avses i 3 kap. 12 .

3 första stycket 1

eller underhållsåtgärder på

sådana byggnader som

avses i 3 kap. 12 .

 Bygglov får lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från

områdesbestämmelser, om avvikelserna är förenliga med syftet med

bestämmelserna.

 13

 Med kompletteringsåtgärder avses att

 1. uppföra komplementbyggnader,

 2. göra mindre tillbyggnader,

 3. utföra sådana inre 3. utföra sådana åtgärder

åtgärder i byggnader som på byggnader som anges i

anges i 1 första 3 första stycket 1,

stycket 4-6 och sådana

yttre åtgärder på

byggnader som anges i

3 första stycket 1,

 4. utföra underhållsåtgärder på sådana byggnader som avses i 3 kap.

12 .

 23

 Begärs tillstånd att expropriera den byggnad eller mark som en

ansökan om lov

avser eller påbörjas arbete för att anta, ändra eller upphäva

detaljplan,

områdesbestämmelser eller fastighetsplan som berör byggnaden eller

marken, får

byggnadsnämnden besluta om anstånd med avgörandet om lov till dess

att ärendet

om expropriationstillståndet avgjorts eller planarbetet avslutats. Om

kommunen

inte avgjort planärendet inom två år från det att ansökningen om lov

kom in till

byggnadsnämnden, skall dock ansökningen avgöras utan dröjsmål.

 Om en detaljplan

 innehåller bestämmelser om

 att lov inte skall krävas

 för i planen angivna åt-

 gärder, får byggnadsnämnden

 under de förutsättningar

 som anges i första

 stycket besluta om förbud

 mot att företa de lovbe-

 friade åtgärderna till

 dess att ärendet om

 expropriationstillståndet

 avgjorts eller

 planarbetet avslutats.

 Ett förbud på grund av

 planarbete upphör att

 gälla om kommunen inte

 avgjort planärendet inom

 två år från det att bygg-

 anmälan kom in till

 byggnadsnämnden. Beslut

 om förbud får inte fattas

 senare än en vecka efter

 det att bygganmälan kom

 in till byggnadsnämnden.

 26

 Beslut varigenom ett

ärende om lov avgörs,

skall innehålla skälen

till beslutet i

enlighet med vad som

föreskrivs i 20

förvaltningslagen

(1986:223).

 Beslut varigenom lov I ett beslut varigenom

lämnas, skall ange lov lämnas, skall anges

 1. lovets lovets giltighetstid

giltighetstid, samt de villkor och

 2. de anmälningar och upplysningar i övrigt som

besiktningar som behövs behövs.

för tillsyn och kontroll

enligt 9 kap. och

 3. de villkor och

upplysningar i övrigt

som behövs.

 9 kap. Byggnadsarbeten,

 tillsyn och kontroll

 1

 Den som för egen räkning

 utför eller låter utföra

 byggnads-, rivnings-

 eller markarbeten (bygg-

 herren) skall se till

 att arbetena utförs

 enligt bestämmelserna i

 denna lag och enligt

 föreskrifter eller beslut

 som har meddelats med

 stöd av lagen. Byggherren

 skall vidare se till att

 kontroll och provning

 utförs i tillräcklig

 omfattning.

 Arbetena skall planeras

 och utföras med aktsamhet

 så att personer och

 egendom inte skadas och

 så att minsta möjliga

 obehag uppstår.

 2

 Minst tre veckor innan

 arbetena påbörjas skall

 byggherren göra en anmälan

 till byggnadsnämnden

 (bygganmälan), om

 arbetena avser

 1. uppförande eller

 tillbyggnad av en

 byggnad,

 2. åtgärder som kräver

 bygglov enligt 8 kap.

 2 ,

 3. sådana ändringar av

 en byggnad som berör

 konstruktionen av de

 bärande delarna eller som

 avsevärt påverkar dess

 planlösning,

 4. installation eller

 väsentlig ändring av

 hissar, eldstäder, rök-

 kanaler eller

 anordningar för

 ventilation i byggnader,

 5. installation eller

 väsentlig ändring av

 anordningar för vatten-

 försörjning eller avlopp i

 byggnader eller inom

 tomter,

 6. underhåll av sådan

 bebyggelse med särskilt

 bevarandevärde som

 omfattas av

 skyddsbestämmelser som

 utfärdats med stöd av 5

 kap. 7 första stycket 4

 eller 16 4,

 7. rivning som

 omfattas av krav på

 rivningslov.

 Byggnadsarbetena får

 påbörjas tidigare än som

 anges i första stycket om

 byggnadsnämnden särskilt

 medger det.

 3

 Krav på bygganmälan gäller

 inte

 1. sådana åtgärder som rör

 en- eller tvåbostadshus

 och till dessa hörande

 komplementbyggnader och

 som enligt 8 kap. 4

 undantagits från krav på

 bygglov,

 2. uppförande,

 tillbyggnad eller annan

 ändring av ekonomibyggna-

 der för jordbruk,

 skogsbruk eller därmed

 jämförlig näring inom

 områden som inte omfattas

 av detaljplan,

 3. sådana åtgärder

 beträffande anläggningar

 som anges i 8 kap. 2

 andra stycket,

 4. sådana åtgärder som

 anges i 2 första stycket

 3-5 i fråga om byggnader

 eller tomter som tillhör

 staten eller ett

 landsting,

 5. åtgärder som rör sådana

 byggnader eller andra

 anläggningar som är

 avsedda för totalförsvaret

 och som är av hemlig

 natur.

 4

 Bygganmälan skall vara

 skriftlig. Till anmälan

 skall fogas en be-

 skrivning av projektets

 art och omfattning. För

 enkla åtgärder får anmälan

 göras muntligen.

 5

 Om byggnadsåtgärder som

 anges i 2 första stycket

 1-5 och som kräver

 bygganmälan avser arbets-

 lokaler eller

 personalrum för verk-

 samheter där arbetstagare

 skall utföra arbete för

 arbetsgivares räkning och

 det är känt för vilket slag

 av verksamhet utrymmena

 är avsedda, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän ett

 skyddsombud, en

 skyddskommitté eller en

 organisation som före-

 träder arbetstagarna har

 fått tillfälle att yttra

 sig över åtgärderna.

 Om byggnadsåtgärderna

 avser tillfälliga

 personalbostäder för

 sammanlagt minst tio

 boende, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän organisation

 som företräder

 arbetstagarna har fått

 tillfälle att yttra sig

 över åtgärderna.

 6

 När en bygganmälan har

 kommit in skall

 byggnadsnämnden skyndsamt

 låta staka ut byggnaden,

 tillbyggnaden eller

 anläggningen och märka ut

 dess höjdläge, om det

 behövs med hänsyn till för-

 hållandena på platsen och

 omständigheterna i övrigt.

 Är byggnaden eller

 anläggningen till sitt

 läge direkt beroende av

 gränsen mot en grannes

 fastighet, skall grannen

 kallas till

 utstakningen.

 7

 När en bygganmälan har

 kommit in skall

 byggnadsnämnden skyndsamt

 kalla till samråd

 (byggsamråd), om det inte

 är uppenbart obehövligt.

 Till byggsamrådet skall

 byggherren, den som

 enligt 13 anmälts som

 kvalitetsansvarig och

 andra som bestäms av nämn-

 den kallas. Vid behov

 skall även yrkes-

 inspektionen kallas. Om

 en sådan försäkring för

 byggnadsarbeten behövs

 som avses i lagen

 (1993:320) om

 byggfelsförsäkring, skall

 byggnadsnämnden bereda

 försäkringsgivaren

 tillfälle att närvara vid

 samrådet.

 Om byggnadsnämnden

 funnit byggsamråd

 obehövligt, skall nämnden

 meddela byggherren detta

 utan oskäligt dröjsmål och

 samtidigt lämna sådana

 upplysningar som avses i

 8 tredje stycket.

 Byggsamråd skall alltid

 hållas när en byggherre

 begär det.

 8

 Vid byggsamrådet skall

 en genomgång göras av

 1. arbetenas

 planering,

 2. de åtgärder för

 besiktning, tillsyn och

 övrig kontroll som är

 nödvändiga för att

 byggnaden eller

 anläggningen skall kunna

 antas komma att uppfylla

 de krav som avses i 3

 kap.,

 3. den samordning som

 behövs.

 Över samrådet skall föras

 protokoll.

 Om byggnadsnämnden

 finner anledning anta

 att ett projekt som inte

 kräver bygglov, fordrar

 tillstånd av någon annan

 myndighet, skall nämnden

 under samrådet upplysa

 byggherren om detta.

 9

 Vid byggsamrådet eller

 snarast möjligt därefter

 skall byggnadsnämnden, om

 det inte är uppenbart

 obehövligt, besluta om en

 kontrollplan för

 arbetena. I kon-

 trollplanen skall anges

 vilken kontroll som

 skall utföras, vilka

 intyg och övriga

 handlingar som skall

 visas upp för nämnden samt

 vilka anmälningar som

 skall göras till nämnden.

 Kontrollen kan utföras

 genom dokumenterad

 egenkontroll, av

 fristående sakkunniga

 eller, om det finns

 särskilda skäl, av

 byggnadsnämnden.

 Byggnadsnämnden får

 enligt 16 kap. 7 första

 stycket även i andra fall

 än som avses i första

 stycket andra meningen

 besikta byggprojektet.

 Byggnadsnämnden får i

 samband med ingripanden

 enligt 10 kap. 3

 besluta om ändring av

 kontrollplanen.

 10

 När byggherren har

 bestyrkt byggnadens

 eller anläggningens

 egenskaper i enlighet

 med kontrollplanen och

 byggnadsnämnden inte

 funnit skäl att ingripa

 enligt 10 kap., skall

 nämnden utfärda ett bevis

 om detta (slutbevis).

 Om byggnadsnämnden

 finner att det brister i

 förutsättningarna för att

 utfärda slutbevis, skall

 byggnadsnämnden utan

 oskäligt dröjsmål ta

 ställning till i vilken

 omfattning byggnaden

 skall få användas till

 dess att bristerna

 åtgärdats.

 11

 Byggnadsnämndens beslut

 i fråga om byggsamråd och

 kontrollplan upphör att

 gälla om byggnadsarbetena

 inte påbörjats inom två år

 från dagen för bygganmälan.

 12

 Om en sådan försäkring för

 byggnadsarbeten behövs

 som avses i lagen

 (1993:320) om byggfels-

 försäkring, får

 byggnadsarbetena inte

 påbörjas förrän bevis om

 försäkringen visats upp för

 byggnadsnämnden. Detsamma

 gäller om ett besked om

 skyddsrum krävs enligt

 32 civilförsvarslagen

 (1960:74).

 13

 För sådana byggnadsåtgärder

 som anges i 2 första

 stycket 1-6 och som

 kräver bygganmälan skall

 en kvalitetsansvarig

 utses av byggherren. För

 skilda delar av ett

 byggprojekt kan olika

 kvalitetsansvariga

 utses. En av dem skall

 samordna deras

 uppgifter. Byggherren

 skall underrätta

 byggnadsnämnden om vem

 som är kvalitetsansvarig.

 Den kvalitetsansvarige

 skall, om det finns sådan

 kontrollplan som avses i

 9 , se till att planen

 följs och att annan

 kontroll som avses i 8

 första stycket 2 utförs.

 Han skall vara närvarande

 vid byggsamråd enligt 7

 samt vid besiktningar

 och andra kontroller.

 14

 Till kvalitetsansvarig

 får utses endast den som

 har fått godkännande

 (riksbehörighet) av ett

 organ som har

 ackrediterats för detta

 ändamål enligt 14 lagen

 (1992:1119) om teknisk

 kontroll eller den som

 byggnadsnämnden godkänt för

 visst arbete.

 15

 Om byggnadsnämnden

 finner att den

 kvalitetsansvarige har

 åsidosatt sina

 skyldigheter, får nämnden

 besluta att en annan

 kvalitetsansvarig skall

 utses. Nämnden skall, i

 de fall den kvalitetsan-

 svarige har

 riksbehörighet, anmäla

 sitt beslut till det

 organ som meddelat

 riksbehörigheten.

 10 kap.

 3

 Byggnadsnämnden får Byggnadsnämnden får

förbjuda att ett visst förbjuda att ett visst

byggnads-, rivnings- byggnads-, rivnings-

eller markarbete eller eller markarbete eller

en viss åtgärd fortsätts,en viss åtgärd fortsätts,

om det är uppenbart att om det är uppenbart att

arbetet eller åtgärden arbetet eller åtgärden

strider mot denna lag strider mot denna lag

eller mot någon eller mot någon föreskrift

föreskrift eller något eller något beslut som

beslut som har har meddelats med stöd av

meddelats med stöd av lagen. Byggnadsnämnden får

lagen. också, om nämnden finner

 att byggherren inte

 följer någon väsentlig del

 av en kontrollplan,

 förbjuda att ett

 byggnadsarbete fortsätts

 till dess att de

 uppkomna bristerna

 åtgärdats.

 Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första

stycket

äventyrar en byggnads hållfasthet eller medför fara för människors

liv eller

hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts,

även om de

förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger.

 Förbud enligt första eller andra stycket får förenas med vite.

 Beslut enligt denna paragraf gäller omedelbart.

 6

 Särskild avgift skall Särskild avgift skall

tas ut om, i andra fall tas ut om, i andra fall

än som avses i 4 förstaän som avses i 4 första

stycket, en överträdelse stycket, en överträdelse

sker genom att sker genom att

 1. arbete utförs utan 1. arbete utförs utan

ansvarig arbetsledare i att det finns någon

strid mot bestämmelserna kvalitetsansvarig enligt

i 9 kap. 3 , 9 kap. 13 ,

 2. någon underlåter att 2. någon underlåter att

göra sådana anmälningar göra bygganmälan när sådan

till byggnadsnämnden som anmälan skall göras eller

avses i 9 kap. 4 eller

 3. arbete utförs i strid mot något beslut som byggnadsnämnden har

meddelat

enligt denna lag.

 Den särskilda avgiften skall bestämmas till minst 200 och högst 1

000 kronor.

Är överträdelsen ringa, behöver någon avgift inte tas ut.

 15

 Om någon underlåter att utföra arbete eller vidta någon annan åtgärd

som

åligger honom enligt denna lag eller någon föreskrift eller något

beslut som har

meddelats med stöd av lagen, får byggnadsnämnden förelägga honom att

inom en

viss tid vidta åtgärden.

 Om byggnadsnämnden

 enligt 9 kap. 10 andra

 stycket finner att en

 byggnad eller en del av

 en byggnad inte skall få

 användas till dess att

 bristerna åtgärdats, får

 byggnadsnämnden förena

 sitt beslut med vite.

 11 kap.

 5

 Byggnadsnämnden får ta Byggnadsnämnden får ta ut

ut avgift i ärenden avgift i ärenden angående

angående lov och för- lov och förhandsbesked

handsbesked samt i och i ärenden som

andra ärenden som föranleds av en

föranleder upprättande avbygganmälan enligt 9 kap.

nybyggnadskarta, 2 samt i andra ärenden

ritningsgranskning, som föranleder upprättande

besiktning, framställ- av nybyggnadskarta,

ning av arkivbeständiga ritningsgranskning,

handlingar eller andra besiktning, framställning

tids- eller kostnadskrä- av arkivbeständiga

vande åtgärder. handlingar eller andra

 tids- eller kostnadskrä-

 vande åtgärder.

 Lämnas bygglov för Byggnadsnämnden får

uppförande, tillbyggnad dessutom, efter det att

eller ombyggnad av en bygganmälan som avser

byggnad eller annan åtgärder som anges i 9

anläggning, får kap. 2 första stycket 1

byggnadsnämnden dessutom eller 2 inkommit

ta ut en planavgift för avseende uppförande,

att täcka kostnaderna förtillbyggnad eller annan

sådana åtgärder som ändring av en byggnad

erfordras för att enligt eller annan anläggning,

denna lag upprätta eller ta ut en planavgift för

ändra detaljplaner, att täcka kostnaderna för

områdesbestämmelser och sådana åtgärder som

fastighetsplaner. erfordras för att enligt

Planavgift får tas ut denna lag upprätta eller

endast om ändra detaljplaner,

fastighetsägaren har områdesbestämmelser och

nytta av planen eller fastighetsplaner.

bestämmelserna. Planavgift får tas ut

 endast om

 fastighetsägaren har

 nytta av planen eller

 bestämmelserna.

 Avgifterna får tas ut med högst det belopp som motsvarar kommunens

genomsnittliga kostnad för åtgärderna. Grunderna för beräkning av

avgifterna

skall anges i en taxa som beslutas av kommunfullmäktige.

 Avgifterna tas ut av sökanden och får tas ut i förskott.

 13 kap.

 2

 Andra beslut enligt denna lag av kommunfullmäktige och kommunala

nämnder än de

som anges i 1 får överklagas genom besvär hos länsstyrelsen.

 Sådana beslut får dock Sådana beslut får dock

inte överklagas till den inte överklagas till den

del de avser frågor som del de avser

redan är avgjorda genom 1. frågor som redan är

detaljplan, avgjorda genom

områdesbestämmelser ellerdetaljplan,

förhandsbesked. områdesbestäm-melser eller

 förhandsbesked,

 2. behovet av

 byggsamråd.

 4

 Länsstyrelsens beslut enligt 12 kap. 2 huruvida prövning skall ske

eller ej

och länsstyrelsens förordnande enligt 12 kap. 4 första stycket samt

länsstyrelsens beslut enligt 12 kap. 4 andra stycket att lov eller

förhandsbesked inte skall gälla får inte överklagas.

 Andra beslut av länsstyrelsen enligt denna lag än de som anges i

första stycket

får överklagas genom besvär hos kammarrätten om beslutet avser

 1. bygglov eller förhandsbesked inom område med detaljplan,

 2. bygglov eller förhandsbesked inom område som inte omfattas av

detaljplan

och besvären avser frågan om åtgärderna utgör kompletteringsåtgärder

enligt 8

kap. 13 , uppfyller kraven i 3 kap. eller strider mot

områdesbestämmelser,

 3. rivningslov eller marklov och besvären avser frågan om

åtgärderna strider

mot en detaljplan eller områdesbestämmelser,

 4. förordnanden enligt 6 kap. 19 att avstå eller upplåta mark

eller enligt 6

kap. 22 om skyldighet att bekosta anläggande av gator och vägar

samt

anordningar för vattenförsörjning och avlopp,

 5. ingripanden mot 5. fråga enligt 9

försumlig arbetsledare kap.,

enligt 9 kap. 3 fjärde

stycket,

 6. påföljder och ingripanden enligt 10 kap.,

 7. debitering av 7. debitering av

avgifter som anges i 11 avgifter som anges i 11

kap. 5 samt genom kap. 5 samt till rege-

besvär hos regeringen i ringen i övriga fall.

övriga fall.

 7 [2]

 Ett beslut i fråga om lov eller förhandsbesked inom sådana skydds-

eller

säkerhetsområden som avses i 8 kap. 9 tredje stycket får överklagas

av

Luftfartsverket, om beslutet berör en civil flygplats, av

tillsynsmyndigheten,

om beslutet berör en kärnreaktor eller annan kärnenergianläggning,

och i övriga

fall av Försvarsmakten, Överstyrelsen för civil beredskap eller

Statens

räddningsverk eller de myndigheter de bestämmer.

 Avser ett beslut om

bygglov eller

förhandsbesked sådana

arbetslokaler eller

personalrum som avses i

8 kap. 30 , får beslutet

överklagas av

huvudskyddsombud eller,

om sådant ombud inte

finns, annat

skyddsombud inom

verksamheten. Finns

inget skyddsombud, får

beslutet i stället

överklagas av den eller

de arbetstagarorganisa-

tioner som har yttrat

sig över ansökningen.

 16 kap.

 1 [3]

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela

de

föreskrifter om krav på byggnader m.m. som utöver bestämmelserna i 3

kap. behövs

 1. till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,

 2. för en lämplig utformning av byggnader och andra anläggningar

samt tomter

och allmänna platser,

 3. för kontroll av att föreskrifter som avses i 1 efterlevs.

 Regeringen bestämmer Regeringen eller den

vilka organ som får myndighet som regeringen

besluta om godkännande bestämmer får meddela de

(riksbehörighet) för den föreskrifter om kva-

som skall utföra sådan litetsansvariga som

kontroll som behövs utöver

föreskrivits med stöd av bestämmelserna i 9 kap.

första stycket 3. 13-15 .

 Regeringen eller den Regeringen eller den

myndighet som myndighet som regeringen

regeringen bestämmer får,bestämmer får i enskilda

utom i fråga om 3 kap. fall medge undantag från

7 , i enskilda fall bestämmelserna i 3 kap.

medge undantag från

bestämmelserna i 3 kap.

_____________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Beträffande ärenden som avgjorts av kommunen före

ikraftträdandet, skall

äldre bestämmelser tillämpas.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1992:1769.

 [2]Senaste lydelse 1993:1609.

 [3]Senaste lydelse 1993:695.

2 Förslag till lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m.

Härigenom föreskrivs följande.

Lagens tillämpningsområde

1 Denna lag gäller tekniska egenskapskrav på byggnadsverk

(byggnader och

andra anläggningar) och byggprodukter.

 Med byggprodukt avses i lagen en produkt som är avsedd att

stadigvarande ingå i

ett byggnadsverk och som har betydelse för byggnadsverkets egenskaper

i de

avseenden som anges i 2 första stycket 1-6.

Tekniska egenskapskrav på byggnadsverk

2 Byggnadsverk som uppförs eller ändras skall, under förutsättning

av normalt

underhåll, under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla väsentliga

tekniska

egenskapskrav i fråga om

 1. betryggande bärförmåga, stadga och beständighet,

 2. tillfredsställande säkerhet i händelse av brand,

 3. gott skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö,

 4. tillfredsställande säkerhet vid användning,

 5. gott skydd mot buller,

 6. god energihushållning och värmeisolering,

 7. lämplighet för avsett ändamål,

 8. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt

rörelse- eller

orienteringsförmåga, och

 9. god hushållning med vatten och avfall.

 De tekniska egenskapskraven skall iakttas med beaktande av de

varsamhetskrav

som finns i 3 kap. 10-14 plan- och bygglagen (1987:10).

 Byggnadsverk skall underhållas så att deras egenskaper i de

hänseenden som

avses i första stycket i huvudsak bevaras.

3 Särskilda bestämmelser om byggnadsarbeten, tillsyn, kontroll och

påföljder

finns i 9 och 10 kap. plan- och bygglagen (1987:10).

Byggprodukter

Lämplighetskrav

4 Byggprodukter skall vara lämpliga för avsedd användning för att

få ingå i

byggnadsverk. En byggprodukt är lämplig, om den har sådana egenskaper

att det

byggnadsverk i vilket den skall ingå, rätt projekterat och uppfört,

kan uppfylla

kraven enligt 2 första stycket 1-6.

5 Byggprodukter som uppfyller kravet på lämplighet enligt 4

eller enligt

föreskrifter som meddelats med stöd av 22 får släppas ut på

marknaden och

användas för avsett ändamål.

Märkning

6 Om en byggprodukt skall EG-märkas enligt en föreskrift som har

meddelats

med stöd av 22 3 gäller bestämmelserna i lagen (1992:1534) om

EG-märket.

Tillsyn

7 Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer skall utöva

tillsyn över

att bestämmelserna i 4-6 och de föreskrifter som har meddelats med

stöd av

22 följs.

8 En tillsynsmyndighet har rätt att för tillsynen

 1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs,

 2. få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte

bostäder,

och

 3. hos den som tillverkar, importerar eller saluför byggprodukter

som omfattas

av tillsynen, få tillgång till produkter för kontroll.

 En tillsynsmyndighet får begära handräckning av

kronofogdemyndigheten för att

genomföra de åtgärder som avses i första stycket 1-3.

9 Om det är motiverat från skyddssynpunkt får en tillsynsmyndighet

meddela de

förelägganden och förbud som behövs i enskilda fall för att 5 och

de

föreskrifter som har meddelats med stöd av 22 skall följas.

10 Om en byggprodukt har EG-märkts trots att den inte

överensstämmer med de

krav som gäller för EG-märkning, får en tillsynsmyndighet, till dess

att

produkten överensstämmer med kraven, förelägga tillverkare, importör

eller den

som saluför byggprodukten att

 1. upphöra med användningen av EG-märket,

 2. återkalla osålda produkter, eller

 3. ta bort EG-märket.

11 Förelägganden och förbud enligt 9 eller 10 får förenas med

vite.

Överklagande och verkställighet

12 En tillsynsmyndighets beslut enligt 9 eller 10 eller enligt

föreskrifter

som meddelats med stöd av 22 får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut om förbud gäller omedelbart och får verkställas trots att det

inte

vunnit laga kraft.

Anordningar i byggnadsverk

13 Anordningar som avser att tillgodose kraven i 2 första

stycket 2-4, 6

och 8 skall hållas i stånd.

14 För sådana anordningar som hissar och värmeanordningar skall

be-

stämmelserna i 6-12 gälla i tillämpliga delar.

Funktionskontroll

15 Om det är särskilt föreskrivet att funktionen hos

ventilationssystem skall

kontrolleras för att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat

i

byggnader i enlighet med 2 första stycket 3-6 skall

funktionskontrollen

utföras av en sakkunnig (funktionskontrollant).

Funktionskontrollanten skall

utses av byggnadens ägare.

16 Till funktionskontrollant får utses endast den som har fått

godkännande

(riksbehörighet) av ett organ som ackrediterats för detta ändamål

enligt 14

lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller den som fått godkännande

för viss

kontroll av den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens

uppgifter inom

plan- och byggnadsväsendet.

17 Om den kommunala nämnd som avses i 16 finner att

funktionskontrollanten

har åsidosatt sina skyldigheter får nämnden besluta att en annan

funktionskontrollant skall utses. Nämnden skall, i de fall funk-

tionskontrollanten har riksbehörighet, anmäla sitt beslut till det

organ som

meddelat riksbehörigheten.

 Nämndens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Typgodkännande och tillverkningskontroll

18 Efter ansökan kan prövas om vissa slag av material,

konstruktioner eller

anordningar får användas i byggnadsverk (frivilligt typgodkännande).

 Om det behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa,

får

regeringen föreskriva att material, konstruktioner eller anordningar

får

användas i byggnadsverk endast efter godkännande (obligatoriskt

typgodkännande).

 Vid meddelande av typgodkännande får bestämmas att fortlöpande

kontroll skall

utföras (tillverkningskontroll). Även utan samband med typgodkännande

får efter

ansökan bestämmas att tillverkningskontroll skall utföras.

19 Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material,

konstruktioner och

anordningar skall förutsättas uppfylla kraven enligt 2 i de

avseenden som

godkännandet eller kontrollen gäller.

20 Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll som avses i

18

meddelas av de organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt

14 lagen

(1992:1119) om teknisk kontroll.

Bemyndiganden

21 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela

ytterligare föreskrifter om byggnadsverk för att de skall uppfylla

kraven enligt

2 första stycket 1-9 samt i vilken utsträckning dessa krav skall

vara

uppfyllda vid nybyggnader, tillbyggnader och andra ändringar av

byggnadsverk.

22 För att uppfylla Sveriges åtaganden enligt avtalet om

Europeiska

ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) får regeringen eller den

myndighet som

regeringen bestämmer meddela föreskrifter

 1. om krav på byggprodukter för att de enligt 4 skall vara

lämpliga för

avsedd användning,

 2. om bestyrkande av överensstämmelse med gällande krav på

byggprodukter eller

anordningar enligt 14 ,

 3. om märkning av byggprodukter och anordningar enligt

14 som förutsättning för att de skall få släppas ut på marknaden

och användas,

och

 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn

till hälsa

och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om

byggprodukternas

överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik.

23 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela de

ytterligare föreskrifter som behövs för kontroll av att föreskrifter

utfärdade

med stöd av 21 följs och att sådana anordningar som avses i 13

hålls i

stånd.

24 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela de

föreskrifter om funktionskontrollanter som behövs utöver

bestämmelserna i

15-17 .

25 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

meddela

närmare föreskrifter om typgodkännanden och tillverkningskontroll.

__________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995, då byggproduktlagen

(1992:1535) skall upphöra att gälla.

 2. Den nya lagen skall inte tillämpas i ärenden enligt plan- och

bygglagen

(1987:10) som avgjorts av kommunen före ikraftträdandet.

3 Förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74)

Härigenom föreskrivs att 32 och 33 civilförsvarslagen (1960:74)[1]

skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 32 [2]

 Avser någon att uppföra, bygga till eller bygga om en anläggning

eller en

byggnad inom en skyddsrumsort, skall han anmäla detta till kommunen.

Undantag

från sådan anmälningsskyldighet får föreskrivas av regeringen eller,

efter

regeringens bemyndigande, av kommunen. Det åligger kommunen att lämna

den som

har gjort anmälan besked huruvida skyddsrum skall anordnas i

anläggningen eller

byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som

skall beredas

plats i detta.

 Avvikelse från det besked som avses i första stycket får göras

endast om

 1. den som har gjort anmälan medgiver det,

 2. bygglov eller 2. bygglov inte har

godkännande enligt 33 sökts inom två år från

andra stycket icke har beskedets dag,

sökts inom två år från

beskedets dag eller

 3. bygganmälan inte har

 gjorts inom den tid som

 anges i 2 och det är fråga

 om åtgärder som får vidtas

 utan bygglov eller

 3. i fråga om 4. ombyggnaden inte

anläggning eller byggnad har påbörjats inom den tid

som tillhör staten och som anges i 2 och det är

som får byggas om utan fråga om anläggning eller

bygglov, ombyggnaden byggnad som tillhör

inte har påbörjats inom staten och denna får

den tid som anges i 2. byggas om utan att

 bygganmälan görs.

 33 [3]

 Föreligger skyldighet Byggherren skall se

att söka bygglov för till att ett

anläggning eller byggnad byggnadsföretag inom en

inom skyddsrumsort, skyddsrumsort

ankommer det på överensstämmer med besked

byggnadsnämnden att vid enligt 32 samt med be-

prövning av ansökan om så-stämmelserna i 29 och 30

dant lov tillse, att och med stöd av dessa

byggnadsföretaget meddelade föreskrifter.

överensstämmer med besked

enligt 32 samt med

bestämmelserna i 29 och

30 och med stöd av

dessa meddelade

föreskrifter.

 Vill någon, då Vid byggsamråd enligt 9

skyldighet ej föreligger kap. 7 plan- och

att söka bygglov, utföra bygglagen (1987:10)

sådant byggnadsföretag skall en genomgång göras

som avses i 32 , åliggerav de åtgärder för

det honom att i förväg besiktning, tillsyn och

inhämta länsstyrelsens övrig kontroll som är

godkännande av nödvändiga för att ett

byggnadsföretaget i skyddsrum skall kunna

omförmälda hänseenden, antas komma att uppfylla

dock ej i fråga om de krav som ställs med

byggnad som tillhör stöd av 29 och 30 .

staten.

 Föreligger ej besked Bestämmelserna i 9 kap.

enligt 32 , må bygglov 9 och 10 plan- och

eller godkännande enligt bygglagen (1987:10) om

andra stycket ej kontroll m.m. och om

meddelas. slutbevis skall tillämpas

 på arbetet med att utföra

 skyddsrummet.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1984:1026.

 [2]Senaste lydelse 1987:152.

 [3]Senaste lydelse 1987:152.

4 Förslag till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822)

Härigenom föreskrivs att 22 naturvårdslagen (1964:822)[1] skall ha

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 22

 Tavla, skylt, inskrift eller därmed jämförlig anordning för reklam,

propaganda

eller liknande ändamål får ej finnas varaktigt anbringad utomhus utan

tillstånd

av regeringen eller statlig eller kommunal myndighet som regeringen

bestämmer.

 Vad i första stycket sägs gäller icke anordning som tjänar till

upplysning om

på stället bedriven affärsrörelse eller annan verksamhet och ej

heller

anslagstavla för meddelanden rörande kommunala angelägenheter,

föreningssammanträden, auktioner eller dylikt. Dock får hos myndighet

som avses

i första stycket sökas tillstånd jämväl beträffande anordning som här

avses. Har

sådan anordning anbringats utan tillstånd eller i strid mot givet

tillstånd och

finnes den vara uppenbart vanprydande i landskapsbilden, får

myndigheten meddela

föreläggande om avlägsnande av anordningen eller vidtagande av annan

erforderlig

åtgärd därmed.

 Affisch eller annan tillfällig anordning utomhus för reklam,

propaganda eller

liknande ändamål skall av den som anbringat eller låtit anbringa

anordningen

avlägsnas inom fyra veckor efter anbringandet, om ej regeringen eller

statlig

eller kommunal myndighet som regeringen bestämmer medgivit annat. Vad

nu sagts

gäller ej anordning eller på anslagstavla anbringade meddelanden som

avses i

andra stycket.

 Bestämmelserna i denna Bestämmelserna i denna

paragraf gäller inte paragraf gäller inte

anordningar inom väg- anordningar inom vägområde

område eller för vilka eller för vilka bygglov

bygglov krävs eller har krävs eller har lämnats.

lämnats. Bestämmelserna Bestämmelserna gäller inte

gäller inte heller sådanaheller sådana åtgärder

åtgärder som inte kräver avseende skyltar och

bygglov efter beslut ljusanordningar som inte

enligt 8 kap. 5 första kräver bygglov efter

stycket 7 plan- och beslut enligt 8 kap. 5

bygglagen (1987:10). första stycket eller

 andra stycket 7 plan-

 och bygglagen (1987:10).

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1991:641.

5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

Härigenom föreskrivs att 18 kap. 11 fastighetstaxeringslagen

(1979:1152) skall

ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 18 kap.

 11 [1]

 Den eller de kommunala Den eller de kommunala

nämnder som fullgör nämnder som fullgör

uppgifter inom plan- uppgifter inom plan- och

och byggnadsväsendet byggnadsväsendet skall i

skall i behövlig behövlig omfattning,

omfattning, enligt enligt närmare

närmare föreskrifter av föreskrifter av

regeringen eller den regeringen eller den

myndighet som myndighet som regeringen

regeringen bestämmer, bestämmer, lämna

lämna skattemyndigheten skattemyndigheten

uppgift om arten och uppgift om arten och

omfattningen av den omfattningen av den

byggnadsverksamhet som byggnadsverksamhet som

avses med lämnade bygg- avses med bygglov, riv-

lov, rivningslov, ningslov, marklov,

marklov eller tillstånd bygganmälan eller till-

enligt förhandsbesked. stånd enligt förhandsbe-

 sked enligt plan- och

 bygglagen (1987:10).

 Uppgift skall lämnas för Uppgift skall lämnas för

varje fastighet för sig varje fastighet för sig

senast två veckor efter senast två veckor efter

utgången av varje utgången av varje kvartal

kvartal och omfatta de och omfatta de lov och

lov och tillstånd som tillstånd som lämnats samt

lämnats under kvartalet. de bygganmälningar som

 kommit in under

 kvartalet.

 Länsstyrelsen skall, enligt föreskrifter av regeringen eller den

myndighet som

regeringen bestämmer, lämna skattemyndigheten uppgift om sådana

beslut av

länsstyrelsen som är av betydelse för fastighetstaxeringen.

_________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 **Fotnot**

 [1]Senaste lydelse 1991:1679.

6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring

 Härigenom föreskrivs att 1 och 12 lagen (1993:320) om

byggfelsförsäkring

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1

 När en näringsidkare När en näringsidkare

uppför en byggnad som uppför en byggnad som

helt eller till över- helt eller till över-

vägande del skall vägande del skall användas

användas som bostad för som bostad för permanent

permanent bruk eller i bruk eller i fråga om

fråga om sådan byggnad sådan byggnad utför

utför ombyggnadsåtgärder åtgärder som fordrar

som fordrar bygglov och bygganmälan och som

som avsevärt förlänger avsevärt förlänger bygg-

byggnadens brukstid, nadens brukstid, skall

skall det för det för byggnadsarbetet

byggnadsarbetet finnas finnas en bygg-

en byggfelsförsäkring. felsförsäkring.

 Byggfelsförsäkring behövs dock inte i fråga om en- eller

tvåbostadshus när ett

sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd finns som utgör villkor

för

statlig bostadsfinansiering.

 12

 Att byggnadsarbetet Att byggnadsarbetet

inte får påbörjas förrän ettinte får påbörjas förrän ett

bevis om bygg- bevis om bygg-

felsförsäkring har felsförsäkring har

företetts för den eller företetts för den eller de

de nämnder som fullgör nämnder som fullgör

kommunens uppgifter kommunens uppgifter inom

inom plan- och plan- och

byggnadsväsendet, framgårbyggnadsväsendet, framgår

av 9 kap. 1 andra av 9 kap. 12 plan- och

stycket plan- och bygglagen (1987:10).

bygglagen (1987:10).

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

Bilaga 5

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-03-17.

Närvarande: regeringsrådet Stig[REDACTED_EFTERNAMN], justitierådet Inga-Britt

Törnell och

presidenten i Försäkringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 3 mars 1994 (Miljö- och

naturresursdepartementet)

har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

lag om

ändring i plan- och bygglagen (1987:10), lag om tekniska

egenskapskrav på

byggnadsverk, m.m.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Henrik
[REDACTED_EFTERNAMN]

och hovrättsassessorn Margareta Gårdmark.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Allmänt

Lagrådsremissen innehåller förslag till ändringar i plan- och

bygglagen

(1987:10), PBL, och till en lag om tekniska egenskapskrav på

byggnadsverk m.m.

Remissen innehåller härjämte förslag till följdändringar i annan

lagstiftning.

 De remitterade förslagen utgör den första etappen i en beslutad

översyn av PBL

(dir. 1992:104). I korthet innebär förslagen följande.

Bygglovsprövningen som

regleras i 8 kap. PBL, inskränks till att avse endast en prövning av

lokaliseringen och den närmare placeringen och utformningen av

byggnader m.m.

För de tekniska egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar

föreslås ett

från bygglovsprövningen fristående tillsyns- och kontrollförfarande.

bestämmelserna om de tekniska egenskapskraven föreslås bli flyttade

från 3 kap.

PBL och sammanföras med reglerna i byggproduktlagen (1992:1535) till

en ny lag

om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. För områden inom

detaljplan

föreslås att kommunen skall kunna besluta att byggande i enlighet med

planen

inte skall behöva föregås av en särskild bygglovsprövning.

 Den byggnadslagstiftning som PBL ersatte var svåröverskådlig. Bl.a.

var

reglerna splittrade på flera författningar. Även om tillkomsten av

PBL medförde

en avsevärd förbättring i angivna hänseenden måste konstateras att

lagen inte är

helt lätt att tillämpa. Till stor del beror detta på den

lagstiftningsteknik som

valts och som innebär att bestämmelserna i de olika kapitlen ofta

inte kan läsas

fristående. I paragraferna förekommer i stor utsträckning

hänvisningar till

bestämmelser i samma kapitel och till bestämmelser i ett eller flera

andra

kapitel, där det i sin tur förekommer hänvisningar till andra

kapitel. I

förevarande remiss föreslås, som nämnts, att reglerna om

egenskapskrav för

byggnader flyttas från 3 kap. PBL till en ny lag om tekniska

egenskapskrav på

byggnadsverk m.m. Utöver en hänvisning i detta kapitel till den nya

lagen

föranleder detta hänvisningar i 1 kap. 9 , 5 kap. 7 och 16 . Den

valda

tekniken är inte någon nyhet när det gäller byggnadslagstiftningen.

Enligt 1

kap. 2 lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. skall

sålunda 2

och 3 kap. i den lagen tillämpas enligt vad som är föreskrivet i PBL.

Sådana

föreskrifter finns bl.a. i 1 och 2 kap. PBL.

 Av vad som sagts följer att den som avser att företa en åtgärd som

kan antas

kräva tillstånd enligt PBL redan i dag får bereda sig på att inte

omedelbart

finna svar på sina frågor när han läser i PBL och även efter ingående

studier av

bestämmelserna kan han känna osäkerhet i vad mån han täckt in allt.

Under

föredragningen inför Lagrådet har också framkommit att man vid

beredningen i

departementet - trots tillgång till rättsdata - inte är helt säker på

att ha

funnit alla de lagrum där följdändringar behövs. För Lagrådets del

har det varit

i det närmaste ogörligt att inom ramen för granskningen av de

remitterade

förslagen och med den tid som stått till förfogande annat än

stickprovsvis

undersöka om ytterligare följdändringar erfordras.

 Lagrådet har i det föregående pekat på problem som redan i dag kan

uppstå vid

tillämpningen av PBL. Någon försämring härvidlag kan inte förutses om

de

remitterade förslagen antas av riksdagen. Lagrådet anser det dock

angeläget att

man under den fortsatta översynen av PBL utformar lagen så att de

tillämpningsproblem som ett system med hänvisningar mellan

paragraferna kan ge

upphov till i görligaste mån undviks.

Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

8 kap. 23

Enligt nuvarande lydelse av denna paragraf får byggnadsnämnden

besluta om

anstånd med avgörandet av en ansökan om bygglov dels om det begärs

tillstånd att

expropriera den byggnad eller den mark som ansökan avser, dels om

arbete

påbörjas för att ändra eller upphäva en detaljplan som är aktuell i

ärendet. I

lagrådsremissen föreslås i 8 kap. 5 att en kommun får besluta i en

detaljplan

att bygglov inte krävs för åtgärder som enligt huvudreglerna i 1 och

2 samma

kapitel är underkastade krav på bygglov. Om sådan befrielse har

införts i en

detaljplan, bortfaller möjligheten att fatta beslut om anstånd. I

stället

föreslås i ett nytt stycke i 23 att kommunen skall ges möjlighet

att i nämnda

situationer besluta om förbud mot att vidta de lovbefriade

åtgärderna. Ett

sådant förbud skall enligt vad som sägs i remissen (avsnitt 6.3)

kunna fattas

när som helst, men senast inom en vecka efter det att bygganmälan

kommit in till

byggnadsnämnden.

 Lagrådet ifrågasätter om den föreslagna bestämmelsen behövs. Det

finns

anledning utgå från att kommunerna kommer att begränsa beslutet om

bygglovsbefrielse till den genomförandetid som gäller för

detaljplanen dvs.

minst fem och högst femton år. Att det under denna förhållandevis

korta tid

skulle framkomma sådana omständigheter som mot berörda

fastighetsägares

bestridanden kan ge kommunen rätt att ändra eller upphäva

detaljplanen är

knappast sannolikt (jfr 5 kap. 11 ). Likaså torde det som framhålls

i remissen

bli sällsynt att frågor om expropriation aktualiseras under

genomförandetiden.

Något behov av en säkerhetsventil liknande den som

anståndsmöjligheten utgör

torde därför knappast föreligga.

 Den föreslagna bestämmelsen måste under alla förhållanden omarbetas

och göras

tydligare. Det framgår t.ex. inte klart huruvida bestämmelsen för sin

tillämpning är beroende av att en bygganmälan har gjorts eller ej. I

den

allmänna motiveringen sägs att ett beslut att förbjuda igångsättandet

av arbeten

för genomförande av planändringar kan meddelas när som helst. Detta

ger närmast

intrycket att kommunen skall kunna fatta ett interimistiskt beslut av

innehåll

att den i detaljplanen lämnade byggglovsbefrielsen tills vidare inte

skall gälla

och att beslutet kan omfatta såväl enstaka som alla fastigheter som

berörs av

detaljplanen. Det torde vara tveksamt om kommunen kan fatta ett

sådant beslut på

annat sätt än genom ändring av planen. En indragning av

bygglovsbefrielsen bör

enligt Lagrådets mening klart kopplas till en ingiven bygganmälan

eller i vart

fall till ett avgränsat byggprojekt som aktualiserats för

byggnadsnämnden genom

kontakter från fastighetsägaren, tilltänkt byggherre eller någon

annan berörd

person.

 Lagrådet är också tveksamt till den valda terminologin att besluta

om "förbud

mot att företa lovbefriade åtgärder". Ordet förbud i kombination med

ordet

befrielse kan lätt föra tanken fel. Beslutet innebär i realiteten att

det i

detaljplanen gjorda undantaget från krav på bygglov tas bort och att

bygglov i

fortsättningen skall erfordras. Utformningen av bestämmelsen bör

återspegla

detta förhållande.

10 kap. 15

Enligt lagrummet i dess nuvarande lydelse får byggnadsnämnden, om

någon

underlåter att vidta åtgärd som åligger honom enligt lagen eller

föreskrift

eller beslut som meddelats med stöd av lagen, förelägga honom att

inom viss tid

vidta åtgärden.

 Till paragrafen har i det remitterade lagförslaget fogats ett nytt

stycke, vari

stadgas att ett av byggnadsnämnden enligt 9 kap. 10 meddelat förbud

att

använda byggnad eller del av byggnad får förenas med vite. Stadgandet

saknar

naturligt samband med bestämmelsen i första stycket och bör upptas i

en särskild

paragraf. Denna kan lämpligen placeras som 18 a i kapitlet och bör

enligt

Lagrådet ges följande lydelse:

 "Om byggnadsnämnden enligt 9 kap. 10 beslutar att en byggnad eller

en del av

byggnad inte skall få användas innan bristerna avhjälpts, får

byggnadsnämnden

förena sitt beslut med vite."

_______

Granskningen av det remitterade lagförslaget har i övrigt föranlett

förslag till

ändringar av redaktionell art. Förslagen framgår av bilaga till detta

protokoll.

Förslaget till lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.

Granskningen av det remitterade lagförslaget har föranlett förslag

till

ändringar av redaktionell art. Förslagen framgår av bilaga till detta

protokoll.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar övriga lagförslag utan erinran.

Bilaga till lagrådets protokoll 1994-03-17

2.1 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

Det remitterade Lagrådets förslag

förslaget

 3 kap.

 3

 Byggnader skall Byggnader skall

uppfylla de tekniska uppfylla de krav som

egenskapskrav som anges anges i 2 lagen

i 2 lagen (0000:000) (0000:000) om tekniska

om tekniska egenskapskrav på

egenskapskrav på byggnadsverk, m. m. i

byggnadsverk, m. m. i den utsträckning som

den utsträckning som följer av föreskrifter

följer av föreskrifter utfärdade med stöd av 21

utfärdade med stöd av 21 den lagen.

den lagen.

 14

 I fråga om anläggningar I fråga om anläggningar

som anges i 8 kap. 2 som anges i 8 kap. 2

första stycket skall första stycket skall

föreskrifterna i 1-13 föreskrifterna i 1-3 och

om byggnader tillämpas. 10-13 om byggnader

 tillämpas.

 5 kap.

 7

 Utöver vad som enligt 3 skall redovisas i detaljplanen får i

planen meddelas

bestämmelser om

 1. i vad mån åtgärder kräver lov enligt 8 kap. 5 första stycket,

6 första

stycket 2 och 3, andra stycket samt tredje stycket 2, 8 första och

tredje

styckena samt 9 första och andra styckena,

 2. den största omfattning i vilken byggande över och under markytan

får ske

och, om det finns särskilda skäl med hänsyn till bostadsförsörjningen

eller

miljön, även den minsta omfattning i vilken byggandet skall ske,

 3. byggnaders användning, varvid för bostadsbyggnader kan bestämmas

andelen

lägenheter av olika slag och storlek,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar och tomter, anläggningar och tomter,

varvid varvid får meddelas

skyddsbestämmelser för skyddsbestämmelser för

byggnader som avses i 3 byggnader som avses i 3

kap. 12 och riv- kap. 12 och riv-

ningsförbud för sådana ningsförbud för sådana

byggnader samt sådana byggnader samt sådana

bestämmelser i fråga om bestämmelser i fråga om

andra ändringar av andra ändringar av

byggnader än byggnader än

tillbyggnader som får tillbyggnader som får

utfärdas med stöd av utfärdas med stöd av

föreskrifter enligt 21 föreskrifter enligt 21

lagen (0000:000) om lagen (0000:000) om

tekniska egenskapskrav tekniska egenskapskrav på

på byggnadsverk, m.m. fårbyggnadsverk, m.m.,

meddelas,

 5. vegetation samt markytans utformning och höjdläge,

 6. användning och utformning av allmänna platser för vilka kommunen

inte skall

vara huvudman,

 7. stängsel samt utfart eller annan utgång mot allmänna platser,

 8. placering och utformning av parkeringsplatser, förbud att

använda viss mark

eller byggnader för parkering samt skyldighet att anordna utrymme för

parkering,

lastning och lossning enligt 3 kap. 15 första stycket 6,

 9. tillfällig användning av mark eller byggnader, som inte genast

behöver tas

i anspråk för det ändamål som anges i planen,

 10. markreservat för allmänna ledningar, energianläggningar samt

trafik- och

väganordningar,

 11. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen

och, om det

finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningar genom

luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat sådant som prövas

enligt

miljöskyddslagen (1969:387),

 12. principerna för fastighetsindelningen och för inrättande av

gemen-

samhetsanläggningar.

 Bestämmelser om byggnaders användning enligt första stycket 3 får

inte utformas

så att en effektiv konkurrens motverkas.

 I detaljplanen får även meddelas bestämmelser om

exploateringssamverkan enligt

6 kap. 2 . Om en detaljplan antas efter det att ett

exploateringsbeslut enligt

lagen (1987:11) om exploateringssamverkan har vunnit laga kraft,

skall det anges

i planen om den skall genomföras enligt nämnda lag. Skall mark tas i

anspråk

från någon fastighet vars ägare inte deltar i samverkan, skall planen

innehålla

uppgift därom.

 Planen får inte göras mer detaljerad än som är nödvändigt med hänsyn

till

syftet med den.

 16

 För begränsade områden som inte omfattas av detaljplan kan

områdesbestämmelser

antas för att säkerställa att syftet med översiktsplanen uppnås eller

att ett

riksintresse enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser

m.m.

tillgodoses. Med områdesbestämmelser får regleras

 1. i vad mån åtgärder kräver lov enligt 8 kap. 5 andra stycket, 6

 första

stycket 1 och 3 samt andra och tredje styckena, 7 , 8 andra och

tredje

styckena samt 9 tredje stycket,

 2. grunddragen för användningen av mark- och vattenområden för

bebyggelse

eller för fritidsanläggningar, kommunikationsleder och andra

jämförliga ändamål,

 3. största tillåtna byggnads- eller bruksarean för fritidshus och

storleken på

tomter till sådana hus,

 4. placering, 4. placering,

utformning och utförande utformning och utförande

av byggnader, andra av byggnader, andra

anläggningar och tomter, anläggningar och tomter,

varvid varvid får meddelas

skyddsbestämmelser för skyddsbestämmelser för

byggnader som avses i 3 byggnader som avses i 3

kap. 12 och riv- kap. 12 och riv-

ningsförbud för sådana ningsförbud för sådana

byggnader samt sådana byggnader samt sådana

bestämmelser i fråga om bestämmelser i fråga om

andra ändringar av andra ändringar av

byggnader än byggnader än

tillbyggnader som får tillbyggnader som får

utfärdas med stöd av utfärdas med stöd av

föreskrifter enligt 21 föreskrifter enligt 21

lagen (0000:000) om lagen (0000:000) om

tekniska egenskapskrav tekniska egenskapskrav på

på byggnadsverk, m.m. fårbyggnadsverk, m.m.,

meddelas,

 5. användning och utformning av allmänna platser,

 6. vegetation samt markytans utformning och höjdläge inom sådana

områden som

avses i 8 kap. 9 tredje stycket,

 7. skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen,

 8. exploateringssamverkan enligt 6 kap. 2 .

 26

 Under utställningstiden skall planförslaget åtföljas av

 1. planbeskrivningen och genomförandebeskrivningen,

 2. samrådsredogörelsen,

 3. program för planen, miljökonsekvensbeskrivning, grundkarta och

fastighetsförteckning, om sådana handlingar har upprättats,

 4. annat planeringsunderlag som kommunen anser vara av betydelse

för en

bedömning av förslaget.

 I planbeskrivningen I planbeskrivningen

skall redovisas skall redovisas

planeringsförutsättningarna,planeringsförutsättningarna,

planens syfte och skälen planens syfte och skälen

till planens utformning till planens utformning

samt de överväganden som samt de överväganden som

legat till grund för legat till grund för

lovpliktens omfattning omfattningen av kravet på

inom planområdet. bygglov inom planområdet.

Beskrivningen skall Beskrivningen skall

åtföljas av åtföljas av

illustrationsmaterial, illustrationsmaterial,

om det inte är uppenbart om det inte är uppenbart

onödigt. Om planförslagetonödigt. Om planförslaget

avviker från över- avviker från

siktsplanen, skall översiktsplanen, skall

avvikelsen och skälen avvikelsen och skälen

till denna redovisas i till denna redovisas i

beskrivningen. beskrivningen.

 Annat tillgängligt material som belyser förslagets innebörd, bör

också ställas

ut.

 8 kap.

 1

 Bygglov krävs för att

 1. uppföra byggnader,

 2. göra tillbyggnader,

 3. ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för

vä-

sentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har

använts eller för

vilket bygglov har lämnats,

 4. göra sådana ändringar4. göra sådana ändringar

av byggnader som innebär av byggnader som innebär

att det inreds någon ny att det inreds någon

bostad eller någon ny ytterligare bostad eller

lokal för handel, någon ytterligare lokal

hantverk eller för handel, hantverk

industri. eller industri.

 I fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed

jämförlig

näring inom områden som inte omfattas av detaljplan krävs bygglov

endast för

åtgärder som anges i första stycket 3.

 I 4 och 10 finns särskilda bestämmelser för en- eller

tvåbostadshus och för

vissa byggnader avsedda för totalförsvaret. Enligt 5-7 kan

kommunen besluta

om undantag från kravet på bygglov eller om längre gående krav.

 5

 Kommunen får i en detaljplan besluta att bygglov inte krävs för att

på det sätt

och under den tid som närmare anges i planen utföra åtgärder som

avses i 1 och

2 .

 Kommunen får i områdesbestämmelser besluta att bygglov inte krävs

för att på

det sätt som närmare anges i bestämmelserna

 1. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra

komplementbyggnader,

 2. göra mindre tillbyggnader,

 3. Föreslås upphävd i det remitterade förslaget.

 4. utföra eller ändra anläggningar som avses i 2 ,

 5. bygga till eller på annat sätt ändra industribyggnader,

 6. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra enklare

fritidshus,

kolonistugor och liknande byggnader,

 7. utföra sådana åtgärder som avses i 3 första stycket 2.

 Bestämmelser enligt Beslut enligt första och

första och andra stycket andra stycket får inte

får inte meddelas, om fattas, om bygglov krävs

bygglov krävs för att för att tillvarata

tillvarata grannars grannars intressen eller

intressen eller allmänna allmänna intressen.

intressen.

 Inom samlad bebyggelse krävs medgivande från berörda grannar, om

åtgärder som

avses i andra stycket 1 och 2 skall utföras utan bygglov.

 9 kap.

 2

 Minst tre veckor innan arbetena påbörjas skall byggherren göra en

anmälan till

byggnadsnämnden (bygganmälan), om arbetena avser

 1. uppförande eller tillbyggnad av en byggnad,

 2. åtgärder som kräver 2. åtgärder som anges i 8

bygglov enligt 8 kap. kap. 2 första stycket,

2 ,

 3. sådana ändringar av en byggnad som berör konstruktionen av de

bärande

delarna eller som avsevärt påverkar dess planlösning,

 4. installation eller väsentlig ändring av hissar, eldstäder,

rökkanaler eller

anordningar för ventilation i byggnader,

 5. installation eller väsentlig ändring av anordningar för

vattenförsörjning

eller avlopp i byggnader eller inom tomter,

 6. underhåll av sådan bebyggelse med särskilt bevarandevärde som

omfattas av

skyddsbestämmelser som utfärdats med stöd av 5 kap. 7 första

stycket 4 eller

16 4,

 7. rivning som omfattas av krav på rivningslov.

 Byggnadsarbetena får påbörjas tidigare än som anges i första stycket

om

byggnadsnämnden särskilt medger det.

 4

 Bygganmälan skall vara Bygganmälan skall vara

skriftlig. Till anmälan skriftlig. För enkla

skall fogas en be- åtgärder räcker det med

skrivning av projektets muntlig anmälan. Till

art och omfattning. För anmälan skall fogas en

enkla åtgärder får anmälanbeskrivning av

göras muntligen. projektets art och

 omfattning.

 5

 Om byggnadsåtgärder som Om byggnadsåtgärder som

anges i 2 första anges i 2 första stycket

stycket 1-5 och som 1-5 och som kräver

kräver bygganmälan avser bygganmälan avser arbets-

arbetslokaler eller lokaler eller

personalrum för verk- personalrum för verk-

samheter där samheter där arbetstagare

arbetstagare skall skall utföra arbete för

utföra arbete för arbetsgivares räkning och

arbetsgivares räkning det är känt för vilket slag

och det är känt för vilketav verksamhet utrymmena

slag av verksamhet är avsedda, får

utrymmena är avsedda, fårbyggnadsarbetena inte

byggnadsarbetena inte påbörjas förrän skyddsombud,

påbörjas förrän ett skyddskommitté eller

skyddsombud, en organisation som före-

skyddskommitté eller en träder arbetstagarna har

organisation som före- fått tillfälle att yttra

träder arbetstagarna har sig över åtgärderna.

fått tillfälle att yttra

sig över åtgärderna.

 Om byggnadsåtgärderna avser tillfälliga personalbostäder för

sammanlagt minst

tio boende, får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän organisation

som

företräder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sig över

åtgärderna.

 9

 Vid byggsamrådet eller Vid byggsamrådet eller

snarast möjligt därefter snarast möjligt därefter

skall byggnadsnämnden, skall byggnadsnämnden, om

om det inte är uppenbart det inte är uppenbart

obehövligt, besluta om obehövligt, besluta om en

en kontrollplan för kontrollplan för

arbetena. I kon- arbetena. I kon-

trollplanen skall anges trollplanen skall anges

vilken kontroll som vilken kontroll som

skall utföras, vilka skall utföras, vilka

intyg och övriga intyg och övriga

handlingar som skall handlingar som skall

visas upp för nämnden företes för nämnden samt

samt vilka anmälningar vilka anmälningar som

som skall göras till skall göras till nämnden.

nämnden. Kontrollen kan Kontrollen kan utföras

utföras genom genom dokumenterad

dokumenterad egenkontroll, av

egenkontroll, av fristående sakkunniga

fristående sakkunniga eller, om det finns

eller, om det finns särskilda skäl, av

särskilda skäl, av byggnadsnämnden.

byggnadsnämnden.

 Byggnadsnämnden får enligt 16 kap. 7 första stycket även i andra

fall än som

avses i första stycket andra meningen besikta byggprojektet.

 Byggnadsnämnden får i samband med ingripanden enligt 10 kap. 3

besluta om

ändring av kontrollplanen.

 10

 När byggherren har När byggherren uppfyllt

bestyrkt byggnadens sina åtaganden enligt

eller anläggningens kontrollplanen och

egenskaper i enlighet byggnadsnämnden inte

med kontrollplanen och funnit skäl att ingripa

byggnadsnämnden inte enligt 10 kap., skall

funnit skäl att ingripa nämnden utfärda ett bevis

enligt 10 kap., skall om detta (slutbevis).

nämnden utfärda ett bevis

om detta (slutbevis).

 Om byggnadsnämnden Om byggnadsnämnden

finner att det brister finner att det brister i

i förutsättningarna för förutsättningarna för att

att utfärda slutbevis, utfärda slutbevis, skall

skall byggnadsnämnden byggnadsnämnden utan

utan oskäligt dröjsmål taoskäligt dröjsmål ta

ställning till i vilken ställning till i vilken

omfattning byggnaden omfattning byggnaden

skall få användas till skall få användas innan

dess att bristerna bristerna avhjälpts.

åtgärdats.

 12

 Om en sådan försäkring förOm en sådan försäkring för

byggnadsarbeten behövs byggnadsarbeten behövs

som avses i lagen som avses i lagen

(1993:320) om byggfels- (1993:320) om byggfels-

försäkring, får försäkring, får

byggnadsarbetena inte byggnadsarbetena inte

påbörjas förrän bevis om påbörjas förrän bevis om

försäkringen visats upp försäkringen företetts för

för byggnadsnämnden. byggnadsnämnden. Detsamma

Detsamma gäller om ett gäller om ett besked om

besked om skyddsrum skyddsrum krävs enligt

krävs enligt 32 32 civilförsvarslagen

civilförsvarslagen (1960:74).

(1960:74).

 10 kap.

 3

 Byggnadsnämnden får Byggnadsnämnden får

förbjuda att ett visst förbjuda att ett visst

byggnads-, rivnings- byggnads-, rivnings-

eller markarbete eller eller markarbete eller

en viss åtgärd fortsätts,en viss åtgärd fortsätts,

om det är uppenbart att om det är uppenbart att

arbetet eller åtgärden arbetet eller åtgärden

strider mot denna lag strider mot denna lag

eller mot någon eller mot någon föreskrift

föreskrift eller något eller något beslut som

beslut som har har meddelats med stöd av

meddelats med stöd av lagen. Byggnadsnämnden får

lagen. Byggnadsnämnden också, om nämnden finner

får också, om nämnden att byggherren inte

finner att byggherren följer någon väsentlig del

inte följer någon av en kontrollplan,

väsentlig del av en förbjuda att ett

kontrollplan, förbjuda byggnadsarbete fortsätts

att ett byggnadsarbete innan de uppkomna

fortsätts till dess att bristerna avhjälpts.

de uppkomna bristerna

åtgärdats.

 Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första

stycket

äventyrar en byggnads hållfasthet eller medför fara för människors

liv eller

hälsa, skall nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts,

även om de

förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger.

 Förbud enligt första eller andra stycket får förenas med vite.

 Beslut enligt denna paragraf gäller omedelbart.

 13 kap.

 4

 Länsstyrelsens beslut enligt 12 kap. 2 huruvida prövning skall ske

eller ej

och länsstyrelsens förordnande enligt 12 kap. 4 första stycket samt

länsstyrelsens beslut enligt 12 kap. 4 andra stycket att lov eller

förhandsbesked inte skall gälla får inte överklagas.

 Andra beslut av länsstyrelsen enligt denna lag än de som anges i

första stycket

får överklagas genom besvär hos kammarrätten om beslutet avser

 1. bygglov eller förhandsbesked inom område med detaljplan,

 2. bygglov eller förhandsbesked inom område som inte omfattas av

detaljplan

och besvären avser frågan om åtgärderna utgör kompletteringsåtgärder

enligt 8

kap. 13 , uppfyller kraven i 3 kap. eller strider mot

områdesbestämmelser,

 3. rivningslov eller marklov och besvären avser frågan om

åtgärderna strider

mot en detaljplan eller områdesbestämmelser,

 4. förordnanden enligt 6 kap. 19 att avstå eller upplåta mark

eller enligt 6

kap. 22 om skyldighet att bekosta anläggande av gator och vägar

samt

anordningar för vattenförsörjning och avlopp,

 5. fråga enligt 9 kap.,

 6. påföljder och ingripanden enligt 10 kap.,

 7. debitering av 7. debitering av

avgifter som anges i 11 avgifter som anges i 11

kap. 5 samt till rege- kap. 5 ,

ringen i övriga fall. hos regeringen i övriga

 fall.

2.2 Förslag till lag om tekniska egenskapskrav på bygg-nadsverk,

m.m.

Det remitterade Lagrådets förslag

förslaget

2

 Byggnadsverk som Byggnadsverk som uppförs

uppförs eller ändras eller ändras skall, under

skall, under förutsättning av normalt

förutsättning av normalt underhåll, under en

underhåll, under en ekonomiskt rimlig

ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla

livslängd uppfylla väsentliga tekniska

väsentliga tekniska egenskapskrav i fråga om

egenskapskrav i fråga om 1. bärfömåga, stadga och

 1. betryggande beständighet,

bärförmåga, stadga och 2. säkerhet i händelse

beständighet, av brand,

 2. tillfredsställande 3. skydd med hänsyn

säkerhet i händelse av till hygien, hälsa och

brand, miljö,

 3. gott skydd med 4. säkerhet vid

hänsyn till hygien, hälsaanvändning,

och miljö, 5. skydd mot buller,

 4. tillfredsställande 6. energihushållning

säkerhet vid användning, och värmeisolering,

 5. gott skydd mot 7. lämplighet för avsett

buller, ändamål,

 6. god 8. tillgänglighet och

energihushållning och användbarhet för personer

värmeisolering, med nedsatt rörelse-

 7. lämplighet för eller orienteringsförmåga,

avsett ändamål, 9. hushållning med

 8. tillgänglighet och vatten och avfall.

användbarhet för personer

med nedsatt rörelse-

eller

orienteringsförmåga,

 9. god hushållning med

vatten och avfall.

 De tekniska egenskapskraven skall iakttas med beaktande av de

varsamhetskrav

som finns i 3 kap. 10 - 14 plan- och bygglagen (1987:10).

 Byggnadsverk skall underhållas så att deras egenskaper i de

hänseenden som

avses i första stycket i huvudsak bevaras.

8

 En tillsynsmyndighet En tillsynsmyndighet

har rätt att för har rätt att hos den som

tillsynen tillverkar, importerar,

 1. på begäran få de saluför eller använder

upplysningar och byggprodukter som

handlingar som behövs, omfattas av tillsynen

 2. få tillträde till 1. få tillgång till

områden, lokaler och produkter för kontroll,

andra utrymmen, dock 2. på begäran få de

inte bostäder, och upplysningar och

 3. hos den som handlingar som behövs,

tillverkar, importerar och

eller saluför 3. få tillträde till

byggprodukter som områden, lokaler och

omfattas av tillsynen, andra utrymmen, dock

få tillgång till inte bostäder.

produkter för kontroll. En tillsynsmyndighet får

 En tillsynsmyndighet begära handräckning av

får begära handräckning avkronofogdemyndigheten för

kronofogdemyndigheten att genomföra de åtgärder

för att genomföra de som avses i första

åtgärder som avses i stycket.

första stycket 1-3.

10

 Om en byggprodukt har Om en byggprodukt har

EG-märkts trots att den EG-märkts trots att den

inte överensstämmer med inte överensstämmer med de

de krav som gäller för krav som gäller för

EG-märkning, får en EG-märkning, får en

tillsynsmyndighet, till tillsynsmyndighet

dess att produkten förelägga tillverkare,

överensstämmer med importör eller den som

kraven, förelägga saluför byggprodukten att

tillverkare, importör 1. upphöra med

eller den som saluför användningen av EG-märket,

byggprodukten att 2. återkalla osålda

 1. upphöra med produkter, eller

användningen av 3. ta bort EG-märket.

EG-märket, Ett sådant föreläggande

 2. återkalla osålda gäller till dess att

produkter, eller produkten överensstämmer

 3. ta bort EG-märket. med kraven.

12 En tillsynsmyndighets beslut enligt 9 eller 10 eller enligt

föreskrifter

som meddelats med stöd av 22 får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol.

 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

 Beslut om förbud gäller Beslut om förbud gäller

omedelbart och får omedelbart.

verkställas trots att

det inte vunnit laga

kraft.

14

 För sådana anordningar För hissar och

som hissar och värmeanordningar skall

värmeanordningar skall bestämmelserna i 6-12

bestämmelserna i 6-12 gälla i tillämpliga delar.

gälla i tillämpliga

delar.

21

 Regeringen eller den Regeringen eller den

myndighet som myndighet som regeringen

regeringen bestämmer får bestämmer får meddela de

meddela ytterligare närmare föreskrifter som

föreskrifter om behövs för att

byggnadsverk för att de byggnadsverk skall

skall uppfylla kraven uppfylla kraven enligt 2

enligt 2 första stycketförsta stycket.

1-9 samt i vilken

utsträckning dessa krav

skall vara uppfyllda

vid nybyggnader,

tillbyggnader och andra

ändringar av

byggnadsverk.

22 För att uppfylla Sveriges åtaganden enligt avtalet om Europeiska

ekonomiska

samarbetsområdet (EES-avtalet) får regeringen eller den myndighet som

regeringen

bestämmer meddela föreskrifter

 1. om krav på byggprodukter för att de enligt 4 skall vara

lämpliga för

avsedd användning,

 2. om bestyrkande av 2. om bestyrkande av

överensstämmelse med överensstämmelse med

gällande krav på gällande krav på

byggprodukter eller byggprodukter, hissar

anordningar enligt 14 , eller värmeanordningar,

 3. om märkning av 3. om märkning av

byggprodukter och byggprodukter, hissar

anordningar enligt 14 och värmeanordningar som

som förutsättning för attförutsättning för att de

de skall få släppas ut påskall få släppas ut på

marknaden och användas, marknaden och användas,

och och

 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn

till hälsa

och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om

byggprodukternas

överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik.

Miljö- och naturresursdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18 mars 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

__________________

Regeringen beslutar proposition 1993/94:178 Ändring i plan- och

bygglagen, m.m.

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp-bakomliggande EG-

 häver eller regler

 upprepar ett

 normgivnings-

 bemyndigande

Lag om ändring i 16 kap. 1

plan- och

bygglagen

(1987:10)

Lag (1994:000) om 21-25

tekniska

egenskapskrav på

byggnadsverk,

m.m.