Regeringens proposition

2000/01:134

Underhåll till barn som fyllt 18 år

Prop.

2000/01:134

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 23 maj 2001

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen en ändring i föräldrabalkens bestämmelser om

 underhållsskyldighet. Genom ändringen stärks det rättsliga skyddet för barn som

 är mellan 18 och 21 år. Går barnet i skolan efter fyllda 18 år, skall

föräldrarna alltid vara underhållsskyldiga under den tid som skolgången pågår.

Ett studieavbrott skall alltså inte längre kunna leda till att föräldrarnas

underhållsskyldighet upphör slutgiltigt.

Motsvarande ändringar föreslås vad gäller rätten till förlängt underhållsstöd,

barnpension och det efterlevandestöd till barn som införs den 1 januari 2003.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2002.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

5

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring 6

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn 7

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen

(2000:461) om efterlevandepension

och efterlevandestöd till barn 8

3 Ärendet och dess beredning 9

4 Underhållsskyldigheten när ett avbrott görs i skolgången 9

5 Föräldrarna skall vara underhållsskyldiga under den tid som

barnet går i skolan 10

6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 12

7 Ekonomiska konsekvenser av förslagen 13

8 Författningskommentar 13

8.1 Förslaget till lag om ändring i föräldrabalken 13

8.2 Övriga förslag 14

Bilaga 1 Sammanfattning av här aktuell del av betänkandet

Underhållsbidrag och bidragsförskott, SOU 1995:26 15

Bilaga 2 Betänkandets lagförslag 16

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 19

Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 20

Bilaga 5 Lagrådets yttrande 25

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 2001 26

1

Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i föräldrabalken,

2. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4. lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd

 till barn,

5. lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § föräldrabalken1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

1 §

Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med

hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När

föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna

inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av

vad som följer av föreskrifterna om dessa.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

vid denna tidpunkt eller återupptas skolgången innan barnet fyller nitton år, är

 föräldrarna dock intill dess barnet fyller tjugoett år underhållsskyldiga så

länge skolgången pågår. Till skolgång räknas studier i grundskolan eller

gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga under den tid som

skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till

skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan och annan jämförlig

grundutbildning.

I kostnaderna för barnets underhåll skall föräldrarna sinsemellan ta del var och

 en efter sin förmåga.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för underhållsskyldighet som har

upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse1

Föreslagen lydelse

7 §

Ett barn har rätt till förlängt underhållsstöd, om barnet går i skolan när han

eller hon fyller 18 år eller återupptar skolgången innan han eller hon fyller 19

 år. Förlängt underhållsstöd lämnas så länge barnet bedriver studier som ger

rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till

och med juni det år då barnet fyller 20 år. Studier som omfattar kortare tid än

åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt

underhållsstöd.

Ett barn som fyllt 18 år har rätt till förlängt underhållsstöd under den tid som

 barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen

(1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap.

studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då

barnet fyller 20 år. Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller

deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd.

Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §.

Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande.

Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har

ingått äktenskap.

Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande

 har fyllt 18 år eller återupptagit skolgången till och med den månad under

vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte för

längre tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden.

Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande

 har fyllt 18 år eller återupptagit studier som avses i första stycket till och

med den månad under vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas

 dock inte för längre tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rätt till förlängt underhållsstöd

som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

2.3

Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

 ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse2

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Rätt till barnpension har barn som inte har fyllt 18 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har det rätt till barnpension även

för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20

år. Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på

grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier. En förutsättning för rätt till

barnpension enligt detta stycke är att barnet bedriver studier som här avses när

 det fyller 18 år eller återupptar sådana studier innan det fyller 19 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension

även för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller

20 år. Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på

 grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor är

inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rätt till barnpension som har

upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

2.4

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

2 §

Ett barn som inte har fyllt 18 år har rätt till barnpension.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension

även för studietiden, dock längst till och med juni månad det år då barnet

fyller 20 år. En förutsättning för rätt till barnpension enligt detta stycke är

att barnet bedriver studierna när det fyller 18 år eller återupptar dem innan

det fyller 19 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension

även för studietiden, dock längst till och med juni månad det år då barnet

fyller 20 år.

Med tid för studier enligt andra stycket skall likställas tid för ferier samt

tid då barnet på grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor är

inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension.

2.5

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461)

om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att det i lagen (2000: 462) om införande av lagen

(2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall införas

en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 a §

Har rätten till barnpension upphört slutgiltigt före den 1 januari 2002, finns

det inte någon rätt till barnpension enligt 2 kap. 2 § eller efterlevandestöd

till barn enligt 3 kap. 1 §.

3 Ärendet och dess beredning

År 1993 tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över reglerna om

fastställande av underhållsbidrag, m.m. (dir. 1993:82), Underhållsbidrags- och

bidragsförskottsutredningen -93 (UBU -93). En av utredarens huvuduppgifter var

att överväga om reglerna om underhållsskyldighet i 7 kap. föräldrabalken kan

göras enklare. I uppdraget ingick även att se över vissa andra frågor om

underhåll till barn och att överväga om de dåvarande reglerna om bidragsförskott

 var lämpligt utformade.

UBU -93 överlämnade år 1995 sitt betänkande Underhållsbidrag och bidragsförskott

 (SOU 1995:26). Betänkandet har remissbehandlats. De delar av betänkandet som

rör bidragsförskott är inte längre aktuella efter det att förskottet ersatts av

ett nytt samhällsstöd, underhållsstöd (prop. 1995/96:208). Utredningens förslag

om kostnader för umgänge och umgängesresor har lett till lagstiftning (prop.

1997/98:7). Kvarvarande delar av betänkandet rör bl.a. beräkning av underhåll,

underhåll till barn som fyllt 18 år samt ändring och preskription av

underhållsbidrag.

Regeringen tar i detta lagstiftningsärende upp ett av utredningens förslag,

nämligen att föräldrars underhållsskyldighet skall kvarstå mot barn som går i

skolan mellan 18 och 21 års ålder oavsett om barnet har gjort ett uppehåll i

skolgången eller inte.

En sammanfattning av betänkandet i denna del finns i bilaga 1. Lagförslagen

finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En

remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju 1997/3834).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 3 maj 2001 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 4.

Lagrådet har lämnat förslagen utan invändning. Lagrådets yttrande finns i bilaga

 5.

I förhållande till lagrådsremissens förslag har ett par redaktionella ändringar

gjorts i lagtexten.

4 Underhållsskyldigheten när ett avbrott görs i skolgången

Föräldrar svarar för underhåll åt sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn

till barnets behov och föräldrarnas ekonomiska förmåga. Föräldrarnas

underhållsskyldighet upphör när barnet fyller 18 år. Går barnet då i skolan

eller återupptas skolgången innan barnet fyller 19 år, är föräldrarna

underhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längst till dess barnet

fyller 21 år. Till skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan

och annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 § föräldrabalken).

Reglerna om underhållsskyldighet bygger på grundtanken att ett barn som är

myndigt bör svara för sin egen försörjning. Att föräldrarnas

underhållsskyldighet utsträcks när barnet går i skolan efter det att han eller

hon fyllt 18 år motiveras främst av att barnet inte skall behöva skuldsätta sig

för att kunna avsluta sin grundutbildning.

Grundutbildning som pågår i ett sammanhang medför alltså underhållsskyldighet

för föräldrarna till dess barnet fyller 21 år. Ferier och tid då barnet på grund

 av sjukdom är förhindrad att delta i utbildningen anses i praxis utgöra tid då

skolgång pågår. Underhållsskyldigheten upphör alltså inte under t.ex.

sommarlovet mellan två årskurser i gymnasieskolan.

Högsta domstolen har uttalat sig om innebörden av 7 kap. 1 § när det gäller

avbrott i skolgången (se rättsfallet NJA 1986 s. 345). Domstolen konstaterade

att frågan i vad mån ett uppehåll i skolgången skall inverka på

underhållsskyldigheten är uttryckligen reglerad i lagen bara för det fallet att

avbrottet inleds innan barnet fyllt 18 år och upphör innan det fyller 19 år. Mot

 bakgrund av förarbetena till 1978 års reform av underhållsreglerna och med

beaktande av reformens huvudsyfte att föräldrarnas underhållsskyldighet i

princip upphör när barnet blivit myndigt fann domstolen att lagstiftningen borde

 uppfattas så att, i alla andra fall än det som anges uttryckligen i

lagbestämmelsen, ett uppehåll i skolgången under tid efter det att barnet fyllt

18 år bör leda till att föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt.

Gör barnet ett avbrott i skolgången, kvarstår föräldrarnas underhållsskyldighet

således endast om två förutsättningar är uppfyllda. Den ena är att avbrottet har

 inletts innan barnet fyllt 18 år. Den andra är att avbrottet har upphört innan

barnet fyllt 19 år. I alla andra fall - bortsett från kortare uppehåll för

skolbyte o.d. - leder ett uppehåll i skolgången efter 18 års ålder till att

föräldrarnas underhållsskyldighet upphör slutgiltigt.

Motsvarande förutsättningar gäller för rätten till förlängt underhållsstöd (se 7

 § lagen [1996:1030] om underhållsstöd) och rätten till barnpension från

folkpensionen och tilläggspensionen (se 8 kap. 2 § och 14 kap. 2 § lagen

[1962:381] om allmän försäkring). De gäller också för den rätt till barnpension

och efterlevandestöd till barn som införs den 1 januari 2003 och som ersätter

rätten till barnpension enligt lagen om allmän försäkring. Dessa förmåner lämnas

 dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20 år.

5 Föräldrarna skall vara underhållsskyldiga under den tid som barnet går i

skolan

Regeringens förlag: Går barnet i skolan mellan 18 och 21 års ålder, skall

föräldrarna vara underhållsskyldiga under den tid som skolgången pågår. Ett

studieavbrott skall alltså inte längre kunna leda till att föräldrarnas

underhållsskyldighet upphör slutgiltigt. Motsvarande ändringar görs när det

gäller rätten till vissa förmåner som kan lämnas till och med juni månad det år

då barnet fyller 20 år, nämligen förlängt underhållsstöd, barnpension och

efterlevandestöd till barn.

UBU -93:s förslag överensstämmer med regeringens (se betänkandet s. 295 f.).

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom två tillstyrker förslagen eller

 lämnar dem utan någon invändning. Mansföreningen i Linköping och Mansjouren i

Värnamo är kritiska till förslagen, liksom till övriga förslag av UBU -93, med

hänvisning till att förslagen motverkar ett jämlikt föräldraskap.

Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 4 kan

underhållsskyldighet för föräldrar föreligga trots att barnet har fyllt 18 år

och även om grundutbildning inte pågår i ett sammanhang. Gör barnet ett avbrott

i skolgången, kvarstår underhållsskyldigheten dock endast om avbrottet har

inletts innan barnet fyllt 18 år och upphört innan barnet fyllt 19 år, den s.k.

avbrottsregeln. I alla andra fall leder ett uppehåll i skolgången under tid

efter det att barnet fyllt 18 år till att föräldrarnas underhållsskyldighet

upphör slutgiltigt. Avbrottsregeln har kritiserats i olika sammanhang, och UBU

-93 föreslår att den slopas.

Det är typiskt sett av väsentlig betydelse för ett barn att kunna få underhåll

från föräldrarna för grundläggande studier efter 18 års ålder. Det gäller också

om barnet har gjort ett uppehåll i skolgången. Regleringen av föräldrarnas

underhållsskyldighet tar sin utgångspunkt i tanken att underhållsskyldigheten är

 grundläggande och att skuldsättning för grundutbildning bör undvikas.

Avbrottsregeln utgör ett avsteg från detta. Frågan är om regeln bör behållas.

Avbrottsregeln infördes med 1978 års reform av underhållsreglerna, alltså för

mer än 20 år sedan. I dag är det mycket vanligare att barn gör uppehåll i sin

grundläggande skolgång än vad det var då. Utvecklingen går mot att fler ungdomar

 väljer att göra ett skolavbrott och t.ex. arbeta utomlands. De nackdelar som är

 förknippade med avbrottsregeln är numera tydligare och riskerar att drabba fler

 barn än förr. Till detta kommer de åldersregler som gäller för statliga

studiemedel. Barn kan visserligen få förlängt barnbidrag och studiehjälp under

de grundläggande studierna. Möjlighet att genom studiemedel själv bekosta sina

grundläggande studier inträder dock först från och med det andra

kalenderhalvåret det år under vilket eleven fyller 20 år. Fram till dess är

barnet alltså i praktiken beroende av underhåll från föräldrarna.

Mot avbrottsregeln kan vidare anföras att den slår slumpmässigt. Frågan om

underhåll - och därmed de ekonomiska möjligheterna att bedriva grundläggande

studier efter ett avbrott - är beroende av när avbrottet görs och när under året

 som barnet är fött. Om ett barn som är fött på våren gör ett uppehåll i

skolgången under höstterminen det år han eller hon fyller 18 år, är barnet inte

berättigat till underhåll även om skolgången återupptas under vårterminen. Men

om barnet i stället hade fyllt 18 år på hösten eller vintern, hade

underhållsskyldigheten inträtt på nytt under våren. Det bör inte heller

frånkännas betydelse att avbrottsregeln inte bara är relativt okänd utan även

innebär en komplicerad reglering.

Det finns sålunda starka skäl som talar för att inte hålla fast vid

avbrottsregeln. Remissinstanserna ställer sig också överlag positiva till en

sådan ändring.

Mot ett upphävande av avbrottsregeln - och särskilt mot ett upphävande av

19-årsgränsen - talar att föräldrar har ett intresse av att inom rimlig tid

kunna förutse om ett återupplivande av underhållsskyldigheten blir aktuellt. Ett

 av huvudsyftena med 1978 års underhållsreform var också att föräldrars

underhållsskyldighet i princip skall upphöra när barnet blivit myndigt.

Vid avvägningen mellan de intressen som här gör sig gällande bör enligt

regeringens mening föräldrarnas intresse dock få stå tillbaka för barnets

intresse av att kunna få ekonomiskt stöd från föräldrarna under hela sin

grundutbildning. Det kan tilläggas att föräldrarna redan med nuvarande regler

under lång tid kan få leva i ovisshet om - och i så fall när - barnet skall

återuppta sina studier och därmed få rätt till underhåll igen.

Regeringen föreslår alltså att avbrottsregeln nu tas bort. Rätten till underhåll

 för barn mellan 18 och 21 års ålder kommer därmed att knytas till den enda

förutsättningen att barnet går i skolan.

Liksom i dag bör det i fortsättningen gälla att en avbruten skolgång anses

återupptagen när barnet faktiskt har påbörjat skolgången igen eller skulle ha

gjort det om inte omständigheter som han eller hon inte kunnat råda över, t.ex.

sjukdom, kommit emellan (se rättsfallet NJA 1992 s. 256). Det är typiskt sett

först då - och inte t.ex. vid tidpunkten för ett antagningsbesked - som behovet

av underhåll uppstår.

Förmånerna förlängt underhållsstöd, barnpension och efterlevandestöd till barn

bygger på reglerna om föräldrars underhållsskyldighet. Avbrottsregeln bör därför

 tas bort även när det gäller rätten till dessa förmåner.

6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft den 1 januari 2002. För

underhållsskyldighet som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet skall

äldre bestämmelser gälla. Motsvarande övergångsbestämmelser skall gälla för

rätten till underhållsstöd, barnpension och det efterlevandestöd till barn som

införs den 1 januari 2003.

UBU -93:s förslag till övergångsbestämmelser överensstämmer i sak med

regeringens (se betänkandet s. 519 f.).

Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan någon invändning.

Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft

den 1 januari 2002.

Har en förälders underhållsskyldighet på grund av avbrottsregeln upphört

slutgiltigt före ikraftträdandet, bör underhållsskyldighet inte uppkomma på nytt

 till följd av att avbrottsregeln tas bort. Inte heller bör rätten till de

förmåner som berörs av ändringen återinträda, om rätten en gång upphört till

följd av avbrottsregeln. Uttryckliga övergångsbestämmelser där detta klargörs

bör införas.

7 Ekonomiska konsekvenser av förslagen

Regeringens förslag innebär att barnets rättsliga ställning förbättras och att

lagstiftningen förenklas.

De ekonomiska konsekvenserna av förslagen uppkommer främst på

Riksförsäkringsverkets ansvarsområde. Det är inte möjligt att utifrån den

statistik som finns säga något om hur många fall som kommer att beröras av

ändringarna. Kostnadsökningen bedöms dock vara mycket begränsad och skall

finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar.

I övrigt bedöms förslagen inte medföra några kostnader för det allmänna.

8 Författningskommentar

8.1 Förslaget till lag om ändring i föräldrabalken

7 kap. 1 §

Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med

hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När

föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna

inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av

vad som följer av föreskrifterna om dessa.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga under den tid som

skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till

skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan och annan jämförlig

grundutbildning.

I kostnaderna för barnets underhåll skall föräldrarna sinsemellan ta del var och

 en efter sin förmåga.

(Jfr 7 kap. 1 § i SOU 1995:26.)

Paragrafen innehåller de grundläggande bestämmelserna om föräldrars

underhållsskyldighet. Andra stycket har ändrats. Genom ändringen har den s.k.

avbrottsregeln tagits bort.

Går barnet i skolan efter det att han eller hon har fyllt 18 år, är föräldrarna

underhållsskyldiga under den tid som skolgången pågår, dock längst till dess

barnet fyller 21 år.

Föräldrarna är underhållsskyldiga bara om barnet går i skolan. Gör barnet ett

uppehåll i sin skolgång, är föräldrarna inte underhållsskyldiga under

uppehållet. Men underhållsskyldigheten träder in igen om och när barnet

återupptar skolgången. Ingen ändring är avsedd när det gäller frågan vad som

utgör ett uppehåll (se avsnitt 4). Angående frågan om när en avbruten skolgång

får anses återupptagen, se rättsfallet NJA 1992 s. 256.

Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för underhållsskyldighet som har

upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

Lagändringen träder enligt punkt 1 i kraft den 1 januari 2002.

Har en förälders underhållsskyldighet upphört slutgiltigt före ikraftträdandet,

återinträder inte underhållsskyldigheten till följd av att avbrottsregeln tagits

 bort. Det framgår av punkt 2.

8.2 Övriga förslag

Avbrottsregeln har tagits bort även beträffande vissa förmåner till barn.

Härigenom upprätthålls samordningen med föräldrabalkens regler om

underhållsskyldighet. I övrigt innebär förslagen ingen ändring i sak.

Sammanfattning av här aktuell del av betänkandet Underhållsbidrag och

bidragsförskott, SOU 1995:26

Underhållsbidrag till ungdomar som är över 18 år

Utredningen föreslår att man avskaffar en regel som innebär att

underhållsskyldigheten för tiden efter det att barnet har fyllt 18 år bedöms

olika beroende på om barnet har gjort ett avbrott i sina studier och i så fall

när.

Motsvarande ändringar föreslås i fråga om bidragsförskott.

Betänkandets lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § föräldrabalken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

1 §

Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med

hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När

föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna

inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av

vad som följer av föreskrifterna om dessa.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

vid denna tidpunkt eller återupptas skolgången innan barnet fyller nitton år, är

 föräldrarna dock intill dess barnet fyller tjugoett år underhållsskyldiga så

länge skolgången pågår. Till skolgång räknas studier i grundskolan eller

gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

efter denna tidpunkt är föräldrarna underhållsskyldiga under den tid som

skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till

skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan och annan jämförlig

grundutbildning.

I kostnaderna för barnets underhåll skall föräldrarna sinsemellan ta del var och

 en efter sin förmåga.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2. Har underhållsskyldighet enligt 7 kap. 1 § andra stycket i dess äldre

lydelse upphört före ikraftträdandet gäller inte 7 kap. 1 § andra stycket i dess

 nya lydelse.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

 ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §2

Rätt till barnpension har barn som inte har fyllt 18 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349), har det rätt till barnpension även

för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20

år. Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på

grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier. En förutsättning för rätt till

barnpension enligt detta stycke är att barnet bedriver studier som här avses när

 det fyller 18 år eller återupptar sådana studier innan det fyller 19 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349), har det rätt till barnpension även

för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20

år. Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på

grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor är

inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension.

Detsamma gäller ett barn som uppbär studielån oberoende av föräldrarnas ekonomi

enligt 3 kap. 12 § tredje stycket studiestödslagen.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor är

inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2. Har rätten till barnpension enligt 8 kap. 2 § andra stycket i dess äldre

lydelse upphört före ikraftträdandet gäller inte 8 kap. 2 § andra stycket i dess

 nya lydelse.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott

för studerande

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för

studerande skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §1

Förlängt bidragsförskott lämnas för barn som går i skolan när det fyller 18 år

eller återupptar skolgången innan det fyller 19 år så länge barnet bedriver

studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om

förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349),

 dock längst till och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Studier som

omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt

till förlängt bidragsförskott. Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär

återbetalningspliktiga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligt 3

kap. 12 § tredje stycket studiestödslagen.

Förskottet utgår från och med månaden efter det barnet fyllt 18 år till och med

den månad rätten till förskottet upphör. Förskottet lämnas dock inte för längre

tid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden.

Förlängt bidragsförskott lämnas för barn under den tid som barnet bedriver

studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om

förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349),

 dock längst till och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Studier som

omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt

till förlängt bidragsförskott.

Förskottet utgår från och med månaden efter det barnet fyllt 18 år till och med

den månad rätten till förskottet upphör. Förskottet lämnas dock inte för längre

tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2. Har rätten till förlängt bidragsförskott enligt 2 § första stycket i dess

äldre lydelse upphört före ikraftträdandet gäller inte 2 § första stycket i dess

 nya lydelse.

Förteckning över remissinstanserna

Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av Domstolsverket, Svea

hovrätt, Kammarrätten i Göteborg, Länsrätten i Uppsala län, Länsrätten i

Västernorrlands län, Malmö tingsrätt, Jönköpings tingsrätt, Socialstyrelsen

(SoS), Riksförsäkringsverket (RFV), Riksskatteverket (RSV), Centrala

studiestödsnämnden (CSN), Konsumentverket (KOV), Svenska kommunförbundet,

Stockholms stad, Umeå kommun, Jönköpings kommun, Uddevalla kommun, Karlskrona

kommun, Försäkringskasseförbundet (FKF), Landsorganisationen i Sverige (LO),

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Juridiska fakultetsnämnden vid Uppsala

 universitet, Föreningen Jurister vid Sveriges allmänna advokatbyråer, Sveriges

Domareförbund, Sveriges advokatsamfund, Fredrika-Bremer-Förbundet, Moderata

Kvinnoförbundet, Centerkvinnorna, Folkpartiet liberalernas kvinnoförbund (FpK),

Socialdemokratiska kvinnoförbundet, Husmodersförbundet Hem och Samhälle,

Ensamstående adoptivföräldrars förening, Riksförbundet för barnens rätt i

samhället (BRIS), UmgängesrättsFöräldrarnas Riksförening, Föreningen

Söndagsbarn, Föreningen Barns rätt till 2 föräldrar, Svenska Mansjourers

Riksorganisation (som utan att ta ställning till innehållet har sänt in

yttranden från Mansföreningen i Linköping och Mansjouren i Värnamo) och

Aktionsgruppen behåll bidragsförskottet.

Sveriges Akademikers Centralorganisation (SACO), Askersunds kommun, Svenska

kvinnors vänsterförbund, Föreningen Vardagsföräldrar och Föreningen

Söndagsföräldrar har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att

yttra sig.

Yttranden har också kommit in från Försäkringsanställdas förbund och Kerstin
[REDACTED_EFTERNAMN] (Huddinge kommun).

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § föräldrabalken1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

1 §

Föräldrarna skall svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med

hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När

föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna

inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner under beaktande av

vad som följer av föreskrifterna om dessa.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

vid denna tidpunkt eller återupptas skolgången innan barnet fyller nitton år, är

 föräldrarna dock intill dess barnet fyller tjugoett år underhållsskyldiga så

länge skolgången pågår. Till skolgång räknas studier i grundskolan eller

gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning.

Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller arton år. Går barnet i skolan

efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga under den tid som

skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller tjugoett år. Till

skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan och annan jämförlig

grundutbildning.

I kostnaderna för barnets underhåll skall föräldrarna sinsemellan ta del var och

 en efter sin förmåga.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för underhållsskyldighet som har

upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse1

Föreslagen lydelse

7 §

Ett barn har rätt till förlängt underhållsstöd, om barnet går i skolan när han

eller hon fyller 18 år eller återupptar skolgången innan han eller hon fyller 19

 år. Förlängt underhållsstöd lämnas så länge barnet bedriver studier som ger

rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till

och med juni det år då barnet fyller 20 år. Studier som omfattar kortare tid än

åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt

underhållsstöd.

Ett barn som fyllt 18 år har rätt till förlängt underhållsstöd under den tid som

 barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen

(1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap.

studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni det år då barnet

fyller 20 år. Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller

deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd.

Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §.

Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande.

Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har

ingått äktenskap.

Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande

 har fyllt 18 år eller återupptagit skolgången till och med den månad under

vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte för

längre tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rätt till förlängt underhållsstöd

som har upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall

 ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse2

Föreslagen lydelse

8 kap.

2 §

Rätt till barnpension har barn som inte har fyllt 18 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har det rätt till barnpension även

för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20

år. Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på

grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier. En förutsättning för rätt till

barnpension enligt detta stycke är att barnet bedriver studier som här avses när

 det fyller 18 år eller återupptar sådana studier innan det fyller 19 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har det rätt till barnpension även

för sådan tid, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20

år. Med tid för sådana studier likställs tid för ferier samt tid då barnet på

grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor är

inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.

2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för rätt till barnpension som har

upphört slutgiltigt före ikraftträdandet.

4 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och

efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

2 §

Ett barn som inte har fyllt 18 år har rätt till barnpension.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension

även för studietiden, dock längst till och med juni månad det år då barnet

fyller 20 år. En förutsättning för rätt till barnpension enligt detta stycke är

att barnet bedriver studierna när det fyller 18 år eller återupptar dem innan

det fyller 19 år.

Om ett barn som har fyllt 18 år bedriver studier som ger rätt till förlängt

barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp

enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), har barnet rätt till barnpension

även för studietiden, dock längst till och med juni månad det år då barnet

fyller 20 år.

Med tid för studier enligt andra stycket skall likställas tid för ferier samt

tid då barnet på grund av sjukdom inte kan bedriva sina studier.

Ett barn som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor är

inte på grund av bestämmelserna i andra stycket berättigat till barnpension.

5 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen

(2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn

Härigenom föreskrivs att det i lagen (2000: 462) om införande av lagen

(2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall införas

en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 a §

Har rätten till barnpension upphört slutgiltigt före den 1 januari 2002 finns

det inte någon rätt till barnpension enligt 2 kap. 2 § eller efterlevandestöd

till barn enligt 3 kap. 1 §.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2001-05-15

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Leif[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringesrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 3 maj 2001 (Justitiedepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i föräldrabalken,

2. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4. lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd

 till barn,

5. lag om ändring i lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om

efterlevandepension och efterlevandestöd till barn.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet Anita Wickström.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 2001

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2000/01:134 Underhåll till barn som fyllt 18 år

1 Balken omtryckt 1995:974.

1 Lydelse enligt 1999:1407.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Lydelse enligt 1999:1397.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1988:881.

1 Senaste lydelse 1986:380.

1 Balken omtryckt 1995:974.

1 Lydelse enligt 1999:1407.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Lydelse enligt 1999:1397.

Prop. 2000/01:134

2

1

Prop. 2000/01:134

Prop. 2000/01:134

Bilaga 1

Prop. 2000/01:134

Bilaga 2

Prop. 2000/01:134

Bilaga 2

Prop. 2000/01:134

Bilaga 3

Prop. 2000/01:134

Bilaga 4

Prop. 2000/01:134

Bilaga 4

Prop. 2000/01:134

Bilaga 5

Prop. 2000/01:134