Regeringens proposition

1991/92:25

med förslag om tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagits upp i

bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 31 oktober 1991 för

de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenas

hemställan.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anne[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs

uppgår till 8 196,8 milj.kr. Den största delen av detta belopp,

3 560 milj. kr., avser utgifter för arbetsmarknadspolitiska

åtgärder. Därutöver föreslås ytterligare 2 771

milj.kr. till sysselsättningsskapande åtgärder, varav 1 500

milj.kr. avser investeringar i trafikens infrastruktur och 950

milj.kr. vissa byggnadsinvesteringar. 200 milj.kr. begärs till

lokaliseringsbidrag.

 Drygt 1 678 milj.kr. begärs till omställningsåtgärder i

jordbruket m.m. beloppet skall tillföras jordbruket i huvudsak i

form av ett bidrag per djur eller per hektar av olika grödor.

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten

för budgetåret 1991/92

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

 I prop. 1991/92:10 om statsbidrag till förbättringar av den

fysiska miljön i skolorna har föreslagits att stimulansbidrag

till detta ändamål tidigareläggs, motsvarande 600 milj.kr., samt

att nämnda belopp anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten

för budgetåret 1991/92.

 Regeringen har i proposition 1991/92:40 om vissa

socialförsäkringsfrågor föreslagit riksdagen att på

tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår

under femte huvudtiteln anvisa 25 milj. kr. för bidrag till

kommunala bostadstillägg till folkpension.

 Vidare har regeringen i prop. 1991/92:21 om teckning av aktier

m.m. i Nordbanken föreslagit riksdagen att anvisa 3 643 milj.

kr. för teckning av aktier m.m. i samband med nyemission i

Nordbanken. I propositionen föreslås även att staten garanterar

hela den nu aktuella emissionen.

 De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som nu

kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta

sammanhang bör sammanfattas i en gemensam proposition angående

utgifter på tilläggs-budget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92. Denna proposition bör föreläggas riksdagen nu. Skulle

anslagsframställningar därutöver på tilläggsbudget för

innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas

riksdagen vid en senare tidpunkt.

 Statsråden föredrar frågor om förslag till anslag m.m. på

tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92.

Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Med anledning av att statliga myndigheter fr.o.m. den 1 juli

1991 får avräkna ingående mervärdeskatt mot inkomsttitel är

anslag till myndigheters verksamhet budgeterade exkl.

mervärdeskatt.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar:

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 besluta om anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag

som föredragandena har lagt fram.

 Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och

beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad

föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de

har hemställt om.

 Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i

underprotokollen och en sammanställning över de anslag som

regeringen begär skall bifogas propositionen enligt följande:

Justitiedepartementet Bilaga 1

Utrikesdepartementet Bilaga 2

Försvarsdepartementet Bilaga 3

Socialdepartementet Bilaga 4

Kommunikationsdepartementet Bilaga 5

Finansdepartementet Bilaga 6

Utbildningsdepartementet Bilaga 7

Jordbruksdepartementet Bilaga 8

Arbetsmarknadsdepartementet Bilaga 9

Bostadsdepartementet Bilaga 10

Näringsdepartementet Bilaga 11

Civildepartementet Bilaga 12

Anslagsförteckning Bilaga 13

Bilaga 1

Justitiedepartementet

Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

Andra huvudtiteln

E. Kriminalvården

E 5. Utrustning för kriminalvården

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna

anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 28,3 milj. kr.

Vid budgetårets ingång fanns en behållning på avrundat 800 000

kr. En ny säkerhetsanläggning skall utföras vid

kriminalvårdsanstalten Kumla. Regeringen har den 11 juli 1991

uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra ombyggnad av det yttre

områdesskyddet och centralvakten vid anstalten. Anläggningen

behöver dessutom kompletteras med omfattande bevakningsteknisk

utrustning och inredning. Kostnaderna för denna komplettering

beräknas uppgå till 6 milj. kr. under budgetåret 1990/91. Medel

härför har inte beräknats i budgetpropositionen 1991. Det är

angeläget att den nya säkerhetsanläggningen kan tas i bruk så

snart som möjligt. Jag förordar därför att de medel som behövs

under innevarande budgetår begärs på tilläggsbudget.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Utrustning för kriminalvården på tilläggsbudget I till

 statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

 reservationsanslag på 6 000 000 kr.

Bilaga 2

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet af[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Tredje huvudtiteln

D. Information om Sverige i utlandet m.m.

[1] D 2. Sveriges Riksradios programverksamhet för utlandet

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 52 250 000 kr. Medlen avser

täcka kostnader för Radio Swedens programverksamhet och

televerkets sändningskostnader.

 I sitt betänkande den 7 mars 1991 (1990/91:UU14) behandlar

utskottet bl.a. Sveriges Riksradios begäran om ersättning för

ökade kostnader jämte kostnader för fortsatta sändningar på

baltiska språk. Avslutningsvis heter det att "Regeringen bör

därför i tilläggsbudget återkomma med förslag till anvisning av

3 milj.kr. till Radio Sweden för sändningar på baltiska språk

under budgetåret 1991/92". I betänkandet tar man dels upp

kostnadsökningar enligt Radio Swedens beräkningar på 1,5

milj.kr. utöver beviljat anslag för 1991/92, dels kostnader för

fortsatta sändningar på baltiska språk på 1,3 milj.kr. för år

1992.

 I en skrivelse den 8 juli 1991 till utrikesdepartementet har

Radio Sweden preciserat medelsbehovet för fortsatta

radiosändningar på baltiska språk under år 1992 till 1 105 000

kr.

 De nya reglerna för mervärdeskatt innebär att teletjänster

skall vara skattepliktiga till mervärdeskatt fr.o.m. år 1991.

Det betyder att även televerkets verksamhet inom

rundradioområdet blir skattepliktig och att kostnaderna ökat i

motsvarande grad. Televerket anser att kompensation bör utgå för

dessa kostnader, i likhet med vad som gäller annan motsvarande

verksamhet inom Sveriges Radio-koncernen.

 De samlade merkostnaderna under åren 1990-1992 bedöms av

televerket uppgå till 9,13 milj.kr., varav kostnaderna för

mervärdeskatt netto utgör 5,84 milj.kr. Merkostnaderna är av en

sådan omfattning att verket vid utebliven kompensation kraftigt

måste minska sitt åtagande vad gäller utsändning av Radio

Swedens program.

Föredragandens överväganden

Jag anser det angeläget att radiosändningarna på baltiska språk

kan fortsätta. Jag förordar därför att Radio Sweden kompenseras

för kostnaderna för fortsatta sändningar på baltiska språk år

1992, dock ej för merkostnader utöver redan erhållen sedvanlig

kostnadsersättning. Radio Sweden bör anvisas ett engångsanslag

på 1 105 000 kr. för denna verksamhet avseende budgetåret

1991/92. Med hänsyn till det ansträngda budgetläget vill jag

föreslå att beloppet finansieras från de medel som beräknas bli

kvar av anslagsposten D 2.2 (Kompensation för prisutveckling)

för budgetåret 1990/91.

 Överskjutande medel på denna anslagspost bedöms av Radio Sweden

och kammarkollegiet komma att uppgå till ca 1,7 milj.kr. Sista

utbetalning från anslagsposten D 2.2 (1990/91) beräknas ske

under april månad 1992 i samband med slutreglering av det

indexberäknade anslaget till Radio Sweden för budgetåret 1990/91

(kalenderåret 1991).

 Jag förordar därutöver att televerket kompenseras för de

kostnader som den nya mervärdeskatteplikten på teletjänster fört

med sig. Regeringen bör därför anvisas ytterligare 2 625 000 kr.

för verksamheten under år 1991 samt ytterligare 3 042 000 kr.

för verksamheten under år 1992 för att täcka kostnader för

mervärdeskatt.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Sveriges Riksradios programverksamhet för utlandet på

tillläggs budget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 6 772 000 kr.

F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.

[2] F 2. Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK)

För detta ändamål finns i statsbudgeten för innevarande budgetår

uppfört ett förslagsanslag på 3 750 000 kr.

 Vid toppmötet i Paris i november 1990 antogs delvis nya

riktlinjer för det fortsatta europeiska samarbetet inom ESKs ram

med tonvikt på begreppen demokrati, fred och enhet. Som ett

viktigt medel för att nå dessa mål beslöt toppmötet att för

första gången inrätta permanenta strukturer inom ESK-området,

såväl i form av tre sekretariat i Prag, Wien och Warsawa som

regelbundna toppmöten, utrikesministermöten och ämbetsmannamöten

inom ESKs ram. Denna institutionalisering av ESKs arbete innebär

kraftigt ökade möjligheter att bedriva ett kontinuerligt arbete

för att befrämja säkerhet och samarbete i Europa. Vidare skall

ett kommunikationsnät mellan de deltagande staterna upprättas

för överföring av meddelanden i anslutning till överenskomna

åtgärder på det militära området.

Föredragandens överväganden

Kostnaderna för sekretariaten delas av medlemsländerna enligt en

fördelningsnyckel. Den svenska bidragsandelen utgör för

närvarande ca 3,6%. Kostnaden för det första året beräknades

ursprungligen uppgå till ca 2,5 milj. dollar eller ca 15,5

milj.kr., varav 500 000 kr. skulle falla på Sverige. Det förslag

till budget för kalenderåret 1992 som nu föreligger innebär en

anslagshöjning på ca 35%, varav huvuddelen är att hänföra till

intensifierad mötesverksamhet. Jag förutser i denna del en

merutgift på 700 000 kr.

 ESKs kommunikationssystem väntas efter upphandling och

installation börja fungera i november 1991. Jag beräknar

kostnaden under innevarande budgetår till 700 000 kr.

 Det obligatoriska bidraget till ESKs uppföljningsmöte i

Helsingfors, som inleds i mars 1992, beräknas under budgetåret

uppgå till ca 1,5 milj.kr. Ca 800 000 kr. av detta belopp

beräknas som merutgift i förhållande till normal ESK-verksamhet

som den bedömdes vid tidpunkten för den ordinarie

anslagsframställningen.

 Mot bakgrund av vad som anförts ovan räknar jag nu med

ytterligare medelsbehov på 2,2 milj.kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK) på

 tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

 anvisa ett förslagsanslag på 2 200 000 kr.

Bilaga 3

Försvarsdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober

1991

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

Fjärde huvudtiteln

A. Försvarsdepartementet m.m.

[1] A 2. Utredningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 6,8 milj. kr. Den ingående

reservationen under anslaget uppgick till 3 247 300 kr.

 Under budgetåret 1990/91 har utredningsverskamheten blivit

meromfattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vid

anslagsberäkningen hösten 1990. Det försvarsbeslut som tidigare

förväntades fattas våren 1991 har av flera skäl kommit att

förskjutas ett år till våren 1992. Ett skäl härför var att vissa

sakområden behövde ytterligare analyseras. Vidare har

kompletteringspropositionens (prop. 1990/91:150) rationali-

seringsinriktning, med ett sparbeting om 305 milj. kr. för

försvarsdepartementets verksamhetsområde, ökat kravet på att

tidigt analysera möjligheterna till förändringar.

 Av bland annat dessa skäl tillsattes flera nya utredningar

under våren 1991 för översyner inom totalförsvaret. Jag räknar

nu med ett ytterligare medelsbehov på ca 4,6 milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Utredningar m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten

 för budgetåret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på 4 600

 000 kr.

H. Civil ledning och samordning

[2] H 3. Överstyrelsen för civil beredskap: Signalskydd

I statsbudgeten för budgetåret 1991/92 har anvisats ett anslag

om 7,1 milj. kr. och ett bemyndigande om 420 000 kr. (prop.

1990/91:102, FöU 8, rskr. 285).

 Från detta anslag finansieras bl.a. anskaffning och underhåll

av särskild signalskyddsmateriel för totalförsvarets civila del.

 Överstyrelsen för civil beredskap hemställde i

anslagsframställningen för budgetåret 1991/92 om ett

bemyndigande om 23 milj. kr. Bemyndigandet avsågs i allt

väsentligt utnyttjas för anskaffning av kryptoapparat 302 för

ledningsorganen inom den civila delen av totalförsvaret.

 Med hänsyn till det ytterligare underlag som nu föreligger

förordar

jag att det begärda bemyndigandet ställs till överstyrelsens för

civil beredskap disposition. Hänsyn bör emellertid tas till de

bemyndiganden om 420 000 kr. under detta anslag och 2,5 milj.kr.

under anslaget B 2. Arméförband: Anskaffning av materiel som

riksdagen beviljat.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 bemyndiga regeringen att medge att beställningar av

 signalskyddsmateriel får läggas ut inom en kostnadsram av 20

 000 000 kr.

Bilaga 4

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Femte huvudtiteln

E. Hälso- och sjukvård m.m.

[1] E 19. Folkhälsoinstitutet

Den 12 juni 1991 beslutade riksdagen att ett folkhälsoinstitut

skulle inrättas och att verksamheten skulle starta den 1

januari 1992 (prop.1990/91:175, SoU23, rskr. 376). En

organisationskommitté har tillkallats för att utföra det

förberedelsearbete som krävs inför starten av institutet.

Kommittén inledde sitt arbete i september 1991 (dir.1991:77).

Det förberedelsearbete som skall utföras är omfattande och det

har visat sig att den tidigare beslutade tidsplanen är alltför

knapp för att arbetet skall kunna fullgöras på ett fullgott

sätt. Bl.a. behöver samverkan med eller ett eventuellt

inlemmande av vissa ytterligare verksamheter belysas, utöver vad

som angetts i direktiven för organisationskommitténs arbete. Som

exempel kan nämnas aids-delegationen och statens institut för

psykosocial miljömedicin.

 Vidare har det hittills bedrivna arbetet visat på behov av att

belysa folkhälsoinstitutets roll för folkhälsoarbetet mer

generellt än vad de nuvarande direktiven ger utrymme för, vilket

också kan komma att påverka folkhälsoinstitutets organisation.

Organisationskommittén bör vidare i anslutning till beredningen

av frågan om institutets placering ytterligare undersöka om det

ur bl.a. verksamhetsmässiga och ekonomiska aspekter kan vara

lämpligt med en samlokalisering av folkhälsoinstitutet med någon

annan myndighet eller organisation. Jag anser det emellertid

angeläget att vissa viktiga folkhälsoinsatser kan påbörjas under

innevarande budgetår. Kommittén bör därför initiera sådana.

 Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen att besluta om

tilläggsdirektiv till organisationskommittén för

folkhälsoinstitutet med denna inriktning.

 Mot denna bakgrund föreslås att igångsättandet av

folkhälsoinstitutet skjuts från den 1 januari 1992 till den 1

juli 1992. Medel för organisationskommitténs arbete bör liksom

hittills belasta reservationsanslaget E 19. Statens

folkhälsoinstitut.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att senarelägga tidpunkten för folkhälsoinstitutets

inrättande från den 1 januari 1992 till den 1 juli 1992.

G. Omsorg om äldre och handikappade

[2] G 13. Medel för ombildning av statens hundskola till

aktiebolag

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på stats-

budgeten för innevarande budgetår. I samband med ombildning av

statens hundskola till ett aktiebolag föreslås en tillfällig

anslagspost för innevarande budgetår betecknad G 13. Medel för

ombildning av statens hundskola till aktiebolag.

Inledning

I prop. 1991/92:7 om ombildning av statens hundskola till

aktiebolag har regeringen föreslagit riksdagen att hundskolan

upphör som myndighet och ombildas till aktiebolag snarast efter

den 1 januari 1992, dock senast den 1 juli 1992.

 En ombildning till aktiebolag omfattar en mängd detaljfrågor

bl.a. kring den ekonomiska regleringen i samband med

bolagsbildningen. I propositionen anges bl.a. att frågan om

slutlig värdering av tillgångar och skulder och om

aktiekapitalets storlek inte kunnat slutligt beredas. Vidare

behöver preciseras i vilken omfattning statliga medel behöver

anslås för att täcka det negativa verkskapitalet. För att bereda

dessa och andra frågor inför bolagsbildningen beslutade

regeringen den 12 september 1991 att tillkalla en organisations-

kommitté med uppgift att inleda och under förbehåll av

riksdagens godkännande av prop. 1991/92:7 slutföra nödvändiga

förberedelser inför ombildningen av statens hundskola till

aktiebolag.

 Dåvarande statsråd angav i propositionen att han senare avsåg

återkomma till riksdagen i samband med tilläggsbudgeten med

förslag angående frågor om den ekonomiska regleringen av bolags-

bildningen. Jag kommer därför i det följande att behandla frågan

kring den ekonomiska regleringen av bolagsbildningen samt om de

medel jag bedömer kommer att behövas för ombildningen.

Föredragandens överväganden

Jag föreslår följande principer för den ekonomiska regleringen i

samband med bolagsbildningen. Staten överlåter på det nya

bolaget dels statens hundskolas tillgångar enligt den

balansräkning som upprättas i samband med att myndigheten upp-

hör, dels befintliga byggnader inom hundskolans område. För

dessa tillgångar inklusive byggnader betalar bolaget till stat-

en en köpeskilling som motsvarar det bokförda värdet. Staten er-

bjuder samtidigt bolaget ett lån på ett belopp motsvarande denna

köpeskilling.

 Medel för ombildning av statens hundskola till aktiebolag

beräknar jag preliminärt till 7 milj. kr. Dessa medel avser dels

statens andel av erforderligt aktiekapital,

organisationskommitténs kostnader samt i övrigt kostnader för

rekonstruktion av verksamheten och reglering av det negativa

verkskapitalet.

 Jag förordar att den ekonomiska regleringen följer de prin-

ciper jag angett. Slutliga beräkningar av hundskolans till-

gångar och skulder föreligger först sedan bokslut har upprättats

i samband med myndighetens avveckling. Anvisade medel under

förslagsanslaget G 13. bör därför stå till regeringens för-

fogande och det bör ankomma på regeringen att besluta om medlens

närmare användning.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. godkänna de principer för den ekonomiska regleringen som

jag förordat,

 2. bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som behövs i

sam band med avvecklingen av myndigheten statens hundskola samt

för att genomföra förslaget om bildandet av ett aktiebolag,

 3. till Medel för ombildning av statens hundskola till

aktiebolag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 7 000 000 kr.

Bilaga 5

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

Sjätte huvudtiteln

A. Kommunikationsdepartementet m.m.

[1] A 4. Särskilda avvecklingskostnader

Bakgrund

Transportrådet (TPR) inrättades den 1 januari 1980 som en följd

av 1979 års trafikpolitiska beslut. TPR har varit central

förvaltningsmyndighet för frågor rörande

- trafikplanering

- energihushållning inom transportområdet

- handikappanpassning av kollektiva färdmedel

- civil transportverksamhet under kriser och i krig

- riksfärdtjänsten

- statlig upphandling av viss persontrafik på järnvägar

- regionalpolitiskt transportstöd

- yrkestrafik och internationell vägtrafik samt

- ransonering av drivmedel.

 Riksdagen fattade under våren beslut (prop. 1990/91:100, bil.8,

TU18, rskr. 176) om att TPR skall avvecklas. Avvecklingen skall

vara genomförd senast den 31 december 1991. Under andra halvåret

av 1991 överförs därför uppgifter och medel motsvarande 44

årsarbetskrafter från TPR till andra myndigheter. TPR har

tillsammans med mottagande myndigheter ombesörjt dessa

överföringar.

 Under 1991 har också en departementspromemoria utarbetats (Ds

1991:24). Författningsändringar i anledning av transportrådets

avveckling och fortsatt avreglering av linjetrafiken med buss

m.m. I promemorian behandlas de ändringar av lagar som föranleds

av avvecklingen.

Föredragandens överväganden

Avvecklingen av TPR ombesörjs fram till den 31 december 1991 av

myndigheten själv. Efter denna tidpunkt återstår dock en del

arbete med avvecklingen. Personalen på TPR har sagts upp under

år 1991 vilket medför att uppsägningstiden för personalen i

vissa fall löper ut efter den

31 december 1991. Dessutom skall lokaler och utrustning

avvecklas samt bokslut för TPR göras efter den 31 december 1991.

Det innebär att det kommer att finnas behov av en

övergångsorganisation för att slutföra avvecklingen. Jag avser

därför att senare i dag föreslå regeringen att en särskild

utredare tillkallas med uppgift att fr.o.m. den 1 januari 1992

slutföra avvecklingen av TPR.

 Det avvecklingsarbete som sker efter den 31 december 1991 och

som utförs av utredaren medför vissa kostnader som inte har

kunnat förutses eller varit möjliga att hänföra till TPRs

ordinarie förvaltningsanslag för andra halvåret av år 1991.

Dessa kostnader består till en stor del av lönekostnader för den

personal som finns kvar på TPR. Övriga kostnader är

administrativa kostnader för avveckling av lokaler, materiel,

avtal m.m. Med anledning härav föreslår jag att 3 201 000 kr.

anvisas för att fullfölja avvecklingen av TPR.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Särskilda avvecklingskostnader på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag

på 3 201 000 kr.

C. Trafiksäkerhet

[2] C 2. Trafiksäkerhetsverket: Bil- och körkortsregister m.m.

Bakgrund

Vid import av fordon medges fordonsägaren i vissa fall dispens

från bilavgasförordningen (1987:586) av naturvårdsverket.

Detsamma gäller vid byte av motor för t.ex. rallybilar. I

samband med registreringsbesiktning av sådana fordon har AB

Svensk Bilprovning kontrollerat att aktuell dispensavgift

betalats in till naturvårdsverket.

 AB Svensk Bilprovning anser att det inte är bolagets uppgift

att kontrollera dispensavgifter. Naturvårdsverket och

trafiksäkerhetsverket har därför kommit överens om att

trafiksäkerhetsverket fr.o.m. den 1 oktober 1990 skall

administrera aktuella dispensavgifter. Skälet härför är att

trafiksäkerhetsverket har stor erfarenhet av registerhållning.

 Trafiksäkerhetsverket har i en skrivelse den 3 mars 1990

hemställt att verket får avräkna de kostnader som uppstår för

administrationen av dispensavgifter.

Föredragandens överväganden

Enligt bilavgasförordningen (1987:586) får statens

naturvårdsverk medge undantag från föreskrifterna i nämnda

förordning. När naturvårdsverket meddelar undantag skall en

dispensavgift tas ut.

 Trafiksäkerhetsverket handhar i dag ett stort antal register.

Jag ser ingen principiell invändning mot att

trafiksäkerhetsverket även administrerar dispensavgifterna

enligt bilavgasförordningen. Tvärtom anser jag

det vara en rationell lösning att tillvarata den kompetens som

finns inom trafiksäkerhetsverkets registerhållningsavdelning.

Verket har beräknat administrationskostnaden till för närvarande

10 kr. per ärende. Det bör ankomma på regeringen att fastställa

med vilket belopp avräkning skall få ske.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 godkänna att trafiksäkerhetsverket för administrationen av

dispensavgifter enligt bilavgasförordningen (1987:586) får

avräkna sina kostnader mot dispensavgifterna och att regeringen

får fastställa med vilket belopp avräkning skall få ske.

G. Kollektivtrafik m.m.

[3] Avskaffande av kollektivtrafiknämnden

Mitt förslag: Kollektivtrafiknämnden avskaffas från och med den

1 januari 1992.

 Bakgrunden till mitt förslag: Kollektivtrafiknämnden inrättades

den 1 juli 1978 på grundval av regeringens proposition

(1977/78:92) om åtgärder för att förbättra lokal och regional

kollektiv persontrafik, den s.k. trafikhuvudmannareformen (TU28,

rskr. 364). Nämndens uppgift regleras genom lagen (1978:440) om

kollektivtrafiknämnd.

 Uppgiften består i att fastställa ersättningen till utövaren av

sådan trafik som omfattas av lagen (1978:438) om huvudmannaskap

för viss kollektiv persontrafik. Föredragande departementschefen

anförde i nämnda proposition att det inte kunde uteslutas att i

vissa enskilda fall enighet inte kunde uppnås om ersättningens

storlek i samband med överenskommelser mellan trafikföretag med

eget linjetrafiktillstånd på en viss sträcka och

trafikhuvudmannen. Det fanns därför behov av ett smidigt

fungerande system för prövning av ersättningen för

trafikutövningen. Mot bakgrund härav föreslogs ett

prövningsförfarande i en särskild nämnd.

 Riksdagsbeslutet innebar att i de fall part anser att fortsatta

förhandlingar om de ekonomiska mellanhavandena inte längre är

meningsfulla skall han kunna begära att ersättningsfrågan avgörs

av kollektivtrafiknämnden. Nämnden har sedan att -- på grundval

av bl.a. det material som parterna redovisar -- besluta om det

ersättningsbelopp som skall utgå för trafiken i fråga under den

avsedda perioden.

 Kollektivtrafiknämnden består av ordförande och fyra andra

ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. De årliga

kostnaderna för nämndens verksamhet är 34 400 kr. Kostnaderna

har utgått från anslag Transportrådet. Ledamöterna får därutöver

ett visst belopp per sammanträdesdag.

 Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen för viss tid.

Det nu gällande förordnandet löper ut vid årsskiftet 1991--

1992.

 Skälen för mitt förslag: Inrättandet av kollektivtrafiknämnden

skall ses

mot bakgrund av å ena sidan det ekonomiska och politiska ansvar

för trafikförsörjningen som genom 1978 års riksdagsbeslut lades

på trafikhuvudmännen, å andra sidan den ordning som då fanns med

linjetrafiktillstånd för trafikutövare. Det senare innebar att

trafikutövaren i regel hade ensamrätt på trafikering på en viss

sträcka. Härigenom var trafikhuvudmannen hänvisad till som regel

endast en trafikutövare och någon möjlighet till

anbudsupphandling fanns alltså inte.

 Genom riksdagens beslut med anledning av regeringens

proposition (1984/85:168, TU30, rskr. 363) om rätt att driva

lokal eller regional kollektivtrafik på väg har trafikhuvud-

männen fr.o.m. 1 juli 1989 rätt att driva den trafik som

omfattas av huvudmannaskapet utan krav på linjetrafiktillstånd.

Tidigare meddelade tillstånd upphörde därefter att gälla.

Härigenom har möjliggjorts en marknadsmässig upphandling av

trafiken som i sin tur medfört inte obetydliga

kostnadsbesparingar för trafikhuvudmännen.

 Trafikhuvudmännens rätt att bedriva linjetrafik utan tillstånd

talar för att tiden nu bör vara mogen att avskaffa

kollektivtrafiknämnden. Den tvångssituation som trafikhuvud-

mannen tidigare kunde komma i under förhandlingarna om

ersättningen för entreprenadtrafiken föreligger inte längre

genom att ytterligare anbud kan infordras. Det har visserligen

hävdats att i enstaka glesbygder skulle huvudmannen kunna vara

hänvisad till endast en trafikutövare som därigenom skulle

befinna sig i något av en monopolsituation. Jag har emellertid

svårt att se att en sådan situation ens i teorin skulle kunna

uppstå. I Sverige finns ca 1 600 bussföretag och det bör därför

vara möjligt med anbudsupphandling även i glesbygder. Det faktum

att kollektivtrafiknämnden inte haft ett enda ärende för beslut

sedan 1 juli 1989 bekräftar detta.

 Kollektivtrafiknämnden bör alltså avskaffas. En lämplig

tidpunkt är utgången av år 1991. Inom kommunikations-

departementet har upprättats ett förslag till lag om upphävande

av lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd. Förslaget bör fogas

till protokollet som bilaga 3.1.

Hemställan

Jag hemställer att

 riksdagen antar förslaget till lag om upphävande av lagen

(1978:440) om kollektivtrafiknämnd.

[4] G 7. Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret

Bakgrund

Riksdagen fattade under våren beslut (prop. 1990/91:100, bil. 8,

TU18, rskr. 176) om att transportrådet (TPR) skall avvecklas

senast den 31 december 1991. Samtidigt beslutades att ansvaret

för funktionen Transporter inom den civila delen av

totalförsvaret som tidigare åvilat TPR skulle överflyttas till

överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Regeringen fattade

sedan beslut om att ansvarsfördelningen skulle genomföras den 1

september 1991. Ansvaret för funktionen Transporter

och ransonering av drivmedel inom regeringen är dock fortfarande

underställt kommunikationsministern.

 Samtidigt med denna förändring har också de medel för

funktionen Transporter som tidigare anvisats som en

engångsanvisning på transportrådets förvaltningsanslag från och

med innevarande budgetår i stället anvisats som ett

reservationsanslag under kommunikationsdepartementets huvudtitel

benämnt Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret. Det

innebär att vissa överföringsmöjligheter mellan budgetåren som

tidigare funnnits inte längre kvarstår.

Föredragandens överväganden

Inom ansvaret för funktionen Transporter ingår bl.a. följande

arbetsuppgifter

- anskaffning av batteridrivna reservpumpar för att säkerställa

 drivmedelsförsörjningen vid elavbrott,

- anskaffning av materiel för skydd mot ABC-stridsmedel inom

 landsvägstransportområdet,

- uppbyggnad av ett radiokommunikationsnät för att kunna leda

 landsvägstransporter i kriser och i krig.

 Dessutom har TPR haft ansvaret för ransonering av drivmedel.

Dessa åtgärder har redovisats i TPRs programplaner som använts

som underlag för de mål för beredskapen som fastställs av

riksdagen.

 Till följd av beslutet under föregående riksdagsår om

överförandet av ansvaret för funktionen Transporter inom ramen

för det civila försvaret, och den i samband härmed ändrade

utformningen av medelsanvisningen, har endast en del av tidigare

beslutade medel för budgetåret 1990/91 kunnat användas. Det

innebär att brister uppstått inom funktionen Transporter.

 Beträffande drivmedelsförsörjningen har transportrådet haft ett

regeringsuppdrag att utreda och lämna förslag till hur

drivmedelsförsörjning vid elavbrott bör säkerställas. TPR har

därför fastställt mål om hur detta bör ske. De medel som

tidigare anvisats för att uppnå detta mål under budgetåret

1990/91 har endast delvis kunnat utnyttjas på grund av de

ändrade ansvarsförhållanden som beskrivits ovan. Enligt min

mening bör för detta ändamål anslås 620 000 kr.

 Till följd av 1987 års försvarsbeslut har riksdagen också

beslutat att tillfredsställande skydd mot ABC-stridsmedel skall

byggas upp i samhället och att transportfunktionen härvid är en

prioriterad funktion i detta avseende. De medel som hittills har

tilldelats har använts för att anskaffa materielen. Beträffande

de medel som inte har kunnat utnyttjas för budgetåret 1990/91

har avsikten varit att utbilda och informera om användningen av

anskaffad materiel. För att en godtagbar beredskap skall finnas

bör utbildning och information ske. Enligt min mening bör för

detta ändamål anslås 400 000 kr.

 Beträffande uppbyggnaden av ett radiokommunikationsnät har

detta skett i varje län. Ett antal kompletterande uppgifter

måste dock vidtas för

att näten skall fungera i samtliga län och för att de medel som

hittills investerats skall vara meningsfulla. Beträffande de

medel som inte har kunnat utnyttjas för budgetåret 1990/91 har

avsikten varit att vidta dessa kompletterande åtgärder. Enligt

min mening bör för detta ändamål anslås ytterligare 230 000 kr.

 Regeringen har beslutat att ett ransoneringssystem skall vara

så förberett att en ransonering skall kunna starta fyra veckor

efter att ett regeringsbeslut har tagits om ransonering. Till

följd av TPRs avveckling är det nödvändigt att se över andra

rutiner samt informationsskrifter och ransoneringshandlingar i

enlighet med den nya ansvarsfördelningen. Enligt min mening bör

för detta ändamål anslås ytterligare 730 000 kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret på

tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 1 980 000 kr.

I. Övriga ändamål

[5] I 2. Bidrag till Sveriges meteorologiska och hydrologiska

institut

I 1991 års budgetproposition meddelade jag att finansieringen av

kostnaderna för Sveriges deltagande i EUMETSAT skulle beredas

vidare inom regeringskansliet. Jag gör för närvarande

bedömningen att det är angeläget att Sverige fortsättningsvis är

medlem i EUMETSAT-samarbetet. Jag föreslår att 20 milj.kr.

avsätts för att täcka Sveriges bidrag avseende år 1992. Jag

avser att i 1992 års budgetproposition återkomma med en närmare

redogörelse av konsekvenserna av ett fortsatt svenskt medlemskap

i EUMETSAT.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Bidrag till Sveriges meteorologiska och hydrologiska

institut på tilläggsbudget I för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 20 000 000 kr.

K. Övriga infrastrukturinvesteringar

[6] K 2. Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande

åtgärder inom kommunikationsdepartementets område

Mot bakgrund av konjunkturutvecklingen beslöt den föregående

regeringen att med medel från det särskilda anslaget

tidigarelägga vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande

infrastrukturinvesteringar i de regioner som inte tidigare fått

del av de särskilda infrastrukturmedlen. Tidigareläggningen

innefattade projekt som var särskilt ägnade att

förbättra den samhälleliga produktiviteten och som hade ett

samband med de beslut om investeringar i infrastrukturen som

tidigare tagits men som också kunde ge en relativt snabb

sysselsättningseffekt.

 Inom vägområdet tidigarelades projekt för 1 270 milj.kr. i 14

län med medel från sjätte huvudtitelns reservationsanslag

Investeringar i trafikens infrastruktur.

 Inom järnvägsområdet tidigarelades projekt för 280 milj.kr. i 8

län med medel från anslaget Investeringar i trafikens

infrastruktur.

 Telekommunikationer har stor betydelse för möjligheterna att

uppnå regional balans och likartade produktionsbetingelser i

olika delar av landet.

 För att höja kvaliteten och kapaciteten i delar av telenätet

uppdrogs åt televerket att förbereda en tidigareläggning av

projekt för ca 80 milj.kr. i Karlstad, Gävle, Sundsvalls och

Östersunds teleområden. Projekten innebär i huvudsak en

modernisering av telenätet genom AXE-utbyggnad och

optokabeldragning.

 Luftfarten är av dokumenterat central betydelse för de regioner

i landet som har längst till marknader och befolkningscentra.

 Inom flygsektorn finns projekt för 29 milj.kr. vid luftfarts-

verkets flygplatser i Östersund, Umeå och Kiruna förberedda för

tidigareläggning. Projekten avser kapacitetshöjande åtgärder

beträffande banor, drifts- och stationsbyggnader.

 Vidare tillsattes en förhandlingsman med uppgift att förhandla

med Lycksele och Vilhelmina kommuner i Västerbottens län och

Arvidsjaurs kommun i Norrbottens län om statlig medverkan vid

utbyggnader av de kommunala flygplatserna i dessa kommuner.

Utbyggnaderna avser en förlängning av banorna i Lycksele och

Vilhelmina och uppförande av en hangar i Arvidsjaur. De statliga

insatserna beräknas högst komma att uppgå till 44 milj.kr.

 För projekten inom tele- och luftfartssektorerna finns

emellertid ingen finansiering. För att tidigareläggningarna

skall kunna realiseras behövs därför ett särskilt anslag på

sammanlagt 153 milj.kr.

 Den negativa konjunkturutvecklingen visar fortfarande inga

tecken till att vända och antalet arbetslösa fortsätter att öka.

Regeringen har gjort bedömningen att ytterligare satsningar på

tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder är nödvändiga.

Regeringen har därför för avsikt att uppdra åt vägverket och

banverket att tidigarelägga investeringar och andra åtgärder

inom väg- och järnvägsområdet för 1 347 milj.kr.

 Inom vägområdet innebär tidigareläggningen dels att brobyggen

inom ramen för det av riksdagen tidigare beslutade programmet

för bärighetshöjande åtgärder som avser främst vägar i norra

Sverige kan komma till utförande tidigare än planerat, dels att

broar, främst i mellersta och södra Sverige, som inte omfattas

av detta program kan förstärkas och förbättras.

Tidigareläggningen innebär vidare att ett antal större objekt,

främst på viktiga delar av riksvägnätet, kan tidigareläggas,

bl.a. på europavägar och andra nationella vägar av stor

betydelse för person- och godstransporter. Denna åtgärd är i

linje med riksdagens beslut om att satsa på ett nationellt

vägnät av särskild betydelse och uppfyller sam

tidigt vissa av de målsättningar som regeringen angett i

regeringsdeklarationen. Omfattningen av dessa åtgärder inom

vägområdet beräknas till 984 milj.kr.

 Åtgärderna inom järnvägsområdet koncentreras till en

tidigareläggning av arbetet med att anpassa södra stambanan för

den kommande snabbtågstrafiken. Sammanlagt tidigareläggs objekt

för 263 milj.kr.

 I syfte att ge rådrum för att pröva framtiden för trafiken på

inlandsbanan har regeringen för avsikt att möjliggöra

persontrafik på banan under en period av ett år. För att

underlätta en trafikstart har en särskild utredare tillkallats.

Utredarens uppgift är att förbereda och lägga fram förslag till

när och i vilken omfattning trafiken kan återupptas. I

utredarens uppdrag ingår även att upphandla såväl trafik som

underhåll. Regeringen bör utverka riksdagens bemyndigande att

slutligt godkänna en sådan uppgörelse inom en kostnadsram av 100

milj.kr. Jag föreslår att dessa medel anslås inom ramen för de

sysselsättningsfrämjande åtgärder som jag tidigare redogjort

för.

 Enligt den dåvarande regeringens beslut skall väg- och

järnvägsåtgärderna som beslutades den 5 september 1991 betalas

från sjätte huvud-titelns reservationsanslag Investeringar i

trafikens infrastruktur. För de projekt som är hänförliga till

riksvägplan, bärighetsplan och åtgärder i järnvägens stomnät

skall vägverket resp. banverket till anslaget återbetala det

belopp som utgått för tidigareläggning när medel finns

tillgängliga i enlighet med nu gällande planer.

 För tidigareläggning av tele- och luftfartinvesteringarna

behövs som tidigare redovisats ett särskilt anslag.

Utgångspunkten är att televerket och luftfartsverket skall

återbetala det belopp de erhållit för tidigareläggning, med

avdrag för tidigareläggningskostnader, vid den tidpunkt när

projektet planenligt skulle ha kommit till stånd. I fråga om

bidraget till vissa kommunala flygplatser kommer återbetalning

inte att bli aktuell.

 Den totala kostnaden för dessa ändamål kan beräknas till 153

milj.kr. varav ca 100 milj.kr. kan beräknas bli återbetalda vid

en senare tidpunkt. Jag förordar att anslag för tidigareläggning

begärs av riksdagen så att projekten kan genomföras.

 Regeringens förslag innebär kostnader för väg- och järnvägsin-

vesteringar samt för trafik- och underhåll av inlandsbanan på

1 347 milj.kr. Dessa kostnader bör liksom kostnaderna för

åtgärder inom tele- och luftfartsområdet belasta ett nyinrättat

reservationsanslag K 2. Vissa produktivitets- och syssel-

sättningsfrämjande åtgärder inom kommunikationsdepartementets

område.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. besluta att persontrafiken på inlandsbanan skall

återupptas i enlighet med de riktlinjer jag anfört i det

föregående,

 2. till Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande

åtgärder inom kommunikationsdepartementets område på

tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 1 500 000 000 kr.

Förslag till Bilaga 3.1

Lag om upphävande av lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd.

Härigenom förskrivs att lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd

skall upphöra att gälla vid utgången av år 1991.

Bilaga 6

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Sjunde huvudtiteln

C. Statlig lokalförsörjning

[1] C 3. Vissa investeringar m.m.

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

 Det rådande sysselsättningsläget under vintern och våren 1992

gör det nödvändigt att tidigarelägga statliga investeringar och

anläggningsarbeten m.m. Jag har under anslaget beräknat medel

för bl.a. tidigarelagt underhåll av statliga fastigheter,

tidigareläggning av vissa byggnadsprojekt samt mindre

kompletteringar av byggnadsanknuten inredning och utrustning.

Utöver gällande treårsplan för investeringar föreslår jag att

följande större byggnadsobjekt över 50 milj. kr. skall

tidigareläggas, nämligen en nybyggnad för beteendevetenskapligt

centrum vid universitetet i Umeå om 77 milj. kr., en

tillbyggnad för statens lantmäteriverk i Gävle för

55 milj. kr. samt en nybyggnad av polishus i Gällivare för 56

milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. utöka treårsplanen för investeringar m.m. i enlighet med

vad jag förordat,

 2. till Vissa investeringar m.m. på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 950 000 000 kr.

[2] Ändring av villkor i avtal mellan staten och

Västerås stad

Föredraganden

Genom markbyte år 1868 mellan staten å ena sidan och Västerås

stad å den andra sidan förvärvade staden två tomter av staten. I

avtalet om markbytet föreskrevs på det sätt riksdagen hade

beslutat, att tomterna skulle överlåtas på staden för all fram-

tid mot villkor att de användes till anläggande av en

stadsträdgård eller promenadplats för allmänheten, men

inte till bebyggande. Tomterna utgör numera en del av

stadsparken i Västerås.

 Västerås kommun vill uppföra en sommarservering på den mark som

kommunen förvärvade genom det nämnda markbytet. Kommunen har

därför hos regeringen hemställt att det i avtalet föreskrivna

villkoret att marken inte får bebyggas upphävs eller i vart fall

att en sommarservering får uppföras utan hinder av detta

villkor.

 Det bör vara en uppgift för regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer att för staten ta ställning till frågor om

avsteg från det angivna avtalsvillkoret om markanvändning och

bebyggelse. För att lösa upp den bindning med riksdagen som

följer av 1868 års riksdagsbeslut behövs ett nytt beslut av

riksdagen.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att godkänna

att

 regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får

medge avsteg från det villkor om markanvändning och bebyggelse

som ställdes upp i avtalet om markbyte år 1868 mellan staten och

Västerås stad.

[3] Utnyttjande av rörlig kredit

Riksdagen har bemyndigat regeringen att disponera en rörlig

kredit i riksgäldskontoret uppgående till 400 milj.kr., avsedd

att ställas till förfogande för myndigheter som bedriver

uppdragsverksamhet (prop. 1990/91:150 bil.I:1, FiU30, rskr.

386). Regeringen har bemyndigat ett stort antal

uppdragsmyndigheter att disponera krediter inom denna ram och

utrymmet är i det närmaste fullt utnyttjat. Regeringen behöver

handlingsutrymme för den händelse ytterligare behov av rörlig

kredit till myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet uppstår

under innevarande budgetår. Jag föreslår därför att regeringen

föreslår riksdagen att bemyndiga regeringen att disponera en

rörlig kredit i riksgäldskontoret uppgående till 450 milj.kr.,

avsedd att ställas till förfogande för myndigheter som bedriver

uppdragsverksamhet.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att bemyndiga regeringen att för myndigheter med

uppdragsverk-

 samhet disponera en rörlig kredit i riksgäldskontoret på 450

milj.kr.

Bilaga 7

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 2, 3, och 6,

statstrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 1, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p.

4 och 5

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

åttonde huvudtiteln

B. Skolväsendet

[1] Redovisning av vidtagna åtgärder mot ungdomsarbetslösheten

För att bemöta ungdomsarbetslösheten har den dåvarande

regeringen den 29 augusti 1991 beslutat att lämna särskilt

statsbidrag under budgetåret 1991/92 dels för

informationsinsatser om utbildningsmöjligheter för 16-19-åringar

som varken är i utbildning eller arbete, dels för kostnader för

anordnande av ett tredje utbildningsår för arbetslösa

18-19-åringar i kommunen med avslutad tvåårig gymnasieskola och

för anordnande av utbildning i gymnasieskolan eller komvux för

arbetslösa 18-19-åringar utan avslutad tvåårig gymnasieskola.

 För informationsinsatserna beräknades 20 milj.kr. och för

utbildningskostnaderna 100 milj.kr. Statens skolverk fick i

uppdrag att utbetala medlen till kommunerna från det under

åttonde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget B 8. Bidrag till

driften av det kommunala offentliga skolväsendet.

Förslag om ytterligare resurser för komvux

För ändamålet beräknas 50 milj. kr. i extra statsbidrag under

budgetåret 1991/92.

 Skälen för mitt förslag: I rådande sysselsättningsläge är ökade

möjligheter till vuxenutbildning en viktig insats. Genom att

delta i utbildning kan den som är arbetslös, ofrivilligt

deltidssysselsatt eller i övrigt har en osäker ställning på

arbetsmarknaden öka sina möjligheter att få ett fast arbete. Jag

räknar med att det finns ett starkt intresse i alla kommuner för

att skapa utbildningsmöjligheter för dem av kommunens invånare,

som befinner sig i en sådan situation.

 Den nu föreslagna tillfälliga utökningen av komvux skall avse

kurser på heltid eller minst halvtid. Rekryteringen skall främst

avse kurser som ger de studerande fördjupade eller breddade

kunskaper i det egna yrket eller en höjning av deras språkliga

kompetens i svenska och i moderna

främmande språk. Inom komvux finns åtskilliga kurser som kan

erbjudas i detta syfte. Statens skolverk har också rätt att

fastställa ytterligare kursplaner för särskilda yrkesinriktade

kurser.

 Det bör ankomma på regeringen att föreskriva hur denna

tillfälliga satsning får fördelas mellan kommunerna.

 Jag har beräknat de totala kostnaderna inkl. studiemedel för en

satsning av detta slag till ca 67 milj. kr., varav 50 milj. kr.

för ett statligt finansiellt stöd med 10 000 kr./heltidsplats

till kommunerna för kostnaderna för 5 000 utbildningsplatser i

komvux under vårterminen 1992.

 Utbildningskostnaderna, 50 milj. kr., bör anvisas på

tilläggsbudget under anslaget B 8. Bidrag till driften av det

kommunala offentliga skolväsendet.

Hemställan

 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Bidrag till driften av det kommunala offentliga

skolväsendet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92 anvisa förslagsanslag på 50 000 000 kr.

D. Grundläggande högskoleutbildning m.m.

[2] D 10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser

En långsiktig förstärkning och utbyggnad av högskoleutbildningen

bör genomföras under 1990-talet. I regeringsdeklarationen i

oktober detta år angav regeringen att, som ett led i en sådan

utveckling, antalet platser vid universitet och högskolor bör

öka redan våren 1992.

 även det rådande sysselsättningsläget gör åtgärder inom utbild-

ningsområdet angelägna. Chefen för arbetsmarknadsdepartmentet

kommer senare i dag att föreslå att de arbetsmarknadspolitiska

insatserna skall förstärkas. Den permanenta utökning av

platsantalet inom högskolan som jag föreslår, tillsammans med de

byggnadsåtgärder inom högskolans område som chefen för finans-

departementet tidigare i dag föreslagit, kommer att bidra till

att underlätta det akuta läget på arbetsmarknaden.

 Sammanlagt kan enligt min bedömning antalet högskoleplatser

ökas med ytterligare 2 000 platser våren 1992. Platserna bör,

med hänsyn till den begränsade planeringstiden, beräknas under

anslaget för lokala och individuella linjer samt fristående

kurser (LIF- anslaget), vilket ger högskolorna större

handlingsfrihet.

 Huvuddelen av den nya platserna bör avse de mindre högskolorna.

De av mig föreslagna ökningarna bör fördelas på högskoleenheter

enligt nedanstående tabell.

 ökning tusentals kr.

 åpl 1991/92

Universitetet i Stockholm 150 1 571

Högskoleutbildning på Gotland 30 314

Universitetet i Uppsala 100 1 047

Högskolan i Eskilstuna/Västerås 60 629

Högskolan i Falun/Borlänge 60 629

Högskolan i Gävle/Sandviken 60 629

Högskolan i örebro 95 996

Universitetet i Linköping 150 1 571

Högskolan i Jönköping 60 629

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] 100 1 047

Högskolan i Halmstad 75 785

Högskolan i Kalmar 50 524

Högskolan i Karlskrona/Ronneby 90 943

Högskolan i Kristianstad 60 629

Högskolan i Växjö 100 1 047

Universitetet i Göteborg 100 1 047

Högskolan i Borås 50 524

Högskolan i Karlstad 100 1 047

Högskolan i Skövde 90 943

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 70 733

Universitetet i Umeå 100 1 047

Högskolan i Luleå 100 1 047

Högskolan i Sundsvall/Härnösand 60 629

Högskolan i östersund 90 943

Summa 2 000 20 950

De medelsförstärkningar jag angivit avser första halvårets

kostnader för den föreslagna utbyggnaden, exklusive

mervärdeskatt. Jag avser att föreslå regeringen att i 1992 års

budgetproposition beräkna medel även för andra halvårets

kostnader. Min avsikt är att antalet platser fortsättningsvis

skall ligga på denna höga nivå.

 Den av mig förordade utbyggnaden av högskolan beräknas medföra

en ökning av statens kostnader för studiemedel med ca 13 milj.

kr. under 1991/92 och med 26 milj. kr. som helårseffekt.

 Lokal-, inrednings- och utrustningskostnaderna bedöms uppgå

till totalt 10,8 milj. kr., varav 5,4 milj. kr. under 1991/92.

Jag återkommer senare i dag till den anslagsmässiga hanteringen

av dessa kostnader.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. öka planeringsramarna för lokala och individuella linjer

samt fristående kurser under budgetåret 1991/92 (UbU 1990/91:12)

i enlighet med vad jag nu föreslagit,

 2. till Lokala och individuella linjer samt fristående kurser

på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 20 950 000 kr.

E. Forskning och forskarutbildning inom högskolan m.m.

[3] E 25. Polarforskning

Medel för kostnader för planering och genomförande av svensk

polarforskningsverksamhet anvisas under förevarande anslag som

disponeras av polarforskningssekretariatet. Tyngdpunkten ligger

innevarande planeringsperiod på forskning i Arktis och i år

genomförs en stor expedition i Norra Ishavet med isbrytaren

Oden. Detta innebär att huvuddelen av utgifterna i form av

fartyg, drivmedel och utrustning kommer att falla på budgetåret

1991/92.

 Polarforskningssekretariatet har därför anhållit om att få

disponera ytterligare 14 milj. kr. budgetåret 1991/92.

 Jag biträder förslaget. Detta kommer att beaktas vid

medelsanvisningen till polarforskningssekretariatet för

budgetåret 1992/93.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Polarforskning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på 14 000 000

kr.

G. Kulturverksamhet m.m.

[4] G 28. Kulturmiljövård

Under denna rubrik finns på statsbudgeten för innevarande

budgetår uppfört ett reservationsanslag på 92 776 000 kr.

 Från anslaget utgår bl.a. statsbidrag till vård av

kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Också kostnaderna för de

kulturminnen m.m. som riksantikvarieämbetet förvaltar för

statens räkning betalas från anslaget.

Föredragandens överväganden

De olika förslagen om anslag på tilläggsbudget I för budgetåret

1991/92 innebär bl.a. att en kraftfull satsning bör göras på

sysselsättningsskapande åtgärder. Såsom ett led i denna bör

anslaget för kulturmiljövård förstärkas engångsvis med 50 milj.

kr. under budgetåret för investeringsarbeten avseende viktiga

kulturminnen och fornminnesplatser, som behöver rustas upp.

Behovet av sådana åtgärder är stort. Det är därför positivt att

ett antal sådana investeringar genom en samordning med

arbetsmarknadspolitiken kan komma till stånd tidigare än vad som

annars hade varit möjligt.

 Riksantikvarieämbetet har som underlag till regeringens förslag

presenterat ett program över angelägna investeringsobjekt,

spridda över landet. Huvuddelen av objekten utgörs av

kulturminnen som är av intresse för allmännheten och som därför

också har betydelse för turismen. Samtidigt är det till

övervägande del fråga om byggnader och anläggningar, såsom

ruiner, industriminnen och fornminnesplatser, där det inte finns

någon ägare som utöver det allmänna kan ta ansvaret för de

bevarandeåtgärder som krävs.

 Från sysselsättningssynpunkt har programmet fördelen att det

ger möjlighet att erbjuda främst byggnadsarbetare sysselsättning

på även mindre orter där investeringarna annars är måttliga. Jag

utgår ifrån att också de regionala sysselsättningsbehoven kommer

att vägas in i riksantikvarieämbetes slutliga urval av projekt.

Avsikten är att skapa sysselsättning redan under vintern

1991/92.

 Jag vill i sammanhanget nämna att statsrådet Lundgrens senare

denna dag avser att föreslå att elfte huvudtitelns anslag Stöd

till icke-statliga kulturlokaler ges en engångsvis förstärkning.

Också denna förstärkning motiveras av sysselsättningsskäl men

innebär givetvis att ett antal kulturpolitiskt angelägna

investeringar i kulturlokaler kan genomföras.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Kulturmiljövård på tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92 anvisa ett reservationsanslag på 50 000 000

kr.

[5] Vissa garantifrågor m.m. i samband med national-museets

200-årsjubileum

Statens konstmuseer har i skrivelser den 2 maj och den 10

september 1991 anmält att nationalmuseet avser att fira museets

200-årsjubileum år 1992 med bl.a. följande tre arrangemang.

 En Carl Larsson-utställning anordnas i samarbete med Göteborgs

konstmuseum. Utställningen, som visas på nationalmuseet i

Stockholm under våren 1992 och därefter på Göteborgs

konstmuseum, omfattar verk tillhöriga staten (nationalmuseet,

Zornsamlingarna, kungl. biblioteket, vissa universitet m.fl.)

och Göteborgs kommun samt ett stort antal andra långivare. Det

sammanlagda värdet på de verk som ingår i utställningen uppgår

till ca 389 milj. kr. Därav avser ca 100 milj. kr. verk i

statlig ägo, 48 milj. kr. verk tillhöriga Göteborgs kommun, 191

milj. kr. verk i annan svensk ägo och 50 milj. kr. verk som

lånas in från utlandet.

 En vandringsutställning med verk ur nationalmuseets samling av

svenskt 1700-talsmåleri visas hos ett antal länsmuseer. Verkens

samlade värde beräknas till 25 milj. kr.

 En "Nationalmuseidag" anordnas den 18 oktober 1992 på ett

tjugotal platser i landet. Detta innebär att museet till varje

ort skickar ut ett framstående verk ur samlingarna tillsammans

med en intendent, som håller en föreläsning kring verket. Det

samlade värdet på de utsända verken beräknas till 22,5 milj. kr.

 Statens konstmuseer har anhållit att regeringen ställer garanti

för eventuell skada på eller förlust av föremål, som används i

samband med de nämnda evenemangen. Statens kulturråd har

tillstyrkt den begärda garantin.

Föredragandens överväganden

Genom ett riksdagsbeslut år 1976 (prop. 1975/76:125 s. 24-25,

KrU 39, rskr 305) fick regeringen ett allmänt bemyndigande att

vid behov ställa statlig garanti för ersättning vid skada på

eller förlust av föremål i utländsk ägo, som lånas in för

utställning vid statliga museer. Uppkommande

ersättningskostnader belastar anslaget Oförutsedda utgifter.

Någon sådan kostnad har inte aktualiserats under de 15 år som

systemet har fungerat.

 Riksdagens allmänna bemyndigande avser endast föremål som de

statliga museerna lånar in från utlandet. Statens konstmuseer

har nu anhållit att staten tar ansvar för ett stort antal

konstföremål, varav de flesta är svenskägda, i samband med en

planerad utställningsverksamhet inom landet som ett led i

nationalmuseets 200-årsjubileum.

 Statens konstmuseers framställning omfattar tre skilda slag av

statligt ansvarstagande. För det första begärs att staten skall

ställa ekonomisk garanti för verk som nationalmuseet lånar in

till den planerade Carl Larsson-utställningen från långivare i

Sverige och utomlands. För det

andra skall den statliga garantin, i tillämpliga delar, gälla

även under den tid Carl Larsson-utställningen visas på Göte-

borgs konstmuseum. För det tredje skall staten själv stå risken

för eventuell skada på eller förlust av statligt ägda föremål

som sänds ut i samband med de aktuella jubileumsarrangemangen.

 För de verk av Carl[REDACTED_EFTERNAMN], värderade till drygt 50 milj. kr.,

som avses lånas in från utlandet, har regeringen den 17 oktober

1991 meddelat sedvanlig garanti. Det sammanlagda värdet på de

svenskägda verk som kommer att visas i de tre aktuella

sammanhangen uppgår, enligt förteckningar som bilagts statens

konstmuseers framställning, till 387 milj. kr., varav 148 milj.

kr. avser verk i statlig ägo. Med hänsyn till de stora värden

det här gäller bör frågan om statens ansvarstagande för de

svenskägda verken underställas riksdagens prövning.

 Vad avser de föremål ur svenska icke-statliga samlingar som

kommer att lånas in till Carl Larsson-utställningen begärs samma

typ av ersättningsgaranti, som regeringen tidigare har lämnat

för de utländska inlånen. Jag finner det rimligt att garanti

medges även för de svenska lånen och att garantin omfattar

visningen såväl på nationalmuseet som på Göteborgs konstmuseum.

 Staten förutsätts härutöver själv stå risken för skada på eller

förlust av statligt ägda verk i samband med visning på

icke-statliga museer. Det vanliga i sådana fall är att

låntagaren blir ersättningsskyldig om verket skadas eller

förkommer. Här handlar det emellertid om ett samarbete mellan

nationalmuseet, Göteborgs konstmuseum och ett antal länsmuseer i

syfte att uppmärksamma nationalmuseets 200-årsjubileum. Det är

ett samarbete som har tillkommit på nationalmuseets initiativ

och där nationalmuseet står som huvudproducent. Med hänsyn till

dessa omständigheter finner jag det naturligt att staten tar på

sig skade- och förlustrisken vad gäller de statsägda föremålen.

 När ersättningsgaranti lämnas till svenska långivare bör

garantin, i enlighet med vad som redan gäller vid lån från

utlandet, förses med förbehåll om 50 procents reduktion vid s.k.

force majeure. Vidare bör staten förbehålla sig rätten att resa

ersättningsanspråk gentemot Göteborgs konstmuseum och berörda

länsmuseer i fall där skada på eller förlust av statlig eller

inlånad egendom har vållats uppsåtligen eller genom grov

oaktsamhet från museernas sida. Det bör vara ett villkor för

statens åtaganden att museerna tillhandahåller

säkerhetsanordningar enligt de krav som internationell

museipraxis uppställer i dylika sammanhang. Statens konstmuseer

bör svara för bedömningen av vad som skall anses

tillfredsställande säkerhetsanordningar. I detta sammanhang vill

jag erinra om regeringens tidigare uttalanden (prop. 1989/90:100

bil. 10 s. 394 och prop. 1990/91:125 bil. 4 s. 21) om

möjligheterna för museerna att vid större tillfälliga utställ-

ningar anpassa entreavgifterna bl.a. till behovet av särskilda

bevakningsinsatser.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. medge att staten, med förbehåll om 50 procents reduktion vid

force majeure och regressrätt vid skada eller förlust som vållas

uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, garanterar värdet av de

föremål som lånas in från icke-statliga långivare i Sverige för

Carl Larsson-utställningen på nationalmuseet och Göteborgs

konstmuseum,

 2. besluta att eventuell ersättning vid skada på eller förlust

av föremål som omfattas av garantiåtagandet betalas ur

förslagsanslaget Oförutsedda utgifter,

 3. medge att staten avstår från ersättning från Göteborgs

konstmuseum och berörda länsmuseer vid eventuell skada på eller

förlust av statlig egendom som visas hos dem i samband med

arrangemang avseende nationalmuseets 200-årsjubileum, dock med

undantag för skada eller förlust som vållas uppsåtligen eller av

grov oaktsamhet.

I. Lokalförsörjning m.m.

[6] I 2. Inredning och utrustning av lokaler vid

högskoleenheterna m.m

De av mig i det föregående förordade förstärkningarna av

grundläggande högskoleutbildning kommer att föranleda behov av

lokaler, inredning och utrustning. Jag beräknar kostnaderna

härför till 10,8 milj. kr. varav 5,4 milj. kr. kommer att

behövas redan under innevarande budgetår. Det får ankomma på

regeringen att fördela dessa medel på olika högskoleenheter. I

avvaktan härpå bör 5 400 000 kr. begäras på tilläggsbudget under

detta anslag.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna

m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92 anvisa ett reservationsanslag på 5 400 000 kr.

Bilaga 8

Jordbruksdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

Nionde huvudtiteln

B. Jordbruk och trädgårdsnäring

[1] B 13. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna

anslagsrubrik anvisats 5 837 752 000 kr.

Skälen för mitt förslag: Riksdagen beslutade våren 1989 att 1Mitt

förslag:Under

 budgetåret 1991/92 skall ett belopp på 1

 678,5 milj.kr. tillföras jordbruket. Av dessa medel skall 200

 milj.kr. användas för att avbetala den räntefria kredit som

 staten ställt till förfogande för finansiering av export-

 kostnaderna för 1990 års skörd. Resterande belopp skall i

 huvudsak tillföras jordbruket i form av ett bidrag per djur av

 olika slag eller per hektar av olika grödor. Medlen skall

 anvisas över statsbudgeten. Den av riksdagen beslutade

 höjningen av ersättningen till jordbruket i norra Sverige, 87

 milj.kr., skall liksom höjningarna för budgetåren 1989/90 och

 1990/91 också i huvudsak utbetalas som ett bidrag per djur

 eller per hektar av olika grödor.

 Det bör ankomma på regeringen att fastställa den definitiva

 fördelningen av beloppen på olika djurslag och grödor m.m.

 efter förslag från statens jordbruksverk.

170 milj.kr. skulle tillföras jordbruket under regleringsåret

1989/90 som kompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd av

en överenskommelse i GATT i april 1989, som bl.a. innebar att

stödpriserna till jordbruket inte skulle höjas fram till dess

att förhandlingarna avslutats, beslutades att den ökade

ersättningen till jordbruket i huvudsak skulle lämnas genom ett

bidrag per djur av olika slag eller per hektar av olika grödor i

stället för i form av gränsskyddshöjningar. För regleringsåret

1990/91 konstaterade riksdagen att stöd och stimulansåtgärderna

för detta år gav ett bättre utbyte för spannmålsproducenterna än

för mjölkprodu

centerna. Riksdagen beslutade därför att ett belopp på 600

milj.kr. utöver de 1 170 milj.kr. skulle tillföras jordbruket i

form av ett bidrag per ko. Med stöd av tidigare beslut har

jordbruket bruket av dessa medel, 1 770 milj.kr., tillförts 56,5

milj.kr. genom höjda priser, resterande medel har i huvudsak

utbetalats som ett bidrag per ko m.m. Därutöver har jordbruket

tillförts 730 milj.kr. som en del av inkomststödet för

budgetåret 1990/91. Det totala beloppet uppgår alltså till 2,5

miljarder kronor.

 Riksdagen beslutade våren 1991 (prop. 1990/91:191, JoU31, rskr.

365) att 555 milj.kr. av nämnda 2,5 miljarder kronor skulle

användas för att betala av den rörliga kredit som finansierar

1990 års spannmålsexport, att 60 milj.kr. tillförs

skördeskadefonden och att 100 milj.kr. används för att höja

ramen för anläggningsstödet. Enligt riksdagens beslut bör

resterande medel kunna tillföras jordbruket på i princip samma

sätt under budgetåret 1991/92 som under föregående år, dvs i

huvudsak i form av djurbidrag, och utbetalas under år 1991, allt

under förutsättning att de fortsatta GATT-förhandlingarna inte

motiverar förändringar i nuvarande system.

 Eftersom GATT-förhandlingarna under år 1991 inte beräknas leda

till sådana resultat att de bör föranleda några förändringar av

nuvarande system för utbetalning av ersättningen till jordbruket

budgetåret 1991/92, föreslår jag att bidrag per djur eller per

hektar av olika grödor bör utbetalas även detta år. Av

totalbeloppet bör även detta budgetår 56,5 milj.kr. tillföras

jordbruket genom att de tidigare beslutade prishöjningarna

ligger kvar. Med hänsyn till det allmänna behovet av en stram

ekonomisk politik bör härutöver en besparing på 50 milj.kr.

göras, vilket innebär att budgetbelastningen uppgår till 1 678,5

milj.kr. för budgetåret 1991/92. Av dessa medel bör 200 milj.kr.

disponeras för en ytterligare avbetalning av den räntefria

kredit som staten ställt till förfogande för finansiering av

exportkostnaderna för 1990 års skörd. Detta innebär att den

särskilda höjning av prisregleringsavgiften på handelsgödsel och

bekämpningsmedel som vidtogs för att finansiera dessa kostnader

kan reduceras ytterligare den 1 juli 1992.

 Föregående års utbetalning av bidrag bör utgöra en utgångspunkt

vid fördelningen av totalbeloppet på olika produktionsgrenar.

Det bör ankomma på regeringen att fastställa grunderna för och

fördelningen av totalbeloppet. Jag har för avsikt att föreslå

regeringen att ge statens jordbruksverk i uppdrag att, efter

hörande av näringen, lämna förslag till fördelning.

 Till följd av nämnda överenskommelse i GATT har även de

höjningar av stödet till jordbruket i norra Sverige som

beslutats för budgetåren 1989/90 och 1990/91 betalats ut i form

av ett bidrag per djur eller per hektar av olika grödor. Dessa

belopp uppgår totalt till 137,3 milj.kr. Riksdagen beslutade

våren 1991 att höja ersättningen till jordbruket i norra Sverige

med 87 milj.kr. under budgetåret 1991/92 (prop. 1990/91:99,

JoU27, rskr. 276). Även dessa medel bör under

budgetåret 1991/92 tillföras jordbruket i form av ett bidrag per

djur eller per hektar av olika grödor. Jag avser att föreslå

regeringen att ge statens jordbruksverk i uppdrag att utifrån de

principer som anges i riksdagsbeslutet och tidigare fördelningar

av norrlandsstödet lämna förslag till fördelning av beloppet på

olika produktionsgrenar. Det bör ankomma på regeringen att

besluta om fördelningen.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om utbetalning av

 bidrag per djur eller per hektar av olika grödor,

 2. till Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. på

 tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

 anvisa ett förslagsanslag på 1 678 500 000 kr.

[2] B 16. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m.

På detta anslag har riksdagen för budgetåret 1991/92 medgett att

5 milj.kr. får beviljas som statsbidrag till trädgårdsnäringens

rationalisering, m.m. Härutöver får disponeras medel för

statligt stöd till fruktodlingen inom en ram av 20,5 milj.kr.

under åren 1989-1991. Stödet omfattar bl.a. strukturåtgärder

inom fruktodlingen.

Föredragandens överväganden

Från anslaget B 16. Bidrag till trädgårdsnäringens

rationalisering, m.m. lämnas bl.a. stöd till fruktodlingen samt

stöd till marknadsföring av svensk frukt. Dessa stöd infördes på

grund av att importregleringen för frukt, med importstopp under

vissa delar av året, i huvudsak avvecklades under slutet av

1980-talet (prop. 1988/89:51, SkU8, rskr. 27). Numera finns

således endast ett tullskydd.

 I samband med att importregleringen i fråga om importstopp togs

bort infördes ett bidrag för röjning av päron- och äppleodlingar

(prop. 1988/89:100 bil. 11, JoU12, rskr. 156). Riksdagen godtog

vidare den av regeringen föreslagna bidragsramen för stöd till

fruktodlingen på 12,5 milj.kr. men förutsatte att regeringen

återkom till riksdagen med förslag om höjning av bidragsramen om

de fortsatta förhandlingarna skulle ge vid handen att

ytterligare resurser var nödvändiga för att bevara

fruktodlingens konkurrenskraft.

 Riksdagen beslutade våren 1990 (prop. 1989/90:125, JoU19, rskr.

290) att godta den av regeringen då föreslagna utökade

bidragsramen för stöd till fruktodlingen, totalt 20,5 milj.kr.

under åren 1989-1991. Jordbruksutskottet uttalade i det

sammanhanget att det var berett att pröva förslag om ytterligare

resurser under anslagsperioden 1989-1991, om det ansågs

nödvändigt för att bevara fruktodlingens konkurrenskraft.

 T.o.m. hösten 1991 har det röjts 1 045 ha och den avsedda

arealen på

ca 1 000 ha har således röjts. På grund av att många röjningar

utfördes de två första bidragsåren, då bidrag med ett högre

belopp lämnades per hektar röjd areal, täcker inte den

fastställda bidragsramen den röjda arealen. Detta innebär att

bidragsramen behöver utvidgas med 1,1 milj.kr. till 21,6

milj.kr. så att även de odlare som har röjt under år 1991 skall

kunna få bidrag. Jag anser att utvidgningen av bidragsramen med

1,1 milj.kr. budgetåret 1991/92 för stöd till fruktodlingen bör

finansieras genom en motsvarande minskning av bidragsramen till

trädgårdsnäringens rationalisering. Sistnämnda bidragsram uppgår

under innevarande budgetår 1991/92 till 4,3 milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. godkänna vad jag har anfört beträffande utvidgning av

 bidragsramen för stöd till fruktodlingen,

 2. godkänna vad jag har förordat om dispositionen av det i

 statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisade förslagsanslaget

 Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m.

[3] Importavgift på bekämpningsmedel

Skälen för mitt förslag: Enligt lagen (1967:340) omMitt förslag:

Skyldigheten

att betala avgift på

 bekämpningsmedel skall gälla både tillverkare och importör.

prisreglering på jordbrukets område skulle avgift

(prisregleringsavgift) för bekämpningsmedel betalas av såväl

tillverkare som importör.

 Våren 1990 beslutade riksdagen om en ny jordbrukspolitik (prop.

1989/90:146, JoU25, rskr.327). Beslutet innebär bl.a. att man

övergångsvis behåller de interna avgifter som för närvarande

finansierar regleringsåtgärderna på spannmålsområdet. Dessa

avgifter utgörs av bl.a. avgiften på handelsgödsel och

bekämpningsmedel. Avsikten var inte annan än att, liksom

tidigare, såväl tillverkare som importör skall vara

avgiftsskyldiga.

 Riksdagsbeslutet innebar att prisregleringslagen på jordbrukets

område upphävdes och ersattes av dels lagen (1990:615) om

avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m, dels lagen (1990:616)

om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m.m. Vad gäller handelsgödsel föreligger

avgiftsskyldighet för importen enligt lagen om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m.m. och för tillverkningen enligt lagen om

införande av avgiftslagen. Såvitt avser bekämpningsmedel har

däremot lagregleringen kommit att utformas så att

avgiftsskyldigheten bara omfattar tillverkare och inte importör.

 För att avgiftsskyldigheten skall få avsedd omfattning bör ett

tillägg göras i lagen om införande av avgiftslagen. Av tillägget

bör framgå att också importör skall kunna åläggas att betala

avgift.

 Avgiftsskyldigheten bör kunna omfatta även varor som levererats

under hösten 1991. Avgift för bekämpningsmedel erläggs på

levererade kvantiteter. Redovisning sker halvårsvis. Uppbörd av

avgifter för leveranser under hösten 1991 sker inte förrän i

mars 1992.

 Samråd i denna fråga har skett med statens jordbruksverk som

stöder mitt förslag.

 I enlighet med det anförda har inom jordbruksdepartementet

upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1990:616) om

införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m.m. Förslaget bör fogas till protokollet i

detta ärende som bilaga 8:1.

 På grund av frågans beskaffenhet skulle lagrådets hörande sakna

betydelse.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta

lagförslaget.

 Bilaga 8:1

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:616) om införande av lagen

(1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m.

 Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1990:616) om införande av

lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m.

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

6 § Utöver avgifter enligt lagen (1990:615) om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m.m. får under tiden den 1 juli 1991 - den 30

juni 1995 följande avgifter tas ut.

Avgiftsskyldig Produkt

1. Tillverkare av mjöl, gryn, Vete, råg, korn och havre

flingor eller liknande

produkter Konsumtionsmjölk och grädde

2. Mejeri Varor som anges i bilaga till

3. Tillverkare av handelsgödsel denna lag

och bekämpningsmedel

Föreslagen lydelse

6 § Utöver avgifter enligt lagen (1990:615) om avgifter på vissa

jordbruksprodukter m.m. får under tiden den 1 juli 1991 - den 30

juni 1995 följande avgifter tas ut.

Avgiftsskyldig Produkt

1. Tillverkare av mjöl, gryn, Vete, råg, korn och havre

flingor eller liknande

produkter Konsumtionsmjölk och grädde

2. Mejeri Varor som anges under 1) i

3. Tillverkare av handelsgödsel bilaga till denna lag

4. Tillverkare och importör av Varor som anges under 2) i

bekämpningsmedel bilaga till denna lag

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Bilaga 9

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 1-2 och p. 4-5

samt statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 3 och p. 6-8.

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Tionde huvudtiteln

A. Arbetsmarknadsdepartementet m.m.

[1] A 1. Arbetsmarknadsdepartementet

Under denna anslagsrubrik har anvisats på statsbudgeten för

innevarande budgetår ett ramanslag på 51 990 000 kr.

 I propositionen (prop.1991/92:30) om en särskild nämnd för ut-

länningsärenden har statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] redovisat en besparing

under anslaget Arbetsmarknadsdepartementet skall ske till följd

av att en särskild nämnd för utlänningsärenden inrättas.

Avsikten är att nämnden inrättas fr.o.m. den 1 januari 1992 och

i huvudsak övertar den föredragande- och kansliorganisation för

utlänningsärenden som nu finns i arbetsmarknadsdepartementet.

Jag beräknar att belastningen på anslaget skall minskas med vad

som motsvarar arbetsmarknadsdepartementets organisation för

ändamålet, dvs. med 8 419 000 kr för budgetåret 1991/92.

 Under främst de två senaste åren har antalet utlänningsärenden

till departementet ökat kraftigt. Trots en förstärkning med 18

anställda uppgick antalet ej avgjorda ärenden i september 1991

till drygt 5 300 st. Mot bakgrund av beräkningar och bedömningar

av statens invandrarverk och arbetsmarknadsdepartementet kan ett

inflöde väntas av mellan 1000 till 1500 ärenden per månad under

hösten. Med nuvarande personalstyrka kan drygt 700 ärenden

avgöras per månad. För att förhindra att antalet ej avgjorda

ärenden ökar på ett okontrollerat sätt inför bildandet av

utlänningsnämnden föreslår jag att arbetsmarknadsdepartementet

tillförs medel motsvarande 30 tjänster fram till årsskiftet

1991-1992. En del av dessa medel avses utnyttjas för att

finansiera ett ökat övertidsuttag. Dessutom ingår medel för ADB-

stöd för den tillkommande personalen.

 Jag beräknar att kostnaderna för denna tillfälliga förstärkning

kommer att uppgå till 4 382 000 kr. Medlen bör anvisas på

tilläggsbudget. Den ökning resp. minskning av belastningen på

anslaget som jag föreslår medför belastningen minskar med 4 037

000 kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 godkänner vad som anförts om utnyttjandet av de medel som

anvisats till ramanslaget

Arbetsmarknadsdepartementet på statsbudgeten

för budgetåret 1991/92.

[2] A 2. Utredningar m.m.

Under denna anslagsrubrik har anvisats på statsbudgeten för

budgetåret 1991/92 ett reservationsanslag på 22 465 000 kr.

 De statliga arbetsmarknadsåtgärderna måste öka ytterligare i

effektivitet. För att göra detta möjligt behöver ett antal

utredningar påbörjas under innevarande budgetår. Jag föreslår

därför att anslaget tillförs 4 000 000 kr. Under förutsättning

av att riksdagen godkänner förslaget kommer jag senare att

föreslå regeringen att föra bort motsvarande medel från anslaget

B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, anslagsposten 2.

Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

 att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 4 000 000 kr.

[3] A 5. Internationell samverkan inom ramen för flykting- och

migrationspolitiken m.m.

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

Bakgrund

Antalet asylsökande i västeuropeiska länder har under 1980-talet

ökat från ca 50 000 till ca 400 000. En minskande andel av de

asylsökande har bedömts vara flyktingar enligt 1951 års

Genève-konvention om flyktingars rättsliga ställning. Under

samma tid har den minskning av den reguljära invandringen, som

inleddes under 1970-talet, fortsatt.

 Sammantaget har dessa omständigheter lett till överansträngda

asylprocedurer, långa handläggningstider i asylärenden och

mycket stora offentliga utgifter i alla berörda länder. Detta

har givetvis också lett till stora påfrestningar för de sökande,

av vilka en stor andel lämnat sina hemländer av skäl som inte

motiverar asyl, men väl insatser inriktade på de förhållanden

som föranlett dem att söka sig till annat land.

 På senare år har det mellanstatliga flyktingsamarbetet, mot den

bakgrunden, kommit att inriktas på att finna metoder för att med

utgångspunkt från flykting- och immigrationspolitiken, i

internationell sam

verkan, i större utsträckning än hittills söka påverka de

bakomliggande orsakerna till migrationen.

Överväganden och förslag

Ett viktigt inslag i flykting- och immigrationspolitiken bör

vara att inrikta arbetet på långsiktiga och strategiska insatser

för att påverka bakomliggande orsaker till flykt och påtvingad

migration.

 Det finns därvid behov av vissa medel för insatser för att,

främst i internationell samverkan, kunna göra punktinsatser i

sådant syfte, vilka inte kan tillgodoses på annat sätt, t.ex.

inom ramen för biståndsmedlen.

 Medlen bör också kunna användas för bidrag till sådant

internationellt samarbete som kan bidra till att utveckla och

tillämpa nya flykting- och migrationspolitiska strategier. Jag

tänker här närmast på Sveriges deltagande i dels de informella

konsultationerna mellan numera 16 länder i Västeuropa,

Nordamerika och Australien i asyl-, flykting- och

migrationspolitiska frågor, dels International Organization for

Migration (IOM) där Sverige är medlem sedan den 1 juli 1991.

 Jag föreslår att sådana medel anvisas redan under innevarande

budgetår. För ändamålet behöver då inrättas ett nytt anslag

under tionde huvudtiteln. Jag bedömer anslagsbehovet under

budgetåret 1991/92 till sammanlagt 4 milj. kr. Medlen är avsedda

att användas tillfälligt för sagda ändamål under budgetåret

1991/92 i avvaktan på regeringens ställningstagande till ny

invandrar- och flyktingpolitik. Det bör ankomma på regeringen

att ge närmare föreskrifter för medlens användning.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Internationell samverkan inom ramen för flykting- och

 migrationspolitiken m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten

 för budgetåret 1991/92 anvisa ett

 nytt reservationsanslag på 4 000 000 kr.

B. Arbetsmarknad m.m.

Inledning

Den svenska ekonomin befinner sig nu i en recession med svag

tillväxt och snabbt stigande arbetslöshet. Inströmningen av

lediga platser till arbetsförmedlingen har minskat mycket

kraftigt inom samtliga branscher det senaste året. Sedan början

av år 1991 har antalet lediga platser varit lägre än det antal

som uppmättes under den förra lågkonjunkturen. Antalet varsel om

uppsägning har sedan hösten 1990 legat på en historiskt sett

mycket hög nivå. Hittills i år har 97 000 personer, eller drygt

2 % av de sysselsatta, varslats om uppsägning. Knappt 60 % av

varslen berör anställda inom industrisektorn. Ca 40 % av

samtliga varslade är tjänstemän.

 Under slutet av år 1990 upphörde sysselsättningen att öka.

Sedan

februari i år har antalet sysselsatta minskat mycket kraftigt

inom främst tillverkningsindustrin. Antalet sysselsatta inom

industrin var i september i år ca 100 000 färre än ett år

tidigare. Antalet har under efterkrigstiden aldrig varit så lågt

som nu. Arbetslösheten, som började stiga sommaren 1990, var i

september i år 3,1 % enligt arbetskraftsundersökningen (AKU).

Liksom vid tidigare konjunkturnedgångar är det ungdomarna som

har drabbats hårdast av det försämrade arbetsmarknadsläget. I

åldersgruppen 16--19 år var arbetslösheten 11,8 %. Bland de

äldre ungdomarna (20--24 år) var den samtidigt 6,2 % och bland

övriga åldersgrupper 2,4 %. En annan grupp som drabbats hårt av

det försämmrade konjunkturläget är de arbetshandikappade. Ca

33 000 arbetshandikappade var i slutet av september

arbetssökande på arbetsförmedlingen.

 I det nu uppkomna läget, med den högsta arbetslöshetsnivån på

närmare tio år, måste kraftfulla åtgärder vidtas för att

motverka en ytterligare försämring och för att öka

sysselsättningen.

 Av denna anledning är det motiverat att de förslag till

arbetsmarknadspolitiska insatser, som har redovisats tidigare i

höst, genomförs. Det är vidare nödvändigt att planera de

infrastrukturella insatser tidigareläggs med beaktande av

situationen på de lokala arbetsmarknaderna. Enligt min bedömning

är det också nödvändigt att ytterligare arbetsmarknadspolitiska

resurser, i form av konjunkturberoende åtgärder, anvisas.

Satsningarna är huvudsakligen av sådan karaktär att det ankommer

på riksdagen att besluta om dem. Förslagen är i korthet

följande. Vid utbildning i företag bör arbetsgivare inom

tillverkningsindustrin kunna få bidrag till lönekostnader för

anställda som utbildas. Vidare bör medlen för

utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning räknas upp.

Medlen för främst sysselsättningsskapande åtgärder bör utökas.

Slutligen bör bidrag kunna lämnas till arbetsgivare för hand-

ledning av ungdomar.

 Inom ramen för riksdagens bemyndigande har regeringen under

hösten beslutat om att arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) får erbjuda

arbete inom Samhall åt ytterligare ca 550 arbetshandikappade.

Denna satsning bör, mot bakgrund av det allt sämre läget på

arbetsmarknaden, kompletteras med att AMS tillförs ytterligare

medel till lönebidrag för arbetshandikappade.

 Med nu föreslagna insatserna kommer de konjunkturberoende

åtgärderna, under innevarande budgetår, att volymmässigt i det

närmaste ha uppnått den nivå över vilken arbetsmarknadsverket

med bibehållen effektivitet inte kan sysselsätta fler

arbetslösa. Det är därför nödvändigt att de

arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förstärks med insatser inom

andra områden. Tidigareläggningar av främst investeringar i

transportsystemet redovisades i augusti månad. Syftet är att

förbättra de mest centrala delarna av landets väg- och

järnvägsstråk. Dessa förslag kompletterades senare under

september månad med förslag om investeringar som syftar till att

förbättra sambandet mellan de centrala transportstråken och

andra delar av transportsystemet. Detta sker genom

tidigareläggning av investeringar i vägar, järnvägar,

flygplatser och

telenätet. Chefen för kommunikationsdepartementet har tidigare i

dag, utöver dessa åtgärder, presenterat ytterligare

tidigareläggningar av investeringar i väg- och järnvägsnäten.

 Chefen för finansdepartementet har tidigare i dag lämnat

förslag till tidigareläggningar av statliga

byggnadsinvesteringar. Vidare lämnas förslag till investeringar

inom kultursektorn och förslag om investeringar i skolans

arbetsmiljö (prop. 1991/92:10 om statsbidrag till förbättringar

av den fysiska miljön i skolorna). Inom utbildningsområdet

presenterades i augusti insatser för att ge fler ungdomar

möjlighet till gymnasieutbildning. Till denna satsning kan nu

läggas förslag om tillskott av platser inom den kommunala vuxen-

utbildningen och högskolan. Förslag i dessa avseenden har

tidigare i dag presenterats av chefen för utbildnings-

departementet.

 För att stödja utvecklingen i särskilt utsatta regioner är det

nödvändigt att ytterligare resurser tillförs regionalpolitiken.

Jag kommer senare i dag, vid min anmälan av frågor rörande

anslag under tolfte huvudtiteln, att föreslå att medlen till

lokaliseringsbidrag förstärks.

 AMS har i skrivelse den 23 augusti 1991 lämnat förslag till

ytterligare insatser under budgetåret 1991/92. AMS har även i

skrivelser den 10 april och den 14 juni 1991 redovisat underlag

för och förslag till åtgärder särskilt riktade till

byggarbetsmarknaden. Vidare har det kommit in en rad skrivelser

från olika myndigheter, kommuner och andra organisationer om

olika former av åtgärder med syfte att motverka arbetslösheten.

De förslag till åtgärder för sysselsättning och mot arbetslöshet

inom de ramar som har presenterats tidigare i dag och som jag nu

skall redovisa får ses som de insatser som regeringen nu är

beredd att vidta med anledning av bl.a. nämnda framställningar.

[4] B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 14 100 687 000 kr.

4.1 Bidrag till utbildning i företag

Genom stödformen bidrag till utbildning i företag får bidrag

lämnas till en del av de kostnader arbetsgivare har för att

genomföra utbildning för de anställda. Med syfte att motverka

uppsägningar inom näringslivet beslutade den dåvarande

regeringen den 22 augusti 1991 att arbetsmarknadsverket som en

försöksverksamhet fr.o.m. den 1 september 1991 får lämna bidrag

även till en del av de lönekostnader som arbetsgivare har för

dem som utbildas.

 Beslutet innebär att länsarbetsnämnderna får lämna bidrag till

arbetsgivare inom tillverkningsindustrin med högst 50 kr. per

timme för lönekostnader vid utbildning av anställda. Kostnaden

vid en omfattning av ca 2 000 deltagare i genomsnitt per månad

under tio månader har beräknats till 150 milj.kr.

 Den redovisade försöksverksamheten bör få bedrivas t.o.m. den

30 juni 1992. Regeringen bör inhämta riksdagens godkännande av

den vidtagna åtgärden. Vidare bör anslaget

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillföras 150 milj.kr. för

verksamheten.

4.2 Utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning

I 1991 års kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150 bil. 6

s. 12) anfördes att kostnadsutvecklingen för dagpenningen vid

arbetsmarknadsutbildning behövde följas upp för att regeringen

under hösten 1991 skulle kunna göra en ny bedömning av AMS

medelsbehov för utbildningsbidrag. Genom att medlen för

dagpenning, dvs. för utbildningsbidrag, vid

arbetsmarknadsutbildning inte längre anvisas förslagsvis utan

inom ramen för ett reservationsanslag är en mer exakt beräkning

av kostnaderna för utbildningsbidrag av största betydelse för

att utbildningen skall kunna genomföras.

 Den uppföljning av såväl deltagare i arbetsmarknadsutbildning

som utbetalade utbildningsbidrag som genomförts under våren 1991

visar dels att andelen deltagare som är medlemmar i

arbetslöshetskassorna och därmed har en högre dagpenning, har

ökat i förhållande till tidigare beräkningar, dels att

kostnaderna för de särskilda bidragen har underskattats.

Därutöver har kostnaderna för dagpenningen till de grupper,

bl.a. de arbetshandikappade som deltar i

arbetsmarknadsutbildning, där en samordning sker med vissa andra

förmåner, varit underskattade.

 Tillsammans bidrar dessa faktorer till att kostnaderna för

utbildningsbidragen blir 725 milj.kr. högre än vad som tidigare

har beräknats. För att arbetsmarknadsutbildningen skall kunna

genomföras i den omfattning som riksdagen har beslutat föreslår

jag därför att AMS tilldelas detta belopp för utbildningsbidrag

under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

 Den nya anslagskonstruktionen visar på behovet av ett

redovisningssystem som gör det möjligt att kontinuerligt följa

kostnadsutvecklingen för utbildningsbidragen. För riksdagens

kännedom vill jag därför nämna att jag avser att föreslå

regeringen att uppdra åt riksförsäkringsverket och AMS att

gemensamt utveckla ett sådant system.

4.3 Förstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna

Ökningen hittills av arbetslösheten under innevarande budgetår

och prognoserna för resten av budgetåret talar för behovet av en

kraftig förstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna.

Förstärkningen är också nödvändig för att kunna stödja de

långtidsarbetslösa och andra särskilt utsatta grupper på

arbetsmarknaden.

 Jag föreslår därför att AMS tillförs ytterligare 2 200 milj.kr.

under innevarande budgetår för sysselsättningsskapande åtgärder

främst för att bekämpa långtidsarbetslöshet och arbetslöshet

bland ungdomar och handikappade. Härigenom bör ca 18 000

personer i genomsnitt kunna ges

sysselsättning i olika åtgärder under resten av detta budgetår.

Medlen bör anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder.

 I detta sammanhang vill jag ta upp medlen för s.k

otraditionella insatser. Under innevarande budgetår disponerar

AMS 50 milj.kr. av medlen inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder för sådana insatser. Dessa medel skall stimulera till

förnyelse av såväl arbetsmetoderna inom

förmedlingsorganisationen som de arbetsmarknadspolitiska

åtgärderna. Inriktningen på de otraditionella insatserna skall

alltid utgå från den arbetssökande individens behov.

 Den kraftiga uppgången av antalet arbetssökande på

förmedlingarna medför att behovet av förnyelse av arbetet med

såväl olika former av gruppinriktat förmedlingsarbete som

individuella insatser för långtidsarbetslösa ökar. Jag föreslår

därför att AMS bör få disponera sammanlagt högst 100 milj.kr. av

medlen inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för

otraditionella insatser.

4.4 Handledare för ungdomar

För att underlätta arbetet med att få fram platser för ungdomar

i arbetsmarknadspolitiska åtgärder bemyndigade den dåvarande

regeringen den 22 augusti 1991 AMS att fr.o.m. den 1 september

1991, som en försöksverksamhet, lämna bidrag till arbetsgivare

för handledare för ungdomar som anställs på avtalade

inskolningsplatser, på platser med rekryteringsstöd eller på

utbildningsvikariat. Bidrag får lämnas med högst 35 kr. per

timme för lönekostnaden för handledaren vid anställning av en

ungdom och med högst 10 kr. per timme för varje ytterligare

ungdom upp till fem. För ytterligare handledare lämnas bidrag på

motsvarande sätt. Bidrag lämnas under högst sex månader från den

sista anställningen. Bidraget till handledare har beräknats till

210 milj.kr. vilket bedöms räcka till ca 2 000 handledare under

tio månader.

 Regeringen bör inhämta riksdagens godkännande av den vidtagna

åtgärden, som bör få bedrivas enligt de nu redovisade

riktlinjerna fram t.o.m. den 30 juni 1992. Vidare bör anslaget

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillföras 210 milj.kr. för

denna verksamhet.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 1. godkänna vad jag har anfört om bidrag till lönekostnader

 vid utbildning i företag (avsnitt 4.1),

 2. godkänna vad jag har anfört om bidrag till handledare vid

 anställning av ungdomar (avsnitt 4.4),

 3. till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget I

till statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 3 285 000 000 kr.

C. Arbetslivsfrågor

[5] C 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett reservationsanslag på 5 416 489 000 kr.

 Från anslaget betalas åtgärder för att öka arbetshandikappades

möjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden.

Merparten av de medel som anvisas under anslaget används till

lönesubventioner av olika slag.

 I sin skrivelse den 23 augusti 1991 har AMS begärt ytterligare

275 milj.kr. till lönebidrag. Enligt AMS bedömning skulle

ytterligare ca 2 500 arbetshandikappade kunna placeras i arbete

med dessa medel.

 I det försämrade arbetsmarknadsläget har arbetshandikappade

särskilt svårt att hävda sig i konkurrensen om de lediga

arbetena och risken för långtidsarbetslöshet är stor för dessa

sökande.

 Jag föreslår därför att ytterligare 275 milj.kr. anvisas till

lönebidrag för arbetshandikappade för innevarande budgetår. I

likhet med AMS bedömer jag att ytterligare ca 2 500

arbetshandikappade sökande skall kunna beredas arbete genom det

tillskott av medel till lönebidrag som jag nu föreslår.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade på

tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisa ett reservationsanslag på 275 000 000 kr.

D. Invandring m.m.

[6] D 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flykt-

ingar m.m.

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett förslagsanslag på 4 464 000 000 kr.

 Enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för

flyktingmottagande m.m. får kommunerna ifråga om flyktingbarn

under 18 år som har kommit till Sverige utan egna

vårdnadshavare, ersättning för sådan vård i annat hem än barnets

eget som ges med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller

lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. I

prop. 1989/90:105 (1989/90: SfU 21, rskr.281) om samordnat

flyktingmottagande och nytt system för ersättning till

kommunerna m.m. preciseras att sådan vård kan ske i ett

kommunalt grupphem eller i familjehem.

 Statens invandrarverk (SIV) har föreslagit en regeländring så

att kommunerna, om särskilda skäl motiverar det, även kan få

ersättning för

bistånd till flyktingbarn utan vårdnadshavare som inte är

placerade i familjehem eller på grupphem. SIV har i dag svårt

att få kommunerna att ta emot flyktingbarn i åldern 16-18 år,

utan vårdnadshavare, som inte behöver placeras i familjehem

eller grupphem.

 Jag anser att en ändring av ersättningsreglerna enligt vad SIV

förordar, bör genomföras. Den bör kunna leda till att ensamma

flyktingbarn som kommer till Sverige utan egna vårdnadshavare

snabbare kommer ut i kommunerna och blir integrerade i det

svenska samhället. För ungdomar i åldersgruppen 16-18 år kan

eget boende i kommunen, kompletterat med stöd av

kontaktfamilj/person som är godkänd av socialnämnden i kommunen,

vara en tillräcklig stödinsats. Kommunens ansvar för att detta

stöd ges finns inskrivet i socialtjänstlagen (1980:620).

 Jag bedömer att de ökade kostnader för ersättning till

kommunerna som kan uppstå blir marginella och bör rymmas inom

anslagna medel på anslaget Ersättning till kommunerna för

åtgärder för flyktingar m.m. Jag bedömer vidare att de ökade

kostnader för ersättning till kommunerna som kan uppstå mer än

väl bör uppvägas av minskade kostnader för förläggningsboende.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 godkänna vad jag anfört om ändring av reglerna för ersättning

för barn utan egna vårdnadhavare

[7] D 8. Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl.

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik

anvisats ett förslagsanslag på

52 500 000 kr. Av anslaget får inte 1 892 000 kr. disponeras

till följd av att ingående mervärdesskatt inte skall belasta

anslaget utan avräknas mot inkomsttitel.

 Enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för

flyktingar och vissa andra utlänningar kan endast utlänningar

som fyllt 18 år vid tiden för det första mottagandet i en kommun

beviljas lån till hemutrustning. Centrala studiestödsnämnden

(CSN) har föreslagit en komplettering av förordningen med en

bestämmelse om undantag från denna regel om det finns särskilda

skäl. Ändringen skulle innebära att ungdomar i åldern 17-18 år,

som anländer till Sverige utan egna vårdnadshavare och tas emot

i en kommun innan de fyllt 18 år vid särskilda skäll bör kunna

erhålla lån till hemutrustning när de fyllt 18 år.

 En sådan komplettering av nu gällande regelverk överensstämmer

enligt min mening med intentionerna bakom reformen med lån till

hemutrustning i stället för bidrag. För att undvika ett

bidragsberoende bör därför under vissa förhållanden lån även

kunna beviljas denna grupp. Regeländringen uppges även ha

betydelse för invandrarverkets möjligheter att kommunplacera

ensamma flyktingbarn i åldersgruppen 17-18 år.

De flyktingar det kan vara fråga om är främst ensamma

flyktingbarn i åldern 17-18 år, som först tas emot i familjehem

eller grupphem och som när de fyllt 18 år flyttar till möblerad

eller omöblerad lägenhet. En förutsättning bör vara att de inte

tidigare erhållit bidrag till hemutrustning eller har egen

förmögenhet som kan bekosta inköp av hemutrustning.

 Jag bedömer att kostnadsökningarna för en sådan regeländring

blir ytterst marginell. De ökade kostnaderna under budgetåret

1991/92 bör kunna rymmas inom ramen för anslagna medel.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 godkänna vad jag anfört om ändring av reglerna för lån till

 hemutrustning för flyktingar m.fl.

[8] D 9. Utlänningsnämnden

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

Föredragandens överväganden

I prop. 1991/92: 30 om en särskild nämnd för utlänningsärenden

har regeringen föreslagit riksdagen att en fristående myndighet,

utlänningsnämnden, inrättas för överprövningsuppgifter i

utlänningsärenden. Nämnden avses börja arbeta den 1 januari

1992.

 I propositionen angavs att regeringen skulle återkomma med

beräkningar av anslagsbehovet för budgetåret 1991/92 för den nya

nämnden. Tidigare i dag har chefen för arbets-

marknadsdepartementet anmält de minskade anslagsbehov som

samtidigt uppkommer i departementet (- 8 419 000 kr.).

Dimensionering:

Utlänningsnämnden bör ha en sådan flexibilitet att den med

befintliga resurser, organisatoriskt och anslagsmässigt, kan

anpassa verksamheten till fluktuationer i ärendetillströmningen.

Jag bedömer att nämnden på helårsbasis bör dimensioneras för att

avgöra 4 000 - 6 000 överklaganden i asylärenden. Därjämte skall

den ha kapacitet för övriga överprövningsuppgifter i

utlänningsärenden. För en basorganisation med ca 60 anställda

beräknar jag helårskostnaden till 26 milj.kr. Vid etableringen

tillkommer anskaffningar och installationer för 3 milj.kr.

(engångsutgifter).

 För perioden den 1 januari - den 30 juni 1992 blir därmed

anslagsbehovet för utlänningsnämndens basorganisation 16

milj.kr.

Extra resurser för balansavarbetningar:

Enligt vad jag nu kan bedöma, kommer den nya nämnden att få

överta

en balans av ca 5 800 överklagade asylärenden den 1 januari

1992. Med den föreslagna dimensioneringen av utlänningsnämndens

basorganisation bör en normal balans i det ordinarie arbetet

ligga på 1 000 - 1 500 asylärenden. Ett ärende brukar i

genomsnitt beröra 2-3 asylsökanden.

 Detta är en fullkomligt oacceptabel situation, såväl med tanke

på de människor som väntar på besked om sin framtida tillvaro

som ur statsfinansiell synpunkt. En snabb avarbetning av dessa

ärenden är nödvändig. Varje ärende som nu handläggs av

arbetsmarknadsdepartementet kostar i genomsnitt ca 21 000 kr. i

månaden enbart i kostnader för att hysa den eller de aktuella

personerna i en förläggning. Den månatliga merkostnaden för

förläggningsvistelser som beror på att ärenden väntar längre än

normalt på ett avgörande kommer därmed att uppgå till 90 - 100

milj.kr.

 Jag föreslår mot den bakgrunden att utlänningsnämndens bas-

organisation tillfälligt förstärks med ytterligare ca 40

anställda. Såvitt nu kan bedömas, behöver avarbetningen av

ackumulerade ärenden pågå till månadsskiftet januari - februari

1993.

 Jag beräknar kostnaderna för förstärkning av basorganisationen

under perioden den 1 januari - den 30 juni 1992 till 8,7

milj.kr. Av dessa medel avser 2,1 milj.kr. engångsutgifter för

att kunna förstärka basorganisationen.

Summering av anslagsbehovet:

Det sammanlagda anslagsbehovet för basorganisation och

tillfällig förstärkning för budgetåret 1991/92 uppgår till 24,7

milj.kr., varav engångsvis 5,1 milj.kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Utlänningsnämnden på tilläggsbudget I till statsbudgeten

för budgetåret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 24 700 000

kr.

Bilaga 10

Bostadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 1 och statsrådet
[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 2

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92

Elfte huvudtiteln

B. Bostadsförsörjning m.m.

[1] B 11. Stöd till icke-statliga kulturlokaler

Under denna rubrik finns i statsbudgeten för innevarande

budgetår uppfört ett förslagsanslag på 25 milj. kr.

 Från anslaget betalas ut bidrag för ny- och ombyggnad av

musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än

staten. Bidrag lämnas med högst 30 procent av kostnaderna vid

nybyggnad och med högst 50 procent vid ombyggnad. Bestämmelser

om bidrag finns i förordningen (1990:513) om stöd till vissa

ickestatliga kulturlokaler.

 Riksdagen fastställer varje år ramar för beslut om bidrag för

ny- och ombyggnad av sådana lokaler. För budgetåret 1991/92 är

ramen fastställd till 25 milj.kr. (prop. 1990/91:100 bil. 13,

BoU11, rskr. 159).

 Efterfrågan på stöd är för närvarande större än tillgången på

medel. Under budgetåret 1990/91 inkom ansökningar till en total

kostnad av 225 milj.kr.

 Som en av regeringens åtgärder för att främja sysselsättningen

förordar jag att ramen för beslut om bidrag tillfälligt under

budgetåret 1991/92 höjs med 25 milj.kr. till 50 milj.kr.

Ramvidgningen bör användas för stöd främst inom de län där

investeringar i icke-statliga kulturlokaler är särskilt

angelägna ur arbetsmarknadssynpunkt.

 Med hänsyn till den tid som förflyter mellan beslut om bidrag

och utbetalning av bidrag bedömer jag att den ökning av ramen

som jag förordar inte medför ökade utgifter under det

innevarande budgetåret. Något anslag på tilläggsbudget behöver

därför inte anvisas.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 med ändring av sitt tidigare beslut medge att beslut om stöd

till vissa icke-statliga kulturlokaler under budgetåret 1991/92

meddelas inom en ram om 50 000 000 kronor.

[2] B 21. Statens bostadskreditnämnd

Regeringen har nyligen föreslagit riksdagen (prop. 1991/92:56)

att det den 1 januari 1992 införs statliga kreditgarantier för

ny- och ombyggnad av permanenta bostäder. Det innebär bl.a. att

riksdagens beslut (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92) om att

inrätta en nämnd för kreditgarantier för bostäder fullföljs.

Nämnden har sedermera i sin instruktion (SFS 1991:1274) benämnts

statens bostadskreditnämnd. Långsiktigt skall kostnader för

nämndens administration och förluster täckas med avgifter för

kreditgarantier. Medlen skall placeras i riksgäldskontoret till

marknadsmässig ränta. För att täcka vissa kostnader för att

nämnden skall kunna inleda sin verksamhet har riksdagen i det

tidigare nämnda beslutet anvisat ett reservationsanslag på 5

milj.kr.

 Med hänsyn till att nämnden kommer att belastas av vissa

kostnader av engångskaraktär, bl.a. för datasystem, innan

avgifter har betalats i tillräcklig omfattning bör nämnden ges

möjligheter att utjämna sin likviditet. Det behövs vidare mer

långsiktiga utjämningsmöjligheter som hänger samman med att det

kortsiktigt kan vara svårt att balansera avgifter och kostnader.

Avgiftsförändringar förutsätter tills vidare beslut av

regeringen och får genomslag efter relativt lång tid. Jag

förordar därför att nämnden ges möjlighet att utnyttja en rörlig

kredit i riksgäldskontoret. Regeringen bör inom en ram som anges

av riksdagen få besluta om hur stor kredit som får utnyttjas.

Ramen bör bestämmas till 50 milj.kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 bemyndiga regeringen att besluta om en rörlig kredit i riks-

 gäldskontoret för statens bostadskreditnämnd inom en ram om

 50 000 000 kr.

Bilaga 11

Näringsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Föredragande: statsrådet P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Tolfte huvudtiteln

A. Industridepartementet1

[1] A 1. Industridepartementet

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna

anslags-rubrik anvisats ett förslagsanslag på 48 000 000 kr. Av

detta får högst

42 404 000 kr. användas för löner. Från anslaget bestrids

kostnaderna för näringsdepartementet som den 22 oktober 1991

trädde i industridepartementets ställe.

 Den ökande internationaliseringen inom näringsdepartementets

olika

verksamhetsområden medför att arbetsuppgifter i departementet

förändras. Departementet behöver t.ex. ägna ökad uppmärksamhet

åt på- gående och planerade harmoniseringssträvanden inom EG och

åt konse-kvenserna för det svenska näringslivet av att nya

marknader öppnas. Detta ställer krav på fördjupad kompetens och

mer aktivt deltagande i arbetsuppgifter på det internationella

området. Vidare har en effektivisering av den interna

ekonomiadministrationen inletts. För dessa ändamål har jag

beräknat ett ytterligare medelsbehov på 1 300 000 kr.

för budgetåret 1991/92. I beloppet ingår kostnader för ett

utbyggt datorstöd.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Industridepartementet1 på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för

 budgetåret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 1 300 000 kr.

______

1 Anslaget avser nuvarande näringsdepartementet

F. Teknisk utveckling m.m.

[2] F 11. Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag till

riksmätplatsverksamhet

Riksmätplatserna är en nationell resurs av stor betydelse för

den svenska

industrins internationella konkurrenskraft. Deras verksamhet

finansieras

genom bidrag från detta anslag och kalibreringsintäkter samt

genom riks-mätplatsernas egna bidrag. För innevarande budgetår

har riksdagen anvisat ett reservationsanslag på 8 776 000 kr.

Föredragandens överväganden

Enligt lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och

om mätning kan endast statliga myndigheter vara riksmätplatser

och därmed mottaga bidrag från anslaget. I prop. 1990/91:100

bil. 14 föreslogs att medel från anslaget under budgetåret trots

detta skulle kunna utgå till FFVs mätplats-verksamhet, som på

grund av FFVs omvandling till aktiebolag inte längre bedrivs i

en myndighet. En förutsättning var att styrelsen för teknisk

ackreditering och FFV kom överens om att verksamheten skulle

bedrivas vidare under samma former och villkor som gäller för

riksmätplatsverksamheten, innefattande bl.a. att verksamheten

står under ackrediteringstyrelsens tillsyn.

 En motsvarande situation har nu uppkommit beträffande

riksmätplatsen för tid och frekvens. Televerket är sedan många

år riksmätplats för tid och frekvens samt uppbär härför årligen

bidrag från anslaget för denna verksamhet. Genom att televerket

nu delvis bolagiserats och riksmätplatsverksamheten i samband

därmed överförts till Televerket Utveckling AB, kan televerket

inte längre formellt kvarstå som riksmätplats. Att bygga upp en

motsvarande instrumentering och kompetens hos en annan statlig

institution är förenat med betydande kostnader.

 I budgetpropositionen anmäldes att styrelsen för teknisk

ackreditering i myndighetsspecifika direktiv för sin fördjupade

anslagsframställning avseende budgetåren 1992/93 - 1994/95 fått

i uppdrag att bl.a. överväga möjliga effektiviseringsåtgärder

inom riksmätplatssystemet. Ackrediteringstyrelsen har i sin

anslagsframställning nu redovisat detta uppdrag och föreslår

bl.a. att den nuvarande lagstiftningen skall ändras så att såväl

statliga myndigheter som privatsrättsliga organ som uppfyller

kraven på opartiskhet och kompetens skall kunna utses till

riksmätplatser. Detta förslag kommer att behandlas i den

kommande budgetpropositionen till innevarande riksmöte.

 Mot denna bakgrund föreslår jag att bidrag från anslaget under

innevarande budgetår skall kunna utbetalas till Televerket

Utveckling ABs mätplatsverksamhet under förutsättning att

ackrediteringsstyrelsen och bolaget kommer överens om att

verksamheten bedrivs vidare under samma former och villkor som

gäller för riksmätplatser, innefattande bl.a. att verksamheten

står under tillsyn av styrelsen för teknisk ackreditering.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 godkänna att medel från anslaget Styrelsen för teknisk

ackreditering:

 Bidrag till riksmätplatsverksamhet skall kunna utbetalas till

Televerket Utveckling ABs mätplatsverksamhet.

G. Regional utveckling

G 1. Lokaliseringsbidrag m.m.

Under denna rubrik har på statsbudgeten för budgetåret 1991/92

anvisats ett reservationsanslag på 350 milj.kr.

 Över anslaget anvisas numera medel till följande ändamål:

--lokaliserings- och utvecklingsbidrag som beviljas av närings-

och teknikutvecklingsverket (NUTEK) eller regeringen,

--lån till privata regionala investmentbolag samt

--viss administration, uppföljning och utvärdering av det

regionalpolitiska företagsstödet m.m.

 Det regionalpolitiska företagsstödet har varit av stor

betydelse under de senaste åren för att skapa nya

arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och regioner.

Genom beslut under de två senaste budgetåren beräknas således ca

10 000 nya arbetstillfällen tillkomma med hjälp av detta stöd.

Dessa nya arbetstillfällen innebär också att resurser i form av

underutnyttjad arbetskraft och samhällelig infrastruktur kan tas

till vara på ett sätt som innebär ekonomisk vinning för hela

landet.

 Efterfrågan på lokaliserings- och utvecklingsbidrag har således

varit stor under de senaste åren. Trots en successivt ökad

delegering av beslutanderätten till länsstyrelserna har därför

medelsbrist uppstått på detta anslag, som disponeras av NUTEK

och regeringen. Under inne- varande budgetår har NUTEK och

regeringen hittills beslutat om lokal-iserings- och

utvecklingsbidrag m.m. för sammanlagt över 200 milj.kr.

 En översiktlig genomgång av kända projekt för vilka beslut

skall fattas på central nivå visar att det sammanlagda beloppet

för ansökningar om lokaliserings- och utvecklingsbidrag för

närvarande uppgår till ca 700 milj.kr. Eftersom så kort tid av

budgetåret förlutit kan härutöver ett antal ansökningar om

bidrag till ytterligare projekt förväntas.

 Jag anser att det i nuvarande lågkonjunktur är särskilt

angeläget att ta till vara denna investeringsvilja för att

förverkliga ytterligare investeringsprojekt i regionalpolitiskt

prioriterade regioner. För beslut om lokaliserings- och

utvecklingsbidrag, som beviljas av NUTEK och regeringen,

beräknar jag nu mot bakgrund härav ett sammanlagt behov av

medelstillskott på 200 milj.kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Lokaliseringsbidrag m.m. på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 200 000 000 kr.

I. Övrig näringspolitik

[4] Behov av författningsändringar i samband med

inrättandet av en ny näringspolitisk myndighet

Den 1 juli 1991 inrättades närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK)

varvid statens energiverk (STEV), statens industriverk (SIND)

och styrelsen för teknisk utveckling (STU) lades ner.

Utredningen om en ny näringspolitisk myndighet (I 1991:03) hade

enligt sina direktiv (Dir. 1991:15) bl.a. till uppgift att lämna

förslag till ändringar i berörda författningar. De flesta

föreslagna ändringarna är endast av formell natur och innebär

att de uppgifter som enligt dessa författningar tidigare åvilat

någon av de nu nedlagda myndigheterna övertas av NUTEK.

 Vid sin översyn av nödvändiga författningsändringar föreslog

utredningen att förordningen (1973:568) om vissa uppgifter från

rörelseidkare skulle upphävas.

 Enligt denna förordning är den som i landet driver rörelse

skyldig att på anmodan av SIND lämna de uppgifter som behövs för

SINDs utredande verksamhet. Den som underlåter att fullgöra den

av SIND föreskrivna uppgiftsskyldigheten eller uppsåtligen eller

av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift kan dömas till böter.

Anledningen till att denna uppgiftsskyldighet infördes var att

allmänna utredningar rörande branch-förhållanden m.m. utgjorde

en viktig del av SINDs verksamhet. Under senare år har

branschutredningarna minskat i betydelse och enligt uppgifter

från SIND har 1973 års förordning inte kommit att tillämpas.

Förordningen framstår som otidsenlig och SINDs rätt att avkräva

en rörelseidkare uppgifter om hans rörelse för inte föras över

till NUTEK. Om uppgifter behövs från företag för genomförande av

utredningsuppdrag bör verket söka få tillgång till uppgifterna

genom samverkan med företagen eller med berörda

branschorganisationer. I de fall

uppgifter behövs för prövningen av en ansökan om t.ex. stöd

eller tillstånd bör NUTEK - liksom tidigare STEV, SIND och STU -

kunna begära in uppgifterna i enlighet med på dessa områden

gällande föreskrifter. Mot bakgrund härav bör, som utredningen

föreslagit, förordningen upphävas. Förordningen reglerar sådant

som enligt den nuvarande regeringsformen kräver lagform och

förordningen skall därför upphävas genom lag.

 Frågans beskaffenhet är sådan att lagrådets hörande skulle

sakna betydelse. Lagrådets yttrande behöver därför inte

inhämtas.

Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har det inom

näringsdepartementet

upprättats förslag till

1. lag om ändring i lagen (1902:71) om elektriska anläggningar,

2. lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning på

tillfälligt vinstkonto,

3. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt

in-

vesteringskonto,

4. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),

5. lag om ändring i lagen (1984:947) om beskattning av utländska

forskare

vid tillfälligt arbete i Sverige,

6. lag om ändring i lagen (1984:1090) om inbetalning på

förnyelsekonto,

7. lag om upphävande av förordningen (1973:568) om vissa

uppgifter från rörelseidkare.

Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som

underbilaga 1.

 Jag har i detta ärende samrått med statsråden Laurén och
[REDACTED_EFTERNAMN].

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 anta förslagen till

 1. lag om ändring i lagen (1902:71) om elektriska anläggningar,

 2. lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning på

tillfälligt

 vinstkonto,

 3. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalning på

särskilt investeringskonto,

 4. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),

 5. lag om ändring i lagen (1984:947) om beskattning av

utländska forskare vidtillfälligt arbete i Sverige,

 6. lag om ändring i lagen (1984:1090) om inbetalning på

förnyelsekonto,

 7. lag om upphävande av förordningen (1973:568) om vissa

uppgifter från rörelseidkare.

 Underbilaga 1

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1902:71) om elektriska anläggningar

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1902:71) om elektriska

anläggningar1

att i 19 och 31 §§ orden "statens energiverk" skall bytas ut mot

"närings- och teknikutvecklingsverket".

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt

vinstkonto

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:456) om insättning

på tillfälligt vinstkonto2 att i 3, 6, 11, 13, 14 och 19 §§ orden

"statens industriverk" i olika böjningsformer skall bytas ut mot

"närings- och teknikutvecklingsverket" i motsvarande form.

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

______

1Senaste lydelse av 19 § 1988:218

 31 § 1988:218

2Senaste lydelse av

 3 § 1983:670

 6 § 1990:381

 11 § 1987:662 13 § 1983:670

 14 § 1990:381

 19 § 1990:381

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt

investeringskonto

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:1185) om inbetal-

ning på särskilt investeringskonto1 att i 3, 6, 11, 13, 14 och 19

§§ orden "statens industriverk" i olika böjningsformer skall

bytas ut mot "närings- och teknikutvecklingsverket" i motsvaran-

de form.

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Förslag till

Lag om ändring i vattenlagen (1983:291)

Härigenom föreskrivs i fråga om vattenlagen (1983:291)2 att i 11

kap. 8 § orden "statens energiverk" skall bytas ut mot "närings-

och teknikutvecklingsverket".

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

________

1Senaste lydelse av 3 § 1986:1339

 6 § 1990:389

 7 § 1985:472 11 § 1987:663

 13 § 1983:671

 14 § 1990:389

 19 § 1990:389

2Senaste lydelse av

 11 kap. 8 § 1986:326

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1984:947) om beskattning av utländska

forskare vid tillfälligt arbete i Sverige

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:947) om beskattn-

ing av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige att i

6 §

orden "styrelsen för teknisk utveckling" skall bytas ut mot

"närings- och teknikutvecklingsverket".

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1984:1090) om inbetalning på

förnyelsekonto

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:1090) om inbetaln-

ing på förnyelsekonto1 att i 3, 6, 11, 13, 14 och 19 §§ orden

"statens industriverk" i olika böjningsformer skall bytas ut mot

"närings- och teknikutvecklingsverket" i motsvarande form.

_________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Förslag till

Lag om upphävande av förordningen (1973:568) om vissa uppgifter

från rörelseidkare

Härigenom föreskrivs att förordningen (1973:568) om vissa

uppgifter från rörelseidkare skall upphöra att gälla vid

utgången

av år 1991.

_________

1Senaste lydelse av

 3 § 1986:1341 6 § 1990:395

 11 § 1987:664

 14 § 1990:395

 19 § 1990:395

Bilaga 12

Civildepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammansträde den 31 oktober

1991

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 1 och p. 5 samt

statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vad avser p. 2-4

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för

budgetåret 1991/92

Trettonde huvudtiteln

C. Statistik, förvaltning m.m.

[1] C 15. Folk- och bostadsräkningar

Över detta reservationsanslag finansieras 1990 års folk- och

bostadsräkning (FoB 90). För innevarande år uppgår budgeten till

16 874 000 kr. Totalkostnaden i 1988 års prisnivå för FoB 90 är

180 milj.kr. fördelat på budgetåren 1989/90-1992/93 (prop.

1988/89:91). Av denna kostnad ansvarar statistiska centralbyrån

(SCB) för 104 milj. kr.

 SCB har anmält behov av tilläggsanslag på 8 801 000 kr. för att

kunna fullgöra FoB 90 enligt ursprungsplanerna. Orsaken till

kostnadsökningen är den oväntat låga svarsfrekvensen som verket

ej kunnat förutse och de därmed sammanhängande höga

uppföljningskostnaderna.

 SCB har även anmält behov av att tidigarelägga ett

medelsutnyttjande på 8 200 000 kr. för FoB 90 jämfört med den

ursprungliga planen. Detta beror på det påskyndande av

produktionsprocessen som blivit möjlig genom tillämpning av ny

produktionsteknik. SCB anser att detta är mycket angeläget för

användarna.

Föredragandens överväganden

Min principiella uppfattning är att folk- och bostadsräkningar

skall genomföras högst vart tionde år. När emellertid redan nära

180 milj. kr. lagts ner på FoB 90 vore det uppenbart orimligt

att inte kunna slutföra undersökningen. Min bedömning är att FoB

90 bör slutföras enligt planerna och att de ökade kostnaderna

skall finansieras genom en omprioritering från anslag C 2.

statistiska centralbyrån: statistik, register och prognoser till

anslag C 15 Folk- och bostadsräkningar.

 Jag delar SCBs uppfattning att den tidigareläggning som den nya

produktionstekniken möjliggjort är av stort värde för de som

använder statistiken. Jag föreslår därför att 8 200 000 kr. av

de budgeterade kostnaderna för budgetåret 1992/93 ställs till

förfogande redan budget

året 1991/92.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Folk- och bostadsräkningar på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 8 200 000 kr.

 för en tidigareläggning av FoB 90

 godkänna att 8 800 000 kr. omfördelas från anslag C 2.

Statistiska centralbyrån: statistik, register och prognoser till

anslag C 15. folk och bostadsräkningar i enlighet med vad som

ovan anförts.

E. Polisväsendet

[2] E 1. Rikspolisstyrelsen

Polisverksamheten är personalintensiv. Behovet av poliser har

under en följd av år varit större än antalet färdigutbildade

poliser. Många polistjänster, framför allt i storstäderna, har

därför varit vakanta.

 Antagningen av polisaspiranter ökade från 600 till 800 under

budgetåret 1990/91. För innevarande budgetår gjordes bedömningen

att en återgång till en antagningsnivå av 600 aspiranter skulle

vara tillräcklig för att personalsituationen inom polisen skulle

ha bringats i balans inom några år. En förnyad prövning av

frågan skulle dock göras under hösten 1991.

 En genomgång av personalsituationen inom polisen visar en för-

bättring av vakansläget. Trots detta är personalläget

bekymmersamt. Rikspolisstyrelsen har hos regeringen anmält behov

av ytterligare polisaspiranter under innevarande budgetår.

 Det är angeläget att snabbt förbättra personalläget inom

polisen. Intagningen till polishögskolan bör därför redan

innevarande budgetår ökas med ytterligare 100 aspiranter till

totalt 700 polisaspiranter.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 till Rikspolisstyrelsen, på tilläggsbudget I till

statsbudgeten, för budgetåret 1991/92 anvisa ett förslagsanslag

på 19 000 000 kr.

[3] E.5 Utrustning m.m. för polisväsendet

Fotbolls-EM

Rikspolisstyrelsen har för att täcka de extra kostnader som

beräknas uppstå för polisen till följd av fotbolls-EM år 1992

hemställt att ca

145 milj. kr. ställs till polisens förfogande.

 Fotbolls-EM kommer att kräva en extraordinär polisiär insats.

Av de yrkade medlen hänför sig ca 88 milj. kr. till

personalkostnader såsom lönemerkostnader och resekostnader i

samband med kommenderingen. För utbildning yrkas ca 10 milj. kr.

och för anskaffning av utrustning

ca 38 milj. kr. Kostnader för viss bevakning m.m. har beräknats

till ca 9 milj. kr.

 Den polisiära insatsen i samband med fotbolls-EM torde bli den

största hittills i Sverige. Det är av stor vikt att polisen kan

upprätthålla lag och ordning i samband med evenemanget. Det är

också uppenbart att insatserna i samband med fotbolls-EM inte

kan tillåtas att ta så stor del av polisens resurser i anspråk

att polisen inte kan fullgöra sina uppgifter i övrigt på ett

tillfredsställande sätt.

 Till en del bör polisens behov av medel med anledning av

fotbolls-EM kunna tillgodoses genom att polisen för ändamålet

får använda 64,5 milj. kr. inom ramen för anvisade medel för

budgetåret 1991/92 för att bekosta merkostnader till följd av

polisiära insatser vid fotbolls-EM. Medlen bör få användas såväl

till anskaffning av utrustning som till andra kostnader som

hänför sig till polisinsatsen i samband med fotbolls-EM. Vissa

investeringar för andra ändamål får till följd härav

senareläggas.

 Härutöver bör särskilda medel för kostnader i samband med

fotbolls-EM tillföras under ett tillfälligt anslag, som jag

behandlar i det följande.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 godkänna vad jag har förordat om dispositionen av medel under

 reservationsanslaget, Utrustning m.m. för polisväsendet.

[4] E 9. Vissa merkostnader för fotbolls-EM

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i

statsbudgeten för innevarande budgetår.

 Jag har i det föregående under anslaget E 5. Utrustning m.m.

för polisväsendet redogjort för min bedömning vad avser

polisväsendets kostnader för fotbolls-EM. Jag har därvid angett

att särskilda medel bör tillföras polisväsendet för dessa

tillfälliga kostnadsökningar. Ett nytt reservationsanslag bör

därför föras upp på tilläggsbudget för innevarande budgetår.

 På anslaget bör rikspolisstyrelsen anvisas 55 milj. kr. Jämte

de medel som anvisats för ändamålet på anslag E 5. enligt det

föregående står därmed ca 119,5 milj. kr. till

rikspolisstyrelsens disposition på reservationsanslag för

kostnader i anledning av fotbolls-EM. Övriga kostnader som

uppstår för polisen i anledning av fotbolls-EM får finansieras

genom omprioriteringar.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 för Vissa merkostnader för fotbolls-EM på tilläggsbudget I

till statsbudgeten för budgetåret 1991/92 anvisa ett

reservationsanslag på 55 000 000 kr.

[5] Dispositionen av anslag till departement och

myndigheter vid ändrad fördelning av ärenden

Regeringen begärde i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100

bil. 2) ett generellt bemyndigande av riksdagen att, vid

organisatoriska förändringar inom regeringskansliet som hänger

samman med omfördelningar av arbetsuppgifterna, få disponera

anvisade anslag på ett annorlunda sätt än det för vilket

anslagen beräknats. Riksdagen lämnade det begärda bemyndigandet

(FiU20, rskr. 132), som således är begränsat till att avse

förändringar inom regeringskansliet.

 I samband med de organisationsförändringar som nu genomförs

inom regeringskansliet är avsikten att överföra vissa frågor,

som för närvarande handläggs i civildepartementet, till de s.k.

stabsmyndigheterna, dvs. statskontoret, riksrevisionsverket och

statens arbetsgivarverk. Detta medför att anvisade anslag till

stabsmyndigheterna kan behöva överskridas, medan anslaget till

civildepartementet kommer att belastas i mindre utsträckning än

vad som beräknats när anslaget anvisades. Regeringen bör därför

inhämta riksdagens bemyndigande att disponera om anvisade anslag

till civildepartementet och vederbörande myndigheter på det sätt

som föranleds av omorganisationen. Jag vill betona att detta

inte skall leda till någon nettoökning av statsbudgetens

utgifter.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

 bemyndiga regeringen att omdisponera anvisade anslagsmedel

 för budgetåret 1991/92 mellan civildepartementet samt

 statskontoret, riksrevisionsverket och statens arbetsgivarverk

 i enlighet med vad jag förordat i det föregående.

Bilaga 13

Förteckning

över anslag som regeringen begär i samlingspropostionen om

anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret

1991/92.

 II. Justitiedepartementet

E5 Utrustning för kriminalvården,

 reservationsanslag 6 000 000

 III. Utrikesdepartementet

D2 Sveriges Riksradios programverksamhet för

 utlandet, reservationsanslag 6 772 000

F2 Konferens om säkerhet och samarbete i Europa

 (ESK), förslagsanslag 2 200 000

 IV. Försvarsdepartementet

A2 Utredningar m.m., reservationsanslag 4 600 000

 V. Socialdepartementet

G13 Medel för ombildning av statens hundskola,

 förslagsanslag 7 000 000

 VI. Kommunikationsdepartementet

A4 Särskilda avvecklingskostnader av Transportrådet,

 reservationsanslag 3 201 000

G7 Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret,

 reservationsanslag 1 980 000

I2 Bidrag till Sveriges meteorologiska och

 hydrologiska institut, reservationsanslag 20 000 000

K2 Vissa produktivitets och sysselsättnings-

 främjande åtgärderinom kommunikations-

 departementets område, reservationsanslag 1 500 000 000

 VII. Finansdepartementet

C3 Vissa investeringar m.m, reservationsanslag 950 000 000

 VIII. Utbildningsdepartementet

B8 Bidrag till driften av det kommunala

 offentliga skolväsendet, förslagsanslag 50 000 000

D10 Lokala och individuella linjer samt fristående

 kurser, reservationsanslag 20 950 000

E25 Polarforskning, reservationsanslag 14 000 000

G28 Kulturmiljövård, reservationsanslag 50 000 000

I2 Inredning och utrustning av lokaler vid högskole-

 enheterna m.m., reservationsanslag 5 400 000

 IX. Jordbruksdepartementet

B13 Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.,

 förslagsanslag 1 678 500 000

 X. Arbetsmarknadsdepartementet

A2 Utredningar m.m., reservationsanslag 4 000 000

A5 Internationell samverkan inom ramen för flykting-

 och immigrationspolitiken m.m., reservationsanslag 4 000 000

B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,

 reservationsanslag 3 285 000 000

C7 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade,

 reservationsanslag 275 000 000

D9 Utlänningsnämnden, förslagsanslag 24 700 000

 XII. Industridepartementet

A1 Industridepartementet, förslagsanslag 1 300 000

G1 Lokaliseringsbidrag m.m., reservationsanslag 200 000 000

 XIII. Civildepartementet

C15 Folk och bostadsräkningen, reservationsanslag 8 200 000

E1 Rikspolisstyrelsen, förslagsanslag 19 000 000

E9 Vissa merkostnader för fotbolls-EM,

 reservationsanslag 55 000 000

Summa 8 196 803 000