Regeringens proposition 1990/91: 110

om bostadsbidrag för år 1992

Regeringen föreslär riksdagen att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 14 februari 1991.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås ändringar av reglerna för bostadsbidrag. Ändringarna föresläs gälla fr.o.m. den 1 januari 1992.

För barnfamiljer innebär ändringarna att inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med 10 000 kr. till 91 000 kr. per år. De gränser över vilka hushållets sammanlagda förmögenhet skall påverka den bidrags­grundande inkomsten höjs till 180 000 kr. för ensamboende och till 360 000 kr, för makar/samboende.

Den övre bostadskostnadsgränsen höjs med 400 kr, per månad till 3 900 kr, för familjer med ett barn och till 4 400 kr. för familjer med två barn saml med 500 kr. per månad till 5 000 kr. för familjer med tre eller flera barn. Samtidigt höjs gränsen för lägsta bidragsgrundande bostadskostnad med 100 kr. för samtliga barnfamiljer.

Bostadsbidragen till ungdomar och studerande anpassas till löne- och prisutvecklingen genom att dels inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs, dels gränserna för den bidragsgrundande bostadskostnaden höjs.

Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn anpassas till löneutvecklingen genom att inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs.

Vidare föreslås vissa ändringar som främst syftar till att förenkla admini­strationen av bostadsbidragen.

1 Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 110

Prop. 1990/91:110

Propositionens lagförslag

Prop. 1990/91: 110

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs att 9, 11, 14, 19-21 och 30-33 §§ lagen (1988:786) om bostadsbidrag' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9§

Bostadsbidrag lämnas med lägst det bidragsbelopp som följer av 19 och 20 §§, om den bidragsgrun­dande inkomsten inte överstiger 81 000 kronor. Om den bidrags­grundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet minskas med 20 procent av den överskjutande inkomsten.

Bostadsbidrag lämnas med lägst det bidragsbelopp som följer av 19 och 20 §§, om den bidragsgrun­dande inkomsten inte överstiger 91 000 kronor. Om den bidrags­grundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet minskas med 20 procent av den överskjutande inkomsten.

11§ Om bidragssökanden och sådana barn under sjutton år som avses i 3 § första stycket 1 eller andra stycket har en sammanlagd förmö­genhet som överstiger 90 000 kronor eller, i fråga om makar, om makarna och barnen har en samman­lagd förmögenhet som överstiger 180 000 kronor, skall den bidrags­grundande inkomsten höjas med en femtedel av det överskjutande beloppet.

Om bidragssökanden och sådana barn under sjutton år som avses i 3 § första stycket 1 eller andra stycket har en sammanlagd förmö­genhet som överstiger 180 000 kronor eller, i fråga om makar, om makarna och barnen har en samman­lagd förmögenhet som överstiger 360 000 kronor, skall den bidrags­grundande inkomsten höjas med en femtedel av det överskjutande beloppet.

Lagen omtryckt 1990:792.

Om en bidragssökande som avses i första stycket begär det, skall bo­stadsbidrag lämnas enligt andra stycket under förutsättning att det är förmån­ligare för denne.

Om en bidragssökande som avses i andra stycket begär det, skall bo­stadsbidrag lämnas enligt första stycket under förutsättning att det är förmån­ligare för den sökande och att denne eller dennes make uppbär studiemedel.

14 §2

Är bidragssökanden och dennes make under bidragsåret under 29 år lämnas bostadsbidrag med lägst det belopp som följer av 21 § första stycket, om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger 31 000 kronor för en ensamboende och 44 000 kronor för makar. Om den bidragsgrundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet min­skas med en tredjedel av den över­skjutande inkomsten.

Har bidragssökanden eller dennes make fyllt 29 år eller uppnår någon av dem denna ålder under bidrags-året lämnas bostadsbidrag med lägst det bidragsbelopp som följer av 21 § andra stycket, om den bidrags­grundande inkomsten inte överstiger 66 000 kronor. Om den bidrags­grundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet minskas med 10 procent av den överskjutande in­komsten.

Är bidragssökanden och dennes make under bidragsäret under 29 år lämnas bostadsbidrag med lägst det belopp som följer av 21 ij första stycket, om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger 33 000 kronor för en ensamboende och 47 000 kronor för makar. Om den bidragsgrundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet min­skas med en tredjedel av den över­skjutande inkomsten. Har bidragssökanden eller dennes make fyllt 29 år eller uppnår någon av dem denna ålder under bidrags­äret lämnas bostadsbidrag med lägst del bidragsbelopp som följer av 21 § andra stycket, om den bidrags­grundande inkomsten inte överstiger 70 000 kronor. Om den bidrags­grundande inkomsten är högre, skall bidragsbeloppet minskas med 10 procent av den överskjutande in­komsten.

Prop. 1990/91: 110

2 Senaste lydelse 1990:976.

/* Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr 110

]9§

Prop. 1990/91: 110

Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om bidragssökanden eller någon medlem av dennes familj är handikappad och socialnämnden har tillstyrkt att bidrag lämnas för en högre kostnad.

Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadens storlek med­delas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer,

20 

§

Bostadsbidrag lämnas månadsvis

1.

med 1 000 kronor samt

2.

med 75 procent av den del av bostadskostnaden per månad som för

familjer med ett barn överstiger / 800 kronor men inte 2 400 kronor,

familjer med tvä barn överstiger / 500 kronor men inte 2 800 kronor,

familjer med tre eller flera bam överstiger I 200 kronor men inte 3 200 kronor.

Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnas bostadsbidrag med 50 procent av den överskjutande bo­stadskostnaden per månad upp till

5 500 kronor för familjer med ett barn,

4 000 kronor för familjer med två barn,

4 500 kronor för familjer med tre eller flera bam.

Bostadsbidrag lämnas månadsvis

1.

ined 1 0(K) kronor samt

2.

med 75 procent av den del av bostadskostnaden per månad som för

familjer med ett bam överstiger / 900 kronor men inte 2 400 kronor,

familjcf ;--ied tvä bam överstiger I 600 kronor men inte 2 800 kronor,

familjer med tre eller flera bani överstiger I 300 kronor men inte 3 200 kronor.

Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnas bostadsbidrag med 50 procent av den överskjutande bo­stadskostnaden per månad upp till

3

900 kronor för familjer med ett barn,

4

400 kronor för familjer med två barn,

5

000 kronor för familjer med tre eller flera bam.

Bostadsbidrag enligt 19 § första stycket 1 lämnas endast till familjer med barn som avses i 3 § första stycket 1 och 2, Om föräldrarna inte bor tillsam­mans men har gemensam vårdnad om barnet, skall bidraget tillfalla den av föräldrarna som barnet är kyrkobokfört hos.

Bidrag enligt 19 § första stycket 2 och andra stycket samma paragraf får lämnas endast till den som bor i en bostad som han äger eller innehar med hyrcs- eller bostadsrätt.

Är föräldern under bidragsåret under 29 år och får denne inte bidrag enligt första stycket, skall bidrag en­ligt 19 § första stycket 2 beräknas på den del av bostadskostnaden per månad som överstiger 800 kronor eller för den .som får studiemedel / 500 kronor.

Är föräldern under bidragsåret under 29 år och får denne inte bidrag enligt första stycket, skall bidnii: en­ligt 19 § första stycket 2 beräknas på den del av bostadskostnaden per månad som överstiger 900 kronor eller för den som får studiemedel 7 600 kronor.

Närmare föreskrifter om vad som gäller när bostaden utgör en del av upp-     Prop. 1990/91: läiarens egen bostad, hyrs i andra hand eller är en gruppbostad för flera famil­jer meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

21 §

Är bidragssökanden och dennes

Är bidragssökanden och dennes

make under bidragsåret under 29 år, make under bidragsåret under 29 år,

lämnas bostadsbidrag med 75 pro- lämnas bostadsbidrag med 75 pro­

cent av den del av bostadskostnaden cent av den del av bostadskostnaden

per månad som överstiger 800 per månad som överstiger 900

kronor men inte 2 300 kronor för kronor men inte 2 500 kronor för

ensamboende och 2 900 kronor för ensamboende och 3 100 kronor för

makar. För hushåll där någon får makar. För hushåll där någon får

studiemedel lämnas bostadsbidrag studiemedel lämnas bostadsbidrag

dock endast för den del av bostads- dock endast för den del av bostads­

kostnaden per månad som överstiger kostnaden per månad som överstiger

1 500 kronor.

/ 600 kronor.

Har den bidragssökande eller dennes make under bidragsäret fyllt 29 år eller uppnår någon av dem denna ålder under bidragsäret, lämnas bostadsbi­drag med 30 procent av den del av bostadskostnaden per månad som över­stiger 1 600 kronor men inte 3 500 kronor.

Högre bostadskostnad än som anges i första eller andra stycket får beak­tas, om bidragssökanden eller dennes make är handikappad och socialnämn­den har tillstyrkt att bidrag lämnas för en högre kostnad.

Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadens storlek med­delas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

30           

§

Vid omprövning av bidragsbeslut

Vid omprövning av bidragsbeslut

skall 23 § andra stycket tillämpas, skall 23 § andra stycket tillämpas. Omprövning på grund av ändrad in­komst eller ändrad bostadskostnad får dock avse endast tiden från kvartalsskiftet närmast före den dag då ansökan om omprövning kom in till kommunen.

31         §

Kommunen skall besluta om återbetalning av bostadsbidrag helt eller del­vis, om bidragstagaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp. Detsamma gäller om bidrag i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och bidragstagaren skäligen borde ha insett detta.

Krav på återbetalning får inte      Prop. 1990/91: 1 10

framställas mot bidragstagaren se­nare än tre år efter utgången av det

kalenderår då bidraget lyftes. 1 de

fall den taxering som avses i 10 och

15 §§ har överklagats får dock tiden

utsträckas till ett år efter utgången av

det kalenderår då taxeringen vunnit

laga krcrft. Om kommunen har ålagt en bidragstagare återbetalningsskyldighet enligt första stycket, får kommunen vid senare utbetalning till denne hälla inne ett skäligt belopp i avräkning på vad som har betalats ut för mycket. Om äterbe-talningsskyldigheten inte fullgörs på detta sätt, skall kommunen vidta de åt­gärder som behövs for att driva in fordringen.

Om det finns särskilda skäl, får kommunen efterge belopp som skall åter­betalas.

32            

§

För bostadsbidrag som kommunen har lämnat enligt denna lag får kom­munen statsbidrag med 50 procent av sina kostnader. Bidraget lämnas i efter­skott för ett kalenderår i sänder.

Länsbostadsnämnden prövar ärenden om statsbidrag.

Ansökan om statsbidrag skall

Ansökan  om  statsbidrag  skall

liimnas in till länsbostadsnämnden, lämnas in lill länsbostadsnämnden.

Plan- och hostadsverket sköter utbe- Boverket sköter utbetalningen av

talningen av statsbidrag.

statsbidrag.

Närmare föreskrifter om förfarandet i övrigt meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

33            

§

Kommunens beslut enligt denna lag får överklagas hos länsbostadsnämn­den.

Länsbostedsnämndens beslut får

Länsbostadsnämndens beslut får

överklagas hos plan- och bostads-

överklagas hos boverket,

verket.

Plan- och bostadsverkets beslut

Boverkets beslut får inte över­

får inte överklagas.

klagas.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991 och tillämpas första gängen i fråga om bostadsbidrag för år 1992.

Bostadsdepartementet

Prop. 1990/91: i lo

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet den 14 februari 1991.

När\'arande: statsministern Carisson, statsråden Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om bostadsbidrag för år 1992 1 Gällande regler

Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen (1988:786) om bostadsbidrag och i bostadsbidragsförordningen (1988:787). Fr.o.m. bidragsåret 1991 läm­nas bostadsbidrag till barnfamiljer, ungdomar och studerande samt andra hushåll utan barn.

Bostadsbidrag till barnfamiljer består dels av ett fast belopp, dels av ett belopp .som beror av bostad.skostnadens storlek och antalet barn.

Det fasta beloppet är för närvarande 1 000 kr. per månad oberoende av hur många bam det finns i familjen.

Det bosiadskostnadsberocnde bidragsbeloppet grundas på bostadskostna­den mellan en nedre och en övre gräns för bostadskostnaden. Inom detta in-ter\'all lämnas bidrag med 75 eller 50 % av bostadskostnaden. Bostadskost­nadsgränserna framgår av foljtuide sammanställning.

Familjer med

Lägiila bidrag.s-

Bidrag med 75%

Bidrag med .50%

grundande

upp till en

upp till en

bostadskostnad

bostadskostnad

t)o.stad.skosinad

(kr./mån)

av (kr./mån)

av (kr./mån)

1

bam

1 800

2 400

3 500

2

bam

1500

2 800

4a)0

3

eller flera bam     1200

3 200

4 500

Bidragen är inkomstprövade och reduceras med ett belopp som svarar mot 20 % av den del av den bidragsgrundande inkomsten .som överstiger 81 000 kr. per år.

Bostadsbidrag enligt reglerna för bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas även till sådana ensamboende och makar/sam boende som har s.k. umgänges-rättsbarn. Bidraget avser i dessa fall endast den del av stödet som beror av bostadskostnadens storiek och antalet bam.

Bostadsbidrag till hushåll utan barn består av ett belopp som beror av bos- Prop. 1990/91: 110 tadskostnadens storlek. Bidragsbeloppet grundas på bostadskostnaden mellan en nedre och en övre gräns för bostadskostnaden. Inom detta intervall lämnas bidrag med 75 % av bostadskostnaden till ungdomar och 30 % av bostads­kostnaden till andra hushåll utan barn. Bostadskostnadsgränsema för hushåll utan bam firamgår av följande sammanställning.

Hushållsiyp

LägsUi bidrags-

Högsta bidrags-

Bidragsandel

grundande

grundande

bostadskostnad

bostadskosmad

(kr./mån)

(kr./mån)

(%)

Unedotnar 18-28 är

Makar/sam boende

med studiemedel

1500

2 900

75

ulan studiemedel

800

2 900

75

Easam boende

med studiemedel

1500

2 300

75

utan studiemedel

800

2 300

75

Andra hushåll

utan bam

1 600

3 500

30

Även detta bidrag är inkomstprövat. Det reduceras för ungdomar mellan 18 och 28 år med ett belopp som svarar mot en tredjedel av den del av den bi­dragsgrundande inkomsten som överstiger 31 000 kr. per år för ensambo­ende och 44 0()0 kr. per år för makar/samboende. För andra hushåll utan barn reduceras bidraget med ett belopp som svarar mot 10 % av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger 66 

(XX) 

kr, per år.

Om bidragstagaren eller dennes make uppbär studiemedel lämnas bidrag enligt reglerna för bostadsbidrag till ungdomar även till dem som är äldre än 28 år. Till ungdomar kan bostadsbidrag lämnas enligt reglerna för andra hus­håll utan barn om det är förmånligare för bidragstagaren,

2 Översyn av reglerna för inkomstprövning av bostadsbidrag

Regeringen uppdrog den 21 juni 1990 åt boverket att mot bakgrund av för­ändringarna i skattesystemet och inom en oförändrad finansiell ram se över de bestämmelser om prövning av bostadsbidrag som avser värderingen av in­komster och bostadsutgifter. Boverket överiämnade den 6 december 1990 en rapport med anledning av uppdraget.

Boverket föreslår en genomgripande förändring av inkomstprövningssys­temet. Fr.o.m. bidragsåret 1992 bör enligt förslaget den bidragsgrundaiide inkomsten fastställas med hänsyn främst till sökandens beräknade för­värvsinkomst under bidragsåret och inte som i dag på grundval av den sam­manräknade inkomsten enligt taxeringen till statlig inkomstskatt året före bi­dragsåret. Tillägg görs för förmögenhet samt för sökandens beräknade kapi-

talinkomst såvida inte inkomsten härrör från en realisaiimisvinst från försälj- Prop. 1990/91 ning av en permanentbostad som återinvesterats i sökandens aktuella bostad. En avstämning av det gångna årets bidrag bör enligt boverket ske mot den preliminära taxeringen som skall vara klar senast den 30 juni året efter in­komst/bidragsåret. För högt bidrag skall kunna krävas tillbaka och för lågt bidrag betalas ut i efterskott.

Med hänsyn till förslagens betydande administrativa konsekvenser har bo­verkets rappon skickats på en snabbremiss. Yttrande har lämnats av riks­skatteverket. Svenska kommunförbundet, Stockholms, Flens, Malmö, Göteborgs och Örnsköldsviks kommuner samt av Föreningen Kommunala Förmedlingsorgan.

Frågan om vilket inkomstbegrepp som skall ligga till grund för inkomst­prövningen av bostadsbidrag har utretts vid ett flenal tillfällen, senast av bo­stadsbidragskommittén (SOU 1982:58) och av bostadskommittén (SOU 1986:5). Bostadsbidragskommittén studerade utförligt olika möjligheter att få fram ett mer aktuellt inkomstmått som uppfyller rimliga krav på säkerhet och hanterlighet. Både bostadsbidragskommittén och därefter bostadskommittén fann emellertid att inkomstprövningen i allt väsentligt måste grundas på in­komstuppgifter från taxeringen.

Remissinstanserna är överlag positiva till tanken att gä över till en aktuell inkomst, men flera kommuner, bl.a. Stockholm och Malmö, framhåller att en sådan ändring kräver en betydligt mer ingående analys av konsek\'enserna än den som boverket har genomfört. Föreningen Kommunala Fönnedlingsorgan framhåller att det råder skilda uppfattningar bland handläggania i denna fråg;i. Hälften vill behålla taxeringsåret som utgångspunkt för inkomstprövningen och hälften är beredda att pröva bidragsårets beräknade inkomster som bi-dragsunderiag. Svenska kommunförbundet och Malmö kommun förordar ett statligt övertagande av hela bostadsbidragshanteringen, dvs. att staten bör ta hela det ekonomiska ansvaret för bidragshanteringen inklusive ett över­tagande av den kommunala personalen och kostnaderna för adminisU"ationen.

Remissinstansenia har genomgående framhållit att en förändring i enlighet med boverkets förslag inte går att genomföra inför bidragsåret 1992, Kom­munförbundet och flera av kommunerna anser därför att nuvarande system bör tillämpas även för bidragsåret 1992,1 så fall kommer det att finnas tid till att utarbeta ett genomarbetat förslag.

Jag delar denna uppfattning. Innan man tar ställning till om en så genom­gripande förändring av inkomstprövningssystemet kan göras måste flera frå­gor studeras närmare, bl.a. mot bakgrund av de svårigheter som påtalats av de tidigare utredningarna. I samband med en sådan översyn måste också stu­deras effekterna av de ändringar av bostadsbidragen som genomfördes inför bidragsåret 1991. Jag är därför inte nu beredd att överväga en ändring av reglerna för inkomstprövningen.

3 Ändrade regler för bostadsbidrag för år 1992 3.1   Bostadsbidrag till barnfamiljer

Prop. 1990/91: 110

3.1.1   Bostadskostnadsgränser

Mitt förslag: Den övre bostadskostnadsgränsen höjs per månad med

4(K) kr. till 3 900 kr. för familjer med 1 barn,

4(X) kr. ull 4 4(X) kr. för familjer med 2 barn och

500 kr. ull 5 

(XX) 

kr. för familjer med 3 eller flera bam.

Gränsen för lägsta bidragsgrundande bostadskostnad höjs med 100 kr. per månad för samtliga barnfamiljer.

Skälen för mitt förslag: Det mål som riksdagen ställde upp är 1987 (prop. 1986/87:48, BoU20, rskr.248) innebär att bostadsbidragen på sikt skal! byggas ut så att även de familjer som är beroende av bostadsbidrag skall kunna hålla sig med moderna bostäder med ett eget mm för varje bam. För att detta skall gälla även dem som bor i nyare bostäder har de kostnadsgränser inom vilka bidrag lämnas höjts väsentligt under .senare år. Inför bidragsåret 1991 genomfördes en särskilt kraftig utbyggnad av bostadsbidragen i högre bostadskostnadslägen för att möta effekterna av skatteomläggningen. De övre bostadskostnadsgränserna höjdes sålunda med mellan 900 och 1 300 kr. i månaden för familjer med 1-3 bam. Om målet för bidragsgivningen skall nås är det dock nödvändigt att höja de övre bostadskostnadsgränserna ytterligare inför år 1992. För att en sådan justering skall kunna genomföras bör emeller­tid även gränsen för den lägsta bidragsgrundande bostadskostnaden höjas.

Den bostadskostnadsgräns där bidragsandelen sänks från 75 till 50 % av bostadskostnaden bör däremot hållas oförändrad. Detsamma gäller det bi­dragsbelopp om 1 000 kr. per månad som saknar direkt anknytning till hus­hållets bostadskostnad.

Mot bakgrund av vad jag nu har anfört förordar jag att maximalt oreduce­rat bostadsbidrag till barnfamiljer fr.o.m. den 1 januari 1992 skall utgöras av dels ett belopp på 1 OCX) kr. per månad oavsett hushållets bostadskostnad och antal barn, dels ett belopp som beror på hushållets bostadskostnad och antal bam. Det senare beloppet lämnas inom de gränser och med de bidragsandelar som framgår av följande sammanställning.

Familjer med

Lägsta bidrags-

Bidrag med 75%

Bidrag med 50%

grundande

upp liU en

upp till en

bostadskosmad

bostadskosmad av

bostad.skosmad av

Oir./mån)

(kr./mån)

Or/mån)

1 bam

1 900    (+ 100)

2 400    (oförändraO

3 900 (-h4()0)

2 bam

1 600    (+ 100)

2 800    (OförändraO

4 400 (+ 400)

3 eller flera

1 300    (- 100)

3 200    (oförändraO

5 0(X) (+ 500)

bam

Prop. 1990/91: 110

Mitt förslag föranleder ändringar i 19 § lagen om bostadsbidrag. Med dessa förändringar kommer de maximala bostadsbidragen för hushåll med barn att uppgå till följande belopp.

Familjer med

_______ 

Bostadsbidrag       Ändring frän

_________________ år 1992 (kr./år)     är 1991 (kr./år)

1

bam

25 500

+1 500

2

bam

32 400

-i-l 500

3

eller flera bam______ 39 900_____ +2 1(X)____ 

Jag vill i detta sammanhang även ta upp en fråga som rör beräkningen av bidragsgrundande bostadskostnad för de hushåll som bor i kooperativ hyres­rätt.

Fr.o.m. bidragsåret 1991 får räntor på lån för förvärv av bostadsrätts­lägenhet räknas in i den bidragsgrundande bostadskostnaden om lånet har tagits upp i direkt anslutning ull förvärvet av lägenheten och bostadsrätten är pantförskriven som säkerhet för lånet. Kommunstyrelsen i Stockholms stad har begän att även räntor för lån till insats i kooperativ hyresrätt får beaktas vid beräkningen av bostadsbidrag. Enligt min mening finns det inte anledning att i detta sammanhang göra åtskillnad mellan de olika upplåtelseformerna. Även räntor för lån till insats eller liknande kapitaltillskott i kooperativ hyres­rätt bör därför få räknas in i den bidragsgrundande bostadskostnaden. Det krav .som i fråga om bostad.srätter gäller om pantsättning kan dock inte utgöra en förutsättning för att räntorna skall beaktas i dessa fall. Ändringen bör gälla för bidrag till såväl barnfamiljer som ungdomar och andra hushåll utan bam. Det bör ankomma på regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bo­verket att meddela närmare föreskrifter i frågan.

3.L2   Inkomstgränser  m.m.

Prop. 1990/91: 110

Mitt förslag: Irikomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med 10 0(X)kr. till 91 (X)Okr. perår.

De gränser över vilka hushållets sammanlagda förmögenhet skall på­verka den bidragsgrundande inkomsten höjs till 180 000 kr. för en­samboende och till 360 000 kr. för makar/samboende.

Skälen för mitt förslag: Bostadsbidragen är behovsprövade i den me­ningen att bidragets storlek beror på det enskilda hushållets inkomster och förmögenhet. Under bidragsåret 1991 reduceras bidraget med 20 % av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger 81 000 kr. Inkomstprövningen grundas på 1990 års taxering, dvs. 1989 års inkomster. De bostadsbidrag som lämnas under år 1992 kommer att grundas på in­komsterna för år 1990, För att stödet inte skall urholkas måste inkomstpröv­ningen anpassas till löneutvecklingen mellan åren 1989 och 1990, Det betyder en uppräkning av gränsen för oreducerat bidrag med ca 10 000 kr. Jag för­ordar alltså att gränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs till 91 000 kr. För inkomster över denna gräns bör bidraget, liksom nu, reduceras med 20% av den överskjutande inkomsten.

Vid beräkning av den bidragsgmndande inkomsten skall för näpv'arande en femtedel av den del av hushållets sammanlagda förmögenhet som överstiger för ensamboende 90 000 kr. och för makar/samboende 180 000 kr. läggas till inkomsten. Även banis eventuella fönnögenhetstillgängar beaktas därvid. Boverket har föreslagit, bl.a. mot bakgrund av att nya taxeringsvärden gäller för egnahem fr.o.m. inkomståret 1990, att dessa gränser höjs till 180 (X)0 resp. 360 0(K) kr. inför bidragsåret 1992. Även jag anser att gränserna bör höjas. Jag förordar en höjning av fönnögenhetsgränserna i enlighet med bo­verkets förslag.

Mina förslag till ändringar av inkomst- och förmögenhetsgränser föran­leder ändringar i 9 och 11 §§ lagen om bostadsbidrag.

Jag vill i detta sammanhang ta upp en fråga som rör förmögenhetstill­gångar som bam får genom testamente eller försäkring efter avliden förälder. Det förekommer att sådana tillgångar är spärrade och inte kan disponeras för barnets räkning. Enligt gällande bestämmelser skall även dessa fömiögen-hetstillgångar beaktas vid beräkning av hushållets bidragsgrundande inkomst. Detta kan innebära att bostadsbidrag inte lämnas eller lämnas med ett väsent­ligt lägre belopp än vad som svarar mot familjens ekonomiska förhållanden i övrigt. En sådan effekt bör enligt min mening undvikas. Det kan lämpligen ske genom att barns spärrade fömiögenhetstillgångar inte skall beaktas vid beräkningen av den bidragsgmndande inkomsten om den bidragssökande be­gär det och om det finns särskilda skäl. Det bör ankomma på regeringen, eller

12

den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela de närmare före.skrif-     Prop. ] 990/91: 110 ter som behövs.

De ändringar som jag nu har förordat bör tillämpas för bidrag som lämnas fr.o.m. den 1 januari 1992.

3.1.3  Förslagens  effekter

De sammanlagda effekterna av mina förslag för hushåll med olika inkomster och bostadskostnader belyses genom följande exempel. De avser ensambo­ende med ett bam och makar/samboende med tre bam. Exemplen visar hur bidragen förändras mellan åren 1991 och 1992 vid genomsnittliga ökningar av löner och bostadskostnader. För hushåll med en familjeförsörjare har i ex­emplet antagits att bidragsförskott lämnas för barnet.

Bostadsbidrag år 1992 och ändring från år 1991 (kr./mån) Ensamboende med ett bam

Förvärvsinkomst är 1990 Ocr./år)

Bostadsbidrag vid en 0cr./mån)ärl992pä 2 700           3 1(X)

bostadskostnad 3.500

>3 900

80 000

1510

1710

1910

2110

110000

(+60) 1010

(+70) 1210

(+80) 1410

(+210) 1610

130 000

(+30) 675

(+35) 875

(+45) 1075

(+175) 1275

(+10)

(+20)

(+25)

(+160)

Makar/samboende med trc bam

FÖA'ärvsi

inkomst

Bostadsbid

rag vid en

bostadskostnad

är 1990 (kr./år)

(kr./mån)årl992på 3 500           4 (X)0

4 500

>5 000

90 000

2 575

2 825

3 075

3 325

130 000

(+45) 1925

(+55) 2 175

(+65) 2 425

(+225) 2 675

160 000

(+25) 1425

(+35) 1675

(+45) 1925

(+210) 2 175

(+10)

(+15)

(+20)

(+175)

Mina förslag om ändringar av reglema för bostadsbidragen till barnfamiljer innebär att de totala kostn:idema för bostadsbidrag till dessa hushåll för bi­dragsåret 1992 kan beräknas uppgå till ca 4 200 milj.kr. Hälften av detta be­lopp betalas av staten och hälften av kommunerna.

13

3.2 Bostadsbidrag till hushåll utan bam

Prop. 1990/91: 110

3.2.1   Inkomst-  och  bostadskostnadsgränser

Mitt förslag: Bostadsbidragen till ungdomar anpassas till löne- och prisutvecklingen.

Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med 2 

(XX) 

kr. till 33 000 kr. per år för ensamboende och med 3 000 kr. till 47 000 kr. per år för makar/samboende.

Den nedre bostadskostnadsgränsen per månad höjs med IfX) kr. per månad,

för dem som inte har studiemedel till 900 kr. och för dem som har studiemedel till 1 600 kr.

Den övre bostadskostnadsgränsen höjs med 200 kr. per månad, för ensamboende till 2 500 kr. och för makar/samboende till 3 100 kr.

Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn anpassas till löneutvecklingen. Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med 4 0(X} kr. till 70 000 kr. per år.

Skälen för mitt förslag: Bostadsbidragen till hushåll utan barn lämnas till ungdomar , studerande och andra hushåll utan bam. Bidragens storlek be­ror på bostadskostnaden och den inkomst som hushållet har. Boverket har, av förenklingsskäl, föreslagit att bostadsbidrag skall lämnas till samtliga hus­håll utan barn efter enhetliga regler, dvs. att samma inkomst- och bostads­kostnadsgränser samt bidrags- och reduktionsandelar skall tillämpas vid be­räkning av bostadsbidrag till dessa hushåll.

Bostadsbidragen till ungdomar och studerande är avsedda att ge det eko­nomiska stöd som är nödvändigt för att också de som har låga inkomster skall kunna efterfråga en bostad. Dessa bidrag ger främst ett högkostnadsskydd. Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn riktas till dem som till följd av låga inkomster endast får begränsat utbyte av sänkningen av den statliga in­komstskatten.

Bostadsbidragen ull ungdomar och till andra hushåll utan barn har således skilda syften. Enligt min mening bör någon ändring i denna del inte göras. Jag är därför inte beredd att biträda boverkets förslag om att lämna bidrag till samtliga hushåll utan barn efter enhetliga regler. Mina förslag begränsas till sådana justeringar som krävs för att anpassa stöden till ändrade inkomster och bostadsutgifter.

För att bostadsbidragen till ungdomar inte skall urholkas bör de anpassas till inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Jag förordar att inkomstgrän­sen för oreducerat bostadsbidrag höjs, för ensamboende med 2 000 kr. till

14

33 000 kr. per år och för makar/samboende med 3 000 kr. till 47 000 kr. per     Prop. 1990/91: 110

är. Jag förordar vidare att den nedre bostadskostnadsgränsen per månad höjs

med 100 kr. för dem som inte har studiemedel till 900 kr. och för dem som

har studiemedel till 1 600 kr. samt att den övre bostadskostnadsgränsen höjs

med 200 kr. för ensamboende till 2 500 kr. och för makar/samboende till

3 100 kr.

Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn avser, som jag tidigare redo­visat, att i huvudsak kompensera för de samlade effekterna av skatteomlägg­ningen. Med hänsyn härtill finns det inte skäl att göra några justeringar av bostadskostnadsgränsema. Det maximala bostadsbidraget under år 1992 för andra hushåll utan barn bör därför vara oförändrat i förhållande till inneva­rande bidragsår (6 840 kr./år). För att bidragen inte skall urholkas bör dock gränsen för oreducerat bidrag anpassas till inkomstutvecklingen. Jag förordar att inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med 4 000 kr. till 70 000 kr. per år.

De ändringar som jag nu har förordat, och som föranleder ändringar i 14 och 20-21 §§ lagen om bostadsbidrag, bör tillämpas för bidrag som lämnas fr.o.m. den 1 januari 1992.

3.2.2   Förslagens  effekter

Mina förslag i det föregående innebär att de maximala bostadsbidragen för ungdomar mellan 18 och 28 år kommer att uppgå till följande belopp.

Bostad.sbidraj;       Ändring från

_________________ ärl992(kr./ar)      är 1991 (kr./är)______ 

Makar/.samhoende

med studiemedel

13 500

-1-900

utan studiemedel

19 800

+900

Ensamlmende

med studiemedel

8 100

+900

utan studiemedel

14 400

+900

15

Effekterna av mina förslag i fråga om ungdomar kan vidare belysas genom     Prop. 1990/91: 110 följande exempel.

Bidragsgrundande

Bostadsbidrag vid en bostadskosmad

inkomst (kr./år)

Ocr./mån) är 1992 pS

_________________ 1500

2 000

2 5(y)

>3 100___ 

Ulan studiemedel Ensamboende

825 355

1200 730 450

1200 730 450

825 185

1200 560

1650

1010

455

300

675 205

675 205

300

675

1 125 485

-33 000

450

50 000 60 000 Sam boende

-Al 000

450

70 0(X)

90 000

Med studiemedel

Easam boende

-33 000

50 000

60 000

Samboende

-Al 000

70 000

90 000

Effekterna av mina förslag i fråga om andra husliåll utan barn kan belysas genom följande exempel.

Bidragsgrundande

Bostadsbidrag vid en bostadskosmad

inkomst (kr./är)

0

_________________ 2500

3 0«)

>3 5(X)___________ 

420

570

210

360

-

235

-70 000

270

95 OCX)

IIOO(X)

Jag beräknar kostnaderna för bostadsbidrag till hushåll utan barn enligt dessa regler under bidragsåret 1992 till ca 310 milj.kr. Hälften av detta be­lopp betalas av staten och hälften av kommunema.

Som jag tidigare har redovisat beräknas de totala kostnaderna för bostadsbidragen ull barnfamiljer under bidragsåret 1992 uppgå till ca 4 200 milj.kr. De sammanlagda kostnaderna för bostadsbidragen under år 1992 beräknas således uppgå till ca 4 500 milj.kr.

16

4 Vissa administrativa frågor

Prop. 1990/91: 110

Mitt förslag: Reglerna i 23 § andra stycket lagen om bostadsbidrag om den tidigaste tidpunkt från vilken bostadsbidrag lämnas görs till­ämplig även vid omprövning av beviljat bidrag på grund av ändrad in­komst och ändrad bostadskostnad.

En särskild preskriptionstid om tre är införs i fråga om återkrav av felaktigt utbetalat bostadsbidrag.

Boverket: Verket har lämnat vissa förslag till ändringar av bidrags­reglerna som inte har direkt samband med förslaget till nytt inkomstpröv-ningssysiem utan som främst syftar till att förenkla administrationen av bo­stadsbidragen. Bl.a. har verket föreslagit att den särskilda retroaktivitets-regeln i 30 § lagen om bostadsbidrag slopas och att en preskriptionsregel in­förs vid krav på återbetalning av felaktigt utbetalat bostadsbidrag.

Remissinstanserna: Remissinstanserna har i huvudsak inte haft några erinringar eller har inte behandlat förslagen.

Skälen för mitt förslag: Enligt huvudregeln i 23 § lagen om bo­stadsbidrag lämnas bostadsbidraget från och med månaden efter den då rätt till bostadsbidrag har uppkommit. Bidrag lämnas dock inte för längre tid till­baka än tre månader före den månad dä ansökan om bidrag gjordes. Vid om­prövning pä grund av ändrad inkomst och ändrad bostadskostnad får enligt bestämmelserna i 30 § bidrag endast avse tiden från kvartalsskiftet närmast före den dag då ansökan om omprövning kom in till kommunen.

För den enskilde bidragstagaren är det svårt att förstå varför det nya bidra­get inte gäller för hela den rid som den högre bostadskostnaden eller ändrade inkomsten avser. Enligt boverket försvårar denna särskilda retroaktivitets-regel handläggningen av bidragsärendena i kommunema. Verket föreslår där­för att regeln slopas av förenklingsskäl. Jag delar verkets uppfattning och förordar att den särskilda bestämmelsen som nu gäller vid omprövning på grund av ändrad inkomst och ändrad bostadskostnad slopas i 30 §. Reglema för omprövning av bidragsbeslut kommer härigenom att bli enhetliga.

Enligt 31 § skall kommunen besluta om återbetalning av bostadsbidrag som har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. För närvarande finns ingen särskild tidsfrist angiven inom vilken ett återkrav måste aktualiseras. Återkrav torde därför vara underkastade vanliga regler om tio års preskrip­tion.

Det förekommer i dag enligt boverket att kommunerna ställer krav på åter­betalning många år efter bidragsåreis utgång. För egen del anser jag att krav på återbetalning bör framställas skyndsamt. För fordringar i vanliga konsu­mentförhållanden gäller sedan några år en preskriptionstid på tre år. Jag anser att en motsvarande preskriptionstid bör införas i fråga om krav på återbetal­ning av felaktigt utbetalat bostadsbidrag. Jag förordar därför att det införs en

17

särskild preskriptionsregel om att krav pä återbetalning förfaller om det inte     Prop. 1990/91: 1 10 framställs inom tre år efter utgången av det kalenderår då bidraget lyftes. 1 de fall taxeringen har överklagats bör dock tiden kunna utsträckas till ett år efter utgången av det kalenderår då taxeringen vunnit laga kraft. En regel av denna innebörd bör tas in i 31 § lagen om bostadsbidrag.

I detta sammanhang vill jag också ta upp frågan om på vilka grunder eftergift bör lämnas. Enligt 31 § tredje stycket lagen om bostadsbidrag får kommunen efterge belopp som skall återbetalas om det finns särskilda skäl. Boverket har efterlyst riktlinjer för denna prövning. 1 dag tillämpas i praxis riksskatteverkets regler för existensminimum i förhållande till hushållets in­komst- och förmögenhetsförhållanden på längre sikt. Verket anser emellertid att detta mått inte är något bra mått på återbetalningsformägan utan föreslår att prövningen i stället utgår från konsumentverkets riktlinjer för skälig konsum­tion.

Enligt min uppfattning kan det finnas skäl att inte längre göra bedöm­ningen av om eftergift skall lämnas med utgångspunkt i reglerna för exi­stensminimum. I likhet med boverket menar jag att det i stället kan vara moti­verat att utgå från konsumentverkets riktlinjer för skälig konsumtion. Det kan dock bli n()dvändigt att göra avvikelser i enskilda fall. Jag anser därför inte att det är lämpligt att i lagtext ange någon bestämd riktlinje. Det får liksom hittills överlämnas åt rättstillämpningen att avgöra när en bidragstagare bör slippa s.k. återbetalningsskyldighet.

5 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfön har det inom bostadsdepartementet upp­rättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag. Förslaget innefattar även ändringar föranledda av riksdagens beslut om boverkets namn (prop. 1990/91:34, BoU 4, rskr.92).

6 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att ge­nom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.