Regeringens proposition 1990/91:67

om ändring i övergångsbestämmelserna till

regeringsformen

Prop.

1990/91:67

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 6 december 1990.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Laila Freivalds

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att begreppet "lagen om svenska kyrkan" mönst­ras ut ur övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Ändringarna avses träda i kraft den 1 januari 1992.

1    Riksdagen 1990/91. 1 saml. Nr67

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i regeringsformen

Härigenom föreskrivs att punkterna 9 och 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen' skall ha fiiljande lydelse.

Prop. 1990/91:67

Föreslagen lydelse

9. Grundläggande föreskrifter om svenska kyrkan som trossam­fund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för svenska kyrkan meddelas i lag, .sorn stiftas på samma sätt som huvud­bestämmelserna i riksdagsordning­en. Innan .sådan /anstiftas skall ytt­rande av kyrkomötet inhämtas.

Nuvarande lydelse

9. Grundläggande föreskrifter om svenska kyrkan som trossam­fund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för svenska kyrkan meddelas i lagen om svenska kyrkan. Denna lag stif­tas på samma sätt som huvudbe­stämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas.

Föreskrifter om medlemskap i svenska kyrkan meddelas genom lag, som stiftas av riksdagen med samtycke av kyrkomötet.

Grundläggande föreskrifter om prästtjänster i svenska kyrkan och om biskopar och domkapitel samt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket med­delas i lag som stiftas av riksdagen efter yttrande av kyrkomötet. Det­samma gäller grundläggande före­skrifter om organisationen av myn­digheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom som är av­sedd för svenska kyrkans verksam­het. Föreskrifter som innebär änd­ring av det ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stif­tas på det sätt som anges i jörsta stycket.

Grundläggande foreskrifter om prästtjänster i svenska kyrkan och om biskopar och domkapitel samt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket med­delas i lagen om svenska kyrkan el­ler i annan lag som stiftas av riksda­gen efter yttrande av kyrkomötet. Detsamma gäller grandläggande fö­reskrifter om organisationen av myndigheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom som är avsedd för svenska kyrkans verk­samhet. Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genom lag, sorn stif­tas på samma sätt som lagen om svenska kyrkan.

I fråga om ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredje styckena gäller vad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag.

10. Kyrkomötet får med stöd av föreskrifter i lagen om svenska kyr­kan genom kyrklig kungörelse med­dela föreskrifter i följande ämnen:

svenska kyrkans lära,

det kyrkliga ämbetet,

svenska kyrkans böcker,

svenska     kyrkans     sakrament.

10. Kyrkomötet får med stöd av föreskrifter i lag som stiftas pd det sätt .som anges i punkt 9 jÖrsta styc­ket genom kyrklig kungörelse med­dela föreskrifter i följande ämnen:

svenska kyrkans lära,

det kyrkliga ämbetet,

svenska kyrkans böcker.

Regeringsformen omtryckt 1988:1444.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1990/91:67

gudstjänst och övriga handlingar,

kollekter,

central verksamhet för evangeli­sation, mission och övrigt utlands­arbete samt diakoni,

kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos myndigheter un­der kyrkomötet.

svenska kyrkans sakrament, gudstjänst och övriga handlingar,

kollekter,

central verksamhet för evangeli­sation, mission och övrigt utlands­arbete samt diakoni,

kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos myndigheter un­der kyrkomötet.

Bemyndigar riksdagen kyrkomötet att meddela föreskrifter i ett visst ämne, kan riksdagen därvid medge att kyrkomötet genom kyrklig kungö­relse överiåter åt myndigheter under kyrkomötet att i sådan kungörelse meddela bestämmelser i ämnet. 1 fråga om svenska kyrkans böcker, svens­ka kyrkans sakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter kan riksdagen också medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åt domkapitel, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunala förvaltnings­myndigheteratt meddela bestämmelser.

Riksdagen kan i lagen om sven.s- Riksdagen kan i lag som stijtas på ka kyrkan meddela föreskrifter i de     det sätt som avses i jÖrsta .stycket

ämnen som anges i jörsta stycket. Detta gäller även om kyrkomötet har bemyndigats att besluta före­skrifter i ämnet. Regeringen får inte besluta föreskrifter i dessa ämnen.

meddela föreskrifter i de ämnen som anges i det stycket. Detta gäller även om kyrkomötet har bemyndi­gats att besluta föreskrifter i ämnet. Regeringen får inte besluta före­skrifter i dessa ämnen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.

Justitiedepartementet

Prop. 1990/91:67

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 december 1990

Närvarande: statsministera[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN], Lönn­qvist,[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lars­son,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

Proposition om ändring i övergångsbestämmelserna till regeringsformen

Den 1 januari 1983 trädde en betydelsefull reform på det kyrkliga området i kraft (prop. 1981/82:77 och 192, KU 36, rskr. 263, KU 1982/83:1, rskr. 1, SFS 1982:937). Genom ändringar i punkten 9 övergångsbestämmelser­na till regeringsformen (RF) infördes då nämligen en ny ordning, som innebar att reglerna om lagstiftning på det kyrkliga området anpassades till regeringsformens huvudprinciper om normgivning. Huvudregeln är nu­mera att riksdagen ensam stiftar lag på det kyrkliga området. I fråga om lagstiftning om medlemskap i svenska kyrkan gäller emellertid att kyrko­mötet skall samtycka till lagstiftningsåtgärden.

Kyrkomötet har också i övrigt tillförsäkrats ett visst inflytande, genom att dess yttrande skall inhämtas innan riksdagen beslutar lag i vissa ämnen. Det gäller bland annat gmndläggande föreskrifter om svenska kyrkan som trossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för svenska kyrkan. För sådana gmndläggande föreskrifter uppställer regerings­formens dessutom en särskilt kvalificerad ordning. Sådana föreskrifter skall nämligen enligt punkt 9 övergångsbestämmelserna meddelas i lagen (1982:942) om svenska kyrkan (omtryckt 1988:1429) som stiftas, ändras eller upphävs på samma sätt som huvudbestämmelserna i riksdagsord­ningen. Hänvisningen till riksdagsordningen innebär att det för att stifta, ändra eller upphäva nu angivna föreskrifter krävs antingen två likalydande beslut av riksdagen med mellanliggande riksdagsval eller ett riksdagsbeslut, som minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter förenar sig om (jfr 8 kap. 16 § RF).

Motsvarande skydd har getts också vissa andra föreskrifter. Sålunda skall enligt punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen före­skrifter om ändring av det ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas i samma ordning som gäller för lagen om svenska kyr­kan.

Reglerna innebär också att en möjlighet har öppnats för riksdagen att till kyrkomötet delegera normgivningskompetens i vissa internt kyrkliga

ämnen. En sådan delegation skall ske genom föreskrifter i lagen om svens-     Prop. 1990/91:67 ka kyrkan.

Under 1980-talet har i övrigt på kyrkans område pågått ett omfattande reformarbete. Bland annat tillsattes under våren 1983 kyrkoförfattningsut­redningen (utredare hovrättspresidenten Carl Axel Petri) med uppgift att gå igenom och ställa samman gällande författningar på kyrkans område.

Kyrkoförfattningsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. bland annat lagt fram förslag till en samlad kyrkolagstiftning i form av en ny kyrkolag. Utredningen har därvid före­slagit att lagen om svenska kyrkan av huvudsakligen konstitutionella skäl skali finnas kvar som en "kyrkans gmndlag" vid sidan av en ny kyrkolag. Vid remissbehandlingen har kritik förts fram mot utredningens förslag i denna del. Några remissinstanser däribland kammarkollegiet anser inte att man vid sidan av en ny kyrkolag skall behålla lagen om svenska kyrkan. Remissvaren har sammanställts inom civildepartementet (Ds 1988:11).

Kyrkoförfattningsutredningens förslag till en ny kyrkolag har beretts inom civildepartementet. Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] kommer senare i dag att föreslå regeringen att besluta om en skrivelse till kyrkomötet med förslag till en ny kyrkolag m.m. Enligt vad jag har inhämtat innebär förslaget att alla centrala lagregler för svenska kyrkan samlas i den nya kyrkolagen, alltså även de lagregler som nu finns i lagen om svenska kyrkan. För att detta skall vara möjligt måste begreppet "lagen om svenska kyrkan" mönstras ut ur punkterna 9 och 10 i övergångsbestämmelseraa till rege­ringsformen. Avsikten med ändringen är inte att de grundläggande fömt­sättningarna för 1982 års kyrkomötesreform skall rubbas. Föreskrifter i de ämnen som enligt övergångsbestämmelsema till regeringsformen skall reg­leras i lagen om svenska kyrkan skall inte förlora det särskilda konstitutio­nella skydd som de har i dag. Även i fortsättningen skall alltså sådana grundläggande bestämmelser beslutas i den särskilt kvalificerade ordning som är föreskriven för huvudbestämmelserna i riksdagsordningen.

Jag föreslår därför att punkterna 9 och 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen ändras så att begreppet "lagen om svenska kyrkan" tas bort ur dessa bestämmelser. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

1 sammanhanget vill jag också påminna om att regeringen tidigare har anmält denna fråga till såväl riksdagen som kyrkomötet. Varken riksdagen eller kyrkomötet har därvid uttalat några invändningar (jfr prop. 1988/89:17, KU 10, rskr. 43 och skr. 1988:2, kskr. 12).

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att i den ordning som anges i 8 kap. 15 § regeringsformen anta ett inom justitiedepartementet upprättat förslag till lag om ändring i regeringsformen.

Regeringen ansluter sig till föredragaindens överväganden och beslutar att     Prop. 1990/91:67 genom proposition föreslå riksdagen att anta det lagförslag som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1990