Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4

2 Utgiftsområde 6 Totalförsvar............................... 8

3 Förändrad anslagsstruktur.................................. 10

4 Pris- och löneomräkning av anslaget A 1. Försvarsmakten.... 17

5 Beställningsbemyndiganden.................................. 18

 5.1 Beställningsbemyndiganden avseende den militära delen av

 totalförsvaret...................................... 18

 5.2 Beställningsbemyndiganden avseende den civila delen av

 totalförsvaret...................................... 18

6 Beredskapsbudget för totalförsvarets civila del............ 20

7 Det nationella flygtekniska forsknings-

 programmet................................................. 22

8 Verksamhetsområde A - Militärt försvar..................... 23

 8.1 Anslag A 1. Försvarsmakten.......................... 23

 8.2 Anslag A 2. Fredsfrämjande truppinsatser............ 44

 8.3 Anslag A 3. Ersättning för kroppsskador............. 46

9 Verksamhetsområde B - Vissa funktioner inom det civila försvaret

 47

 9.1 Anslag B 1. Funktionen Civil ledning ............... 47

 9.2 Anslag B 2. Funktionen Försörjning med industri-

 varor............................................... 50

 9.3 Anslag B 3. Funktionen Befolkningsskydd och

 räddningstjänst..................................... 52

 9.4 Anslag B 4. Funktionen Psykologiskt försvar......... 58

 9.5 Anslag B 5. Funktionen Ordning och säkerhet

 m.m. ............................................... 60

 9.6 Anslag B 6. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m...... 61

 9.7 Anslag B 7. Funktionen Telekommunikationer.......... 63

 9.8 Anslag B 8. Funktionen Postbefordran................ 64

 9.9 Anslag B 9. Funktionen Transporter.................. 65

 9.10 Anslag B 10. Funktionen Energiförsörjning........... 67

10 Verksamhetsområde C - Kustbevakningen och nämnder m.m... 71

 10.1 Anslag C 1. Kustbevakningen......................... 71

 10.2 Anslag C 2. Nämnder m.m............................. 80

 10.3 Anslag C 3. Statens haverikommission: Utredning av allvarliga

 olyckor............................................. 84

 10.4 Anslag C 4. Statens räddningsverk: Förebyggande

 åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor....... 85

 10.5 Anslag C 5. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst

 m.m................................................. 85

11 Verksamhetsområde D - Stödverksamhet....................... 86

 11.1 Fortifikationsverket................................ 86

 11.2 Försvarets materielverk............................. 89

 11.3 Anslag D 1. Totalförsvarets pliktverk............... 93

 11.4 Anslag D 2. Försvarshögskolan....................... 95

 11.5 Anslag D 3. Försvarets radioanstalt................. 97

 11.6 Anslag D 4. Försvarets forskningsanstalt............ 98

 11.7 Anslag D 5. Flygtekniska försöksanstalten...........101

 11.8 Anslag D 6. Stöd till frivilliga försvarsorganisationer

 inom totalförsvaret.................................103

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner att den tillfälliga modellen för pris- och löneomräkning av

anslaget A 1. Försvarsmakten bibehålls (kapitel 4),

2. bemyndigar regeringen att medge beställning av materiel m.m. och

utvecklingsarbete för Försvarsmakten inom en kostnadsram av högst

66 607 000 000 kr för tiden efter budgetåret 1997 (avsnitt 5.1),

3. bemyndigar regeringen att medge beställning av anslagsfinansierade

anläggningar för Försvarsmakten inom en kostnadsram av högst

327 600 000 kr för tiden efter budgetåret 1997 (avsnitt 5.1),

4. bemyndigar regeringen att för funktionen Civil ledning beställa lednings-

och signalsskyddssystem samt kommunaltekniska anläggningar inom enkostnadsram om

157 000 000 kr för tiden efter budgetåret 1997,

5. bemyndigar regeringen att för funktionen Försörjning med industrivaror

godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder inom en kostnadsram om 100 000 000 kr

för tiden efter budgetåret 1997,

6. bemyndigar regeringen att för funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst medge att ersättning utgår för beställning av skyddsrum och

ledningsplatser m. m. inom en kostnadsram om 400 000 000 kr för tiden efter

budgetåret 1997,

7. bemyndigar regeringen att för funktionen Hälso och sjukvård m.m. godkänna

avtal och beställningar avseende beredskapsåtgärder inom en kostnadsram om 15

000 000 kr för tiden efter budgetåret 1997,

8. bemyndigar regeringen att för funktionen Telekommunikationer godkänna avtal

och beställningar avseende beredskapsåtgärder inom en kostnadsram om 200 000 000

kr för tiden efter budgetåret 1997,

9. bemyndigar regeringen att för funktionen Postbefordran godkänna avtal och

beställningar avseende beredskapsåtgärder inom en kostnadsram om 22 000 000 kr

för tiden efter budgetåret 1997,

10. bemyndigar regeringen att för funktionen Transporter beställa

reservbromateriel inom en kostnadsram om 10 000 000 kr för tiden efter

budgetåret 1997,

11. bemyndigar regeringen att utnyttja kredit i Riksgäldskontoret på

18 740 000 000 kr för budgetåret 1997 om krig, krigsfara eller andra

utomordentliga förhållanden föreligger (kapitel 6),

12. godkänner att det nationella flygtekniska forskningsprogrammet får fortsätta

på samma nivå som hittills under den kommande treåriga forskningspolitiska

beslutsperioden (kapitel 7),

13. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 1. Operativa

lednings- och underhållsförband (avsnitt 8.1),

14. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 2.

Fördelningsförband (avsnitt 8.1),

15. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 3.

Försvarsområdesförband (avsnitt 8.1),

16. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 4.

Armébrigadförband (avsnitt 8.1),

17. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 5. Marina

lednings- och underhållsförband (avsnitt 8.1),

18. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 6. Marina

flyg- och helikopterförband (avsnitt 8.1),

19. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 7.

Stridsfartygsförband (avsnitt 8.1),

20. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 8.

Kustförsvarsförband (avsnitt 8.1),

21. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 9.

Flygvapnets lednings- och underhållsförband (avsnitt 8.1),

22. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 10. JAS 39-

förband (avsnitt 8.1),

23. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 11. Övriga

stridsflygförband (avsnitt 8.1),

24. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 12.

Transportflygförband (avsnitt 8.1),

25. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 13. För

krigsorganisationen gemensamma resurser (avsnitt 8.1),

26. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 14. För

grundorganisationen gemensamma resurser (avsnitt 8.1),

27. godkänner förslaget till inriktning av verksamheten för program 15.

Internationell verksamhet (avsnitt 8.1),

28. godkänner det av regeringen angivna övergripande målet för Statens

räddningsverk (avsnitt 9.3),

29. godkänner det av regeringen angivna övergripande målet för perioden 1997 -

2001 för Kustbevakningen (avsnitt 10.1),

30. godkänner vad regeringen förordat om tidigare beslut om lokalisering av

Kustbevakningens Regionledning Ost och om befogenheten att besluta i

fortsättningen i frågor som rör lokalisering av Kustbevakningens regionala

ledningar (avsnitt 10.1),

31. bemyndigar regeringen att för budgetåret 1997 låta Fortifikations-verket ta

upp lån i Riksgäldskontoret för investeringar i mark, vissa anläggningar och

lokaler intill ett sammanlagt belopp om 2 900 000 000 kr (avsnitt 11.1),

32. bemyndigar regeringen att tillgodose Försvarets materielverks behov av

rörelsekapital och att vidta erforderliga följdändringar i anslaget A1.

Försvarsmakten intill ett sammanlagt belopp om högst 22 000 000 000 kr (avsnitt

11.2),

34. för budgetåret 1997 anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Total-försvar

enligt följande uppställning:

Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp

 (tusental kr)

A 1. Försvarsmakten ramanslag 38 333 826

A 2. Fredsfrämjande truppinsatser ramanslag 472 526

A 3. Ersättning för kroppsskador ramanslag 60 000

B 1. Funktionen Civil ledning ramanslag 432 287

B 2. Funktionen Försörjning med ramanslag 15 406

 industrivaror

B 3. Funktionen Befolkningsskydd ramanslag 1 141 578

 och räddningstjänst

B 4. Funktionen Psykologiskt

 försvar ramanslag 18 248

B 5. Funktionen Ordning och

 säkerhet m.m. ramanslag 31 877

B 6. Funktionen Hälso- och ramanslag 95 219

 sjukvård m.m.

B 7. Funktionen Tele-

 kommunikationer ramanslag 152 886

B 8. Funktionen Postbefordran ramanslag 22 318

B 9. Funktionen Transporter ramanslag 197 757

Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp

 (tusental kr)

B 10.Funktionen Energiförsörjning ramanslag 27 612

C 1. Kustbevakningen ramanslag 394 150

C 2. Nämnder m.m. ramanslag 7 612

C 3. Statens haverikommission: obetecknat 1 131

 Utredning av allvarliga olyckor

C 4. Statens räddningsverk: obetecknat 25 000

 Förebyggande åtgärder mot

 jordskred och andra natur-

 olyckor m.m.

C 5. Ersättning för ramanslag 25 000

 verksamhet vid

 räddningstjänst m.m.

D 1. Totalförsvarets pliktverk ramanslag 225 484

D 2. Försvarshögskolan ramanslag 18 395

D 3. Försvarets radioanstalt ramanslag 423 569

D 4. Försvarets forskningsanstalt ramanslag 121 280

D 5. Flygtekniska försöksanstalten ramanslag 30 710

D 6. Stöd till frivilliga försvars- obetecknat 98 771

 organisationer inom total-

 försvaret m.m.

Summa för utgiftsområdet 42 372 642

2 Utgiftsområde 6 Totalförsvar

Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret,

Kustbevakningen och nämnder m.m. samt stödverksamhet till det militära och det

civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även den internationella fredsfrämjande

verksamhet som genomförs med svensk militär trupp utomlands.

Totalförsvaret innefattar den verksamhet som är nödvändig för att förbereda

samhället inför yttre hot och för att ställa om samhället till

krigsförhållanden. För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas.

Höjd beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Under högsta

beredskap omfattar totalförsvaret all samhällsverksamhet som då skall bedrivas.

Totalförsvarsresurserna skall utformas för att även kunna användas vid

internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt för att stärka

samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i

fred.

När det gäller frågor om totalförsvarets fortsatta utveckling hänvisar

regeringen till prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 som avser

perioden 1997-2001. Regeringens förslag innefattar, förutom ett förnyat

säkerhetspolitiskt ställningstagande, bl.a. ställningstaganden till den

kvantitativa och kvalitativa inriktningen av det militära försvarets

krigsorganisation, det militära försvarets organisation i fred samt inriktningen

av det civila försvarets verksamhet i krig och i fred.

Ramen har för år 1997 uppjusterats med 840 miljoner kr. Detta förklaras

huvudsakligen av att anslaget A 1. Försvarsmakten har kompenserats för de

tillkommande räntekostnader som följer av omläggningen till lånefinansiering av

förskott.

Regeringen beräknar ramen för utgiftsområdet Totalförsvar för år 1997 till 42

372 642 000 kr för år 1998 till 41 365 634 000 kr och för år 1999 till 44 275

839 000 kr.

Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 6 Totalförsvar framgår av följande

sammanställning:

(miljoner kr)

 Utgift Anvisat Utgifts- FörslagBeräknatBeräknat

 prognos därav

 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998* 1999*

Militärt försvar35 74355 751 53 122 37 886 38 866 37 656 40 416

Vissa funktioner1 6622 779 2 636 1 824 2 135 2 297 2 396

inom det civila

försvaret

Kustbevak- 437 632 646 427 453 464 489

ningen och

nämnder m.m.

Stödverksamhet991 1 295 1 314 897 918 949 974

Totalt för

utgifts-

område 6 38 833 60 458 57 719 41 033 42 373 41 366 44 276

* Uppgifterna för år 1998 och år 1999 är endast en preliminär beräkning utifrån

nu kända förutsättningar vad avser antaganden om den ekonomiska utvecklingen,

volymutveckling och principbeslut om besparingar.

3 Förändrad anslagsstruktur

I samband med budgetarbetet inför verksamhetsåret 1997 har en översyn av

anslagsstrukturen genomförts. Syftet med översynen har dels varit att skapa en

mer översiktlig och ändamålsenlig anslagsstruktur inom utgiftsområdet och dels

att minska antalet anslag. En översikt i tabellform över den föreslagna och den

nuvarande anslagsstrukturen redovisas i tabell 3.2 Anslagsförteckning.

Regeringen har i prop. 1995/96:220 Lag om statsbudget föreslagit att antalet

anslagstyper skall minska från nuvarande fyra till tre. Förslagsanslag kommer

inte längre att användas som en konsekvens av införandet av utgiftstak för

statsbudgeten.

De grupperingar av anslag som tidigare benämnts littera kommer fortsättningsvis

att benämnas verksamhetsområden. I tabell 3.1 nedan redovisas regeringens

förslag till verksamhetsområden inom utgiftsområdet Totalförsvar.

Tabell 3.1 Verksamhetsområden inom utgiftsområde 6 Totalförsvar

------------------------------------------------------------------

 Beteckning Verksamhetsområde

------------------------------------------------------------------

 A. Militärt försvar

------------------------------------------------------------------

 B. Vissa funktioner inom det civila försvaret

------------------------------------------------------------------

 C. Kustbevakningen och nämnder m.m.

------------------------------------------------------------------

 D. Stödverksamhet

------------------------------------------------------------------

Det som under innevarande budgetår utgör anslag under littera A. Försvarsmakten

m.m. föreslås ingå i verksamhetsområde A. Militärt försvar, inkluderande bl.a.

utgifter för en internationell styrka för fredsfrämjande insatser som under

innevarande budgetår redovisas på anslaget B 9. Fredsfrämjande verksamhet under

Utrikesdepartementets huvudtitel. För budgetåret 1997 föreslås följande tre

anslag inom verksamhetsområde A. Militärt försvar: A 1. Försvarsmakten, A 2.

Fredsfrämjande truppinsatser och A 3. Ersättning för kroppsskador.

Regeringen föreslår att nuvarande littera C. Funktionen Civil ledning och

samordning, vissa anslag under littera D. Funktionen Befolkningsskydd och

räddningstjänst, littera E. Funktionen Psykologiskt försvar samt littera F.

Funktionen Försörjning med industrivaror sammanförs till ett nytt

verksamhetsområde B. Vissa funktioner inom det civila försvaret. Anslag under

nuvarande littera C. föreslås sammanföras till anslaget B 1. Funktionen Civil

ledning. Till anslaget B 2. Funktionen Försörjning med industrivaror föreslås

föras nuvarande anslag under littera F. Regeringen föreslår vidare att de anslag

under nuvarande littera D. som redovisas inom den civila planeringsramen

sammanförs till anslaget B 3. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst.

De anslag under nuvarande littera D. som redovisas utanför den civila

planeringsramen föreslås redovisas under ett nytt verksamhetsområde C. Slutligen

föreslås att nuvarande anslaget E 1. Styrelsen för psykologiskt försvar benämns

B 4. Funktionen Psykologiskt försvar.

Vidare föreslår regeringen att de funktioner inom den civila planeringsramen som

idag redovisas under andra huvudtitlar än Försvarsdepartementet, samt

Funktionen Ordning och säkerhet m.m. som idag ligger utanför ramen, läggs in i

utgiftsområdet under verksamhetsområde B. Vissa funktioner inom det civila

försvaret. Ett nytt anslag med benämningen B 5. Funktionen Ordning och säkerhet

m.m. föreslås. Nuvarande anslag under funktionen Hälso- och sjukvård m.m. under

Socialdepartementets huvudtitel föreslås benämnas B 6. Funktionen Hälso- och

sjukvård m.m. Nuvarande anslag under funktionen Telekommunikationer under

Kommunikationsdepartementets huvudtitel föreslås benämnas B 7. Funktionen

Telekommunikationer. Nuvarande anslag under funktionen Postbefordran under

Kommunikationsdepartementets huvudtitel förslås benämnas B 8. Funktionen

Postbefordran. Nuvarande anslag under funktionen Transporter under

Kommunikationsdepartementets huvudtitel föreslås benämnas B 9. Funktionen

Transporter. Nuvarande anslag under funktionen Energiförsörjning under Närings-

departementets huvudtitel föreslås benämnas B 10. Funktionen Energiförsörjning.

Vissa av de nuvarande anslagen under littera G. Övrig verksamhet föreslås

sammanföras under ett nytt verksamhetsområde C. Kustbevakningen och nämnder

m.m.. De anslag som berörs är G 2. Kustbevakningen, samt anslagen G 10. Vissa

mindre nämnder, G 11. Överklagandenämnden för totalförsvaret, G 12.

Totalförsvarets chefsnämnd, G 13. Delegationen för planläggning av

efterforskningsbyråns verksamhet och G 14. Statens haverikommission: Utredning

av allvarliga olyckor. Till verksamhetsområdet föreslås dessutom föras de anslag

under nuvarande littera D. som inte redovisas inom den civila planeringsramen.

Fem anslag bör finnas under verksamhetsområdet: C 1. Kustbevakningen, C 2.

Nämnder m.m., där nuvarande anslagen G 10., G 11., G 12. och G 13. föreslås

ingå, C 3. Statens haverikommission: Utredning av allvarliga olyckor samt C 4.

Statens räddningsverk: Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra

naturolyckor och C 5. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m..

Nuvarande anslaget G 13. bör benämnas Bidrag till Svenska Röda korset.

Till ett nytt verksamhetsområde D. Stödverksamhet föreslås föras anslag under

nuvarande littera B. Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter samt vissa

anslag under nuvarande littera G. Övrig verksamhet. Till verksamhetsområdet

föreslås följande verksamheter föras: Nuvarande anslaget G 8. Totalförsvarets

pliktverk föreslås benämnas D 1. Totalförsvarets pliktverk. Nuvarande anslaget B

3. Militärhögskolan samt nuvarande anslaget G 5. Försvarshögskolan föreslås

benämnas D 2. Försvarshögskolan. Nuvarande anslaget B 5. Försvarets radioanstalt

föreslås benämnas D 3. Försvarets radioanstalt. Nuvarande anslaget G 4.

Försvarsforskning; ABC-stridsmedel m m föreslås benämnas D 4. Försvarets

forskningsanstalt. Nuvarande anslaget G 6. Flygtekniska försöksanstalten

föreslås benämnas D 5. Flygtekniska försöksanstalten. Nuvarande anslaget G 15.

Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret m.m. föreslås

benämnas D 6. Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret.

Regeringen har i prop. 1995/96:220 Lag om stadsbudget föreslagit att anslag som

är uppförda på statsbudgeten med endast ett formellt belopp, s.k.

tusenkronorsanslag, från och med verksamhetsåret 1997 inte längre skall finnas

upptagna på statsbudgeten. Inom Försvarsdepartementets huvudtitel omfattas

följande anslag: anslaget B 1. Fortifikationsverket, anslaget B 2. Försvarets

materielverk, anslaget B 4. Militärhögskolan; avgiftsfinansierad verksamhet,

anslaget G 3. Försvarets forskningsanstalt samt anslaget G 7. Flygtekniska

försöksanstalten; avgiftsfinansierad verksamhet. Verksamheten under nuvarande

anslaget B 4. föreslås redovisas under benämningen Försvarshögskolan; avgifts-

finansierad verksamhet. Ovanstående myndigheters verksamhet redovisas under

rubriken D. Stödverksamhet, men förs inte upp med ett formellt belopp på

statsbudgeten.

Regeringen har genom en ändring i departementsförordningen (1982:1177, ändrad

senast 1996:724) överfört ansvaret för nuvarande anslaget G 1. Statens

försvarshistoriska museer till utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och

fritid.

Myndigheten för avveckling av vissa verksamheter inom totalförsvaret har upphört

per den 31 december 1995. Nuvarande anslaget G 9. utgår därmed.

Medel från nuvarande anslaget G 16. Utbildning av totalförsvarspliktiga som

fullgör civilplikt föreslås fördelas på Statens räddningsverk, Banverket,

Luftfartsverket samt Närings- och teknikutvecklingsverket som bedriver

utbildning av totalförsvarspliktiga.

Tabell 3.2 Anslagsförteckning

(Belopp i tkr)

Tilldelat 1995/96 enligt RB (inklusive ändringar)

--------------------------------------------------------------------

 Verksamhetsområde och Förslag Anslagslittera och Tilldelat

 anslagstyp 1997 1997 anslagstyp 1995/96 1995/96

--------------------------------------------------------------------

 A. Militärt försvar A. Försvarsmakten m m

--------------------------------------------------------------------

 A 1. Försvarsmakten R 38333826 A 1. Försvarsmakten R 55639601

--------------------------------------------------------------------

 A 2. Fredsfrämjande UD huvudtitel

 truppinsatser R 472526 B 9. Fredsfrämjande 1181500

 verksamhet r

--------------------------------------------------------------------

 A 3. Ersättning för 60000 A 2. Ersättning för 111297

 kroppsskador R kroppsskador F

--------------------------------------------------------------------

 SUMMA A. 38866352

--------------------------------------------------------------------

 B. Vissa funktioner C-F Det civila

 inom det civila försvaret (del)

 försvaret

--------------------------------------------------------------------

 B 1. Funktionen Civil 432288 C. Funktionen Civil

 ledning R ledning och samordning

 C 1. ÖCB: Civil ledning 119960

 och samordning R

 C 2. ÖCB: Tekniska åtgär- 107710

 der i ledningssystemet

 r 53940

 C 3. Civilbefälhavarna 4500

 R

 C 4. ÖCB: Kompeten- 243121

 sutveckling och stöd

 till länsstyrelserna

 R

 C 5. ÖCB: Ersättning

 till kommunerna för

 beredskaps-

 förberedelser F

--------------------------------------------------------------------

 B 2. Funktionen Försörj- 15406 F. Funktionen

 ning med industrivaror Försörjning med

 R industrivaror 102027

 F 1. ÖCB: Försörjning med

 industrivaror R 3549

 F 2. ÖCB: Industriella

 åtgärder r

--------------------------------------------------------------------

 Verksamhetsområde och Förslag Anslagslittera och Tilldelat

 anslagstyp 1997 1997 anslagstyp 1995/96 1995/96

--------------------------------------------------------------------

 B 3. Funktionen 1141578 D. Funktionen

 Befolkningsskydd och Befolkningsskydd och

 räddningstjänst R räddningstjänst 984795

 D 1. SRV: Befolknings-

 skydd och 681509

 räddningstjänst R

 D 2. SRV: Skyddsrum m

 m F

--------------------------------------------------------------------

 B 4. Funktionen 18248 E. Funktionen

 Psykologiskt försvar Psykologiskt försvar 21814

 R E 1. Styrelsen för

 psykologiskt försvar

 R

--------------------------------------------------------------------

 B 5. Funktionen 31877 Nytt anslag -

 Ordning och säkerhet

 m.m. R

--------------------------------------------------------------------

 B 6. Funktionen Hälso- 95219 S huvudtitel

 och sjukvård m.m. R C 3. Funktionen Hälso- 245465

 och sjukvård m m i krig

 R

--------------------------------------------------------------------

 B 7. Funktionen 152886 K huvudtitel

 Telekommunikationer D 2. Post- och 349734

 R Telestyrelsen:

 Upphandling av särskil-

 da samhällsåtaganden

 (del) r

--------------------------------------------------------------------

 B 8. Funktionen 22318 K huvudtitel

 Postbefordran R D 2. Post- och 36000

 Telestyrelsen:

 Upphandling av särskil-

 da samhällsåtaganden

 (del) r

--------------------------------------------------------------------

 B 9. Funktionen Trans- 197757 K huvudtitel

 porter R A 6. Vägverket: Försvar- 43826

 suppgifter r

 A 14. Banverket: 63486

 Försvarsuppgifter

 B 1. Sjöfartsverket: 1942

 Ersättning för

 fritidsbåtsändamål (del)

 F 106300

 C 1. Luftfartsverket:

 Beredskap för civil

 luftfart r 3456

 E 4. ÖCB: Åtgärder inom

 den civila delen av

 totalförsvaret r

--------------------------------------------------------------------

 Verksamhetsområde och Förslag Anslagslittera och Tilldelat

 anslagstyp 1997 1997 anslagstyp 1995/96 1995/96

--------------------------------------------------------------------

 B 10. Funktionen 27612 N huvudtitel

 Energiförsörjning R E 1. NUTEK: 41466

 Handlingsberedskap r 66372

 E 2. NUTEK: Åtgärder

 inom energiförsörjningen

 r

--------------------------------------------------------------------

 SUMMA B. 2135189

--------------------------------------------------------------------

 C. Kustbevakningen och G. Övrig verksamhet

 nämnder m.m. (del)

--------------------------------------------------------------------

 C 1. Kustbevakningen 394150 G 2. Kustbevakningen 512707

 R R

--------------------------------------------------------------------

 C 2. Nämnder m.m. R 7612 G 10. Vissa mindre 743

 nämnder F 8055

 G 11. Överklagandenämn-

 den för totalförsvaret 1107

 R 308

 G 12. Totalförsvarets

 chefsnämnd F

 G 13. Delegationen för

 planläggning av

 efterforskningsbyråns

 verksamhet F

--------------------------------------------------------------------

 C 3. Statens 1131 G 14. SHK: Utredning 1378

 haverikommission: av allvarliga olyckor

 Utredning av allvarli- F

 ga olyckor O

--------------------------------------------------------------------

 C 4. Statens 25000 D 3. SRV: Förebyggande 37500

 räddningsverk; åtgärder mot jordskred

 Förebygande åtgärder mot och andra naturolyckor

 jordskred och andra O

 naturolyckor m.m. O

--------------------------------------------------------------------

 C 5. Ersättning för 25000 D 4. SRV: Ersättning för 1

 verksamhet vid verksamhet vid

 räddningstjänst m.m. R räddningstjänst m.m. F

--------------------------------------------------------------------

 SUMMA C. 452892

--------------------------------------------------------------------

 D. Stödverksamhet B. Vissa Försvarsmakten

 närstående myndigheter

 G. Övrig verksamhet

 (del)

--------------------------------------------------------------------

 D 1. Totalförsvarets 225484 G 8. Totalförsvarets 314371

 pliktverk R pliktverk R

--------------------------------------------------------------------

 D 2. Försvarshögskolan 18395 B 3. Militärhögskolan 12857

 R R 13396

 G 5. Försvarshögskolan

 R

--------------------------------------------------------------------

 D 3. Försvarets 423569 B 5. Försvarets 604889

 radioanstalt R radioanstalt R

--------------------------------------------------------------------

 D 4. Försvarets 121280 G 4. Försvarsforskning; 166175

 forskningsanstalt Hänsynstagande till A-,

 R B- och C-stridsmedel m

 m R

--------------------------------------------------------------------

 D 5. Flygtekniska 30710 G 6. Flygtekniska 35244

 försöksanstalten R försöksanstalten R

--------------------------------------------------------------------

 D 6. Stöd till 98771 G 15. Stöd till 148157

 frivilliga för- frivilliga

 svarsorganisationer försvarsorganisationer

 inom totalförsvaret m m inom totalförsvaret m m

 O O

--------------------------------------------------------------------

 Avgiftsfinansierade

 myndigheter:

--------------------------------------------------------------------

 Fortifikationsverket - B 1. 1

 Fortifikationsverket

 O

--------------------------------------------------------------------

 Försvarets materielverk - B 2. Försvarets 1

 materielverk O

--------------------------------------------------------------------

 Försvarshögskolan; - B 4. Militärhögskolan; 1

 avg.fin. verksamhet avg.fin. verksamhet

 O

--------------------------------------------------------------------

 Försvarets - G 3. Försvarets 1

 forskningsanstalt forskningsanstalt O

--------------------------------------------------------------------

 Flygtekniska - G 7. Flygtekniska 1

 försöksanstalten; försöksanstalten;

 avg.fin. verksamhet avg.fin. verksamhet

 O

--------------------------------------------------------------------

 SUMMA D. 918209

--------------------------------------------------------------------

 SUMMA UTGIFTS- 42372642

 OMRÅDE 6

--------------------------------------------------------------------

R: ramanslag

r: reservationsanslag

O: obetecknat anslag

F: förslagsanslag

4 Pris- och löneomräkning av anslaget A 1. Försvarsmakten

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Den tillfälliga förändringen av delindex för pris- och löneomräkning|

| av anslaget A 1. Försvarmakten skall bibehållas. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringens avsikt var att inför förberedelserna för försvarsbeslutet och

arbetet med budgeten för budgetåret 1997 se över det priskompensationssystem

inklusive Försvarsprisindex som tillämpas för anslaget A 1. Försvarsmakten. En

interdepartemental arbetsgrupp har bildats för att se över

priskompensationssystemet dels mot bakgrund av införandet av de fleråriga

utgiftstaken, dels i syfte att förenkla systemet.

Regeringen har valt att inkludera översynen av det priskompensationssystem som

tillämpas för anslaget A 1. Försvarsmakten i den större generella översynen. I

avvaktan på resultatet av översynen föreslår regeringen att nuvarande

priskompensationssystem inklusive Försvarsprisindex bibehålls tillsvidare.

Detta innebär att de tillfälliga förändringarna av delindex i Försvarsprisindex

(FPI) som riksdagen godkände (prop. 1994/95:100 bil. 5, bet. 1994/95:FöU4, rskr.

1994/95:338) för innevarande budgetår avseende hyreskostnader och Gripen-

projektets materiel bibehålls.

5 Beställningsbemyndiganden

5.1 Beställningsbemyndiganden avseende den militära delenav totalförsvaret

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att |

| medge beställningar för att tillgodose nedan angivna behov. |

| |

| Behovet av bemyndiganderam för tidigare för riksdagen redovisad |

| materiel och ny materiel uppgår till högst 66 607 miljoner kr |

| efter budgetåret 1997. Regeringen kommer i särskild ordning att |

| lämna en redovisning av materielplaneringen inför |

| försvarsutskottet. |

| |

| Behovet av bemyndiganderam för anslagsfinansierade anläggningar |

| uppgår till 327,6 miljoner kr efter budgetåret 1997. |

--------------------------------------------------------------------

5.2 Beställningsbemyndiganden avseende den civila delenav totalförsvaret

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att |

| genomföra beställningar och teckna avtal för beredskapsändamål. |

| Beställningsbemyndigandena avser verksamhet inom funktionerna |

| för tiden efter budgetåret 1997 i enlighet med vad som framgår av|

| regeringens hemställan (mom. 3-10). Behovet av bemyndiganden |

| inom totalförsvarets Civila del uppgår till 904 miljoner kr |

| fördelat på funktionerna: |

| |

| Civil ledning 157 miljoner kr. |

| Försörjning med industrivaror 100 miljoner kr. |

| Befolkningsskydd och räddningstjänst 400 miljoner kr. |

| Hälso och sjukvård m.m. 15 miljoner kr. |

| Telekommunikation 200 miljoner kr. |

| Postbefordran 22 miljoner kr. |

| Transporter 10 miljoner kr. |

--------------------------------------------------------------------

Riksdagen har tidigare bemyndigat regeringen att genomföra beställningar och

teckna avtal för beredskapsändamål. Beställningsbemyndiganden har avsett

beredskapsverksamhet inom funktionerna Försörjning med industrivaror samt

Befolkningsskydd och räddningstjänst (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12,

rskr. 1991/92:337, 338).

I propositionen Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 (prop. 1996/97:4) anger

regeringen att en övergång till lånefinansiering av investeringar för

beredskapsändamål bör ske. Ambitionen är att en övergång till lån i

Riksgäldskontoret skall ske fr.o.m. budgetåret 1998. Lånefinansiering avser då

investeringar där staten äger tillgångarna.

I avvaktan på en övergång till lånefinansiering och mot bakgrund av att staten

inte står som ägare till vissa tillgångar (t.ex. skyddsrum) anser regeringen att

det för budgetåret 1997 finns behov av beställningsbemyndiganden för funktioner

inom det civila försvaret. I syfte att förbättra den långsiktiga styrningen och

uppföljningen av det civila försvaret finns det även behov av

beställningsbemyndiganden inom andra funktioner än Försörjning med industrivaror

samt Befolkningsskydd och räddningstjänst. De verksamheter som berörs av

beställningsbemyndiganden finns inom funktionerna Civil ledning, Hälso- och

sjukvård m.m., Telekommunikationer, Postbefordran samt Transporter. Regeringen

avser att även fortsättningsvis se över nuvarande modell för bemyndiganden samt

redovisning av utnyttjade bemyndiganden.

6 Beredskapsbudget för totalförsvarets civila del

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Beredskapsbudget på anslagsnivå skall upphöra och ersättas av ett|

| system där rikdagen bemyndigar regeringen att utnyttja en |

| kredit i Riksgäldskontoret för förstärkning av försvarsberedskapen.|

| Regeringen föreslår att riksdagen för budgetåret bemyndigar |

| regeringen att utnyttja en kredit på 18 740 miljoner kr i |

| Riksgäldskontoret om krig, krigsfara eller andra utomordentliga |

| förhållanden föreligger.Detta system införs från och med budgetåret|

| 1997. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringens överväganden

Enligt 9 kap. 3 § regeringsformen skall riksdagen företa budgetreglering för

närmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annan

budgetperiod. Vid denna budgetreglering skall riksdagen beakta behovet av medel

för rikets försvar under krig, krigsfara eller andra utomordentliga

förhållanden.

I dag kan utgifter för förstärkning av försvarsberedskapen finansieras på

principiellt fyra olika sätt. Viss möjlighet till finansiering finns genom

utnyttjande av den anslagskredit som är kopplad till ramanslag. Vidare kan

regeringen i proposition hemställa att riksdagen beviljar särskilda medel på

tilläggsbudget. Detta förutsätter att tidsförhållandena medger en normal

budgetbehandling. I dag kan regeringen också ta i anspråk medel som har anvisats

på beredskapsbudget, om förutsättningarna härför - krig, krigsfara eller andra

utomordentliga förhållanden - föreligger. Slutligen kan regeringen bemyndigas

att vid krig, krigsfara eller annan omständighet av synnerlig vikt för rikets

försvarsberedskap disponera rörliga krediter i Riksgäldskontoret.

Beredskapsbudgeten skall säkerställa att nödvändig beredskapshöjning inte

förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar erforderliga

betalningsmedel. Det åligger regeringen att anvisa hur utgifter för höjning av

försvarsberedskapen skall finaniseras.

Förutsättningarna för systemet med beredskapsbudget har på många sätt

förändrats. Ökad flexibilitet i statsmakternas finansiella styrning av

statsförvaltningen samt ändrade planeringsförutsättningar inom totalförsvaret

har aktualiserat en förändring av systemet med en beredskapsbudget där

anslagsbelopp anges.

Överstyrelsen för civil beredskap har för budgetåret 1997 lämnat förslag till

fördelning av beredskapsbudget samt även lämnat alternativa förslag till

nuvarande system. Överstyrelsen förslår att systemet med beredskapsbudget

avskaffas fr.o.m. budgetåret 1998 samt att riksdagen bemyndigar regeringen att,

om detta behövs av beredskapsskäl, under budgetåret 1997 medger överskridande av

anslagen inom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del. Därutöver

föreslår Överstyrelsen att riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om

merutgift under ramanslag och utökning av myndigheternas låneutrymme i

Riksgäldskontoret om det behövs av beredskapsskäl fr.o.m. budgetåret 1998.

Regeringen anser att beredskapsbudgeten i dess nuvarande form bör upphöra.

Förändringar inom den finansiella styrningen medger att beredskapsbudgeten kan

ersättas med ett bemyndigande för regeringen att utnyttja en kredit i

Riksgäldskontoret, om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden

föreligger.

7 Det nationella flygtekniska forsknings- programmet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet skall |

| fortsätta på samma nivå som hittills under ytterligare tre år. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringens överväganden

Sedan tre år tillbaka har det funnits ett Nationellt Flygtekniskt Forsk-

ningsprogram som finansierats genom att staten och industrin har avsatt 30

miljoner kr. vardera per år för att skapa ett konstruktivt samarbete mellan

företag, institut samt universitet och högskolor. Programmet löper ut under

innevarande budgetår. Detta program har nu utvärderats på uppdrag av regeringen.

Genom beslut i september 1995 uppdrog regeringen åt Bo[REDACTED_EFTERNAMN],

Industrifonden, att utvärdera det Nationella Flygtekniska Forskningsprogrammet.

Uppdraget har den 27 mars 1996 redovisats i en rapport - Utvärdering av det

Nationella Flygtekniska Forskningsprogrammet. Rapporten har remissbehandlats.

Försvarsmakten och Försvarets materielverk har beretts tillfälle att yttra sig.

Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementets akt (dnr

Fo96/837/MIL).

Regeringen avser att förlänga det nationella flygtekniska forskningsprogrammet

på ungefär samma årliga realekonomiska nivå som hittills under den kommande

treåriga forskningspolitiska beslutsperioden, varefter förnyad utvärdering bör

ske. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammets finansiering bör som

förut delas lika mellan staten och industrin.

En närmare beskrivning av programmet återfinns i den forskningspolitiska

propositionen (prop. 1996/97:5).

8 Verksamhetsområde A - Militärt försvar

8.1 Anslag A 1. Försvarsmakten

Försvarsmaktens utveckling

Regeringens förslag till hur Försvarsmaktens krigsorganisation, ledningssystem

och grundorganisation bör utvecklas under försvarsbeslutsperioden har redovisats

i prop. 1996/97:4, Totalförsvar i förnyelse - etapp 2, avsnitt 7.4, kapitel 10

respektive kapitel 11.

Regeringen bedömer att anslaget A 1. Försvarsmakten, under försvarsbe-

slutsperioden 1997 - 2001, kommer att uppgå till totalt ca 199 miljarder kr.

1994/95 Utgift 35 681 6521) Anslagssparande 1 461 721

1995/96 Anslag 55 639 601 Utgiftsprognos 53 029 000 2)

 därav 1996 37 824 000

1997 Förslag 38 333 826

1998 Beräknat 37 103 592

1999 Beräknat 39 843 280

1) Beloppen anges i tusental kr

2)Den förändrade principen för finansiering av förskott (lånefinansiering)

innebär budgettekniskt en minskad utgift på statsbudgeten med 14,6 miljarder kr

under budgetåret 1995/96. Denna minskning är icke redovisad här.

Försvarsmaktens verksamhet har bedrivits med det övergripande målet att

försvara landet mot väpnade angrepp. Försvarsmakten skall ha en sådan

krigsduglighet och beredskap att den verkar avhållande mot sådana angrepp.

Försvarsmakten skall i fred hävda Sveriges territoriella integritet samt

organisera krigsförband och förbereda förbandens användning för landets försvar.

Försvarsmakten skall också kunna sätta upp förband för internationella insatser

och delta med militära resurser i internationella åtaganden.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar på ett anslagssparande

om ca 1 462 miljoner kr. Detta anslagssparande var dock delvis resultatet av

eftersläpningar i fakturering m.m. varför det egentliga anslagssparandet bedöms

uppgå till ca 850 miljoner kr.

Prognosen för innevarande år visar på ett anslagssparande om ca 4,1 miljarder

kr. Det beräknade anslagssparandet har uppkommit till följd av förseningar i

materielleveranser, ändrad princip för finansiering av förskott vid

materielanskaffning samt reduceringar i förbandsverksamheten.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| För budgetåret 1997 skall den inriktning för Försvarsmakten som |

| redovisas i avsnitten 7.3 och 7.4 i proposition 1996/97:4 |

| gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 38 333 826 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 2 000 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Försvarsmakten har under budgetåret 1994/95 icke i alla avseenden uppnått de

uppsatta målen. Skälet till detta är främst att Försvarsmakten inskränkt

repetitionsutbildning och annan verksamhet som syftar till att vidmakthålla

krigsdugligheten vid vissa förband för att skapa ett anslagssparande.

Regeringen, som för innevarande budgetår sänkt vissa krav på krigsduglighet,

godtar Försvarsmaktens åtgärder i detta avseende. En närmare resultatredovisning

ges under respektive program.

Regeringens ställningstaganden med anledning av de invändningar som

Riksrevisionsverket lämnade mot Försvarsmaktens årsredovisning har redovisats i

den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150).

Regeringen kommer att ägna särskild uppmärksamhet dels åt genomförandet av den

omstrukturering av krigs- och grundorganisationen som regeringen föreslagit,

dels åt uppföljning av produktivitetsutvecklingen.

De förslag som Försvarsmakten lämnat i försvarsmaktsplanen angående inriktning

av programmen överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag.

Program 1. Operativa lednings- och underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att utöva eller möjliggöra

operativ ledning och operativ underhållstjänst.

I programmet ingår för närvarande bl.a. högkvarteret, miloförstärkningsstaben

och 3 militärområdesstaber med stabs- och sambandsförband m.m., 3

underhållsregementen, 6 markteleunderhållsbataljoner och 6

militärområdestransportbataljoner.

Programmet skall inriktas mot att miloförstärkningsstaben, 3 marktele-

underhållsbataljoner och 1 militärområdestransportbataljon läggs ned senast år

2001. Signalspaningsförband tillkommer under samma period.

Programmet omfattar även den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens

verksamhet. Försvarsutskottet kommer att lämnas särskild information om denna.

Resultatbedömning

De operativa lednings- och underhållsförbanden har under budgetåret utvecklats i

huvudsak enligt statsmakternas inriktning. Begränsningar av

repetitionsutbildningen liksom av en högkvartersövning har dock inneburit att de

kvalitativa verksamhetsmålen inte i alla avseenden uppnåtts. Regeringen bedömer

att avvikelserna kan godtas.

Målen vad gäller utveckling av metoder och materiel för ledning har uppnåtts.

Anskaffningen av materiel har på grund av senareläggningar inte nått målen, dock

har förbandens krigsduglighet inte påverkats annat än marginellt.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte nåtts, ge godtagbara förutsättningar

för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten under programmet skall inriktas så att den ut- |

| veckling av ledningssystemet som angivits i prop. 1996/97:4 |

| påbörjas under budgetåret. |

| |

| Åtgärder skall vidtas så att besparingar i ledningsorganisationen|

| enligt vad som anges i ovan nämnda proposition kan uppnås. |

| |

| Övningar skall genomföras så att bl.a. metodiken att värdera |

| ledningssystem kan prövas. |

| |

| Organiseringen av nya signalspaningsförband skall påbörjas. |

| |

| Underhållsförbandens anpassning till övrig krigs- och |

| grundorganisationsutveckling skall påbörjas. Nedläggningarna |

| skall genomföras så att stöd till övrig avveckling kan lämnas och|

| vara avslutade senast år 2001. |

| |

| Planeringen för anskaffning av kortvågsradio (KV 90) för den |

| operativa ledningen skall genomföras. |

| |

| Anskaffningen av materiel för signalspaningsförbanden skall |

| påbörjas. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 1 831

miljoner kr.

Program 2. Fördelningsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och understödja

armébrigadernas strid.

I programmet ingår för närvarande bl.a 6 fördelningsstaber med

betjäningsförband, 7 artilleriregementsstaber med fördelningsartilleribataljoner

samt ca 100 fristående bataljoner innefattande bl.a. ingenjörförband,

luftvärnsförband och fältsjukhus.

Programmet skall inriktas mot att antalet fördelnings- och artillerirege-

mentsstaber skall reduceras till vardera 3 och att resterande förband får en

omfattning och sammansättning som svarar mot brigadstrukturens behov senast år

2001.

Resultatbedömning

Fördelningsförbanden har under budgetåret 1994/95 i huvudsak nått de

kvantitativa målen vad gäller grundutbildningen. Regeringen noterar dock att den

planerade repetitionsutbildningen nedgått med ca 30% och att kravet på att en

fördelningsstabs stödförband per militärområde skall ha hög tillgänglighet ej är

uppnått.

Inom materielområdet bedöms utvecklingen av den måldetekterande

artillerigranaten BONUS och luftvärnsrobotsystemet BAMSE i huvudsak följa plan,

men utvecklingen av artillerilokaliseringsradarn ARTHUR vara fördröjd ca ett år.

De redovisade bristerna är, i det rådande läget, inte av allvarligare art än att

regeringen kan godta dem.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har nåtts, ge goda förutsättningar för

den inriktning av programmet som regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla |

| kvarvarande förband inom programmet så att de operativa kraven på|

| förmåga och krigsduglighet kan innehållas. |

| |

| Under budgetåret skall nedläggning av vissa förband påbörjas. |

| Avvecklingen skall vara slutförd senast budgetåret 1999. |

| |

| Ledningsfunktionen utvecklas genom införandet av nytt sam- |

| bandssystem och utvecklandet av framför allt artilleriets |

| underrättelsefunktion. Även ny avancerad ammunition utvecklas. |

| Viktigare materielsystem renoveras och modifieras. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 3 180

miljoner kr.

Program 3. Försvarsområdesförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda territoriell

verksamhet, försvara vissa infallsportar samt leda mobilisering och transporter.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 24 försvarsområdesstaber, förband för

stads- och gränsstrid, luftvärns- och ingenjörförband m.m. Sammanlagt omfattar

programmet ca 260 000 personer, varav ca 94 000 i hemvärnet.

Programmet skall inriktas mot att antalet försvarsområdesstaber skall reduceras

till 14 och att personalstyrkan skall nedgå till ca 215 000 senast år 2001,

varav hemvärnet skall omfatta 125 000 personer.

Resultatbedömning

Försvarsområdesförbanden har under budgetåret 1994/95 i huvudsak nått de

kvantitativa målen vad gäller grundutbildningen.

Krigsdugligheten för huvuddelen av förbanden har nedgått främst beroende på

uteblivna repetitionsövningar. Regeringen noterar att den personal som nu

tillkommer i hemvärnet är förhållandevis ung och har lett till en föryngring,

men att numerären totalt minskar.

Brister i leverans av materiel till hemvärnsförband förekommer.

De redovisade bristerna är, i det rådande läget, inte av allvarligare art än att

regeringen kan godta dem.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har nåtts, ge godtagbara

förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för

budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla |

| kvarvarande förband inom programmet så att operativa krav på |

| förmåga och krigsduglighet kan innehållas. Under budgetåret påbörjas|

| organisering av bl.a. nya ingenjör- och förbindelseförband. |

| Vidare skall nedläggning av vissa förband påbörjas. Nedläggningen-|

| skall vara slutförda senast budgetåret 1999. |

| |

| Anskaffningen av direktsikten till försvarsområdesluftvärnskompa-|

| nier skall slutföras under år 1997. Anskaffningen av personlig |

| utrustning fortsätter och anskaffning av enklare |

| mörkerstridsutrustning för vissa förband påbörjas. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 2 437

miljoner kr.

Program 4. Armébrigadförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att föra anfallsstrid.

Armébrigaderna är allsidigt sammansatta, har hög rörlighet och stor eldkraft.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 6 infanteribrigader, 5 norrlands-

brigader, 2 pansarbrigader samt 3 mekaniserade brigader.

Programmet skall inriktas mot att omfatta 13 armébrigader senast år 2001.

Resultatbedömning

Armébrigadförbanden har under budgetåret 1994/95 och hitintills i huvudsak nått

de kvantitativa målen vad gäller grundutbildningen. Dock har snöfattiga vintrar

medfört att vissa förband ej nått utbildningsmålet vad avser vinterförmåga.

Brigadernas krigsduglighet har vidmakthållts.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har nåtts, ge goda förutsättningar för

den inriktning av programmet som regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamhet för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla |

| kvarvarande förband inom programmet så att de operativa kraven på|

| förmåga och krigsduglighet kan innehållas. Vidareutveckling av |

| vissa brigader fortsätter. |

| |

| Under budgetåret skall avveckling av vissa förband påbörjas. |

| Avvecklingen skall vara slutförd senast budgetåret 1999. |

| |

| Skydd och rörlighet förbättras genom tillförsel av stridsfordon |

| 90, stridsvagn 121 och stridsvagn 122. Avvecklingen av äldre |

| stridsvagnar fortsätter. Ledningssystemet förbättras genom |

| införande av telesystem 9000. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 6 203

miljoner kr.

Program 5. Marina lednings- och underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med uppgift att leda och understödja de marina

krigsförbanden.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 4 marinkommandon, 1 marindistrikt, 1

rörlig marin ledningsgrupp och 8 bas- och underhållsbataljoner.

Programmet skall inriktas mot att omfatta 4 marinkommandon, 1 rörlig marin

ledningsgrupp och 5 bas- och underhållsbataljoner senast år 2001.

Resultatbedömning

Krigs- och grundorganisationen har skurits ned i enlighet med planeringen.

En teknisk förnyelse av ledningssystemet, som skall ge effekt framåt

sekelskiftet, pågår. Materielanskaffningen har dock försenats.

Krigsdugligheten varierar kraftigt till följd av begränsningar i övnings-

verksamheten. Kaderorganiserade delar av förbanden har god förmåga. Regeringen

bedömer att avvikelserna kan godtas.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms ge goda förutsättningar för den inriktning av programmet som

regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Infrastrukturen i lednings- och underhållssystemen skall |

| utvecklas. |

| |

| Anpassningen av marinens bas- och underhållsförband till |

| marinens övriga krigsorganisation skall fortsätta. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 1 209

miljoner kr.

Program 6. Marina flyg- och helikopterförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att bedriva ubåtsjakt och

spaning mot ytmål.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 2 helikopterdivisioner.

Från och med budgetåret 1998 avses programstrukturen förändras så att program 6

omfattar all helikopterverksamhet inom Försvarsmakten.

Resultatbedömning

Utbildningen av yrkesofficerare och värnpliktiga har genomförts med

tillfredsställande resultat. Eftersläpning i utbildning och materielanskaffning

till följd av ubåtsskyddsverksamheten medför att förbandens operativa rörlighet

alltjämt inte uppfyller kraven.

Regeringen bedömer att avvikelserna kan godtas.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms ge goda förutsättningar för den inriktning av programmet som

regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Befintliga system skall vidmakthållas.Regeringen beräknar medlen|

| för programmet under budgetåret 1997 till 259 miljoner kr. |

| |

| Program 7. Stridsfartygsförband |

| |

| Programmets innehåll |

| |

| Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att |

| övervaka och bekämpa mål på och under havsytan. |

| |

| I programmet ingår för närvarande bl.a. 2 ytstridsflottiljer med|

| 6 kustkorvetter, 12 robotbåtar och 12 patrullbåtar, 3 |

| minkrigsledningar med bl.a. 7 minjaktfartyg typ Landsort och 2 |

| minfartyg, samt en ubåtsavdelning med 12 ubåtar. |

| |

| Programmet skall inriktas mot att omfatta bl.a. 2 |

| ytstridsflottiljer med 6 kustkorvetter, 6 robotbåtar och 12 |

| patrullbåtar, 3 minkrigsavdelningar med bl.a. 7 minjaktfartyg |

| typ Landsort och 2 minfartyg, samt en ubåtsavdelning med 9 |

| ubåtar, varav 2 i materielberedskap, senast år 2001. |

| |

| Resultatbedömning |

| |

| Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan. |

| Repetitionsutbildningen har dock reducerats. Begränsningar |

| avseende förmåga i huvudtjänst kvarstår för de förband som under|

| senare år varit engagerade i ubåtsskyddsverksamheten. Detta |

| gäller ytstrid för vissa ytattackförband, minröjnings- och |

| mineringstjänst för vissa minkrigsförband samt torpedskjutning |

| från ubåtar. Alla stridsfartygsförband har dessutom brister när |

| det gäller att uppträda i större förband. Förmågan hos |

| ubåtsjaktstyrkan har nått en god nivå. |

| |

| Genom att antalet undervattensincidenter har minskat har |

| förutsättningarna förbättrats för en målinriktad förbandsproduktion|

| och för en mera rationell underhållsverksamhet. |

| |

| Kustkorvetterna av typ Göteborg har ännu inte uppnått målsättningen|

| vad gäller ledning m.m. på grund av förseningar i utvecklingen av|

| programvara för stridsledningssystemet. |

| |

| Regeringen bedömer att avvikelserna kan godtas. |

| |

| Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet |

| under budgetåret 1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har |

| nåtts, ge goda förutsättningar för den inriktning av programmet |

| som regeringen föreslår för budgetåret 1997. Genom att tills |

| vidare behålla 24 ytstridsfartyg och basera en |

| patrullbåtsdivision i Göteborg läggs en god grund för en möjlig |

| framtida anpassning. Dessutom möjliggörs en kontinuerlig närvaro|

| av fartygsförband på Västkusten. |

| |

| Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997 |

| |

|

 O |

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 2 874

miljoner kr.

Program 8. Kustförsvarsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att försvara infallsportar

och skärgårdsområden.

I programmet ingår för närvarande bl.a. en rörlig kustartilleribrigadledning, 12

kustförsvarsbataljoner, 5 amfibiebataljoner, 3 kustartilleribataljoner och 1

tungt kustrobotbatteri.

Programmet skall inriktas mot attomfatta 2 rörliga kustartilleribrigadledningar,

6 kustförsvarsbataljoner, 6 amfibiebataljoner, 3 kustartilleribataljoner och 1

tungt kustrobotbatteri senast år 2001.

Resultatbedömning

Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan. Delar av de rörliga

förbanden har brister i sin förmåga bl.a. beroende på otillräcklig samträning.

De områdesbundna förbanden har mycket varierande status. Bl.a. har bristande

repetitionsutbildning medfört att överförd personal inte kunnat omskolas.

Brister finns också vad gäller materielunderhållet.

Regeringen bedömer att avvikelserna kan godtas.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har nåtts, ge goda förutsättningar för

den inriktning av programmet som regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Materielanskaffningen för en andra rörlig |

| kustartilleribrigadledning skall inledas. |

| |

| Materiel skall anskaffas för den fjärde amfibiebataljon som |

| skall utrustas med modern båtmateriel. |

| |

| Avvecklingen av kustförsvarsbataljoner skall påbörjas. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 1 531

miljoner kr.

Program 9. Flygvapnets lednings- och underhållsförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och betjäna

flygförbanden.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 3 flygkommandostaber, 3 vädercentraler,

9 strilbataljoner och 24 basbataljoner. I programmet ingår även försvarets

telenät (FTN).

Programmet skall inriktas mot att antalet strilbataljoner skall reduceras till 6

och antalet basbataljoner till 16 senast år 2001.

Resultatbedömning

Flygkommandostaberna har vidmakthållits på den föreskrivna nivån. En ny

krigsorganisation har fastställts för dessa staber. Fredsorganisationsenheten

första flygeskadern har lagts ned.

Regeringen noterar att strilbataljonerna inte fullt ut har kunnat vidmakthållas,

vilket beror på nya förbandsmålsättningar och minskad repetitionsutbildning.

Flygbasförbanden har en god förmåga att lösa huvuduppgiften att betjäna

flygförband. Övriga uppgifter kan lösas på ett godtagbart sätt. Det finns dock

en tendens att flera basbataljoner inte kan innehålla föreskrivna

krigsduglighetskrav. Basförbanden har inte kunnat samöva i erforderlig

utsträckning.

Utvecklingen av luft- och ytövervakningssystemet LOMOS har fortsatt, liksom

anskaffningen av det flygburna radarsystemet. Det taktiska radiosystemet TARAS

har anskaffats i en första etapp. Anläggningar och lokaler har kunnat produceras

i huvudsak i enlighet med uppgjorda planer. Byggandet inom Bas 90-systemet har

av besparingsskäl dock varit mycket begränsat.

Under innevarande budgetår fortsätter tillbyggandet av en luftförsvarscentral i

södra militärområdet och en i mellersta militärområdet och färdigställandet av

ytterligare en Bas 90. Vidare fortsätter anskaffningen av det flygburna

radarsystemet och det taktiska radiosystemet.

De redovisade bristerna är, i det rådande läget, inte av allvarligare art än att

regeringen kan godta dem.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har nåtts, ge godtagbara

förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för

budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla |

| kvarvarande förband inom programmet. Utvecklingen av förband |

| avser bl.a. ledningssystem, kommunikationssystem och FTN. |

| Exempel är åtgärder för det för flygstridskrafterna gemensamma |

| ledningssystemet och för anpassning till JAS 39 Gripen vid |

| flottiljflygplatserna och huvudbaserna. Under budgetåret skall |

| avvecklingen av utgående strilbataljoner och basbataljoner |

| inledas. Avvecklingen skall vara slutförd senast budgetåret |

| 2000. |

| |

| Anskaffningen av stridsledningscentralerna och det flygburna |

| radarsystemet skall fortsätta. Likaså skall organiseringen av |

| LOMOS fortsätta. Under budgetåret skall en kontroll av |

| utbildning och systemfunktion göras. |

| |

| Studier om en framtida bastaktik anpassad till JAS 39 Gripens |

| krav skall inledas. |

| |

| Anskaffningen av det taktiska radiosystemet skall fortsätta. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 3 977

miljoner kr.

Program 10. JAS 39-förband

Programmets innehåll

Programmet innehåller ännu inte några organiserade krigsförband.

Programmet skall inriktas mot att på sikt omfatta 12 JAS 39 Gripen-divisioner.

Resultatbedömning

Regeringen har i en skrivelse till riksdagen i maj 1996 (skr. 1995/96:199)

redovisat läget i JAS 39 Gripenprojektet.

Under innevarande budgetår bedöms arbetet med att införa JAS 39 Gripen i

krigsorganisationen kunna genomföras enligt gällande planering.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms ge goda förutsättningar för den inriktning av programmet som

regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten inom programmet skall inriktas mot en fortsatt |

| organiseringen av JAS 39 Gripendivisioner. En första |

| krigsdivision skall kunna tas i operativ drift under budgetåret |

| 1997. Utvecklingen av JAS 39 B skall fortsätta så att flygplanen|

| kan börja levereras budgetåret 1998 och systemet tas i operativ |

| drift det därpå följande budgetåret. |

| |

| Utvecklingen av flygutbildningssystem, bl.a. simulatorer, |

| skall fortsätta. Likaså skall anskaffningen och integreringen av|

| ny radarjaktrobot fortsätta. |

| |

| Inom materielområdet skall utvecklingen av JAS 39 Gripen, |

| delserie 3, inledas. Vidare skall utveckling och anskaffning |

| av spaningskapseln inledas. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 5 584

miljoner kr.

Program 11. Övriga stridsflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift för luftförsvaret,

attackförmågan och underrättelseinhämtningen.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 2 divisioner J 35, 8 divisioner JA 37

och 6 divisioner AJS 37 samt 4 lätta attackdivisioner.

Programmet skall inriktas mot att antalet divisioner skall reduceras till 7

senast år 2001. De lätta attackdivisionerna skall läggas ned.

Resultatbedömning

Förbanden har under budgetåret 1994/95 vidmakthållit en i huvudsak god förmåga

att lösa sina uppgifter. Några förband har emellertid inte nått

produktionsmålet, bl.a. beroende på en föryngring av personalen.

Under innevarande budgetår bedöms den reducerade övningsverksamheten, betingad

av besparingskrav, leda till att kompetensnivån för vissa flygförband successivt

kommer att sjunka. Nivån kommer dock inte att understiga de av regeringen

angivna kraven.

Bombkapseln beräknas bli operativ på system AJS 37. Modifieringen av JA 37 för

att kunna bära ny radarjaktrobot påbörjas.

Regeringen anser att bristerna under föregående och innevarande budgetår kan

godtas.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har nåtts, ge godtagbara

förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för

budgetåret 1997.

Inriktning av verksamhet för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla |

| kvarvarande förband inom programmet. Under budgetåret skall en |

| division AJS 37 ombeväpnas till JAS 39 Gripen. Under budgetåret |

| skall vidare avvecklingen av utgående förband, bl.a. de lätta |

| attackdivisionerna, inledas. Avvecklingen skall vara slutförd |

| senast budgetåret 1998. |

| |

| Inom materielområdet skall systemmodifieringen av JA 37 |

| fortsätta, liksom integreringen av radarjaktrobot till detta |

| flygsystem. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 2 003

miljoner kr.

Program 12. Transportflygförband

Programmets innehåll

Programmet innehåller förband med huvudsakliga uppgifter inom

flygtransportverksamheten, signalspaningen och flygräddningen.

I programmet ingår för närvarande bl.a. 4 centrala transportflygdivisioner

(varav 1 signalspaningsförband), 8 regionala transportflygdivisioner och 7

flygräddningsgrupper.

Programmet skall inriktas mot att den regionala transportflygorganisationen

skall reduceras till 4 divisioner och flygräddningsorganisationen till 6 grupper

senast år 2001.

Resultatbedömning

Transportflygdivisionernas förmåga har vidmakthållits på föreskriven nivå för

merparten av förbanden. För resterande transportflygförband har en

organisationsöversyn medfört att ambitionsnivån har fått sänkas något. På

flygräddningssidan har bl.a. brister i skydd för personal och materiel på

krigsbaserna inneburit att produktionsmålen inte har uppnåtts för samtliga

flygräddningsgrupper.

Under innevarande budgetår installeras motmedel på Tp 84, till följd att

flygtidsuttaget beräknas att bli något lägre än planerat. Vidare har flygplan S

102 B levererats och utbildning på systemet har inletts.

Regeringen anser att de redovisade bristerna kan godtas.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms, trots att vissa mål inte har uppnåtts, ge goda förutsättningar

för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för budgetåret 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla |

| kvarvarande förband inom programmet. Under budgetåret skall |

| omsättningen av signalspaningsförbandet från Tp 85 till S 102 B |

| fortsätta. Utgående förband skall läggas ned senast budgetåret |

| 1998. |

| |

| Anskaffningen av varnings- och motverkanssystem för Tp 84 skall |

| fortsätta. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 390

miljoner kr.

Program 13. För krigsorganisationen gemensamma resurser

Programmets innehåll

Programmet innehåller verksamheter som inte kan fördelas på övriga program.

Programmets innehåll har reducerats genom att vissa personal- och

materielverksamheter förts över till de krigsorganisatoriska programmen. Vidare

har ledningen av viss förbandsproduktion, såsom kustflottans verksamhet, förts

över.

Resultatbedömning

Regeringen konstaterar att målen för de i programmet ingående verksamheterna i

huvudsak nåtts. Organisationsförändringarna har genomförts med undantag av att

Tullinge inte kunnat lämnas enligt plan. Den begränsade omfattningen av

repetitionsutbildningen har minskat övningsmöjligheterna vid vissa kurser.

Regeringen bedömer att avvikelserna kan godtas.

Verksamheten under budgetåret 1994/95 och pågående verksamhet under budgetåret

1995/96 bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning av programmet

som regeringen föreslår för år 1997.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Utbildningen till och av yrkes- och reservofficerare skall |

| genomföras så att krigsorganisationens behov och krav |

| tillgodoses. Rekryteringen begränsas dock. |

| |

| Utbildningsförbanden och skolorna skall utvecklas enligt |

| regeringens förslag rörande grundorganisationen. |

| |

| I övrigt avvecklas mark, anläggningar och lokaler som inte |

| erfordras för krigsorganisationens behov. |

| |

| Målflygdivisionen avvecklas. Avvecklingen skall vara slutförd |

| senast budgetåret 1998. |

| |

| Utbytet av motorer på flygplan SK 60 skall fortsätta. |

--------------------------------------------------------------------

Frågan om civila trafikflygarutbildningen behandlas i prop. 1996/97:4.

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 5 349

miljoner kr.

För de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet bedöms ett belopp om 101

miljoner kr bli avdelat.

Program 14. För grundorganisationen gemensamma resurser

Programmets innehåll

Programmet innehåller verksamheter som inte direkt sammanhänger med utvecklingen

av krigsorganisationen. Programmets innehåll har reducerats genom att vissa

personal- och materielverksamheter förts över till de krigsorganisatoriska

programmen. Vidare har visst underhåll för de marina programmen förts över.

Resultatbedömning

Regeringen bedömer att verksamheten genomförts enligt statsmakternas inriktning.

Regeringen konstaterar att programmets hittillsvarande sammansättning gjort det

mycket svårt att värdera både verksamhetens resultat och det ekonomiska

utfallet. Den reduktion av programmet som regeringen föreslår bedöms ge

möjligheter till klara förbättringar i dessa avseenden.

Programmet kommer då att omfatta i huvudsak

* anskaffning av simulatorer och andra utbildningshjälpmedel av generell

karaktär. Simulatorer etc. avsedda för ett specifikt system ingår däremot i

samma program som systemet,

* forskning och teknologiförsörjning inklusive internationell samverkan inom

dessa områden,

* koncerngemensam verksamhet vad gäller fredsadministrativa system,

förslagsverksamhet, trafiksäkerhet, miljöverksamhet m.m.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Anskaffningen av simulatorer och andra utbildningshjälpmedel |

| skall fortsättas. Under år 1997 anskaffas bl.a. skjutsimulatorer|

| och en ledningsträningsanläggning. Anskaffning av en |

| stridsträningsanläggning skall påbörjas. |

| |

| Behovet av forskning och teknikförsörjningen skall tillgodoses |

| främst genom uppdrag till Försvarets forskningsanstalt och |

| Försvarets materielverk. |

| |

| Åtgärder enligt Försvarsmaktens miljöplaner skall genomföras. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 1 396

miljoner kr.

Program 15. Internationell verksamhet

Programmets innehåll

Programmet omfattar verksamhet för att organisera, utbilda och understödja de

fredsfrämjande och humanitära insatser som Sverige medverkar och kommer att

medverka i. Insatserna finansieras dock över andra anslag.

Resultatbedömning

Försvarsmakten har rekryterat, utbildat samt ställt förband och enskilda till

förfogande för fredsfrämjande och humanitära internationella insatser.

Försvarsmakten bedöms under år 1996 komma att utbilda och administrera ca 3 000

personer för den internationella verksamheten.

Verksamheten har i allt väsentligt uppfyllt de krav som ställts.

Regeringen har i prop. 1996/97:4 lämnat en utförlig redogörelse för hur

Försvarsmaktens internationella styrka skall kunna vara sammansatt. Regeringen

har där redovisat den internationella verksamheten och föreslagit att nuvarande

SWEDINT omorganiseras till Försvarsmaktens internationella kommando.

Inriktning av verksamheten för budgetåret 1997

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Försvarsmaktens internationella kommando skall |

| |

| -varaktigt kunna delta i fredsfrämjande insats med självständig |

| enhet av bataljons styrka, |

| -organisera och utveckla specialenheter för ledning, |

| transporter, fältarbeten och sjukvård, |

| -organisera en snabbinsatsstyrka omfattande ledningspersonal, |

| mekaniserat kompani samt någon av ovan nämnda specialenheter. |

| Styrkan skall ha en hög beredskap, samt |

| -organisera en pool av utbildad personal med hög tillgänglighet |

| och beredskap för militärobservatörs-, stabsofficers-, |

| civilpolis- och specialistuppdrag. |

| |

| Kommandot skall vidare inom ramen för partnerskap för fred (PFF)|

| delta i och genomföra övningar samt delta i kurser och andra |

| aktiviteter i enlighet med Sveriges individuella |

| partnerskapsprogram (IPP). |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen beräknar medlen för programmet under budgetåret 1997 till 111

miljoner kr.

Tabell 8.1 Anslagsfördelning m.m. för budgetåret 1997.

---------------------------------------------------------------------

 Program Tilldelade Utfall Tilldelade Budgeterade

 medel enligt 1994/95 medel enligt medel

 reg- (mkr) reg- bå 1997

 leringsbrev leringsbrev (mkr)

 bå 1994/95 bå 1995/96

 (mkr) (18 mån)

 (mkr)

---------------------------------------------------------------------

 1. Operativa 1611 1498 2644 1831

 lednings- och

 underhållsförband

---------------------------------------------------------------------

 2. 2255 2685 3745 3180

 Fördelningsförband

---------------------------------------------------------------------

 3. Försvarsområdes- 2091 2001 2964 2437

 förband

---------------------------------------------------------------------

 4. Armébrigadförband 4674 5094 7181 6203

---------------------------------------------------------------------

 5. Marina 775 820 1197 1209

 lednings- och

 underhållsförband

---------------------------------------------------------------------

 6. Marina flyg- 242 297 361 259

 och

 helikopterförband

---------------------------------------------------------------------

 7. 2289 2248 4195 2874

 Stridsfartygsför-

 band

---------------------------------------------------------------------

 8. Kustförsvarsför- 1279 1168 1885 1531

 band

---------------------------------------------------------------------

 9. Flygvapnets 3884 3521 5949 3977

 lednings- och

 underhållsförband

---------------------------------------------------------------------

 10. JAS 39-förband 5105 5005 11726 5584

---------------------------------------------------------------------

 11. Övriga 2174 1992 2906 2003

 stridsflygförband

---------------------------------------------------------------------

 12. Transportflyg- 557 527 519 390

 förband

---------------------------------------------------------------------

 13. För 5497 5140 8848 5349

 krigsorganisationen

 gemensamma

 resurser

---------------------------------------------------------------------

 14. För 4048 3676 4814 1396

 grundorgani-

 sationen

 gemensamma

 resurser

---------------------------------------------------------------------

 15. Internationell 111

 verksamhet

---------------------------------------------------------------------

 SUMMA 36481 35681 58935 38334

---------------------------------------------------------------------

8.2 Anslag A 2. Fredsfrämjande truppinsatser

1997 Förslag 472 5261,2)

1998 Beräknat 491 308

1999 Beräknat 510 209

1)Beloppen anges i tusental kr

2) Nytt anslag fr.o.m. budgetåret 1997

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Målet är att kunna delta med trupp i fredsfrämjande och |

| humanitära internationella insatser på mandat av FN eller OSSE. |

| |

| Inriktning för budgetåret 1997: |

| |

| - att på mandat av FN eller OSSE kunna ställa militära (förband)|

| till förfogande för fredsfrämjande trupp insatser. |

| |

| - att fortsätta bidra till den pågående insatsen i Makedonien så|

| att den nuvarande relativt stabila situationen i området består.|

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 472 526 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Sverige har sedan år 1993 deltagit med en mekaniserad bataljon i den

fredsfrämjande insatsen i Bosnien och Hercegovina. Den ursprungliga FN-ledda

operationen UNPROFOR övergick i december 1995 till en av NATO ledd

multinationell fredsstyrka. I samband därmed reducerades antalet tjänstgörande

svensk militär personal i Bosnien och Hercegovina från ca 1 000 personer till

840.

För närvarande ställer Sverige en bataljon till förfogande som ingår i den

mellan de nordiska länderna och Polen gemensamma brigaden. Utöver bataljonen har

bidrag skett med ca 100 personer till brigadens stab och stabskompani samt till

underhållsenheter.

Det svenska högkvarterskompaniet i Zagreb i Kroatien som ställdes till

UNPROFOR:s förfogande 1992 avvecklades under våren 1996.

I FN:s mission UNPREDEP i Makedonien har Sverige deltagit med en pluton som har

ingått i det mellan Finland, Norge och Sverige gemensamma kompaniet SCANCOY.

Gällande mandat för IFOR-insatsen i Bosnien och Hercegovina upphör vid

årsskiftet 1996/1997. För att kunna följa upp Daytonavtalet kommer med stor

sannolikhet en fortsatt utländsk militär närvaro att krävas i Bosnien och

Hercegovina.

Den FN-ledda insatsen i Makedonien kommer sannolikt att pågå under år 1997.

Deltagandet i de fredsfrämjande insatserna i det f. d. Jugoslavien har bidragit

till en stabilisering av regionen och har utgjort en av de viktigaste

förutsättningarna för att kunna genomföra Daytonavtalet.

Kostnaden för de fredsfrämjande truppinsatserna har hittills belastat tredje

huvudtitelns anslag B 9. Fredsbevarande verksamhet, men föreslås från och med

budgetåret 1997 belasta utgiftsområde 6. Totalförsvar och dess anslag A 2.

Fredsfrämjande truppinsatser. Övrig fredsfrämjande verksamhet föreslås belasta

utgiftsområde 5. Utrikesförvaltning och internationell samverkan. De anslagna

medlen medger en truppinsats utomlands som omfattar ca 500 personer.

Uppdelningen av anslaget B 9. Fredsfrämjande insatser får emellertid inte hindra

regeringen från att fatta snabba beslut om svenska insatser. Det är därför

angeläget att, om den internationella utvecklingen så påkallar, möjlighet finns

för regeringen att omdisponera medel mellan utgiftsområden och mellan militära

och civila insatser.

Enligt regeringens bedömning bör denna verksamhet kunna inrymmas inom den

maximala gränsen för anslagskredit på 10 %. Under pågående budgetår kan det dock

inträffa att anslagsutrymmet måste utökas utöver vad som ryms inom

kreditgränsen. Sådana tillfälliga utgiftsbehov bör i avvaktan på ett

riksdagsbeslut likvidmässigt hanteras genom en ökad kredit på Försvarsmaktens

räntekontokredit inom den allmänna, av riksdagen fastställda, kreditramen (se

även volym 1).

8.3 Anslag A 3. Ersättning för kroppsskador

1994/95 Utgift 61 815 1)

1995/96 Anslag 111 297 Utgiftsprognos 93 000

 därav 1996 61 550

1997 Förslag 60 000

1998 Beräknat 61 319

1999 Beräknat 62 669

1) Beloppen anges i tusental kr.

Från anslaget finansieras ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt

personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För

skador som inträffat före juli 1977 belastas anslaget bl.a. enligt lagen

(1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under

militärtjänstgöring (militärersättningslag).

Anslaget disponeras av Riksförsäkringsverket.

Regeringens överväganden

Verksamheten under anslaget är regelstyrd. Regeringen föreslår att anslaget

fr.o.m. budgetåret 1997 har formen av ett ramanslag och beräknar medlen under

anslaget till 60 000 tkr.

9 Verksamhetsområde B - Vissa funktioner inomdet civila försvaret

9.1 Anslag B 1. Funktionen Civil ledning

1994 Utgifter 223 322 1) Anslagssparande3) 112 278

1995/96 Anslag 529 231 Utgiftsprognos 533 000

 därav 1996 384 319

1997 Förslag 432 287 2)

1998 Beräknat 475 594

1999 Beräknat 490 234

1) Beloppen anges i tusental kr.

2) tidigare C 1. ÖCB: Civil ledning och samordning, C 2. ÖCB: Tekniska åtgärder

i ledningssystemet, C 4. ÖCB: Kompetensutveckling och stöd till länsstyrelserna,

C 5. ÖCB: Ersättning till kommunerna för beredskaps förberedelser och C 3.

Civilbefälhavarna

3) inkl. reservationer

Regeringens överväganden

Anslaget avses delas upp i anslagsposterna Civil ledning och samordning,

Kompetensutveckling och stöd till länsstyrelserna, Ersättning till kommunerna

för beredskapsförberedelser, Civilbefälhavaren i Södra civilområdet, Civilbefäl-

havaren i Mellersta civilområdet, Civilbefälhavaren i Norra civilområdet.

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Överstyrelsen för civil beredskap och Civilbefälhavarna skall |

| under budgetåret 1997 verka för att det övergripande målet för |

| funktionen (prop. 1996/97:4) kan uppnås under programplanepe- |

| rioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 432 287 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Årsredovisningen från Överstyrelsen för civil beredskap innehåller en

resultatredovisning för verksamheten fördelad på verksamhetsgrenar. Resultaten

visar att målen enligt regleringsbrevet har uppnåtts inom tilldelade resurser.

Inom Överstyrelsen pågår ett arbete med att ta fram en samlad redovisning för

hela det civila försvaret. Arbetet med att öka förmågan att göra effekt- och

resultatbedömningar av genomföra åtgärder inom det civila försvaret pågår.

Insatserna för detta arbete har påverkats av externa krav på medverkan i

utredningar avseende pliktfrågor och ellagstiftning.

Förutsättningar för ett vidare internationellt samarbete har skapats.

Personalförsörjningsfrågorna har fått avsevärt större utrymme i Överstyrelsens

verksamhet än tidigare år. Detta är en konsekvens av den roll Överstyrelsen

tilldelats enligt förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt.

Förmågan till ledning har förbättrats genom utbyggnad av ledningsplatser enligt

en långsiktig plan. Kunskapen om och utnyttjandet av de regionala mål- och

riskanalyserna har ökat. Under året har ytterligare myndigheter fått

signalskyddsmateriel. Det långsiktiga målet att alla funktions- och

samverkansmyndigheter skall ha erforderlig signalskyddsutrustning beräknas nås

inom uppsatta tidsramar. Statsbidrag har utbetalats till kommunerna för deras

planläggning och till länsstyrelserna för genomförda övnings- och

utbildningsinsatser riktade till kommunerna.

Riksrevisionsverket anför i sin revisionsberättelse att årsredovisningen är

rättvisande.

Civilbefälhavarnas årsredovisningar visar att målen för verksamheten i stort har

uppnåtts. Enligt civilbefälhavarnas delårsrapporter fortskrider verksamheten

enligt verksamhetsplan. I rapporterna har civilbefälhavarna enligt uppdrag i

regleringsbrev redovisat åtgärder till följd av riksdagens beslut om

besparingskrav. Redovisning har skett på ett tillfredsställande sätt.

Årsredovisningarna visar att redovisningen av genomförd verksamhet har

förbättrats. Bland annat har det skett en förbättring av myndigheternas förmåga

att beskriva effekter av verksamheten.

Regeringens resultatbedömning

Resultaten visar att målen har uppnåtts. Beträffande den ekonomiska

redovisningen finns ingen erinran från Riksrevisionsverket. Överstyrelsen bör

dock fortsättningsvis förtydliga kommentarerna, så att en tydlig koppling till

uppställda mål kan ges. Detta gäller även kommentarer till prestationernas

utveckling. Överstyrelsen bör fortsatt aktivt arbeta med att utveckla metoder

för kvalitetsmätning.

Riksrevisionsverket har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna

för civilbefälhavarna, men påtalar vissa brister bl.a. i den ekonomiska

redovisningen och anser att civilbefälhavarna bör förbättra sina

ekonomiadministrativa rutiner.

Regeringen instämmer i Riksrevisionsverkets bedömning.

Slutsatser och ställningstaganden

Erforderliga medel bör avsättas för samordning, utveckling och andra aktiviteter

som är gemensamma för hela det civila försvaret. Dessa medel avser gemensamma

angelägenheter för hela det civila försvarets utveckling och genomförande av den

operativa planeringen under de kommande åren och kommer således alla

funktioner/verksamheter tillgodo. Behovet att utveckla planering och samordning

för att öka effektiviteten och förmågan inom hela det civila försvaret har

behandlats i Det civila försvarets programplan 1997-2001.

Forskning och omvärldsanalys, och även samordning med det militära försvarets

underrättelseinhämtning och analys, bör utvecklas för att öka handlingsfriheten

och anpassningsförmågan på kort och lång sikt. Kunskap och utveckling på det

säkerhetspolitiska området är väsentlig för hela det civila försvarets förmåga.

Uppföljning och utvärdering är också viktiga instrument för att öka

effektiviteten och för att utveckla samordning t.ex. inom den operativa

planeringen och i programplaneringen för det civila försvaret. Vissa resurser

bör också avsättas för att kunna utveckla det civila försvarets uppgift på det

internationella området.

Övningsverksamheten behöver utvecklas och få en ny inriktning. Resurser avsätts

för att utveckla och anpassa kompetensen till de behov som finns enligt de nya

planeringsförutsättningarna, och krigsorganisationen ses över mot bakgrund av

vad som tidigare redovisats i prop. 1996/97:4, kapitel 10 Ledning.

Tekniska ledningssystem och beslutsstöd kompletterar de investeringar som

genomförs inom funktionen Telekommunikationer. Stödet anpassas till den nya

ledningssituation som följer av Försvarsmaktens planering. Förändringar i

Försvarsmaktens ledningsorganisation medför ett behov av omgående översyn av det

civila försvarets ledningssystem och beslutsstöd. Försvarsmaktens resurser kan

inte utnyttjas i samma usträckning som tidigare. Investeringarna måste

genomföras samordnat med Försvarsmaktens investeringar.

Civilbefälhavaren är i krig den högsta civila totalförsvarsmyndigheten inom ett

civilområde. I fred skall civilbefälhavaren bl.a. verka för att totalförsvaret

inom civilområdet planläggs för förhållanden i krig och vid krigsfara. Den del

av det civila försvarets resurser som civilbefälhavarna utgör bör kunna

utnyttjas även vid svåra påfrestningar på samhället i fred.

Anslagskonstruktionen förändras så att de fem tidigare anslagen C 1. - C 5. i

fortsättningen blir anslagsposter under ett ramanslag B 1. Funktionen Civil

ledning. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till att medel överförts

till Försvarets forskningsanstalt samt att anslaget minskats med hänsyn till

möjlig rationalisering.

9.2 Anslag B 2. Funktionen Försörjning med industri-

 varor

1994/95 Utgift 61 774 1) Anslagssparande 3) 226 663

1995/96 Anslag 105 576 2) Utgiftsprognos 86 000

 därav 1996 53 500

1997 Förslag 15 406

1998 Beräknat 53 713

1999 Beräknat 55 151

1) Beloppen anges i tusental kr. För jämförelse med budgetåret 1997 inkluderas

inte anslaget F 3 Kapitalkostnader i utgifts- och anslagsbelopp.

2) tidigare F 1. Överstyrelsen: Försörjning med industrivaror och

F 2. Överstyrelsen: Industriella åtgärder

3) inkl. reservationer

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Överstyrelsen för civil beredskap skall under budgetåret 1997 |

| verka för att det övergripande målet för funktionen (prop. |

| 1996/97:4) kan uppnås under programplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 15 406 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Årsredovisningen från Överstyrelsen för civil beredskap innehåller en

resultatredovisning för verksamheten fördelad på verksamhetsgrenar. Resultaten

visar att målen har uppnåtts inom tilldelade resurser. Försörjningskommissionen

har övats. Kunskaper om strukturutveck0ling, produktions- och

förbrukningsförhållanden m.m. inom försörjningsviktiga områden har förbättrats.

Vid utgången av budgetåret var ingen försörjningsanalys, som låg till grund för

beredskapsåtgärder, äldre än fem år.

Samtliga löpande lagrings- och omsättningsavtal var vid utgången av budgetåret

aktuella i förhållande till försörjningsläget liksom alla nya beredskaps- och

FoU-avtal. Samtliga ingångna avtal har följts upp. Under året har

K-företagsplaner reviderats, inaktuella planer sorterats bort och nya

upprättats.

Statens beredskapslager har under året anpassats enligt 1992 års försvarsbeslut

och tillgängliga behovsunderlag. Ändå återstår viss anpassning. Anledningen till

detta är att behovsunderlag saknas från Försvarsmakten och funktionsansvariga

myndigheter.

Riksrevisionsverket anför i sin revisionsberättelse att årsredovisningen är

rättvisande.

Slutsatser och ställningstaganden

Årsredovisningen från Överstyrelsen för civil beredskap innehåller en

resultatredovisning där verksamhetsgrenar, prestationer och kostnader redovisas

på ett överskådligt sätt. Emellertid kan redovisningen förbättras ytterligare.

Resultaten visar att målen enligt regleringsbrevet har uppnåtts med undantag för

omstruktureringstakten vad gäller beredskapslagret.

Planeringen inom funktionen förutsätter en fortsatt utförsäljning av icke

strategiska varor i lager under den kommande perioden. Åtgärder för att utveckla

förmågan att i ett tidigt skede identifiera störningar måste utvecklas liksom

förmågan att snabbt anpassa åtgärder till utvecklingen. Ytterligare analys av

totalförsvarets behov och en realiserbarhetsprövning av genomförd planering

skall genomföras i anslutning till en kommande operativ planering och skall

föreligga färdigt inför kontrollstationen år 1998.

De åtgärder som Överstyrelsen vidtar för att göra det möjligt för Försvarsmakten

att höja krigsdugligheten sker genom att Försvarsmakten ställer uppdrag till

Överstyrelsen och sålunda belastar dessa kostnader anslaget A 1. Försvarsmakten.

Anslagskonstruktionen ändras så att nuvarande anslagen F 1. och F 2. omvandlas

till ett nytt anslag B 2. Nuvarande anslagen F 3. och F 4. föreslås utgå.

Minskade resurser tilldelas funktionen. Omstruktureringen av beredskapslagren

skall fortsätta. Vid beräkning av anslaget har förutsatts att inkomster till

följd av utförsäljning av lager samt anslagssparande från föregående budgetår

skall finansiera den verksamhetsnivå som anges i anslagsframställningen.

Inriktningen och verksamhetsnivån under kommande budgetår bör i stort följa det

förslag som Överstyrelsen lämnat i programplanen för det civila försvaret.

9.3 Anslag B 3. Funktionen Befolkningsskydd och

 räddningstjänst

1994/95 Utgift 1 106 874 1) Anslagsparande 96 129

1995/96 Anvisat1 666 304 2) Utgiftsprognos 1 622 600

 därav 1996 1 113 325

1997 Förslag 1 141 578

1998 Beräknat 1 208 839

1999 Beräknat 1 277 183

1) Beloppen anges i tusental kr.

2) Tidigare anslagen D 1 Befolkningsskydd och räddningstjänst, D 2. Skyddsrum

m.m.

För de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningverksamhet (se avsnitt

11.8 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret) bedöms ett

belopp om 49 miljoner kr bli avdelade, varav för Arbetsmarknadsstyrelsen 17

miljoner kr.

Medel har under anslaget beräknats för bidrag till Civilpliktsrådets verksamhet

med 1,4 miljoner kr.

Statens räddningsverk är funktionsansvarig myndighet.

Statens räddningsverk är central förvaltningsmyndighet för räddningstjänst och

olycks- och skadeförebyggande åtgärder enligt räddningstjänstlagen (1986:1102),

för landtransporter av farligt gods, för anordnande av skyddsrum, skyddade

utrymmen och ledningsplatser. Myndigheten har vidare att samordna planläggningen

på regional nivå för sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från

kärnteknisk anläggning.

Under perioden kommer det förebyggande arbetet, tillsyn, uppföljning och

utvärdering, effektiv och säker varning och information till befolkningen samt

medverkan i internationellt arbete att prioriteras.

Regeringen kommer att under 1997 göra en översyn av mål och medel för Statens

räddningsverk vilket inkluderar utbildningsverksamheten och andra verksamheter

som avser kommunal räddningstjänst. Syftet är att rationalisera och samordna

verksamheten för att uppnå högre kostnadseffektivitet. Vidare har regeringen för

avsikt att utreda fördelningen mellan civila planeringsramen och

fredsräddningstjänsten.

Den integration av åtgärder för fred och krig som hittills genomförts inom

Statens räddningsverk ansvarsområden ligger i linje med riksdagens beslut om det

civila försvarets inriktning. Detta gäller speciellt den helhetssyn på

beredskapen mot hot och risker i fred och krig som nu fullföljs inom den

kommunala räddningstjänsten.

För fredsräddningstjänsten gäller under försvarsbeslutsperioden att verksamheten

skall inriktas mot

- att samhällets räddningstjänst skall tillförsäkra allmänheten en rimlig

säkerhetsnivå i förhållande till den lokala riskbilden i alla delar av landet,

- att verksamheter som innebär särskilda risker skall ha en god säkerhetsnivå,

vilket bl.a. skall uppnås genom en effektiv riskhantering,

- att den enskilda människan skall stimuleras att själv kunna vidta åtgärder för

att förebygga olyckor och begränsa skadorna av en

olycka.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Statens räddningsverk skall verka för att målet för funktionen |

| (prop. 1996/97:4) Befolkningsskydd och räddningstjänst kan uppnås|

| under programplaneperioden. |

| |

| Statens räddningsverk skall verka för att förebygga olyckor och |

| begränsa skador vid olyckor genom bl.a. information, |

| utbildning, övning, uppföljning och tillsyn. Detta skall uppnås|

| genom att samhällets räddningstjänst i alla delar av landet skall|

| tillförsäkra allmänheten en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till|

| den lokala riskbilden. Verksamheter som innebär särskilda |

| risker skall ha en god säkerhetsnivå, vilket bl.a. skall uppnås |

| genom en effektiv riskhantering. Den enskilda människan skall |

| stimuleras att själv kunna vidta åtgärder för att förebygga olyckor|

| och begränsa skadorna av en olycka. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 1 141 578 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 161 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Inom verksamhetsgrenen Befolkningsskydd i krig har under året 488 skyddsrum med

totalt ca 43 000 skyddsrumsplatser tillkommit.

Inom verksamhetsgrenen Samhällets räddningstjänst har Statens räddningsverk

under budgetåret informerat 153 000 personer som före den 1 juli 1995 var

inskrivna i civilförsvaret eller verksskyddet, om de förändringar som inträffat

i och med den statliga civilförsvarsorganisationens avveckling. Statens

räddningsverk har under året bedrivit ett intensivt arbete för att förbereda

länsstyrelserna för de nya förutsättningarna som gäller för planeringen av

räddningstjänsten under höjd beredskap. Under året genomfördes även nio

försökskurser för pliktpersonal för att pröva utformningen av den

räddningsmannautbildning för långtidsutbildad totalförsvarspliktig personal som

bedrivs från och med hösten 1995.

Under budgetåret 1994/95 har 1 600 personer genomgått yrkesutbildning för

räddningstjänst eller sotningsverksamhet vid Statens räddningsverks skolor.

Fr.o.m den 1 juli 1995 har den statliga civilförsvarsorganisationen avvecklats

och ansvaret för räddningstjänsten under höjd beredskap överförts till

kommunerna. Statligt materiel för

räddningstjänst under höjd beredskap har överförts till sammanlagt 197 kommuner.

Statens räddningsverk har bedrivit en metodutveckling för riskanalyser samt en

granskningsverksamhet för kommunernas riskinventeringar. Vidare har bedrivits

en försöksverksamhet i två län med en gemensam statistikförsörjning för

räddningstjänsten.

Rådet för räddningstjänst har, under budgetåret, behandlat såväl det faktiska

förloppet som erfarenheterna av själva räddningsinsatsen med anledning av

Estoniakatastrofen. Dessutom har Rådet diskuterat varning till allmänheten,

flygräddningsinsatser och räddningsinsatser i samband med en brand i Stockholms

tunnelbana.

Under budgetåret har observatörer i samband med översvämningar av

Räddningsverket sänts till Italien, Holland och Tyskland, i samband med en

jordbävning till Japan och till USA efter bombattentatet i Oklahoma City.

Vidare har beredskapen för internationella hjälpinsatser förstärkts. Katastrof-

och räddningsinsatser har genomförts i Rwanda, Zaire och f.d. Jugoslavien.

Räddningsverket har genom en ändring i sin instruktion bemyndigats att bedriva

avgiftsfinansierad verksamhet. Vidare har Räddningsverkets avgiftsfinansierade

verksamhet reglerats under budgetåret genom särskilt regeringsbeslut.

Regeringen gör bedömningen att årsredovisningen är i stort rättvisande.

Resultaten visar att målen har uppnåtts i all väsentligt inom tilldelade

resurser. Statens räddningsverk har i sin årsredovisning redovisat resultaten

fördelat på verksamhetsgrenar. Verket bör dock fortsättningsvis eftersträva en

bättre överenstämmelse i redovisningen mellan de angivna målen och de redovisade

resultaten. Regeringen gör bedömningen att de brister som Riksrevisionsverket

lyft fram i revisionsrapporten över granskningen av Statens räddningsverks

årsredovisning för budgetåret 1994/95 har åtgärdats eller kommer att åtgärdas av

myndigheten under budgetåret 1995/96.

Verksamheten under budgetåret 1997

Under budgetåret 1997 bör ett flertal aktiviteter som berör befolkningsskyddet

samordnas, som revidering av regionala mål- och riskanalyser, ändrade

planeringsregler för områdesavgränsning och behov för skyddsrumsproduktion,

omprövning av nuvarande system för planering och finansiering av

skyddsrumsproduktion.

För räddningstjänsten under höjd beredskap har nu kommunerna det samlade

ansvaret. Kommunerna skall senast den 1 juli 1997 ha genomfört de förändringar

av räddningstjänstplanerna som följer av ansvaret för räddningstjänsten under

höjd beredskap. Staten har genom Räddningsverket ett ansvar för att kommunerna

får en ändamålsenlig och modern utrustning för räddningstjänsten under höjd

beredskap. Överlämningen av ansvaret till kommunerna för hanteringen av den

statliga utrustningen beräknas vara avslutad under år 1997.

Enligt regeringens uppfattning bör Staten räddningsverk inom sitt

verksamhetsområde göra särskilda satsningar inom det förebyggande arbetet där en

samlad strategi för ett säkrare samhälle skall lyftas fram. I detta sammanhang

är tillsyns- och miljöfrågorna av särskild vikt. Kommunala riskanalyser skall

utgöra en grund för ökade insatser för att dels minska antalet olyckor och dels

begränsa skador genom ett förebyggande arbete. Ökade insatser för att utveckla

och införa mål- och resultatorienterad uppföljning och utvärdering skall göras.

En förutsättning för detta utgörs av att det redan påbörjade utvecklingsarbetet

med statistikförsörjningsprogram bedrivs även i fortsättningen. Vidare bör stor

vikt läggas på medverkan i internationellt arbete i samband med beredskap för

internationell katastrof- och räddningsverksamhet och deltagande i verksamhet

inom EU samt ECE-området. De särskilda resurser som har tillskapats för det

civila försvaret under höjd beredskap skall utformas så att de även kan

utnyttjas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt vid

svåra påfrestningar på samhället i fred.

Pågående upprustning och översyn av varningssystemet skall fortsätta under

försvarsbeslutsperioden. Staten har ansvaret för utveckling, utbyggnad och

installation av utomhusvarningssystemet i de områden i kommunerna där det med

hänsyn till mål- och riskanalysen föreligger särskilt behov av varning under

höjd beredskap. Ansvaret för drift och underhåll av de varningsaggregat för

utomhusvarning som installerats av staten åvilar respektive kommun. Kommunen

svarar också för erforderliga teleabonnemang m.m. Det statsbidrag kommunen

erhåller för beredskapsförberedelser avser bl.a. dessa kostnader. Ett flertal av

de kommuner som bedömts ha låg riskutsatthet vid höjd beredskap, men även

kommuner med larmbehov vid höjd beredskap, har av kostnadsskäl begränsat antalet

operativa varningsaggregat genom urkoppling från manöversystemet. Urkopplingarna

innebär att användbarheten i fredstid av utomhusvarningssystemet för utlösning

av signalen Viktigt meddelande minskat betydligt i ett flertal kommuner.

Regeringen avser att låta göra en analys av varningsbehovet i kommunerna med

hänsyn till kommunernas riskbild i fredstid samt under höjd beredskap.

Finansierings- och ansvarsfrågor bör även prövas i detta sammanhang.

Ett nytt system för överföring av varningsinformation för flygvarning skall

införas från och med år 1997. Detta kräver ny utrustning och utbildning.

Informationsöverföringen skall ske över rundradio, men också över försvarets

telenät som reservförbindelse.

System för varning av allmänheten runt de svenska kärnkraftverken

Enligt riksdagens beslut (prop. 1980/81:90, bil. 2, JoU24, rskr. 274) skall

stora krav ställas på varningssystemen i områdena runt kärnkraftverken. Det

skall finnas både tyfon- och telefonlarm. De som hör varningssignalen skall

också vara informerade om betydelsen av den så att de kan skydda sig.

Förutsättningarna för att inomhus varna allmänheten runt kärnkraftverken vid ett

utsläpp av radioaktiva ämnen har sedan en tid tillbaka successivt förändrats

genom att dåvarande Televerket infört AXE-systemet. Att införa telefonlarm i

detta system ställer sig mycket kostsamt och är tekniskt komplicerat.

Regeringen lämnade därför i regeringsbeslut den 10 juni 1991 i uppdrag åt

Statens räddningsverk att överväga en ny utformning av systemen för varning av

allmänheten runt kärnkraftverken. Åtgärder för att förbereda möjligheterna att

utnyttja Radio Data System-teknik, s.k. RDS-teknik, skulle belysas.

Räddningsverket överlämnade med en skrivelse den 12 oktober 1992 resultatet av

en översyn av systemen för varning av allmänheten runt de svenska

kärnkraftverken. Räddningsverket föreslog att varningen skulle ändras så att

kraven på heltäckande inomhusvarning i de inre beredskapszonerna runt

kärnkraftverken skulle tas bort. Inomhusvarning med ljudsändare skulle i viss

utsträckning ersättas med ljudsändare utomhus i tätorter och varning med

högtalarförsedda fordon, fartyg och helikoptrar enligt i förväg planerade

körslingor. För att kunna ge effektiv varning genom radio och television i

områden med fredstida risker för utsläpp av radioaktiva ämnen och farliga

kemikalier borde, enligt Räddningsverket, kompletterande varningssystem

utvecklas med hjälp av RDS-teknik för användning i områden eller på platser där

varning till allmänheten inte kan anordnas effektivt på annat sätt.

RDS-tekniken har utvecklats under senare år och en speciell RDS- mottagare har

successivt tilldelats hushållen kring kärnkraftanläggningarna i Malmöhus,

Halland, Uppsala och Kalmar län.

Administrativa och tekniska problem, under såväl utprovning som drift av

systemen för både utomhus- men främst inomhusvarningen, har skapat problem för

allmänheten, kärnkraftverken och länsstyrelserna. Olägenheterna har främst

bestått av problem i samband med provning av inomhusvarningen, obefogade larm

och missnöje med distributionen av RDS-mottagarna samt dess funktion.

Regeringen uppdrog därför den 30 mars 1995 åt Statens räddningsverk att

komplettera tidigare utredningar om systemen för varning av civilbefolkningen

med en utvärdering av erfarenheterna av RDS- systemet. Räddningsverket skulle

överväga och lägga fram förslag till ett mera flexibelt varningssystem för

befolkningen runt kärnkraftverken. I uppdraget ingick att lägga fram en plan

för genomförande av ett sådant förslag och en preciserad kostnadsberäkning.

Räddningsverket redovisade sitt uppdrag i en rapport den 30 augusti 1995 och

föreslog att verket skulle ges i uppdrag att vidta olika åtgärder enligt ett

speciellt förbättringsprogram och genomföra en utbyggnad av utomhusvarningen

runt kärnkraftverken.

Räddningsverket har i sin anslagsframställning för budgetåret 1997 den 1 mars

1996 begärt att regeringen ser över principerna för kärnkraftsföretagens

ersättning för samhällets kostnader för varning och beredskap för

kärnenergiolyckor. De medel som Räddningsverkets disponerar täcker enligt

Räddningsverkets mening inte kostnaderna för pågående utbyggnad av

RDS-varningssystem samt övriga åtgärder för varningssystemen runt

kärnkraftverken.

Regeringen anser det vara viktigt att systemen för varning av allmänheten runt

de svenska kärnkraftverken upprätthålls med hög säkerhet avseende

funktionalitet. Regeringen har därför den 29 augusti 1996 beslutat att

Räddningsverket, i samarbete med berörda myndigheter, organisationer och

företag, under budgetåret 1997 med hög prioritet skall påbörja genomförandet av

det förbättringsprogram och den utbyggnad av utomhusvarningen som föreslås i

rapporten, i syfte att uppnå ökad säkerhet i varningssystemen. Åtgärderna skall

under budgetåret 1997 vidtas inom en kostnadsram på 5,5 miljoner kr på anslaget

B 3. Förbättringsprogrammet avses genomföras under hela programplaneperioden och

skall tills vidare finaniseras över Räddningsverkets anslag B 3, men regeringen

avser undersöka möjligheterna till alternativ till statlig finanisering.

Lokala avsteg från kravet på inomhusvarning får beslutas av respektive

länsstyrelse i kärnkraftlänen i huvudsak enligt de särskilda, av Räddningsverket

i rapporten föreslagna kriterierna.

9.4 Anslag B 4. Funktionen Psykologiskt försvar

1994/95 Utgift 12 745 1) Anslagssparande 1 988

1995/96 Anslag 21 814 Utgiftsprognos 22 800

 därav 1996 15 700

1997 Förslag 18 248 2)

1998 Beräknat 18 643

1999 Beräknat 18 999

1) Beloppen anges i tusentals kr.

2) Tidigare anslaget E 1. Styrelsen för psykologiskt försvar

Styrelsen för psykologiskt försvar är central förvaltningsmyndighet för det

psykologiska försvaret.

Anslaget omfattar kostnader för Styrelsens för psykologiskt försvar uppdrag att

bedriva verksamhet inom forskning, beredskapsplanläggning och utbildning samt

information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Anslaget omfattar även

kostnader för information om civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens

ramar bjuda en ockupant motstånd.

I anslaget ingår bidrag till Centralförbundet Folk och Försvar.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret 1994/95 visar att verksamheten

genomförts inom givna ramar.

Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att målen för

verksamheten bedöms kunna uppfyllas inom tilldelad ram.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Styrelsen för psykologiskt försvar skall under år 1997 verka för|

| att målet för funktionen Psykologiskt försvar (prop. 1996/97:4) |

| kan uppnås under programplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 18 248 tkr |

| |

| Under anslaget B 4. Styrelsen för psykologiskt försvar beräknas |

| 3 765 tkr i bidrag till Centralförbundets Folk och Försvar |

| verksamhet. |

--------------------------------------------------------------------

Styrelsens för psykologiskt försvar årsredovisning visar att målen för

verksamheten i stort har uppnåtts.

Detta innebär att Styrelsen för psykologiskt försvar till stor del uppfyllt de i

regleringsbrevet angivna verksamhetsmålen inom verksamhetsgrenarna ledning,

forskning och studier, organisationsberedskap, informationsberedskap och

information.

Enligt Styrelsens för psykologiskt försvar delårsrapport genomförs verksamheten

enligt verksamhetsplan. Myndigheten har enligt uppdrag i 1995 års regleringsbrev

redovisat åtgärder till följd av Riksdagens beslut om besparingskrav.

Redovisningen har skett på ett tillfredsställande sätt.

Årsredovisningen visar en förbättring jämfört med tidigare budgetår vad gäller

resultatredovisningens innehåll och formella struktur, dock kvarstår vissa

brister när det gäller förmågan till effektutvärdering, speciellt inom

forskningsområdet.

Mot bakgrund av ovannämnda brister i effektutvärderingen fick Styrelsen för

psykologiskt försvar, i 1995 års regleringsbrev, uppdraget att senast den 1 mars

1996 inkomma med redovisning av vidareutvecklade metoder för att kunna ange

mätbara verksamhetsmål. Uppdraget har redovisats, varvid framkommit att en

fortsatt utveckling av mätbara verksamhetsmål bör ske främst inom

forskningsområdet.

I 1995 års regleringsbrev uppdrogs åt Styrelsen för psykologiskt försvar att i

årsredovisningen för budgetåret 1994/95 redovisa det

resultat som uppnåtts inom funktionen Psykologiskt försvar. Myndigheten har

lämnat en tillfredsställande redovisning.

Riksrevisionsverket har inte riktat några invändningar i revisionsberättelsen

mot Styrelsen för psykologiskt försvar.

För Styrelsen för psykologiskt försvar skall gälla den inriktning som regeringen

angivit för funktionen. Styrelsen bör tilldelas vissa ytterligare medel.

9.5 Anslag B 5. Funktionen Ordning och säkerhet m.m.

1997 Förslag 31 877 1)

1998 Beräknat 32 597

1999 Beräknat 33 459

1) Nytt anslag fr.o.m. år 1997. Beloppen anges i tusental kr.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Rikspolisstyrelsen skall under år 1997 verka för att målet för |

| funktionen (prop. 1996/97:4) Ordning och säkerhet m.m. kan |

| uppnås under programplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 31 877 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Från anslaget skall betalas kostnaderna för utbildning och utrustning av be-

redskapspoliser samt utbildning av chefer för beredskapspolisen i enlighet med

den utvidgning av beredskapspolisens organisation som föreslås i prop.

1996/97:4. Liksom tidigare tilldelas polisen medel för funktionen Ordning och

säkerhet m.m. även över sitt ordinarie anslag.

9.6 Anslag B 6. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.

1994/95 Utgift 76 449 1) Anslagssparande 234 660

1995/96 Anslag 245 465 2) Utgiftsprognos 256 800

 därav 1996 186 270

1997 Förslag 95 219

1998 Beräknat 149 314

1999 Beräknat 153 355

1) Beloppen anges i tusental kr.

2) Tidigare anslaget S C 3. Funktionen Hälso- och sjukvård i krig m.m.

Från anslaget bekostas utgifter för bl.a. investeringar och drift av

beredskapslager för den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation samt

för utbildning av personal som skall tjänstgöra inom den civila hälso- och

sjukvårdens krigsorganisation.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar på en anslagsöverföring

av 123,4 miljoner kr. Dessutom visar prognosen för anslags- belastningen under

innevarande budgetår på en anslagsöverföring av 112,0 miljoner kr. Regeringen

har beaktat detta vid sin medelsberäkning för år 1997.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Socialstyrelsen skall under år 1997 verka för att målet för |

| funktionen Hälso- och sjukvård m.m. (prop. 1996/97:4) kan uppnås|

| under programplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 95 219 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning

Av Socialstyrelsens årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att när det

gäller funktionen Hälso- och sjukvård m.m. har flera olika delmål uppnåtts.

Lagringsmålen för sjukvårdsförnödenheter som avser tillkommande krigssbehov är i

stort uppnådda men behöver ses över kontinuerligt. Säkerställandet av

sjukvårdsförnödenheter för kvarvarande fredssjukvård i krig behöver fullföljas.

Fortsatt utveckling av lagerredo- visningssystem och system för distribution av

utrustning och förnöden- heter måste också ske. Styrelsen anser sig ha fått en

god förankring inom hälso- och sjukvården för redovisade vårdprinciper i krig.

Detta arbete måste dock gå vidare bl.a. med hänsyn till strukturförändringarna

inom hälso- och sjukvården. Ytterligare insatser erfordras för personalplanering

samt utbildning och övning.

Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket inte haft några invändningar i

revisionsberättelsen beträffande Socialstyrelsen utan bedömer att den i allt

väsentligt är rättvisande. Riksrevisionsverket har dock i samband med 1995 års

granskning av Socialstyrelsens beredskapslager riktat kritik mot bristande

inventering.

Överstyrelsen för civil beredskap har på regeringens uppdrag genomfört en

utvärdering av funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Funktionsgenomgången har

omfattat funktionens planeringsförutsättningar, målformulering, styrning och

uppföljning samt beredskapsförmåga. Det dominerande intrycket från

funktionsgenomgången är enligt Överstyrelsens för civil beredskap uppfattning

att funktionens styrning och uppföljning förändrats och förbättrats under senare

år. Funktionen utgör en integrerad del i totalförsvarets övningsverksamhet. På

flera områden där beredskapsförmågan tidigare varit svag har brister rättats

till eller är föremål för åtgärder. Lagringsmålen för förnödenheter har i

huvudsak nåtts även om funktionens uthållighet vid ett s.k. strategiskt överfall

är begränsad, främst beroende på små lager hos sjukvårdshuvudmännen och att det

f.n. inte finns någon planlagd dokumenterad organisation för att distribuera de

statliga lagren.

Slutsatser

Regeringen konstaterar att flertalet av de mål som uppsattes enligt 1992 års

försvarsbeslut har uppnåtts, men att det finns områden inom funktionen där det

fortfarande finns en betydande utvecklingspotential.

För budgeteringen 1997 skall gälla de övergripande mål som redovisats för

funktionen Hälso- och sjukvård m.m. enligt prop. 1996/97:4 och den inriktning

som har getts för planeringen. Detta innebär en viss omorientering av

verksamheten i förhållande till de övergripande mål som gäller idag då hotbild

och dimensionerande antaganden har förändrats. Detta understryker vikten av att

Socialstyrelsen i samarbete med Försvarsmakten bör göra en genomgripande översyn

av de skadeutfallsberäkningar m.m. som ligger till grund for funktionens

dimensionering.

Civilbefälhavarna spelar en viktig roll i funktionens styrning och uppföljning.

Enligt regeringens mening bör Socialstyrelsen verka för att åstadkomma ett

systematiskt uppföljningssystem där sjukvårdshuvudmännen rutinmässigt

rapporterar beredskapsförmåga och utvecklingstendenser till civilbefälhavarna.

En betydande del av verksamheten inom funktionen bedrivs i primärkommunal regi.

Det gäller verksamheterna i delfunktionerna Socialtjänst respektive Miljö- och

hälsoskydd där länsstyrelserna har ett regionalt samordningsansvar.

Socialstyrelsen bör verka för att integrera detta andra led vad avser

länsstyrelserna i funktionens styrnings- och uppföljningssystem på ett tydligare

sätt samt överväga myndighetens egna insatser inom delfunktionerna.

Under avsnitt som regeringen angett ovan har regeringen utvecklat sin syn på

styrningen av det civila försvaret och behoven av att varje funktionsansvarig

myndighet redovisar uppföljningsbara resultatmått för en bedömning av

funktionens beredskapsförmåga. Regeringen instämmer i Riksrevisionsverkets

påpekande att mått på beredskapen ställd mot de mål som gäller bör redovisas i

Socialstyrelsens årsredovisning.

En uppfattning inom funktionen, som framhålls av bl.a. Socialstyrelsen, är att

det i krig finns ett behov av att på central nivå snabbt kunna fatta vissa

operativa beslut, bl.a. avseende omfördelning av förnödenheter och

sjukvårdspersonal mellan civilområden. Enligt regeringens mening kan det därför

finnas behov av att inom gällande regelverk klargöra det medicinska

samordningsbehovet, de formella förutsättningarna härför samt hur

expertmyndigheternas kompetens bör inordnas i ledningssystemet.

För år 1997 beräknas kostnaderna under anslaget till 144,2 miljoner kr. Med

hänsyn till anslagsöverföringen beräknar regeringen medelsbehovet under anslaget

till 95,2 miljoner kr. Därutöver bör visst bemyndigande lämnas.

9.7 Anslag B 7. Funktionen Telekommunikationer

1994/95 Utgift 144 600 1) Utående reservation 118 800

1995/96 Anslag 349 734 2) Utgiftsprognos 324 602

 där av 1996 324 602

1997 Förslag 152 886

1998 Beräknat 107 794

1999 Beräknat 110 063

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Tidigare anslaget K D 2. Upphandling av särskilda samhållsåtaganden

Under detta anslag fanns en anslagspost för totalförsvar på teleområdet.

Totalförsvarsberedskapsdelen för televerksamheten i det gamla anslaget D 2.

Upphandling av särskilda samhällsåtaganden görs om till anslaget B 7. Funktionen

Telekommunikationer. Anslaget görs om från reservationsanslag till ramanslag och

den utgående reservationen bör då följa med anslaget.

Anslaget disponeras av Post- och telestyrelsensom som har funktionsansvaret för

Funktionen Telekommunikationer. Anslaget B 7. Funktionen Telekommunikationer

skall för att säkra totalförsvarets behov av telekommunikationer i krig och i

kris användas till upphandling av tjänster, utrustning och anläggningar för att

tillgodose totalförsvarets behov av telekommunikationen.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Post- och telestyrelsen skall under år 1997 verka för att målet |

| för funktionen Telekommunikationer (prop. 1996/97:4) kan uppnås |

| under programplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 152 886 tkr |

| Beräknade avgiftsintäkter 50 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen har i prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 angett att

kostnaderna för beredskapen på teleområdet delvis skall finansieras med avgifter

på teletjänster.

Regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen med förslag till ett

avgiftssystem m.m. i samband med propositionen om ändringar i telelagen.

9.8 Anslag B 8. Funktionen Postbefordran

1994/95 Utgift 16600 1) Utgående reservation 7 400

1995/96 Anslag 36000 2) Utgiftsprognos 33 111

 därav 1996 26 335

1997 Förslag 22 318

1998 Beräknat 23 690

1999 Beräknat 24 185

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Tidigare anslaget K D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden

Under detta anslag fanns en anslagspost för totalförsvar på postområdet.

Totalförsvarsberedskapsdelen för postverksamheten i det gamla anslaget D 2.

Upphandling av särskilda samhällsåtaganden görs om till anslaget B 8. Funktionen

Postbefordran. Anslaget görs om från reservationsanslag till ramanslag och den

utgående reservationen bör då följa med anslaget.

Anslaget disponeras av Post- och telestyrelsen som har funktionsansvaret för

postbefordran. Anslaget B 8. Funktionen Postbefordran skall för att säkra

totalförsvarets behov av postservice i krig och i kris användas till upphandling

av tjänster, utrustning och anläggningar för att tillgodose totalförsvarets

behov av postbefordran.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Post- och telestyrelsen skall under år 1997 verka för att målet |

| för funktionen (1996/97:4) Postbefordan kan uppnås under pro- |

| gramplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 22 318 tkr |

--------------------------------------------------------------------

9.9 Anslag B 9. Funktionen Transporter

1994/95 Utgift 177 269 1) Anslagssparande 18 623

1995/96 Anslag 219 000 Prognos 1995/96 246 849

 därav 1996 127 467

1997 Förslag 197 757

1998 Beräknat 198 441

1999 Beräknat 204 842

1) Beloppen anges i tusental kr.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Överstyrelsen för civil beredskap skall under år 1997 verka för |

| att målet för funktionen Transporter (prop. 1996/97:4) kan uppnås|

| under programplaneperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 197 757 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Det gamla anslaget A 6. Vägverket: Försvarsuppgifter blir en del av det nya

anslaget B 9. Funktionen Transporter.

Från anslaget B 9. Funktionen Transporter betalas Vägverkets kostnader för

planering m.m. samt investeringar inom totalförsvarets civila del.

Vägverket har vidare hemställt om ett bemyndigande på 10 miljoner kr för att

anskaffa reservbromateriel år 1997 för leverans år 1998 vilken regeringen

tillstyrker.

Vägverket har det fulla ansvaret för väghållningen på det statliga vägnätet i

fred såväl som i krig. Därför bör Vägverket också äga och förvalta all

reservbromateriel för detta med undantag för materiel som är strikt bunden till

vissa förband inom Försvarsmakten. Vägverket och Försvarsmakten har därför

kommit överens om att all reservbromateriel av typ ponton 100 (för

landsvägsförbindelser) skall överföras från Försvarsmakten till Vägverket.

Det gamla anslaget A 14. Banverket: Försvarsuppgifter blir en del av det nya

anslaget B 9. Funktionen Transporter.

Från anslaget B 9. Funktionen Transporter betalas Banverkets och SJ:s del, vad

avser delfunktionerna Banhållning och Järnvägstransporter.

Det gamla anslaget C 1. Beredskap för civil luftfart blir en del av det nya

anslaget B 9. Funktionen Transporter.

Från anslaget B 9. Funktionen Transporter betalas Luftfartsverkets

beredskapsinvesteringar och drift i flygplats- och flygtrafikledningssystem samt

för planläggning och reservdelsuppbyggnad för K-flygföretag.

Totalförsvarsdelen av det gamla anslaget B 1. Ersättning för fritidsändamål m.m.

blir en del av det nya anslaget B 9. Funktionen Transporter.

Från anslaget B 9. Funktionen Transporter betalas Sjöfartsverkets kostnader för

delfunktionen Sjötransporter.

Det gamla anslaget E 4. ÖCB: Åtgärder inom den civila delen en av totalförsvaret

blir en del av det nya anslaget B 9. Funktionen Transporter.

Anslaget disponeras av Överstyrelsen för civil beredskap. Från anslaget B 9.

Funktionen Transporter betalas åtgärder som gäller Transportsamordning och

Landsvägstransporter inom det civila försvaret.

9.10 Anslag B 10. Funktionen Energiförsörjning

1994/95 Utgift 39 885 1) Anslagssparande 33 216

1995/96 Anslag 107 838 2) Utgiftsprognos 93 098

 därav 1996 81 849

1997 Förslag 27 612

1998 Beräknat 28 160

1999 Beräknat 28 773

1) Beloppen anges i tusental kr.

2) Motsvarar tidigare anslagen N E 1. Handlingsberedskap och E 2. Åtgärder inom

elförsörjningen.

Anslagsstrukturen har ändrats för budgetåret 1997 så att de tidigare anslagen N

E 1. Handlingsberedskap och E 2. Åtgärder inom elförsörjningen ingår i anslaget

UO 6. Totalförsvar B 10. Funktionen Energiförsörjning. Anslaget avser åtgärder

med syfte att vidmakthålla och vidareutveckla handlingsberedskapen för att möta

störningar i energiförsörjningen i säkerhetspolitiska kriser och krig. Vidare

avser det beredskapsåtgärder inom elförsörjningsområdet.

Regeringen har för avsikt att indela anslaget i anslagsposterna 1. NUTEK:

Handlingsberedskap och 2. Svenska kraftnät: Åtgärder inom delfunktionen

Elförsörjning.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| NUTEK skall under år 1997 verka för att målet för funktionen |

| Energiförsörjning (prop. 1996/97:4) kan uppnås under program- |

| planeperioden. |

| |

| Resurser |

| |

| Ramanslag 27 612 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 95 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

NUTEK har i sin årsredovisning för budgetåret 1994/95 redogjort för den

verksamhet inom verksamhetsområdet Energiförsörjning och energianvändning som

hänför sig till energiberedskapen. Bl.a. har en övning med NUTEK:s

krigsorganisation genomförts. En grundsyn med bl.a. prioriteringar av

energianvändningen i samband med ett väpnat angrepp har tagits fram och spridits

inom funktionen. Ett åtgärdspaket för att möta en energikris har tagits fram.

NUTEK:s bedömning är att de uppsatta målen för verksamheten har nåtts och att

handlingsberedskapen har förbättrats.

NUTEK har i enlighet med uppdrag i regleringsbrev för budgetåret 1995/96

redovisat de resultatmått som utgjort grund för resultatanalysen inom

funktionen. NUTEK har vidare under år 1995 lämnat en särskild redovisning av

beredskapsläget inom funktionen under budgetåret 1994/95.

NUTEK har i enlighet med uppdrag i regleringsbrev för budgetåret 1995/96

redovisat en utvärdering av den bidragsverksamhet som budgetåren 1987/88 -

1994/95 har finansierats från anslaget Åtgärder inom delfunktionen Elkraft.

Utvärderingen har genomförs genom en stickprovs-granskning. Slutsatsen av

utvärderingen är enligt NUTEK att den eftersträvade beredskapsnyttan med

projekten har uppnåtts, men att det inte går att ta ställning till

effektiviteten i beredskapsmedlens utnyttjande. Enligt NUTEK har utvärderingen

också visat att det i vissa fall förekommer brister i den ekonomiska

redovisningen från stödmottagarna som medför att det inte är möjligt att från

myndigheten följa upp de bidragsgrundande kostnaderna.

Regeringens resultatbedömning

Riksrevisionsverket har i sin revisionsberättelse över NUTEK inte berört den här

aktuella delen av NUTEK:s verksamhet. I sin revisionsrapport påtalar

Riksrevisionsverket allmänna problem inom NUTEK vad gäller bl.a. kopplingen

mellan mål och prestationer samt kvalitetsbedömningar.

På beredskapsområdet finns uppenbara svårigheter att mäta effekten av gjorda

insatser. Årsredovisningen visar en förbättring jämfört med föregående budgetår

vad gäller resultatredovisningens innehåll och formella struktur. Dock kvarstår

brister vad gäller kopplingen mellan verksamhetens mål och redovisningen av

verksamhetens prestationer, resultat och effekter. I

beredskapslägesredovisningen och programplanen görs heller inga försök till

systematisk redovisning. Följaktligen är regeringens beslutsunderlag i denna del

otillräckligt för bedömningen av måluppfyllelse och effektivitet. Resultatmåtten

bör utvecklas för att tydligare belysa verksamhetens effekter och kvaliteten i

arbetet. NUTEK bör aktivt arbeta med att utveckla metoder för kvalitetsmätning.

Anslaget N E 2. Åtgärder inom energiförsörjningen har till största delen använts

för bidrag till investeringar med syfte att minska elesystemets känslighet för

störningar i produktions-, överförings- och distributionssystemen. Regeringen

bedömer att den bidragsverksamhet som finansierats från anslaget bör fortgå.

Från år 1997 bör administrationen av bidragsverksamheten övertas av Svenska

kraftnät. Erfarenheter av den bidragsverksamhet som budgetåret 1987/88 - 1994/95

har finansierats från anslaget Åtgärder inom delfunktionen Elkraft som

framkommit genom NUTEK:s arbete och utvärdering bör tas till vara i det

fortsatta arbetet. Därvid förutsätter regeringen att systemet utformas så att

möjligheterna till ekonomisk uppföljning av bidragsverksamheten ytterligare

förbättras och att adekvata metoder för att mäta beredskapsnyttan i

investeringsprojekten utvecklas. Regeringen avser att uppdra åt Svenska kraftnät

att vidta åtgärder med detta syfte.

Slutsatser och ställningstaganden

För NUTEK och Svenska kraftnät skall gälla den inriktning som regeringen angivit

för funktionen. Med utgångspunkt i NUTEK:s programplan och Överstyrelsens för

civil beredskap förslag till fördelning av den civila planeringsramen föreslår

regeringen ett anslag på 27,612 miljoner kr för budgetåret 1997. Anslaget skall

användas för beredskapåtgärder inom energiförsörjningen som syftar till att vid-

makthålla och vidareutveckla handlingsberedskapen för att möta störningar i

energiförsörjningen i säkerhetspolitiska kriser och i krig.

Den behållning som vid utgången av budgetåret 1995/96 kan finnas kvar på

anslaget N E 1. Handlingsberedskap bör föras över till det nya anslaget B 10.

Funktionen Energiförsörjning, anslagsposten 1. NUTEK: Handlingsberedskap.

Den behållning som vid utgången av budgetåret 1995/96 kan finnas kvar på

anslaget N E 2. Åtgärder inom elförsörjningen bör föras över till det nya

anslaget B 10. Funktionen Energiförsörjning. Medlen skall disponeras av

Affärsverket svenska kraftnät för åtgärder inom delfunktionen Elförsörjning.

10 Verksamhetsområde C - Kustbevakningen ochnämnder m.m.

10.1 Anslag C 1. Kustbevakningen

Kustbevakningen har till uppgift att, i enlighet med sin instruktion och andra

särskilda föreskrifter, utföra sjöövervakning och annan kontroll- och

tillsynsverksamhet samt miljöräddning till sjöss.

Kustbevakningen har i sin planering utgått från att de övergripande målen och

verksamhetsmålen i 1995 års regleringsbrev i stort kommer att vara vägledande

även för perioden 1997-2001.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för perioden 1997 - 2001 |

| |

| Kustbevakningen skall inom svenskt sjöterritorium och svensk |

| ekonomisk zon bedriva övervakningsverksamhet och kontroll i |

| syfte att begränsa brottsligheten och så att säkerheten till sjöss|

| liksom respekten för lagar och andra föreskrifter ökar. |

| |

| Kustbevakningen skall bedriva miljöräddningstjänst till sjöss så|

| att konsekvenserna till följd av olyckor och utsläpp till sjöss |

| kan begränsas. |

| |

| Kustbevakningen skall även ha en hög beredskap för sjöräddnings-|

| tjänst och bidra till att säkerheten till sjöss ökar, människor kan|

| räddas och följderna av personskador begränsas. |

| |

| Kustbevakningen skall medverka i internationellt samarbete för |

| att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, |

| miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. Därvid skall |

| särskilt beaktas behov och möjligheter avseende länderna kring |

| Östersjön. |

| |

| Kustbevakningens person- och varukontroll till sjöss vid den |

| svenska delen av EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivå genom|

| en effektiv patrullering. Det skall finnas förmåga att ingripa |

| mot varje misstänkt överträdelse av gällande bestämmelser. |

--------------------------------------------------------------------

Kustbevakningen har för åren 1997-2001 utarbetat en fördjupad an-

slagsframställning med en särskild omvärldsanalys. Syftet med omvärldsanalysen

var att komma fram till hur verksamheten påverkas och förändras av vår omvärld

samt vilka resurser myndigheten behöver för att hantera konsekvenserna av dessa

förändringar.

Den genomförda omvärldsanalysen visar främst på två faktorer som berör

Kustbevakningens verksamhet: utvecklingen i Östeuropa och EU- medlemskapet.

De växande ekonomierna och den industriella utvecklingen i de f.d. öststaterna

innebär ökad fartygstrafik i Östersjön som i sin tur ställer krav på ökad

övervakning från Kustbevakningen. Den ökade fartygstrafiken från Öst ökar risken

för oljeutsläpp på grund av att antalet oljetransporter ökat och att dessa sker

med fartyg som inte uppfyller säkerhetskraven för ändamålen. Ytterligare en

orsak är brist på miljömedvetande bland besättningen på dessa fartyg.

EU-medlemskapet berör Kustbevakningens verksamhet främst avseende

fiskekontrollen och den yttre gränskontrollen. En gemensam fiskeförvaltning med

strängare kontrollkrav för fisket såväl inom som utom EU har tillkommit. Den

yttre gränskontrollen har ökat i omfattning efter Sveriges inträde i EU. EU:s

sjögränser betraktas som tredjelandsgränser både vad avser personer och varor.

Förutom att Sveriges kust är en av unionens längsta med två yttre gränser, en

runt kusten och en runt Gotland, är den dessutom en av de mest svårövervakade

genom vidsträckta skärgårdsområden och glesbygd. Även EU-medlemskapet innebär

därför ett väsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss.

Budgetåret 1997

C 1. Kustbevakningen

1994/95 Utgift 310 714 1) Anslagssparande 10 976

1995/96 Anslag 512 707 2) Utgiftsprognos 523 700

 därav 1996 366 939

1997 Förslag 394 150

1998 Beräknat 408 454

1999 Beräknat 431 483

1) Beloppen anges i tusental kr

2) Tidigare anslagslittera: G 2. Kustbevakningen

Under budgetåret 1994/95 har Kustbevakningen producerat 168 000 fartygstimmar

och 2 600 flygtimmar, vilket är en ökning jämfört med föregående budgetår. De

aktiva övervakningsinsatserna, dvs. kontroller och ingripanden, har även de ökat

i antal. Kustbevakningen gör bedömningen att den ökade närvaron till sjöss har

haft en förhöjd preventiv verkan för att förebygga och förhindra brott.

Under år 1994 har Kustbevakningen registrerat 415 oljeutsläpp och i 21 fall av

dessa har miljöräddningsoperationer genomförts. Kustbevakningen har i samtliga

genomförda bekämpningsoperationer påbörjat insatserna inom de angivna

tidskraven. Den ökning i registrering av oljeutsläpp som skett bör nästan helt

tillgodogöras kustbevakningsflyget. Totalt har 2 320 uppdrag genomförts inom

miljö- och sjöräddningstjänsten. År 1993 var antalet uppdrag 1 718.

Oljeutsläppen har ökat under år 1995 jämfört med år 1994 och bedöms som tidigare

år bl.a. bero på att den ökande fartygstrafiken i Östersjön till stor del sker

med fartyg av bristande kvalitet, s.k. substandard ships.

Kustbevakningen har inför budgetåret 1995/96 ålagts ett besparingskrav om totalt

28 miljoner kr. Myndigheten har utarbetat en besparingplan och gör bedömningen

att besparingmålet kan uppnås under det innevarande budgetåret.

Riksrevisionsverket anför i sin revisionsberättelse att årsredovisningen är

rättvisande.

Kustbevakningen har svarat upp mot de krav som regeringen ställt på myndigheten.

Angivna mål i regleringsbrev har uppfyllts och återrapporterats.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| För budgetåret 1997 skall de övergripande målen för perioden |

| 1997-2001 gälla. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 394 150 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Konsekvenser av EU-medlemskapet m.m.

EU-medlemskapet innebär för Kustbevakningens del en stor ökning av antalet

fiskekontroller, främst landningskontroller som EU fäster särskilt stor vikt

vid. Representanter från EU har genomfört inspektion av den svenska

fiskekontrollen och anser att den, i den omfattning den genomförs idag, inte är

tillräcklig. Förutom landningskontroller skall även kvotkontroller av fisket

genomföras.

Vidare innebär EU-medlemskapet att betydligt fler gränskontroller vid Sveriges

yttre gräns skall genomföras. Regeringen har, i enlighet med Yttre

gränskontrollutredningens förslag i betänkandet Varu- och personkontroll vid

EU:s yttre gräns (SOU 1994:124), i proposition om Effektivare gränskontroll

(prop. 1995/96:159) föreslagit utökade befogenheter för Kustbevakningen vad

gäller kontroll av utlänningars in- och utresa till och från Sverige samt

passkontroll till sjöss. Riksdagen hade ingen erinran (bet. 1995/96:FöU5, rskr.

1995/96:238). De utökade befogenheterna innebär för Kustbevakningen ett själv-

ständigt ansvar för att genomföra in- och utresekontroll samt passkontroll till

sjöss. Detta är en ny uppgift för Kustbevakningen som, för att kunna utföras

effektivt, ställer krav på ökade resurser.

Konsekvenserna av EU-medlemskapet och utvecklingen i Östeuropa, för

Kustbevakningens del, bekräftas i betänkandet Statens maritima verksamhet (SOU

1996:41), som lämnades i mars 1996 av den parlamentariska utredningen

(Sjöverksamhetskommittén) som haft till uppgift att överväga samordning och

effektivisering av statens maritima verksamhet.

I sitt betänkande skriver utredningen följande: "Vidare konstaterar vi att

statens ambitionsnivå för verksamheten till sjöss inte bör sänkas jämfört med

vad som gäller idag. I stället talar omständigheterna för att ambitionsnivån

måste höjas på ett par områden. Det gäller den civila gränskontrollen (tull- och

utlänningskontroll), fiskekontrollverksamheten och säkerhetsarbetet inklusive

räddningstjänsten. Omständigheterna som talar för detta utgörs dels av vårt EU-

medlemskap och de nya krav som följer härav, dels av den ökade fartygstrafiken -

främst från östra Europa."

I budgetpropositionen för budgetåret 1995/96 (prop. 1994/95:100 bil. 5 s. 136)

tog regeringen upp frågan om gränskontroll vid EU:s yttre gräns och anförde

följande: "Kustbevakningen är den myndighet under Försvarsdepartementet som för

närvarande mest berörs av det svenska medlemskapet i EU. Kustbevakningen svarar

för gränskontrollen till sjöss bl.a. med uppgifter som eljest tillkommer polisen

och tullen. Sveriges sjögräns, som betraktas som yttre EU-gräns, är en av de

längsta inom EU. Det är uppenbart att vad nu sagts kommer att ställa

Kustbevakningen inför ökade krav. Även om det ännu är för tidigt att på ett

säkert sätt ange hur omfattande dessa nya krav blir, kan utvecklingen bli sådan

att de nya kraven riskerar att gå ut över Kustbevakningens övriga uppgifter."

Regeringen anförde avslutningsvis därför att den avser att bl.a. mot den

bakgrunden noga följa utvecklingen och återkomma till riksdagen vid behov av

ökade medel till Kustbevakningen.

Kustbevakningens regionala ledningar

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Tidigare beslut om samlokalisering av Kustbevakningens Region- |

| ledning Ost med Ostkustens Marinkommando till Muskö skall inte |

| genomföras. I fortsättningen skall det ankomma på regeringen att|

| besluta i frågor som rör lokaliseringen av Kustbevakningens |

| regionala ledningar. |

--------------------------------------------------------------------

Av Kustbevakningens fyra regionala ledningar - i Härnösand, Stockholm,

Karlskrona och Göteborg - är idag alla utom den i Stockholm (Regionledning Ost)

samlokaliserad med respektive marinkommando. Enligt 1995 års regleringsbrev

skall Kustbevakningen planera för att Regionledning Ost lokaliseras till Muskö

och samgrupperas med stab m.m. vid Ostkustens marinkommando.

År 1988 beslutade riksdagen (prop. 1987/88:142, bet. 1987/88:FöU10, rskr

1987/88:299) att samlokalisering av Kustbevakningens Regionledning Ost med

Ostkustens Marinkommandostab skulle ske till Muskö alternativt Tullinge.

Tidpunkten angavs till senast år 1993. År 1992 antog regeringen (prop.

1991/92:102 s. 120-121) Överbefälhavarens förslag om att Ostkustens marinkomman-

do skulle lokaliseras till Muskö.

I maj 1995 hemställde Kustbevakningen att regeringen skulle avvakta med beslut

om verkställande av samlokaliseringen av Kustbevakningens Regionledning Ost med

Ostkustens marinkommando varvid regeringen, genom regeringsbeslut den 29 juni

1995, överlämnade hemställan till Sjöverksamhetskommittén för övervägande.

Sjöverksamhetskommittén fann att beslutet om samlokalisering mellan

Kustbevakningens Regionledning Ost och Ostkustens Marinkommandostab alltjämt

skulle gälla, men att inga vidare åtgärder skulle vidtas för att verkställa

beslutet innan en översyn av kostnader, lokaler, andra samverkansmöjligheter

m.m. genomförts ytterligare en gång. Sjöverksamhetskommittén ansåg det möjligt

att en sådan översyn kunde komma att visa att problemen med lokalfrågorna inte

går att lösa på ett tillfredställande sätt eller att en flyttning av Kustbevak-

ningens Regionledning Ost till Muskö inte är ekonomiskt försvarbar.

Den 25 april 1996 beslutade regeringen om att ge de uppdrag Sjöverk-

samhetskommittén föreslagit. Fortifikationsverket fick i uppdrag att efter

hörande av Försvarsmakten och Kustbevakningen undersöka hur en samlokalisering

av Kustbevakningens Regionledning Ost med Ostkustens Marinkommando kunde

genomföras. Uppdraget innebar att se över tidigare gjorda kostnadsberäkningar

samt att göra en förnyad översyn av lokalfrågorna med särskild hänsyn tagen till

att Kustbevakningens personal i så stor utsträckning som verksamheten tillåter

ska ha tillgång till dagsljus under arbetets gång.

Kustbevakningen fick i uppdrag att tillsammans med Polismyndigheten i Stockholms

län och Generaltullstyrelsen pröva möjligheterna till en samlokalisering av

Kustbevakningens Regionledning Ost med polisen respektive tullen och att göra en

översiktlig kostnadsberäkning för en sådan samlokalisering.

Uppdragen redovisades till regeringen den 3 juni 1996.

Fortifikationsverket kunde i sin rapport till regeringen redovisa fem

alternativa lösningar av en samlokalisering på Muskö, vilka alla ligger på en

kostnadsnivå kring 20 miljoner kr med en osäkerhetsmarginal på 30%. Det som

skiljer de olika alternativen åt är transportsträckan till

marinkommandocentralen som varierar mellan 8-10 minuter och 1-2 minuter och

storleken på nybyggnationen ovan jord som i två av alternativen har utökats med

80 m2.

Kustbevakningen konstaterade i sin redovisning till regeringen att

förutsättningarna för och behovet av samlokalisering ändrats. I 1995 års

regleringbrev anges att "person- och varukontroll till sjöss vid den svenska

delen av EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivå genom en effektiv

patrullering". Detta och utvecklingen i övrigt i vår omvärld medför ökade krav

på Kustbevakningen och ger nya samverkansbehov främst genom integrerat

gränskontrollsamarbete med tullen och polisen.

Kustbevakningen har prövat alternativet att samlokalisera med tullen, men funnit

att detta alternativ inte är godtagbart eftersom regionledningen på grund av

lokalbrist inte skulle kunna sitta samlad, vilket är ett krav från

Kustbevakningen. Ytterligare en orsak är den höga hyresnivån.

Vid en prövning av alternativet att samlokalisera med polisen har

Kustbevakningen funnit det fördelaktigt att samlokalisera med Nacka

polismästardistrikt eftersom distriktet omfattar den största och mest centrala

delen av Stockholms skärgård. I polishuset i Nacka Strand finns lokaler

tillgängliga som gör det möjligt för Kustbevakningens hela regionala ledning att

sitta samlad och samtidigt få en lägre hyreskostnad än vad myndigheten har idag.

Kostnaden för att utrusta och anpassa lokalerna i polishuset i Nacka Strand till

Kustbevakningens behov består av inköp och installation av diverse

sambandsutrustning. Investeringen beräknas till ca 100 000 kr. Kostnad för inköp

av möbler och annan lös inredning, en engångskostnad, beräknas till ca 150 000

kr. Dessutom innebär en samlokalisering med polisen i Nacka Strand även

ekonomiska fördelar genom samutnyttjande av reception, telefonväxel,

vaktmästeri, lokalvård m.m.

Regeringen anser i fråga om det tidigare beslutet om samlokalisering av

Kustbevakningens Regionledning Ost med Ostkustens Marinkommando till Muskö att

det inte är ekonomiskt försvarbart. Regeringen anser att andra lösningar bör

prövas även av verksamhets- och arbetsmiljöskäl. Beslutet bör därför inte

genomföras.

Slutsatser och ställningstaganden

Kustbevakningen skall öka sin närvaro till sjöss särskilt vad gäller

fiskekontrollen och den yttre gränskontrollen. Miljöräddningstjänst skall kunna

bedrivas i minst samma omfattning som hittills.

Tidigare beslut om samlokalisering av Kustbevakningens Regionledning Ost med

Ostkustens marinkommadostab på Muskö bör inte genomföras. Regeringen anser att

det bör ankomma på regeringen att besluta i frågor som rör lokaliseringen av

Kustbevakningens regionala ledningar.

Statens maritima verksamhet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning |

| |

| Ambitionsnivån vad gäller verksamheten till sjöss måste hållas på|

| en hög nivå. Samverkan myndigheterna emellan bör utvecklas. De |

| maritima myndigheternas informationsbehov bör ses över och |

| förslag utarbetas till ett mer samordnat system. |

--------------------------------------------------------------------

Utredningens förslag

Sjöverksamhetskommittén har haft i uppdrag att överväga samordning och

effektivisering av statens maritima verksamhet. Kommittén lämnade sitt

betänkande, Statens maritima verksamhet SOU 1996:41, till regeringen den 7 mars

1996. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna

och deras yttranden finns tillgängliga i Försvarsdepartementets akt (dnr

Fo96/660/CIV). Frågan om lokalisering av Kustbevakningens Regionledning Ost har

redovisats i en särskild rapport efter betänkandets överlämnande.

Sjöverksamhetskommitténs slutsats är att statens ambitionsnivå för verksamheten

till sjöss inte bör sänkas jämfört med nivån idag. Ambitionsnivån bör istället

höjas på ett par områden. Det gäller den civila gränskontrollen (tull- och

utlänningskontroll), fiskekontrollen, säkerhetsarbetet samt räddningstjänsten.

Orsakerna till ambitionshöjningen kommer av vårt EU-medlemskap och de nya krav

som följer härav och av den ökade fartygstrafiken, främst från Östeuropa.

Utredningen föreslår inte några organisationsförändringar och har inte funnit

skäl till att förändra gällande ansvarsfördelning myndigheterna emellan.

Utredningens förslag syftar till att ta tillvara de resurser som redan finns på

bästa sätt genom ökad samverkan myndigheterna emellan.

Utredningen föreslår att Kustbevakningens och sjöpolisens arbete koordineras för

att undvika resursslöseri. Vidare föreslås tillvaratagande av Försvarsmaktens

resurser i civil verksamhet. Utredningen anser att Försvarsmakten, under viss

samplanering med Kustbevakningen, bör kunna delta i högre grad i den civila

övervakningen och gränskontrollen till sjöss. En förutsättning för att

Försvarsmakten skall kunna ingripa bör vara att detta begärs av ansvarig civil

myndighet. Utredningen har under arbetets gång kunnat konstatera att samverkan

förekommer i hög grad och att den kontinuerligt utvecklas. Ett område som

framstår som särskilt viktigt för de maritima myndigheternas verksamheter är

insamlingen av uppgifter om vad som händer till sjöss. Sätten för att samla

information är många och myndigheterna har olika källor. Informationsutbyte

förekommer men utredningen anser att systemen för informationsinsamling och

informationsutbyte bör granskas ytterligare och har därför föreslagit att en

särskild utredning tillsätts.

Sjöverksamhetskommittén har också haft till uppgift att ta ställning till

organisation och ledning av statens maritima resurser vid massflyktsituationer.

Utredningen föreslår att nuvarande ansvarsfördelning myndigheterna emellan

består i en sådan krissituation, men att högre grad av samverkan nås genom att

ledningsfunktionerna samlas vid en av marinens sjöcentraler. Utredningen anser

också att ett uppdrag bör ges till berörda myndigheter att utarbeta en gemensam

plan för hantering av massflyktsituationer till sjöss.

Remissinstanserna

Remissinstanserna ställer sig i det stora hela bakom utredningens förslag. Vissa

invändningar finns dock. Kustbevakningen och Rikspolisstyrelsen tillstyrker

utredningens inställning om att både Kustbevakningen och sjöpolisen bör finnas

kvar. Kustbevakningen, Sjöfartsverket, Rikspolisstyrelsen och

Generaltullstyrelsen framhåller att Försvarsmaktens medverkan i sådan

myndighetsutövning som innefattar tvång eller våld mot enskilda måste ske med

stor återhållsamhet. Statens räddningsverk anser att frågan om

informationsinsamling/utbyte skall prioriteras med hänsyn till en

räddningsledares behov av information. Kustbevakningen är positiv till att

informationsfrågan utreds, eftersom myndigheten själv har behov av uppgifter

från tullens och polisens underrättelsetjänster. Vidare anser Kustbevakningen

att en särskild organisation för samlad ledning av all sjöoperativ verksamhet i

en krissituation såsom massflykt till sjöss ej erfordras, utan anser att detta

kan klaras genom befintliga civila ledningssystem. Myndigheten är dock positiv

till förslaget om utarbetande av en gemensam plan för hantering av en sådan

situation. Statens invandrarverk stödjer utredningens förslag.

Regeringens överväganden

Kustbevakningen och sjöpolisen

Utredningen anser att såväl Kustbevakningen som sjöpolisen bör finnas kvar med i

huvudsak oförändrade arbetsuppgifter. Sjöpolisens inriktning på verksamhet i

skärgårdarna bör bestå. Utredningen anser det mycket viktigt att

Kustbevakningens och sjöpolisens arbete koordineras, eftersom det annars finns

risk för resursslöseri genom dubblering av övervakningen till sjöss.

Koordinering kan t.ex. bestå i att myndigheterna i förväg samplanerar

patrulleringen till sjöss, använder sig av respektive myndighets besättning vid

brist på personal eller fartyg och/eller samlokaliserar i hamnar och lokaler.

Utredningens konkreta förslag är att ett uppdrag ges till Kustbevakningen och

Rikspolisstyrelsen att utveckla samverkan mellan Kustbevakningen och sjöpolisen.

Utredningen föreslår också att Kustbevakningen ges utökade befogenheter att

självständigt utföra utlänningskontroll till sjöss.

Genom regeringsbeslut den 25 april 1996 har Kustbevakningen fått i uppdrag

att tillsammans med Polismyndigheten i Stockholms län och Generaltullstyrelsen

undersöka möjligheterna till en samlokalisering av Kustbevakningens

Regionledning Ost med tullen respektive polisen. Kustbevakningens befogenheter

avseende utlänningskontroll till sjöss har fr.o.m. den 1 juli 1996 utökats med

anledning av förslagen i tidigare nämnda proposition och riksdagens beslut med

anledning därav. Frågor som ytterligare utökade polisiära befogenheter för

Kustbevakningen, möjligheter för Kustbevakningen att utfärda ordningsbot och en

översyn av författningar m.m. som reglerar Kustbevakningens befogenheter kommer

att bli föremål för fortsatt beredning.

Försvarsmaktens resurser i civil verksamhet

Utredningen anser att Försvarsmakten har - om än begränsade - möjligheter att

med marinens fartyg delta i den civila övervakningen till sjöss. Utredningen

föreslår att Försvarsmakten åläggs skyldigheter, inom ramen för sin ordinarie

verksamhet, att rapportera misstänkta regelöverträdelser till sjöss till

ansvariga civila myndigheter och att, på begäran, ingripa vid misstänkta

överträdelser av utlännings- och tullagstiftningen samt utföra passkontroll.

Vidare föreslås att förordningen (1982:756) om Försvarsmaktens ingripanden vid

kränkningar av Sveriges territorium under fred och neutralitet, m.m. (IKFN-för-

ordningen) ses över för undanröjande av eventuella oklarheter.

Ökad samverkan genom ett utökat utnyttjande av befintliga resurser är enligt

regeringens mening positivt under förutsättning att sådan myndighetsutövning som

innebär tvång eller våld mot enskilda inte utövas av Försvarsmakten eller dess

personal. Det finns idag redan ett system vad gäller rapportering av misstänkta

regelöverträdelser till sjöss där Försvarsmakten rapporterar till

Kustbevakningen vid misstanke om brott. Samverkan inom ramen för detta system

bör utvecklas utan förändring av nuvarande ansvarsfördelning.

Samverkansfrågor i övrigt

Utredningen anser att skapande av nya former eller fora för att styra

myndigheterna mot ökad samverkan inte är påkallat. Däremot bör systemen för

informationsinsamling/utbyte granskas ytterligare och utredningen föreslår att

en särskild utredning tillsätts med uppgift att granska de maritima

myndigheternas behov av information om sjöläget, och om skäl finns, lämna

förslag till ett samordnat system för informationsinsamling/utbyte.

Regeringen avser att ge ett uppdrag till Statens räddningsverk att se över

informationsbehovet och att, efter hörande av berörda myndigheter, lägga fram

ett förslag till ett mer samordnat system.

Massflykt

Utredningen anser att nuvarande ansvarsfördelning myndigheterna emellan består i

en sådan krissituation, men att högre grad av samverkan nås genom att

ledningsfunktionerna samlas vid en av marinens sjöcentraler alternativt annan

ledningscentral. Utredningen föreslår att regeringen ger Kustbevakningen,

Försvarsmakten, Sjöfartsverket, Rikspolisstyrelsen och Generaltullstyrelsen i

uppdrag att tillsammans utarbeta en plan för hantering av massflyktsituationer

till sjöss.

I prop. 1996/97:11 om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred

behandlar regeringen frågan om massflykt av asyl- och hjälpsökande till Sverige.

10.2 Anslag C 2. Nämnder m.m.

1994/95 Utgift 10 764 Anslagssparande 2 515

1995/96 Anslag 10 602 Utgiftsprognos 10 040

 därav 1996 6 845

1997 Förslag 7 612

1998 Beräknat 7 860

1999 Beräknat 8 126

I anslaget ingår Vissa mindre nämnder, Överklagandenämnden för totalförsvaret,

Totalförsvarets chefsnämnd samt bidrag till Svenska Röda korset.

Vissa mindre nämnder

Anslaget avser verksamhet vid Riksvärderingsnämnden, de lokala

värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder inom Försvarsdepartementets

verksamhetsområde, Försvarsmaktens flygförarnämnd och Försvarets

underrättelsenämnd.

Riksvärderingsnämnden och de lokala värderingsnämnderna har till uppgift att

handlägga ersättningsärenden i samband med förfogande och ransonering.

Fiskeskyddsnämnderna har till uppgift att fatta beslut om ersättning för intrång

i fiske till följd av militär verksamhet.

Försvarsmaktens flygförarnämnd har till uppgift att besluta i vissa frågor vid

tillämpningen av avtalet om vissa löne- och anställningsvillkor för

flygtjänstgörande personal inom Försvarsmakten.

Försvarets underrättelsenämnd har till uppgift att följa underrättelsetjänsten

inom Försvarsmakten och Försvarets radioanstalt.

Kammarkollegiet har i anslagsframställningen för budgetåret 1997 begärt 499 000

kr. Regeringen beräknar medlen till 510 000 kr.

Överklagandenämnden för totalförsvaret

Riksdagen har med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop.

1994/95:100, bil. 5), godkänt vad regeringen förordat om att Försvarets

personalnämnd skulle läggas ned den 30 juni 1995 och att överklaganden av beslut

i anställningsärenden i fortsättningen skulle handhas av Totalförsvarets

tjänstepliktsnämnd.

Totalförsvarets tjänstepliktsnämnd ombildades och bytte namn till

Överklagandenämnden för totalförsvaret den 1 juli 1995.

Överklagandenämnden har till uppgift att enligt vad som föreskrivs särskilt

pröva överklagande av beslut som rör totalförsvarspliktiga och annan personal

inom totalförsvaret. Överklagandenämndens beslut får inte överklagas.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Överklagandenämnden har till uppgift att enligt vad som |

| föreskrivs särskilt pröva överklaganden av beslut rörande |

| totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret. |

--------------------------------------------------------------------

Överklagandenämnden har lämnat årsredovisning för Försvarets personalnämnd och

Totalförsvarets tjänstepliktsnämnd.

Enligt Riksrevisionsverket är årsredovisningarna i allt väsentligt rättvisande.

Enligt Överklagandenämnden är den hittillsvarande erfarenheten att nämndens

nuvarande organisation och de arbetsrutiner som nämnden tillämpar i stort sett

fungerar väl. Regeringens bedömning är att Överklagandenämndens verksamhet är

sådan att ställda mål väl kommer att nås under året.

Regeringen beräknar medel för Överklagandenämnden till

5 813 000 kr.

Totalförsvarets chefsnämnd

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Totalförsvarets chefsnämnd skall verka för samordning av viktiga|

| centrala myndigheters verksamhet inom totalförsvaret i fred. |

| |

| Chefsnämnden skall särskilt följa samhällsutvecklingen i landet |

| och verka för att de krav som totalförsvaret ställer beaktas i |

| samhällsplaneringen. |

--------------------------------------------------------------------

Totalförsvarets chefsnämnd har i enlighet med regleringsbrevet för budgetåret

1994/95 inlämnat en förenklad resultatredovisning med redogörelse för

verksamhetens omfattning och ekonomiskt utfall för budgetåret. Redovisningen

beskriver kortfattat resultatet av verksamheten.

Nämnden förutser i sin anslagsframställning för budgetåret 1997 en verksamhet

med ungefär samma innehåll och omfattning som under föregående budgetår.

Utredningen om uppgifterna på central nivå inom det civila försvaret och

fredsräddningstjänsten föreslår i sitt betänkande (SOU 1996:86) Utvecklad

samordning inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten ingen ändring i

chefsnämndens uppgifter och organisation. Utredningen anser att det är viktigt

att det finns ett forum som chefsnämnden för samverkan på hög ledningsnivå inom

hela totalförsvaret.

Regeringen bedömer att redovisningen av verksamheten är rättvisande.

Chefsnämndens redovisning visar att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål

som angetts.

Sammantaget innebär regeringens bedömning att nuvarande inriktning av

verksamheten bör gälla även för budgetåret 1997.

Regeringen beräknar medel för Totalförsvarets chefsnämnd till 774 000 kr.

Bidrag till Svenska Röda korset

Under budgetåret 1994/95 har en översyn gjorts av Delegationen för planläggning

av efterforskningsbyråns (EKC-delegationen) arbetsformer m.m. Översynen, som har

behandlats av regeringen i propositionen om försvarsbeslutets andra etapp, som

beslutas denna dag, har medfört att verksamheten har legat på en låg nivå under

budgetåret 1994/95. Verksamheten får ändå anses i huvudsak ha svarat mot de krav

regeringen ställt på delegationen.

Svenska Röda korset har i sin anslagsframställning för år 1997 hemställt om 620

000 kr för den föreslagna Delegationen för planläggning av nationella

upplysningsbyråns verksamhet, varav ca 200 000 kr för beredskapsförberedelserna

och ca 420 000 kr för administrationen inom Svenska Röda korset. Ökningen

jämfört med budgetåret 1995/96 motiveras av den förändrade strukturen på verk-

samheten.

Svenska Röda korset får även bidrag från Utrikesdepartementet (utgiftsområde 8.

Invandrare och flyktingar) för den fredstida efterforsknings- och

familjeåterföreningsverksamheten.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att tillräcklig ambition i förberedelsearbetet inom

Delegationen kan uppnås med hälften av det önskade beloppet och beräknar

anslaget C 2.4 Bidrag till Svenska Röda korset år 1997 till

515 000 kr.

10.3 Anslag C 3. Statens haverikommission: Utredning avallvarliga olyckor

1994/95 Utgift 890 1)

1995/96 Anslag 1 378 Utgiftsprognos 1 378

1997 Förslag 1 131

1998 Beräknat 1 156

1999 Beräknat 1 180

1) Beloppet anges i tusental kr

Regeringens överväganden

Kostnaderna för Statens haverikommission delas in i fasta och kostnader för

särskilda undersökningar, s.k. rörliga kostnader. De fasta kostnaderna betalas

av Luftfartsverket, Sjöfartsverket, Banverket, Försvarsmakten och

Försvarsdepartementet.

Försvarsdepartementets andel av de fasta kostnaderna har av Statens

haverikommission beräknats utgöra 15 %.

Den av Statens haverikommission föreslagna fördelningen av de fasta kostnaderna

för budgetåret 1997 bör gälla om inte annat kan överenskommas mellan berörda

myndigheter. Vad beträffar Försvarsdepartementets andel av de fasta kostnaderna

får dessa högst uppgå till

1 131 000 kr.

10.4 Anslag C 4. Statens räddningsverk: Förebyggande

 åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor

1994/95 Utgift 24 000 1)

1995/96 Anslag 37 500 Utgiftsprognos 37 500

1997 Förslag 25 000

1998 Beräknat 25 900

1999 Beräknat 26 780

1) Beloppet anges i tusental kr

Medel utbetalas enligt de grunder som anges i 1986 års kompletteringsproposition

(prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11 och FiU29, rskr. 1985/86:345 och 361) om

förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor.

10.5 Anslag C 5. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.

1994/95 Utgift 0 1)

1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 0

1997 Förslag 25 000

1998 Beräknat 20 720

1999 Beräknat 21 420

1) Beloppet anges i tusental kr

Under anslaget utbetalas vissa ersättningar till följd av uppkommna kostnader

vid genomförda räddningstjänstinstatser, bekämpningsoperationer till sjöss,

hjälpinsatser utomlands samt för utredning av allvarliga olyckor. Det statliga

finansieringsansvaret är styrt av räddningstjänstlagen.

Oförutsedda händelser kan medföra att utgifterna inte ryms inom den maximala

kreditmöjligheten. I de fall ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte

hinner inväntas bör detta ramanslag utgöra ett av de anslag som får överskridas

i enlighet med regeringens förslag om betalningsbemyndiganden i volym 1.

11 Verksamhetsområde D - Stödverksamhet

Inom verksamhetsområdet återfinns huvudsakligen myndigheter och verksamhet som

har till uppgift att stödja Försvarsmakten. Verksamhetens innehåll varierar dock

avsevärt.

Verksamheten inom verksamhetsområdet finansieras genom anslag över

statsbudgeten, genom avgifter och genom en kombination av dessa båda

finansieringsformer.

Regeringens styrning av myndigheterna inom området behandlas närmare i prop.

1996/97:4 avsnitt 19.3.

11.1 Fortifikationsverket

Fortifikationsverket är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att

förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål s.k. försvars-

fastigheter.

Fortifikationsverkets verksamhet finansieras med avgiftsinkomster.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Det övergripande målet för Fortifikationsverket är att |

| fastigheterna skall förvaltas så att |

| |

| - god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, |

| - ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan |

| tillhandahållas till konkurrenskraftiga villkor, |

| - fastigheternas värden långsiktigt tas till vara. |

| |

| Fortifikationsverket skall inom ramen för de övergripande målen |

| anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar under |

| försvarsbeslutsperioden. Ambitionen när det gäller miljöarbetet |

| skall i tillämpliga delar motsvara den som gäller för andra stora|

| fastighetsförvaltare. |

| |

| Beräknade avgiftsinkomster |

| och övriga inkomster 2 003 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Låneramar i Riksgäldskontoret för investeringar i mark, vissa |

| anläggningar och lokaler skall uppgå till 2 900 000 tkr för bud-|

| getåret 1997. |

--------------------------------------------------------------------

Fortifikationsverkets omsättning för budgetåret 1994/95, fördelat på

verksamhetsgrenar, uppgick till följande:

Anskaffning: 752 000 000 kr (varav 137 000 000 kr för anslags-

 finansierad anskaffningsverksamhet)

Förvaltning 2 901 996 000 kr

Avyttringar 43 000 000 kr

Statskapitalet uppgick under budgetåret 1994/95 till 12 161 133 462 kr.

Avkastningsränta om åtta procent på detta kapital har inbetalats till

statsverket.

Regeringens ställningstaganden med anledning av de invändningar som

Riksrevisionsverket lämnade mot årsredovisningen har redovisats i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1995/96:150). Regeringen bedömer

att Fortifikationsverket i övrigt har genomfört verksamheten i enlighet med

regeringens mål.

Av Fortifikationsverkets delårsrapport avseende perioden till och med första

halvåret 1996 framgår bl.a. följande.

Inom Fortifikationsverket pågår ett arbete med att tillämpa de resultatmått,

mätmetoder och indikatorer i övrigt som regeringen har beslutat. Ambitionsnivån

har stegvis höjts under budgetåret i takt med informationssystemens utveckling.

Fortifikationsverket har genomfört en omorganisation av verksamheten. Denna

innebär att genomförandet av fastighetsförvaltningen har förts ut från

huvudkontoret till en förstärkt regional organisation som motsvarar

Försvarsmaktens militärområden.

Verksamhetsgrenen anskaffning har under perioden bl.a. präglats av osäkerheten

inför det förestående försvarsbeslutet dels genom att Fortifikationsverket har

bidragit med underlag till Försvarsmakten, dels genom att Försvarsmakten har

visat återhållsamhet beträffande nya förhyrningar och tecknande av nya avtal som

leder till nybyggnad.

Verksamhetsgrenen förvaltning har bl.a. påverkats av förändringar i plan-, bygg-

och miljölagstiftningen, vilka har medfört ett fördjupat ansvar för

fastighetsägaren.

Verksamhetsgrenen avyttring har bl.a. påverkats av att de synliggjorda

kapitalkostnaderna och hyresgästernas besparingsmål har lett till att

hyresgästerna noga prövar sitt behov av främst lokaler. Ett stort antal

preliminära uppsägningar har lämnats, som nu utreds med avseende på

avskiljbarhet.

Fortifikationsverket hade den 30 juni 1996 156 anställda, varav 122 på

huvudkontoret. Personalomsättningen och sjukfrånvaron har varit låg.

Slutsatser

Fortifikationsverket bör inrikta sin verksamhet så att verket inom ramen för de

övergripande målen kan anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar

under försvarsbeslutsperioden. Detta gäller främst Försvarsmaktens ändrade behov

av mark, anläggningar och lokaler, men även ändrade planeringsförutsättningar

och marknadspåverkande faktorer i övrigt.

Fortifikationsverket har på regeringens uppdrag till regeringen lämnat ett

förslag till miljöpolicy. Enligt regeringens uppfattning ger denna uttryck för

en ambitionsnivå som stämmer väl med regeringens inriktning för övriga delar av

det militära försvaret och med ambitionsnivån hos andra stora

fastighetsförvaltare. Den kan därmed tjäna som en utgångspunkt för verkets

arbete med miljöfrågor. Regeringen vill dock understryka att en miljöpolicy inte

får bli statisk, utan kontinuerligt måste anpassas till förändrade

förutsättningar inom området, bl.a. avseende pågående arbete med miljöriktlinjer

för den militära sektorn och miljöledningssystem, och genomsyra verksamheten på

alla nivåer inom Fortifikationsverkets verksamhetsområde.

Låneramen i Riksgäldskontoret för investeringar i mark, vissa anläggningar,

lokaler och anläggningstillgångar för förvaltningsändamål bör uppgå till 2 900

000 000 kr för budgetåret 1997.

Regeringens förslag avseende överföring av resurser för drift och löpande

underhåll samt rationaliseringar i samband med denna har behandlats i prop.

1996/97:4 avsnitt 19.1.15.

Försvaret har ansvar för och förvaltar betydelsefulla delar av det svenska

kulturarvet. Detta ställer stora krav på såväl varsamhet som kunskap i den

dagliga förvaltningen av detta, i stora delar omistliga, arv.

11.2 Försvarets materielverk

Försvarets materielverk är en avgiftsfinansierad central förvaltningsmyndighet

med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter

på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta område stödja Försvarsmaktens

verksamhet. Myndigheten biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktig

materielförsörjningsplanering samt materielsystemkunskap. Försvarets

materielverk får inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla tjänster åt

andra myndigheter än Försvarsmakten.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Det övergripande målet för Försvarets materielverk är att genom en|

| kostnadseffektiv och säker materielanskaffning bidra till att |

| stärka den samlade försvarsförmågan. |

| |

| Försvarets materielverk skall inom ramen för det övergripande |

| målet anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar under|

| försvarsbeslutsperioden. Av särskild betydelse är att ytterligare|

| förbättra affärsmässigheten i upphandlingen samt att bistå Försvars-|

| makten i dess planering för förmåga till anpassning. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Beräknade avgiftsinkomster 26 320 000 tkr |

| Förväntade kostnader för |

| materieladministration, exklusive |

| provningssystem 1 610 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag |

| |

| Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att |

| tillgodose Försvarets materielverks behov av rörelsekapital och |

| att vidta erforderliga följdändringar i anslaget A 1. |

| Försvarsmakten. |

--------------------------------------------------------------------

Regeringen bedömer att verksamheten under budgetåret 1994/95 i allt väsentligt

har genomförts i enlighet med vad som har angivits i regleringsbrevet.

Riksrevisionsverkets bedömning är att årsredovisningen i allt väsenligt är

rättvisande.

Resultatrapport för Försvarets materielverk budgetåret 1994/95

--------------------------------------------------------------------

 Uppdrag för Intäkter1 Direkta IndirektaKostnaderResultat

 Kostnader

--------------------------------------------------------------------

 Arméledningen 5 023 4 668 358 -3

--------------------------------------------------------------------

 Marinledningen 2 002 1 765 244 -6

--------------------------------------------------------------------

 Flygvapenled- 8 854 8 147 693 14

 ningen

--------------------------------------------------------------------

 Operationsled- 308 190 119 0

 ningen

--------------------------------------------------------------------

 Planeringssta- 173 113 56 3

 ben

--------------------------------------------------------------------

 Kustbevakning- 70 58 3 9

 en

--------------------------------------------------------------------

 Övriga kunder 391 181 181 30

--------------------------------------------------------------------

 Reservmateriel 936 701 111 124

--------------------------------------------------------------------

 Drivmedel 395 404 4 -13

--------------------------------------------------------------------

 SUMMA 18 152 16 226 1 768 158

--------------------------------------------------------------------

1) Beloppen anges i tusental kr

Försvarets materielverk skall inom ramen för det övergripande målet anpassa

verksamheten, bl.a. avseende omfattning, inriktning och teknisk kompetens, till

förändrade förutsättningar under försvarsbeslutsperioden. Försvarets

materielverk skall ha förmåga att bistå Försvarsmakten i dess planering för

förmåga till anpassning. Försvarets materielverk skall öka sin medverkan i det

internationella materielsamarbetet.

Regeringen fäster stor vikt vid att affärsmässigheten vid upphandlingar

ytterligare förbättras, och har under budgetåret 1995/96 uppmärksammat detta.

Regeringen har uppdragit åt Försvarets materielverk att redovisa de utredningar

som Materielverket genomför i ärenden, där det har förekommit uppgifter om jäv

och andra oegentligheter samt att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för

att motverka eventuella missförhållanden i handläggningen av

upphandlingsärenden. I regeringens planeringsanvisningar gavs Materielverket

dessutom i uppdrag att redovisa vilka åtgärder verket avser vidta dels för att

öka andelen upphandlingar i konkurrens, dels för att öka andelen civila

komponenter och delsystem. Regeringen anser att de förslag som Materielverket

har inkommit med sammantaget utgör en tillfredsställande utgångspunkt för det

fortsatta arbetet.

Försvarsmakten skall tillämpa anslagsförordningen (1992:670) fullt ut fr.o.m.

budgetåret 1997. Eftersom anslagsförordningen endast medger anslagsbelastning

för prestation som erhållits måste Försvarets materielverk övergå till

fakturering vid slutförda prestationer, s.k. milstolpsfakturering, istället för

den nuvarande samlingsfaktureringen, som baseras på upparbetade kostnader. Med

hänsyn till de tidsförskjutningar som uppstår medför dettar behov av ökat

rörelsekapital för Materielverket, och ett minskat behov av anslagsmedel på

anslaget A 1. Försvarsmakten. Försvarets materielverk bedömer att behovet av

rörelsekapital punktvis uppgår till maximalt 22 miljarder kr under perioden 1997

- 1999. Regeringen bedömer att frågor avseende rörelsekapitalets exakta storlek

och motsvarande konsekvenser för anslaget A 1. Försvarsmakten bör utredas

vidare.

Regeringen har uppdragit åt Riksrevisionsverket att utreda Materielverkets behov

av rörelsekapital och konsekvenser bl.a. för Försvarsmaktens anslagsbelastning.

Riksrevisionsverket skall rapportera till regeringen den 8 november 1996. I

avvaktan på resultaten av utredningen föreslår regeringen att riksdagen

bemyndigar regeringen att tillgodose Försvarets materielverks behov av

rörelsekapital, samt att vidta erforderliga följdändringar i anslaget A 1.

Försvarsmakten. Den valda lösningen skall vara utgifts- och verksamhetsneutral

för statsverket och för berörda myndigheter.

Försvarets materielverk har, på regeringens uppdrag, till regeringen lämnat ett

förslag till miljöpolicy. Materielverkets miljöpolicy uttrycker en ambitionsnivå

som överensstämmer med regeringens inriktning för övriga delar av det militära

försvaret, och kan tjäna som utgångspunkt för verkets arbete med miljöfrågor.

Regeringen vill understryka betydelsen av att miljöaspekterna kommer in tidigt

vid anskaffningen av materiel. Regeringen vill vidare framhålla att miljöpolicyn

inte skall vara ett statiskt dokument, utan kontinuerligt måste anpassas till

förändrade förutsättningar inom området, och genomsyra verksamheten på alla

nivåer inom Materielverkets verksamhetsområde.

Regeringen vill också peka på betydelsen av att försvarets myndigheter håller

sig underrättade om arbetet med dels miljöriktlinjer för den militära sektorn,

dels miljöledningssystem och anpassar sin respektive miljöpolicy och

miljöarbetet härtill.

11.3 Anslag D 1. Totalförsvarets pliktverk

1994/95 Utgift 208 333 1,2) Anslagssparande 11 038

1994/95 Utgift 11 764 3)

1995/96 Anslag 314 371 Utgiftsprognos 325 000

 därav 1996 210 000

1997 Förslag 225 484

1998 Beräknat 231 728

1999 Beräknat 238 669

1) Beloppen anges i tusental kr

2)Avser Värnpliktsverket

3)Avser Vapenfristyrelsen

Totalförsvarets pliktverk inrättades den 1 juli 1995 samtidigt som

Värnpliktsverket och Vapenfristyrelsen lades ned.

Totalförsvarets pliktverk huvudsakliga uppgifter regleras i lagen (1994:1809) om

totalförsvarsplikt. Detta innebär att Pliktverket har tagit över vissa uppgifter

- förutom från Värnpliktsverket och Vapenfristyrelsen - även från

länsstyrelserna, Räddningsverket, Socialstyrelsen och Arbetsmarknadsstyrelsen

som rör hantering av pliktpersonal.

Det övergripande målet för Pliktverket är att svara för att myndigheter och

andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret får stöd och service i frågor

avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller

civilplikt. Stöd och service skall även lämnas till de bemanningsansvariga i

fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och om redovisning av annan

personal inom totalförsvaret.

Pliktverket skall mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga

enligt lagen om totalförsvarsplikt.

Pliktverkets verksamhet har för innevarande budgetår indelats i följande

verksamhetsgrenar, nämligen Mönstring och inskrivning, Stöd under tjänstgöring,

Stöd till krigsorganisationen samt Övrig verksamhet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål för budgetåret 1997 |

| |

| Det övergripande målet för Totalförsvarets pliktverk är att svara|

| för att myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom |

| totalförsvaret får stöd och service i frågor avseende bemanning |

| med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller |

| civilplikt. |

| |

| Totalförsvarets pliktverk skall inom ramen för det övergripande |

| målet anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar under|

| försvarsbeslutsperioden. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 225 484 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 51 500 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Totalförsvarets pliktverk har lämnat årsredovisningar för Värnpliktsverket och

Vapenfristyrelsen.

Resultatbedömning

Årsredovisningarna visar att verksamheten bedrivits med sådan inriktning att

uppsatta mål i allt väsentligt har uppnåtts. Riksrevisionsverkets bedömning är

att årsredovisningarna är i allt väsentligt rättvisande.

Pliktverket har lämnat delårsrapporter över verksamheten. Av dessa framgår att

Pliktverket under året kommer att uppnå ställda mål.

Slutsatser

Sammantaget innebär regeringens bedömning att inriktningen av verksamheten för

Pliktverket i stora delar kan bygga på den verksamhet som hittills bedrivits.

Pliktverket bör inrikta sin verksamhet så att verket inom ramen för de

övergripande målen kan anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar

under försvarsbeslutsperioden.

Pliktverket har i sin anslagsframställning hemställt om 228 miljoner kr.

Pliktverket har beräknat avgiftsinkomsterna till 51,5 miljoner kr.

I anslagsframställningen har Pliktverket särskilt pekat på ökade personal-

kostnader på grund av att verket ersätter totalförsvarspliktiga med anställd

personal. Vidare kommer utvecklingskostnaderna för Pliktverkets

informationssystem att bli större än vad som tidigare beräknats. Regeringen

anser att anslaget för Pliktverket bör bestämmas till ett belopp som är större

än vad som angetts i planeringsramen.

Regeringen beräknar mot denna bakgrund anslagsmedlen till 225 484 000 kr.

Överstyrelsen för civil beredskap har i programplanen för det civila försvaret

redovisat konsekvenser av avgiftsfinansieringen av vissa tjänster från

Pliktverket. Överstyrelsen har därvid föreslagit att vissa av dessa tjänster som

nu är avgiftsfinansierade i stället borde finansieras över anslaget.

Avgiftsfinansieringen av vissa tjänster hos Pliktverket infördes den 1 juli 1995

i samband med att verket inrättades. Enligt regeringens mening behövs en längre

tids erfarenhet av Pliktverkets avgiftssystem innan någon eventuell förändring

görs i detta hänseende. Regeringen avser att pröva frågan på nytt inför nästa

års budgetbehandling.

Pliktverket skall lämna fördjupad anslagsframställning under nästa år.

Regeringen kommer därefter att beräkna utgifterna för de kommande åren.

11.4 Anslag D 2. Försvarshögskolan

1994/95 Utgift MHS 4) 138 661 1)Anslagssparande MHS 9 143

1994/95 Utgift FHS 5) 9 369 Anslagssparande FHS 415

1995//96 Anslag MHS 12 857 2)Utgiftsprognos MHS 12 900

 därav 1996 8 683

1995/96 Anslag FHS 13 396 3)Utgiftsprognos FHS 13 400

 därav 1996 8 994

1997 Förslag 18 395 (nya anslaget

 D 2. Försvarshögskolan)

1998 Beräknat 18 993

1999 Beräknat 19 539

1) Beloppen anges i tusental kr

2) tidigare anslagslittera: B 3. Militärhögskolan

3) tidigare anslagslittera: G 5. Försvarshögskolan

4) Militärhögskolan

5) Försvarshögskolan

Regeringen föreslår i prop. 1996/97:4 (avsnitt 19.5) att Militärhögskolan och

Försvarshögskolan läggs ned den 31 december 1996 och att den nya myndigheten

Försvarshögskolan inrättas den 1 januari 1997. Regeringen avser att tillsätta en

organisationskommitté med uppgift att till regeringen lämna förslag om

utformning av den nya myndighetens verksamhet och organisation.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Det övergripande målet för Försvarshögskolan är att genom utbildning|

| och forskning stödja totalförsvarets kompetensuppbyggnad och |

| chefsutveckling av såväl militär som civil personal. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 18 395 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster235 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Resultatbedömning Militärhögskolan

Årsredovisningen visar att verksamheten bedrivits med sådan inriktning att

uppsatta mål i allt väsentligt har uppnåtts.

Regeringen noterar att Riksrevisionsverket har lämnat invändning i

revisorsintyget avseende delårsrapporten per den 31 december 1995.

Militärhögskolan har under budgetåret 1995/96 tillförts ekonomiadministrativ

kompetens och en gemensam administrativ enhet har inrättats.

Det bör ankomma på den nya myndigheten Försvarshögskolan att utveckla

resultatredovisningen i syfte att erhålla en väl fungerande resultatstyrning.

Resultatbedömning Försvarshögskolan

Verksamheten får anses svara upp mot de krav regeringen ställt på myndigheten.

Mål och uppdrag i regleringsbrev har uppfyllts och återrapporterats.

Myndigheten har även genom särskilt regeringsbeslut tilldelats medel för kurser

som riktar sig huvudsakligen utländska deltagare.

Regeringen bedömer att redovisningen av verksamheten är rättvisande.

Slutsatser

Myndigheternas verksamheter har bedrivits i enlighet med de mål som angetts.

Sammantaget innebär regeringens bedömning att inriktningen av verksamheten för

den nya myndigheten Försvarshögskolan i stora delar kan bygga på den verksamhet

som hittills bedrivits vid Militärhögskolan och Försvarshögskolan.

Försvarshögskolan bör inrikta sin verksamhet så att högskolan inom ramen för de

övergripande målen kan anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar

under försvarsbeslutsperioden.

Regeringen anser att budgeteringen av den nya myndigheten Försvarshögskolan

högst bör grundas på summan av nuvarande ekonomiska ramar för Militärhögskolan

och Försvarshögskolan.

11.5 Anslag D 3. Försvarets radioanstalt

1994/95 Utgift 397 619 1)Anslagskredit 670

1995/96 Anslag 604 889 Utgiftsprognos 609 200

 därav 1996 407 559

1997 Förslag 423 569

1998 Beräknat 436 918

1999 Beräknat 447 356

1) Beloppen anges i tusental kr

Försvarets radioanstalt är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att

bedriva signalspaning. Verksamheten sker enligt den inriktning som regeringen,

Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger. Försvarets radioanstalt skall

också utveckla teknisk materiel och metoder som behövs för att bedriva denna

verksamhet.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Det övergripande målet för Försvarets radioanstalt är att inhämta|

| underrättelser genom signalspaning enligt den inriktning som |

| regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 423 569 tkrVerksamheten är av sådan natur att en |

| närmare redogörelse för den inte bör lämnas här. Riksdagens |

| försvarsutskott kommer att ges en redovisning i särskild |

| ordning. |

| |

| Regeringen bedömer att resultatet av myndighetens verksamhet |

| under 1994/95 är tillfredsställande. |

| |

| Försvarets underrättelsenämnd har tillstyrkt myndighetens |

| anslagsframställning. |

| |

| |

| 11.6Anslag D 4. Försvarets forskningsanstalt |

| |

| 1994/95 Utgift 104 0741) Anslagssparande 10|

| 275 |

| 1995/96 Anslag 166 175 Utgiftsprognos 170|

| 400 |

| därav 1996 121|

| 330 |

| 1997 Förslag 121 280 |

| 1998 Beräknat 126 909 |

| 1999 Beräknat 130 372 |

| |

| 1) Beloppen anges i tusental kr |

| |

| Försvarets forskningsanstalt är en i huvudsak avgiftsfinansierad|

| myndighet med uppgift att bedriva forskning och |

| utredningsarbete för totalförsvaret samt till stöd för |

| internationell säkerhet. Anslag utgår till området ABC-forskning|

| och forskning för regeringens behov (prop. 1996/97:4, avsnitt |

| 15.4 resp. 15.3). |

| |

| Myndigheten får även i övrigt bedriva forsknings- och |

| utredningsarbete med inriktning bland annat mot civila |

| tillämpningar. |

| |

| Försvarets forskningsanstalt bör aktivt försöka möta de behov av|

| forskning som kan ställas för att tillgodose totalförsvarets |

| anpassningsförmåga. |

| |

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens överväganden |

| |

| Sammanfattning |

| |

|

O |

Försvarets forskningsanstalt har i sin årsredovisning för budgetåret 1994/95

redovisat verksamhet i följande verksamhetsgrenar:

---------------------------------------------------------------------

 Verksamhetsgren Kostnader 1) Intäkter

---------------------------------------------------------------------

 Försvars- och 39 735 39 839

 säkerhetspolitik

---------------------------------------------------------------------

 Utformning av 74 964 75 577

 militärt försvar

 och civil bered-

 skap

---------------------------------------------------------------------

 Vapen och skydd 132 570 131 969

---------------------------------------------------------------------

 Sensorer 83 050 81 178

---------------------------------------------------------------------

 Ledningssystem 37 731 37 762

---------------------------------------------------------------------

 Telekrig 103 627 104 577

---------------------------------------------------------------------

 Människan i total- 40 353 40 431

 försvaret

---------------------------------------------------------------------

 Skydd mot ABC- 99 848 100 062

 stridsmedel

---------------------------------------------------------------------

1) Beloppen anges i tusental kr

Regeringen bedömer att resultatet av myndighetens verksamhet under budgetåret

1994/95 är tillfredsställande.

Den föreslagna ändringen i Forskningsanstaltens övergripande mål, föranleder

även en ändring i myndighetens instruktion.

Försvarets forskningsanstalt har på regeringens uppdrag till regeringen lämnat

ett förslag till miljöpolicy. Forskningsanstaltens miljöpolicy uttrycker en

ambitionsnivå som överensstämmer med regeringens inriktning för övriga delar av

totalförsvaret. Den kan därmed tjäna som utgångspunkt för Forskningsanstaltens

arbete med miljöfrågor. Regeringen vill dock understryka att miljöpolicyn inte

skall vara ett statiskt dokument, utan kontinuerligt måste anpassas till

förändrade förutsättningar inom området, och genomsyra verksamheten på alla

nivåer inom Försvarets forskningsanstalts verksamhetsområde.

Försvarets forskningsanstalt har i sin fördjupade anslagsframställning hemställt

om medel till ökade satsningar inom forskning och analyser för regeringens behov

avseende anpassning och breddad hotbild. Försvarets forskningsanstalt har

dessutom hemställt om medel till en förstärkning av forskning inom

bioteknikområdet.

Regeringen har inte beräknat medel för ökade insatser inom bioteknikområdet.

Fortsatt bevakning av utvecklingen inom ABC-stridsmedel måste säkerställas.

Kompetensen inom A-området skall vidmakthållas på nuvarande nivå. Den snabba

utvecklingen inom bioteknik och genteknik skall följas. Uppdraget att leda en

gemensam beredningsgrupp inom ABC-området och rapportera till en referensgrupp

utgår. En mindre del av anslaget till Försvarets forskningsanstalts ABC-anslag

överförs till Försvarsmakten och Överstyrelsen för civil beredskap för

uppdragsstyrning (prop. 1996/97:4, avsnitt 15.4).

Regeringen har beräknat medel för forskning inom anpassning, breddad hotbild och

internationella insatser (prop. 1996/97:4, avsnitt 15.3). Regeringen avser att

ge Försvarets forskningsanstalt i uppdrag att vara sammanhållande för ett

nätverk rörande forskning om nya hot och risker i samhället inom ramen för det

vidgade säkerhetsbegreppet (prop. 1996/97:4, avsnitt 15.2).

Den i anslagsframställningen föreslagna inriktningen bör därmed i huvudsak

gälla. Regeringen beräknar mot denna bakgrund medlen till 121 280 000 kr.

11.7 Anslag D 5. Flygtekniska försöksanstalten

1994/95 Utgift 22 296 1)

1995/96 Anslag 35 244 Utgiftsprognos 35 200

 därav 1996 28 441

1997 Förslag 30 710

1998 Beräknat 31 666

1999 Beräknat 32 675

1) Beloppen anges i tusental kr

Flygtekniska försöksanstalten är en i huvudsak avgiftsfinansierad myndighet med

uppgift att främja utvecklingen av flygteknik inom landet. Flygtekniska

försöksanstalten är riksmätplats för tryck enligt förordningen (1980:122) om

utseendet av riksmätplatser.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| Övergripande mål |

| |

| Det övergripande målet för Flygtekniska försöksanstalten är att |

| främja utvecklingen av flygteknik inom landet. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Ramanslag 30 710 tkr |

| Beräknade avgiftsinkomster 110 000 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Flygtekniska försöksanstalten har i sin årsredovisning för budgetåret 1994/95

redovisat verksamhet i följande verksamhetsgrenar:

---------------------------------------------------------------------

 Verksamhetsgren Intäkter1) Utgifter

---------------------------------------------------------------------

 Aerodynamik 50 867 51 229

---------------------------------------------------------------------

 Struktur- och 23 172 23 902

 materialteknik

---------------------------------------------------------------------

 Flygsystemteknik 14 200 14 217

---------------------------------------------------------------------

 Akustik 7 218 6 577

---------------------------------------------------------------------

 Vindenergi 6 833 6 818

---------------------------------------------------------------------

 Riksmätplats för 2 319 1 823

 tryck

---------------------------------------------------------------------

1) Beloppen anges i tusental kr

Regeringen bedömer att resultatet av myndighetens verksamhet under budgetåret

1994/95 är tillfredsställande.

Flygtekniska försöksanstalten har i sin anslagsframställning begärt medel för

bland annat investering i ny drivanordning för vindtunnel T1500.

Regeringen beviljar extra medel för investeringar i vindtunnel T1500 (prop.

1996/97:4, avsnitt 15.5). Därigenom skapas möjlighet för Flyg-tekniska

försöksanstalten att genomföra nya JAS-prov samt att på sikt öka beläggningen

för vindtunnelverksamheten.

Den i anslagsframställningen föreslagna inriktningen bör därmed gälla och

regeringen anser att anslaget för Flygtekniska försöksanstalten bör bestämmas

till ett belopp som är större än vad som angetts i planeringsramen.

Regeringen beräknar mot denna bakgrund medlen till 30 710 000 kr.

11.8 Anslag D 6. Stöd till frivilliga försvarsorganisationer

 inom totalförsvaret

1994/95 Utgift 98 7701)

1995/96 Anslag 148 157 Utgiftsprognos 148 400

 därav 1996 95 314

1997 Förslag 98 7712)

1998 Beräknat 102 326

1999 Beräknat 105 803

1) Beloppen anges i tusental kr

2)Av anslaget tilldelas Försvarsmakten 64 120 tkr, Statens räddningsverk 22 977

tkr och Arbetsmarknadsstyrelsen 11 674 tkr.

Anslaget omfattar kostnader för stöd till den verksamhet som anges i

förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet.

Härutöver tilldelas de frivilliga försvarsorganisationerna för sin utbildnings-

verksamhet medel dels från anslaget A 1. Försvarsmakten, dels från anslaget B 3.

Befolkningsskydd och räddningstjänst. Arbetsmarknadsstyrelsen tilldelas medel

genom anslagspost under anslaget B 3. Befolkningsskydd och räddningstjänst.

En jämförelse mellan budget och utfall år 1994/95 visar att verksamheterna

genomförts inom givna ramar. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande

budgetår visar att målen för verksamheten bedöms kunna uppfyllas inom tilldelad

ram.

Regeringens överväganden

Sammanfattning

--------------------------------------------------------------------

| De frivilliga försvarsorganisationer som anges i bilaga till |

| förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet får |

| bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalför- |

| svaret och som omfattar ledning/administration, försvarsup- |

| plysning och rekrytering. |

| |

| Resurser 1997 |

| |

| Anslag 98 771 tkr |

--------------------------------------------------------------------

Verksamhet som finansieras med statsbidrag omfattas inte av bestämmelserna i

förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisningar och

anslagsframställningar. Härav följer att årsredovisningar och anslagsfram-

ställningar inte lämnats i enlighet med föreskrifter i nämnda förordning.

Myndigheterna Försvarsmakten, Statens räddningsverk och Arbetsmarknadsstyrelsen

disponerar och fördelar medlen till de frivilliga försvarsorganisationerna.

Medlen ges i form av statsbidrag.

Slutsatser och ställningstaganden

För år 1997 tilldelas de frivilliga försvarsorganisationerna för stöd till

verksamheten 98 771 000 kr. För utbildningsverksamheten bedöms 150 074 000 kr

avdelas, varav 49 074 000 kr från anslag inom det civila försvaret och med 101

000 000 kr från anslag inom det militära försvaret.

Regeringen har även i prop. 1996/97:4 kapitel 9 behandlat den frivilliga

försvarsverksamheten. I detta kapitel framhålls bl.a. att regeringen, som ett

uttryck för den stora betydelse regeringen ger den frivilliga för-

svarsverksamheten, inte föreslår någon besparing när det gäller de statliga

resurserna för verksamheten år 1997.