2007 års ekonomiska vårproposition

Regeringens proposition 2006/07:100

2007 års ekonomiska vårproposition

Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m.

Regeringens proposition 2006/07:100

2007 års ekonomiska vårproposition

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 10 april 2007

Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

(Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget för 2007. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas under de närmaste åren.

PROP. 2006/07:100

Innehållsförteckning

1TU UT

FinansplanTU

Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitikenUT.......

15

1TU

.1UT

DeTU politiska utgångspunkternaUT ............................................................

15

1TU

.2UT

RegeringensTU

jobbpolitik förstärksUT........................................................

15

1TU

.3UT

DetTU

ekonomiska lägetUT ...........................................................................

16

1TU

.3.1UT

FortsattTU

stark global tillväxtUT .................................................................

16

1TU

.3.2UT

LågaTU

obligationsräntorUT ..........................................................................

17

1TU

.3.3UT

FortsattTU

hög BNP-tillväxt i SverigeUT .....................................................

17

1TU

.3.4UT

ÖkadTU

sysselsättning och minskande arbetslöshetUT...............................

18

1TU

.3.5UT

LönerTU

UT......................................................................................................

18

1TU

.3.6UT

StigandeTU

inflationUT ..................................................................................

19

1TU

.3.7UT

UtsikterTU

för 2009 och 2010UT ..................................................................

19

1TU

.4UT

OffentligaTU

finanserUT................................................................................

20

1TU

.4.1UT

DetTU

finanspolitiska ramverketUT..............................................................

20

1TU

.4.2UT

ÖverskottTU

i de offentliga finansernaUT ....................................................

21

1TU

.4.3UT

UtgiftstakenTU

UT ..........................................................................................

21

1TU

.4.4UT

EkonominTU

i kommunsektornUT...............................................................

22

1TU

.5UT

UtmaningarTU

för SverigeUT ........................................................................

23

1TU

.5.1UT

EnTU ansvarsfull ekonomisk politikUT.........................................................

23

1TU

.5.2UT

FramtidaTU

utmaningar kräver åtgärder i dagUT .........................................

24

1TU

.5.3UT

UtanförskapetTU

UT .......................................................................................

25

1TU

.6UT

EnTU politik för att göra det mer lönsamt att arbeta och anställaUT..........

28

1TU

.6.1UT

ÅtgärderTU

som gör det mer lönsamt att arbeta och anställaUT.................

28

1TU

.6.2UT

IntegrationspaketTU

UT ..................................................................................

31

1TU

.6.3UT

UngdomsarbetslöshetspaketTU

UT ................................................................

32

1TU

.6.4UT

BättreTU

matchning och en effektivare arbetsmarknadspolitikUT ............

34

1TU

.6.5UT

FördelningseffekterTU

av regeringens politikUT .........................................

34

1TU

.6.6UT

EttTU mål för sysselsättningspolitikenUT.....................................................

36

1TU

.7UT

EnTU politik för att göra det enklare och mer lönsamt att starta

och driva företagUT ...................................................................................

36

1TU

.7.1UT

EnklareTU

att starta företagUT ......................................................................

37

1TU

.7.2UT

MerTU

lönsamt att driva och utveckla företagUT.........................................

39

1TU

.7.3UT

BättreTU

ramvillkorUT ...................................................................................

40

1TU

.7.4UT

VissaTU

infrastruktur- och energisatsningarUT............................................

41

1TU

.8UT

EnTU skattepolitik för sysselsättning och företagandeUT...........................

42

1TU

.8.1UT

SkatteåtgärderTU

för ökad sysselsättningUT ................................................

42

1TU

.8.2UT

RiktadeTU

skatteåtgärder för att främja efterfrågan på arbetskraftUT........

42

1TU

.8.3UT

SkatteåtgärderTU

för företag och företagareUT............................................

43

1TU

.8.4UT

ÖvrigaTU

skatteförändringarUT ....................................................................

45

1TU

.9UT

EnTU politik för att säkra en hållbar utvecklingUT ......................................

46

1TU

.9.1UT

KlimatpolitikTU

UT .........................................................................................

47

1TU

.9.2UT

MiljöpolitikTU

UT............................................................................................

48

5

PROP. 2006/07:100

1TU

.9.3UT

EnergiTU

- och miljönyckeltalUT....................................................................

49

1TU

.10UT

EnTU politik för utbildning och kompetensUT ............................................

50

1TU

.11UT

EnTU politik för ett effektivare utnyttjande av offentliga resurserUT.........

51

1TU

.11.1UT

KrafttagTU

mot bidragsbrott och överutnyttjandeUT..................................

51

1TU

.11.2UT

ÖkadTU

effektivitet i offentlig sektorUT ......................................................

52

1TU

.12UT

KommunalekonomiskTU

utjämningUT .........................................................

53

1TU

.13UT

EnTU politik för trygghet och valfrihetUT ....................................................

54

2TU

UT

FörslagTU

till riksdagsbeslutUT .....................................................................................

61

3TU

UT

LagförslagTU

UT ..............................................................................................................

69

3TU

.1UT

FörslagTU

till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg

till pensionärer m.fl.UT ..............................................................................

69

3TU

.2UT

FörslagTU

till lag om ändring i lagen (2004:773) om

kommunalekonomisk utjämningUT..........................................................

71

3TU

.3UT

FörslagTU

till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) UT ......................

72

3TU

.4UT

FörslagTU

till lag om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av

visst automatspelUT....................................................................................

74

3TU

.5UT

FörslagTU

till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) UT .........................

75

3TU

.6UT

FörslagTU

till lag om ändring i kasinolagen (1999:355) UT ..........................

76

3TU

.7UT

FörslagTU

till lag om ändring i lagen (2000:193) om Sjätte AP -

fondenUT

77

3TU

.8UT

FörslagTU

till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering

på skattekonto av stöd för konvertering från

oljeuppvärmningssystem i bostadshusUT .................................................

78

4TU

UT

BudgetpolitiskaTU

mål samt statens och den offentliga sektorns finanserUT............

81

4TU

.1UT

DetTU

finanspolitiska ramverketUT...............................................................

81

4TU

.1.1UT

NuvarandeTU

finanspolitiska ramverkUT......................................................

81

4TU

.1.2UT

DetTU

finanspolitiska ramverket bör stärkasUT ...........................................

83

4TU

.1.3UT

FörslagTU

till överskottsmål UT ......................................................................

85

4TU

.1.4UT

UppföljningTU

av överskottsmåletUT ...........................................................

87

4TU

.1.5UT

UtgiftstaketsTU

88

4TU

.1.6UT

FlerårigaTU

90

4TU

.1.7UT

PrinciperTU

för budgetering och redovisning av statens utgifterUT ...........

91

4TU

.2UT

BudgetpolitiskaTU

93

4TU

.2.1UT

ÖverskottTU

i den offentliga sektorns finanserUT.......................................

94

4TU

.2.2UT

UtgiftstakTU

97

4TU

.3UT

UtgiftsTU

- och inkomstförändringarUT........................................................

98

4TU

.4UT

StatsbudgetensTU ...................................................................

utvecklingUT

101

4TU

.4.1UT

StatsbudgetensTU ..................................................................

utfall 2006UT

101

4TU

.4.2UT

StatsbudgetensTU ...................................................................

inkomsterUT

102

4TU

.4.3UT

StatsbudgetensTU ........................................................................

utgifterUT

103

4TU

.4.4UT

StatsbudgetensTU

saldo, statens finansiella sparande och

statsskulden..........................................................................................UT

105

4TU

.5UT

KommunsektornsTU ..................................................................

finanserUT

109

4TU

.6UT

ÅlderspensionssystemetTU ......................................................................

UT

110

5TU

UT

InkomsterTU

UT ............................................................................................................

113

5TU

.1UT

InledningTU ..............................................................................................

113

5TU

.2UT

ÄndradTU .............................................................................

114

5TU

.3UT

PrognosförutsättningarTU .......................................................................

UT

115

6

PROP. 2006/07:100

5TU

.4UT

OffentligaTU

sektorns skatteintäkter och statsbudgetens

inkomsterUT.............................................................................................

118

5TU

.4.1UT

SkattTU

på arbeteUT .....................................................................................

119

5TU

.4.2UT

SkattTU

på kapitalUT

....................................................................................

123

5TU

.4.3UT

SkattTU

på konsumtion och insatsvarorUT.................................................

126

5TU

.4.4UT

RestfördaTU

och övriga skatterUT ..............................................................

129

5TU

.4.5UT

PeriodiseringarTU

UT ....................................................................................

129

5TU

.4.6UT

ÖvrigaTU

inkomster................................................................................UT

129

5TU

.5UT

JämförelseTU

med prognosen i budgetpropositionen för 2007 samt

uppföljning av statsbudgeten ..............................................för 2006UT

132

5TU

.5.1UT

JämförelseTU

med .................................budgetpropositionen för 2007UT

132

5TU

.5.2UT

UppföljningTU

av .............................................statsbudgeten för 2006UT

134

5TU

.6UT

SkattekvotTU

UT............................................................................................

134

5TU

.7UT

GällandeTU

skatteregler ..........................................................................UT

135

6TU

UT

UtgifterTU

UT ...............................................................................................................

145

6TU

.1UT

InledningTU

UT..............................................................................................

145

6TU

.2UT

MakroekonomiskaTU ....................................................

förutsättningarUT

145

6TU

.3UT

UtgiftsprognosTU ...........................................................................

2007 UT

146

6TU

.3.1UT

TakbegränsadeU

utgifter ..............................................................2007UT

147

6TU

.4UT

UtgifterTU

fram till och med 2010 och förändringar jämfört med

budgetpropositionen ............................................................för 2007UT

152

6TU

.4.1UT

UtgifterTU

per utgiftsområde.................................................................UT

152

6TU

.4.2UT

UtgiftsförändringarTU

2007-2010 jämfört med

budgetpropositionen ..för 2007 till följd av förslag och aviseringarUT

155

6TU

.4.3UT

ÖvrigaTU

utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen

2007UT......................................................................................................

166

6TU

.5UT

AnalysTU

av utgiftsutvecklingen ..........................................1997-2010UT

169

6TU

.6UT

ÄndradTU

fördelning av ändamål och verksamheter på

utgiftsområdenUT ....................................................................................

175

6TU

.6.1UT

TillsynU

av offentlig ........................................................upphandlingUT

175

6TU

.6.2UT

InskrivningsverksamhetenTU ..................................................................

UT

176

6TU

.6.3UT

FörsvarshögskolanTU ..............................................................................

UT

176

6TU

.6.4UT

BiståndTU

till Ryssland............................................................................UT

176

6TU

.6.5UT

InstitutetTU

för psykosocial .....................................................medicinUT

177

6TU

.6.6UT

InvesteringsstödTU .....................................................

till äldrebostäderUT

177

6TU

.6.7UT

IntegrationsverketsTU .........................................................

verksamhetUT

177

6TU

.6.8UT

HedersrelateratTU ............................................................................

våld UT

178

6TU

.6.9UT

JämställdhetsombudsmannenTU ....................................................

m.fl.UT

178

6TU

.6.10UT

BostadsbidragTU

UT ......................................................................................

179

6TU

.6.11UT

InternationellaTU

klimatinsatser.............................................................UT

179

6TU

.6.12UT GenomförandeTU

....................................................

från och med 2008 UT

179

6TU

.7UT

NyttTU

politikområde.............................................................................UT

180

6TU

.8UT

InsättningsgarantinämndenTU ................................................................

UT

180

6TU

.9UT

ÄndradTU

viktning av arbetsinkomst vid beräkning av

bostadstillägg för ...................................................pensionärer m.fl.UT

181

7TU

UT

TilläggsbudgetU

UT.....................................................................................................

185

7TU

.1UT

FörslagTU

till tilläggsbudget ......................till statsbudgeten för 2007UT

185

7TU

.2UT

TilläggsbudgetU

per ......................................................utgiftsområdeUT

185

7TU

.2.1UT

UtgiftsområdeTU

1 .........................................................Rikets styrelseUT

185

7

PROP. 2006/07:100

7TU

.2.2UT

UtgiftsområdeTU

2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUT ...............

186

7TU

.2.3UT

UtgiftsområdeTU

4 RättsväsendetUT ..........................................................

189

7TU

.2.4UT

UtgiftsområdeTU

5 Internationell samverkanUT........................................

190

7TU

.2.5UT

UtgiftsområdeTU

6 Försvar samt beredskap mot sårbarhetUT..................

190

7TU

.2.6UT

UtgiftsområdeTU

7 Internationellt biståndUT ............................................

193

7TU

.2.7UT

UtgiftsområdeTU

8 MigrationUT.................................................................

194

7TU

.2.8UT

UtgiftsområdeTU

9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgUT .................

195

7TU

.2.9UT

UtgiftsområdeTU

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikappUT .............................................................................................

196

7TU

.2.10UT

UtgiftsområdeTU

13

ArbetsmarknadUT......................................................

197

7TU

.2.11UT

UtgiftsområdeTU

14

ArbetslivUT ................................................................

200

7TU

.2.12UT UtgiftsområdeTU

16

Utbildning och universitetsforskningUT .................

202

7TU

.2.13UT UtgiftsområdeTU

17

Kultur, medier, trossamfund och fritidUT ...............

204

7TU

.2.14UT UtgiftsområdeTU

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitikUT ......................................................

205

7TU

.2.15UT UtgiftsområdeTU

19

Regional utvecklingUT ..............................................

208

7TU

.2.16UT UtgiftsområdeTU

20

Allmän miljö- och naturvårdUT................................

209

7TU

.2.17UT

UtgiftsområdeTU

21

EnergiUT.....................................................................

209

7TU

.2.18UT

UtgiftsområdeTU

22

KommunikationerUT.................................................

211

7TU

.2.19UT UtgiftsområdeTU

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringarUT.................................................................................................

212

7TU

.2.20UT

UtgiftsområdeTU

24

NäringslivUT ..............................................................

213

7TU

.2.21UT UtgiftsområdeTU

25

Allmänna bidrag till kommunerUT...........................

217

8TU UT

KommunalTU

ekonomiUT ...........................................................................................

221

8TU

.1UT

DenTU

kommunala sektorns betydelseUT ..................................................

221

8TU

.2UT

RiktlinjerTU

för de närmaste årenUT ...........................................................

222

8TU

.2.1UT

GodTU

ekonomisk hushållningUT ...............................................................

222

8TU

.2.2UT

GenerellaTU

statsbidrag som huvudprincipUT............................................

222

8TU

.3UT

KommunernasTU

och landstingens ekonomiUT.........................................

223

8TU

.3.1UT

UtvecklingenTU

1998–2006UT.....................................................................

223

8TU

.3.2UT

UtvecklingenTU

2007–2010UT.....................................................................

224

8TU

.4UT

AllmännaTU

bidrag till kommuner 2007–2010UT.......................................

224

8TU

.5UT

AndraTU

bidrag och ersättningar till kommuner och landstingUT............

226

8TU

.6UT

FörändringarTU

av det kommunala utjämningssystemetUT ......................

226

8TU

.6.1UT

ÄrendetTU

och dess beredningUT................................................................

226

8TU

.6.2UT

BakgrundTU

UT ..............................................................................................

227

8TU

.6.3UT

UtjämningTU

för strukturella lönekostnadsskillnaderUT ..........................

227

8TU

.6.4UT

ByggkostnaderTU

UT .....................................................................................

228

8TU

.6.5UT

HälsoTU

- och sjukvårdskostnaderUT ..........................................................

229

8TU

.6.6UT

BehovTU

av införandereglerUT.....................................................................

230

8TU

.6.7UT

EkonomiskaTU

konsekvenserUT..................................................................

230

8TU

.6.8UT

LöpandeTU

uppföljning och fortsatt utveckling av

utjämningssystemetUT .............................................................................

230

8TU

.7UT

ÖvrigaTU

frågorUT .......................................................................................

231

Bilagor

Bilaga 1

Svensk ekonomi

Bilaga 2

Redovisning av skatteutgifter

Bilaga 3

Inkomstfördelning och ekonomiska drivkrafter

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 april 2007

8

PROP. 2006/07:100

Tabellförteckning

1.1

BNP-tillväxt, KPI och världsmarknadsefterfrågan.................................................

17

1.2

Försörjningsbalans....................................................................................................

17

1.3

Nyckeltal...................................................................................................................

18

1.4

Offentliga finanser....................................................................................................

22

1.5

Kommunsektorns finanser 2006–2010....................................................................

23

1.6

Energi- och miljönyckeltal.......................................................................................

49

2.1

Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya

anslag 2007............................................................................................................

65

4.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

94

4.2

Fastställda utgiftstak och utfall 2002–2006.............................................................

94

4.3

Av riksdagen beslutade årsvisa budgetpolitiska mål 2007 och 2008......................

94

4.4

Den offentliga sektorns finanser exklusive premiepensionssystemet 2006–

2010 .......................................................................................................................

95

4.5

Finansiellt sparande. Glidande genomsnitt för sju år exklusive sparandet i

premiepensionssystemet ......................................................................................

96

4.6

Finansiellt sparande i offentlig sektor exklusive premiepensionssystemet

2000–2010 .............................................................................................................

97

4.7

Utgiftstak för staten 2006–2010..............................................................................

98

4.8

Nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar ............................

99

4.9

Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och

aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- och

inkomstförändringar ..........................................................................................

100

Fortsättning av 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av

tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts-

och inkomstförändringar ...................................................................................

101

4.10

Statsbudgetens utfall 2006....................................................................................

102

4.11

Statsbudgetens inkomster 2005–2010 exklusive premiepensionssystemet.......

102

4.12

Statsbudgetens inkomster 2005–2009, skillnad jämfört med

budgetpropositionen 2007.................................................................................

103

4.13

Statsbudgetens utgifter 2006–2010......................................................................

103

4.14

Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år ....................

104

4.15

Statsbudgetens saldo 2006–2010..........................................................................

105

4.16

Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 2006–2010 ....................

107

4.17

Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 2006-2010.....

108

4.18

Statsskuldens förändring 2006-2010...................................................................

109

4.19

Kommunsektorns finanser 2006–2010................................................................

109

4.20

Ålderspensionssystemet exklusive premiepensionssystemet 2006–2010 .........

110

5.1

Totala skatteintäkter ...............................................................................................

113

5.2

Årlig förändring av totala skatteintäkter...............................................................

113

5.3

Sektorsvis fördelning av totala skatteintäkter.......................................................

114

5.4

Statsbudgetens inkomster ......................................................................................

114

5.5

Totala skatteintäkter – jämförelse med budgetpropositionen för 2007 ..............

114

9

PROP. 2006/07:100

5.6

Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen för 2007........

115

5.7

Aviserade skatteförändringar, periodiserade nettoeffekter, indirekta effekter

och bruttoeffekter för offentlig sektor 2007–2010...........................................

116

5.8

Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år............................

117

5.9

Faktisk och underliggande utveckling för totala skatteintäkter, statens

skatteintäkter samt kommunalt skatteunderlag................................................

118

5.10

Skatt på arbete .......................................................................................................

119

5.11

Skattepliktiga inkomster 2005–2010....................................................................

119

5.12

Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster....................

120

5.13

Utveckling av kommunernas skatteunderlag ......................................................

121

5.14

Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling................

121

5.15

Intäkter från statlig inkomstskatt ........................................................................

121

5.16

Skattereduktioner..................................................................................................

122

5.17

Skatt på kapital, hushåll.........................................................................................

123

5.18

Skatt på företagsvinster.........................................................................................

124

5.19

Kapitalunderlag avkastningsskatt.........................................................................

125

5.20

Skatt på konsumtion och insatsvaror...................................................................

126

5.21

Skatt på energi .......................................................................................................

128

5.22

Uppbördsförskjutningar.......................................................................................

129

5.23

Betalningsförskjutningar.......................................................................................

129

5.24

Övriga inkomster ..................................................................................................

130

5.25

Utgifter som ges som skattekrediteringar på budgetens inkomstsida...............

131

5.26

Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen för 2007............................

133

5.27

Skattekvot ..............................................................................................................

134

5.28

Grundavdrag vid inkomstbeskattningen..............................................................

135

5.29

Inkomstskatt för olika årslöner 2007 vid 31,55 procent

kommunalskattesats............................................................................................

136

5.30

Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m...........................................................

137

5.31

Skattesatser för olika slag av fastigheter ..............................................................

138

5.32

Skattesatser för olika tobaksslag ..........................................................................

139

5.33

Skattesatser för olika alkoholslag .........................................................................

139

5.34

Urval av skattesatserna..........................................................................................

139

5.35

Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år..........................

141

6.1

Makroekonomiska förutsättningar ........................................................................

146

6.2

Statsbudgetens utgifter 2007 ..................................................................................

147

6.3

Takbegränsade utgifter 2007...................................................................................

147

6.4

Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2007.................................................

150

6.5

Utgifter 2006 och 2007 ...........................................................................................

151

6.6

Utgifter per utgiftsområde 2006–2010 ..................................................................

153

6.7

Förändring av beräknade utgiftsramar 2008 och 2009 jämfört med

budgetpropositionen för 2007............................................................................

154

6.8

Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen för

2007......................................................................................................................

155

6.9

Nu föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ..................................................

163

Fortsättning på 6.9 Nu föreslagna och aviserade utgiftsförändringar .............

164

Fortsättning på 6.9 Nu föreslagna och aviserade utgiftsförändringar .............

165

6.10

Volymer 2005–2010...............................................................................................

168

6.11

Utgifter 1997–2010 ...............................................................................................

171

6.12

Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 1997–2010 ...............

173

6.13

Konsekvenser för ramar för berörda utgiftsområden under 2008 .....................

179

8.1

Resultaträkning 2004–2006.....................................................................................

223

10

PROP. 2006/07:100

8.2

Kommunsektorns finanser 2006–2010..................................................................

224

8.3

Kommunsektorns skatteunderlag 2005–2010.......................................................

224

8.4

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner..............................................

225

8.5

Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning ..................................................

226

11

PROP. 2006/07:100

Diagramförteckning

1.1

Arbetslöshet, 1980-2010...........................................................................................

18

1.2

Reallön och nominell lön 1980–2010.......................................................................

19

1.3

Konsoliderad bruttoskuld och finansiellt sparande i offentlig sektor 1994-

2010........................................................................................................................

21

1.4

Utgiftstak...................................................................................................................

22

1.5

Helårsekvivalenter i tusental i olika ersättningssystem 1970-2006........................

26

1.6

Reguljär Sysselsättningsgrad för befolkningen 20 – 64 år, 1976–2006...................

26

1.7

Sysselsättningsgrad efter vistelsetid i Sverige, 2005 ................................................

26

1. 8 Öppen arbetslöshet bland ungdomar jämfört med övriga 1976–2006..................

27

1.9

Ungdomsarbetslöshet i EU-länderna 2006 (15–24 år) ...........................................

27

1.10

Marginaleffekter vid ökat arbetsutbud 2007..........................................................

35

1.11

Ersättningsgrad vid arbetslöshet 2007 ...................................................................

35

1.12

Fördelningseffekterna av regeringens politik 2007...............................................

36

1.13

Ginikoefficienten 1991–2007..................................................................................

36

4.1

Statsskuld 2000–2050................................................................................................

86

4.2

Finansiellt sparande, inkomster och utgifter 2000–2010 ........................................

94

4.3

Konsoliderad bruttoskuld 1994–2010......................................................................

95

4.4

Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2010........................

108

5.1

Utveckling av arbetade timmar och timlön ...........................................................

119

5.2

Utveckling av statlig och kommunal inkomstskatt ..............................................

122

5.3

Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser, 1988–2006............................

123

5.4

Kapitalvinster, 1988–2010.......................................................................................

124

5.5

Driftsöverskott och företagens rörelseresultat, 2000–2006 .................................

124

5.6

Driftsöverskott och företagens inkomstskatt, 1994–2010 ...................................

124

5.7

Skatt på företagsvinster som andel av BNP, 1991–2010........................................

125

5.8

Mervärdesskatteintäkter per varugrupp 1993–2008..............................................

127

5.9

Skatteintäkter per produktslag 1998–2010 ............................................................

127

5.10

Skatt på energi 2000–2010 ....................................................................................

128

5.11

Skattekvoten 1980–2010 .......................................................................................

135

5.12

Jobbskatteavdragets förändring av marginalskatten för arbetsinkomster .........

136

6.1

Skillnad mellan utgiftsprognos för 2007 och anvisade medel i statsbudgeten

för 2007................................................................................................................

148

8.1

Resultat före extraordinära poster 1998–2006.......................................................

223

12

1

Finansplan

Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken

PROP. 2006/07:100

1 Finansplan

Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken

1.1De politiska utgångspunkterna hälsomässiga problem. För enskilda människor,

Allians för Sverige gick till val på att skapa fler jobb i fler och växande företag, att minska det utanförskap som gör att klyftorna mellan människor i Sverige vidgas socialt och eko- nomiskt. Alliansen fick ett tydligt mandat att förändra situationen i vårt land och det arbetet har påbörjats. Regeringen tar nu ytterligare steg för att varaktigt öka sysselsättningen och minska det utanförskap som har präglat alltför många människors liv i Sverige under alltför lång tid. Fler jobb och fler företag är utgångspunkten för denna vårproposition.

Vi tror att människor vill arbeta, ta ansvar, vara kreativa och investera i idéer som inte bara gynnar dem själva och deras närmaste, utan även utgör grunden för samhällets sociala och ekonomiska utveckling.

Vi vill leva i ett samhälle som präglas av gemenskap och mångfald, där alla har lika möjligheter. Det handlar till exempel om att unga skall kunna komma in på arbetsmarknaden och skaffa sig ett arbete. Det handlar om att få en rättvis bedömning av tidigare utbildningar, arbeten och kompetens för att kunna få ett jobb i Sverige, även om man råkar vara född utom landets gränser. Det handlar om möjligheter för entreprenörer att förverkliga sina idéer om att starta eget företag eller våga satsa för att företaget skall växa.

Att ha ett arbete betyder oerhört mycket för vårt välmående. På arbetsplatsen är man del av en större social gemenskap, och får prestera, utvecklas och känna sig delaktig. Utan ett jobb ökar risken för ekonomiska, sociala och

och för välfärden i stort, är arbetets värde fundamentalt.

Jämställdheten i Sverige har förbättrats, men kvinnor och män har fortfarande inte lika möjligheter. Ett aktivt jämställdhetsarbete präglar regeringens arbete. Kvinnor och män skall ha lika möjligheter att utvecklas. Regeringen har som mål att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser ur ett könsperspektiv. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Grunden för att vår välfärd skall vara god och hålla hög kvalitet är hög sysselsättning, ett högt arbetsutbud samt många nya och växande företag. Sverige behöver fler entreprenörer, som gör verklighet av sina idéer och som vågar satsa tid och pengar på att investera i framtiden. Människors lust till skaparglädje och förmåga att gå från tanke till handling måste tas tillvara.

1.2Regeringens jobbpolitik förstärks

Regeringen har sedan sitt tillträde genomfört en rad reformer som syftar till att minska utanförskapet, att skapa utrymme för en god välfärd och att öka makten för enskilda och familjer i deras egen vardag. Fler människor skall ges en rimlig chans att komma i arbete, återse arbetskamrater och få del av den trygghet som ett arbete innebär. Den övergripande inrikt- ningen är att göra det mer lönsamt att arbeta,

15

PROP. 2006/07:100

enklare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag.

Arbetsutbudet och sysselsättningen ökar nu markant. Det är en utveckling som skall vårdas väl och tas tillvara för att ytterligare stärka sysselsättningen, som är den samhälls- ekonomiska grund välfärden vilar på. Därför är det viktigt att se till att sysselsättningen kan fortsätta att öka. Det är också viktigt att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. När ekonomin växer snabbt är det samtidigt viktigt att vara återhållsam i finanspolitiken. För att nå framgång och åstadkomma bestående förbättringar för Sverige och svensk ekonomi krävs en långsiktigt ansvarsfull politik.

En sådan politik måste inriktas på att svenska företag och hushåll i än högre grad kan dra nytta av vinsterna som den ökade ekonomiska integrationen i världen erbjuder. Samhälls- ekonomin måste kunna möta en ökad efterfrågan på välfärdstjänster i takt med att befolkningen blir allt äldre samt på ett effektivt sätt hantera kostnaderna för samhället av klimatförändringarna. Allt detta kräver en hög sysselsättning och därmed ett högt arbetsutbud.

Trots den starka konjunkturen och den goda utvecklingen på arbetsmarknaden är syssel- sättningen fortfarande alltför låg. Situationen är särskilt bekymmersam för de grupper som har svagast ställning på arbetsmarknaden eller som står helt utanför arbetsmarknaden. Arbets- lösheten bland unga är hög i internationell jämförelse. Sysselsättningen bland utrikes födda är låg och arbetslösheten hög i jämförelse med den övriga befolkningen. Sysselsättningen bland de äldre är hög i en internationell jämförelse, men faller snabbt mellan 55 och 65 år. Betydligt fler kvinnor än män står långvarigt utanför arbetsmarknaden och i genomsnitt arbetar kvinnor betydligt mindre än män.

För att ge fler chansen att komma tillbaka i jobb presenterar regeringen nu ytterligare förstärkningar av jobbpolitiken. Grunden för reformförslagen är sunda offentliga finanser.

-För det första föreslår regeringen ett reform- paket för att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringen föreslår bland annat att förmögenhetsskatten avskaffas och att förmånsrätten reformeras.

-För det andra föreslår regeringen ett reformpaket för att förstärka integrationen

av utrikes födda. Bland annat införs instegsjobb, vilket är en subventionerad anställning som är kopplad till undervisning i svenska för invandrare och har tydliga handledande inslag. Vidare införs en tillfällig extra ersättning, som delvis är prestations- baserad, till kommuner som tar emot flyktingar.

- För det tredje föreslår regeringen ett reformpaket för att bekämpa ungdoms- arbetslösheten. Bland annat föreslås sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, en särskild jobbgaranti för unga, och en satsning på lärlings- och yrkesutbildning.

-För det fjärde föreslår regeringen ett särskilt jobbpaket för att underlätta för fler att komma i arbete. Nya vägar till arbete öppnas genom att långtidsarbetslösa och social- bidragstagare erbjuds en jobb- och utveck- lingsgaranti. Dessutom görs det mer lönsamt att komma tillbaka i, eller stanna kvar i, arbete för personer med aktivitets- eller sjukersättning och för ålderspen- sionärer.

1.3Det ekonomiska läget

1.3.1Fortsatt stark global tillväxt

Efter fjolårets mycket starka globala tillväxt väntas den internationella tillväxten nu bli något lägre. I år förutses bruttonationalprodukten (BNP) i världen växa med 4,6 procent och nästa år med 4,5 procent. Avmattningen är emellertid relativt mild till följd av en fortsatt hög tillväxt i bland annat Asien vilket till viss del motverkar effekterna av inbromsningen i den amerikanska ekonomin. Den globala tillväxten ligger därmed kvar på en i ett historiskt perspektiv hög nivå, vilket ger fortsatt goda förutsättningar för svensk export.

16

Tabell 1.1 BNP-tillväxt, KPI och världsmarknadsefterfrågan

Procentuell förändring

2006

2007

2008

2009

2010

Bruttonationalprodukt

Världen

5,2

4,6

4,5

4,7

4,5

Förenta staterna

3,3

2,2

2,6

3,3

3,0

Japan

2,2

1,8

1,9

2,0

2,0

Euroområdet

2,6

2,2

2,1

2,0

2,0

1

P

KonsumentpriserP

Förenta staterna

3,2

1,8

2,6

2,8

2,9

Euroområdet

2,2

2,0

2,0

1,9

1,9

Japan

0,2

0,6

0,9

1,2

1,5

2

VärldsmarknadsefterfråganP

P

9,8

6,3

6,4

7,0

6,9

1P HIKP för euroområdet och KPI för Förenta staterna och Japan. 2P VärldsmarknadsefterfråganP motsvarar den beräknade importtillväxten i de länder som Sverige exporterar till.

Källor: Nationella statistikmyndigheter, Eurostat och Finansdepartementet.

I Förenta staterna bromsar ekonomin in i år. Det beror framför allt på nedgången på bostads- marknaden och de spridningseffekter detta beräknas få på den privata konsumtionen. Korrigeringen på bostadsmarknaden antas dock vara över redan nästa år och ekonomin stärks då åter.

Även i Asien förväntas tillväxten mattas något i år och nästa år, men det sker från mycket höga nivåer. Den något försiktigare tillväxten i Asien är en effekt av att tillväxten i både Kina och Indien antas växla ner till följd av framför allt en svagare global efterfrågan.

I euroområdet stärktes BNP-tillväxten betydligt 2006. Både i år och nästa år dämpas emellertid tillväxten som en följd av vikande global efterfrågan, vilket kommer att dämpa investeringarna. Detta motverkas av att konsumtionen förväntas stärkas, framför allt i Tyskland, i takt med att läget på arbets- marknaden förbättras. Tysk ekonomi stärktes betydligt under förra året.

1.3.2Låga obligationsräntor

Under senhösten 2006 vände de internationella obligationsräntorna upp. Ränteuppgången var i huvudsak en följd av en stark internationell konjunktur och förväntningar om ett ökat internationellt inflationstryck. Därmed ökade också förväntningarna om en stramare penningpolitik. I början av 2007 har dock en ökad osäkerhet om den amerikanska kon- junkturutvecklingen bidragit till en nedgång i obligationsräntorna.

PROP. 2006/07:100

Mot bakgrund av den svagare konjunktur- utvecklingen bedöms Federal Reserve, den amerikanska centralbanken, sänka styrräntan under andra halvåret 2007. I Sverige liksom i euroområdet väntas centralbankerna fortsätta att strama åt penningpolitiken mot bakgrund av en fortsatt stark konjunktur och ett allt stramare resursläge.

1.3.3Fortsatt hög BNP-tillväxt i Sverige

Den svenska ekonomin har utvecklats mycket starkt det senaste året och 2006 växte BNP med 4,4 procent. Efterfrågan har ökat på bred front. Exporten har vuxit snabbt, den starka inve- steringskonjunkturen har hållit i sig samtidigt som hushållens konsumtion har ökat i god takt.

BNP-tillväxten dämpas något 2007 och 2008 men blir ändå fortsatt hög. Exporten fortsätter att växa som en följd av den starka efterfrågan på svenska produkter i utlandet. Den goda efterfrågan i kombination med ett högt kapacitetsutnyttjande och gynnsamma finans- iella förutsättningar i företagen bidrar till fortsatt höga investeringar. Hushållens konsumtion väntas stiga till följd av snabbt växande disponibla inkomster, en stark syssel- sättningsutveckling och en god förmögenhets- ställning. Den offentliga konsumtionen ökar främst inom kommunsektorn och gynnas av starka kommunfinanser.

Sammanfattningsvis väntas den svenska BNP- tillväxten bli 3,7 procent 2007 och 3,3 procent 2008.

Tabell 1.2 Försörjningsbalans

Procentuell förändring

2006

2007

2008

2009

2010

Hushållens

konsumtionsutgifter

2,8

4,2

3,8

2,4

2,6

Offentliga

konsumtionsutgifter

1,8

1,4

1,4

0,5

0,6

Statliga

1,0

0,5

0,4

0,1

0,1

Kommunala

2,0

1,8

1,7

0,7

0,7

Fasta

bruttoinvesteringar

8,2

5,6

3,4

2,3

2,7

1

0,0

0,0

0,1

0,0

0,2

P

LagerinvesteringarP

Export

9,1

7,0

6,3

6,3

6,0

Import

7,8

7,6

6,7

6,7

6,7

BNP, faktisk

4,4

3,7

3,3

2,1

2,3

BNP, kalenderkorrigerad

4,7

3,9

3,2

2,1

2,0

1P BidragP till BNP-tillväxten, procentenheter.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

17

PROP. 2006/07:100

1.3.4Ökad sysselsättning och minskande arbetslöshet

Regeringens politik gör det mer lönsamt att arbeta och har en fördelaktig effekt på såväl sysselsättning, arbetsutbud som arbetslöshet. Sysselsättningen ökar snabbt. Under den senare delen av 2006 och inledningen av 2007 drogs antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder ner kraftigt. Efterfrågan på arbetskraft har under de senaste månaderna varit tillräckligt stark för att möta ett minskat antal personer i åtgärder.

Diagram 1.1 Arbetslöshet, 1980-2010

Procent av arbetskraften

14

Total arbetslöshet

12

Öppen arbetslöshet

10

8

6

4

2

0

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

06

08

10

Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen och Finansdepartementet.

Indikatorer för arbetsmarknaden pekar på att den goda sysselsättningsutvecklingen kommer att fortsätta framöver. Antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar ökar och enligt Konjunkturinstitutets konjunkturbaro- meter är företagens anställningsplaner positiva. Det finns en stor bredd i efterfrågan. De flesta branscher går bra. Efterfrågan gäller i högre grad än tidigare fasta anställningar. Både personer med och utan utbildning efterfrågas. Syssel- sättningsökningen sker i alla delar av landet och flera regioner utanför storstadsområdena visar en stark utveckling.

Tabell 1.3 Nyckeltal

2006

2007

2008

2009

2010

1

1,4

1,8

2,3

2,7

2,5

P

InflationP

Timlön

3,1

4,0

4,3

4,5

4,4

2,3

5,4

4,7

4,1

4,2

4,2

P

Öppen arbetslöshetP

Arbetsmarknadspolitiska

program

3,0

2,0

2,0

1,9

1,9

Sysselsättning

1,8

2,3

0,9

0,1

-0,1

Reguljär

sysselsättningsgrad, 16-

4

73,5

75,0

75,6

75,7

75,6

P

64 årP

Reguljär

sysselsättningsgrad, 20-

4

77,7

79,4

80,2

80,3

80,1

P

64 årP

2

8,4

6,7

6,2

6,1

6,2

P

Total arbetslöshetP

Produktivitetsutveckling i

5

4,0

2,7

2,7

2,3

2,2

P

näringslivetP

Real disponibel inkomst

2,0

5,7

2,7

2,4

2,1

Hushållens

6

2,8

4,2

3,2

3,1

2,6

P

nettosparkvot, nivåP

7

7,2

7,8

7,8

8,0

7,9

P

BytesbalansP

Tysk ränta, 10-årig

8

3,8

4,3

4,3

4,3

4,3

P

statsobligationP

Svensk ränta, 10-årig

8

3,65

4,05

4,65

4,85

4,55

P

statsobligationP

8

3,00

3,50

4,50

4,75

4,25

P

ReporäntaP

8

123

124

120

121

121

P

TCW-indexP

1P KPI, årsgenomsnitt.

2P Procent av arbetskraften.

3P SiffrornaP avser Statistiska centralbyråns arbetskraftsundersökning efter omläggningen av statistiken.

4P Sysselsatta,P exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, som andel av befolkningen i den åldersgruppen.

5P IckeP dagkorrigerad.

6P ExklusiveP sparande i avtalspensioner och premiepensionssparande.

7P Procent av BNP.

8P SlutkurserP vid årets slut

Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen, Riksbanken och Finansdepartementet.

1.3.5Löner

Lönerna har ökat i måttlig takt de senaste fyra åren. Huvudförklaringen är att resursutnytt- jandet på arbetsmarknaden varit lågt. Till bilden hör också att lönebildningen under senare år har bedrivits betydligt mer ansvarsfullt än tidigare. Sedan 2005 har antalet arbetade timmar och antalet sysselsatta ökat markant, vilket inneburit ett ökat resursutnyttjande. Under 2007 väntas den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden få ett större genomslag på löneutvecklingen i takt med att resursutnyttjandet stiger ytterligare (se diagram 1.2). Resursutnyttjandet är nu högre än vid den förra stora avtalsomgången 2004. För ekonomin som helhet beräknas de nominella lönerna öka med 4,0 procent 2007 och 4,3

18

procent 2008. Under 2009–2010 väntas löneökningstakten tillta ytterligare något. Den samlade bilden av arbetsmarknaden med löner som förefaller accelerera och bristtal som stiger trots att sysselsättningen bara har ökat sedan mitten av 2005 väcker frågor. Det kan finnas skäl att återkomma med ytterligare åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt i budgetpropositionen för 2008.

Diagram 1.2 Reallön och nominell lön 1980–2010

Procentuell förändring

12

10

Nominell lön

Reallön

8

6

4

2

0

-2

-4

-6

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

06

08

10

Källa: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

PROP. 2006/07:100

med viss eftersläpning, väntas hålla tillbaka inflationen. Hyrorna bedöms stiga mycket mått- ligt i år. Kronan stärktes under 2006. Även om den försvagats något under inledningen av 2007 är den fortfarande relativt stark och väntas dess- utom stärkas ytterligare under återstoden av året, vilket talar för en låg inflation på importvaror.

Regeringens politik för att öka arbetsutbudet har en dämpande effekt på inflationstrycket. Nästa år stiger inflationstrycket emellertid grad- vis i takt med att resursutnyttjandet på arbets- marknaden tilltar och arbetskraftskostnaderna ökar snabbare samtidigt som produktivitets- tillväxten dämpas. Energipriserna bidrar återigen till att dra upp inflationen. Kronan dämpar den importerade inflationen i mindre mån än under 2007.

Sammantaget beräknas den underliggande in- flationen, mätt med Riksbankens mått UND1X, som exkluderar de direkta effekterna av ändrade räntor, skatter och subventioner, uppgå till cirka 1,9 procent i slutet av 2008. Inflationen mätt med KPI väntas under hela prognosperioden vara högre än den underliggande inflationen främst till följd av stigande bostadsräntor.

1.3.6Stigande inflation

Låg och stabil prisutveckling är en förutsättning för god tillväxt och full sysselsättning. Riksdagen har gett Riksbanken i uppdrag att självständigt upprätthålla prisstabilitet. Riksbanken har definierat prisstabilitet som ett mål att hålla inflationen, mätt med konsumentprisindex (KPI), kring 2 procent per år. Runt målet finns ett toleransintervall på plus/minus 1 procent- enhet som anger att avvikelser är att vänta men att de skall begränsas. Regeringen står bakom inflationsmålet.

Inflationen, mätt som den procentuella förändringen av KPI under en tolvmånaders- period, har stigit under loppet av 2006 och början av 2007. Under första delen av 2006 berodde inflationsökningen i stor utsträckning på energiprisutvecklingen, men successivt har inhemska varor (exklusive el) och ränte- kostnader kommit att öka i betydelse. Bidraget från inhemska tjänster (exklusive boende) och importerade varor (exklusive olja) var lågt under hela 2006 men har stigit något under inledningen av 2007.

Fallande elpriser och de senaste årens höga produktivitetstillväxt som påverkar inflationen

1.3.7Utsikter för 2009 och 2010

För åren 2009 och 2010 görs en mer över- gripande bedömning av den ekonomiska utveck- lingen. Ekonomin antas nå fullt resursut- nyttjande 2010. Potentiell BNP beräknas öka med i genomsnitt 2,7 procent per år 2009–2010. Befolkningen i arbetsför ålder ökar i allt lång- sammare takt framöver, vilket påverkar poten- tiell BNP. Resursutnyttjandet bedöms vara an- strängt kring 2008 vilket leder till att BNP ökar långsammare än potentiell BNP såväl 2009 som 2010. Sysselsättningen ökar svagt och den öppna arbetslösheten stiger något, till 4,2 procent.

Regeringens politik bedöms ha en positiv effekt på potentiell BNP, genom ökad potentiell sysselsättning till följd av ett ökat arbetsutbud och en varaktigt minskad arbetslöshet. Osäker- heten är dock stor kring bedömningarna av storleken på effekterna av den ekonomiska politiken och när de slår igenom samt hur högt resursutnyttjandet är i dagsläget. Därför redo- visar regeringen i bilaga 1 till denna proposition två alternativa scenarier där ekonomin utvecklas annorlunda än i det basscenario som presenteras ovan.

19

PROP. 2006/07:100

1.4Offentliga finanser

Finanspolitikens yttersta syfte är att bidra till en effektiv användning av ekonomins resurser, en jämn och stabil konjunkturutveckling och en rimlig fördelning av inkomster och förmögen- heter mellan individer och generationer. En grundförutsättning för att nå dessa syften är att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara.

1.4.1Det finanspolitiska ramverket

Goda erfarenheter men vissa problem

Det nuvarande finanspolitiska ramverket har tjänat Sveriges ekonomi väl. Det finns därför starka skäl att i allt väsentligt behålla de mål och regelverk som gäller för budgetpolitiken. Trots att erfarenheterna i huvudsak är goda har vissa aspekter av det finanspolitiska ramverket fungerat mindre bra. Motiven för och definitionen av överskottsmålet har uppfattats som oklara och det har påverkat möjligheterna att bedöma måluppfyllelsen. Sambandet mellan de statliga utgifterna och överskottsmålet har varit otydligt. Det har saknats öppenhet kring vad som varit avgörande för hur utgiftstakets nivå bestämts. Tidsperspektivet för finans- politiken har förkortats, vilket riskerar att få negativa konsekvenser för den långsiktiga hållbarheten och konjunkturpolitiken. Utrym- met under utgiftstaket har kunnat utökas genom att avsteg gjorts från de grundläggande principerna om fullständighet och brutto- budgetering på statsbudgeten (se kapitel 4.1).

Det finanspolitiska ramverket bör förtydligas och stärkas

Regeringens arbete med en översyn av ram- verket, som aviserades i budgetpropositionen för 2007, har inletts och syftar till att komma till rätta med de uppmärksammade bristerna.

Arbetet med att utreda och genomföra ytterligare förbättringar kommer att fortsätta under mandatperioden för att skapa förut- sättningar för ett finanspolitiskt ramverk som är mer ändamålsenligt, effektivt och tydligt.

Långsiktigt hållbara finanser

En övergripande fråga som behöver analyseras ytterligare är hur de finanspolitiska målen skall utformas, för att på bästa sätt ge förutsättningar för långsiktigt hållbara offentliga finanser, när

den demografiska utvecklingen medför ett ökat tryck på de gemensamma resurserna.

De årliga överskottsmålen för den offentliga sektorn har inte fyllt någon styrande funktion och bör därför överges.

Möjligheterna till uppföljning och utvärdering av måluppfyllelsen bör förstärkas. Det kan åstadkommas genom att det på ett tydligare sätt än tidigare klargörs hur måluppfyllelsen i efterhand skall mätas. Vidare är det önskvärt att överskottsmålet tillåts att spela en större roll för utformningen av finanspolitiken. En ny indikator, delvis baserad på prognoser, som tar hänsyn till den finanspolitiska inriktningen i ett framåtblickande perspektiv bidrar till detta.

Utgiftstakets trovärdighet

Utgiftstakets främsta uppgift är att ge förutsättningar att uppnå överskottmålet. Nivån på utgiftstaket för staten bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifternas omfattning i förhållande till BNP. Utgiftstaket bör därför bestämmas med utgångspunkt i bedömningen av kommun- sektorns och ålderspensionssystemets finansiella sparande samt de statsinkomster som följer av den eftersträvade skattepolitiken. Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifternas omfattning i förhållande till bruttonational- produkten.

Utgiftstaket bör utgöra en väsentlig del i riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och det medelfristiga perspek- tivet bör upprätthållas. Regeringen kommer därför regelmässigt att redovisa en bedömning av lämpligt utgiftstak för staten för det tredje tillkommande året i den ekonomiska vår- propositionen, dvs. för 2010 i föreliggande vårproposition. För att öka trovärdigheten för utgiftstaket bör statsbudgeten i ökad utsträck- ning utformas på ett sätt som är förenligt med de grundläggande principerna om fullständighet och bruttobudgetering.

Ett finanspolitiskt råd inrättas

En väsentlig förutsättning för tilltron till det finanspolitiska ramverket och dess hållbarhet på lång sikt är att regeringens mål och sätt att uppnå dem följs upp på ett tydligt sätt. Möjligheterna till ansvarsutkrävande stärks genom ökad öppenhet om finanspolitikens utformning. För att öka öppenheten föreslår regeringen att ett

20

finanspolitiskt råd inrättas som en myndighet under regeringen.

1.4.2Överskott i de offentliga finanserna

Sunda offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt. Sedan 2000 gäller ett över- skottsmål för det offentliga sparandet på 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett överskott på 2 procent innebär att statsskulden normalt minskar som andel av BNP samtidigt som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärds- systemen och för att säkerställa en rimlig fördelning av skatter och förmåner mellan generationer. Ett överskott har dessutom givit en betryggande marginal till underskottsgränsen på 3 procent av BNP i EU:s stabilitets- och tillväxtpakt.

Eurostats beslut om premiepensionssparandet

Med anledning av beslut av EU:s statistikorgan Eurostat 2004 skall sparandet i premiepensions- systemet från och med april 2007 redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som hittills i den offentliga sektorn. Denna tekniska förändring minskar det redovisade offentliga sparandet med cirka en procent av BNP. Regeringen föreslår därför i denna proposition att målet för det finansiella sparandet justeras från 2 till 1 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (se vidare kapitel 4.1).

Överskott i den offentliga sektorns finanser

År 2006 uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till 60 miljarder kronor eller 2,1 procent av BNP.

Den goda ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt utrymme att genomföra skattesänk- ningar och andra reformer utan att de offentliga finanserna försvagas. Tidigare beslutade och nu föreslagna skattesänkningar bidrar till en kraftig sänkning av skatteuttaget uttryckt som andel av BNP. Skattekvoten minskar med 2 procent- enheter 2007 och ytterligare något 2008. Samtidigt minskar utgifterna i samma omfatt- ning och det finansiella sparandet är i det närmaste oförändrat på cirka 2 procent av BNP 2007 och 2008.

PROP. 2006/07:100

Diagram 1.3 Konsoliderad bruttoskuld och finansiellt sparande i offentlig sektor 1994-2010

Procent av BNP

Procent av BNP

80

6

70

4

60

2

50

0

40

-2

30

-4

20

-6

10

-8

0

-10

1994

1996

1998

2000

2002

2004

2006

2008

2010

Konsoliderad bruttoskuld (vänster axel)

 Fianansiellt sparande (höger axel)

Källa: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet

1.4.3Utgiftstaken

Förändringarna och uppstramningen av det finanspolitiska ramverket innebär bland annat att regeringen vill återupprätta ett tydligt medelfristigt perspektiv för utgiftstaken. Utgiftstaken skall fastställas tre år i förväg. Regeringens förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året, dvs. 2010, kommer att lämnas i budgetpropositionen för 2008 enligt den av riksdagen fastställda ordningen.

De senaste åren har tidsperspektivet för utgiftstaken förkortats på ett sätt som inte främjar långsiktighet och budgetdisciplin.

Regeringen lägger stor vikt vid det medelfristiga perspektivet. Det är ett viktigt åtagande för att bibehålla långsiktigt hållbara offentliga finanser. I denna proposition gör därför regeringen en bedömning av utgiftstaket för 2010, vilket innebär en återgång till ett treårigt perspektiv.

Utgiftstakets stramhet har på senare år urholkats genom åtgärder som kringgår dess restriktion, bland annat genom skatte- krediteringar och nettobudgetering. Utrymmet under utgiftstaket har de facto kunnat ökas genom avsteg från de grundläggande principerna om fullständighet och bruttobudgetering på statsbudgeten. I kapitel 4 redovisas utförligare vikten av att utgifter och inkomster skall redovisas brutto på statsbudgeten. En bruttobudgetering ger en helhetsbild av hur resurserna fördelas mellan olika ändamål och ger en fullständig information inför prioriteringar.

21

PROP. 2006/07:100

Tabell 1.4 Offentliga finanser

Procent av BNP

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Utgiftskvot

57,8

57,5

54,4

53,9

55,4

55,6

54,1

53,8

52,7

50,9

50,3

49,9

49,1

Inkomstkvot

59,1

58,7

58,3

55,6

53,9

54,5

54,7

55,7

54,8

53,2

52,4

52,4

52,3

Skattekvot

inkl. EU-skatt

52,1

52,5

52,6

50,7

48,9

49,4

49,9

50,7

49,9

47,7

47,2

47,3

47,3

Finansiellt

sparande

1,2

1,2

3,8

1,7

-1,5

-1,1

0,6

1,9

2,1

2,3

2,2

2,5

3,2

Nettoskuld

22,5

12,7

5,5

1,6

6,9

3,9

1,2

-3,9

-15,6

-16,9

-18,4

-20,0

-22,3

Konsoliderad

bruttoskuld

71,2

65,5

54,4

55,3

53,7

53,5

52,4

52,2

46,9

40,9

36,6

32,2

27,0

Källa: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet

Som ett ytterligare steg mot en ökad bruttobudgetering föreslås att 2,3 miljarder kronor från anställningsstöd samt stöd till offentligt skyddad anställning (OSA) flyttas från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan (se även kapitel 6).

Diagram 1.4 Utgiftstak

Miljarder kronor

Procent av BNP

1 200

38,0

37,0

1 000

36,0

800

35,0

34,0

600

33,0

32,0

400

31,0

200

30,0

29,0

0

28,0

1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Tekniskt justerat nominellt utgiftstak

Procent av BNP

Källa: Finansdepartementet

Med hänsyn till utvecklingen för det finansiella sparandet, att skatteuttaget bör sänkas ytter- ligare samt med beaktande av den betydande osäkerheten avseende utvecklingen av bland annat konjunkturen och sjukfrånvaron, gör regeringen bedömningen att utgiftstaket bör uppgå till 1 033 miljarder kronor 2010. Det innebär en ökning med 30 miljarder kronor i förhållande till 2009 (se vidare kapitel 4). Tillsammans med utgiftstaken för åren före 2010 ges ett tydligt nominellt ankare som bidrar till goda förutsättningar att klara överskottsmålet. Utgiftstaken för de kommande åren innebär att de statliga utgifterna som andel av potentiell bruttonationalprodukt minskar med cirka 0,5 procentenheter per år. Utgiftstaket sätter en

högsta gräns för utgifterna även i ett svagt konjunkturläge och skall därför normalt klaras med god marginal, bland annat för att skapa utrymme för sänkta skatter.

1.4.4Ekonomin i kommunsektorn

Den kommunala sektorn fortsätter att redovisa stabila överskott. En stark utveckling av skatteinkomster och statsbidrag bidrog till att sektorn 2006 kunde kombinera starka finanser och en konsumtionstillväxt på 2 procent.

Det finansiella sparandet 2006 uppgick till 10 miljarder kronor och det ekonomiska resultatet till 15 miljarder kronor.TF1FT I relation till skatteintäkter och generella statsbidrag mot- svarade resultatet 2,8 procent. Liksom 2005 redovisade merparten av kommuner och lands- ting ett överskott.

För 2007 fortsätter den starka inkomst- ökningen, vilket medför att det finansiella sparandet stärks något. Det ekonomiska resultatet beräknas dock bli lägre än 2006. Detta beror bland annat på att resultatet 2006 tillfälligt förstärktes med cirka 3 miljarder kronor, till följd av slutregleringar avseende 2005 års skatteintäkter.

Under 2008 beräknas inkomsterna från skatter öka relativt starkt. Denna ökning inkluderar dock en effekt på 900 miljoner kronor som uppstår av att kommunsektorns skatte- intäkter ökar när avdragsrätten för pensions- sparande sänks. I budgetpropositionen för 2008 avses statsbidragen till kommunsektorn att

1T T Med ekonomiskt resultat avses här resultat före extraordinära poster.

22

minskas med motsvarande belopp. Den något dämpade konsumtionsutvecklingen som antas för nästa år medför att såväl det finansiella sparandet som det ekonomiska resultatet förväntas att stärkas under 2008.

Inkomstutvecklingen beräknas mattas av 2009 och 2010. Därmed minskar det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet.

Tabell 1.5 Kommunsektorns finanser 2006–2010

Miljarder kronor om annat ej anges

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster

658

694

727

757

786

Skatter och statsbidrag

1

567

597

627

652

677

P

exkl. mervärdesskattP

Procent av BNP

20,0

19,8

19,7

19,5

19,4

Övriga inkomster

91

97

100

105

109

Utgifter

648

683

714

747

779

Konsumtion

552

584

612

641

669

Volymförändring %

2,0

1,8

1,7

0,7

0,7

Övriga utgifter

96

100

102

106

110

Finansiellt sparande

10

11

13

10

8

Procent av BNP

0,4

0,4

0,4

0,3

0,2

Resultat före extra-

ordinära poster

15

11

14

10

9

1P IP nationalräkenskaperna redovisas ingående mervärdesskatt i offentlig konsumtion och investering som en utgift. Den kompensation kommuner och landsting erhåller för dessa utgifter redovisas under övriga inkomster. Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet

1.5Utmaningar för Sverige

Svensk ekonomi utvecklas för närvarande mycket positivt. Produktivitetsökningen är fortsatt hög, sysselsättningen ökar snabbt och allt fler arbetslösa får jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Genom den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen, i kombination med en ansvarsfull finanspolitik, förbättras de offentliga finanserna. Såväl staten som kommunsektorn förväntas under perioden 2007–2010 uppvisa ett positivt finansiellt sparande. Den goda ekonomiska situationen kan dock vända till stora obalanser om den ekonomiska politiken inte förs på ett ansvarsfullt sätt. Inte minst gäller det de offentliga finanserna som är mycket konjunkturkänsliga. Det är således av stor vikt att vårda den goda ekonomiska utvecklingen och använda den för att vidta strukturellt riktiga åtgärder som ökar den varaktiga sysselsättningen. Det är också i detta perspektiv som regeringens prioritering att

PROP. 2006/07:100

bryta utanförskapet och göra det mer lönsamt att arbeta och att anställa skall ses.

Det ljusa läge som svensk ekonomi för närvarande befinner sig i får således inte ta fokus från arbetet med att forma en ekonomisk politik som förmår att hantera de långsiktiga ut- maningar som svensk ekonomi står inför.

1.5.1En ansvarsfull ekonomisk politik

Trots att potentiell sysselsättning och BNP bedöms öka i god takt väntas den starka efterfrågeutvecklingen i svensk ekonomi leda till att resursutnyttjandet blir ansträngt inom 1–2 års tid. Det väntas leda till att det blir svårt att hitta rätt personer att anställa inom vissa sektorer och att sysselsättningen och produktionen inte kan öka i den utsträckning som krävs för att möta efterfrågan. Detta väntas i sin tur leda till att löneökningstakten och inflationen stiger. Om enbart efterfrågan stimuleras så att sysselsättning och BNP stiger ännu snabbare än vad som nu förutses kan det leda till att lönerna ökar betydligt mer än vad som är långsiktigt hållbart, vilket innebär att företagens kostnader blir alltför stora. Det innebär i sin tur att det tar längre tid att anpassa ekonomin när konjunkturen vänder ner nästa gång. Det är också viktigt att det faktiska offentliga sparandet i ett starkt konjunkturläge väsentligt överstiger det målsatta sparandet, som avser genomsnittet över en konjunkturcykel. Annars riskerar det offentliga sparandet att bli alltför lågt när konjunkturen nästa gång vänder ner, varvid utgifterna stiger och inkomsterna minskar.

Det kommer av allt att döma behövas ytterligare åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta. Därigenom kan arbetsutbudet öka och risken för brist på arbetskraft minska. Det är också viktigt att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser, då även denna minskar risken för brist på arbetskraft.

Sunda offentliga finanser och stabila priser är en förutsättning för en god utveckling av tillväxt och sysselsättning. En expansiv finanspolitik i ett starkt konjunkturläge eller en politik som inte förbättrar ekonomins funktionssätt riskerar att leda till obalanser som t.ex. ohållbart höga löneökningar som kan fördjupa och förlänga nästa lågkonjunktur. För att nå framgång och åstadkomma bestående förbättringar för svensk

23

PROP. 2006/07:100

ekonomi krävs således en ansvarsfull politik. En sådan politik är också nödvändig för att lägga en god och stabil grund för att möta de långsiktiga utmaningar svensk ekonomi står inför.

1.5.2Framtida utmaningar kräver åtgärder i dag

Regeringen konstaterade i budgetpropositionen för 2007 att svensk ekonomi på sikt står inför ett antal stora utmaningar. Globaliseringen ställer fortsatt höga krav på den svenska ekonomins anpassningsförmåga och flexibilitet. Efterfrågan på välfärdstjänster ökar när befolkningen åldras och inkomsterna ökar. Miljöutmaningarna, inte minst klimatför- ändringarna, är globala och påverkar livs- betingelserna i hela världen. Även om de stora effekterna av dessa utmaningar ligger en bit fram i tiden, kräver de insatser redan nu och en fortsatt långsiktighet i den ekonomiska politiken.

Ökad internationalisering och strukturomvandling

Den svenska ekonomin blir alltmer integrerad med omvärlden. Det gäller i första hand en fortgående internationalisering av produktionen av varor och tjänster men även att arbetskraftens rörlighet ökar.

Internationell konkurrens bidrar till ökad produktivitet och lägre priser, men kan på kort sikt medföra att vissa orter eller individer drabbas negativt. Ekonomins förmåga att anpassa sig till förändringar är viktig för att motverka detta och för att svenska företag skall kunna konkurrera trots sitt relativt ogynnsamma geografiska läge. Flera samverkande faktorer är avgörande för förmågan till snabb anpassning till strukturomvandling; väl fungerande skatter, socialförsäkringar, arbetsrätt, lönebildning, bostadsmarknad, utbildning, konkurrens, villkor för företag och företagande, investeringar, forskning och utveckling samt infrastruktur.

Det är viktigt att Sverige agerar såväl nationellt för att skapa goda förutsättningar till anpassning till de förändringar som sker, som internationellt för att i samarbete med andra länder påverka de gemensamma regelverken och institutionerna i en sådan riktning att den ekonomiska integrationen fortsätter.

Ökad efterfrågan på välfärdstjänster

Efterfrågan på välfärdstjänster – främst vård, omsorg och utbildning – kommer att öka i framtiden. Detta beror dels på den demografiska utvecklingen, dels på trendmässigt stigande inkomster. Fler äldre i befolkningen ökar efterfrågan på vård och äldreomsorg. Antalet personer som är 65 år och äldre ökar snabbt under de närmaste 30 åren samtidigt som gruppen 20–64 år väntas öka i mycket mer begränsad omfattning. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som har i uppgift att mer i detalj analysera hur den långsiktiga efterfrågan på välfärdstjänster kan komma att utvecklas.

För att den ökande efterfrågan på väl- färdstjänster skall kunna tillgodoses, måste överskottsmålet för den offentliga sektorns finansiella sparande upprätthållas under den nuvarande mandatperioden och så länge det är nödvändigt för att de offentliga finanserna skall utvecklas på ett hållbart sätt. Dessutom måste åtgärder vidtas för att öka effektiviteten i den offentliga sektorn.

En avgörande faktor för att resurserna till välfärdstjänsterna skall öka är att antalet arbetade timmar i det privata näringslivet ökar, eftersom det ökar skattebasen och skatteintäkterna. Reformer som ökar arbetsutbudet och varaktigt minskar arbetslösheten är därför helt centrala, vid sidan av sunda offentliga finanser, för att klara den långsiktiga finansieringen av välfärdstjänsterna.

Klimatförändringar

En av de största utmaningarna världen står inför är att vidta åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Frågan om växthusgasutsläpp och klimatförändringar har aktualiserats allt mer.

I februari i år presenterade en arbetsgrupp under FN:s vetenskapliga panel för klimat- förändringarTF1FT en rapport om klimatför- ändringarnas orsaker och uppskattningar av framtida förändringar.T EnligtT arbetsgruppen har temperaturen globalt ökat med i genomsnitt 0,74 grader Celsius det senaste seklet. Det är sannolikt att det är människan som orsakat den största delen av uppvärmningen genom förbränning av fossila bränslen, utsläpp från

1T T IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change),www.ipcc-

wg2.org/index.html

24

jordbruk och förändrad markanvändning (avskogning). Med stor sannolikhet kommer uppvärmningen under 2000-talet att vara större än under 1900-talet. En fortsatt uppvärmning leder till issmältning och stigande havsnivå. Det är enligt rapporten mycket sannolikt att värmeböljor, kraftiga regn och snöfattiga vintrar blir vanligare i ett varmare klimat. Upp- värmningen är inte jämnt fördelad, utan är betydligt större på norra halvklotet än på det södra. Samtidigt tyder mycket på att människor i fattiga länder kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna. I början av april presen- terades ytterligare en rapport som beskriver och bekräftar det uppdaterade kunskapsläget om klimatförändringens effekter, möjligheter till anpassning, sårbarhet, hållbar utveckling och utsläppsminskningar.

I den s.k. Sternrapporten från 2006 beskrivs de ekonomiska konsekvenserna av klimat- förändringar. Av rapporten framgår att de samhällsekonomiska kostnaderna blir betydande om utsläppen tillåts fortsätta att öka, men också att ett tidigt agerande och ett val av effektiva åtgärder gör att problemen kan motverkas till förhållandevis begränsade kostnader.TF1FT

Regeringen vill understryka att den utveckling som beskrivs i rapporterna inte går att bortse från. Även om åtgärder vidtagits krävs ytterligare insatser för att hindra en skadlig uppvärmning. Det är viktigt att fler länder och regioner fås att delta i de internationella ansträngningarna för utsläppsbegränsningar och utsläppsreduktioner. Klimatfrågan kommer att vara en realitet för utformningen av politiken under en lång tid inom ett flertal områden.

1.5.3Utanförskapet

Sverige har i dag ett stort utanförskap och det krävs särskilda insatser för att minska detta. Att varaktigt öka sysselsättningen är därför regeringens mest prioriterade fråga. Utanför- skapet är både ett stort problem på kort sikt och av stor betydelse för möjligheterna att finansiera de offentliga välfärdssystemen på lång sikt. Ett ökat arbetsutbud och en bättre fungerande

PROP. 2006/07:100

matchning på arbetsmarknaden är också av stor vikt för att underlätta anpassningen till den fortsatta strukturomvandling som följer av en pågående internationalisering av ekonomin. Stora regionala skillnader i sysselsättningsgrad och hur stor andel av befolkningen som försörjs genom olika ersättningssystem tyder på betydande svagheter i denna anpassnings- förmåga.

Sverige har under de senaste åren upplevt en stark tillväxt i ekonomin, men sysselsättningen utvecklades länge svagt och många har hamnat utanför. Trots att sysselsättningen ökat starkt under senare tid är det alltför få människor som arbetar. I dag får över en miljon svenskar sin försörjning genom olika ersättningssystem. I början av 1970-talet var antalet personer som var beroende av olika ersättningssystem runt en halv miljon. Det har skett en varaktig ökning av bidragsberoendet. Sett över åren har det skett betydande förskjutningar mellan olika ersätt- ningssystem. Under de senaste åren har sjukskrivning och arbetslöshet minskat, medan sjuk- eller aktivitetsersättning och deltagande i arbetsmarknadsåtgärder ökat. Regeringens politik har bidragit till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten nu minskar. Utanförskapet är emellertid alltjämt mycket omfattande. Samtidigt förefaller arbetsmarknaden fungera sämre än väntat. Trots att över en miljon människor står utanför arbetsmarknaden föreligger det nu tydliga tendenser på arbetskraftsbrist. Stigande resursutnyttjande, en något högre löneökningstakt och rekryterings- problem i vissa sektorer tyder på att arbets- marknaden fungerar något sämre än vad som antagits. Det kan också vara en indikation att vägarna tillbaka till arbetsmarknaden för dem som är långtidssjukskrivna och förtids- pensionerade inte fungerar tillräckligt väl. Mot denna bakgrund kommer regeringen i budgetpropositionen för 2008 att återkomma med ytterligare förslag. Det finns skäl att i det sammanhanget överväga olika förslag som underlättar återgången till arbetsmarknaden inte minst för de som är långtidssjukskrivna och förtidspensionerade.

1T T Stern, ”Review on the economics of climate change”, www.hm-

treasury.gov.uk

25

PROP. 2006/07:100

Diagram 1.5 Helårsekvivalenter i tusental i olika

ersättningssystem 1970-2006

Tusental

1 600

1 400

Ekonomiskt bistånd

Arbetsmarknadsåtgärder

1 200

Arbetslöshet

Sjuk- och aktivitetsersättning

1 000

Sjukpenning

800

600

400

200

0

70

72

74

76

78

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

06

Källa: SCB, Försäkringskassan, AMS, Socialförsäkringsutredningen

En spegelbild av det ökande bidragsberoendet är utvecklingen av den reguljära sysselsättningen. Som framgår av diagram 1.6 sjönk syssel- sättningsgraden kraftigt i början av 1990-talet. Även om sysselsättningsgraden stigit något sedan dess är den fortfarande lägre än de nivåer som rådde före krisen i början på 1990-talet, både bland män och kvinnor.

Diagram 1.6 Reguljär Sysselsättningsgrad för befolkningen 20 – 64 år, 1976–2006

Procent av befolkningen(20–64 år)

95

90

85

80

75

70

Totalt

Män

Kvinnor

65

1976

1981

1986

1991

1996

2001

2006*

Källa: Statistiska centralbyrån (AKU)

Anm. Sifforna för 2005 och 2006 är ej helt jämförbara med tidigare pga ändringar i statistiken.

Utrikes födda

Situationen på arbetsmarknaden är särskilt bekymmersam för utrikes födda. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden är lägre, långtidsarbetslösheten högre och andelen tidsbegränsade anställningar större bland utrikes födda än bland personer födda i Sverige. Skillnaderna är dock stora mellan olika grupper av invandrare beroende på t.ex. ursprungsland, utbildningsnivå och tidigare erfarenheter.

Ställningen på arbetsmarknaden är också beroende av hur länge man bott i Sverige. Sysselsättningsgraden är lägst för nyanlända invandrare och ökar med vistelsetiden (se

diagram 1.7). Dock når sysselsättningsgraden inte samma nivå som för inrikes födda ens efter lång tid i Sverige. Möjligheterna för nyanlända flyktingar att få arbete har varit begränsade. De nyanlända flyktingarna och deras anhöriga har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. Ett år efter att flyktingarna mottagits i en kommun är cirka 6 procent av kvinnorna och 14 procent av männen sysselsatta. Två år efter mottagandet är 12 procent av kvinnorna och 25 procent av männen sysselsatta.

Diagram 1.7 Sysselsättningsgrad efter vistelsetid i Sverige,

2005

Procent

90

80

Män

Kvinnor

70

60

50

40

30

20

10

0

0-4 år

5-9 år

10-19 år

minst 20 år

Inrikes födda

Utrikes födda

Källa: Ds 2007:4

Till följd av bland annat situationen i Irak har antalet asylsökande ökat kraftigt under senare tid. Förra året översteg antalet asylsökande 24 000 personer vilket motsvarar en 40- procentig ökning jämfört med 2005. I år förväntas antalet stiga kraftigt, till 38 000. År 2008 beräknas 35 000 personer söka asyl i Sverige och 2009 omkring 30 000.

Det ökade inflödet av asylsökande ställer stora krav både på en ökad kapacitet i Migrations- verkets prövnings- och mottagningssystem och på kommunernas kapacitet att ta emot personer med uppehållstillstånd. På sikt innebär den ökade invandringen förändrade förutsättningar inom främst integrationspolitiken, bostads- politiken, arbetsmarknadspolitiken och utbild- ningspolitiken.

Samtidigt innebär den ökande invandringen att antalet personer i arbetsför ålder ökar, vilket skapar förutsättningar för ett ökat arbetsutbud. Det stora utanförskapet bland de utrikes födda som redan befinner sig i Sverige visar att politiken tidigare misslyckats med att skapa goda förutsättningar till arbete för invandrare. När nu invandringen åter ökar är det därför centralt att

26

det skapas förutsättningar för de nyanlända att snabbt kunna komma in på arbetsmarknaden. Det är en gemensam uppgift för kommunerna och staten. Om detta klaras underlättas integra- tionen och risken för ett ökat utanförskap minskar.

Ungdomar

En annan grupp som har haft en svag utveckling på arbetsmarknaden är ungdomarna (se diagram 1.8).

Etableringsåldern, dvs. den ålder där 75 procent av en åldersgrupp har jobb, har ökat påtagligt, från 21 år under åren 1988–90 till 27 år 2004. Konsekvenserna av att det tar allt längre tid att etablera sig på arbetsmarknaden är negativa för såväl den enskilde – vars livsinkomst och framtida pension minskar – som för samhället som helhet. Bland annat blir utbudet av arbetskraft lägre, vilket innebär en svagare grund för finansieringen av välfärdstjänsterna.

Diagram 1.8 Öppen arbetslöshet bland ungdomar jämfört med övriga 1976–2006

Procent av arbetskraften

20

18

Ungdomar 16-24

16

14

Övriga 25-64 år

12

10

8

6

4

2

0

1976

1981

1986

1991

1996

2001

2006*

Källa: Statistiska centralbyrån (AKU)

Anm. Sifforna för 2005 och 2006 är ej helt jämförbara med tidigare pga ändringar i statistiken.

Bland de studerande finns ett stort antal personer som är latent arbetssökande, dvs. studerande som aktivt söker arbete och skulle kunnat ta arbete. Dessa ingår i EU:s definition av EU:s arbetslöshet. Enligt detta mått har Sverige en hög öppen ungdomsarbetslöshet vid en internationell jämförelse (se diagram 1.9).

PROP. 2006/07:100

Diagram 1.9 Ungdomsarbetslöshet i EU-länderna 2006 (15–24 år)

Procent av arbetskraften

35,0

30,0

25,0

20,0

15,0

10,0

5,0

0,0

Polen Slovakien

Grekland

Frankrike Rumänien

Italien

Sverige Belgien

Bulgarien Ungern

Finland

Spanien Tjeckien

Malta

Portugal Luxemburg

Tyskland

Storbritannien Slovenien

Lettland Estland

Cypern

Litauen Irland

Österrike

Danmark Nederländerna

Anm. I statistiken betraktas heltidsstuderande som sökt arbete som arbetslösa. Källa: Eurostat

Utanförskapets orsaker

En av förklaringarna till att utanförskapet inte sjunkit tillbaka till de nivåer som rådde före 1990-talskrisen är att svårigheterna att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden ökar ju längre tid en person inte arbetat. Sannolikheten att en individ skall hitta ett arbete minskar med tiden som arbetslös. Det kan bero på att individens kompetens avtar eller att motivationen att hitta ett arbete minskar med tiden. Det verkar också vara så att arbetsgivare är mindre benägna att anställa personer som varit arbetslösa under en längre tid, även om de har goda kvalifikationer för jobbet.

Utanförskapets omfattning hänger också samman med lönestrukturen och hur flexibel denna är. Om lönestrukturen inte är tillräckligt flexibel kommer arbetsmarknaden att känne- tecknas av en för hög efterfrågan i förhållande till utbudet på vissa delar av arbetsmarknaden, medan efterfrågan är för låg i förhållande till utbudet på andra delar. Detta innebär att det samtidigt kan råda både brist på vissa typer av arbetskraft och ett stort utanförskap på arbetsmarknaden. En struktur som innebär att lönekostnaden för personer med låga kvalifikationer är förhållandevis hög, betyder samtidigt att arbetslöshetsrisken för dessa personer är högre. Det innebär också att personer med relativt låga kvalifikationer eller personer som tappat kompetens genom ett långt utanförskap får svårt att hitta jobb.

Även arbetslöshets- och socialförsäkringens utformning liksom skattesystemets utformning har stor betydelse för utanförskapet. Likaså har finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen betydelse för arbetslöshet och lönestruktur. En skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring som är

27

PROP. 2006/07:100

frikopplad från den framförhandlade löne- strukturen riskerar att innebära att kostnaderna för utanförskapet inte i tillräcklig grad beaktas bland annat i löneförhandlingar.

Ytterligare en förklaring till utanförskapets kvardröjande höga nivå är att ett strikt anställningsskydd missgynnar dem som står utanför arbetsmarknaden och gynnar dem med en stark position. Anställningsskyddet har där- igenom en omfördelande effekt på arbets- lösheten. Däremot finns det inte entydiga belägg för att lagen om anställningsskydd skulle ha någon tydlig effekt på den genomsnittliga nivån på arbetslösheten. För att underlätta att anställningar sker har regeringen nyligen överlämnat en proposition (prop. 2006/07:111) med förslag som innebär att det blir möjligt med allmän visstidsanställning under sammanlagt högst två år under en femårsperiod. Goda möjligheter att anställa för en begränsad tid ökar arbetsgivarens flexibilitet vid anställnings- tillfället. Förändringarna kommer att förbättra möjligheterna till anställning för grupper som möter höga trösklar på arbetsmarknaden såsom ungdomar och utrikes födda.

Det är också de faktorer som nämnts som förklarar utanförskapet för ungdomar och utrikes födda. Det handlar bland annat om att kostnaderna för att anställa i alltför liten utsträckning tar hänsyn till dessa gruppers sysselsättningsproblem och som försvårar för dem att få fäste på arbetsmarknaden.

För ungdomar kan en del av utanförskapet också förklaras av utformningen av utbildnings- systemet, som bidragit till att studietiderna förlängts och bristande matchning mellan ungdomarnas utbildningsval och arbetsgivarnas efterfrågan på kompetens. Vissa misslyckanden i den tidigare integrationspolitiken har bidragit till att öka utanförskapet bland utrikes födda.

I de följande två avsnitten beskrivs regering- ens politik för att minska utanförskapet på arbetsmarknaden och lägga grunden för en varaktigt hög sysselsättning och god tillväxt.

1.6En politik för att göra det mer lönsamt att arbeta och anställa

Regeringens politik för varaktigt högre syssel- sättning och minskat utanförskap har en bred ansats och en långsiktig inriktning. Ekonomins

olika delar hänger samman och reformer på ett område får större genomslag om det samtidigt genomförs reformer inom andra områden. En framgångsrik jobbpolitik handlar således inte om enskilda åtgärder utan om flera åtgärder på flera olika områden samtidigt.

Regeringens jobbpolitik är därför inriktad på åtgärder som stimulerar såväl utbudet som efterfrågan på arbetskraft och som varaktigt minskar arbetslösheten bland annat genom en bättre matchning på arbetsmarknaden. För vissa särskilt utsatta grupper, framför allt ungdomar och utrikes födda, anser dock regeringen att generella åtgärder inte är tillräckliga.

1.6.1Åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta och anställa

Åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta

Regeringens skattepolitik är bland annat inriktad på att det skall bli mer lönsamt att arbeta. Sedan årsskiftet finns därför ett jobbskatteavdrag. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som i dag står utanför arbetsmarknaden men det bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till ett ökat arbetsutbud från dem som redan har ett arbete. För äldre personer ges ett förhöjt avdrag.

Regeringen anser det angeläget och gör bedömningen att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas 2008. Frågan kommer att beredas i Regeringskansliet under våren 2007. Förut- sättningen för ett genomförande är dock att de offentliga finanserna kommer att vara fortsatt goda och att finansieringen kan säkras. Därefter kan det också bli aktuellt med tillkommande inkomstskattesänkningar för låg- och medelin- komsttagare.

Utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar hur arbetsmarknaden fungerar. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. En hög ersättningsnivå för en kortare tid av arbetslöshet kan verka som ett smörjmedel för en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Blir arbetslösheten långvarig kan dock en alltför hög ersättningsnivå leda till att omställningen fördröjs och därmed riskera att leda till ett mer varaktigt utanförskap.

Sedan regeringens tillträde har en rad förändringar genomförts i arbetslöshets- försäkringen. Arbetsvillkoret har skärpts, studerandevillkoret har tagits bort och den överhoppningsbara tiden har begränsats. Vidare

28

har egenfinansieringen i arbetslöshetsför- säkringen ökat.

För att ytterligare tydliggöra arbetslöshetsför- säkringens roll som en omställningsförsäkring har regeringen nyligen i en proposition (prop. 2006/07:89) föreslagit förändringar i arbetslös- hetsförsäkringen. Förslagen avses träda i kraft den 2 juli 2007.

Enligt förslagen tas den generella rätten att begränsa arbetssökandet till det egna yrkes- området och närområdet under de första 100 dagarna bort. En arbetssökande bör vara beredd att ta lämpligt arbete vilket innebär att skälig hänsyn tas till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhållanden. Regeringen har också föreslagit att kraven på aktivt sökande förtydligas. Den som inte kan visa att vederbörande aktivt sökt arbeten riskerar att få sin ersättning indragen under en eller flera ersättningsdagar. Beslutsprocessen för indrag- ning av ersättning inom arbetsförmedlingarna skall också förtydligats för att säkra en enhetlig och rättssäker regeltillämpning i hela Sverige

Vidare har regeringen föreslagit att dagens möjlighet till förlängning av ersättningsperioden tas bort. Arbetslöshetsersättning lämnas under längst 300 dagar, eller 450 dagar för föräldrar till barn under 18 år. Därefter bör de som inte fått ett arbete anvisas till den nya jobb- och utvecklingsgaranti som avses träda i kraft den 2 juli 2007.

Regeringen har också föreslagit att ersätt- ningsdagar med aktivitetsstöd räknas samman med dagar med arbetslöshetsersättning. Det innebär att systemen för arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd görs så lika som möjligt.

De förändringar i finansieringen av arbets- löshetsförsäkringen som infördes 2007 för- bättrade incitamenten till återhållsamhet i lönebildningen. Regeringen avser att stärka dessa incitament ytterligare. Finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen kommer därför att till budgetpropositionen för 2008 ses över i syfte att skapa en tydligare teknisk koppling mellan avgifter och kostnader för arbetslöshet i respektive arbetslöshetskassa. Avsikten med förändringen är inte att höja det samlade avgiftsuttaget. En ny utformning av avgifterna måste också beakta det kommande obligatoriet. Regeringen avser också att se över de förhöjda avgifterna i arbetslöshetskassan för de lång- tidssjukskrivna och göra de justeringar som är

PROP. 2006/07:100

motiverade. Ambitionen är att återkomma i budgetpropositionen för 2008.

Regeringen anser att arbetslöshetsför- säkringen bör göras om till en obligatorisk försäkring. En särskild utredare kommer att få i uppgift att föreslå hur den nuvarande arbets- löshetsförsäkringen skall omformas till en obligatorisk inkomstrelaterad försäkring.

En strategi för minskad sjukfrånvaro

Många sjukfrånvarande som har sjukpenning eller sjukersättning har en kombination av olika arbetslivsrelaterade problem och hälsoproblem. De har dock i många fall kvar en viss arbetsförmåga som kan och bör komma till användning.

Det är regeringens uppfattning att det behövs en genomgripande förändring av det sätt på vilket många personer med arbetslivsrelaterade problem och hälsoproblem får hjälp att komma tillbaka i arbete. Även förhållningssättet hos övriga aktörer behöver förändras, t.ex. hos hälso- och sjukvården samt socialförsäkringsadmi- nistrationen. Inriktningen på regeringens förändringsarbete är att förbättra sjukskriv- ningsprocessen. Därigenom ersätts den nuva- rande problematiska hanteringen med en ökad tydlighet och medvetenhet samt ett ökat kvalitetstänkande. Sjukförsäkringen skall där- igenom bli mer förutsägbar. Med dessa förändringar ökar förutsättningarna för att den inte skall överutnyttjas eller användas för andra syften än den ursprungligen varit avsedd för.

När sysselsättningen nu åter ökar är det särskilt viktigt att ta till vara även den arbetsförmåga som många sjukfrånvarande har kvar. Syftet med regeringens politik är att sjukfrånvaron skall sänkas till en varaktigt låg nivå.

Den försäkrades egna resurser och arbets- förmåga skall uppmärksammas ytterligare och skall även vara en utgångspunkt för den fortsatta bedömningen av den försäkrades ärende. Därigenom ökar möjligheterna för socialför- säkringsadministrationen att redan från början kunna göra en korrekt bedömning av ärendet. Detta leder även till att överutnyttjandet i sjukförsäkringen kan minska.

Längden på sjukfallen skall över lag minskas betydligt. De nationella försäkringsmedicinska riktlinjer som införs förbättrar möjligheterna att kunna göra detta. Det gäller bland annat att undvika de negativa följderna av långa sjuk-

29

PROP. 2006/07:100

skrivningar. Dessa för med sig att den arbetsförmåga som i många fall finns inlednings- vis efter hand avtar eller upphör helt.

Det pågår redan ett arbete som syftar till att förverkliga regeringens strategi att minska sjukfrånvaron. Som nämnts ovan utvecklas för närvarande nationella försäkringsmedicinska riktlinjer. Dessa skall vara vägledande vid den bedömning av den försäkrades arbetsförmåga som görs såväl inom hälso- och sjukvården som hos Försäkringskassan. Det finns ett system med ekonomiska drivkrafter för hälso- och sjukvården att minska sjukfrånvaron. Detta system har anpassats för att ytterligare stärka drivkrafterna. Regeringen avser också att inom kort presentera ett förslag som innebär att en arbetsgivare skall ha möjlighet att begära ett läkarintyg som avser förhållanden redan från och med den första sjukdagen i en sjuklöneperiod. Regeringen har även tillsatt en utredning med uppdrag att lämna förslag till en från Försäkringskassan skild tillsynsfunktion för socialförsäkringsadministrationen.

Dessutom skall överutnyttjandet av sjuk- försäkringen motverkas, liksom olika former av bidragsbrott. Arbetslinjen skall stödjas genom en ändrad utformning av regelsystemet.

Sjuk- eller aktivitetsersättning

I dag uppbär cirka 555 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Kostnaden för dessa ersätt- ningar fram till ålderspensioneringen har beräknats till cirka 700 miljarder kronor, dvs. nära en fjärdedel av Sveriges BNP. Detta belopp har ökat kraftigt de senaste tio åren. Detta beror dels på att antalet nya personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har ökat kraftigt, dels på att den förväntade tid som personerna är kvar i systemet har blivit längre. Det är i växande grad yngre och medelålders personer som har beviljats ersättning. Det är angeläget att ta till vara den arbetsförmåga som många av dessa personer har kvar. Drivkrafterna för återgång i arbete skall också öka. Därigenom kommer den framtida kostnaden för ersättningarna till denna grupp av personer att minska.

Som ett led i arbetet med att stärka drivkrafterna till återgång i arbete föreslår regeringen i denna proposition att viktningen av arbetsinkomster vid beräkning av bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning sänks från 80 procent till 50 procent. Detta förbättrar denna grupps ekonomiska förutsätt-

ningar och minskar marginaleffekterna så att det lönar sig bättre att arbeta.

Åtgärder som gör det billigare att anställa

För att öka efterfrågan på arbetskraft har regeringen genomfört ett antal åtgärder som gör det billigare att anställa.

För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den 1 januari 2007 den särskilda löneskatten på arbetsinkomster och inkomster av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt 65 år och är födda 1938 eller senare. Regeringen går nu vidare och föreslår att den särskilda löneskatten avskaffas den 1 januari 2008 även för personer som inte omfattas av det reformerade pensionssystemet, dvs. personer som är födda före 1938.

Från den 1 januari i år finns nystartsjobb som ökar möjligheterna för dem som under mer än ett år inte arbetat att få jobb. Nystartsjobben innebär en skattelättnad motsvarande full arbetsgivaravgift för personer som under en lång tid varit arbetslösa, deltagit i arbetsmarknads- politiska program, haft skyddat arbete på Samhall eller haft sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning. De gäller också asylsökande som fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar och deras anhöriga tre år efter det att uppe- hållstillstånd beviljats. Nystartsjobben ökar och omfattade vecka 14 närmare 4 800 personer.

Regeringen har nyligen presenterat ett förslag om skattereduktion för köp av hushållstjänster som skall träda i kraft den 1 juli 2007 (prop. 2006/07:94). Detta kommer att förenkla livspusslet för många, samt öka utbudet av arbetskraft och sysselsättning. Svartarbetet kommer att minska och anställningstryggheten öka.

Efterfrågan på arbetskraft i vissa tjänste- sektorer där den enskilde kan välja mellan att köpa tjänsten och att själv utföra den, eller där svartarbetet är frekvent, kan stimuleras genom sänkta socialavgifter. Ett arbete pågår med att ta fram ett förslag om sänkt skatt på vissa tjänster. Förslaget förväntas kunna skickas ut på remiss före sommaren 2007. Regeringens ambition är förslaget skall kunna träda i kraft den 1 januari 2008.

30

1.6.2Integrationspaket

Närmare 1,2 miljoner människor av Sveriges befolkning är födda utomlands och de kom- mande åren förväntas ett ökat mottagande av flyktingar. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda har länge varit betydligt sämre än för personer födda i Sverige. Det finns flera skäl till detta.

Kraven för anställning har ökat. Bristande kunskaper i svenska och svårigheter att överföra kunskaper, såväl formella som informella, från ett land till ett annat land kan göra det svårt för utrikes födda att få en anställning.

Informella nätverk är en viktig faktor för att hitta ett arbete. Utrikes födda saknar av naturliga skäl ofta den typ av informella nätverk som förbättrar möjligheterna att få arbete.

Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa. Höga arbetskraftskostnader och en relativt strikt arbetsrätt bidrar till osäkerheten genom att öka de kostnader som är förknippade med ett felaktigt anställningsbeslut. Samtidigt medför höga skatter i kombination med inkomstberoende bidrag att incitamenten för att arbeta försvagas.

Det finns också indikationer på förekomsten av diskriminering.

Regeringens jobbpolitik är viktig för att förbättra arbetsmarknadssituationen för utrikes födda. Genom nystartsjobben minskar arbets- givarens kostnader för att anställa vilket är viktigt inte minst för utrikes födda. Dessutom gäller att asylsökande, kvotflyktingar och dessa gruppers anhöriga kan få nystartsjobb från den dag de får uppehållstillstånd och under tre år framåt. Omkring en tredjedel av de som hittills fått ett nystartsjobb är födda utomlands.

Jobbskatteavdraget, liksom nedtrappningen i arbetslöshetsersättningen, gör det mer lönsamt att arbeta eller att öka sin arbetstid. Införandet av jobb- och utvecklingsgarantin (se avsnitt 1.6.4) stärker också incitamenten till arbete och vidareutbildning.

Även om dessa generella åtgärder bidrar till att förbättra situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda, anser regeringen att det behövs ytterligare åtgärder. Regeringen föreslår därför ett integrationspaket som ytterligare förbättrar möjligheterna på arbetsmarknaden för utrikes födda under den första tiden i Sverige.

Därutöver avser regeringen också att mot- verka diskriminering genom att föreslå en

PROP. 2006/07:100

starkare och samlad diskrimineringslagstiftning och bilda en gemensam ombudsmannamyndig- het.

Förslagen i regeringens integrationspaket

Insatser bör genomföras tidigt och i så stor utsträckning som möjligt parallellt. Nyanlända invandrare bör erbjudas individuellt anpassad språkutbildning samtidigt som yrkeskunskaper och utbildningsbakgrund valideras, dokumen- teras och vid behov kompletteras. Arbets- marknaden skall vara öppen även för dem som inte har genomgått språkutbildning.

Genom att stimulera att flyktingar och deras anhöriga bosätter sig i regioner där arbets- marknaden är god skapas goda förutsättningar för integration på arbetsmarknaden och för att dessa människors kompetens tas tillvara. I och med Integrationsverkets avveckling från och med 1 juli i år flyttas ansvaret för förhandlingar om kommunplatser över till länsstyrelserna i syfte att stärka det regionala samarbetet. Strävan skall vara att i första hand träffa överens- kommelser med kommuner som uppfyller villkoret om en god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. Ersättningen till kommunerna och individerna bör också vara utformad så att den skapar ekonomiska incitament att påskynda och öka inträdet på arbetsmarknaden. Målet att så fort som möjligt klara sin egen försörjning är centralt. Arbetslinjen skall gälla för nyanlända.

För att de nyanländas etablering på arbets- marknaden skall förbättras är en bättre samverkan mellan samhällets olika aktörer nödvändig. Regeringen avser att genomföra en satsning för att främja den regionala och lokala samverkan.

I integrationspaketet ingår följande åtgärder:

–Instegsjobb införs och är en subventionerad anställning inom privat eller offentlig sektor. Anställningen är kopplad till deltagande i svenska för invandrare (sfi) eller uppnådda resultat inom denna och skall innehålla tydliga handledande inslag. Instegsjobben är riktade till asylsökande som har fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar och dessa gruppers anhöriga under de första 18 månaderna efter uppehållstillstånd. Löne- subventionen uppgår till 50 procent av lönekostnaden i offentlig sektor och 75 procent för privata arbetsgivare och offentliga arbetsgivare som bedriver affärs- verksamhet.

31

PROP. 2006/07:100

–De insatser som regeringen tidigare startat kommer att intensifieras för att öka nyföretagandet också bland människor med invandrarbakgrund. Det gäller bland annat förbättrad rådgivning och aktiv coachning.

–För att säkerställa att nyanlända invandrare erbjuds en bedömning av tidigare yrkes- erfarenheter sker en förstärkning av arbets- förmedlingens resurser för yrkesbedömning. Dessutom ges Valideringsdelegationen i uppdrag att initiera och leda en geografiskt begränsad pilotverksamhet för att validera 1 000 personers utländska yrkeskompetens enligt branschmodeller framtagna i samarbete med branschorganisationer.

–En fortsatt satsning på kompletterande utbildning för högskoleutbildade jurister, lärare och personer med högre praktisk förvaltningsutbildning genomförs. En ny kompletterande utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal från tredje land införs.

–Den treåriga satsningen på kompetens- utvecklingen av lärare i svenska för in- vandrare utvidgas för att också i större utsträckning kompensera kommunerna för de vikariekostnader som uppstår i samband med fortbildningen av lärare. Dessutom skall inspektionen av sfi intensifieras för att säkerställa att ambitionerna för kvalitet och resultat uppnås.

–För att underlätta mottagandet av flyktingar i kommuner i regioner med god arbets- marknad och skapa tydliga ekonomiska incitament som påskyndar etableringen av flyktingar på arbetsmarknaden, får kom- munerna en extra ersättning som delvis är prestationsbaserad. Den extra ersättningen utgår till kommuner som under 2007 träffar en treårig överenskommelse om flykting-

mottagande. Den extra ersättningen innebär att kommunerna får 10 000 kronor per person som de tar emot och ytterligare 20 000 kronor för varje vuxen person i åldern 18–64 år som under det första året efter uppehållstillstånd har blivit godkänd i sfi, fått praktik eller arbete under en viss tid. Regeringen avser också att undersöka möjligheterna att finna former för att stärka individens incitament att snabba på inträdet på arbetsmarknaden. En möjlighet kan vara att skapa en stimulansersättning till individen, t.ex. i form av en bonus till

individer som klarar godkänd nivå i sfi eller erhåller arbete inom en viss tid efter att uppehållstillstånd erhållits. Formen för denna stimulansersättning kommer att beredas inom Regeringskansliet med mål- sättningen att den skall kunna träda i kraft under 2008.

–En särskild utredare får i uppdrag att lämna förslag på hur ansvar och finansiering av flyktingmottagande och insatser för ny- anlända kan utformas så att de sammantaget stärker kommunernas, statliga myndigheters och andra aktörers incitament att verka för ett snabbt inträde på arbetsmarknaden för den nyanlände samt stärker individens incitament till egen försörjning.

–Regeringen avser att inleda en försöks- verksamhet med så kallade nystartscentrum i ett antal kommun- och stadsdelar där utanförskapet är särskilt stort. Försöket syftar till att finna en samverkansform där olika aktörer samlas under ett och samma tak, i syfte att underlätta för den enskilde att få snabb och välriktad hjälp och stöd att etablera sig i Sverige och på arbets- marknaden. Genom att samla privata, offentliga och ideella aktörer på ett och samma ställe kan den enskilde snabbare och enklare få hjälp med t.ex. utbildning, jobbmatchning, starta-eget-stöd eller hälso- vård. Formen för denna samordning kom- mer att beredas inom Regeringskansliet med inriktningen att verksamheten skall kunna träda i kraft under 2008.

–Den försöksverksamhet för vissa nyanlända invandrare, som från och med den 1 juli 2006 till och med den 1 juli 2008 pågår i vissa kommuner i Stockholms, Skåne och Kronobergs län fortsätter.

–Regeringen avsatt 100 miljoner kronor till hyresgarantier för grupper som har en svag ställning på bostadsmarknaden.

1.6.3Ungdomsarbetslöshetspaket

Den höga arbetslösheten bland unga och den sena etableringen på arbetsmarknaden har flera orsaker. Arbetsgivarna kan uppleva osäkerhet kring ungdomarnas kompetens eftersom de ofta har begränsad arbetslivserfarenhet. Detta i kombination med anställningskostnader som i

32

alltför liten utsträckning tar hänsyn till ungdomarnas sysselsättningsproblem, försvårar för ungdomarna att få fäste på arbetsmarknaden. Samtidigt medför höga skatter på arbets- inkomster i kombination med inkomstberoende bidrag att incitamenten för ungdomarna att arbeta försvagas. Utbildningspolitikens utform- ning leder till att många ungdomar lämnar gymnasieskolan med en kunskapsnivå som inte är gångbar på arbetsmarknaden. En dåligt fungerande arbetsmarknad för unga bidrar till att ungdomar stannar länge i utbildning.

Regeringens generella åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta och anställa bidrar till att komma tillrätta med en del av dessa problem. Regeringen har bland annat nyligen föreslagit förändringar av reglerna för tidsbegränsade anställningar som kommer att förbättra möjlig- heterna för ungdomar att komma in på arbets- marknaden.

För att ytterligare underlätta för unga på arbetsmarknaden föreslår regeringen ett reform- paket mot ungdomsarbetslöshet.

Ökad efterfrågan på ungas arbetskraft

I regeringens paket mot ungdomsarbetslöshet ingår följande åtgärder som syftar till att minska osäkerheten vid anställning av unga:

–Regeringen har i en proposition föreslagit att det från den 1 juli i år införs lägre arbets- givaravgifter och allmän löneavgift för unga (prop. 2006/07:84). Enligt förslaget kommer avgifterna, med undantag för ålderspensions- avgiften, att halveras för ungdomar som vid årets ingång fyllt 18 men inte 25 år. En motsvarande sänkning föreslås även för personer, t.ex. enskilda företagare, i samma ålder som betalar egenavgifter och allmän löneavgift. De avgifter som skall betalas får dock inte understiga ålderspensionsavgiften.

–En satsning på lärlings- och yrkesutbildning kommer att föreslås. Försöksverksamhet med lärlingsutbildning kommer att genom- föras och innebär att viss ersättning samt handledarutbildning kan ges till arbetsgivare som tar emot elever inom gymnasieskolan. Vidare kommer försöksverksamheten med lärlingsutbildning inom vissa hantverksyrken att utvidgas och permanentas. Dessutom sker en permanentning av den tillfälliga ökningen med 2 000 platser inom kvalifi- cerad yrkesutbildning (KY).

PROP. 2006/07:100

Ökade incitament för unga till arbete eller utbildning

–Regeringen avser att föreslå en jobbgaranti för unga som beräknas träda i kraft den 1 december 2007. Nuvarande ungdoms- program, kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin, avvecklas. Syftet med jobbgarantin för unga är att ge stöd och ökade incitament för arbetslösa ungdomar att få ett arbete eller att vidareutbilda sig inom det reguljära utbildningssystemet. Jobbgarantin inleds med en period av intensifierat stöd till, och uppföljning av, den arbetssökande. För de ungdomar som trots detta inte hittar ett arbete eller påbörjar en utbildning bör jobbgarantin även erbjuda förstärkta insatser, som kan vara praktik eller utbildning, som komplement till aktivt jobbsökande. Nivån på aktivitetsstödet bör trappas ned successivt i syfte att öka de ekonomiska incitamenten att söka arbete eller välja reguljära studier i takt med alltmer intensifierade insatser från arbetsför- medlingens sida. Ersättningen bör trappas av i snabbare takt än för äldre. För dem som har kvalificerat sig för arbetslöshets- ersättning sänks ersättningen efter 100 ersättningsdagar från 80 till 70 procent av den tidigare dagsförtjänsten. Efter ytterligare 100 ersättningsdagar sänks ersättningen till 65 procent. Denna ersättningsnivå består sedan under resterande tid i jobbgarantin. För föräldrar under 25 år som kvalificerat sig för arbetslöshetsersättning sänks ersätt- ningen först efter 200 ersättningsdagar från 80 till 70 procent av den tidigare dags- förtjänsten. Efter ytterligare 100 ersätt- ningsdagar sänks ersättningen till 65 procent. Generellt gäller att den lägsta ersättningen för de som kvalificerat sig för arbetslöshetsersättning är 320 kronor per dag.

–Regeringen avser att stärka anknytningen till arbetsmarknaden för ungdomar som bor i hushåll som är beroende av försörjningsstöd genom en enhetlig regel för hur stor del av ferieinkomster som dessa ungdomar får behålla utan att det ekonomiska biståndet till familjen minskar.

33

PROP. 2006/07:100

1.6.4Bättre matchning och en effektivare arbetsmarknadspolitik

Regeringen har sedan sitt tillträde genomfört ett antal åtgärder för att effektivisera arbets- marknadspolitiken och tydliggöra arbetslinjen. Antalet arbetsmarknadspolitiska program har reducerats och flera åtgärder har avskaffats. Prioriteringen av de arbetsmarknadspolitiska resurserna skall vara tydligt inriktad på matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens i förmedlings- verksamheten och förbättrad kontroll och enhetligare tillämpning av reglerna inom arbetslöshetsförsäkringen.

Jobb- och utvecklingsgaranti

Den nuvarande aktivitetsgarantin brister både i kvalitet och effektivitet och fyller inte sin tänkta funktion – att bryta rundgången mellan arbetsmarknadspolitiska program och öppen arbetslöshet. Regeringen föreslår därför att aktivitetsgarantin ersätts av en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa från den 2 juli i år. Ambitionen skall vara att få ut deltagarna på arbetsmarknaden så snart som möjligt. Därför bör programmet omfatta individuellt utformade åtgärder och ha en struktur som förstärker arbetslinjen. Jobb- och utvecklingsgarantin kommer att ställa höga aktivitetskrav på deltagaren och kommer därmed att bidra till att legitimiteten i skatte- och transfereringssystemen upprätthålls.

Jobb- och utvecklingsgarantin kommer att indelas i tre faser. Inledningsvis fokuseras på intensifierade jobbsökaraktiviteter med coach- ning. Jobbcoachning skall kunna upphandlas av andra än arbetsförmedlingen. I en andra fas kommer det att finnas tillgång till ett utbud av arbetsmarknadspolitiska program som inklu- derar arbetsträning, arbetspraktik, subven- tionerade anställningar och kompetenshöjande insatser. Arbetsmarknads-styrelsen (AMS) ges möjlighet att upphandla jobb i syfte att utreda arbetsförmåga eller arbetsträning. Den tredje och sista fasen innebär att alla deltagare, som efter 450 ersättningsdagar i jobb- och utvecklingsgarantin inte funnit något arbete, anvisas till en varaktig samhällsnyttig syssel- sättning motsvarande hela deltagarens arbets- utbud.

Deltagaren i jobb- och utvecklingsgarantin erhåller aktivitetsstöd. För den som har haft

arbetslöshetsersättning skall stödet motsvara 65 procent av den tidigare dagsförtjänsten. För den som har barn under 18 år och väljer att gå in i jobb- och utvecklingsgarantin under ersätt- ningsdagarna 301 till och med 450 skall ersättningen vara 70 procent av den tidigare dagsförjänsten. För den som inte har rätt till arbetslöshetsersättning skall stödet vara det lägsta aktivitetsstödet under längst 450 dagar.

Personer med funktionshinder är en grupp som har det svårt på arbetsmarknaden. Därför föreslår regeringen att den tillfälliga ökningen av antalet lönebidragsplatser 2006 och 2007 bibehålls 2008, samt att en ökning kan ske från 2009.

Nya Arbetsförmedlingen

Regeringen har nyligen i en proposition (prop. 2006/07:89) föreslagit att AMS och länsarbets- nämnderna avvecklas från den 1 januari 2008, då den nya sammanhållna myndigheten Arbets- förmedlingen bildas. Detta markerar att det är frågan om en ny myndighet med ökat fokus på arbetsförmedling samt matchning mellan lediga arbeten och arbetslösa. Regeringen förutsätter att enhetligheten och rättssäkerheten i tillämpningen av riktlinjer kommer att förbättras. Vidare förutsätter regeringen att sammanslagningen av dagens 21 myndigheter kommer att innebära en mer effektiv, flexibel och mindre kostsam organisation.

1.6.5Fördelningseffekter av regeringens politik

Regeringens politik syftar både till att det skall löna sig att arbeta och att fler skall ges möjlighet att försörja sig genom eget arbete.

För de allra flesta innebär regeringens politik att hushållen får behålla en större andel av inkomsterna än tidigare. Dessutom har de s.k. marginaleffekterna sjunkit. Marginaleffekten visar hur stor andel av ersättningen för en extra arbetsinsats som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Ju högre marginaleffekt, desto svagare blir individens utbyte av att öka sin arbetsinsats.

34

Diagram 1.10 Marginaleffekter vid ökat arbetsutbud 2007

Procent

50

45

Gamla regler

40

Nya regler

35

30

25

20

15

10

5

0

Kort Deltid

Lång deltid

Heltid

Källa: Finansdepartementet

PROP. 2006/07:100

Diagram 1.11 Ersättningsgrad vid arbetslöshet 2007

Andel av arbetskraften (anställda och arbetslösa) i procent

35,0

 Gamla regler

30,0

Nya regler

25,0

20,0

15,0

10,0

5,0

0,0

0-19

20-39

40-59

60-69

70-79

80-89

90-99

100

Ersättningsgrad, procent

Källa: Finansdepartementet

Den största minskningen av marginaleffekten har skett för personer som arbetar deltid, allra mest för dem som arbetar kort deltid. Eftersom betydligt fler kvinnor än män arbetar deltid, är sänkningen av marginaleffekten i genomsnitt större för kvinnor än för män. Jobbskatte- avdraget innebär att personer med låga inkomster får behålla en större del av en arbetsinkomstökning. Detta gör att grupper som arbetar relativt lite i dag, har fått en relativt stor minskning av marginaleffekten och det är därför särskilt lönsamt för dessa att arbeta mer.

Ersättningsgraden visar hur stor andel av den disponibla inkomsten, som hushållet får behålla när individen går från arbete till arbetslöshet eller sjukskrivning. Ju högre ersättningsgrad, desto mindre minskar den disponibla inkomsten och desto svagare blir individens ekonomiska driv- kraft till arbete. När ersättningsgraden är 100 procent är hushållets disponibla inkomst densamma när individen är arbetslös eller sjukskriven som när individen arbetar.T F1FT

Vid sjukdom eller arbetslöshet är ersättningen 80 procent av lönen upp till ett inkomsttak under den första tiden. Den faktiska kompensa- tionen avviker dock ofta från den nivån eftersom skatten minskar och inkomstberoende bidrag ökar när lönen minskar. För de med inkomster över taket blir kompensationen lägre eftersom inkomster över taket inte ger rätt till ersättning från de offentliga försäkringarna.

Störst effekt på ersättningsgraden vid arbets- löshet har jobbskatteavdraget som infördes i år. Totalt medför regeringens nya regler att den genomsnittliga ersättningsgraden 2007 minskar från 79 till 76 procent.

Andelen i arbetskraften med ersättningsgrader över 90 procent, dvs. den grupp som har de svagaste ekonomiska drivkrafterna att arbeta, har minskat mest (se diagram 1.11).TF2FT Efter att åtgärderna genomförts har nu fler personer ersättningsgrader i intervallet 70–79 procent, men även i intervallet 40–69 procent. Reger- ingens förslag har således gjort det mer lönsamt att gå från arbetslöshet till arbete.

Eftersom regeringens förslag syftar till att det skall bli mer lönsamt att arbeta, speglas denna inriktning också i de fördelningsmässiga kon- sekvenserna av förslagen. De största positiva effekterna på den ekonomiska standarden vid en statisk beräkning återfinns för personer som arbetar heltid, se diagram 1.12. Regeringens politik syftar till att fler skall gå från bidrag till arbete och därigenom öka sina inkomster.

1T T Beräkningsmetoden beskrivs utförligare i bilaga 14 till Långtidsutred- ningen 2003/2004 (SOU 2004:2), Vem tjänar på att arbeta?, sid. 32–38. De redovisade ersättningsgraderna avser endast de offentliga systemen. Privata och avtalade förmåner ingår inte. Ökade kostnader i form av resor, måltider etc. som följer av att arbeta har heller inte beaktats.

2T T I detta sammanhang definierat som anställda plus arbetslösa. Således

ingår inte t.ex. företagare eller sjuka.

35

PROP. 2006/07:100

Diagram 1.12 Fördelningseffekterna av regeringens politik 2007

Procentuell förändring av den ekonomiska standarden

3

2,5

2

1,5

1

0,5

0

Kort deltid

Lång deltid

Heltid

Källa: Finansdepartementet

Trots att de som arbetar heltid får störst inkomstökning vid en statisk beräkning, påverkas den totala inkomstspridningen mycket litet (se diagram 1.13). Beräkningarna avser fördelningseffekter 2007 av förslagen i budget- propositionen för 2007 och i denna ekonomiska vårproposition. År 2008 tillkommer effekter av begränsningen i pensionsavdraget samt av att den statliga fastighetsskatten ersätts med en låg kommunal avgift. På lite längre sikt, när de förbättrade drivkrafterna ger upphov till ökad sysselsättning, kan man förvänta sig en förbättrad välfärd och minskande inkomst- spridning, eftersom det blir färre personer som tvingas leva på bidrag och fler som har löne- inkomster.

Diagram 1.13 Ginikoefficienten 1991–2007

0,30

0,29

Nya regler

0,28

0,27

Gamla regler

0,26

0,25

0,24

0,23

0,22

0,21

0,20

1991

1993

1995

1997

1999

2001

2003

2005

2007

Källa: Finansdepartementet

1.6.6Ett mål för sysselsättningspolitiken

Regeringen ser som sin främsta uppgift att fler människor kommer närmare arbetsmarknaden och får riktiga jobb. Sysselsättningen skall öka

och utanförskapet minska. De tidigare målen för sysselsättningspolitiken har inte fungerat väl som styrinstrument för den ekonomiska politiken. Regeringen har därför sedan tidigare aviserat att det kommer att ske en översyn av målen för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken.

Målet att 80 procent av befolkningen skulle vara sysselsatta hade nackdelen att även personer som var långtidssjukskrivna räknades som sysselsatta. Målet att den öppna arbetslösheten skulle minska till 4 procent av arbetskraften hade nackdelen att det kunde uppnås genom höga volymer på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetslöshetsmålet beaktade inte heller om målet uppnåddes till priset av en stigande inflation och ekonomiska obalanser.

Tydligt formulerade mål gör det enklare att inrikta den ekonomiska politiken mot att uppnå full sysselsättning. Tydliga mål gör det också enklare för allmänheten att utvärdera om de åtgärder som vidtas verkligen bidrar till att målen nås.

Målen för sysselsättningspolitiken skall inte heller stå i konflikt med andra viktiga ekonomisk politiska mål, som t.ex. långsiktigt hållbara finanser.

Ett arbete pågår i Regeringskansliet som syftar till att ge underlag för översynen av målen för den ekonomiska politiken och syssel- sättningspolitiken och ta fram indikatorer på full sysselsättning.

Det är emellertid inte okomplicerat att formulera ett mål för sysselsättningspolitiken i termer av full sysselsättning. Full sysselsättning är inte ett begrepp som har en allmänt vedertagen betydelse. Under våren kommer en departementspromemoria att tas fram inom Regeringskansliet för att driva analysarbetet vidare. Regeringen avser därefter att återkomma i budgetpropositionen för 2008 med en närmare precisering av målet för sysselsättningspolitiken och hur det skall mätas.

1.7En politik för att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag

Små och medelstora företag har fått en allt större betydelse för sysselsättningen i Sverige under den senaste 10-årsperioden. Den pågående

36

strukturomvandlingen ställer höga krav på en politik som skapar goda förutsättningar för såväl tillkomsten av nya företag som för små och medelstora företags möjligheter att växa.

Sverige har i många avseenden goda för- utsättningar för företagande. Befolkningen är välutbildad och har också snabbt tagit till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med om- fattande forsknings- och utvecklingsverksamhet och det finns en god finansiell kapacitet. Den svenska konkurrenskraften och det svenska företagsklimatet har under senare tid rankats allt högre i internationella jämförelser.

Ekonomins förmåga till anpassning är viktig för ett lands långsiktiga tillväxt. Åtgärder som skapar goda förutsättningar för entreprenören, vilken är den viktigaste bäraren av förnyelse, blir därför centrala för en framgångsrik ekonomisk politik. Regeringens utgångspunkt är att hinder och barriärer för företags etableringar och tillväxt bör minimeras så långt möjligt. Låga inträdesbarriärer är viktiga för ett lands produktivitet eftersom det tvingar de etablerade företagen att anpassa sig till nya faktiska och potentiella konkurrenter. På så sätt ökar konkurrenskraften generellt samtidigt som produktiviteten stiger i ekonomin. Syssel- sättningen ökar och utanförskapet kan minska.

För den långsiktiga utvecklingen av svensk ekonomi måste fler människor våga starta företag och fler av dem som driver företag måste ha en vilja att låta dessa växa.

I flera av de undersökningar av företags- klimatet som genomförts under senare år återkommer ett antal faktorer som upplevs som hinder för företagande och entreprenörskap i Sverige. Bland dessa hinder nämns tillgången till riskkapital för mindre och nya företag, höga skatter/sociala avgifter, arbetsrättslagstiftningen, företagens regelbörda, konkurrenssnedvridning av marknader där det offentliga är verksamt, konkurslagstiftningen samt svårigheter att få tillgång till personal med rätt kompetens. Andelen företag som startas och leds av kvinnor är i ett internationellt perspektiv därtill lågt.

Regeringens reformstrategi syftar till att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. De åtgärder som presenterades i budgetpropositionen för 2007 och de som här föreslås fokuseras i stor utsträckning på nämnda hinder och bidrar sammantaget till ett förbättrat företagsklimat.

PROP. 2006/07:100

Regeringens förslag avseende bland annat skatteåtgärder för företag och företagande presenteras utförligt i avsnitt 1.8.

1.7.1Enklare att starta företag

Kapitalförsörjning

Många företag har ett litet eget kapital. Detta innebär ofta ett problem när företagen söker krediter och riskkapital. Detta gäller särskilt för nya etableringar. Mycket talar för att individuella privata förmögenheter påverkar sannolikheten både att bli företagare, expandera samt investera i riskfyllda verksamheter. Betydelsen av eget kapital är viktigare ju mer riskfylld verksamheten är. Eget kapital investerat i verksamheten fungerar dessutom som en indikation till kreditgivare att investeringen har hög förväntad avkastning och verksamheten god soliditet.

–Regeringen avser att, som ett sätt att förbättra framför allt de mindre företagens försörjning av kapital, avskaffa förmögen- hetsskatten (se vidare avsnitt 1.8). Ett visst återflöde av kapital placerat i utlandet kan väntas ske, och den stora utförseln av kapital som skett under ett antal år kan väntas avta. En kapitalförstärkning i svenska företag kan därmed ske, till gagn för såväl etablerade som nya företag.

–I budgetpropositionen för 2007 föreslogs att 80 miljoner kronor skulle tillföras ALMI Företagspartner AB för 2007. ALMI erbjuder bland annat lånefinansiering av innovationer samt nya och etablerade företag, men tillhandahåller även rådgivning och kontaktförmedling. En del av medlen skall användas för bland annat ökad råd- givning till utrikes födda som startar eller driver företag. Regeringen beräknar i denna proposition att denna förstärkningen fortsätter.

–Riksdagen beslutade 2003 om de regler som gäller i dag avseende företagsinteckningen. Beslutet innebar bland annat en sänkning av företagsinteckningen med allmän förmåns- rätt från 100 till 55 procent av värdet av den egendom som återstår sedan borgenärer med bättre rätt fått betalt. Den utveckling som varit sedan dessa regler trädde i kraft tyder på att reglerna i vissa fall försämrat möjligheterna för företag att beviljas lån och

37

PROP. 2006/07:100

krediter, bland annat för företag utanför storstäderna.

Mot denna bakgrund beslutade reger- ingen i februari 2007 om ett direktiv till en särskild utredare som skall föreslå en för- stärkning av företagsinteckningens förmåns- rätt (dir. 2007:13). Utredaren skall också överväga om förmånsrätten för statens återkrav avseende lönegarantin, löne- regressen, helt eller delvis bör avskaffas. En förstärkning av företagsinteckningens för- månsrätt underlättar starten av nya företag eftersom kapitalförsörjningen förbättras. Utredaren skall presentera sitt förslag senast den 30 september 2007.

I budgetpropositionen för 2007 beräknas kostnaderna för en förändrad företags- inteckning på sikt kunna öka till 500 miljoner kronor årligen. Med anledning av de förändringar som kan komma avseende statens löneregress, beräknas utgifterna att öka med 150 miljoner kronor 2008 och 350 miljoner kronor årligen 2009 och 2010 utöver vad som beräknats i budgetpro- positionen för 2007.

–Regeringen beslutade i mars 2007 att för- stärka möjligheterna att ge mindre krediter till små och medelstora företag. I beslutet höjdes gränsen för den nivå på lån som ALMI Företagspartner AB kan ge utan krav på medfinansiering, från 50 000 kronor till 100 000 kronor.

–I början av 2007 lämnade utredningen Trygghetssystemen för företagare (N2006:11) förslag till förändrade regler vid beräkning av dagpenning i arbetslöshets- försäkringen för företagare. Regeringen har för avsikt att öka tryggheten för företagare.

–Regeringen avser ge en särskild utredare i uppgift att överväga förenklingar för små aktiebolag och om det finns skäl föreslå en ny företagsform särskilt anpassad för små verksamheter. Syftet är att göra det lättare att starta och driva företag.

Invandrares företagande

Studier visar att personer som är födda utomlands kan ha svårare att få lån än personer som är födda i Sverige. Företag som startas av utrikes födda tenderar också att i högre utsträckning vara enmansföretagare, dvs. företaget saknar anställda utöver den person som

äger företaget. Detta indikerar att det kan finnas särskilda barriärer för utrikes födda. Det kan på goda grunder antas att det i denna grupp sammantaget finns en stor och outnyttjad potential för att skapa sysselsättning i nya och växande företag. En riktad satsning för att stärka företagandet i denna grupp är därför befogad. Satsningen skall bidra till fler och växande företag, en ökad integration och ett minskat utanförskap.

–Regeringen beräknar att 20 miljoner kronor årligen bör avsättas för särskilda insatser riktade mot invandrade personers före- tagande från 2008.

Skattereduktion för hushållstjänster

De höga skattekilarna på arbete har särskilt negativa effekter när det gäller hushållsrelaterade tjänster. Regeringen har därför nyligen över- lämnat ett förslag om skattereduktion för köp av hushållstjänster som skall träda i kraft den 1 juli 2007 (prop. 2006/07:94).

Kvinnors företagande

Förutom generella åtgärder för att förbättra villkoren för företagande kan särskilda satsningar på kvinnors företagande vara motiverade, exempelvis till följd av att kvinnor har svårare att få lån. I ett internationellt perspektiv är andelen kvinnliga företagare i Sverige låg.

Många av landets kvinnor är anställda och har stor kompetens inom vård och omsorg, sektorer som inte varit öppna för enskilt företagande under lång tid. Regeringen avser att under mandatperioden vidta de åtgärder som är nödvändiga för att öka mångfalden och kon- kurrensen inom vård, omsorg och utbildning. Regeringen har i en proposition föreslagit att den s.k. stopplagen inom sjukvården slopas samt har tillsatt en utredning med uppdraget att komma med förslag om hur valfriheten inom äldreomsorgen kan öka. På sikt kommer detta att bidra till att förbättra förutsättningarna för ökat företagande bland kvinnor.

–Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2007 att anslaget för näringslivs- utveckling skulle tillföras 100 miljoner kronor för en särskild satsning på kvinnors företagande och forskning kring detta. Riksdagen beslutade i enlighet med detta förslag. Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) inkom, på regeringens uppdrag, i februari 2007 med ett förslag på program för

38

att främja kvinnors företagande. Program- förslaget, som innehåller insatser inom bland annat information och affärsutveckling, finansiering, attityder och forskning, bereds nu inom Regeringskansliet.

Ungas företagande

Skolan bör bidra till att eleverna utvecklar de kunskaper och förmågor som kännetecknar entreprenörskap i vid mening, såsom initiativ- förmåga, kreativitet och problemlösning som förberedelse för ett aktivt samhälls- och arbets- liv. Regeringen avser därför att utarbeta en strategi för entreprenörskap inom hela utbild- ningsområdet.

1.7.2Mer lönsamt att driva och utveckla företag

Sänkta skatter och sociala kostnader

Regeringen har sedan den tillträdde föreslagit en rad förändringar av skatter och sociala avgifter som sammantaget gör det mer lönsamt att driva företag och att anställa. Denna inriktning fortsätter.

–Förmögenhetsskatten avskaffas (se avsnitt 1.8.3).

–De s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag har förändrats i år genom att utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman utvidgats och det s.k. scha- blonbeloppet höjts. Förslag om förändrade regler för beskattningen av kapitalvinster för åren 2007 – 2009 avses presenteras inom kort.

–Arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan med 15 procent av sjukpenning- kostnaden har tagits bort.

Genom förändringar i arbetsgivaravgifterna och särskilda subventioner blir det billigare för företagen att anställa. Såsom framgått av tidigare avsnitt gäller det bland annat personer med en svag förankring på arbetsmarknaden, vissa äldre och yngre samt anställda inom vissa tjänste- sektorer.

Ändrad redovisningsperiod för momsinbetalning

Regeringen avser att under året återkomma med ett förslag om ändrad redovisningsperiod för momsinbetalningar för vissa företag. Syftet är att den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt

PROP. 2006/07:100

för en omsättning som uppgår till högst 40 miljoner kronor per år, behöver redovisa skatten var tredje månad och inte som i dag varje månad. Detta förbättrar likviditeten hos många små företag och leder även till en förenkling av momsinbetalningen för berörda företag.

Exportfrämjande

Internationell handel får allt större betydelse för Sveriges ekonomi. År 2006 uppgick exportens andel av BNP till strax över 50 procent. Företag som går från en nationell till en internationell marknad skaffar sig ofta nya kunskaper och tekniker med ökad produktivitet som följd.

Regeringen beräknar att Exportfrämjandet (inklusive förberedelser för svenskt deltagande vid världsutställningen i Shanghai 2010) tillförs 75 miljoner kronor 2008.

Exportkreditnämndens (EKN) nuvarande förordning begränsar i dag myndighetens möjligheter att täcka exportaffärer som inkluderar varor och tjänster från svenska dotterbolag i utlandet. Därför avser regeringen att utvidga EKN:s nuvarande fokus på direkt export i förordningen och skapa ett ökat utrymme för EKN att bland annat garantera affärer i utlandet eller där inhemska små- och medelstora företag är underleverantörer i stora exportkontrakt.

Transportbidraget

Transportbidraget syftar till att kompensera näringslivet i de fyra nordligaste länen för höga transportkostnader samt stimulera till höjd förädlingsgrad i dessa områden. Regeringen föreslår i denna proposition att transportstödet ökas med 90 miljoner kronor innevarande år samt kommande treårsperiod.

Jordbrukets konkurrensvillkor

En av regeringens ambitioner är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Näringen skall ha likvärdiga konkurrensförhållanden i förhållande till jordbruket i övriga EU. Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2008 återkomma med förslag hur konkurrens- förutsättningarna i näringen kan förbättras.

Forskning och utveckling

Forskning och utveckling blir, i globaliseringens spår, allt viktigare för att skapa konkurrens- kraftiga företag i Sverige. En viktig komponent i detta är att stärka länkarna mellan offentlig

39

PROP. 2006/07:100

verksamhet inom forskningen och privata företag inom nyckelområden.

–Marknaden för s.k. miljöteknik är starkt växande (t.ex. avfallshantering, bioenergi, energieffektivisering, luftrening, vatten- och avloppsrening samt miljövänliga fordon och flyg). Den svenska exporten av miljöteknik ökar. För att befästa Sveriges starka position på miljöteknikområdet föreslår regeringen i denna proposition att 80 miljoner kronor avsätts för innevarande år. Regeringen beräknar vidare att 150 miljoner kronor bör avsättas årligen under perioden 2008–2010. Ett arbete har initierats för att ta fram en miljöteknikstrategi. Regeringen avser att återkomma med de konkreta åtgärderna i denna strategi.

De svenska insatserna för forskning och utveckling är i ett internationellt perspektiv höga och motsvarar cirka 3,8 procent av BNP. Ungefär tre fjärdedelar av satsade medel härrör från näringslivet. Fördelningen av forsknings- insatserna är dock mycket skev, där de största företagen står för den absoluta merparten. FoU- satsningarna bland små och medelstora företag är låga jämfört med andra länder.

–Vinnova har sedan 2006 drivit projektet Forska och Väx, i vilket ekonomiskt stöd har utgått till forsknings- och utvecklings- projekt i små och medelstora företag. Mottagarna av stödet har varit både företag utan tidigare vana av FoU och företag med klar FoU-profil. De tidiga utvärderingar som genomförts har visat på positiva effekter i form av bland annat ökad sysselsättning och kunskapsnivå hos de företag som mottagit stödet. Regeringen beräknar nu att 100 miljoner kronor årligen bör tillföras Vinnova för denna satsning från 2008.

1.7.3Bättre ramvillkor

Minskad regelbörda

Regeringen aviserade redan i budgetproposi- tionen för 2007 att de administrativa kost- naderna som följer av statligt regelverk skall minska med 25 procent under mandatperioden. Även inom EU sker en motsvarande utveckling. EU:s stats- och regeringschefer antog på vårtoppmötet i mars 2007 ett mål om att minska de administrativa bördorna som följer av EU-

lagstiftning med 25 procent till 2012. För att påskynda regelförenklingsarbetet avser reger- ingen att inrätta ett Regelråd.

Stärkt ställning för små företag vid offentlig upphandling

Nämnden för offentlig upphandling slås den 1 september 2007 samman med Konkurrens- verket. En prioriterad uppgift är att öka förutsättningarna för små företag att deltaga i offentliga upphandlingar. För att de affärsmöjligheter som offentlig upphandling medför skall kunna utnyttjas av små och medelstora företag är det viktigt att dessa företag har kompetens och kunskap om offentliga upphandlingar och regelverket kring dessa. Det är också angeläget att processerna och kraven kring offentlig upphandling, i så stor utsträckning som möjligt, anpassas till de små och medelstora företagens förutsättningar. Detta är viktigt även ur ett konkurrensperspektiv då en ökad mångfald bidrar till ökad effektivitet och sänkta kostnader. Regeringen beräknar att Konkurrensverket bör förstärkas med 5 miljoner kronor årligen från 2008 för insatser för att effektivisera arbetet med offentlig upphandling och underlätta för små företag att delta i offentliga upphandlingar.

För att skapa förutsättningar för en effektiv tillämpning av upphandlingsreglerna krävs fungerande rättsmedel och sanktionsmöjligheter. Förberedelser för en översyn av de svenska reglerna om tillsyn och domstolsprövning m.m. med anledning av kommande ändringar av EU:s rättsmedelsdirektiv bedöms kunna inledas inom kort.

Ökad konkurrens

Regeringen avser att under mandatperioden brett arbeta med åtgärder för att förbättra konkurrensen på olika marknader i Sverige. Genom att i ökad utsträckning öppna upp sektorer för konkurrens som tidigare varit skyddade ökar mångfalden och valfriheten.

För att en sund konkurrens skall kunna uppstå krävs god lagstiftning och starka myndigheter med hög trovärdighet. Det är också viktigt att lagstiftningen på området ständigt utvecklas så att en anpassning till villkoren på de olika marknaderna möjliggörs.

–För att stärka Konkurrensverket i arbetet med att bekämpa karteller måste medels- tillgången säkras. I budgetpropositionen för

40

2007 föreslogs att Konkurrensverket skulle tillföras 5 miljoner kronor årligen. Reger- ingen beräknar nu att Konkurrensverket utöver nämnda medel bör tillföras 15 miljoner kronor 2008 och 5 miljoner kronor årligen 2009 och 2010 för detta ändamål.

–För att tidigt följa utvecklingen inom vård- och omsorgssektorn fick Konkurrensverket i sitt regleringsbrev för 2007 i uppdrag att utarbeta en rapport som behandlar regelverk av särskild betydelse för företagande inom offentlig sektor med särskild inriktning på vård och omsorg.

–Regeringen överlämnade i februari 2007 propositionen Driftsformer för sjukhus (prop. 2006/07:52). I propositionen föreslås bland annat att inskränkningarna upphävs beträffande landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, region- kliniker och övriga sjukhus till annan. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2007.

–Regeringen beslutade den 15 mars 2007 (dir. 2007:38) om direktiv till en utredning om fritt val inom äldre- och handikapp- omsorgen. Utredningen skall bland annat lämna förslag på utformning av ett system för att öka valfriheten och inflytandet för äldre och personer med funktionshinder när det gäller vård, omsorg, stöd och service enligt socialtjänstlagen. Genom att det blir fler utförare med olika inriktningar ökar möjligheterna för den enskilde att få sina behov och önskemål tillgodosedda. Kon- kurrens bidrar också till att medarbetarnas engagemang, kreativitet och nytänkande tas tillvara. Utgångspunkten skall vara att öka valfriheten och inflytandet för dessa grupper. Uppdraget skall slutredovisas senast den 1 januari 2008.

–Regeringen avser att före sommaren remit- tera en promemoria rörande konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden. En proposition avses presenteras senare. Syftet är att tillskapa ett system för att lösa konkurrenskonflikter mellan offentlig och privat säljverksamhet när sådana uppstår.

En översyn av konkurslagstiftningen

Insolvenslagstiftningen bör vara utformad så att det ges goda möjligheter att rekonstruera företag efter en konkurs och att avveckla

PROP. 2006/07:100

olönsamma verksamheter så att resurser kan överföras till effektivare användning. Samtidigt bör lagstiftningen utformas så att skattein- täkterna säkras och att seriösa företag inte missgynnas.

Regeringen avser inom kort besluta om ett direktiv till en utredning med uppdrag att se över befintligt regelverk ur ett entreprenörs- och tillväxtperspektiv. Utredningen skall överväga hur förfarandet för företagsrekonstruktion kan förbättras och samordnas med konkurs- förfarandet, lämna förslag om skuldnedsättning för överskuldsatta företagare med personligt ansvar för företagets skulder, överväga åtgärder för att underlätta för s.k. evighetsgäldenärer att ta sig ur överskuldsättning samt lämna förslag till lagändringar som innebär att förbudet mot att i konkurs återvinna skatter och avgifter avskaffas. Uppdraget skall redovisas senast den 15 september 2008.

1.7.4Vissa infrastruktur- och energisatsningar

Infrastruktur för en rörligare arbetsmarknad i Stockholm

I samråd med Banverket har de större opera- törerna tagit initiativ till en gemensam åtgärdsplan för järnvägstrafiken i Stock- holm/Mälardalen för att komma till rätta med de oacceptabla förseningar som drabbat rese- närerna.

För att snabbare kunna påbörja prioriterade åtgärder föreslås 125 miljoner kronor på tilläggs- budget för innevarande år.

Långsiktiga infrastruktursatsningar

Regeringen har för avsikt att lägga fram en infrastrukturproposition och har därför givit ett antal myndigheter i uppdrag att utarbeta inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 2010- 2019. I budgetpropositionen för 2007 aviserade regeringen att den kommer att verka för nya finansieringslösningar för infrastrukturen. Offentlig-privat samverkan (OPS) fördes fram som exempel på sådana finansieringslösningar. Regeringen gav i mars 2007 i uppdrag åt Vägverket, Banverket och Väg- och transport- forksningsinstitutet (VTI) att utreda de juridiska, ekonomiska och tekniska förut- sättningarna för offentlig-privat samverkan vid

41

PROP. 2006/07:100

infrastrukturinvesteringar och lämna förslag till hur en svensk modell för OPS skulle kunna se ut. Uppdraget skall redovisas senast den 18 juni 2007.

Insatser för energieffektivisering

Inom ramen för 2002 års energipolitiska program genomförs en rad åtgärder med syfte att bidra till en mer effektiv energianvändning. Programmet löper ut 2007.

Regeringens målsättning är att möjliggöra att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror, bland annat genom satsningar på energieffektivisering. För detta ändamål beräknar regeringen att 140 miljoner kronor per år bör tillföras från 2008, bland annat för att säkerställa en fortsatt verksamhet för de kommunala energirådgivarna och de regionala energikontoren. EU-direktivet om obligatoriska energideklarationer av fastigheter kommer t.ex. att öka betydelsen av rådgivning för att övriga instrument skall verka effektivt. Rådgivningen ger förutsättningar för ett effektivt samarbete med lokala och regionala aktörer.

1.8En skattepolitik för sysselsättning och företagande

Det centrala målet för regeringens ekonomiska politik är att varaktigt öka sysselsättningen. Skattepolitiken har därför inriktats på att förstärka arbetsutbudet och varaktigt minska arbetslösheten genom att göra det mer lönsamt att arbeta, göra det lättare för företagen att anställa samt att förbättra villkoren för expansion och nyetablering av företag.

De åtgärder som genomfördes eller aviserades i budgetpropositionen för 2007 ökar arbetsutbudet samt ökar efterfrågan särskilt på arbetskraft som har en förhållandevis svag ställning på arbetsmarknaden. Regeringen aviserar nu ytterligare steg inom skatteområdet.

1.8.1Skatteåtgärder för ökad sysselsättning

De arbetsmarknadsrelaterade skatteåtgärderna har i första hand inriktats på att stimulera

arbetsutbudet och därmed öka den varaktiga sysselsättningen i Sverige.

Det jobbskatteavdrag som infördes den 1 januari 2007 förstärker drivkrafterna till arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som i dag står utanför arbetsmarknaden men det bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till ett ökat arbetsutbud för många av dem som redan har ett arbete. För äldre personer ges ett förhöjt avdrag.

Regeringen anser det angeläget och gör bedömningen att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas 2008. Frågan kommer att beredas i Regeringskansliet under våren 2007. Förut- sättningen för ett genomförande är dock att de offentliga finanserna kommer att vara fortsatt goda och att finansieringen kan säkras. Reger- ingen avser att återkomma i budgetproposi- tionen för 2008 med sin slutliga bedömning. Under återstoden av mandatperioden avser regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetsutbudet och därmed den varaktiga sysselsättningen samt att göra det mer lönsamt för redan yrkesverksamma att öka sina arbetsinsatser. Det kan handla om en ytterligare utbyggnad av jobbskatteavdraget, men också om förändringar i den statliga skatten på förvärvs- inkomster, t.ex. genom att den s.k. värnskatten avskaffas, för att förbättra avkastningen på utbildning, liksom att se över beskattningen av företagare och företag. Även i detta fall är förutsättningen att de offentliga finanserna är fortsatt goda. Kommande skatteförändringar måste göras med beaktande av fördelnings- effekter. Regeringen arbetar med löpande uppföljning av vidtagna åtgärder och är beredd att göra de korrigeringar och kompletteringar som kan vara motiverade.

1.8.2Riktade skatteåtgärder för att främja efterfrågan på arbetskraft

För att den kraftiga stimulansen av arbets- utbudet snabbt skall resultera i så hög varaktig sysselsättning som möjligt krävs också åtgärder som förbättrar förutsättningarna för efterfrågan på arbetskraft. Det handlar om att påverka efterfrågans sammansättning genom riktade åtgärder mot områden där arbetskraftskost- naderna som en följd av den sammanpressade lönestrukturen är höga i relation till

42

produktiviteten. Visserligen skulle en generell sänkning av avgiftsnivån på kort och medellång sikt stimulera efterfrågan på arbetskraft och sänka trösklarna för nyanställningar i företagen. Generella sänkningar är dock mycket kostsamma och tenderar också att på lång sikt leda till högre nominella löner. Därmed blir också de långsiktiga effekterna på syssel- sättningen begränsade. Därför har i stället huvuduppgiften varit att inrikta åtgärderna mot grupper av individer och sektorer av näringslivet där större sysselsättningseffekter kan uppnås bland annat genom att den svarta sektorn pressas tillbaka till förmån för seriöst företagande.

Såvitt gäller individinriktade åtgärder slopades den 1 januari 2007 den särskilda löneskatten för personer som fyllt 65 år och är födda 1938 eller senare. Vidare aviserade regeringen i budget- propositionen för 2007 sänkta socialavgifter för personer mellan 19 och 24 år från den 1 juli 2007. Inom ramen för den särskilda satsningen på företagande utvidgas dessa åtgärder.

De höga skattekilarna på arbete har särskilt negativa effekter när det gäller hushållsrelaterade tjänster. Regeringen har därför nyligen presenterat ett förslag om skattereduktion för köp av hushållstjänster som skall träda i kraft den 1 juli 2007. Därmed kommer svartarbetet att minska och arbetsutbudet att kunna öka. Det kommer också att bli lättare att förena arbets- och familjeliv. Den nu föreslagna skatte- reduktionen är ett första steg. Regeringen skall under hösten 2007 återkomma med förslag som gör att skattereduktion skall utgå även för hushållstjänster som utgör löneförmån för anställda. Vidare skall särskilt utredas möjliga modeller för att förenkla systemet så att konsumenten direkt skall kunna tillgodogöra sig det lägre priset i stället för att få en skattereduktion i efterhand.

Efterfrågan på arbetskraft i vissa tjänste- sektorer där den enskilde kan välja mellan att köpa tjänsten och att själv utföra den, eller där svartarbetet är frekvent, kan stimuleras genom sänkta socialavgifter. Ett arbete pågår med att ta fram ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för delar av tjänstesektorn, vilket förväntas kunna skickas ut på remiss före sommaren 2007. Innan ett lagförslag kan träda i kraft skall det bland annat statsstödsgranskas av EU-kommissionen. Regeringens ambition är att förslaget skall kunna träda i kraft den 1 januari 2008.

PROP. 2006/07:100

1.8.3Skatteåtgärder för företag och företagare

För regeringen är det angeläget att stimulera företagandet och näringslivets utveckling. Ut- över tidigare beslutade och aviserade åtgärder bör ytterligare åtgärder vidtas:

–Redovisningsperioden för mervärdesskatt är i dag normalt en månad. För de mindre företagen kan detta innebära en ansträngd likviditetssituation och också medföra förhållandevis höga hanteringskostnader. Regeringen avser därför att under inne- varande år återkomma med ett förslag om att förlänga redovisningsperioden för mer- värdesskatt till tre månader för företag med en omsättning som uppgår till högst 40 miljoner kronor per år. En redovisnings- period om tre månader för mindre företag bör kunna införas den 1 januari 2008.

–Regeringen har i en nyligen avlämnad proposition till Riksdagen föreslagit en nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift för yngre personer (prop. 2006/07:84). I förhållande till aviseringen i budgetpropositionen för 2007 föreslås den nedre åldersgränsen bli 18 år i stället för 19 år vid årets ingång. Utvidgningen innebär att även de som lämnar gymnasiet – i normalfall det år man fyller 19 år – kommer att omfattas.

–I Sverige finns en potentiell efterfrågan och ett potentiellt utbud av äldre arbetskraft som bör tas tillvara. För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den 1 januari 2007 den särskilda löneskatten på arbetsinkomster och inkomster av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt 65 år och är födda 1938 eller senare. Regeringen avser nu att gå vidare och från den 1 januari 2008 avskaffa den särskilda löneskatten även för personer som är födda före 1938. Härigenom uppmuntras arbetsgivare i än högre grad att ta tillvara de äldres erfarenhet och kunskap, liksom även äldre som vill fortsätta arbetet i det egna företaget.

–Regeringen avser att införa en möjlighet att föra över skogskonton och skogsskade- konton i samband med generationsskiften. Ett förslag om detta skall lämnas senast

43

PROP. 2006/07:100

under 2008 och träda i kraft senast den 1 januari 2009.

–I en nyligen avlämnad proposition föreslår regeringen en ny lag om att vissa företag som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning skall ha certifierade kassaregister (prop. 2006/07:105). Syftet är att skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från mindre seriösa företagare och öka legitimiteten för skattesystemet. Den illojala konkurrensen leder till att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga, vilket i sin tur kan leda till att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut. Vid utarbetandet av förslaget har regeringen särskilt beaktat företagens kostnader och att regleringen inte får medföra komplikationer för de minsta företagen. Därför föreslås att torg- och marknadshandeln och den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning inte skall omfattas av den föreslagna lagstiftningen. Lagstiftningen föreslås i huvudsak träda i kraft den 1 januari 2010.

Reglerna om F-skatt ses över

I regeringsförklaringen framförde regeringen att det inte skall krävas fler uppdragsgivare för att få F-skatt. Regeringen kommer under våren att tillsätta en utredning för att göra en översyn av reglerna om F-skatt.

Beskattningen av 3:12-företag och andra ägarledda företag

Från 2007 har de särskilda reglerna för ägare till fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, förändrats på ett sätt som sänker skatten, ökar drivkrafterna för företagarna att anställa fler samt förenklar för företagare och gör det lättare att sälja verksamheter. Utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman och det s.k. schablonbeloppet i förenklingsregeln har höjts. Senare i vår kommer en promemoria att presenteras med förslag om att beskattningen av kapitalvinster under en övergångsfas åren 2007- 2009 skall bygga på samma hälftendelning av vinsten mellan kapital- och tjänstebeskattning som gällde före 2006.

Efter dessa genomförda och aviserade förändringar i 3:12-reglerna finns anledning att utvärdera vad de nya reglerna innebär för balansen i skattemässig behandling av olika organisatoriska företagsformer som marknads-

noterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet. Olika slag av organisationsformer bör bedrivas under så skattemässigt likvärdiga villkor som möjligt så att inte en organisationsform missgynnas jäm- fört med en annan. För att behandla dessa frågor

– och som en nödvändig grund för reform- arbetet – kommer därför ett särskilt utvär- deringsuppdrag att lämnas. Uppdraget skall redovisas före utgången av 2007. Regeringen kommer därefter att ta ställning till hur reformarbetet skall drivas vidare. Redan i anslutning till höstens budgetproposition kan det dock bli aktuellt med vissa åtgärder.

Konkurrenskraftiga företagsskatteregler

Sedan lång tid tillbaka har de allmänna skattemässiga förutsättningarna för realinve- steringar i Sverige varit förmånliga i förhållande till de i vår omvärld. Genom 1990 års skattereform introducerades bland annat en då relativt låg bolagsskattesats. Under senare år har dock många länder förändrat sina företags- skatteregler, främst genom sänkningar av bolagsskattesatserna. Sverige bör även i framtiden ha internationellt sett konkurrens- kraftiga regler på företagsområdet som säker- ställer fortsatt goda villkor för investeringar i Sverige och ger en stabil svensk skattebas. I ljuset av detta kan det på sikt vara motiverat att se över den svenska bolagsskattesatsen så att investeringar och företagande i Sverige stimuleras. Vidare följer och deltar Sverige i EU- kommissionens pågående tekniska utrednings- arbete med en gemensam och konsoliderad bolagsskattebas. Det är dock ett mycket omfattande och tekniskt komplicerat arbete att ta fram ett system med gemensamma företags- skatteregler. Sverige ser betydande ekonomiska och politiska svårigheter med ett sådant system. Ett sådant system blir även inflexibelt eftersom reglerna blir svåra att ändra och systemet kommer även att ställa stora krav på ett väl fungerande gränsöverskridande administrativt ramverk. En annan fråga rör möjligheten och behovet av ökad samordning på vissa begränsade områden för att få de nationella systemen att fungera bättre tillsammans. Det kan röra områden där EG-domstolens praxis skapat nya förutsättningar.

Förmögenhetsskatten avskaffas

Hög tillväxt i Sverige förutsätter att företagen investerar i Sverige. Alltför ofta har dock svenska

44

uppfinningar och innovationer – en viktig faktor bakom investeringsnivån – kommersialiserats i andra länder. Bristen på riskvilligt kapital, bland annat orsakad av det höga svenska skatteuttaget på kapital i form av förmögenhetsskatt, har bidragit till denna negativa utveckling.

Förmögenhetsskattens oenhetliga värderings- regler och många undantag skapar kryphål och uppmuntrar till skatteplanering, framför allt bland de med stora kapitaltillgångar och resurser. Detta snedvrider hushållens val av placeringar och undergräver skattens legitimitet. Samtidigt har många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Förmögenhetsskatten har därför kommit att uppfattas som både godtycklig och orättvis. Förmögenhetsskatten är även kontrollmässigt svår att administrera.

Den fortgående globaliseringen och inter- nationaliseringen av kapitalmarknaderna har medfört att förmögenhetsskattens effekter på ekonomin successivt blivit alltmer skadliga. Det är svårt att med säkerhet uppskatta storleken på det kapital som placerats utanför Sveriges gränser för att undgå beskattning. Skatteverket har dock uppskattat att tillgångar motsvarande 500 miljarder kronor kan vara placerade utanför Sveriges gränser.

Förmögenhetsskatten utgör alltså ett hinder för företagandet. En avveckling av skatten skulle kunna förbättra särskilt de mindre företagens försörjning med riskvilligt kapital och därmed skapa bättre förutsättningar för de entreprenörer som Sverige så väl behöver. Mot bakgrund av detta avser regeringen att avskaffa förmögen- hetsskatten helt från och med den 1 januari 2007.

Begränsning av pensionssparavdraget

För att minska risken för förlust av skatte- intäkter och för att finansiera avskaffandet av förmögenhetsskatten på ett fördelningspolitiskt lämpligt sätt bör möjligheten att dra av för privat pensionssparande begränsas. Regeringen avser att under innevarande år återkomma med förslag om att begränsa det allmänna pensionsspar- avdraget till 12 000 kronor per år, vilket innebär att avdraget begränsas främst för personer med förhållandevis höga inkomster. De nya reglerna skall träda i kraft den 1 januari 2008.

Den globaliserade ekonomin innebär för Sveriges del en allt större rörlighet av varor, tjänster och kapital över gränserna. Men det blir också mer och mer vanligt att personer under sin

PROP. 2006/07:100

livstid bor i mer än ett land, för studier, för arbete och efter pensionering. Till detta kommer att Sverige som medlem i EU påverkas av den EG-rättsliga utvecklingen med dess krav på fri rörlighet för bland annat kapital och personer vilket förhindrar skatteuttag vid exempelvis utflyttning. Ett exempel från senare år ges av det svenska systemet för uppskov vid beskattningen av kapitalvinster på privatbostäder som nyligen utvidgats till att avse hela EES.

Olika former av uppskjuten beskattning där skattekrediter bildas skapar alltså särskilda svårigheter när individer och företag flyttar över nationsgränserna. Utöver de EG-rättsliga aspek- terna gäller det också hur systemen för uppgifts- lämnande, skattebetalningar och skattekontroll skall utformas på ett enkelt och effektivt sätt.

1.8.4Övriga skatteförändringar

Fastighetsskatten

Fastighetsskatten är orättvis, saknar folkligt stöd och legitimitet. Skatten drabbar enskilda människor som valt att investera och spara i eget boende på ett orättfärdigt sätt. Skatten drabbar egnahemsägare på ett oförutsägbart sätt och utan att den boende kan påverka situationen märkbart. Detta drabbar särskilt äldre människor som efter ett långt liv strävsamt amorterat ned sina skulder i syfte att kunna bo kvar även när inkomsterna blir lägre. Ingen skatt har ett så svagt folkligt stöd som fastighetsskatten. Mot denna bakgrund kommer den statliga fastighetsskatten på bostäder att avskaffas från och med den 1 januari 2008.

Regeringen avser att ersätta den statliga fastighetsskatten med en låg kommunal fastighetsavgift.

Fastighetsskatten sänktes väsentligt såväl 2006 som 2007 jämfört med den skatt som skulle ha uppkommit vid oförändrade regler. Mot denna bakgrund samt av offentligfinansiella skäl skall slopandet av den statliga fastighetsskatten 2008 finansieras fullt ut inom bostadssektorn jämfört med det annars beräknade skatteuttaget 2008 på motsvarande 16,3 miljarder kronor. I den modell som kommer att utredas av en arbetsgrupp inom Regeringskansliet finansieras 10,3 miljarder kronor av skattebortfallet genom en kommunal fastighetsavgift på 4 500 kronor per bostad för småhus, dock högst 1 procent av taxerings- värdet, samt på 900 kronor per bostad för

45

PROP. 2006/07:100

flerbostadshus, dock högst 0,4 procent av taxeringsvärdet. Resterande 6 miljarder kronor av skattebortfallet finansieras i modellen genom att skattesatsen på realisationsvinster höjs från 20 till 30 procent.

Den kommunala fastighetsavgiften beslutas av riksdagen men tillförs kommunerna från och med 2008. Statsbidraget till kommunerna justeras så att själva övergången blir neutral för såväl staten som kommunerna medan framtida inkomständringar tillfaller kommunerna. Reger- ingen avser att se över skatteutjämningssystemet och kommer i det sammanhanget pröva frågan om relationen mellan den kommunala fastighets- avgiften och utjämningssystemet.

Regeringens preliminära bedömning är att denna modell medför positiva effekter i flera avseenden. Om utredningen visar att förslaget skulle ge oönskade effekter vad avser fördelning mellan inkomstgrupper eller regioner, inlåsning på arbets- och bostadsmarknaden eller risk för försvagning av de offentliga finanserna skall arbetsgruppen vara fri att pröva alternativa vägar att avskaffa den statliga fastighetskatten. Utgångspunkten för arbetsgruppen måste vara att eventuella justeringar skall finansieras inom bostadssektorn. Regeringens avsikt är att ingen skall betala mer i fastighetsavgift än vad man skulle ha gjort enligt de tidigare reglerna.

Den fortsatta utredningen avses leda till ett förslag som remitteras i juni 2007 med inriktning på lagrådsremiss och proposition under hösten 2007 i syfte att ett nytt system skall träda i kraft den 1 januari 2008.

Skatter för effektiv miljöstyrning

En samordning av olika styrmedel i miljö- politiken, t.ex. mellan skatter och utsläpps- handel, är angelägen för att miljöpolitiken skall bli kostnadseffektiv. EU-kommissionens god- kännande från statsstödssynpunkt krävs innan koldioxidskatten kan sänkas för bränslen i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det förslag som lagts fram i prop. 2005/06:1 (se även prop. 2006/07:1) är alltjämt föremål för kommissionens prövning.

Regeringen uttalade i prop. 2006/07:13 att den under våren 2007 avsåg att lämna ett förslag till riksdagen som undantar utsorterat trä- och trädgårdsavfall som har sitt ursprung i hushållsavfall från den s.k. förbränningsskatten. Beredningen av denna fråga har dock visat sig mer komplicerad än regeringen förutsett.

Regeringen avser därför att återkomma i budgetpropositionen för 2008 gällande den s.k. förbränningsskattens hantering.

I budgetpropositionen för 2007 deklarerade regeringen att man i 2007 års ekonomiska vårproposition skulle återkomma angående finansieringen av de kostnader som uppkommer i och med att EU:s system för handel med utsläppsrätter utvidgas samt av att ökad inblandning av fettsyrametylester (FAME) i dieselolja tillåts. Regeringen bedömer nu att dessa kostnader kan finansieras från det finansiella sparandet utan att sparandet blir alltför lågt.

Reklamskatten

Ett ytterligare steg i avskaffandet av reklam- skatten bör tas. Regeringen anser att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress retroaktivt från och med den 1 januari 2007 skall få samma lägre beskattning och högre grundavdrag som sedan den 1 januari 2006 gäller för allmänna nyhetstidningar. Detta skulle innebära att antalet tidningar som betalar reklamskatt kraftigt minskar och åtgärden skulle också minska de berörda företagens administrativa börda. Regeringen har för avsikt att under 2007 återkomma till riksdagen med ett sådant förslag och hur detta skall finansieras.

Trängselskatten

Regeringen har i en proposition (prop. 2006/07:109) föreslagit att trängselskatt införs i Stockholm med start den 1 augusti 2007. Trängselskatten skall bidra till minskad trängsel, bättre miljö och till att finansiera investeringar i vägnätet i Stockholmsregionen. En fond skall inrättas för överföring av intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfra- struktur.

1.9En politik för att säkra en hållbar utveckling

De globala miljöutmaningarna, i synnerhet klimatförändringarna, påverkar livsbetingelserna i hela världen och måste ges större uppmärk- samhet. Utsläpp i luft och vatten är några av de största hot mänskligheten står inför. Vi har ett ansvar gentemot kommande generationer att

46

bruka naturens rikedomar på ett sådant sätt att vi kan lämna över en värld som inte inskränker livsmöjligheterna för våra barn och barnbarn. Vi har också ett ansvar att stödja utvecklings- ländernas arbete för fattigdomsbekämpning. Viktiga verktyg för detta är ett generöst bistånd med hög kvalitet och en samlad politik för global utveckling. Vi måste vara med och bidra till förutsättningar både för en god livsmiljö och tillväxt och utveckling. Exempelvis är utvecklingsländernas möjligheter goda att genom tekniksprång hoppa över nedsmutsande steg i utvecklingsprocessen, om rätt förutsätt- ningar ges.

1.9.1Klimatpolitik

Såväl i Sverige som internationellt har klimat- frågan kommit alltmer i fokus. Detta är i sig positivt eftersom klimatfrågan är en av de stora utmaningar världen ställs inför och behoven av att vidta åtgärder mot klimatförändringar är mycket stora. Åtgärder måste vidtas globalt och nationellt, regionalt och lokalt. Insatser för att bromsa och mildra effekter av klimatför- ändringar kommer att innebära ökade kostnader

– för enskilda människor, företag, organisationer och offentlig verksamhet. Priset för att inte agera är dock högre. En politik för att begränsa och minska utsläpp av växthusgaser måste för att vara verkningsfull ha legitimitet hos de som berörs. Legitimitet och acceptans kan bland annat skapas genom ökad kunskap och förtroendebyggande.

För att åstadkomma en breddad och fördjupad samverkan mellan näringsliv, forsk- ning och politik, samt en bred politisk uppslutning för Sveriges klimatpolitiska insatser, har regeringen tagit tre klimatinitiativ. Ett vetenskapligt råd för klimatfrågor har inrättats med uppdrag att bidra med vetenskapliga bedömningar till den klimatpolitiska proposition som regeringen avser presentera 2008. Rådets rekommendationer skall bland annat gälla vilket eller vilka mål som bör gälla för den svenska klimatpolitiken. Rekommendationerna skall utgöra ett av underlagen till den kommande parlamentariska beredningen för klimatfrågor vars huvuduppgift blir att utgöra beredning för den klimatpolitiska propositionen. Ett ytterligare underlag till beredningens arbete, blir rappor- teringen från det regeringsuppdrag som Natur-

PROP. 2006/07:100

vårdsverket och Statens Energimyndighet har att utarbeta underlag inför utvärderingen av klimatpolitiken. Vidare har regeringen inrättat en kommission för hållbar utveckling med stats- ministern som ordförande. Kommissionen skall med utgångspunkt från hållbar utveckling främja arbete över sektorsgränser, anlägga ett interna- tionellt perspektiv och se till såväl ekologiska, sociala som ekonomiska aspekter. Klimatfrågan blir ett huvudtema under det första årets arbete.

Sverige är sannolikt ett av de länder i världen som har bäst förutsättningar att möta klimat- utmaningen. Vi har goda tillgångar på förnybara resurser, tekniskt kunnande, jämförelsevis väl fungerande styrmedel och marknader samt goda industriella förutsättningar. Detta gäller inte minst inom transportområdet, innefattande hela kedjan från biodrivmedel till energieffektiva fordon. Detta innebär därmed också möjligheter till utveckling, ökade exportinkomster och nya jobb i Sverige. En viktig roll för staten är att skapa goda villkor för innovation och företagande och det kommer också under de närmaste åren att krävas insatser för att förkorta tiden från forskning till kommersialisering.

Regeringen föreslår att en miljöbilspremie införs för att stimulera användningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen. Åtgärden ligger i linje med EG- kommissionens strategi för att minska koldioxidutsläppen från personbilar. Premien föreslås utformas som ett kontantbidrag på 10 000 kronor per miljöbil som köps av privatperson mellan den 1 april 2007 och den 31 december 2009.

Som en åtgärd för att minska klimatpåverkan från energianvändningen beräknar regeringen att 140 miljoner kronor per år bör avsättsas från 2008 för insatser som syftar till en effektivare energianvändning. Därigenom kan efterfrågan på energi minska liksom behovet av att snabbt tillföra ny produktionskapacitet samtidigt som den direkta effekten är en minskad miljö- och klimatbelastning från sektorn.

Regeringen avser att, i enlighet med vad som anförts i budgetpropositionen för 2007 åter- komma med förslag till finansiering av en s.k. klimatmiljard för klimatrelaterad energiforsk- ning och utveckling samt investeringsstöd.

Klimatfrågan är genuint global. EU står för cirka 14 procent av de globala utsläppen av växthusgaser, en andel som antas minska snabbt då omvärldens utsläpp ökar. Sverige och EU kan

47

PROP. 2006/07:100

således inte lösa klimatfrågan själva, varken ekonomiskt eller via faktiska minskningar av utsläppsmängderna. Det är helt avgörande för klimatarbetet att en bred internationell upp- slutning kommer till stånd, där både nuvarande och blivande stora utsläppsländer ingår.

EU:s stats- och regeringschefer antog i mars 2007 ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen med 20 procent till 2020 jämfört med 1990. Under förutsättning att andra industriländer förbinder sig till jämförbara minskningar, avser EU att minska sina utsläpp med 30 procent fram till 2020. Samtidigt antogs bindande mål om att andelen förnybar energi 2020 skall uppgå till 20 procent av all energikonsumtion i EU och att biodrivmedel skall svara för 10 procent av all konsumtion av bensin och diesel i transportsektorn. Beslutet innefattar också en målsättning om att effektivisera energianvändningen med 20 procent jämfört med prognoser för 2020.

Dessa mål är mycket ambitiösa och kräver insatser inom ett stort antal områden, såväl nationellt som på gemenskapsnivå. Sverige skall ha en hög ambitionsnivå i både det internationella och det nationella klimatarbetet. Marknadsekonomins institutioner, ekonomiska styrmedel, forskning och ny teknik skall vara viktiga verktyg i arbetet. Ett exempel på ett styrmedel på EU-nivå är systemet för handel med utsläppsrätter för koldioxid. Det pågår nu en översyn av systemet. Regeringen anser att en utgångspunkt bör vara en breddning av systemet till fler sektorer och gaser samt en tydlig strävan att inkludera fler länder och regioner i handels- systemet.

1.9.2Miljöpolitik

Havsmiljön

Hotet mot vår havsmiljö är en viktig utmaning. I Östersjön och Västerhavet har övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter fått alarmerande konsekvenser. Regeringen kommer därför att presentera ett paket av åtgärder som syftar till att förbättra havsmiljön. Satsningarna kommer att genomföras 2007–2010. Regeringen föreslår att 40 miljoner kronor avsätts för havsmiljösatsningar 2007 samt beräknar totalt 450 miljoner kronor för åren 2008–2010.

Skydd av värdefulla naturmarker

Skyddet av den biologiska mångfalden är en hörnsten i regeringens miljöpolitik. Det är därför viktigt att målet om att hejda förlusterna av biologisk mångfald till 2010 står fast. Miljö- målsrådets årliga utvärderingar indikerar en bristande måluppfyllelse bland annat vad gäller områdesskydd. Regeringen, som fäster fortsatt stor vikt vid miljömålssystemet och uppfyllande av internationella åtaganden, kommer därför att se över arbetsformer och instrument. Ett effektivare utnyttjande av instrumenten för områdesskydd samt en utveckling av andra metoder som komplement till dessa är en utgångspunkt. Regeringen avser därmed att tillämpa de mest kostnadseffektiva metoderna för att nå de uppställda målen. I avvaktan på en översyn av arbetsformerna och instrumenten för skydd av värdefulla områden föreslår regeringen ett anslag för biologisk mångfald som motsvarar 2006 års nivå.

Kärnsäkerhet

Kraven på säkerhet i de svenska kärnkrafts- anläggningarna har successivt skärpts genom nya nationella föreskrifter och internationella åtaganden. Kärnkraftsinnehavarna planerar moderniseringar av flera av reaktorerna samtidigt som ansökningar finns om att öka effekten i anläggningarna. Det moderniseringsarbete som pågår och de effekthöjningar som redan beslutats ställer ökade krav på samhällets tillsyn. Regeringen avser se över behovet av höjda avgifter för att finansiera en förstärkning av tillsynsmyndigheternas verksamhet.

Miljö- och kärnsäkerhetssamarbete i Ryssland

Det är viktigt med ett fortsatt samarbete med Ryssland på miljöområdet. Detta handlar t.ex. om kapacitetsuppbyggnad, kärnsäkerhet och strålskydd. Fortsatt svensk och annan extern finansiering till större miljöprojekt i vårt närområde är viktigt för att dessa projekt skall kunna genomföras och miljösituationen i Östersjön därmed stabiliseras. Miljö- och kärnsäkerhetssamarbetet bör fortsätta bland annat av ett svenskt egenintresse när det gäller närmiljön och likvärdiga villkor i regionen, även om utvecklingssamarbetet med Ryssland avvecklas i andra delar.

48

1.9.3Energi- och miljönyckeltal

Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas nyckeltal relaterade till energi- och miljöfrågor som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet är att spegla den nationella utvecklingen på energi- och miljö- området på ett enkelt och informativt sätt. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunk- turvariationer. Över längre tidsperioder ger dock nyckeltalen information om utvecklingen på energi- och miljöområdet.

Energianvändningen i relation till ekonomins storlek fortsätter att minska. Även den totala energianvändningen minskar men det är ännu för tidigt att avgöra om detta är ett trendbrott.

Tabell 1.6 Energi- och miljönyckeltal

EnergianvändningU

(TWh respektive Wh/kr)

1980

1990

2000

2004

2005

Total slutlig

1

436

442

470

503

493

P

användningP

Varav förnybar

energi

107

137

167

171

182

biobränslen

48

64

88

109

108

vattenkraft

59

73

79

61

73

vindkraft

0

0

0,46

0,85

0,85

2

EnergiintensitetP

P

300

245

212

209

198

3

Utsläpp till luft (tusental ton)UPU

UP

4

1990

2000

2004

2005

P

1980P

KlimatpåverkanU

5

UP

UPU

Växthusgaser

iu.

75 808

75 114

78 089

75 660

exkl. bunkring

iu.

72 191

68 315

69 688

66 955

Koldioxid

82 438

59 841

59 124

63 635

61 144

exkl. bunkring

iu.

56 421

53 416

55 182

52 569

FörsurningU

U

Svaveldioxid

iu.

142

109

130

131

exkl. bunkring

491

109

46

41

40

Kväveoxider

iu.

337

329

355

355

exkl. bunkring

404

314

231

209

205

BelastningU

på haven (tusental ton)U

1980

1990

2000

2004

2005

ÖvergödningU

U

Fosfor

4,7

3,5

4,7

3,0

3,2

Kväve

115,5

104,9

146,6

108,6

96,5

1

Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk.

P

P

2

Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP i 2000

P

P

års referenspriser.

3

Ej normalårsjusterade siffror.

P

P

4

P

P

Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror för

1990 och senare.

5

P

P

Sänkor är inte inkluderade.

Källor: Statens energimyndighet, Naturvårdsverket, Statistiska centralbyrån, Sveriges lantbruksuniversitet.

PROP. 2006/07:100

Goda naturliga förutsättningar i Sverige bidrar till att mängden förnybar energi har ökat både i absoluta och relativa tal. Andelen förnybar energi uppgår till 37 procent mätt som andel av den totala svenska energianvändningen utan omvandlingsförluster. Jämfört med åren 1980 och 1990 har andelen förnybar energi därmed ökat med 48 procent respektive 36 procent. Samtidigt har den fossila andelen minskat med 46 procent respektive 13 procent. Mellan enskilda år kan dock variationerna vara stora, vilket till stor del hänger samman med tillgången på vattenkraft. Energieffektivisering, mätt som energiintensitet per förädlingsvärde, utvecklas efter en långsiktigt tydlig trend mot allt lägre energiinnehåll.

Sverige har, om man bortser från utsläpp från internationell luft- och sjöfart (s.k. bunkring), lyckats minska utsläppen av växthusgaser jämfört med 1990 års nivå. Sverige är därmed ett av få länder som förväntas att för perioden 2008– 2012 klara såväl det av EU tilldelade utsläppsmålet som vårt eget mer ambitiösa mål, +4 procent respektive -4 procent jämfört med 1990 års nivå. Inget annat land av de 15 tidigare EU-medlemmarna har lägre utsläpp av växthusgaser mätt i ton per person samt i relation till bruttonationalprodukten.

Den kraftiga minskningen av de svenska utsläppen av koldioxid, den volymmässigt största växthusgasen, är glädjande. Även dessa utsläpp kan dock variera betydligt från år till år, till stor del beroende på tillgången av vattenkraft och variationer i vädret.

Sedan 1980 har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. Exklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart har utsläppen av svaveldioxid mer än halverats sedan 1990. De svenska utsläppen av kväveoxider fortsätter också att minska, främst på grund av förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn.

Halterna av kväve och fosfor i flodmynningar utgör en indikator på näringstillförseln till haven. Även de årliga nyckeltalen som rör övergödning varierar kraftigt beroende på väderlek, vilket gör jämförelser med utvalda basår vanskliga. Sett över ett längre perspektiv avtar emellertid den totala belastningen. Det är viktigt att länderna runt Östersjön gemensamt tar ett ansvar för att

49

PROP. 2006/07:100

förbättra möjligheterna till återhämtning av innanhavet.

för vidare studier. Gymnasieskolan behöver reformeras och regeringen anser att gymnasie- skolan skall leda till en gymnasieexamen med tre huvudinriktningar: studieförberedande program som ger grundläggande behörighet till

1.10En politik för utbildning och högskolan, yrkesförberedande program och

kompetens

Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för ekonomisk tillväxt och välfärd. Det handlar om satsningar på forskning, men lika viktigt är att den grundläggande utbild- ningen är så bra att alla medborgare får möjlighet att ta del av information och samtal i vardagen. Bara så kan en levande demokrati uppstå och leva vidare.

Grundskolans huvuduppgift är kunskaps- uppdraget, dvs. att ge alla elever möjlighet att nå målen i alla ämnen. Varje elev, oavsett kön, familjebakgrund, bostadsort eller något annat, har rätt att få tillgodogöra sig och utveckla den kunskap han eller hon behöver för att kunna fungera som aktiv medborgare i ett demokratiskt samhälle. Grundskolan skall också lägga den nödvändiga grunden för gymnasiestudier. I dag finns så många mål för skolan att de tenderar att tränga ut varandra och kunskapsuppdraget har hamnat i skymundan. Målen i grundskolan måste därför bli färre och tydligare. Kunskaps- målen måste uppvärderas och förtydligas.

För att stödja elevernas utveckling och sätta en lägsta garanterad nivå för lärarnas kontinuerliga utvärdering och uppföljning vill regeringen införa regelbundna obligatoriska kontrollstationer. Det skapar ökad nationell likvärdighet och ger förutsättningar att minska variationen i elevers resultat.

Den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan är mycket allvarlig. Lika viktigt som det är att komma in på en utbildning är det att avsluta den på ett framgångsrikt sätt. Framtidens arbetsmarknad kräver hög kom- petens, och de ungdomar som inte fullföljer en gymnasieutbildning riskerar att få det mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Gymnasieskolans utbildningar har blivit alltmer lika när skillnaderna mellan de olika program- men minskat och de teoretiska kraven ökat. Alla elever tvingas läsa in grundläggande högs- kolebehörighet, oberoende av vilka mål, talanger och intressen som den enskilda eleven har. Resultatet har blivit att gymnasieskolan i vissa fall varken lyckats förbereda för yrkeslivet eller

lärlingsutbildning.

Regeringen har påbörjat arbetet med en omfattande reformering av det svenska utbildningssystemet. Arbetet inriktas på att fokusera på skolans kunskapsuppdrag, höja läraryrkets status och öka tillgången på välut- bildade lärare, förbättra trygghet och studiero i skolan och att ge alla elever och föräldrar en möjlighet att välja mellan skolhuvudmän och pedagogiska inriktningar.

Regeringen avser att återkomma i budget- propositionen för 2008 med ett förslag till en långsiktig strategi för att stärka barn- och ungdomskulturen. Förslaget kommer att inne- bära att barn och ungdomar får ökad möjlighet till kulturell delaktighet och eget skapande vilket bidrar till att nå de prioriterade kunskapsmålen i skolan.

Vuxenutbildningen har en viktig roll utifrån de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling. Den som behöver läsa in grundläggande eller särskild behörighet för hög- skolestudier kan komplettera tidigare utbildning eller läsa in en gymnasieutbildning inom vuxen- utbildningen. I dag finns en rättighet för vuxna att få en utbildning som motsvarar grundskolan. Regeringen avser att återkomma om hur en liknande rättighet på gymnasial nivå kan utformas.

Det är viktigt att alla som antas till hög- skoleutbildning har goda förutsättningar att tillgodogöra sig och genomgå utbildningen inom föreskriven tid med godkända studieresultat. På så sätt ökar effektiviteten och kvaliteten höjs i den högre utbildningen. Regeringen har nyligen överlämnat en proposition med förslag om ändrade regler för tillträde till högskole- utbildning (prop. 2006/07:107). Syftet med förslagen är att skapa ett system där kraven på behörighet skall vara likvärdiga oavsett om en sökande kommer från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning eller har annan motsvarande utbildnings- eller yrkesbakgrund.

Vidare syftar förändringarna till att ge tydliga signaler till elever i gymnasieskolan om att det lönar sig att välja sådana ämnen och fördjupningskurser som ger en gedigen grund

50

för högskolestudier och som är relevanta för att lyckas genomföra den sökta utbildningen. De som söker till högskolan direkt efter avslutad gymnasieutbildning skall inte missgynnas. Därför bör ålder inte premieras vid tillträde till högre utbildning.

Regeringen har i budgetpropositionen för 2007 presenterat förslag om en utbyggnad av resurserna för forskning under 2007, 2008 och 2009 med en nivåhöjning på sammanlagt 900 miljoner kronor utöver de resursökningar som följer av 2005 års forskningsproposition. Arbete har också inletts med sikte på att 2008 presentera en ny forskningsproposition för perioden efter 2008.

1.11En politik för ett effektivare utnyttjande av offentliga resurser

De offentliga utgifterna motsvarar omkring hälften av värdet på allt som produceras i Sverige under ett år. Det är viktigt att varje skattekrona används på ett effektivt sätt. Det finns en betydande potential för en effektivare använd- ning av de gemensamma resurserna. Genom högre effektivitet kan ökade satsningar inom prioriterade offentliga verksamheter bli möjliga, samtidigt som utrymme ges att sänka skatterna för att stimulera till fler jobb och ökad tillväxt i det privata näringslivet.

God hushållning med de gemensamma resurserna handlar både om att motverka överutnyttjande och fusk i skatte- och förmåns- systemen och om att öka effektiviteten i den offentliga sektorn.

1.11.1Krafttag mot bidragsbrott och överutnyttjande

Jämfört med andra länder har Sverige höga ersättningsnivåer i välfärdssystemen. För att det skall vara möjligt att bibehålla höga nivåer och för att stärka arbetslinjen, krävs att systemen inte överutnyttjas och att enbart de som är berättigade får del av ersättningar och bidrag.

Det förekommer bidragsbrott och över- utnyttjande av ersättningar och bidrag. I vissa delar av socialförsäkringssystemet är dessutom bidragsbrotten och överutnyttjandet omfat- tande. En grundläggande förutsättning för att

PROP. 2006/07:100

upprätthålla allmänhetens respekt för välfärds- systemen är att ersättningar och bidrag bara betalas ut till dem som är berättigade. Mot den bakgrunden anser regeringen att det är avgörande för såväl legitimiteten som finansie- ringen av välfärdssystemen att kontroll- verksamheten ökas och effektiviseras samt att felaktigt utbetalda ersättningar och bidrag återkrävs.

I budgetpropositionen för 2007 redovisades en lång rad åtgärder som syftar till att minska överutnyttjande och bidragsbrott. Utöver de åtgärder som redovisades där har ett antal ytterligare åtgärder tillkommit eller tidigare aviserade åtgärder konkretiserats:

–Regeringen har nyligen överlämnat proposi- tionen Bidragsbrottslag till riksdagen (prop. 2006/07:80).

–Regeringen har tillkallat en utredare med uppdrag att lämna förslag till en från Försäkringskassan skild tillsynsfunktion för socialförsäkringsadministrationen.

Uppdraget skall redovisas senast den 31 oktober 2007.

–Försäkringskassan har på regeringens uppdrag analyserat möjligheterna att införa skärpta kontroller vid uttag av tillfällig föräldrapenning – t.ex. genom att det införs en skyldighet för arbetsgivaren att rappor- tera frånvaro vid vård av sjukt barn till Försäkringskassan eller en skyldighet för föräldern att styrka barnets frånvaro från barnomsorgen. Regeringen avser återkomma med förslag till regeländringar under hösten.

–Regeringen överlämnade i januari 2007 en proposition till riksdagen med förslag om att ränta skall tas ut vid återkrav inom social- försäkringen (prop. 2006/07:49).

–Statskontoret får i uppdrag att utvärdera effektiviteten i den statliga återkravs- verksamheten avseende felaktigt utbetalda

ersättningar och bidrag. Regeringen har också givit Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkring i uppdrag att följa upp hanteringen av felaktigt utbetald arbetslös- hetsersättning och hanteringen av återkrav vid arbetslöshetskassorna.

–Försäkringskassan återinför det tidigare systemet med närvarorapportering vid aktivitetsstöd under våren.

51

PROP. 2006/07:100

–Regeringen avser att klargöra såväl arbets- förslag på hur lika villkor för offentliga och

förmedlingens som den arbetssökandes ansvar när det gäller arbetslöshetsför- säkringen. Det gäller bland annat frågor om anmälningsförfarandet och hur ifråga- sättanden görs. Systemet för sanktions- tillämpningen skall göras tydligt. Syftet är att kunna tillämpa sanktioner mot en sökande utan att göra ett alltför stort ingripande i individens ersättning.

–Arbetslöshetskassornas samorganisation har som ambition att införa ett nytt system för kontroll av deklarerat arbete på kassakort.

–Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvär- dering, Arbetsmarknadsverket och För- säkringskassan kommer under 2007 att genomföra mörkertalsanalyser avseende förekomsten av bidragsbrott och över- utnyttjande inom arbetslöshetsförsäkringen respektive sjukförsäkringen.

1.11.2 Ökad effektivitet i offentlig sektor

Ökad effektivitet i produktionen av välfärds- tjänster

För att öka effektiviteten och påskynda utveck- lingen av produktionen av välfärdstjänsterna inom vård, omsorg och utbildning, avser regeringen att under mandatperioden genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden av aktörer inom vård, utbildning och omsorg.

En ökad konkurrens kommer att stärka drivkrafterna för ökad effektivitet och ökad kvalitet i tjänsterna. En ökad konkurrens mellan producenterna skulle samtidigt öka individens valfrihet. Detta kräver tillgång till relevant och tillförlitlig information om alternativen. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra informationen om välfärdstjänster där valmöjligheter finns.

Regeringen har tidigare under våren i en proposition (prop. 2006/07:52) föreslagit att den s.k. stopplagen inom sjukvården slopas. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som har i uppdrag att komma med förslag om hur valfriheten inom äldreomsorgen och för funktionshindrade kan öka. På utbildnings- området har regeringen dels tillsatt en utredning med uppdrag att ta fram förslag till hur ett system med fristående vuxenutbildning kan utformas, dels en utredning med uppdrag att ge

fristående skolor kan uppnås.

En effektivare statlig organisation

Det behövs tydligare gränser för vad som bör vara myndighetsuppgifter och vad som bör vara förbehållet den politiska och allmänna opinionsbildningen eller marknadsekonomin. Den enskilde konsumenten och företagaren måste kunna lita på att det finns starka institutioner som bevakar marknader som öppnats för konkurrens och marknader kring viktig infrastruktur.

För att få en bättre överblick över antalet myndigheter i statsförvaltningen har regeringen gett Statistiska centralbyrån i uppdrag att förbereda upprättandet av ett myndighets- register.

Regeringen har tillsatt en utredning i syfte att effektivisera den statliga förvaltningen (dir. 2006:123). I uppdraget ingår bland annat att klargöra vad som bör vara statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter och att lämna förslag till vilka övergripande förvaltnings- politiska principer som bör gälla vid organisering av den statliga förvaltningen och överväga vilka förändringar som bör göras i den nuvarande myndighetsstrukturen. Utredningen skall också redovisa vilka besparingar av myndigheternas samlade förvaltningskostnader som förslagen leder till. Dessutom skall utredningen redovisa vilka åtgärder som skulle behöva vidtas för att uppnå en besparing om tre respektive sex procent av myndigheternas samlade förvalt- ningskostnader.

Regeringen har också tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av regeringens stabsmyndigheter (dir. 2007:20). I uppdraget ligger bland annat att pröva det offentliga åtagandet och se över konkurrensutsatt verksamhet vid myndigheterna samt att tydliggöra stabsmyndigheternas roll i det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvaltningen.

Nyligen överlämnade Ansvarskommittén sitt slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) till regeringen. Kommittén föreslår en omfattande reform av samhällsorganisationen. Betänkandet har sänts ut på remiss till ett stort antal remissinstanser. Regeringen kommer att verka för en bred och öppen debatt om kommitténs förslag.

52

Regeringen driver på det så kallade e-för- valtningsarbetet. Elektronisk fakturahantering införs den 1 juli 2008 och förväntas ge besparingar på fyra miljarder kronor under en femårsperiod och därefter en miljard om året. Automatiseringen av ärendehantering prioriteras och ger ytterligare besparingar samtidigt som kvaliteten och medborgarorienteringen kan förbättras. Säkerheten i den elektroniska kommunikationen stärks.

Bättre styrning och kontroll

Regeringen avser att med en ny myndighets- förordning förbättra styrningen av myndig- heterna med ett effektivt och tidsenligt styrinstrument. Den nya myndighetsför- ordningen skall tydliggöra ledningsformerna enrådighetsmyndighet, styrelsemyndighet och nämndmyndighet, liksom det ansvar myndig- heternas ledning har inför regeringen. Det ankommer på regeringen att försäkra sig om att myndigheterna bedriver verksamheten författ- ningsenligt och hushållar väl med statens medel.

Vidare är regeringen angelägen om att myndigheternas interna styrning och kontroll är betryggande. I ljuset av detta bereder regeringen förslag till en ny förordning om intern styrning och kontroll i staten. Ambitionen är att beredningen skall vara avslutad under våren 2007. Vidare gäller sedan årsskiftet en ny förordning för statlig internrevision.

Tydliga krav på en väl fungerande intern styrning och kontroll på nationell nivå bidrar även till att myndigheternas hantering av EU- medel förstärks. Det är därför angeläget att även medlemsstaterna vidtar åtgärder nationellt i syfte att stärka förvaltningen och kontrollen av EU- medel. Regeringen överväger mot denna bakgrund, och i likhet med de initiativ som redan tagits i Nederländerna, Danmark respektive Storbritannien, att på eget initiativ införa ett nationellt intygande avseende hanteringen av samtliga EU-medel.

Myndigheterna har till uppgift att förverkliga regeringens politik. Det är därför angeläget att närmare överväga hur uppföljningen och styrningen av förvaltningen skall utformas, men också vilken resultatinformation som kan och bör tas fram om den statliga verksamheten. Hösten 2007 lämnar Styrutredningen (dir. 2006:30) sina förslag till hur resultatstyrningen bör förändras och utvecklas. De överväganden som förestår med anledning av dessa förslag

PROP. 2006/07:100

kommer även att omfatta regeringens resultatredovisning till riksdagen.

1.12Kommunalekonomisk utjämning

Regeringen kommer att fortsatt verka för likvärdiga förutsättningar för människor i hela landet, oavsett var man bor. Detta innebär bland annat att kommuner och landsting skall ges förutsättningar att ge alla medborgare en god och likvärdig skola, vård och omsorg.

Samtidigt som oskäliga skillnader mellan kommuner och landsting skall elimineras måste systemet för utjämning i högre utsträckning främja tillväxt och välfärd. Dagens utjämnings- system, framför allt inkomstutjämningen, hämmar emellertid kommuners och landstings ansträngningar att minska utanförskapet.

I syfte att värna utjämningssystemet kommer regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning under mandatperioden med uppdrag att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning, inklusive de förändringar som nu föreslås. Alternativa metoder för inkomstutjämning med ett mer långsiktigt perspektiv skall utredas. Utredningen kan bland annat pröva möjligheten att utjämna de ekonomiska förhållandena mellan kom- munerna genom förändringar av den kommunala skattebasen. Översynen syftar till att undanröja tillväxthämmande faktorer och stärka incita- menten för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Utredningen skall även beakta konsekvenser för utjämningssystemet av reformer som påverkar den kommunala sektorn, t.ex. avvecklingen av den statliga fastig- hetsskatten. Utredningen tillsätts under 2008. Ett slutbetänkande beräknas kunna lämnas i slutet av 2010. Inkomstutjämningen utreds och hanteras med förtur så att ett delbetänkande avseende inkomstutjämningen kan lämnas under 2009.

I betänkandet Deluppföljning av den kom- munalekonomiska utjämningen (SOU 2006:84) föreslår utredaren en rad åtgärder för att vårda den kommunala utjämningen även i det kortare perspektivet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen följande:

–Den av utredaren föreslagna lönekostnads- utjämningen införs inte fullt ut enligt förslaget beroende på svårigheten att avgöra

53

PROP. 2006/07:100

hur stor del av skillnaderna i lönekostnad som är strukturellt betingade. Genomslaget begränsas 2008 till 50 procent av utfallet i den föreslagna utjämningsmodellen (regres- sionen) men utan den föreslagna begränsningen till den faktiska lönenivån i respektive kommun och landsting. Det sistnämnda för att helt eliminera påverkan av den faktiska lönenivån. Att införa en lönekostnadsutjämning förutsätter förslag till lagändring i denna proposition.

Regeringen gör följande bedömningar:

–De av utredaren föreslagna förändringarna i byggkostnadsutjämningen genomförs från 2008. Förslaget förutsätter ingen lagändring.

–Delmodellen för hälso- och sjukvård i landstingens kostnadsutjämning uppdateras från 2008 i enlighet med utredningens förslag. En sådan uppdatering kräver ingen lagändring.

–En ny permanent uppföljningsorganisation inrättas från 2008 i enlighet med utred- ningens förslag. Uppdraget, som omfattar att löpande följa upp utjämningssystemet, läggs på Statskontoret.

Med en parlamentarisk utredning som ser över utjämningssystemet i det längre perspektivet och de omedelbara justeringar som presenteras ovan vårdas den kommunala utjämningen på ett ansvarsfullt sätt.

1.13En politik för trygghet och valfrihet

Migration

Sverige skall ha en human flyktingpolitik och vara en fristad för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Rätten till asyl skall värnas liksom en rättssäker prövning och ett värdigt mottagande. Migrations- och flyktingpolitiken står inför stora utmaningar. Förra året ansökte över 24 000 personer om uppehållstillstånd på grund av asylskäl, 40 procent fler än 2005. I år väntas antalet stiga till närmare 40 000, för att från och med 2008 uppgå till mellan 30 000 och 40 000 personer årligen. Bakom utvecklingen ligger framför allt situationen i Irak. I år antas över hälften av alla som söker asyl i Sverige

komma från Irak. Sverige tar också emot en mycket stor andel av de irakier som söker sig till något av EU-länderna. Omkring hälften av dessa söker asyl i Sverige. Det måste finnas en solidaritet mellan EU:s medlemsländer så att fler delar ansvaret för att erbjuda skydd för flyktingar.

Det ökade antalet asylsökande medför att utgifterna för bostäder samt ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting blir högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår med anledning av detta att anslaget för ersättningar och bostadskostnader ökas med 743 miljoner kronor 2007. Åren 2008–2009 ökar utgifterna med 900 respektive 1 000 miljoner kronor. År 2010 beräknas utgifterna för ersätt- ningar och bostäder till cirka 2 900 miljoner kronor.

Regeringen anser att den statliga ersättningen bör öka till kommuner som träffar överenskom- melser med Migrationsverket om mottagande av ensamkommande barn. Regeringen föreslår därför att anslaget för ersättningar och bostads- kostnader ökas med 15 miljoner kronor 2007 för detta ändamål. För 2008–2010 beräknas utgif- terna öka med 37 miljoner kronor per år.

För att underlätta för personer som fått avslag på sin asylansökan att återvända till sina hemländer anser regeringen att ett åter- etableringsstöd bör införas på prov under 2007 och 2008. Regeringen föreslår därför att anslaget för ersättningar och bostadskostnader ökas med 27 miljoner kronor 2007.

Till följd av att antalet asylsökande till Sverige i år och de närmast kommande åren ökar, växer antalet ärenden som Migrationsverket har att handlägga. För 2008 beräknas därför utgifterna öka med 550 miljoner kronor. För 2009 och 2010 beräknas utgifterna öka med 300 miljoner kronor respektive 200 miljoner kronor. Där- utöver ökar ersättningarna till kommuner för flyktingmottagande. För 2008 beräknas ut- gifterna öka med 2 000 miljoner kronor. För 2009 och 2010 beräknas utgifterna öka med 3 550 miljoner kronor. I detta inkluderas en extra ersättning för att underlätta flykting- mottagande i kommuner med god arbets- marknad.

Jämställdhet

Jämställdheten i Sverige har förbättrats, men kvinnor och män har fortfarande inte lika möjligheter. Ett aktivt jämställdhetsarbete

54

präglar regeringens arbete. Kvinnor och män skall ha lika möjligheter att utvecklas. Regeringen har som mål att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser ur ett könsperspektiv. När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Den ekonomiska politiken skall användas för att försöka komma tillrätta med de obalanser mellan könen som finns inom ett antal områden i dag. Att kvinnor har en lägre inkomst beror bland annat på att skatter och bidrag har fått en utformning som gör att det inte tydligt lönar sig att börja arbeta, än mindre att gå upp i arbetstid.

Införandet av jobbavdraget vid årsskiftet var därför ett viktigt steg mot att göra det lönsamt att arbeta mer. Regeringens ambition är att fortsätta i samma riktning och ge fler kvinnor tydliga drivkrafter att gå från deltid till heltid.

Regeringen vill även förbättra möjligheterna för kvinnor som startar nya företag. Det skulle sannolikt ändra den skeva förmögen- hetsutveckling som finns i dag eftersom den bland annat bygger på att få kvinnor äger och driver företag. Att konkurrensutsätta de kvinnodominerade branscherna, till exempel sjukvården och barnomsorgen, och därigenom underlätta för nya företag är också ett viktigt sätt att öka friheten för Sveriges kvinnor.

Regeringen har tagit fasta på att människor behöver hjälp med att få vardagspusslet att gå ihop. Regeringen har föreslagit att kostnaden för att köpa hushållstjänster sänks från den 1 juli i år. Eftersom det oftast är kvinnorna som svarar för den stora arbetsinsatsen hemma kommer förslaget att ha störst positiv effekt på kvinnors möjligheter att kombinera hemmets och arbetslivets olika roller.

Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är en viktig del av jämställdhetsarbetet. Även arbetet mot hedersrelaterat våld är angeläget. Regeringen bereder därför för närvarande en handlingsplan om mäns våld mot kvinnor där också insatser mot hedersrelaterat våld kommer att ingå. Vidare bereds en handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål.

Kvinnors hälsa är en viktig del av regeringens jämställdhetssatsning. Regeringen beslöt i mars att satsa 90 miljoner kronor på ett treårigt forskningsprogram för bättre kvinnohälsa.

Myndigheterna arbete för en minskad löne- skillnad är en viktig fråga i regeringens löpande

PROP. 2006/07:100

dialog med myndighetscheferna. Detta gäller både de oförklarade löneskillnader som kvarstår efter att skillnader i arbetstid och arbetsuppgifter m.m. har beaktats och sådana löneskillnader som beror på att män i större utsträckning än kvinnor har ledande befattningar. Fram till 2010 skall de oförklarade löneskillnaderna i staten ha åtgärdats samtidigt som myndigheternas arbete för att få fler kvinnor i ledande befattningar intensifieras.

En reformerad familjepolitik

Inom Regeringskansliet bereds för närvarande förslag om barnomsorgspeng, ökat pedagogiskt inslag i förskolan, jämställdhetsbonus och ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag. Det yttersta syftet med dessa reformer är att ge alla barn en trygg uppväxt och ge varje barn förutsättningar att utvecklas som människa.

Regeringen bedömer att de kommande förslagen ökar valfriheten för barnfamiljer, förbättrar möjligheterna till jämställdhet och delat ansvar för barnen, ökar mångfalden i förskolan och barnomsorgen och ger förutsättningar för föräldrar att kunna tillbringa mer tid med barnen.

Vård och omsorg

Vård och omsorg skall även i framtiden vara solidariskt finansierad och fördelas efter behov. Den solidariskt finansierade välfärden måste dock vara öppen för nytänkande. En större mångfald och initiativkraft bidrar till att patienten och omsorgstagaren kan få bästa möjliga vård och omsorg. Inte minst måste den enskilde ges rätten att välja och framför allt att kunna välja bort det som inte fungerar. En mångfald av olika aktörer ger också förutsätt- ningar för bättre arbetsmiljö för de anställda och för vården och omsorgen att utvecklas.

Valfrihet och självbestämmande för den enskilde är ett medel för att få högre kvalitet i vården, samtidigt som det är ett mål i sig att varje person kan påverka sin egen situation och få möjlighet att fatta beslut som rör sin egen vardag. Extra ansträngningar måste göras för att valmöjligheterna skall omfatta alla, inte minst de grupper i samhället som nära nog berövats alla möjligheter att välja, som äldre, sjuka och funktionshindrade. Regeringen avser att under mandatperioden genomföra förändringar som syftar till att öka mångfalden och konkurrensen mellan olika aktörer inom vård och omsorg. En ökad konkurrens kommer att öka valfriheten, men också bidra till utveckling i dessa sektorer.

55

PROP. 2006/07:100

För äldre och multisjuka med ett stort och sammansatt vårdbehov behövs mer av helhetssyn. Patienten kommer att ges möjlighet till en fast vårdkontakt som vårdar eller vid behov lotsar patienten genom vårdkedjan.

För att uppnå en ökad mångfald måste sjukvårdshuvudmännen ges möjligheter att själva välja driftsform för vården och omsorgen. Regeringen har därför bland annat fattat beslut om att upphäva de bestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen som inskränker landstingens möjligheter att överlämna driften av region- sjukhus, regionkliniker och sjukhus till privata vårdföretag.

Vidare har en arbetsgrupp tillsatts som skall överväga och lämna förslag om åtgärder som underlättar för vård- och omsorgspersonal att ta över driften av verksamhet från kommuner och landsting, s.k. avknoppning. Regeringen har avsatt 40 miljoner kronor 2007 för att stimulera avknoppning.

Effektiv information inom hälso- och sjukvården

För att regeringens satsningar på ökad valfrihet, tillgänglighet och kvalitet inom hälso- och sjukvården skall ge avsedd effekt krävs en välfungerande och effektiv informations- hantering. Det handlar dels om att nödvändig vårddokumentation skall finnas tillgänglig vid vård och behandling, dels att informationen skall ha en så hög kvalitet att den tolkas och förstås på ett enhetligt sätt i alla delar av vården.

Regeringen satsar därför under 2007 totalt 175 miljoner kronor på detta område för att utveckla hälso- och sjukvårdens ersättnings- system, främja öppna jämförelser, och för att skapa en standard för elektronisk informations- överföring. Av dessa medel har 65 miljoner kronor avsatts inom ramen för den s.k. Dagmaröverenskommelsen för att påskynda införandet av nya nationella IT-tjänster, såsom en nationell sjukvårdsrådgivning via Internet och telefon, samt investeringar i vårdens tekniska infrastruktur för att förbättra säkerhet och kvalitet när information utbyts elektroniskt.

Tillgänglighet och prestationer inom vård och omsorg

Tillgängligheten till vård och omsorg skall förbättras. Samtidigt krävs en mer uttalad helhetssyn på patientens behov. Hälso- och sjukvården måste bland annat jämföra sina prestationer och systematiskt dra lärdom av misstag och framgångar. Regeringen har avsatt

ytterligare 250 miljoner kronor under 2007 till den nationella vårdgarantin. Detta innebär att stödet till den nationella vårdgarantin totalt uppgår till 750 miljoner kronor under 2007.

Den psykiatriska vården

Psykiatrin förmår inte att tillgodose kraven på en väl fungerande vård för psykiskt sjuka och stöd till deras anhöriga. Under 2007 satsas därför 500 miljoner kronor på förstärkningar av den psykiatriska vården. Regeringen beräknar att 500 miljoner kronor även bör avsättas för detta ändamål 2008 samt 250 miljoner kronor 2009. Det handlar bland annat om förbättringar av personalens kompetens, ökad tillgång till psykosocial kompetens samt en ökad kvalitet i och tillgänglighet till vården. Regeringen avser att verka för att personer som i dag vårdas inom den psykiatriska tvångsvården i ökad ut- sträckning skall kunna vårdas under öppnare former. Vården och stödet till barn och unga med psykisk ohälsa skall prioriteras. Regeringen har inrättat ett nationellt centrum för utveckling av tidiga insatser till barn och unga som löper risk att utveckla svårare psykisk ohälsa. Ett arbete för att utveckla en vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin har påbörjas.

Äldreomsorg

Äldreomsorgen skall var trygg och värdig, samtidigt som brukarna skall ges inflytande och självbestämmande. Med större valmöjligheter får medborgarna en mer lyhörd offentligt finan- sierad äldreomsorg, vars fokus är den enskildes behov och önskemål. Valfriheten gagnar också personalen som ges större möjligheter till utveckling, fler karriärvägar och kompetens- utveckling.

Från och med 2007 avsätter regeringen riktade medel för att förbättra och stärka äldreom- sorgen. Medlen skall bland annat användas för att förbättra vården och omhändertagandet av de äldre samt för att öka antalet platser i särskilda boendeformer.

Äldreboendedelegationen (dir. 2006:137) har bland annat i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att stimulera utvecklingen av särskilda boendeformer för äldre. Som ett deluppdrag skall delegationen senast den 31 december 2007 redovisa bedömningar av hur fler äldre skall få tillgång till bostad i s.k. mellanboendeformer eller trygghetsboende.

56

Regeringen har även tillsatt en utredning för att införa ett ”Fritt val” inom äldreomsorgen (dir. 2007:38).

Det skall bli klart och tydligt och lättare att följa upp vad äldreomsorgen skall klara av. I syfte att uppnå detta har regeringen tillsatt en utredning för införandet av en värdighetsgaranti. Värdighetsgarantin handlar bland annat om att säkra en god vård även för dem som inte längre själva är kapabla att föra sin talan.

Forskning om äldre och åldrande är nöd- vändigt för att äldreomsorgen skall kunna utvecklas med stöd av kunskap och effektiva metoder. Teknikutvecklingen är också en viktig del i byggandet av en modern äldreomsorg. Satsningen på teknikutveckling skall bygga på analyser av äldre och anhörigas beskrivningar av problem i vardagen och deras önskemål om förbättringar.

Som ett led i kvalitetsutvecklingen görs även en stor satsning på statistikinsamling. Ambi- tionen är att möjliggöra öppna jämförelser mellan olika kommuner och utförare. Tillförlitlig och lättillgänglig information är viktigt vid ett systematiskt förbättringsarbete och en förutsättning för fria och informerade val.

Tandvård

I början av 2008 avser regeringen att lämna förslag på en tandvårdsreform som både stärker högkostnadsskyddet och skapar rimliga villkor för den förebyggande tandvården på ett sätt som både främjar kontinuitet, valfrihet och kon- kurrens.

Regeringen avser att utveckla tandvården för att på ett bättre sätt kunna ta hand om de patienter som har de största behoven. Av stor vikt här är att förbättra skyddet mot höga kostnader. Vidare skall insatser göras inom tandvården för att stärka konkurrensen och prispressen inom tandvården. Regeringen avser att återkomma med förslag för att genomföra en tandvårdsreform som omfattar:

–Införandet av ett skydd mot höga kostnader.

–Införandet av en tandvårdscheck som kan användas som delbetalning för abonne- mangstandvård eller ett förebyggande tandvårdsbesök hos valfri tandläkare vartannat år.

Senare under mandatperioden planeras en särskild satsning på grupper som på grund av

PROP. 2006/07:100

långvarig sjukdom eller funktionshinder har ett ökat behov av tandvård.

Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder

Arbetet för att minska alkoholkonsumtionen fortsätter. En minskad alkoholkonsumtion förbättrar folkhälsan och minskar många sociala problem. Våldsbrott och övergrepp hänger ofta samman med alkoholkonsumtion. Narkotikan hotar individers hälsa, livskvalitet och trygghet. Nyrekrytering till narkotikamissbruk måste motverkas.

Regeringen beräknar därför att medlen för alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder bör ökas med 185 miljoner kronor per år 2008–2010. Regeringen arbetar för närvarande med att utveckla formerna för det framtida arbetet med de nationella alkohol- och narkotikahandlings- planerna.

Byggande och boende

Regeringen angav i budgetpropositionen för 2007 riktlinjerna för en ny bostadspolitik, med mindre av hämmande reglering och skadliga subventioner och mer av konkurrens, valfrihet och kommunalt självbestämmande.

Regeringens bostadspolitik innebär att lång- siktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder etableras. Snedvridande subventioner och detaljregleringar avskaffas. Från och med den 1 januari 2007 har en avveckling påbörjats av samtliga generella produktionssubventioner till bostadsbyggande. Dubbelbeskattningen av bostadsrättsföreningar har upphört i och med att den statliga inkomstskatten för bostads- rättsföreningar har avskaffats. Den statliga fastighetsskatten skall avskaffas och ersättas med en låg kommunal avgift.

Statens uppgift är att skapa goda, långsiktiga marknadsvillkor så att bostadsbyggandet kan baseras på konsumenternas efterfrågan. Kon- kurrens skall främjas, inte minst inom byggsektorn. det är också angeläget att plan- och bygglagstiftningen reformeras så att det blir lättare att söka bygglov och att handläggnings- tiderna i planärenden förkortas.

Regeringen har i en nyligen överlämnad proposition (prop. 2006/07:61) föreslagit att tillståndsplikten i lagen om allmännyttiga bostadsföretag upphävs, vilket återför ansvaret för den lokala bostadspolitiken till kommunerna, samtidigt som det möjliggör ökad valfrihet för bostadskonsumenterna. I propositionen föreslås också kommunerna få förbättrade möjligheter

57

PROP. 2006/07:100

att stödja hushåll som inte lyckats etablera sig på bostadsmarknaden, genom en lagändring som möjliggör för de kommuner som så vill att lämna hyresgarantier för vissa hushåll i syfte att underlätta för dessa att hyra en egen bostad. Lämnande av hyresgarantier främjas genom införandet av ett särskilt statligt bidrag på 100 miljoner kronor per år.

58

2

Förslag till riksdagsbeslut

PROP. 2006/07:100

2 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

vad gäller den ekonomiska politiken och budget- politiken

1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken (avsnitt 1),

2.fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till i genomsnitt 1 procent av bruttonationalprodukten över en konjunkturcykel (avsnitt 4.1.3),

3.godkänner vad regeringen föreslår om ändrad redovisning av avgifter till premie- pensionssparandet (avsnitt 5.2),

4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning respektive utgifts- område 24 Näringsliv (avsnitt 6.6.1),

5.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 4 Rättsväsendet respektive utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (avsnitt 6.6.2)

6.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet respektive utgifts- område 16 Utbildning och universitets- forskning (avsnitt 6.6.3),

7.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområde 7 Internationellt bistånd respektive utgiftsområdena 5 Inter-

nationell samverkan och 20 Allmän miljö- och naturvård (avsnitt 6.6.4),

8.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning (avsnitt 6.6.5),

9.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning, byggande samt kon- sumentpolitik (avsnitt 6.6.6),

10.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 13 Arbets- marknad respektive utgiftsområdena 1 Rikets styrelse, 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 8 Migration samt 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 6.6.7),

11.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad respektive utgiftsområde 14 Arbetsliv (se avsnitt 6.6.8),

12.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområdena 14 Arbetsliv respektive utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt 13 Arbetsmarknad (avsnitt 6.6.9),

61

PROP. 2006/07:100

13.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik respektive utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (avsnitt 6.6.10),

14.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 21 Energi respektive utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (avsnitt 6.6.11),

15.godkänner vad regeringen föreslår om Insättningsgarantinämnden (avsnitt 6.8),

16.antar regeringens förslag till lag om ändring

ilagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (avsnitt 3.1 och 6.9),

17.antar regeringens förslag till lag om ändring

ilagen (2004:773) om kommunaleko- nomisk utjämning (avsnitt 3.2 och 8.6.3),

vad gäller tilläggsbudget till statsbudgeten 2007

18.antar regeringens förslag till lag om ändring

isekretesslagen (1980:100) (avsnitt 3.3 och avsnitt 7.2.10),

19.antar regeringens förslag till lag om ändring

ilagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (avsnitt 3.4 och 7.2.13),

20.antar regeringens förslag till lag om ändring

ikasinolagen (1999:355) (avsnitt 3.6 och 7.2.13),

21.antar regeringens förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) (avsnitt 3.5 och 7.2.13),

22.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:193) om Sjätte AP- fonden (avsnitt 3.7 och 7.2.2),

23.antar regeringens förslag till lag om ändring

ilagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus (avsnitt 3.8 och avsnitt 7.2.17),

24.godkänner vad regeringen föreslår om Nämnden för offentlig upphandling (avsnitt 7.2.2),

25.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 2:5 Avsättning för garantiverk- samhet (avsnitt 7.2.2),

26.bemyndigar regeringen att under 2007 besluta att Fortifikationsverket i Riks- gäldskontoret får ta upp lån inom en ram av högst 8 175 000 000 kronor för in- vesteringar i mark, anläggningar och lokaler (avsnitt 7.2.2),

27.godkänner att staten genom byte eller försäljning avyttrar fastigheten Stock- holm Uggleborg 12 i Stockholms kom- mun (avsnitt 7.2.2),

28.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser, m.m. (avsnitt 7.2.5),

29.bemyndigar regeringen att under 2007 besluta om beställning av ombyggnad av upp till 31 stycken JAS 39A/B till JAS 39C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidareutveckling av JAS 39 Gripen samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass (avsnitt 7.2.5),

30.bemyndigar regeringen att under 2007 för anslaget 6:2 Materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 45 250 000 000 kronor efter 2007 (avsnitt 7.2.5),

31.bemyndigar regeringen att under 2007 för anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 25 000 000 kronor efter 2007 (avsnitt 7.2.5),

32.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader (avsnitt 7.2.7),

33.godkänner vad regeringen föreslår om Institutet för psykosocial medicin (avsnitt 7.2.8),

34.bemyndigar regeringen att under 2007 för det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 14:10 Insatser för vaccinberedskap besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst

62

600 000 000 kronor under åren 2008–2010 (avsnitt 7.2.8),

35.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg uppförda anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation (avsnitt 7.2.8),

36.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp upp- förda anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård

(avsnitt 7.2.9),

37.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 10:3 Kommunersätt- ningar vid flyktingmottagande samt godkänner de föreslagna riktlinjerna om statlig ersättning till kommuner för mottagande av ensamkommande barn (avsnitt 7.2.10),

38.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet (avsnitt 7.2.11)

39.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering (avsnitt 7.2.11),

40.bemyndigar regeringen att under 2007 för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 550 000 000 kronor under åren 2008–2010 (avsnitt 7.2.12),

41.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg (avsnitt 7.2.12),

42.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (avsnitt 7.2.12),

PROP. 2006/07:100

43.bemyndigar regeringen att under 2007 för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:77 Internationella programkontoret för utbildningsområdet besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 8 000 000 kronor under 2008 (avsnitt 7.2.12),

44.bemyndigar regeringen att under 2007 för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslagna anslaget 25:81 Fortbildning av lärare besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 900 000 000 kronor under åren 2008–2010 (avsnitt 7.2.12),

45.godkänner vad regeringen föreslår om avtrappning av den statliga bostadsbygg- nadssubventionen, det s.k. räntebidraget (avsnitt 7.2.14),

46.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 31:11 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag (avsnitt 7.2.14.),

47.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden

(avsnitt 7.2.14),

48.godkänner vad regeringen föreslår om statligt stöd till boende (avsnitt 7.2.14),

49.godkänner vad regeringen föreslår om hanteringen av äldre bostadskreditgaran- tier (avsnitt 7.2.14),

50.godkänner vad regeringen föreslår om disposition av avgiftsintäkter avseende djur- skydd enligt djurskyddslagen (1988:534) samt avgifter enligt lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar (avsnitt 7.2.19),

51.godkänner den förslagna användningen av det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. (avsnitt 7.2.19),

63

PROP. 2006/07:100

52.godkänner det föreslagna huvudmålet för Exportkreditnämnden samt bemyndigar regeringen att besluta om ändrade riktlinjer för myndighetens verksamhet (avsnitt 7.2.20),

53.bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som bedöms lämpliga för att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i Arbetslivsresurs AR AB samt bemyndigar regeringen att tillskjuta högst 30 000 000 kronor för att vid behov förstärka bolagets ekonomiska situation (avsnitt 7.2.20),

54.godkänner ändrade ramar för utgifts- områden samt anvisar ändrade och nya anslag enligt specifikation i tabell 2.1.

64

PROP. 2006/07:100

Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag 2007

Tusental kronor

Utgiftsområde

Anslags-

Belopp enligt

Förändring av

Ny ram/

nummer

statsbudget 2007

ram/ anslag

Ny anslagsnivå

1

Rikets styrelse

10 676 842

54 418

10 731 260

32:1

Länsstyrelserna m.m.

2 360 522

5 500

2 366 022

90:1

Kungliga hov- och slottsstaten

98 150

318

98 468

90:5

Regeringskansliet m.m.

5 580 760

48 600

5 629 360

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

11 873 471

4 950

11 878 421

1:3

Statskontoret

52 189

4 500

56 689

1:5

Statistiska centralbyrån

473 814

-200

473 614

1:9

Ekonomiska rådet

2 507

-1 250

1 257

1:15

Finanspolitiska rådet

0

1 500

1 500

2:5

Avsättning för garantiverksamhet

1 400

400

1 800

4

Rättsväsendet

30 753 868

3 000

30 756 868

4:1

Polisorganisationen

16 728 635

-40 000

16 688 635

4:3

Åklagarmyndigheten

897 050

47 000

944 050

4:5

Sveriges Domstolar

4 205 208

-4 000

4 201 208

5

Internationell samverkan

1 497 701

70 000

1 567 701

5:1

Bidrag till vissa internationella organisationer

1 056 654

70 000

1 126 654

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

44 163 964

0

44 163 964

6:1

Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande

truppinsatser, m.m.

20 452 062

-2 000

20 450 062

6:6

Försvarets radioanstalt

514 517

-2 000

512 517

6:9

Nämnder m.m.

5 901

4 000

9 901

7:3

Ersättning för räddningstjänst m.m.

21 080

18 000

39 080

7:5

Krisberedskap

1 711 976

-268 000

1 443 976

7:6

Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet

35 000

250 000

285 000

7

Internationellt bistånd

26 656 588

-700 000

25 956 588

8:1

Biståndsverksamhet

25 930 841

-700 000

25 230 841

8

Migration

5 032 876

785 000

5 817 876

12:2

Ersättningar och bostadskostnader

1 999 950

785 000

2 784 950

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

46 905 439

-4 000

46 901 439

13:7

Läkemedelsförmånsnämnden

58 626

-5 000

53 626

14:10

Insatser för vaccinberedskap

0

1 000

1 000

16:4

Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder

79 900

2 000

81 900

16:6

Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation

23 286

-2 000

21 286

13

Arbetsmarknad

66 650 378

341 500

66 991 878

10:1

Integrationsverket

46 730

23 000

69 730

10:2

Integrationsåtgärder

136 742

-51 378

85 364

10:3

Kommunersättningar vid flyktingmottagande

3 831 904

316 378

4 148 282

10:6

Avvecklingsmyndigheten för Integrationsverket

0

35 000

35 000

22:1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader

5 057 506

4 500

5 062 006

22:3

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader

3 235 377

-109 000

3 126 377

22:4

Lönebidrag och Samhall m.m.

12 601 146

123 000

12 724 146

65

PROP. 2006/07:100

Utgiftsområde

Anslags-

Belopp enligt

Förändring av

Ny ram/

nummer

statsbudget 2007

ram/ anslag

Ny anslagsnivå

14

Arbetsliv

1 360 715

179 717

1 540 432

23:1

Arbetsmiljöverket

638 906

-12 600

626 306

23:2

Arbetslivsinstitutet

164 403

28 100

192 503

23:8

Avvecklingsmyndigheten för Arbetslivsinstitutet

0

164 217

164 217

16

Utbildning och universitetsforskning

44 213 871

20 000

44 233 871

25:3

Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg

1 138 511

-483 650

654 861

25:15

Valideringsdelegationen

18 499

20 000

38 499

25:43

Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

222 419

14 000

236 419

25:47

Högskolan i Kalmar: Grundutbildning

446 708

-14 000

432 708

25:70

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

417 635

117 000

534 635

25:81

Fortbildning av lärare

0

366 650

366 650

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

10 139 013

-200

10 138 813

2:1

Lotteriinspektionen

44 219

-200

44 019

28:27

Centrala museer: Myndigheter

838 556

2 030

840 586

28:30

Bidrag till vissa museer

56 353

-2 030

54 323

19

Regional utveckling

3 162 689

90 000

3 252 689

33:1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder

1 495 837

-3 833

1 492 004

33:3

Transportbidrag

358 864

93 833

452 697

20

Allmän miljö- och naturvård

4 615 427

500

4 615 927

34:3

Åtgärder för biologisk mångfald

2 051 322

-89 500

1 961 822

34:11

Miljöbilspremie

0

50 000

50 000

34:12

Havsmiljö

0

40 000

40 000

21

Energi

2 708 501

0

2 708 501

35:1

Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader

201 690

7 000

208 690

35:3

Teknikupphandling och marknadsintroduktion

65 000

5 000

70 000

35:11

Stöd för konvertering från direktverkande elvärme

353 000

-12 000

341 000

22

Kommunikationer

33 914 339

586 000

34 500 339

36:3

Banverket: Administration

677 618

-3 600

674 018

36:4

Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter

13 315 807

125 000

13 440 807

36:16

Järnvägsstyrelsen

49 757

3 600

53 357

36:17

Trängselskatt i Stockholm: Administrationskostnader m.m.

0

461 000

461 000

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

18 000 600

16 733

18 017 333

42:6

Djurskyddsmyndigheten

46 054

16 733

62 787

24

Näringsliv

4 088 715

180 000

4 268 715

38:2

Näringslivsutveckling m.m.

374 509

79 400

453 909

38:3

Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader

76 747

600

77 347

38:18

Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt

ägda företag m.m.

24 150

100 000

124 150

25

Allmänna bidrag till kommuner

72 849 399

115 324

72 964 723

48:2

Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader

2 023 146

115 324

2 138 470

Summa anslagsförändring på tilläggsbudget

1 742 942

66

3

Lagförslag

PROP. 2006/07:100

3 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

3.1Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18 §TF1FT

Reduceringsinkomsten utgörs av summan av

–pension, sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 2 §,

–pension eller invaliditetsförmån som utges enligt utländsk lagstiftning,

–inkomst av kapital enligt 12 § första stycket 3,

– tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§, och

– tillägg till den bidragsgrundande inkomsten enligt 16 och 17 §§,

– 50 procent av de delar av den bi- dragsgrundande inkomsten som utgör arbetsinkomst enligt 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229),

– 50 procent av de delar av inkomster enligt 15 § 1 som, bortsett från att skatteplikt inte föreligger, är av motsvarande slag som arbetsinkomst enligt 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen, och

– 80 procent av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 19 §.

1T T Senaste lydelse 2002:305.

69

PROP. 2006/07:100

Vad som föreskrivs i 17 a § om beräkning av bidragsgrundande inkomst gäller också när reduceringsinkomsten beräknas.

U

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bostadstillägg och särskilt bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet.

70

PROP. 2006/07:100

3.2Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning

Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

8 §TPF FPT

För varje kommun beräknas standardkostnaden för

1.förskoleverksamhet och skolbarnomsorg,

2.förskoleklass och grundskola,

3.gymnasieskola,

4.individ- och familjeomsorg,

5.barn och ungdomar med utländsk bakgrund,

6.äldreomsorg,

7. befolkningsförändringar, och

7. befolkningsförändringar,

8. bebyggelsestruktur.

8. bebyggelsestruktur, och

9. löner.

För varje landsting beräknas standardkostnaden för

1. hälso- och sjukvård, och

1. hälso- och sjukvård,

2. befolkningsförändringar.

2. befolkningsförändringar, och

3. löner.

En standardkostnad beräknas också för kollektivtrafik. Kostnaden fördelas mellan kommuner och landsting enligt bestämmelser som regeringen meddelar.

U

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2008.

1T T Senaste lydelse 2005:804.

71

PROP. 2006/07:100

3.3Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Härigenom föreskrivs att 7 kap. 14 § sekretesslagen (1980:100)TF1FT skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 kap.

2

14 §TF FT

Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar.

Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. I verksamhet för kontroll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Beträffande beslut i ärende som avses i detta stycke gäller sekretessen dock endast för uppgifter i skälen.

Sekretessen enligt andra stycket gäller även hos myndighet som lämnar

biträde i ett ärende eller verksamhet som avses där.

Utöver vad som följer av första

Utöver vad som följer av första

stycket

gäller

sekretess

hos

stycket

gäller

sekretess

hos

Integrationsverket

Migrationsverket

1.i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och

2.i verksamhet som avser medverkan till bosättning för personer som omfattas av 1,

för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs.

Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos Totalförsvarets pliktverk och Migrationsverket i verksamhet som avser mottagande och vidarebefordran av upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer som avses i Genèvekonventionerna den 12 augusti 1949 rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggsprotokollen till konventionerna, för uppgift om enskilds vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men.

Sekretess gäller, i den mån riksdagen har godkänt avtal om detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation, för uppgifter som avses i första och andra styckena och som en myndighet fått enligt avtalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1–3 §§ får i fråga om denna sekretess inte tillämpas i strid med avtalet.

1T T Lagen omtryckt 1992:1474.

2T T Senaste lydelse 2006:630.

72

PROP. 2006/07:100

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio år. Utan hinder av sekretess enligt första eller femte stycket eller enligt 2 kap. 1

eller 2 § får uppgifter som avses i femte stycket lämnas till den nationella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och förordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer.

U

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2007. För uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före denna tidpunkt gäller bestämmelsen i 7 kap. 14 § fjärde stycket i sin äldre lydelse.

73

PROP. 2006/07:100

3.4Förslag till lag om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1982:636) om anordnande av visst

automatspel skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

7 §TF

FT

Lotteriinspektionen utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.

För att utöva tillsynen har Lotteriinspektionen rätt att få tillträde till lokaler och platser där automatspel anordnas eller där en spelautomat annars finns uppställd och att infordra upplysningar från den som anordnar spelet eller låtit

ställa upp automaten.

LotteriinspektionenT

får ta ut avgift

Avgifter får tas ut i ärenden om

för tillsynen. Regeringen får meddela

tillsyn enligt denna lag. Regeringen

föreskrifter om avgift för tillsynen.T

eller den myndighet som regeringen

bestämmer får meddela föreskrifter om avgift för tillsynen.

U

Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2007.

1T T Senaste lydelse 2004:1063.

74

PROP. 2006/07:100

3.5Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

Härigenom föreskrivs att 42 § lotterilagen (1994:1000) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

42 §TF FT

Länsstyrelsen i det län där ett

Länsstyrelsen i det län där ett

bingospel

skall bedrivas prövar

bingospel

skall bedrivas prövar

frågor om tillstånd enligt 22 §. Om

frågor om tillstånd enligt 22 §. Om

bingospelet skall bedrivas i flera län

bingospelet skall bedrivas i flera län

eller om

22 § andra stycket skall

eller om

22 § tredje stycket skall

tillämpas prövas dock frågan om

tillämpas prövas dock frågan om

tillstånd av Lotteriinspektionen.

tillstånd av Lotteriinspektionen.

U

Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2007. Den nya bestämmelsen skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2005.

1T T Senaste lydelse 2002:592.

75

Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd och tillsyn enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifterna.

PROP. 2006/07:100

3.6Förslag till lag om ändring i kasinolagen (1999:355)

Härigenom föreskrivs att 16 § kasinolagen (1999:355) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 § Avgifter får tas ut i ärenden om

tillstånd och tillsyn enligt denna lag. Regeringen meddelar föreskrifter om avgifterna.

U

Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2007.

76

PROP. 2006/07:100

3.7Förslag till lag om ändring i lagen (2000:193) om Sjätte AP-fonden

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:193) om Sjätte AP-fonden dels att 3 kap. 3 § skall upphöra att gälla,

dels att 3 kap. 2 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

2 §

Sjätte AP-fonden får placera de medel som styrelsen förvaltar

och utländska

1. i aktier i svenska aktiebolag,

1. i

aktier i

svenska

konvertibla

skuldebrev

aktiebolag,

konvertibler

2. i

sådana

2. i

sådana

eller

eller skuldebrev förenade med optionsrätt

teckningsoptioner som har utfärdats av

till nyteckning som har utfärdats av

svenska och utländska aktiebolag,

svenska aktiebolag,

och

3. som

riskkapital

i

svenska

3. som riskkapital i

svenska

ekonomiska föreningar samt

utländska ekonomiska föreningar samt

4. i

andelar

i svenska

komman-

4. i andelar i svenska och utländska

ditbolag.

kommanditbolag.

Fonden får inte förvärva så många vid

Fonden får inte förvärva så många

en svensk börs inregistrerade aktier i ett

aktier som är upptagna till handel på en

aktiebolag att dessa uppgår till 30 procent

reglerad marknad eller en motsvarande

eller mer av samtliga aktier i bolaget eller,

marknad utanför Europeiska ekonomiska

om aktierna har olika röstvärde, att

samarbetsområdet att dessa uppgår till

röstetalet för aktierna uppgår till 30

30 procent eller mer av samtliga aktier i

procent eller mer av röstetalet för

ett aktiebolag eller, om aktierna har olika

samtliga aktier i bolaget. Detta gäller inte

röstvärde, att röstetalet för aktierna

förvärv av aktier i ett svenskt

uppgår till 30 procent eller mer av

riskkapitalbolag.

röstetalet för samtliga aktier i bolaget.

Detta gäller inte förvärv av aktier i ett

svenskt eller utländskt riskkapitalbolag.

Av fondens tillgångar, värderade till marknadsvärdet, får högst tio procent vara utsatt för valutakursrisk.

Fonden får inte vara komplementär i ett kommanditbolag.

U

Denna lag träder i kraft den 1 november 2007.

77

PROP. 2006/07:100

3.8Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i

bostadshus skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1

2 §TF

FT

Kreditering på skattekonto med

Kreditering på skattekonto med

stöd av denna lag får inte minska

stöd av denna lag får inte minska

statens inkomst av skatter med ett

statens inkomst av skatter med ett

större belopp än 205 miljoner kronor

större belopp än 161,467 miljoner

2006 och 250 miljoner kronor 2007.

kronor 2006 och 288,533 miljoner

kronor 2007.

U

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2007.

1T T Senaste lydelse 2006:1403.

78

4

Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser

PROP. 2006/07:100

4 Budgetpolitiska mål samt statens och den offentliga sektorns finanser

I det inledande avsnittet (4.1) redovisar regeringen sin syn på behovet av att förstärka det finanspolitiska ramverket. I de avsnitt som följer därefter redovisas de budgetpolitiska målen för åren 2007–2010 (avsnitt 4.2) samt budget- effekterna dels av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels av de reformer och finansieringar som tidigare beslutats eller aviserats (avsnitt 4.3).

En översiktlig redogörelse lämnas även för statens (avsnitt 4.4), kommunsektorns (avsnitt 4.5) och ålderspensionssystemets (avsnitt 4.6) finanser. Beräkningarna för 2007–2010 baseras på gällande regler och på beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter men som ändå påverkar statens lånebehov (exempelvis myndigheters in- och utlåning i Riksgäldskontoret) redovisas också i detta kapitel. En detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 respektive 6.

Det nuvarande finanspolitiska ramverket har sin grund i det svåra statsfinansiella läget i början av 1990-talet. Det var då nödvändigt att vända en utveckling som innebar snabbt ökande statliga utgifter, stora underskott i den offentliga sektorn och en statsskuld som hotade att bli ohanterligt stor. Flera förändringar genomfördes för att skapa en stramare budgetprocess. De tidigare allmänna riktlinjerna för den ekono- miska politiken ersattes i mitten av 1990-talet av tydliga mål för budgetpolitiken. Inledningsvis var syftet att stabilisera statsskuldens utveckling. När detta hade uppnåtts uttrycktes målet som en nivå för den offentliga sektorns finansiella sparande. Ett flerårigt tak för statens utgifter infördes 1997. Utgiftstaket sågs som ett instrument som skulle göra det möjligt för staten att ha kontroll över utgiftsutvecklingen och därmed förbättra förutsättningarna att uppnå överskott i de offentliga finanserna.

En annan förutsättning för saneringen av statens finanser var reformeringen under 1990- talet av riksdagens process för att bereda och besluta om statsbudgeten. Beslut om stats- budgeten tas i två steg, med ett inledande beslut

4.1Det finanspolitiska ramverket om beräkning av inkomsterna och storleken på

ramar för 27 utgiftsområden och därefter beslut

4.1.1Nuvarande finanspolitiska ramverk om anslagen inom de olika områdena.

Historik

I det finanspolitiska ramverket ingår de mål och restriktioner som gäller för budgetpolitiken samt de regler och metoder som används när stats- budgeten bereds, beslutas, genomförs och följs upp.

Därigenom skapas förutsättningar för en budgetpolitik där olika utgifter ställs mot varandra och utgiftsökningar prövas utifrån ett fastställt ekonomiskt utrymme. För kommun- sektorn skärptes budgetdisciplinen genom restriktioner som påverkade skatteuttaget och, från och med 2000, genom att ett lagstadgat krav på budgetbalans infördes. Det senare kravet

81

PROP. 2006/07:100

gäller alltjämt och innebär att en kommun skall upprätta en budget så att intäkterna överstiger kostnaderna. Ett eventuellt underskott skall korrigeras inom tre år.

I anslutning till förändringarna i budget- processen och skärpningen av de budgetpolitiska målen, stärktes även den rättsliga regleringen av regeringens befogenheter och skyldigheter inom finansmaktens område genom tillkomsten av lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budget- lagen). När de offentliga finanserna förbättrades under slutet av 1990-talet skärptes målen för den offentliga sektorns finansiella sparande.

År 1998 tillkom EU:s stabilitets- och tillväxtpakt som innebär att ett eventuellt underskott i den offentliga sektorn inte får överstiga 3 procent av bruttonationalprodukten (BNP) något enskilt år och att den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte får vara högre än 60 procent.

Sedan 2000 har riksdagen fastställt målet till att den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till två procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Detta mål har sedan 2003 kompletterats med ett beslut om mål för överskott i den offentliga sektorn för det kommande året. Dessförinnan beslutade riksdagen om årliga överskottsmål enligt samma system som för det fleråriga utgiftstaket för staten, dvs. för det tredje tillkommande året.

Erfarenheter

Sammantaget har de skärpta budgetpolitiska målen och förbättrade budgetprocesser bidragit till en god budgetdisciplin som stärkt kontrollen över de offentliga finanserna och förbättrat förutsättningarna för ekonomisk tillväxt. Dessa institutionella förändringar är viktiga. Av stor vikt är också att riksdagen och regeringen under mer än tio år i stort har accepterat de begräns- ningar som dessa regler medför.

Statsskulden som andel av BNP stabiliserades på en nivå omkring 80 procent under perioden 1994–1997. Skuldkvoten har därefter minskat successivt och uppgick vid utgången av 2006 till 43,0 procent av BNP.

I jämförelse med utgiftsutvecklingen under tidigare decennier har de statliga utgifterna under de senaste tio åren inte längre ökat som andel av BNP. De senaste åren har utgiftskvoten tvärtom minskat.

Det genomsnittliga finansiella sparandet i den offentliga sektorn uppgår sedan 2000 till 2

procent av BNP, även om det enskilda år har avvikit märkbart från 2 procent.TF1FT De beslutade utgiftstaken har klarats samtliga år, men i vissa fall med hjälp av åtgärder som inte ligger i linje med budgetlagens anda. Kommunsektorns finansiella sparande och ekonomiska resultat har successivt förbättrats sedan 2002.

I budgetpropositionen för 2007 angav regeringen att erfarenheterna av det finans- politiska ramverket i huvudsak är goda och att det därför finns starka skäl att i allt väsentligt behålla detta ramverk. Regeringen står fast vid denna bedömning. Samtidigt anser regeringen att ramverket i vissa delar har fungerat mindre bra. Det är därför nödvändigt med en översyn för att se hur det finanspolitiska ramverket kan förstärkas och vidareutvecklas.

Överskottsmålet har formulerats som ett genomsnitt över en konjunkturcykel, samtidigt som konjunkturcykelns längd inte är entydigt definierad. Det gör det svårt att följa upp måluppfyllelsen. Det finns också skäl att ifrågasätta i vilken grad överskottsmålet verk- ligen har varit styrande för den årliga finans- politiken. Vissa år har således inte ett överskott på 2 procent av BNP eftersträvats i budge- teringen ens på medellång sikt. De prognos- tiserade genomsnittliga överskotten har då legat betydligt lägre än 2 procent. Dessutom har de årliga målen haft en otydlig koppling till det övergripande långsiktiga målet. Det har också funnits osäkerhet kring motivet för överskotts- målet och hur länge det eftersträvade överskottet skall behållas.

Trots att ett av de grundläggande motiven för utgiftstaket är att det skall främja möjligheterna att nå överskottsmålet, har sambandet mellan det statliga utgifterna och den offentliga sektorns finansiella sparande varit otydligt. Det har också saknats öppenhet kring vad som varit avgörande för hur utgiftstakets nivå har bestämts.

Därtill har tidsperspektivet för finanspolitiken kortats. Det är en försvagning som kan få konsekvenser för långsiktigheten och stram- heten i det finanspolitiska ramverket. Förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året har inte regelmässigt lämnats till riksdagen på det sätt som ursprungligen förutsattes. Därigenom har tidsperspektivet i den ekonomiska vår-

1T T Inklusive premiepensionssparandet.

82

propositionen förkortats, vilket förstärker riskerna för ökad kortsiktighet.

Tillämpningen av principer och regler för budgetering och redovisning på statsbudgeten har skett på ett sätt som innebär att utgiftstakets avsedda funktion inte tillåtits verka fullt ut. Utrymmet under utgiftstaket har kunnat utökas genom att avsteg gjorts från de grundläggande principerna om fullständighet och brutto- budgetering på statsbudgeten. Detta har bl.a. skett genom ett ökat bruk av utgifter som belastar statsbudgetens inkomstsida samt genom att internt i staten lånefinansiera ett antal infrastrukturinvesteringar.

4.1.2Det finanspolitiska ramverket bör stärkas

Regeringens bedömning: Det finanspolitiska ramverket bör förstärkas för att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser.

Förutsättningarna för extern uppföljning och utvärdering av finanspolitiken bör förbättras.

SkälenT för regeringens bedömningT

Inledning

Regeringens uppfattning är att det finans- politiska ramverket har tjänat Sveriges ekonomi väl. Arbetet med översynen av ramverket som aviserades i budgetpropositionen för 2007 har inletts. Syftet är att komma till rätta med de brister och avsteg från centrala budgeterings- principer som har uppmärksammats och att förstärka ramverket. Regeringens avsikt är att lägga en grund för ökad öppenhet och tydlighet kring finanspolitiken.

Finanspolitikens yttersta syften är att bidra till en effektiv användning av ekonomins resurser, en jämn och stabil konjunkturutveckling och en rimlig fördelning av inkomster och förmögen- heter mellan individer och generationer. En grundförutsättning för att nå dessa syften är att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara.

Regeringen redovisar i denna proposition sin syn på vilka principiella överväganden som bör ligga till grund för överskottsmålets utformning samt hur det följs upp och utvärderas. Öppenheten och tydligheten i budgetprocessen bör öka för att stärka utgiftstakets trovärdighet.

PROP. 2006/07:100

Vidare bör förutsättningarna för extern uppföljning och utvärdering av finanspolitiken förbättras.

Arbetet med att utreda och pröva möjligheter till ytterligare förslag kommer att fortsätta under mandatperioden för att skapa förutsättningar för ett finanspolitiskt ramverk som är ändamåls- enligt, effektivt och tydligt.

Överskottsmålets utformning

Förutsättningarna har förändrats sedan mitten av 1990-talet, vilket påverkar både de grund- läggande motiven för och utformningen av det finanspolitiska ramverket. En viktig fråga som behöver analyseras är hur de finanspolitiska målen skall utformas för att på bästa sätt ge förutsättningar för långsiktigt hållbara offentliga finanser när den demografiska utvecklingen medför ett ökat tryck på de gemensamma resurserna.

Riksrevisionen anser i sin rapport Regeringens uppföljning av överskottsmålet (RiR 2006:27) att överskottsmålet inte är tydligt formulerat och att principerna för uppföljning av målet bör förtydligas.

OECD påpekar i sin rapport 2005–Economic

Survey-Sweden att konjunkturnedgången 2002– 2003 avslöjade vissa svagheter hos det svenska finanspolitiska ramverket. Huvudproblemet är att ramverket inte kunde hålla emot utgifts- ökningarna under den goda ekonomiska konjunkturen kring 2000, vilket ledde till att ramverket senare sattes under press. En särskild svaghet är enligt OECD att det är svårt att utvärdera om finanspolitiken ligger i linje med överskottsmålet eftersom konjunkturcykelns längd kan tolkas på olika sätt. Det är också oklart hur kraftig aktiv finanspolitik som kan accepteras inom ramen för överskottsmålet.

I sin rapport Sweden – Staff Report for the 2005 Article IV Consultation ansåg IMF att det förekom en gradvis erodering av de finans- politiska reglerna. IMF ansåg att det finansiella sparandet var för svagt i förhållande till över- skottsmålet. Även IMF anser att överskotts- målet är svårt att utvärdera.

Oaktat behovet av en mer grundläggande genomlysning av hur överskottsmålet bör utformas i framtiden behöver målet justeras redan i år, men då av tekniska skäl. EU:s statistikorgan Eurostat har beslutat att sparandet i premiepensionssystemet från och med april 2007 skall redovisas i nationalräkenskapernas

83

PROP. 2006/07:100

hushållssektor i stället för som hittills i den offentliga sektorn.

Det bör också klargöras vilka indikatorer som skall användas för att följa upp och utvärdera hur överskottsmålet uppfylls olika år.

Utgiftstakets långsiktighet och trovärdighet

Utgiftstakets främsta roll är att främja möjlig- heterna att nå överskottsmålet. För att öka öppenheten och stärka förutsättningarna för uppföljning och utvärdering anser regeringen att det finns behov av att tydliggöra grunderna för hur utgiftstakets nivå bestäms.

Långsiktighet är en viktig förutsättning för en stram budgetprocess och för trovärdigheten i systemet med ett utgiftstak för staten. Tidsperspektivet behandlas bl.a. i den ut- värdering av omläggningen av budgetprocessen som genomförts av en arbetsgrupp med tjänstemän från riksdagen och Regeringskansliet (dnr Fi2001/2694). Gruppen tillsattes med anledning av riksdagens tillkännagivande till regeringen om att omläggningen som genom- fördes fr.o.m. 2002 skulle utvärderas (bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274). Arbets- gruppens slutsatser om effekterna på riksdagens dubbelarbete med budgeten under vår och höst samt uppföljning och utvärdering av riksdagens beslut redovisades i budgetpropositionen för 2007. De två återstående frågor som behandlas i utvärderingsrapporten, nämligen fastheten i regeringens interna budgetarbete och innehållet i den ekonomiska vårpropositionen, har enligt regeringens uppfattning betydelse för lång- siktigheten och trovärdigheten i finanspolitiken. Arbetsgruppens bedömningar av dessa frågor bör beaktas i utformningen av ramverket.

Kvaliteten, och delvis även tidsperspektivet, i regeringens underlag till riksdagen behandlas i Riksrevisionens rapport Det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionerna (RiR 2006:23). Riksrevisionen anser bl.a. att reger- ingen bör utveckla bedömningen av effekterna på de offentliga finanserna och de takbegränsade utgifterna av osäkerheten i de makroekonomiska framskrivningarna. Regeringen delar denna upp- fattning.

För att vidmakthålla stramheten och förbättra öppenheten i budgetprocessen anser regeringen att inte bara de uttryckliga bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budget- lagen), utan även dess anda skall efterlevas i ökad utsträckning. De grundläggande principerna för

budgetering och redovisning på statsbudgeten bör därför upprätthållas på ett striktare och öppnare sätt.

Extern uppföljning och utvärdering

En väsentlig förutsättning för tilltron till det finanspolitiska ramverket och dess hållbarhet på lång sikt är att regeringens finanspolitiska mål följs upp på ett tydligt vis. Regeringen avser därför att inrätta ett finanspolitiskt råd som en myndighet under regeringen. För detta ändamål föreslår regeringen att det på tilläggsbudget i denna proposition förs upp ett anslag i statsbudgeten.

Det finanspolitiska rådet bör få i uppdrag att göra en årlig uppföljning av om de grund- läggande målen för finanspolitiken uppnås. Med detta avses överskottsmålet och utgiftstaket samt hur finanspolitikens inriktning förhåller sig till dessa mål och till konjunkturutvecklingen. Rådet bör också utvärdera om politiken bidragit till en långsiktigt uthållig tillväxt och om den bidragit till full sysselsättning. Rådet bör vidare utvärdera kvaliteten i det underlag som ligger till grund för regeringens bedömningar av över- gripande ekonomisk karaktär, t. ex. centrala indikatorer och prognoser. Även tydligheten i den ekonomiska vårpropositionen och budget- propositionen bör granskas.

Det finanspolitiska rådets analyser bör presenteras i en årlig rapport som lämnas till regeringen. Rapporten kan även utgöra ett underlag för riksdagens arbete med att granska regeringens politik. En viktig roll för rådet är att ta fram ett underlag som kan bli föremål för offentlig granskning och debatt.

Ur demokratisk synvinkel är det angeläget att förbättra möjligheterna till ansvarsutkrävande genom ökad öppenhet om finanspolitikens utformning. Allmänheten är den yttersta intressenten i hur de gemensamma resurserna hanteras. Allmänheten kan genom rådets arbete ges ökad insyn i de mål som styr politiken och i vilken grad de respekteras och uppnås. Detta kan öka politikens trovärdighet och öka förutsätt- ningarna att föra en finanspolitik som är lång- siktigt hållbar. Den ökade öppenheten utåt och tydligheten kring politiken kan också bidra till en bredare offentlig diskussion om den ekonomiska politiken.

84

4.1.3Förslag till överskottsmål

Regeringens förslag: Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skall i genomsnitt uppgå till 1 procent av bruttonationalprodukten över en konjunkturcykel.

Regeringens bedömning: Årliga mål för den offentliga sektorns finansiella sparande bör ej användas.

Bakgrund

Målets utformning

Det hittillsvarande överskottsmålet, motsva- rande 2 procent av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel, fastställdes av riksdagen 1997 att gälla fr.o.m. 2000. I 1997 års ekonomiska vårproposition angavs en rad motiv för målet. Bland annat betonades att målet innebär ansvarstagande för välfärden när de offentliga åtagandena utsätts för en större belastning bl.a. genom ett växande antal äldre. Vidare angavs att med ett överskott på 2 procent som utgångsläge finns en marginal för att aktivt motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet i de offentliga finanserna hotar att bli allt för stort. Samtidigt erinrades om den av EU-länderna just beslutade Stabilitets- och tillväxtpaktens krav på en god marginal till referensvärdet för underskott om 3 procent av BNP.

Motiven för överskottsmålet är giltiga även i dag. Förutsättningarna för målet har emellertid i vissa avseenden förändrats sedan mitten av 1990- talet, vilket i viss utsträckning påverkar både de grundläggande motiven för och utformningen av överskottsmålet. Därutöver har effekterna av den demografiska utvecklingen på olika generationers välfärd uppmärksammats i större utsträckning. Utformningen av målet påverkas också i teknisk mening av EU:s statistikorgans beslut om att redovisa sparandet i premie- pensionssystemet i hushållssektorn.

Uppföljningen av överskottsmålet

Riksrevisionen anser i sin rapport Regeringens uppföljning av överskottsmålet (RiR 2006: 27) om regeringens uppföljning av överskottsmålet under budgetåren 2000–2007 att målet inte är tydligt formulerat och att principerna för

PROP. 2006/07:100

uppföljning bör förtydligas. Även internationella organisationer som EU-kommissionen, IMF och OECD har haft liknade bedömningar av överskottsmålet. Regeringen delar dessa uppfatt- ningar.

Motiven för överskottsmålet i dag

Regeringen avser även fortsättningsvis att föra en finanspolitik inriktad mot ett överskottsmål. Det finns fyra huvudsakliga motiv för detta (1) de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet,

(2) en jämn fördelning av resurser mellan generationerna, (3) ekonomisk effektivitet, samt

(4) behovet att upprätthålla tillräckliga marginaler så att stora underskott kan undvikas i lågkonjunkturer även vid en finanspolitik som aktivt motverkar lågkonjunkturer.

Långsiktig hållbarhet

Enligt Statistiska centralbyråns befolknings- prognos kommer antalet personer som är 65 år eller äldre per hundra personer i åldrarna 20–65 år att öka från cirka 29 personer 2006 till cirka 42 personer 2030. Utvecklingen beror på tillfälliga men relativt långvariga variationer i årsklassernas storlek och på en trendmässig ökning av befolkningens genomsnittliga livslängd. Enligt framskrivningar av de offentliga finanserna baserade på den demografiska utvecklingen, antaganden om den makroekonomiska utveck- lingen och gällande regelverk, kommer såväl pensionsutgifterna som utgifterna för sjukvård och äldreomsorg att öka som andel av BNP fram till och med mitten av detta århundrade.

Jämn fördelning över generationerna

Ett överskott i det offentliga sparandet är därmed nödvändigt för att nå en jämn och rimlig fördelning mellan generationer av resurser som fördelas via den offentliga sektorn. Unga idag och ännu inte födda skall inte om några decennier belastas med en alltför tung börda då dagens yrkesverksamma är gamla och kräver offentligt finansierad sjukvård, äldreomsorg och pensioner. Genom att nu upprätthålla ett överskott i de offentliga finanserna skapas förutsättningar för att tillhandahålla avsedda pensioner samt god sjukvård och äldreomsorg även framöver när andelen äldre blir förhållande- vis stor. Det är därför angeläget att vi då inte har en statsskuld som innebär höga ränteutgifter. I diagrammet nedan illustreras den demografiska utvecklingens effekter på de offentliga

85

PROP. 2006/07:100

finanserna fram till 2050. Med överskott i de offentliga finanserna fram till 2015 beräknas statsskulden 2050 uppgå till ungefär samma nivå som i början på 2000-talet.

Diagram 4.1 Statsskuld 2000–2050

Procent av BNP

70

60

Exklusive försäljningsinkomster

50

40

30

20

10

0

2000

2004

2008

2012

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

2044

2048

Anm. Förändringen av både inkomster och utgifter förklaras av den demografiska utvecklingen. I beräkningen är de löneberoende utgifterna löneindexerade, dvs. realt oförändrade över tiden. Fram till 2015 styrs skatteuttaget av att överskottet ska uppgå till 1 procent av BNP. Perioden efter 2015 är skattesatserna desamma som 2015 men inkomsterna varierar med tillväxten och den demografiska utvecklingen.

Ekonomisk effektivitet

En förutsägbar utveckling av skatter och utgifter främjar den ekonomiska effektiviteten. Genom att slå fast ett långsiktigt mål för överskottet i de offentliga finanserna kan förutsägbarheten av och trovärdigheten för den ekonomiska politiken stärkas. Det blir då lättare för hushåll och företag att planera sina ekonomiska beslut vilket bidrar till välfärdsvinster. Hållbarhet i de offentliga finanserna leder till trovärdighet för finanspolitiken. Det kan också bidra till positiva effekter på de finansiella marknaderna bl.a. genom lägre riskpremier och därmed lägre räntekostnader.

Tillräcklig marginal för att undvika stora underskott

Med hänsyn till konjunkturkänsligheten i de offentliga finanserna ger överskottsmålet en sä- kerhetsmarginal för att undvika stora underskott som beror på konjunkturutvecklingen eller på osäkerhet. Tillräckliga marginaler ger utrymme för de automatiska stabilisatorerna att verka fullt ut och även till aktiv finanspolitik när sådan är påkallad. I detta sammanhang utgör kravet i EU:s stabilitets- och tillväxtpakt en ytterligare restriktion, dvs. ett eventuellt årligt underskott får inte överstiga 3 procent av BNP.

Eurostats beslut om premiepensionssparandet

Med anledning av ett beslut i EU:s statistikorgan Eurostat 2004 skall sparandet i premiepensions- systemet från och med april 2007 redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som hittills i den offentliga sektorn. Detta påverkar i teknisk mening utformningen av överskottsmålet för den offentliga sektorn, men utgör inte någon reell förändring.

Skälen för regeringens förslag och bedömning

Ett nytt överskottsmål

Regeringen avser även fortsättningsvis att föra en finanspolitik som säkerställer långsiktig håll- barhet, jämn fördelning mellan generationerna, ekonomisk effektivitet och tillräckliga margi- naler så att stora underskott kan undvikas i lågkonjunkturer. Dessutom måste Eurostats beslut att redovisa premiepensionssparandet i hushållssektorn och inte i den offentliga sektorn beaktas. Denna tekniska förändring minskar det redovisade offentliga sparandet med cirka 1 procent av BNP. Regeringen föreslår därför att målet för det finansiella sparandet tekniskt justeras från 2 procent i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel till i genomsnitt 1 procent av BNP över en konjunkturcykel. Målets stramhet med avseende på långsiktig hållbarhet förändras därmed inte.

Årliga mål bör ej användas

Som ett medel för att uppnå det övergripande överskottsmålet fastställs sedan 2003 ett årligt mål för det kommande årets offentliga sparande. I teorin är det möjligt att fastställa årliga mål genom att följa en princip som tar hänsyn till både det övergripande målet och konjunkturen. I praktiken har emellertid de årliga målen varit svåra att hantera och det har saknats en tydlig koppling till en fastslagen princip. Därmed bedöms de årliga målen inte ha haft någon styrande roll för att uppnå det medelfristiga målet. De har således inte haft någon meningsfull funktion. Regeringen anser därför att det årliga målet för den offentliga sektorns finansiella sparande ej bör användas.

Styrningen mot det medelfristiga överskotts- målet avses förstärkas av de förslag till förbätt- ringar av det finanspolitiska ramverket och av inrättandet av det finanspolitiska rådet. Särskilt viktigt är det att kopplingen mellan utgiftstaken och överskottsmålet tydliggörs.

86

Regeringen avser att utvärdera överskottsmålet

I denna proposition redovisar regeringen vissa förändringar som avser att förstärka det finanspolitiska ramverket i riktning mot en ökad öppenhet och tydlighet. Därigenom förbättras möjligheterna till ansvarsutkrävande. Regeringen avser att under mandatperioden gå vidare med att utveckla ramverket i denna riktning. Effekterna på de offentliga finanserna av de reformer för ökad sysselsättning som regeringen redan har genomfört, och kommer att genom- föra de närmaste åren, skall då beaktas. Det gäller framför allt reformer i skatte- och transfereringssystemen och av arbetsmarknads- politiken med syfte att öka sysselsättningen.

Mot bakgrund av de beräkningar som nu genomförts av de offentliga finansernas utveckling på lång sikt, bedöms det föreslagna överskottsmålet motsvarande i genomsnitt 1 procent av BNP över konjunkturcykeln behöva upprätthållas under den nuvarande mandat- perioden och så länge det är nödvändigt för att de offentliga finanserna skall utvecklas på ett långsiktigt uthålligt sätt. En viktig fråga att analysera är hur de finanspolitiska målen skall utformas för att på bästa sätt upprätthålla hållbara offentliga finanser när det demografiska trycket tilltar. Ett alternativ till överskottsmål för hela den offentliga sektorn som förts fram i debatten är ett mål för statens finansiella sparande. Även mål för den offentliga skuldens utveckling har diskuterats. Det mål för de offentliga finanserna som på sikt kommer att användas skall obetingat säkerställa hållbara offentliga finanser och en rimlig fördelning mellan generationerna.

Regeringen avser att före mandatperiodens slut utreda de ovan angivna frågorna vidare och komma med förslag om det finanspolitiska ramverkets framtida utformning.

4.1.4Uppföljning av överskottsmålet

Regeringens bedömning: För att i efterhand ut- värdera hur överskottsmålet har uppfyllts behövs olika indikatorer. En indikator på detta är genomsnittet för offentliga sektorns finansiella sparande från 2000 till och med det senaste utfallsåret.

För att utvärdera hur den föreslagna och aviserade finanspolitiken förhåller sig till över-

PROP. 2006/07:100

skottsmålet kommer ett löpande genomsnitt för det finansiella sparandet att användas som indikator. Genomsnitten kommer att beräknas på utfall för det offentliga sparandet under de närmast föregående åren och prognoser och beräkningar för det offentliga sparandet under de närmast följande åren.

Dessutom kommer andra indikatorer, exempel- vis konjunkturjusterat sparande (s.k. strukturellt sparande) att användas för att bedöma finanspolitikens inriktning i förhållande till överskottsmålet.

Bakgrund: Det har varit svårt att vid olika tidpunkter utvärdera huruvida finanspolitiken varit konsistent med överskottsmålet. Därmed har det funnits en risk för att målets legitimitet skulle minska och att efterlevnaden av hela det budgetpolitiska ramverket skulle försvagas. De indikatorer som har använts för att bedöma finanspolitikens inriktning i förhållande till överskottsmålet har skiftat mellan åren. Det har bidragit till osäkerhet och otydligheten när det gäller uppföljningen av målet. Dessa problem har också uppmärksammats av Riksrevisionen och internationella organisationer.

Skälen för regeringens bedömning: För att i efterhand bedöma huruvida överskottsmålet har efterlevts är en naturlig indikator genomsnittet för det finansiella sparandet från 2000 till och med det senaste utfallsåret.

Det finns emellertid ett stort behov av indikatorer som på ett tidigt stadium visar om finanspolitiken är i linje med målet. Indikato- rerna bör finnas när finanspolitiken fortfarande kan justeras för att nå målet.

För att på kortare sikt utvärdera hur den föreslagna och aviserade finanspolitiken förhåller sig till det övergripande överskottsmålet, och för att bedöma utrymmet för reformer under de närmaste åren, kommer därför ett genomsnitt för det finansiella sparandet över sju år att användas som indikator, den s.k. genom- snittsindikatorn (se avsnitt 4.2.1). Genomsnitten kommer att beräknas på utfall för det offentliga sparandet under de närmast tre föregående åren och på prognoser och beräkningar för det offentliga sparandet under det innevarande året och de närmast tre kommande åren.

En fördel med indikatorn är att tre framåtblickande år också utgör den tidshorisont för vilken utgiftstaken sätts. Det fleråriga

87

PROP. 2006/07:100

utgiftstakets främsta uppgift är att ge förutsättningar att uppnå överskottsmålet. Den valda tidshorisonten tydliggör den framåt- blickande finanspolitiken. Det bör emellertid påpekas att även utfallsår innehåller ett visst mått av prognoser. Därmed görs revideringar av det finansiella sparandet i efterhand. Indikatorn bör därför tolkas med viss försiktighet. Regeringen kommer löpande att utvärdera indikatorn och kan återkomma med förslag om hur den kan utvecklas och kompletteras.

Att definiera överskottsmålet i termer av ett genomsnittligt värde mätt över en längre period gör att målet lämnar viss flexibilitet och utrymme för stabiliseringspolitik. Variationer i det offentliga sparandet orsakade av automatiska stabilisatorer och, när så är påkallat, aktivt stabiliserande finanspolitik, ryms inom ramen för överskottsmålets konstruktion. Utrymmet för finanspolitiken påverkas därmed både av graden av måluppfyllelse de närmast föregående åren och av den prognostiserade utvecklingen för överskotten de närmast tre kommande åren.

Vid bedömning av måluppfyllelse och av det finanspolitiska utrymmet för reformer bör hänsyn också tas till större väl definierade engångseffekter.

Måluppfyllelse kan också mätas med s.k. kon- junkturjusterat sparande (strukturellt sparande). Denna indikator mäter sparandet vid en potentiell nivå på produktionen. Effekter på det finansiella sparandet av avvikelser i produktionen från dess potentiella nivå avräknas därmed från det finansiella sparandet.

Beräkningar av konjunkturjusterat sparande är i teorin en användbar indikator för att mäta läget i de offentliga finanserna. I praktiken är emellertid indikatorn förenad med betydande osäkerhet. Förutom osäkerhet i ekonomiska och finansiella data, tillkommer också osäkerhet om skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion. Revideringar av historiska mått på beräknad potentiell produktion är betydande. Följden blir att mått på konjunkturjusterat sparande är osäkert. Indikatorn bör därför inte användas som huvudindikator vid bedömning av måluppfyllelsen.

Trots att det finns svårigheter förknippade med det konjunkturjusterade sparandet bör detta ändå användas som en indikator bland flera för att bedöma om den rådande finanspolitiken ligger i linje med det övergripande målet. Konjunkturjusterat sparande används även inom

EU som indikator vid övervakningen av de offentliga finanserna inom ramen för Stabilitets- och tillväxtpakten och beräknas också rutin- mässigt för Sverige bl.a. av Konjunkturinstitutet.

4.1.5Utgiftstakets nivå

Regeringens bedömning: Det fleråriga utgifts- takets främsta uppgift är att ge förutsättningar att uppnå överskottsmålet. Nivån på utgiftstaket för staten bör därför beräknas med utgångs- punkt i bedömningen av kommunsektorns och det offentliga ålderspensionssystemets finansiella sparande samt de statsinkomster som följer av den eftersträvade skattepolitiken.

Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifternas omfattning i förhållande till brutto- nationalprodukten.

Bakgrund: Utgiftstaket för staten är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budget- disciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken genom att förhindra att tillfälliga inkomster används för att finansiera varaktiga utgifter. Taket understryker även behovet av prioriteringar mellan olika utgifter och förebygger en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Det fleråriga utgiftstaket har sedan det infördes 1997 bidragit till att målet om överskott i den offentliga sektorns finanser kunnat uppnås.

Genom att beslutsprocessen om statsbud- geten inleds med självständiga beslut om statsbudgetens samlade inkomster och utgifter, dvs. restriktioner för helheten, har utgifterna under de senaste tio åren inte längre ökat som andel av bruttonationalprodukten (BNP). I jäm- förelse med utgiftsutvecklingen under tidigare decennier, när budgeten formades genom beslut om detaljer som sedan summerades, är detta en väsentlig förbättring. Kontrollen av utgifts- utvecklingen har även möjliggjort skatte- sänkningar.

I 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten anges att om det finns risk att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, skall regeringen för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå

88

riksdagen nödvändiga åtgärder. Riksrevisionen har i sin rapport Det makroekonomiska under- laget i budgetpropositionen (RiR 2006:23) rekommenderat att redovisningen av effekterna på de takbegränsade utgifterna av osäkerheten i de makroekonomiska framskrivningarna skall utvecklas.

Skälen för regeringens bedömning

Utgångspunkter

De ursprungliga motiven för det fleråriga utgiftstaket för staten ligger alltjämt fast. Regeringen anser dock att ökad öppenhet i systemet kan stärka förtroendet för regeringens åtagande om långsiktigt uthålliga offentliga finanser.

En viktig utgångspunkt för regeringens syn på utgiftstakets nivå är att det område som utgiftstaket för staten omfattar inte förändras. Det betyder att de takbegränsade utgifterna skall omfatta samtliga statliga utgifter, exklusive statsskuldsräntorna och att de skall innefatta utgifterna i ålderspensionssystemet.

Förutsättningar att uppnå överskottsmålet

För att visa hur utgiftstaket för staten ger förutsättningar för att uppnå överskottsmålet avser regeringen att tydligare uttala vilka överväganden som ligger till grund för bedömning och förslag om utgiftstakets nivå. För att den eftersträvade utvecklingen av de offentliga finanserna skall uppnås kommer därför utgiftstaket för staten att beräknas med utgångspunkt i kommunsektorns och ålders- pensionssystemets finansiella sparande samt de statsinkomster som blir en följd av den eftersträvade skattepolitiken.

Utvecklingen av de statliga utgifterna

Erfarenheterna visar att ett utgiftstak som ligger på en väl avvägd nivå är ett effektivt verktyg för att hålla utgiftsutvecklingen under kontroll på medellång sikt. Nivån bör bestämmas så att utgiftstaket stödjer en stabil utgiftsutveckling, dvs. så att stora svängningar kan undvikas.

Nivån på utgiftstaket bör därför även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifternas omfattning i förhållande till BNP. Regeringens uppfattning är att de statliga utgifterna som andel av BNP skall minska svagt.

PROP. 2006/07:100

Prognososäkerheter och variationer i utgifterna

Faktorer som kan ha betydelse för utgiftstakets funktion i det finanspolitiska ramverket måste bedömas och vägas samman till en helhet för att den nivå som fastställs skall kunna utgöra ett effektivt styrinstrument för budgetpolitiken. En del utgifter är beroende av den ekonomiska utvecklingen. Utgiftsnivån behöver därför också grundas på en bedömning av konjunktur- utvecklingen för att undvika ogynnsamma förstärkningar av konjunktursvängningarna, dvs. en procyklisk budgetpolitik.

Det skall finnas en skillnad mellan det föreslagna utgiftstaket och beräkningen av de takbegränsade utgifterna, vilket innebär att det skall finnas en budgeteringsmarginal. Syftet med budgeteringsmarginalen är bl.a. att under utgiftstaket, vid givna regler, kunna hantera utgiftsökningar som inte kunde förutses i de ursprungliga beräkningarna. För att fastställa en nivå på utgiftstaket är det således även nödvändigt att ta ställning till vilken marginal under utgiftstaket som behövs för att hantera olika prognososäkerheter och tillfälliga variationer i utgiftsutvecklingen.

Regeringens avsikt är att, i enlighet med Riks- revisionens rekommendation, tydligt redovisa vilka överväganden som görs avseende risker och osäkerheter i de takbegränsade utgifternas utveckling till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Beteendeförändringar m.m. kan leda till omfattande och oförutsedda föränd- ringar i antalet personer som uppbär ersättningar från olika socialförsäkringsförmåner. När budgeteringsmarginalens storlek skall bestäm- mas behöver därför även en bedömning göras av riskerna på kort sikt för ändringar i utnyttjandet av de statliga transfereringssystemen.

Budgeteringsmarginalens omfattning måste även beakta regeringens behov av att kunna besluta om aktiva nya åtgärder för att stabilisera ekonomin utöver de anpassningar som sker via automatiska stabilisatorer.

I budgetpropositionen för 2008 kommer regeringen att föreslå utgiftstak för 2009 och 2010. I samband med dessa förslag avser regeringen att återkomma med en redovisning av budgeteringsmarginalen.

Regeringen avsikt framgent är att i den ekonomiska vårpropositionen redovisa de över- väganden som ligger till grund för beräkningen av utgiftstaket. En uppföljning som belyser utvecklingen av de takbegränsade utgifterna i

89

PROP. 2006/07:100

förhållande till utgiftstaket redovisas närmare i skrivelsen Årsredovisningen för staten.

4.1.6Fleråriga utgiftstak

Regeringens bedömning: En bedömning av lämpligt utgiftstak för staten för det tredje tillkommande året kommer att redovisas i den ekonomiska vårpropositionen. Utgiftstaket utgör en väsentlig del i riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.

Bedömningen av utgiftstaket för det tredje året kommer normalt att motsvara förslaget till utgiftstak i den följande budgetpropositionen.

Bakgrund: När det fleråriga taket för statens utgifter infördes från budgetåret 1997 var utgångspunkten att denna övergripande restrik- tion skulle ge förutsättningar att på medellång sikt hålla utvecklingen av statens utgifter under kontroll. Med medellång sikt avses här en period som täcker det innevarande året och de tre närmast följande åren. Till och med 2001 lämnade regeringen utan undantag förslag om utgiftstak för det tredje tillkommande året i den ekonomiska vårpropositionen, dvs. för det tredje året efter det innevarande året.

Riksdagen beslutade 2001 (bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274) att förslag till beslut om utgiftstak i stället skall ingå i budgetpropositionen. Från och med 2002, då omläggningen genomfördes, har regeringen vid fyra tillfällen avstått från att i budgetpro- positionen föreslå ett utgiftstak för det tredje tillkommande året. Det gäller budget- propositionerna för 2003, 2005, 2006 och 2007. I de senaste tre propositionerna har dock en teknisk beräkning eller en bedömning av utgiftstaket för det tredje tillkommande året presenterats. I budgetpropositionen för 2007 angav regeringen att förslag till utgiftstak för 2009 och 2010 skall presenteras i budget- propositionen för 2008. Finansutskottet välkomnar (bet. 2006/07:FiU1) regeringens avsikt att återgå till den tidigare ordningen med utgiftstak som fastställs tre år framåt. Vidare anges att finansutskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att återgå till den treåriga budgetcykeln för att värna långsiktig- heten i de offentliga finanserna.

Riksdagens beslut att ändra budgetprocessen föranleddes av att den tidigare ordningen med beslut om utgiftstak för staten och beslut om preliminära ramar för utgiftsområden under våren, medförde ett dubbelarbete. Vissa arbetsmoment ingick i beredningen av såväl den ekonomiska vårpropositionen som budgetpro- positionen. Enligt den utvärdering som genom- förts av effekterna av omläggningen av budget- processen har riksdagens budgetrelaterade arbete under våren sammantaget minskat sedan 2002 (prop. 2006/07:1 Förslag till statsbudget, finans- plan m.m. avsnitt 4.8).

Den samlade bedömning i utvärderingen är att ramarna för utgiftsområdena i den ekonomiska vårpropositionen i allt mindre utsträckning har blivit styrande för de slutliga ramar som föreslås i budgetpropositionen. Detta tyder på att fastheten i regeringens interna budgetprocess i detta avseende har försvagats. Förändringen har skett successivt fr.o.m. 2000 och någon tydlig koppling kan därmed inte göras till omlägg- ningen 2002.

Vidare konstateras i utvärderingen att tids- perspektivet i finansplanen i den ekonomiska vårpropositionen inte förlängdes fr.o.m. 2002 på det sätt som var en förutsättning för de ändringar som beslutades i riksdagen. Snarare har det förkortats på ett sätt som knappast motsvarar medellång sikt genom att förslag och beräkningar omfattat endast ett till två år. Förslagen till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken har därmed fått motsvarande tidsmässiga begränsning. Det medelfristiga perspektivet har i stället främst upprätthållits i budgetpropositionen genom de prognoser och medelfristiga kalkyler som redovisats där.

I Riksrevisionens rapport Det makroeko- nomiska underlaget i budgetpropositionerna (RiR 2006:23) rekommenderas bl.a. att de medelfristiga kalkylerna byggs ut liksom även bedömningen av osäkerheter och risker när det gäller de offentliga finanserna och de takbegrän- sade utgifterna.

Skälen för regeringens bedömning: Utgifts- taket har nu tillämpats i tio år och utgör en etablerad och central del i det finanspolitiska ramverket som bidrar till att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. Beslutet om utgiftstaket utgör ett självständigt beslut som tas med utgångspunkt i tillgängligt ekonomiskt utrymme. Enligt regeringen bör därför en

90

bedömning av utgiftstaket för statens utgifter avseende det tredje tillkommande året utgöra en del av riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som ingår i den ekonomiska vårpropositionen. Att utgiftstaket presenteras som en övergripande restriktion redan på våren kan även bidra till att stärka fastheten i regeringens interna budgetarbete och därmed trovärdigheten i regeringens finanspolitik.

För att kunna upprätthålla en fortsatt stramhet i budgetprocessen som ger förut- sättningar för en stabil utgiftsutveckling är det av stor vikt att ramverket utgår från ett medelfristigt perspektiv. En fortsatt användning av tidsperspektiv som endast omfattar ett till två år innebär en alltför kortsiktig politik och regeringen anser därför att förslag till utgiftstak alltid bör lämnas för det tredje tillkommande året. Om utgiftstak för det tredje tillkommande året presenteras i den ekonomiska vårpro- positionen stärks även förutsättningarna att upprätthålla ett tidsperspektiv som avser medellång och lång sikt, vilket var den uttalade och grundläggande utgångspunkten för riks- dagens beslut om omläggningen av budget- processen. Som en följd av detta anser reger- ingen att tydliga beskrivningar och riskanalyser avseende de medelfristiga makroekonomiska kalkylerna, som bl.a. efterfrågas av Riksrevi- sionen, huvudsakligen bör redovisas i den ekonomiska vårpropositionen.

Regeringen avser därför att regelmässigt redovisa en bedömning av utgiftstaket för det tredje tillkommande året i den ekonomiska vårpropositionen som en väsentlig del i riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Den bedömda nivå på utgiftstaket som redovisas i den ekonomiska vårpropositionen kommer normalt att ligga fast och föreslås i den därpå följande budgetproposi- tionen.

Styrkan i det finanspolitiska ramverket skulle öka om ett krav på ett obligatoriskt utgiftstak och ett medelfristigt perspektiv reglerades i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen). Regeringen avser att göra översyn av budget- lagen för att pröva om det finns behov av ändringar med anledning av de erfarenheter som vunnits under de drygt tio år som gått sedan lagen infördes. I en sådan samlad översyn bör det ingå att pröva om utgiftstaket bör göras obligatoriskt, om tidsperspektivet bör bestäm- mas till tre år samt om det bör regleras att förslag

PROP. 2006/07:100

till utgiftstak för det tredje tillkommande året skall lämnas i den ekonomiska vårpropositionen.

4.1.7Principer för budgetering och redovisning av statens utgifter

Regeringens bedömning: Statsbudgeten bör ut- formas på ett sätt som är förenligt med de grundläggande principerna om fullständighet och bruttoredovisning. Om avsteg görs från dessa principer bör tydliga motiv anges och möjlighet till jämförbarhet säkerställas.

Tekniska justeringar av utgiftstaket bör göras med anledning av ändrad institutionell avgräns- ning och ansvarsfördelning inom den offentliga sektorn samt vid budgettekniska omläggningar. Vid tekniska justeringar kommer en redovisning att lämnas som möjliggör jämförbarhet över tid vid budgetering och uppföljning av de takbegränsade utgifterna.

Bakgrund: Sedan länge är fullständighets- principen vägledande för utformningen av statsbudgeten. Fullständighetsprincipen innebär att statsbudgeten bör omfatta all statlig verksamhet och ange alla de medel som beräknas inflyta till eller utbetalas från statliga myndig- heter eller andra statliga organ. Nära samband med denna princip har bruttoprincipen, enligt vilken för varje verksamhet samtliga utgifter och inkomster skall framgå i budgeten.

Genom avsteg från dessa principer före- kommer emellertid vissa former av utgifter som inte avspeglas på statsbudgeten. Undantag från fullständighetsprincipen innebär att inkomster uppbärs och tas i anspråk för särskilda ändamål helt utanför statsbudgeten. Ett exempel är det allmänna tjänstepensionssystemet. Genom nettoredovisning görs undantag från brutto- principen. Nettoredovisning innebär t.ex. att inkomster i en verksamhet dras från utgifterna innan anslaget budgeteras och redovisas på statsbudgeten.

Det har aldrig varit möjligt att undantagslöst hävda fullständighetsprincipen för stats- budgetens del, inte heller bruttoprincipen. Medel behöver av praktiska skäl kunna tas i anspråk för särskilda ändamål utan att föras upp på statsbudgeten. Det är emellertid riksdagens sak att bestämma när detta skall förekomma.

91

PROP. 2006/07:100

Regeringsformen innehåller i 9 kap. 2 § en bestämmelse som möjliggör undantag. Denna bestämmelse anger att riksdagen kan bestämma att medel tas i anspråk i annan ordning än genom budgetreglering.

Lagen (1996:1059) om statsbudgeten (bud- getlagen) innehåller preciseringar av och kom- pletteringar till regeringsformens översiktliga och kortfattade bestämmelser. I budgetlagen återfinns fullständighetsprincipen som preciseras till att statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. När det gäller bruttoprincipen sägs inledningsvis att statens inkomster och utgifter skall budgeteras brutto på statsbudgeten. Därefter anges några undantag. Det första innebär att om inkomster i en verksamhet endast skall bidra till att täcka en verksamhets utgifter får utgifterna redovisas netto på anslag. Det andra undantaget är att en verksamhet där statens kostnader helt skall täckas med verksamhetens intäkter inte skall budgeteras och redovisas på anslag eller inkomsttitlar.

Det är värt att notera att budgetlagen inte innehåller något undantag från bruttoprincipen beträffande inkomster som redovisas mot inkomsttitlar. Sådana inkomster skall därför alltid budgeteras och redovisas brutto.

Avsteg från de två huvudprinciperna om budgetering och redovisning på statsbudgeten får inga direkta konsekvenser för uppföljningen av överskottsmålet eftersom det finansiella sparandet beräknas och redovisas med utgångs- punkt från nationalräkenskapernas principer (ENS 95). Däremot kan det få konsekvenser för utgiftstakets trovärdighet och styrka som verk- tyg för att kontrollera statens samlade utgifter.

Skälen för regeringens bedömning

De grundläggande principerna bör upprätthållas

Under de tio år som utgiftstaket har tillämpats har ett antal beslut lett till att tydligheten i statsbudgeten har försämrats. Ett exempel på detta är redovisningen av utgifter på budgetens inkomstsida i form av lagreglerade skattekonto- krediteringar och skattereduktioner. Ett annat exempel som fått liknande konsekvenser är ökad nettobudgetering av offentligrättsliga avgifter. Det innebär att myndigheter tillåts disponera inkomster från offentligrättslig verksamhet i stället för att dessa redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. Avsteg från full-

ständig bruttoredovisning på detta område kan vara motiverad om verksamhetens volym varierar kraftigt, dvs. om den är starkt efterfrågestyrd. Under perioden 1998–2006 har en betydande ökning skett av andelen offentligrättsliga avgifter som nettobudgeteras på statsbudgeten. Under 2006 disponerade statliga myndigheter (exkl. affärsverken) cirka 4,4 miljarder kronor av totalt 7 miljarder kronor i offentligrättsliga avgifter. Den pågående Avgiftsutredningen (dir. 2005:141 och 2006:126) lämnar sitt slutbetänkande hösten 2007. Regeringens avsikt är att återkomma med en samlad bedömning avseende hanteringen av olika avgiftsfrågor i statlig verksamhet.

Enligt budgetlagen skall investeringar i infrastruktur som regel finansieras med anslag. Lagen innehåller dock en möjlighet för riksdagen att besluta att finansiering skall ske på annat sätt. Med stöd härav har beslut fattats att i viss utsträckning finansiera investeringar i vägar och järnvägar med interna lån i Riksgäldskontoret. Därmed uppstår ett utrymme under utgiftstaket som kan användas för permanenta utgifts- ökningar. Investeringsbeslutet prövas inte heller mot andra prioriterade utgiftsökningar. Tillämp- ningar av detta slag kan ibland vara befogade men innebär samtidigt att budgetdisciplinen kan påverkas negativt.

Ytterligare ett område där regeringen anser att det finns betydande principiella invändningar är den rådande ordningen för kapitaltillskott till statliga bolag. Den innebär att extra utdelningar i ett statligt bolag kan föras som ett kapital- tillskott till ett annat statligt bolag via ett särskilt konto i Riksgäldskontoret. Transaktionerna innebär att utgiftstaket för staten kringgås. Regeringen redovisade därför i budgetpro- positionen för 2007 sin avsikt att se över systemet och att återkomma till riksdagen med en samlad bedömning. Vidare angavs att det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:19 Kapitalinsatser i statliga bolag förutsätts utgå efter 2007.

Ökade avsteg från bruttobudgetering och bruttoredovisning skapar på kort sikt ett större utrymme under utgiftstaket som kan användas för varaktigt högre utgifter. Öppenheten och jämförbarheten kan vidare försvagas om redovisningsregler ändras för att kringgå det beslutade utgiftstaket, exempelvis genom att utbetalningar av bidrag m.m. tidigareläggs eller senareläggs vid årets slut.

92

För att stärka trovärdigheten för det finanspolitiska ramverket behöver tillämpningen av principerna för bruttobudgetering och full- ständighet vid utformningen av statsbudgeten bli mer strikt. En grundläggande utgångspunkt för att dessa principer skall fungera väl är att budgetering och redovisning av inkomster och utgifter på statsbudgeten är jämförbara över tid.

Jämförbarhet över tid förutsätter vidare att utgifter hänförs till rätt år så att utgifter för två års verksamhet inte belastar budgeten ett och samma år.

Regeringen avsikt är att slå vakt om principerna om bruttobudgetering och fullständighet. Avsteg från dessa principer bör motiveras särskilt vid budgeteringstillfället och följas upp genom en tydligare redovisning till riksdagen än vad som skett hittills. Vidare bör förutsättningar för jämförbarhet över tid säkerställas.

Regeringen föreslår i denna proposition att ytterligare steg tas för att minska de utgifter som hittills redovisats som skattekontokredite- ringarna på statsbudgetens inkomstsida (se avsnitt 6.4.2 Utgiftsområde 13).

Tekniska justeringar av utgiftstaket

Tekniska justeringar syftar till att behålla en oförändrad begränsning av de offentliga utgifterna i samband med ändringar av den institutionella avgränsningen och ansvars- fördelningen inom den offentliga sektorn. Justeringar kan även föranledas av budget- tekniska omläggningar. Tekniska justeringar av utgiftstaken är ofrånkomliga, men de bör vara symmetriska i bemärkelsen att samma principer används för såväl en höjning som en sänkning av utgiftstaket. Utgiftstaket skall utgöra en lika stram begränsning för de takbegränsade utgifterna efter den tekniska justeringen som före de förändringar som föranledde justeringen. För att värna utgiftstakets öppenhet och begriplighet bör förslag om tekniska justeringar begränsas till mer betydande förändringar, förslagsvis enskilda åtgärder som motiverar en justering med mer än 100 miljoner kronor per år. Mindre variationer till följd av ändrade principer bör ske inom ramen för budgeteringsmarginalen, men redovisas på ett tydligt sätt för riksdagen.

Utgiftstaket uttrycks i hela miljarder kronor och det är därför rimligt att en föreslagen teknisk justering avrundas efter det att de olika justeringar, som regeringen anser motiverade,

PROP. 2006/07:100

har summerats. Teknisk justering av utgiftstak bör ske endast en gång per år. Detta bör lämpligen ske i budgetpropositionen. Om stora förändringar är nödvändiga bör justeringar även kunna ingå i den ekonomiska vårpropositionen.

4.2Budgetpolitiska mål

De förstärkningar av det finansiella ramverket som föreslås i denna proposition (se avsnitt 4.1) innebär bl.a. att de övergripande och fleråriga målen, utgiftstaket för staten och målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (över- skottsmålet) bibehålls och dess utformning i flera avseenden förtydligas. Att de takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgifts- tak för staten kvarstår oförändrat som ett centralt budgetpolitiskt åtagande. Även över- skottet i den offentliga sektorns finansiella sparande bibehålls.

Som en följd av beslut i EU:s statistikorgan Eurostat 2004 att sparandet i premiepensions- systemet från och med april 2007 skall redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som tidigare i den offentliga sektorn görs en teknisk följdjustering (se avsnitt 4.1.3) av nivån till 1 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Målformuleringen blir tydligare genom att utgiftstaket uttryckligen skall stödja över- skottsmålet.

Riksdagen har sedan 2003 fram till och med 2007 fastställt årliga mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Med anledning av den tekniska förändringen avseende premie- pensionssystemet hantering i nationalräken- skaperna redovisas den offentliga sektorns sparande i tabell 4.1 både inklusive och exklusive sparandet i premiepensionssystemet. De årliga målen har väsentligt överträffats vissa år och andra år underskridits. Enligt det preliminära utfallet av nationalräkenskaperna klarades det årliga målet för 2006.

93

PROP. 2006/07:100

Tabell 4.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande

Procent av BNP

Finansiellt

sparande

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Exklusive

2

ppsP

P

(utfall)

3,8

1,7

-1,5

-1,1

0,6

1,9

2,1

Inklusive

2

(utfall)

5,0

2,6

-0,5

-0,2

1,5

2,9

3,1

ppsP

P

Årsvisa mål

2,0

2,5

2,0

2,0

1

1

1

P

P

P

0,5P

0,5P

0,5P

3

3,0

0,1

-2,5

-2,2

1,0

2,4

2,6

P

SkillnadP

1P P Målet var att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skulle vara minst 0,5 procent av BNP. Finansiellt sparande redovisas både inklusive och exklusive premiepensionssparandet. De årsvisa målen är satta i förhållande till måttet som inkluderar premiepensionssparandet.

2P ppsP = premiepensionssparandet.

3P SkillnadP mellan utfall inklusive premiepensionssparande och årsvisa mål.

Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. Emellertid har det förekommit avsteg från en fullständig bruttoredovisning (se bl.a. avsnitt 4.1.2 och 4.1.7), med risk för försämrad budgetdisciplin. I tabell 4.2 redovisas fastställda utgiftstak för åren 2002–2006 och utfallet för de takbegränsade utgifterna.

Tabell 4.2 Fastställda utgiftstak och utfall 2002–2006

Miljarder kronor

2002

2003

2004

2005

2006

Utgiftstak för

staten

812,0

822,0

858,0

870,0

907,0

Takbegränsa-

de utgifter

(utfall)

811,6

819,1

855,6

864,3

895,2

Budgeterings-

marginal

0,4

2,9

2,4

5,7

11,8

I budgetpropositionen för 2007 föreslog reger- ingen ett årligt mål om minst 1 procents finansiellt sparande för 2007 (se tabell 4.3). De prognoser och utfall som hittills finns tillgängliga indikerar att målet kommer att uppfyllas. Emellertid är den samlade erfaren- heten av de årliga målen att de inte fungerar tillräckligt väl som vägledning för att nå överskottsmålet (se avsnitt 4.1.3). Regeringen föreslår därför i denna proposition att de årliga målen avskaffas och kommer följaktligen inte att föreslå något årligt mål framöver.

Tabell 4.3 Av riksdagen beslutade årsvisa budgetpolitiska

mål 2007 och 2008

2007

2008

Utgiftstak för staten, miljarder kronor

938

971

Finansiellt sparande i offentlig sektor,

1

procent av BNP

1,0P

P

1P P Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skall uppgå till minst en procent av BNP.

4.2.1Överskott i den offentliga sektorns finanser

År 2006 uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande, exklusive premiepensions- sparandet, till 60 miljarder kronor eller 2,1 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Det är en förstärkning jämfört med 2005 då överskottet uppgick till 1,9 procent av BNP. Såväl inkomster som utgifter minskade uttryckt som andel av BNP. Samtliga delar av den offentliga sektorn visade överskott.

Vid utgången av 2006 översteg den offentliga sektorns finansiella tillgångar skulderna med 444 miljarder kronor eller 15,6 procent av BNP.

Diagram 4.2 Finansiellt sparande, inkomster och utgifter

2000–2010

Procent av BNP

5

60

Finansiellt sparande (vänster axel)

4

Inkomster (höger axel)

58

3

Utgifter (höger axel)

56

2

54

1

52

0

50

-1

48

-2

46

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränte- utgifterna. Den positiva finansiella ställningen kan ses mot bakgrund av att tillgångarna i pensionssystemets buffertfonder (AP-fonderna) uppgick till 850 miljarder kronor. Statsskulden uppgick till 43,0 procent och den konsoliderade bruttoskulden till 46,9 procent av BNP, vilket med god marginal understiger referensvärdet inom EU om högst 60 procent av BNP.

Den goda ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt utrymme att genomföra skatte-

94

sänkningar och andra reformer. Tidigare beslutade och nu föreslagna skattesänkningar bidrar till en kraftig sänkning av inkomsterna uttryckt som andel av BNP. Samtidigt minskar utgifterna i samma omfattning och det finansiella sparandet är i det närmaste oförändrat, jämfört med 2006, på drygt 2 procent av BNP 2007 och 2008, se diagram 4.2 och tabell 4.4.

Tabell 4.4 Den offentliga sektorns finanser exklusive premiepensionssystemet 2006–2010

Miljarder kronor, om annat ej anges

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster

1 556

1 606

1 671

1 749

1 830

Procent av BNP

54,8

53,2

52,4

52,4

52,3

Skatter och avgifter

1 403

1 431

1 498

1 571

1 647

Procent av BNP

49,4

47,4

47,0

47,1

47,1

Kapitalinkomster

63

69

67

68

70

Övriga inkomster

90

105

106

109

113

Utgifter

1 496

1 536

1 602

1 665

1 718

Procent av BNP

52,7

50,9

50,3

49,9

49,1

Utgifter exkl. räntor

1 442

1 481

1 546

1 610

1 665

Ränteutgifter

54

55

56

55

53

Finansiellt sparande

60

69

69

83

112

Procent av BNP

2,1

2,3

2,2

2,5

3,2

Staten

19

32

33

58

93

ÅP-systemet

30

26

22

16

11

Kommuner

10

11

13

10

8

Finansiell ställning

Nettoskuld

-444

-511

-587

-668

-780

Procent av BNP

-15,6

-16,9

-18,4

-20,0

-22,3

Statsskuld

1 220

1 112

1 042

942

805

Procent av BNP

43,0

36,9

32,7

28,2

23,0

Konsoliderad

bruttoskuld

1 331

1 235

1 167

1 074

943

Procent av BNP

46,9

40,9

36,6

32,2

27,0

Anm. Konsoliderad bruttoskuld definieras av EU-regler (Maastrichtvillkoren). Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

Enligt nuvarande prognos förstärks det finansiella sparandet successivt under 2009 och 2010. Därtill kommer den reducering av statskulden som följer av de planerade försäljningarna av statens aktieinnehav. I slutet av prognosperioden beräknas statsskulden till 23 procent och den konsoliderade bruttoskulden till 27 procent av BNP (se diagram 4.3).

PROP. 2006/07:100

Diagram 4.3 Konsoliderad bruttoskuld 1994–2010

Procent av BNP

80

75

70

65

60

55

50

45

40

35

30

25

1994

1996

1998

2000

2002

2004

2006

2008

2010

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

Indikatorer för måluppfyllelse – genomsnittsindikatorn

Från och med denna vårproposition introduceras en indikator för bedömning om den föreslagna finanspolitiken ligger i linje med överskotts- målet. Indikatorn är framåtblickande och utgörs av ett glidande medelvärde över sju år, beräknat med tre år bakåt och tre år framåt från innevarande år. Medelvärdet ska även justeras för större väldefinerade engångseffekter.TF1FT

Genom att även tre framåtblickande år ingår i genomsnitten, vilket är finanspolitikens medel- fristiga tidsram, bidrar en sådan indikator till diskussionen om den finanspolitiska inrikt- ningen. För 2007 beräknas genomsnittet enligt ovan för åren 2004–2010 och uppgår till 2,0 procent av BNP. Indikatorn visar att den före- slagna finanspolitiska inriktningen väl respek- terar överskottsmålet.

Genomsnittsindikatorn visar att det finansiella sparandet ligger över överskottsmålet, vilket det bör göra när konjunkturen är stark. Detta utrymme kan inte utnyttjas i sin helhet för refor- mer. Den viktigaste orsaken är att ekonomin i nuvarande konjunkturläge kan komma att överhettas av en stimulans. Det skall också finnas reserver för att klara nästa konjunktur- svacka. Denna reserv är svår att uppskatta men utifrån erfarenheten från den relativt måttliga försvagningen av resursutnyttjandet 2002–2004 kan behovet uppskattas till åtminstone 80–100

1T T Som exempel kan nämnas de ökade intäkter som blev följden av periodiseringsfonderna räntebelades den 1 januari 2004. Detta fick till följd att många företag valde att återföra hela eller delar av sina periodiseringsfonder till beskattning. De tillfälliga skatteintäkterna från återförda periodiseringsfonder uppskattas till 10 miljarder kronor 2004 och 13 miljarder kronor 2005.

95

PROP. 2006/07:100

miljarder kronor. Därutöver behövs en buffert för andra osäkerheter. De största osäkerheterna gäller bland annat utvecklingen inom ohälso- området och utvecklingen av skatt på kapital- inkomster.

Tabell 4.5 Finansiellt sparande. Glidande genomsnitt för sju år exklusive sparandet i premiepensionssystemet

Procent av BNP

2004

2005

2006

2007

Genomsnitt enligt VÅP07

0,7

0,8

1,4

2,0

Strukturellt sparande

Genom att justera den offentliga sektorns sparande för konjunkturläget, mätt med det så kallade BNP-gapet, kan ett underliggande, strukturellt, sparande beräknas (se tabell 4.6). Det strukturella sparandet utgör också en indikator på läget i förhållande till det övergripande målet. Det strukturella överskottet bör därför normalt ligga nära 1 procent av BNP men kan tillfälligt understiga målet om t.ex. finanspolitiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur. I en högkonjunktur kan det strukturella överskottet på motsvarande sätt behöva överstiga målet för att motverka överhettning. För 2007 och 2008 och de två därpå kommande åren ligger det strukturella saldot över 1 procent av BNP. Detta ger stöd till slutsatsen att den föreslagna finanspolitiska inriktningen väl respekterar överskottsmålet. Det bör understrykas att beräkningar av BNP- gapet och därmed det strukturella sparandet är behäftade med stor osäkerhet.

Bakåtblickande genomsnitt

Under perioden 2000–2006 uppgick det genomsnittliga sparandet till 2,1 procent av BNP, med premiepensionssparandet redovisat i den offentliga sektorn och 1,1 procent av BNP med den nya definitionen som exkluderar premiepensionssparandet från offentliga sektorn. Det bör emellertid understrykas att engångs- effekter och extraordinära skatteintäkter på kapitalvinster i genomsnitt utgjorde 0,2 procent av BNP årligen under denna period.

Årliga mål

Som framgår av avsnitt 4.1.3 avser regeringen i fortsättningen att inte föreslå några årliga mål. Årliga mål som tidigare föreslagits skall dock utvärderas.

För 2006 fastställdes målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till minst

0,5 procent av BNP, inklusive premiepensions- sparandet. Enligt nationalräkenskaperna uppgick överskottet i de offentliga finanserna till 3,1 procent av BNP, inklusive premiepensions- sparandet. Målet överträffades således med 2,6 procentenheter.

Det stora överskridandet av målet uppkom till en viss del som ett resultat av en högre tillväxt. De förbättrade offentliga finanserna beror i stor utsträckning på ökade intäkter av skatt på kapital- och företagsvinster. Även minskade utgifter bidrog till det högre finansiella sparandet.

I budgetpropositionen för 2007 föreslog regeringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2007 skulle fastställas till minst 1,0 procent av BNP, inklusive premie- pensionssparandet, vilket också beslutades av riksdagen. Det årliga målet motsvarar minst 0,0 procent av BNP enligt den nya definitionen av överskottet. De prognoser som redovisas i denna proposition innebär att det finansiella sparandet uppgår till 3,3 procent av BNP, inklusive premiepensionssparandet och 2,3 procent enligt den nya definitionen. Det starkare sparandet beror i huvudsak på ökade skatteintäkter från skatt på arbete, vilket förklaras av den starkare arbetsmarknaden.

96

PROP. 2006/07:100

Tabell 4.6 Finansiellt sparande i offentlig sektor exklusive premiepensionssystemet 2000–2010

Procent av BNP, om inget annat anges

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Finansiellt sparande, miljarder kronor

85

38

-34

-28

15

51

60

69

69

84

112

Finansiellt sparande

3,8

1,7

-1,5

-1,1

0,6

1,9

2,1

2,3

2,2

2,5

3,2

Justering för konjunkturläge.

-0,7

0,3

0,5

0,7

0,4

0,5

-0,1

-0,3

0,6

-0,3

0,0

1

-0,5

0,0

0,0

0,0

-0,5

-0,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

P

Justering för engångseffekterP

Justering, extraordinära kapitalvinster

-0,9

-0,1

0,2

0,2

0,1

-0,2

-0,4

-0,1

0,0

0,0

0,0

Strukturellt sparande

1,7

1,9

-0,8

-0,2

0,6

1,8

1,6

1,9

1,6

2,3

3,2

Finansiellt sparande, genomsnitt från 2000

3,8

2,8

1,4

0,7

0,7

0,9

1,1

1,2

1,3

1,5

1,6

Produktionsgap, procent

1,2

-0,5

-0,8

-1,3

-0,7

-1,0

0,1

0,6

1,1

0,5

0,0

1P P Engångseffekterna 2004 och 2005 förklaras av ökade skatteintäkter p.g.a. att vissa bolag återfört hela eller delar av sin fondavsättning till beskattning.

4.2.2Utgiftstak för staten

Förändringarna och uppstramningen av det finansiella ramverket som redovisas i avsnitt 4.1 innebär bl.a. att regeringen vill återupprätta ett tydligt medelfristigt perspektiv för utgiftstaken. Det innebär att utgiftstaken skall fastställas tre år i förväg och regeringens förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret kommer följaktligen att föreslås i budgetpropositionen för 2008 i enlighet med den av riksdagen fastställda ordningen. I budgetpropositionen för 2007 lade dock regeringen inte fram något förslag till utgiftstak för 2009 med hänvisning bl.a. till den knappa tid som fanns tillgänglig, men redovisade en bedömning av utgiftstakets nivå för detta år (se tabell 4.7). Därtill föreslogs sänkningar av utgiftstaken för 2007 och 2008 med 11 miljarder kronor för respektive år. I budgetpropositionen för 2008 kommer regeringen att lämna ett förslag till utgiftstak för såväl 2009 som 2010 samt en beräkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden för dessa år.

Regeringen lägger stor vikt vid det medel- fristiga perspektivet. Det är ett viktigt åtagande för att bibehålla långsiktigt hållbara offentliga finanser. I denna proposition gör därför regeringen en bedömning av utgiftstaket för 2010, vilket innebär en återgång till ett treårigt perspektiv.

Under de 10 år som utgiftstaket har tillämpats har ett antal beslut lett till att tydligheten i statsbudgeten har försämrats (se avsnitt 4.1.7). Redan i budgetpropositionen för 2007 togs några steg mot ökad tydlighet som totalt omfattade en ökad bruttoredovisning om 8 miljarder kronor. Som ett ytterligare steg mot en ökad bruttobudgetering föreslås att utgifter om

2,3 miljarder kronor som avser anställningsstöd samt stöd till offentligt skyddad anställning (OSA) flyttas från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan (se även avsnitt 6.4.2 Utgifts- område 13).

I tabell 4.7 redovisas fastställda utgiftstak för 2007 och 2008 samt regeringens bedömning av utgiftstak för 2009 och 2010. Därtill redovisas budgeteringsmarginalen, som är skillnaden mellan utgiftstaket och de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna. Av tabell 4.7 framgår att budgeterings- marginalerna beräknas bli 18,7 miljarder kronor för 2008 och 32,8 miljarder kronor för 2009. Jämfört med beräkningarna i budgetproposi- tionen för 2007 är skillnaderna marginella. För innevarande år bedöms emellertid budgeterings- marginalen bli drygt 10 miljarder kronor större. Denna förändring förklaras av att utgifterna jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2007 har minskat väsentligt mer än de reformer som regeringen nu föreslår (se avsnitt 6.4.1). Samtidigt är det viktigt att påpeka att prognosen för de takbegränsade utgifterna och den budgeteringsmarginal som följer därav är osäker. Om de takbegränsade utgifterna riskerar att överstiga utgiftstaket kommer regeringen att vidta utgiftsbegränsande åtgärder.

Vid beräkningarna i tabell 4.7 har hänsyn tagits till de förslag till och aviseringar av utgifts- och inkomstförändringar som regeringen presenterar i denna proposition (se avsnitt 4.3).

Som framgår av avsnitt 4.1.7 kan vissa förändringar i sammansättningen av de offentliga finanserna föranleda en teknisk justering av utgiftstaket. I avsnittet 4.1.3 redogjordes för Eurostats omklassning av premiepensions- systemet till hushållssektorn. Detta medför att utbetalningarna från premiepensionssystemet

97

PROP. 2006/07:100

inte längre kommer att redovisas under utgifts- taket, vilket motiverar en teknisk nedjustering av utgiftstaket motsvarande ca 1 miljard kronor för att bibehålla konsistensen mot överskottsmålet. En ytterligare justering av utgiftstaket är motiverad av förändringen i det kommunala skatteunderlaget till följd av förändrade avdrags- regler för privat pensionssparande. Regeringen avser återkomma med dessa och andra tekniska justeringar av utgiftstaket i budgetpropositionen för 2008. I denna proposition redovisas emellertid utbetalningarna från premiepensions- systemet fortfarande under ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten.

Tabell 4.7 Utgiftstak för staten 2006–2010

Miljarder kronor

2006

2007

2008

2009

2010

Utgiftstak för staten

907

938

971

2

3

P

P

1003P

1033P

Årlig förändring

37

31

33

32

30

Prognos för

bugeterings-

1

marginalen

11,8P

P

26,1

18,7

32,8

26,5

Utgiftstak som

andel av BNP I %

32,0

31,1

30,5

30,0

29,5

1P UtfallP .

2P P Regeringens bedömning av utgiftstak för 2009 i budgetpropositionen för 2007. 3P P Regeringens bedömning av utgiftstak för 2010 i denna proposition.

Regeringens bedömning: För 2010 bör utgifts- taket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgå till 1 033 mil- jarder kronor.

Skälen för regeringens bedömning: I avsnittet 4.1.5. tydliggör regeringen att utgiftstakets främsta roll är att stödja överskottsmålet. Nivån på utgiftstaket för staten bör därför beräknas med utgångspunkt i bedömningen av kommun- sektorns och ålderspensionssystemets finansiella sparande samt de statsinkomster som följer av den eftersträvade skattepolitiken. Därutöver skall utgiftstaket bidra till en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Regeringen anser att utgiftstaken skall minska svagt som andel av potentiell BNP under mandatperioden.

I tabell 4.4 i föregående avsnitt redovisas en bedömning av utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparandet uppdelat på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Det framgår att den offentliga sektorns

finansiella sparande bedöms utvecklas gynnsamt de närmsta åren. För att utgiftstaken skall stödja överskottsmålet är det viktigt att beakta såväl nivåerna på det finansiella sparandet som risken att utvecklingen blir en annan än den bedömning som redovisas i avsnitt 4.2.1. I det avsnittet framgår t.ex. att effekterna på det offentliga finanserna om 2002 års konjunkturnedgång skulle upprepas under prognosperioden skulle innebära en väsentlig försämring av det finansiella sparandet. Utöver konjunkturella risker finns även andra osäkerheter som bör beaktas. Exempelvis kan utfallet av struktur- reformer på arbetsmarknaden avvika från nuvarande bedömning. En ytterligare risk är att sjukfrånvaron inte minskar i tillräcklig omfatt- ning.

Med hänsyn tagen till utvecklingen för det finansiella sparandet, de risker och osäkerheter som finns gör regeringen bedömningen att ett utgiftstak för 2010 på 1 033 miljarder kronor, dvs. en ökning med 30 miljarder kronor från 2009, är väl avvägd. Sammantaget bidrar utgifts- taken de kommande åren till att ge goda förut- sättningar att klara överskottsmålet. Därtill minskar utgiftstaken för de kommande åren som andel av BNP med ca 0,5 procentenheter per år, se tabell 4.7.

4.3Utgifts- och inkomstförändringar

I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels av de reformer och finansieringar som tidigare beslutats eller aviserats.

Nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar

I tabell 4.8 redovisas en uppskattning av de sammantagna effekterna för de offentliga finanserna och de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomst- förändringar i förhållande till den politik som budgetpropositionen för 2007 baserades på. Tabellen visar med andra ord hur utformningen av politiken har förändrats sedan budget- propositionen för 2007. Utöver de förändringar som redovisas i tabell 4.8 sker även förändringar av budgetens utgifter och inkomster till följd av bland annat den makroekonomiska utveck- lingen. En mer detaljerad beskrivning av de nya

98

inkomst- och utgiftsförslagen återfinns i kapitel 5 och i avsnitt 6.4.2.

Det framgår av tabell 4.8 under rubriken

Anslagsförändringar netto att utgiftsreformer ökar de takbegränsade utgifterna både 2008 och 2009. Till följd av nya beslut som påverkar budgetens utgiftssida beräknas de takbegränsade utgifterna öka med drygt 9 miljarder kronor 2008 och med drygt 8 miljarder kronor 2009 i förhållande till beräkningen i budgetproposi- tionen för 2007. Bland förslagen till utgifts- reformer 2008 och 2009 finns framför allt åtgärder som syftar till att effektivisera arbets- marknadspolitiken och tydliggöra arbetslinjen samt åtgärder för att få fler att våga starta och driva företag och att förbättra integrationen. På budgetens inkomstsida vidtas skattepolitiska åtgärder för att förstärka arbetsutbudet, göra det lättare för företagen att anställa samt förbättra villkoren för företagande i övrigt. En viktig del av detta är att förmögenhetsskatten avskaffas redan för innevarande år, vilket medför att intäkterna minskar med 5 miljarder kronor. Regeringen anser det angeläget att så tidigt som möjligt genomföra de delar av sin ekonomiska politik som syftar till att varaktigt öka sysselsättningen samtidigt som de offentliga finanserna värnas. Detta sker genom att de utgifts- och inkomstreformer som nu föreslås läggs på en ansvarsfull nivå som säkerställer att överskottmålet nås (se avsnitt 4.2.1). De nu föreslagna eller aviserade åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida medför, allt annat lika, att den offentliga sektorns finanser försvagas med 13 miljarder kronor 2008. För 2009 beräknas den sammantagna försvagningen av de offentliga finanserna av dessa föreslagna eller aviserade åtgärder uppgå till 10 miljarder kronor.

Fastighetsskatten på bostäder avskaffas

Regeringen redovisar i avsnitt 1.8.4 att fastighetsskatten skall ersättas av en kommunal fastighetsavgift från 1 januari 2008. Slopandet skall finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Det interna utredningsarbetet inom Regerings- kansliet avser leda fram till en promemoria som remitteras i juni 2007 med inriktning på att avlämna en proposition under hösten 2007. De slutliga budgeteffekterna till följd av denna förändring avser regeringen att redovisa i budgetpropositionen för 2008. Därför ingår inte

PROP. 2006/07:100

effekterna av fastighetsskattens avskaffande i tabellerna 4.8 och 4.9.

Tabell 4.8 Nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar

Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen för 2007.

Miljoner kronor

2008

2009

1

P

AnslagsförändringarP

Anslagsökningar

12 866

12 863

Anslagsminskningar

-3 759

-4 429

Anslagsförändringar netto (ökning av

anslag)

9 107

8 434

Inkomstförändringar

Sänkta skatter

-7 590

-4 350

Minskning utgifter via krediteringar på

2

2 302

2 302

P

budgetens inkomstsidaP

Summa inkomstförändringar, brutto

(periodiserade effekter)

-5 288

-2 048

Indirekta effekter av inkomstförändringar

1 330

430

Summa inkomstreformer, netto

(periodiserade effekter)

-3 958

-1 618

Nettoförsvagning av den offentliga sektorns

finanser

13 065

10 052

1P P Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej (se avsnitt 4.6.3). Anslagsförändringar som aviseras eller föreslås i denna proposition redovisas i tabell 6.9.

2P P Från 2008 redovisas istället särskilt anställningsstöd och bidrag till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare på statsbudgetens utgiftssida.

Förändringar jämfört med föregående år

Medan tabell 4.8 visar förändringen av politiken jämfört med budgetpropositionen för 2007 visar tabell 4.9 i stället förändringen mellan år. Det som avses i tabell 4.9 är de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av beslutade, nu föreslagna och aviserade eller tidigare aviserade reformer samt finansieringen av dessa. På så vis framgår på en övergripande nivå regeringens prioriteringar under mandat- perioden. Reformerna i tabellen avser både statsbudgetens utgifts- och inkomstsida och visar konsekvenserna av regeringens aktiva beslut. Därutöver sker förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utveck- lingen, volymförändringar i transfereringssystem m.m. Dessa förändringar redovisas i kapitel 5 och i avsnitt 4.4.3. Av tabell 4.9 framgår att de beräknade utgifterna till följd av reformer ökar inom några områden bl.a. rättsväsendet, tandvård, arbetsmarknad, kommunikationer och allmänna bidrag till kommuner. En minskning av de beräknade utgifterna sker framför allt inom ohälsoområdet.

99

PROP. 2006/07:100

Sammantaget beräknas de offentliga finan- serna försvagas med 4 miljarder kronor under perioden 2008–2010 till följd av direkta beslut på statsbudgetens utgiftssida.

De beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida innebär en försvagning av den offentliga sektorns

finanser med ca 0,5 miljarder kronor perioden 2008–2010.

Åren 2009 och 2010 förstärks de offentliga finanserna något till följd av förändringarna på utgiftssidan i statsbudgeten.

Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar

Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär utgiftsbesparingar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning.

Miljarder kronor

2008

2009

2010

Anslagsökningar

19,33

3,86

1,42

Anslagsminskningar

-11,37

-4,40

-4,19

1

7,96

-0,54

-2,77

P

Anslagsförändringar uppdelat per utgiftsområde, nettoP

UO 1 Rikets styrelse

-0,24

-0,02

-0,02

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

-1,12

0,01

-0,13

UO 3 Skatt, tull och exekution

-0,25

-0,03

-0,01

UO 4 Rättsväsendet

0,43

0,00

0,00

UO 5 Internationell samverkan

0,02

0,00

0,00

UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

0,08

0,65

0,00

UO 7 Internationellt bistånd

0,55

0,02

-0,02

UO 8 Migration

-0,25

-0,31

-0,11

UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg

3,27

-0,71

-0,10

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

-1,27

0,00

-1,00

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

0,03

0,00

0,00

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

-0,47

0,00

0,00

UO 13 Arbetsmarknad

2

0,74

0,21

1,50P

P

UO 14 Arbetsliv

-0,29

-0,15

-0,03

UO 15 Studiestöd

-0,26

0,01

-0,18

UO 16 Utbildning och universitetsforskning

1,63

0,64

-0,03

UO 17 Kultur

-0,14

-0,01

-0,03

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik

-0,48

-0,54

0,01

UO 19 Regional utveckling

0,10

0,07

-0,05

UO 20 Allmän miljö- och naturvård

0,08

-0,32

0,02

UO 21 Energi

-0,06

-0,50

-0,35

UO 22 Kommunikationer

0,47

0,18

-0,27

Lånefinansierade infrastrukturinvesteringar

0,70

-0,70

-1,00

UO 23 Jord- och skogsbruk

-0,33

-0,25

-0,18

UO 24 Näringsliv

0,49

-0,05

-0,13

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

3

0,06

0,00

4,32P

P

Uo 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

0,14

-0,04

-0,38

Summa Anslagsförändringar, netto

7,96

-0,54

-2,77

Summa Anslagsförändringar (netto) inkl. lånefinansierade infrastrukturinvesteringar

8,66

-1,24

-3,77

1P AnslagsförändringarP till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej (se avsnitt 4.6.3). Anslagsförändringar som aviseras eller föreslås i denna proposition redovisas i tabell 6.9.

2P FrånP 2008 redovisas utgifter som tidigare redovisats som krediteringar på statsbudgetens inkomstsida (särskilt anställningsstöd 1,5 mdkr och bidrag till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare 0,8 mdkr) på statsbudgetens utgiftssida.

3P P I budgetpropositionen för 2008 avses statsbidragen till kommunsektorn utöver detta belopp att minskas med ca 0,9 mdkr, eftersom kommunsektorns skatteintäkter ökar när avdragsrätten för pensionssparande sänks.

100

PROP. 2006/07:100

Fortsättning av tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar

Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Minustecken innebär att skatteinkomsterna minskar.

Miljarder kronor

2008

2009

2010

Inkomstreformer

Skatt på arbete

-8,37

-0,04

0,05

varav föreslagna/aviserade i denna proposition

1

-0,27

0,00

0,00

Sänkta socialavgifter 18-24-åringarP P

Slopad särskild löneskatt för personer födda 1937 och tidigare

-0,63

0,05

0,05

Tidigareläggning av införande av sänkt arbetsgivaravgift tjänstesektorn

-3,19

3,19

0,00

Skatt på kapital

-0,51

0,00

0,00

varav föreslagna/aviserade i denna proposition

2

0,00

0,00

0,00

Slopad förmögenhetsskattP P

3

0,00

0,00

Avdragsrätt pensionsspar sänks till 12000 kr/år

1,30P

P

Skatt på konsumtion och insatsvaror

1,05

-0,17

0,00

varav föreslagna/aviserade i denna proposition

Senarelagd inbetalning av mervärdesskatt för mindre företag

-0,28

0,00

0,00

4

0,44

0,00

0,00

Inkomster av trängselskattP P

5

P

Utgifter som redovisas som krediteringar på budgetens inkomstsidaP

Offentlig skyddad anställning

0,79

0,00

0,00

Särskilt anställningsstöd

1,52

0,00

0,00

Plusjobb

1,90

2,50

0,00

Utbildningsvikariat

0,10

0,00

0,00

Utbildning av personal i vård och omsorg

0,30

0,00

0,00

Stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem

0,30

0,00

0,00

Bredbandsinstallation

0,30

0,00

0,00

Summa inkomstreformer, brutto

-2,62

2,29

0,05

Summa indirekta effekter av inkomstreformer

3,36

0,07

-0,02

Summa inkomstreformer, netto

0,74

2,36

0,03

6

7,92

-3,60

-3,80

P

Utgifts- och inkomstreformer inklusive finansieringP

1

P

P

Budgeteffekt av sänkta socialavgifter 18-24 åringar 2007 -0,26 mdkr.

2

P

P

Budgeteffekt av slopad förmögenhetsskatt 2007 -5,0 mdkr.

3

P

P

Varav ca 0,9 mdkr kommer att tillfalla kommunsektorn i form av ökade skatteintäkter. I budgetpropositionen för 2008 avses statsbidragen till kommunsektorn därför att

minskas med ca 0,9 mdkr.

4

P

P

Budgeteffekt av inkomster av trängselskatt 2007 0,3 mdkr.

5

P

P

Från och med 2008 redovisas särskilt anställningsstöd och bidrag till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare på statsbudgetens utgiftssida. Från och med 2009 finns

inga utgifter som redovisas som skattekreditering på statsbudgetens inkomstsida.

6

P

P

Minustecken innebär att den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer förbättrar de offentliga finansierna.

4.4Statsbudgetens utveckling

4.4.1Statsbudgetens utfall 2006

Uppföljningen av statsbudgeten för budgetåret 2006 sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2006 (skr. 2006/07:101). Samman- fattningsvis framgår av skrivelsen att statsbud- getens saldo 2006 uppgick till 18,4 miljarder kronor, vilket är 57,3 miljarder kronor högre än

beräknat i den ursprungliga statsbudgeten för 2006.

Vidare framgår av årsredovisningen att stats- budgetens inkomster uppgick till 810,3 miljarder kronor 2006, vilket är 64,9 miljarder kronor högre än vad som beräknades i den ursprungliga statsbudgeten. Skatteinkomsterna blev 67,0 miljarder kronor högre, varav cirka 40 miljarder kronor förklaras av högre skatteintäkter än budgeterat på bolagsvinster och kapitalvinster för hushåll och cirka 20 miljarder kronor av

101

PROP. 2006/07:100

periodiseringseffekter. Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev 56 miljoner kronor 2006, vilket var cirka 15 miljarder kronor lägre än budgeterat. Däremot blev inkomster av statlig verksamhet 12,5 miljarder kronor högre än budgeterat. Ökningen hänför sig främst till inkomster av statens aktier som blev 10,7 miljarder kronor högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten.

Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall 2006

Miljarder kronor

Differens

utfall –

Stats-

Tilläggs-

stats-

1

Utfall

budgetP

P

budget

budget

Inkomster

745,5

0

810,3

64,9

2

677,4

0

744,5

67,0

P

Skatter m.m.P

2

68,0

0

65,9

-2,2

P

Övriga inkomsterP

Utgifter m.m.

784,4

11,1

791,9

7,5

Utgifter exkl.

3

726,5

11,1

716,1

-10,4

P

statsskuldsräntorP

Statsskuldsräntor

43,2

0

49,5

6,3

Riksgäldskontorets

4

14,8

0

26,4

11,6

nettoutlåning m.m.P

P

Budgetsaldo

-39,0

-11,1

18,4

57,3

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1P P Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riksdagen i december 2005, dvs. exklusive tilläggsbudgetar under 2006. 2P P För jämförbarhet med statsbudgeten redovisas utfallen enligt de i stats- budgeten gällande principerna.

3P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar.

4P P Inklusive kassamässig korrigering.

Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 791,9 miljarder kronor 2006, vilket är 7,5 miljarder kronor högre än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. Utgifterna för samtliga utgifts- områden exklusive utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev 10,4 miljarder kronor lägre än budgeterat. Detta beror främst på lägre utgifter för sjukpenning och rehabilitering, sjuk- och aktivitetsersättningar, föräldraförsäkring, bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd, studiestöd samt avgiften till Europeiska gemen- skapen. De lägre utgifterna motverkades samtidigt av att utgifterna avseende gårdsstöd och djurbidrag blev högre än budgeterat.

Utgifterna för utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. blev 6,3 miljarder kronor högre än i statsbudgeten anvisade medel. Detta trots att lånebehovet blev väsentligt lägre än beräknat. Orsaken till att utgifterna ökade förklaras av att de realiserade valutaförlusterna blev högre än beräknat samt av att netto-

inkomsterna av över-/underkurser vid emission blev lägre än beräknat.

4.4.2Statsbudgetens inkomster

Statsbudgetens inkomster består av statens skatteinkomster samt statens övriga inkomster. Statens skatteinkomster är statens skatteintäkter korrigerade för uppbörds- och betalnings- förskjutningar. Detta innebär att skatte- inkomsterna är kassamässiga, dvs. att de utgörs av betalningsflöden som kan avse flera olika inkomstår. Statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 4.11.

Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster 2005–2010 exklusive premiepensionssystemet

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Miljarder kronor

Totala skatteintäkter

1 354

1 415

1 438

1 505

1 579

1 655

Avgår andra sektorer

594

622

648

682

718

753

Kommuner

436

454

475

500

527

553

ÅP-systemet

151

159

167

175

183

192

EU

8

9

7

7

7

8

Statens

skatteintäkter

760

793

790

822

861

902

Periodiseringar

-16

13

12

-18

-9

-6

Skatteinkomster

743

806

803

805

852

896

Övriga inkomster

2

4

81

63

53

57

Statsbudgetens

inkomster

746

810

884

868

905

953

Årlig utveckling, procent

Totala skatteintäkter

5,9

4,5

1,6

4,6

4,9

4,8

Statens

skatteintäkter

7,8

4,4

-0,4

4,1

4,7

4,8

Procent av BNP

Skatteintäkter

28,5

27,9

26,2

25,8

25,8

25,8

Skatteinkomster

27,8

28,4

26,6

25,2

25,5

25,6

Övriga inkomster

0,1

0,1

2,7

2,0

1,6

1,6

Statsbudgetens

inkomster

27,9

28,5

29,3

27,2

27,1

27,3

Anm.: Se kapitel 5, underrubrik 5.4.6 Övriga inkomster för en beskrivning av vad som redovisas på inkomsttyperna 2000–8000.

Både de totala och de statliga skatteintäkterna ökar med mellan fyra och fem procent per år utom 2007. Den svagare utvecklingen 2007 förklaras av de skattesänkningar som riksdagen beslutat om för 2007 samt de ändringar som aviseras i denna proposition. Mellan åren 2007– 2010 beräknas skatteintäkterna i genomsnitt öka med 4,8 procent per år. Av de tre huvud-

102

kategorierna skatt på arbete, kapital och konsumtion är det skatt på kapital som utvecklas något starkare, 5,1 procent. Den starkare utvecklingen förklaras framför allt av avkast- ningsskatten vilken beräknas öka till följd av stigande räntenivåer.

Statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka något svagare, vilket förklaras av att skatte- periodiseringar inverkar negativt på skatte- inkomsterna. Detta förklaras huvudsakligen av att en möjlighet till förlängda redovisnings- perioder för mervärdesskatt föreslås införas.

År 2007 beräknas övriga inkomster öka med 77 miljarder kronor. Av ökningen förklaras 50 miljarder kronor av beräknade inkomster från försäljningar. Ökade aktieutdelningar och den höjda egenavgiften till arbetslöshetskassor förklarar 8 respektive 10 miljarder kronor. Ytterligare 5 miljarder kronor förklaras av utgifter som tidigare redovisats på budgetens in- komstsida nu redovisas på budgetens utgiftssida.

Jämfört med beräkningen i budgetpro- positionen har de totala skatteintäkterna justerats upp med mellan 9 och 24 miljarder kronor medan statens skatteintäkter har justerats upp med mellan 10 och 13 miljarder kronor 2006–2009. De högre intäkterna förklaras till största delen av fler arbetade timmar och en högre timlön. Övriga inkomster har framför allt justerats upp 2007 vilket förklaras av högre utdelningsinkomster. I kapitel 5 finns en utförligare redovisning av utvecklingen av inkomsterna.

Tabell 4.12 Statsbudgetens inkomster 2005–2009, skillnad jämfört med budgetpropositionen 2007

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

Totala skatteintäkter

-1,2

9,0

14,1

17,0

23,8

Statens

skatteintäkter

0,0

10,1

12,0

10,2

12,9

Periodiseringar

-0,4

1,4

3,2

-13,0

1,6

Skatteinkomster

-0,4

11,5

15,1

-2,8

14,4

Övriga inkomster

0,4

2,8

14,6

2,9

-4,9

Statsbudgetens

inkomster

0,0

14,3

29,8

0,1

9,5

PROP. 2006/07:100

4.4.3Statsbudgetens utgifter

Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar,TF1FT myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering.

Statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med 55 miljarder kronor under perioden 2006–2010. Dessa utgifter minskar därmed, uttryckt som en andel av bruttonationalprodukten (BNP), med 3,2 pro- centenheter under perioden.

Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas minska med 12 miljarder kronor under perioden 2006–2010, vilket beror på att statsskulden minskar.

Tabell 4.13 Statsbudgetens utgifter 2006–2010

Miljarder kronor och procent av BNP

Utfall

Prognos

2006

2007

2008

2009

2010

Utgifter exkl.

1

716,1

723,4

751,7

752,6

771,2

P

statsskuldsräntorP

Procent av BNP

25,2

24,0

23,6

22,5

22,1

Statsskuldsräntor

49,5

41,0

39,2

39,1

37,9

Procent av BNP

1,7

1,4

1,2

1,2

1,1

Statsbudgetens

utgifter

765,5

764,4

790,8

791,6

809,1

Procent av BNP

27,0

25,3

24,8

23,7

23,1

Ålderspensions-

systemet vid sidan

2

179,1

188,5

200,6

217,6

235,3

P

av statsbudgetenP

Procent av BNP

6,3

6,2

6,3

6,5

6,7

Takbegränsade

3

895,2

911,9

952,3

970,2

1 006,5

P

utgifterP

Procent av BNP

31,5

30,2

29,9

29,1

28,8

Budgeterings-

marginal

11,8

26,1

18,7

32,8

26,5

4

907,0

938,0

971,0

1 003,0

1 033,0

P

UtgiftstakP

1

Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit.

P

P

2.

P

P

Inklusive premiepensionssparandet

3

Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensions-

P

P

systemet vid sidan av statsbudgeten.

4

Regeringens bedömning av utgiftstak för 2009 och 2010.

P

P

Statsbudgetens utgifter inklusive statsskulds- räntor beräknas öka med 44 miljarder kronor mellan 2006 och 2010. Uttryckt som en andel av BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 27,0 procent 2006 till 23,1 procent 2010.

1 Posten Minskning av anslagsbehållningar visar skillnaden mellan förbrukade

TP P

anslagsmedel och anvisade.

103

PROP. 2006/07:100

Takbegränsade utgifter 2006–2010

De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. I tabell 4.13 redovisas de tak- begränsade utgifterna för perioden 2006–2010.

Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med 56 miljarder kronor under perioden 2006–2010 till följd av ett ökat antal pensionärer med inkomstgrundad pension samt att de nya pensionärerna har högre pension. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens utgifter ex- klusive statsskuldsräntor (55 miljarder kronor) beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med 111 miljarder kronor under perioden 2006–2010.

De takbegränsade utgifterna ökar i genom- snitt med 28 miljarder kronor per år under beräkningsperioden men uttryckt som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna minska med 2,7 procentenheter under perioden.

I tabell 4.14 redovisas de huvudsakliga faktorerna bakom förändringen av de takbegrän- sade utgifterna. De takbegränsade utgifterna utvecklas ojämt under perioden 2007-2010. Det förklaras främst av att EU-avgiften för 2009 beräknas bli ca 12 miljarder kronor lägre än 2008, se vidare i förklaringen av Övrigt i tabell 4.14.

Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med mellan 2 och 5 miljarder kronor per år. Omräkningen för ett givet år baseras på pris- och löneutvecklingen två år tidigare samt på en historisk produktivitetsutveckling i den privata tjänstesektorn. Den relativt låga pris- och löneuppräkningen för 2007 och 2008 förklaras av en låg lönekostnadsutveckling tillsammans med en hög produktivitetsutveckling. Därtill bidrar också den dämpade allmänna prisutvecklingen till den låga pris- och löneomräkningen dessa år.

Posten Övriga makroekonomiska för- ändringar visar makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön, brutto- nationalinkomst och förändrad arbetslöshet. Som följd av makroekonomiska förändringar beräknas de takbegränsade utgifterna öka med i genomsnitt cirka 14 miljarder kronor per år under perioden 2007–2010. En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrundade pensionerna följer inkomstindex, som i sin tur i huvudsak

följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Garantipensionerna följer konsumentprisindex genom prisbasbeloppet. Den relativt sett låga utgiftseffekten av makroekonomiska för- ändringar 2007 beror i huvudsak på den låga pris- och löneutvecklingen under 2006.

Redan beslutade, nu föreslagna och aviserade anslagsökningar beräknas öka utgifterna under utgiftstaket med sammantaget cirka 57 miljarder kronor mellan 2007 och 2010. Det förklaras främst av åtgärder för att skapa fler jobb, bryta utanförskapet och gynna företagandet.

Redan beslutade, nu föreslagna och aviserade anslagsminskningar beräknas leda till en minskning av utgifterna med cirka 50 miljarder kronor under perioden. Anslagsökningarnas och anslagsminskningarnas budgeteffekter redovisas mer detaljerat i avsnitt 4.3.

Antalet pensionärer ökar under perioden 2007-2010 vilket leder till ökade utgifter under rubriken Övrigt under hela perioden. Beloppet för Övrigt 2009 är dock negativt på grund av att EU-avgiften då beräknas bli 12 miljarder kronor lägre än 2008. Detta förklaras främst av att det nya beslutet om EU-budgetens finansiering inte beräknas träda i kraft förrän 2009, och då tillämpas retroaktivt för 2007 och 2008. Beslutet innehåller reduktioner av den svenska EU- avgiften, som kassamässigt dock inte kommer Sverige till del förrän 2009.

Tabell 4.14 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört

med föregående år

Miljarder kronor

Förändring

2007

2008

2009

2010

Utgiftstak

31

33

1

1

32P P

30P P

Takbegränsade utgifter

17

40

18

36

Förklaras av:

Pris- och löneomräkning

3

2

4

5

Övriga makroekonomiska

förändringar

8

13

17

17

2

35

19

4

1

P

AnslagsökningarP

Anslagsminskningar

-33

-11

-4

-4

Övrigt (volymer, förändring

av anslagsbehållningar

m.m.)

3

18

-2

17

Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1P P Förändringen baseras på regeringens bedömning av utgiftstaket för 2009 och 2010.

2P P Exklusive lånefinansierade investeringar.

104

PROP. 2006/07:100

4.4.4Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden

Statsbudgetens saldo

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringens förslag till statsbudget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budget- underskott innebär att ett lika stort lånebehov uppstår och att statsskulden normalt sett ökar. På motsvarande sätt innebär ett budgetöverskott ett negativt lånebehov (positivt saldo) och normalt sett en minskning av statsskulden. Statsskuldens utveckling påverkas även av utvecklingen på de finansiella marknaderna, till exempel valutakursförändringar.

För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även Riksgäldskontorets (RGK) nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten.

Statsbudgetens saldo 2006 blev 18,4 miljarder kronor, det vill säga ett budgetöverskott (se

tabell 4.15). Utfallet blev därmed 26,9 miljarder kronor högre än prognosen i budgetpropo- sitionen för 2007 och 57,3 miljarder kronor högre än beräkningen i den ursprungliga stats- budgeten för 2006. För en utförlig redogörelse av statsbudgetens utfall 2006, se avsnitt 4.4.1.

Förklaringar till saldoförbättringen jämfört med prognosen i budgetpropositionen för 2007 återfinns både på inkomst- och utgiftssidan. De kassamässiga inkomsterna blev 14,4 miljarder kronor högre än prognos. En stor del av förkla- ringen till detta är att både hushållens och bolagens inkomstskatter blev högre än beräknat. De totala utgifterna för 2006 blev 12,5 miljarder kronor lägre än prognosen i budgetpro- positionen för 2007. Av detta förklaras cirka 5 miljarder kronor av lägre utgifter under utgifts- områdena, inklusive utgiftsområde 26 Stats- skuldräntor. Resterande förklaras av att RGK:s nettoutlåning blev cirka 5 miljarder kronor lägre än beräknat och att den kassamässiga korrigeringen blev drygt 2 miljarder kronor lägre än beräknat.

Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo 2006–2010

Miljarder kronor, utfall för 2006, prognos för 2007-2010

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster

810,3

883,6

867,5

904,5

953,1

1

716,1

723,4

751,7

752,6

771,2

P

Utgifter exkl. statsskuldsräntorP

2

49,5

41,0

39,2

39,1

37,9

P

Statsskuldsräntor m.m.P

Riksgäldskontorets nettoutlåning

27,5

12,3

12,5

10,0

8,4

Varav

3

-6,0

P

In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)P

Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta

-27,1

-28,1

-28,3

-29,6

-31,2

Utbetalning av premiepensionsmedel

49,0

27,0

28,1

28,3

29,6

CSN, studielån m.m.

6,2

5,6

5,3

5,4

5,6

4

4,7

4,0

5,1

4,4

3,5

P

Nettoutlåning - infrastrukturinvesteringarP

5

1,5

1,3

0,6

0,7

P

Omfinansiering av infrastrukturlån (Storstadspaketen)P

Jordbruksverkets EU-konto

4,6

Övrigt, netto

-3,9

2,3

1,0

0,9

0,2

Kassamässig korrigering

-1,1

0,0

0,8

1,4

0,6

Statsbudgetens saldo

18,4

106,8

63,4

101,5

135,1

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1

P

P

Inklusive minskning av anslagsbehållningar.

2

P

P

Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

3

P

P

Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet.

4

P

P

Avser infrastrukturlån (netto) för Banverket, Botniabanan AB och Vägverket.

5

P

P

Avser övertagna lån från Stockholmsleder AB och Göteborgs Trafikleder AB.

105

PROP. 2006/07:100

Även för innevarande år förväntas ett budget- överskott. Överskottet prognostiseras till cirka 107 miljarder kronor, vilket är 44 miljarder kronor bättre än prognosen i budgetpro- positionen för 2007. Av prognosrevideringen förklaras 30 miljarder kronor av högre inkomster i förhållande till beräkningarna till budgetpro- positionen. Cirka 12 miljarder kronor förklaras av lägre utgifter inom utgiftsområdena, inklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. För 2009 har prognosen för statsbudgetens saldo förbättrats med cirka 12 miljarder kronor, vilket främst förklaras av högre prognostiserade inkomster.

I beräkningarna antas att inkomster av försåld egendom uppgår till 50 miljarder kronor per år under perioden 2007–2010.

Riksgäldskontorets nettoutlåning

RGK:s nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största posterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala studiestödsnämndens (CSN) nettoupplåning för finansiering av studielån samt infrastruktur- investeringar.

Utfallet för RGK:s nettoutlåning 2006 blev 27,5 miljarder kronor, vilket är 5 miljarder kronor lägre än prognosen i budgetpropo- sitionen för 2007. Förklaringen är bland annat att Banverkets upplåning i RGK blev 1,2 miljar- der kronor lägre än beräknat samt av att Insättningsgarantinämnden ökade sin konto- behållning i RGK under 2006 med 0,9 miljarder kronor, vilket minskar nettoutlåningen med motsvarande belopp.

Behållningarna på myndigheternas ränte- konton och vissa särskilda räntebelagda konton under 2006 ökade med cirka 6 miljarder kronor, vilket minskade nettoutlåningen. Samtidigt var kreditutnyttjandet på Jordbruksverkets EU- konton 4,6 miljarder kronor, vilket ökade den totala nettoutlåningen. Det höga kredit- utnyttjandet 2006 förklaras främst av att Jord- bruksverkets utbetalningar av gårdsstöd och djurbidrag från och med 2006 betalas ut det år de avser. Tidigare gjordes betalningen med ett års förskjutning. Förändringen innebar att 2006 belastades med utbetalningarna för både 2005 och 2006.

Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras tillfälligt hos RGK och återfinns under netto- utlåningen. Premiepensionsmyndigheten (PPM) tidigarelade under 2006 utbetalningen av premie- pensionsmedel till pensionsspararnas konton med en månad. Detta innebar att pensions- rätterna för 2005 betalades ut i december 2006. Det innebar att 2006 belastades av dubbla utbetalningar och bidrog till att 2006 års låne- behov ökade med cirka 25 miljarder kronor.

RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till 5-6 miljarder kronor årligen under perioden 2007–2010. Det är något lägre än prognosen i budgetpropositionen och beror dels på att återbetalningarna beräknas bli större, dels på att antalet studenter som tar studiemedel beräknas bli något färre än i tidigare prognoser.

Finansiering av infrastruktursatsningar de när- maste åren kommer enligt nuvarande prognos leda till en nettoutlåning på mellan 3,5 och 5,1 miljarder kronor per år under perioden 2007-2010. Utlåningen sker till Banverket, Botniabanan AB och Vägverket.

Kassamässig korrigering

En kassamässig korrigering uppstår om en betalning respektive anslagsavräkning sker olika budgetår eller om det uppstår transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin mot- svarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa.

För 2006 uppgick den totala kassamässiga korrigeringen till -1,1 miljarder kronor. De största posterna utgjordes av förskjutningar av stöd inom jordbruksområdet. Utbetalningar av EU-finansierade stöd till svenska jordbrukare redovisas både på statsbudgetens utgiftssida och på Jordbruksverkets EU-konto under RGK:s nettoutlåning, vilket leder till kassamässiga korrigeringar som påverkar budgetsaldot.

Under 2007-2010 uppstår poster på den kassamässiga korrigeringen till följd av att Riks- gäldskontoret under 2007 övertagit gäldenärs- ansvaret för Venantius AB lån m.m. samt mottagit en kontantersättning med motsvarande belopp som bokförts på inkomsttitel.

Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande

Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov och därmed statsskulden. Det finansiella sparandet däremot definieras av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper (ENS-95) och utgörs av

106

nettot av transaktioner som påverkar statens finansiella förmögenhet.

Dessa skillnader innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en finansiell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel).

Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna. Budgetsaldot redovisas kassamässigt medan nationalräkenskaperna tillämpar periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter.

I tabell 4.16 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av CSN:s årliga nettoupplåning i RGK för finansiering av studie- lån. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med 5-6 miljarder kronor per år under prognosperioden, medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran.

Antagandet om försäljningsinkomster för- bättrar prognosen för budgetsaldot med 50 miljarder kronor per år 2007-2010. Som nämnts ovan påverkar antagandet om försäljningsinkomster dock inte prognosen avseende statens finansiella sparande.

PROP. 2006/07:100

Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande 2006–2010

Miljarder kronor

2006

2007

2008

2009

2010

Statsbudgetens saldo

18,4

106,8

63,4

101,5

135,1

CSN, studielån m.m.

6,2

5,6

5,3

5,4

5,6

Amortering av gamla

studielån (t.o.m. 1988)

-2,0

-1,9

-1,8

-1,7

-1,6

Försäljning av aktier

m.m.

0,0

-50,0

-50,0

-50,0

-50,0

Extrautdelningar m.m.

-10,0

-16,7

Periodisering av räntor,

kursvinster/förluster

m.m.

9,1

-1,0

-2,0

-0,5

0,5

Periodisering av skatter

-13,4

-12,5

17,8

9,3

6,1

Premiepensions-

1

21,1

-2,1

-1,2

-2,3

-2,6

P

systemetP

Övrigt

-10,4

4,3

2,0

-3,9

0,2

Finansiellt sparande i

staten

19,0

32,5

33,5

57,8

93,3

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

1P SkillnadenP mellan hur transaktionerna beträffande premiepensionssparandet påverkar statsbudgetens saldo respektive statens finansiella sparande. En tidigarelagd utbetalning 2006 medför att skillnaden blev större än normalt detta år.

Av tabell 4.16 framgår att statens finansiella sparande 2006 uppvisade ett överskott på 19,0 miljarder kronor. Det är en förbättring med cirka 38 miljarder kronor jämfört med prog- nosen i budgetproposition för 2007.

För 2007 förväntas ett överskott i statens finansiella sparande med cirka 33 miljarder kronor. Att prognosen är mer än 70 miljarder kronor lägre än prognosen för statsbudgetens saldo förklaras främst av att försäljnings- inkomster för aktier inte räknas in i det finansiella sparandet, samt av att de kassamässiga (inbetalda) skatterna är högre än skatterna när de periodiserats till inkomståret.

Även åren 2008–2010 förväntas överskott i såväl statsbudgeten som i statens finansiella sparande. Skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och finansiellt sparande förklaras även framöver till största delen av försäljnings- antagandet. Under kommande år beräknas dock periodiseringseffekten av skatter verka i motsatt riktning, dvs. de kassamässiga (inbetalda) skatterna är lägre än när skatterna periodiserats till inkomståret.

Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter

Budgetsaldot för 2006 var, justerat för större extraordinära inkomster och utgifter, cirka 6

107

PROP. 2006/07:100

miljarder kronor högre än det faktiska budget- saldot (se tabell 4.17). Den största enskilda posten avseende 2006 är den tidigarelagda ut- betalningen från Premiepensionsmyndigheten (PPM), vilken räknas bort i det justerade saldot.

I motsatt riktning påverkar beslutet att från och med 2005 räntebelägga företagens periodi- seringsfonder, vilket innebar att vissa företag valde att återföra hela eller delar av sina fonder till beskattning. För budgetåret 2006 (verksamhetsåret 2005) blev effekten 12 miljarder kronor. Även extra utdelnings- inkomster under 2006 på 10,8 miljarder kronor och två större poster avseende Jordbruksverkets utbetalningar av gårdsstöd och djurbidrag (netto 4 miljarder kronor) räknas som engångseffekter.

Det justerade budgetsaldot för 2007 beräknas bli cirka 45 miljarder kronor. Det innebär att engångseffekterna beräknas till cirka 62 miljarder kronor, varav 50 miljarder förklaras av posten Försäljning av statligt aktieinnehav. Även de extra utdelningarna på statligt aktieinnehav från bland annat TeliaSonera och Venantius AB på cirka 13 miljarder kronor, samt kapital- överföringen från Venantius AB på 4,1 miljarder kronor i samband bolagets avveckling och övertagande av lån m.m. räknas som engångs- effekter.

Som engångseffekt räknas även den högre EU-avgiften 2007 och 2008 samt den lägre EU- avgiften 2009. Detta förklaras av att det nya beslutet om EU-budgetens finansiering inte beräknas träda ikraft förrän 2009, och då tillämpas retroaktivt för 2007 och 2008. Beslutet innehåller reduktioner av den svenska EU- avgiften, som kassamässigt dock inte kommer Sverige till del förrän 2009.

För perioden 2008-2010 beräknas de största engångseffekterna uppstå som en följd av för- säljning av statligt aktieinnehav.

Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo samt justering för större

engångseffekter 2006-2010

Miljarder kronor

2006

2007

2008

2009

2010

Statsbudgetens saldo

18,4

106,8

63,4

101,5

135,1

Större engångseffekter

-5,9

62,3

44,8

54,2

48,7

Varav

Upplösning av

periodiseringsfonder

12,0

Försäljning av statligt

aktieinnehav

0,0

50,0

50,0

50,0

50,0

Extra utdelningar

10,8

12,8

Tidigarelagd utbetalning

av pensionsrätter, PPM

-24,7

Gårdsstöd och

djurbidrag,

förskjutningar

-4,0

EU-avgift, försenat

beslut avseende egna

medel

-3,1

-3,1

6,2

Venantius AB - betalning

4,1

Omfinansiering av

infrastrukturlån

-1,5

-1,3

-0,6

-0,7

Venantius AB,

förfalloprofil övertagna

lån

-0,8

-1,4

-0,6

Statsbudgetens saldo justerat

för större engångseffekter

24,3

44,5

18,6

47,3

86,4

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.

Statsskulden

Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emeller- tid också av valutakursförändringar eftersom cirka en fjärdedel av skulden, inklusive skuld- skötselåtgärder (swappar och derivatinstru- ment), är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser.

Diagram 4.4 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP 1990-2010

Mdkr

Statsskuld

procent av

Andel av BNP

BNP

1 600

90

1 400

80

1 200

70

1 000

60

50

800

40

600

30

400

20

200

10

0

0

1990

1994

1998

2002

2006

2010

108

Vid utgången av 2006 uppgick den konsoli- derade statsskulden till 1 220 miljarder kronor, vilket var en minskning med cirka 41 miljarder kronor jämfört med utgången av 2005. Som framgår av diagram 4.4 och tabell 4.18 beräknas statsskulden fram till utgången av 2010 minska med ytterligare cirka 400 miljarder kronor, varav 200 miljarder kronor är beräknade inkomster avseende försäljning av statligt aktieinnehav. Som andel av bruttonationalprodukten (BNP) beräknas skulden minska från 43,0 procent vid årsskiftet 2006/07 till 23,0 procent vid utgången av 2010.

Den konsoliderade statsskulden påverkas även av förändringar av statliga myndigheters innehav av statspapper vilket förklarar att den okonso- liderade och konsoliderade skulden förändras olika mycket.

Tabell 4.18 Statsskuldens förändring 2006-2010

Miljarder kronor

2006

2007

2008

2009

2010

Lånebehov

-18,4

-106,8

-63,4

-101,5

-135,1

1

-20,0

-2,2

-6,0

3,0

-1,3

P

Skulddispositioner m.m.P

Varav

Orealiserade

valutakursdifferenser

-23,0

2,3

-6,9

2,0

Kortfristiga placeringar

4,0

Förfalloprofil övertagna

2

-1,5

-2,1

-2,0

-1,3

P

lånP

Förändring av okonsoliderad

statsskuld

-39,0

-109,0

-69,4

-98,5

-136,4

3

1 270

1161

1092

993

857

P

Okonsoliderad statsskuldP

Eliminering av

myndigheters innehav av

statspapper

50,0

49,0

50,0

51,0

52,0

4

1 220

1112

1042

942

805

P

Statsskuld vid årets slutP

5

-41,4

-108,1

-70,4

-99,5

-137,4

P

Statsskuldsförändring P

Statsskuld i procent av BNP

43,0

36,9

32,7

28,2

23,0

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med

summan.

1

P

P

Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden.

2

P

P

Avser skulddispositioner som uppstår med anledning av övertagna lån för

infrastruktursatsningar i Stockholm och Göteborg samt Venantius AB.

3

P

P

I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av

statspapper.

4

P

P

Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters

innehav av statspapper räknats bort.

5

P

P

Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden.

PROP. 2006/07:100

4.5Kommunsektorns finanser

Den kommunala sektorn redovisade 2006 ett ekonomiskt resultat och ett finansiellt sparande, vilka uppgick till 15 miljarder kronor respektive 10 miljarder kronor.TF1FT Sektorn har därmed uppvisat kraftigt förbättrade finanser de senaste två åren.

En stark utveckling av inkomsterna från skatter och statsbidrag förklarar en stor del av överskotten. Samtidigt ökade kommunal kon- sumtion stabilt.

Tabell.4.19 Kommunsektorns finanser 2006–2010

Miljarder kronor, om annat ej anges

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster

658

694

727

757

786

Skatter

454

475

500

527

553

Statsbidrag exkl.

1

113

123

127

125

125

P

mervärdesskattP

Procent av BNP

20,0

19,8

19,7

19,5

19,4

Övriga inkomster

91

97

100

105

109

Utgifter

648

683

714

747

779

Konsumtion

552

584

612

641

669

Procent av BNP

19,4

19,3

19,2

19,2

19,1

Procentuell volym

förändring

2,0

1,8

1,7

0,7

0,7

Övriga utgifter

96

100

102

106

110

Finansiellt sparande

10

11

13

10

8

Procent av BNP

0,4

0,4

0,4

0,3

0,2

Resultat före extra-

ordinära poster

15

11

14

10

9

1P P I NR redovisas ingående mervärdesskatt i offentlig konsumtion och investering som en utgift. Den kompensation kommuner och landsting erhåller för dessa utgifter redovisas under övriga inkomster.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

Inkomsterna från statsbidrag och skatter väntas öka starkt även 2007. Statsbidragen ökar med 10 miljarder kronor. Främst är det generella statsbidrag, bidrag till flyktingmottagning samt vård och omsorg som ökar. Skatterna beräknas öka med 21 miljarder kronor. Detta bidrar till att överskotten även 2007 förutses överstiga 10 miljarder kronor. Slutregleringar av skatteunder- laget förstärkte tillfälligt resultatet 2006 med ca 3 miljarder kronor. Detta förklarar att resultatet ändå väntas bli lägre 2007.

Statsbidragen, i huvudsak de generella, ökar 2008 med 4 miljarder kronor och skattein-

1T T Med ekonomiskt resultat avses här resultat före extraordinära poster.

109

PROP. 2006/07:100

täkterna väntas öka med 25 miljarder kronor. I denna ökning inkluderas en effekt på 0,9 miljarder kronor som uppstår av att kommun- sektorns skatteintäkter ökar till följd av den aviserade sänkningen av avdragsrätten för pensionssparande. I budgetpropositionen för 2008 avses statsbidragen till kommunsektorn reduceras med motsvarande belopp. Samtidigt bedöms konsumtionen i löpande priser att utvecklas svagare än 2007. Såväl det ekonomiska resultatet som finansiella sparandet ökar därmed 2008.

Under 2009 och 2010 beräknas statsbidragen utvecklas svagare. Detta är främst en effekt av att de generella bidragen är nominellt oförändrade. Skatteunderlaget och utvecklingen av konsum- tionsutgifterna i löpande priser beräknas där- emot öka i med i stort sett oförändrad takt. Sammantaget innebär detta att det finansiella sparandet och resultatet försvagas något, men ligger kvar på historiskt höga nivåer.

4.6Ålderspensionssystemet

Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel (inkomstpensionen) och en fondbas- erad del (premiepensionen). Enligt beslut av EU:s statistikorgan Eurostat får fonderade pensionssystem numera inte räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna.

Premiepensionen finansieras av socialför- säkringsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter på transfereringar m.m. I nationalräken- skaperna redovisas avgifterna som en inkomst till försäkringssektorn, som placerar medlen först i Riksgäldskontoret och sedan i premie- reservfonderna. Sparandet överförs till hushålls- sektorn i likhet med fonderade avtalsför- säkringar.

Jämfört med den tidigare redovisningen så reduceras den offentliga sektorns finansiella sparande då avsättningarna till premiepensionen

började 1995. Från och med 1999 då premie- pensionsavgiften höjdes minskar den offentliga sektorns finansiella sparande med ca 1 procent av BNP per år. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet reduceras med ca 10 procent av BNP medan den konsoliderade bruttoskulden ökar med drygt 1 procent av BNP 2006.

Redovisningen på statsbudgeten och av stats- skulden påverkas inte av förändringen av redo- visningen i nationalräkenskaperna.

I inkomstpensionen fungerar AP-fonderna som en buffert. Under en uppbyggnadsfas är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Det finansiella sparandet uppgick till 30 miljarder kronor 2006 eller 1,1 procent av BNP. Därtill ökade tillgångarna i AP-fonderna med ca 60 miljarder kronor till följd av värdeökningar. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkast- ningen i form av räntor och utdelningar.

Avgiftsinkomsterna överstiger pensionsut- betalningarna till och med 2008. Successivt ökade pensionsutbetalningar medför emellertid att ett underskott mellan avgifter och pensioner uppstår från och med 2009. Detta underskott täcks av direktavkastningen, men det finansiella sparandet minskar under prognosperioden, se tabell 4.20.

Tabell 4.20 Ålderspensionssystemet exklusive premie-

pensionssystemet 2006–2010

Miljarder kronor, om annat ej anges

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster

210

215

223

233

245

Avgifter

186

190

198

207

217

Räntor, utdelningar m.m.

24

24

25

27

28

Utgifter

180

189

201

218

235

Pensioner

176

185

197

213

230

Övriga utgifter

4

4

4

4

4

Finansiellt sparande

30

26

22

16

11

Procent av BNP

1,1

0,8

0,7

0,5

0,3

Anm: Ålderspensionssystemet omfattar endast inkomstpensionen. Källor: Riksgäldskontoret och Finansdepartementet.

110

5

Inkomster

PROP. 2006/07:100

5 Inkomster

5.1Inledning

I detta kapitel redovisas och analyseras den of- fentliga sektorns skatteintäkter. Skatteintäkterna redovisas i tabell 5.1, där de delas upp i de tre huvudgrupperna: skatt på arbete, skatt på kapital och skatt på konsumtion. I tabellen framgår även prognosen för BNP i löpande priser samt skatte- kvoten, dvs. totala skatteintäkter som andel av BNP.

Tabell 5.1 Totala skatteintäkter

Miljarder kronor om inget annat anges

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totala skatteintäkter

1 354

1 415

1 438

1 505

1 579

1 655

Skatt på arbete

830

859

872

913

960

1 006

Skatt på kapital

168

184

174

182

191

202

Skatt på konsumtion

358

374

394

412

430

449

Övriga skatter

-1

-2

-2

-2

-2

-2

BNP

2 671

2 838

3 018

3 187

3 338

3 496

Skattekvot (%)

50,7

49,9

47,7

47,2

47,3

47,3

Skatterna kan delas upp i skatter som fastställs årligen och skatter som fastställs månatligen. Direkta skatter på arbete och skatt på kapital fastställs i den årliga taxeringen och är för 2005 utfall, medan 2006 ännu baseras på prognoser. Indirekta skatter på arbete och skatt på kon- sumtion har månatlig uppbörd och är utfall för 2006.

Skatteintäkterna bestäms av skattebaserna; hur dessa utvecklas samt av den gällande skatte- satsen. Skattebaserna påverkas i huvudsak av makroekonomiska faktorer och av regel- systemen. Prognosen över skatteintäkterna un- der perioden 2007–2010 baseras på den bedöm- ning av den makroekonomiska utvecklingen som redovisas i bilaga 1, Svensk ekonomi.

De totala skatteintäkterna förväntas uppgå till 1 438 miljarder kronor 2007 och skattekvoten till 47,7 procent. Skattekvoten har minskat de se- naste åren och fortsätter att minska 2008. Tabell 5.2 visar den årliga förändringen av skatteintäk- terna. Sammantaget ökar de totala skatteintäk- terna med endast 1,6 procent i år. Den låga ut- vecklingstakten beror på beslutade och aviserade skattesänkningar. Under perioden 2008–2010 ökar skatteintäkterna med i genomsnitt 4,8 procent per år.

Tabell 5.2 Årlig förändring av totala skatteintäkter

Procentuell förändring

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totala skatteintäkter

5,9

4,5

1,6

4,6

4,9

4,8

Skatt på arbete

2,8

3,6

1,5

4,7

5,2

4,8

Skatt på kapital

23,5

9,9

-5,5

4,4

4,9

6,0

Skatt på konsumtion

5,8

4,5

5,4

4,6

4,3

4,4

Skatt på arbete beräknas ha ökat med 3,6 procent 2006. Den svaga utvecklingen av både skatt på arbete och totala skatteintäkter under 2007 beror i huvudsak på skattereduktionen för arbetsin- komster, det s.k. jobbskatteavdraget, som införts från och med 2007. Den starka utvecklingen av skatt på arbete 2008–2010 förklaras av utveck- lingen på arbetsmarknaden.

Skatt på kapital ökade mycket kraftigt under 2005. Uppgången beror främst på höga kapital- och företagsvinster. Utvecklingen av skatt på kapital var den mest bidragande orsaken till att de totala skatteintäkterna ökade med närmare 6 procent under året. År 2006 bedöms skatt på kapital ha ökat med 9,9 procent, medan den be- räknas minska med 5,5 procent i år. Minsk- ningen beror i huvudsak på lägre kapitalvinster för hushållen, men även på det i denna propo-

113

PROP. 2006/07:100

sition aviserade förslaget om att avskaffa för- mögenhetsskatten från och med 2007.

Skatt på konsumtion beräknas öka tämligen kraftigt under 2007, till följd av ökade konsum- tionsutgifter för hushållen.

De totala skatteintäkterna fördelas på staten, kommunsektorn, ålderspensionssystemet samt EU. De tre förstnämnda utgör den offentliga sektorns skatteintäkter. Den sektorsvisa fördel- ningen av skatteintäkterna redovisas i tabell 5.3.

Tabell 5.3 Sektorsvis fördelning av totala skatteintäkter

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totala skatteintäkter

1 354

1 415

1 438

1 505

1 579

1 655

Staten

760

793

790

822

861

902

Kommunsektorn

436

454

475

500

527

553

Ålderspensionssystemet

151

159

167

175

183

192

EU-skatter

8

9

7

7

7

8

Statens skatteintäkter är periodiserade och avser inkomståret, medan skatteinkomsterna i budge- ten är kassamässiga. Det senare innebär att de utgörs av betalningsflöden som kan avse flera olika inkomstår. Skillnaden består av periodi- seringar, dvs. uppbörds- och betalningsförskjut- ningar samt anstånd. Statsbudgetens inkomster redovisas i tabell 5.4. I tabellen framgår även öv- riga inkomster. Statsbudgetens skatteinkomster utgörs av summan av statens skatteintäkter och periodiseringar.

Tabell 5.4 Statsbudgetens inkomster

Miljarder kronor

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Statsbudgetens inkomster

746

810

884

868

905

953

Skatteintäkter staten

760

793

790

822

861

902

Periodiseringar

-16

13

12

-18

-9

-6

Övriga inkomster

2

4

81

63

53

57

I tabell 5.5 redovisas den aktuella prognosen jämfört med prognosen till budgetpropositionen för 2007. Skatt på arbete har reviderats upp med 9 miljarder kronor 2007, eftersom lönesumman bedöms utvecklas starkare jämfört med progno- sen i budgetpropositionen. Upprevideringen förklaras både av antalet arbetade timmar och timlöneutvecklingen. Skatt på kapital har revide- rats upp med 4 miljarder kronor 2007, beroende på en högre prognos för skatt på företagsvinster samt en högre kapitalvinstprognos. Sammanta- get är de totala skatteintäkterna uppjusterade med 14 miljarder kronor 2007. Förändringarna påverkar i huvudsak statens skatteintäkter. Trots

de högre skatteintäkterna för 2008 är dock prog- nosen för statsbudgetens inkomster i princip oförändrad för detta år. Det beror framförallt på det i denna proposition aviserade förslaget om ändrad redovisning av mervärdesskatt.

Tabell 5.5 Totala skatteintäkter – jämförelse med

budgetpropositionen för 2007

Miljarder kronor om inget annat anges

2005

2006

2007

2008

2009

Totala skatteintäkter

-1,2

9,0

14,1

17,0

23,8

Skatt på arbete

-0,3

3,9

9,4

13,1

20,6

Skatt på kapital

-3,0

3,1

3,7

2,6

1,8

Skatt på konsumtion

-0,4

-2,3

-3,9

-3,7

-3,8

Övriga skatter

2,5

4,3

4,9

5,0

5,2

Totala skatteintäkter

-1,2

9,0

14,1

17,0

23,8

Staten

0,0

10,1

12,0

10,2

12,9

Kommunsektorn

-1,3

-0,6

0,6

4,3

6,7

Ålderspensionssystemet

0,1

-0,6

1,8

2,8

4,6

EU

0,0

0,1

-0,3

-0,4

-0,4

Statsbudgetens inkomster

0,0

14,3

29,8

0,1

9,5

Skatteintäkter staten

0,0

10,1

12,0

10,2

12,9

Periodiseringar

-0,4

1,4

3,2

-13,0

1,6

Övriga inkomster

0,4

2,8

14,6

2,9

-4,9

BNP

-2,5

8,6

10,6

23,6

18,5

Skattekvot (%)

0,0

0,2

0,3

0,2

0,5

5.2Ändrad redovisning

Regeringens förslag: Från och med budgetåret 2007 redovisas avgifter till premiepensions- systemet inte längre som en del av de totala skatteintäkterna.

Skälen för regeringens förslag: EU:s statistik- organ Eurostat har beslutat att pensionssystem där pensionsutbetalningarna beror på avkast- ningen av fonderade medel inte ska tillräknas den offentliga sektorn. Istället ska de fonderade pensionssystemen tillräknas hushållssektorn. En konsekvens av detta är att det finansiella sparan- det i premiepensionssystemet inte längre räknas in i den offentliga sektorns finansiella sparande.

Omläggningen innebär att den offentliga sek- torns skattekvot sjunker med knappt 1 procent- enhet årligen, då de avgifter som betalas till premiepensionssystemet inte längre anses till- höra den offentliga sektorn. Omläggningen påverkar varken statens skatteinkomster eller statsbudgetens saldo.

114

Regeringen föreslår följande förändringar i in- komststrukturen för redovisningen av avgifterna till premiepensionssystemet. Under inkomst- huvudgruppen 1200 Indirekta skatter på arbete införs två nya titlar:

1260 Avgifter till premiepensionssystemet och

1261 Avgifter till premiepensionssystemet. Vidare föreslås en ny inkomsttitel under inkomsthuvudgruppen 1920 Betalningsförskjut- ningar:

1925 EU.

Inkomsttiteln 1813 Avgifter till premiepensions- systemet slopas.

5.3Prognosförutsättningar

I prognosen beaktas såväl reviderade makroeko- nomiska förutsättningar som de regeländringar regeringen aviserar i denna proposition. I beräk- ningarna har hänsyn tagits till de aviserade skat- teförslag som finns redovisade i tabell 5.7.

Vid alla jämförelser mot tidigare beräkningar exkluderas premiepensionssystemet för ökad jämförbarhet.

Makroekonomiska förutsättningar

Prognosen för skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska antaganden som redovisas i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.6 återges de antaganden som har störst inverkan på skatte- prognoserna samt förändringar i förhållande till prognosen i budgetpropositionen för 2007.

En viktig variabel för prognosen av skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekono- min. I år väntas lönesumman öka med 6,1 procent. Den kraftiga uppgången är ett re- sultat av både en ökning i arbetade timmar och en högre timlön. Jämfört med budgetpropositio- nen för 2007 är lönesummeutvecklingen uppre- viderad med 0,8 procentenheter. Under perioden 2008–2010 väntas lönesumman öka med i ge- nomsnitt 5 procent per år.

Hushållens konsumtionsutgifter, som påver- kar prognosen för skatt på konsumtion, väntas öka med 4,2 procent i år. Prognosen för 2008 är uppreviderad jämfört med budgetpropositionen för 2007, medan den är nedreviderad för 2009.

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.6 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen för 2007

Procentuell förändring om annat ej anges

2005

2006

2007

2008

2009

2010

1

2,9

4,4

3,7

3,3

2,1

2,3

P

BNP, marknadsprisP

Diff. BP2007

0,2

0,4

0,4

0,2

-0,6

2

0,6

2,0

1,8

0,9

0,2

-0,1

P

Arbetade timmarP

Diff. BP2007

0,1

0,4

0,4

0,0

-0,3

3

3,1

3,3

4,3

4,6

4,7

4,6

P

TimlönP

Diff. BP2007

-0,5

-0,1

0,5

0,6

0,6

Utbetald lönesumma,

skatteunderlag

3,7

5,4

6,1

5,5

4,9

4,5

Diff. BP2007

-0,4

0,4

0,8

0,6

0,2

Hushållens konsum-

1

2,4

2,8

4,2

3 ,8

2,4

2,6

P

tionsutgifterP

Diff. BP2007

0,0

-0,7

0,0

0,2

-0,7

Kommunal medelut-

4

31,60

31,60

31,56

31,56

31,56

31,56

P

debiteringP

Diff. BP2007

0,00

0,00

-0,04

-0,04

-0,04

4

3,2

3,6

4,0

4,3

4,7

4,6

P

StatslåneräntaP

Diff. BP2007

0,0

-0,1

0,0

0,1

0,4

KPI juni–juni

0,6

1,5

1,4

2,3

2,7

2,5

Diff. BP2007

0,0

0,0

-1,0

0,2

0,8

5

43 300

44 500

45 900

47 700

50 200

52 700

P

InkomstbasbeloppP

Diff. BP2007

0

0

-100

-300

300

5

39 400

39 700

40 300

40 800

41 800

42 900

P

PrisbasbeloppP

Diff. BP2007

0

0

0

-400

-300

5

298 600

306 000

316 700

327 400

341 500

357 400

P

SkiktgränsP

Diff. BP2007

0

0

0

-3 100

-2 700

5

450 500

460 600

476 700

492 900

514 200

538 200

P

Övre skiktgränsP

Diff. BP2007

0

0

0

-4 600

-4 000

1

P

P

Fasta priser, procentuell förändring.

2

P

P

Dagkorrigerade timmar.

3

P

P

Enligt nationalräkenskaperna.

4

Procent.

P

5

P

P

Kronor

Ändrade skatteregler

I tabell 5.7 redovisas budgeteffekterna av de skatteåtgärder som regeringen aviserar i denna proposition. Periodiserade nettoeffekter för den offentliga sektorn redovisas för varje enskilt för- slag, samt den sammanlagda indirekta effekten och bruttoeffekten för 2007–2010. En full- ständig redovisning av samtliga aviserade förslag lämnas i finansplanen. Bland de förslag som avi- seras där kommer några att ha budgeteffekter som ej inkluderats i tabell 5.7. Som framgår av finansplanen är avsikten att dessa förslag ska finansieras fullt ut.

Tre av åtgärderna påverkar de offentliga finan- serna 2007. Det är slopad förmögenhetsskatt, utvidgningen av halveringen av socialavgifterna för 19-24 åringar till att även omfatta 18-åringar och slutligen trängselskatt, som föreslås införas

115

PROP. 2006/07:100

med start den 1 augusti 2007. Övriga åtgärder avses införas 2008. Sammanlagt beräknas de aviserade skatteförslagen minska de periodiserade nettointäkterna med knappt 5 miljarder kronor 2007. År 2008 beräknas intäktsminskningen till drygt 6 miljarder kronor netto, främst beroende på tidigareläggningen av sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn. För 2009 och 2010 beräknas de periodiserade skattintäkterna minska med knappt 4 miljarder kronor netto till följd av de i denna proposition aviserade skatteåtgärderna.

Tabell 5.7 Aviserade skatteförändringar, periodiserade nettoeffekter, indirekta effekter och bruttoeffekter för offentlig sektor 2007–2010

Miljarder kronor

Åtgärd

2007

2008

2009

2010

Slopad förmögenhetsskatt

-5,0

-5,0

-5,0

-5,0

Avdragsrätt pensionssparande

1,3

1,3

1,3

12 000 kr/år

Utvidgad sänkt socialavgift till

18-24 åringar

-0,14

-0,27

-0,27

-0,27

Slopad särskild löneskatt födda 1937

och tidigare

-0,35

-0,32

-0,29

Tidigareläggning sänkt arbetsgivar-

-2,31

avgift i tjänstesektorn

Senarelagd betalning av moms

-0,28

-0,28

-0,28

Inkomster av trängselskatt

0,26

0,65

0,65

0,65

Summa, periodiserad netto

-4,88

-6,26

-3,92

-3,89

Summa indirekta effekter

0,08

1,33

0,43

0,41

Summa, periodiserad brutto

-4,96

-7,59

-4,35

-4,30

Regeringen föreslår vidare en möjlighet att föra över skogskonton och skogsskadekonton i sam- band med generationsskiften. Det sammantagna skattebortfallet är dock försumbart.

Regeringen redovisar i kapitel 1 i denna pro- position att fastighetsskatten ska ersättas av en kommunal fastighetsavgift från den 1 januari 2008. Slopandet ska finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Det interna utredningsarbetet inom Regeringskansliet avser leda fram till en promemoria som remitteras i juni 2007 med inriktning på proposition under hösten 2007. De slutliga budgeteffekterna till följd av denna för- ändring avser regeringen redovisa i budgetpro- positionen för 2008. Därför ingår inte effekterna av fastighetsskattens avskaffande i beräkningarna i detta kapitel.

Sammanfattning av ändrade skatteregler 2000– 2010

En sammanställning av bruttoeffekterna av regeländringarna under perioden 2000–2010 redovisas i tabell 5.8. En mer detaljerad uppställ- ning av de viktigast regeländringarna återfinns i tabell 5.35, sist i kapitel 5.

Beloppen visar den årligt tillkommande in- täktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser beräknade periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Förändringar i skatteregler har ofta även indirekta effekter genom att de påver- kar offentliga utgifter och andra skattebaser, bland annat via förändringar i löner, priser och företagsvinster. Nettoeffekten av regelföränd- ringarna inkluderar både bruttoeffekter och indirekta effekter.

Räntebeläggningen av företagens periodiser- ingsfonder från och med 2005 har fört med sig skatteeffekter av tillfällig karaktär. Den redo- visade bruttoeffekten i tabell 5.8 och 5.35 uppgår till 1,5 miljarder kronor för 2005 och avser införandeårets effekt enligt den bedömning som redovisades i propositionen Räntebeläggning av periodiseringsfonderna (prop. 2004/05:38, bet. 2004/05:SKU17, rskr. 2004/05:131). Räntebe- läggningen har medfört att många företag valt att lösa upp sina periodiseringsfonder i förtid. Skatteeffekterna av den förtida återföringen be- döms uppgå till 10 miljarder kronor 2004 och 13 miljarder kronor 2005. Denna effekt redo- visas inte i tabellerna.

År 2007 påverkas skatteintäkterna av ett fler- tal regeländringar. Skattereduktionerna minskar intäkterna med 36 miljarder kronor. Skattere- duktioner på arbets- och näringsinkomster bedöms minska intäkterna med ca 40 miljarder kronor samtidigt som slopad reduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshets- kassa beräknas öka intäkterna med ca 4 miljarder kronor. Förändrade avdragsregler ökar intäk- terna med drygt 2 miljarder kronor och föränd- ringar avseende socialavgifter minskar intäkterna med knappt 1 miljard kronor. Sammantaget minskar regeländringar avseende skatt på arbete intäkterna med 34 miljarder kronor.

De förändringar av reglerna för uttag av fastighetsskatt som införts 2006 och 2007 till- sammans med avskaffad schablonintäkt för bostadsrättsföreningar minskar skatteintäkterna

116

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.8 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år

Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på arbete

-11,4

-15,7

-21,9

19,6

2,0

-12,4

-10,9

-34,0

-8,7

0,0

0,0

Direkta skatter

-10,2

-14,5

-20,4

19,6

3,3

-10,3

-8,1

-33,3

0,7

0,0

0,0

Kommunal inkomstskatt

5,9

4,8

3,3

15,3

4,6

-1,0

-0,4

2,3

1,3

Statlig inkomstskatt

-0,8

-2,4

-1,3

0,7

0,7

0,8

0,5

Allmän pensionsavgift

0,5

Skattereduktioner m.m.

-15,8

-16,9

-22,4

4,3

-2,0

-9,9

-8,5

-36,1

-0,7

Artistskatt

Indirekta skatter

-1,3

-1,2

-1,5

0,0

-1,2

-2,1

-2,8

-0,7

-9,3

0,0

0,0

Arbetsgivaravgifter

-1,2

-0,9

-1,2

-2,5

-2,0

1,6

Egenavgifter

0,0

0,0

0,0

-0,1

Särskild löneskatt

-1,1

-0,6

Nedsättningar

-0,2

-1,5

0,4

-0,7

-1,2

-8,7

Tjänstegruppliv

Avgifter till premiepsensionssystemet

Skatt på kapital

1,4

-7,1

-1,8

-0,4

-1,4

-2,5

-1,8

-8,7

-0,3

0,0

0,0

Skatt på kapital, hushåll

1,5

-0,1

Skatt på företagsvinster

2,0

-3,1

-0,8

1,2

0,2

-1,2

-0,3

Avkastningsskatt

Fastighetsskatt

-0,6

-3,3

-0,4

-0,3

-1,9

-2,5

Stämpelskatt

Förmögenhetsskatt

-2,2

-1,8

-1,1

-5,0

Kupongskatt m.m.

Arvs- och gåvoskatt

-0,3

-2,6

Skatt på konsumtion och insatsvaror

2,8

2,5

-0,1

3,1

2,1

3,4

2,8

2,2

1,6

0,5

0,1

Mervärdesskatt

-1,0

-1,3

0,0

-0,1

-0,2

-0,2

-0,2

0,1

0,5

0,1

Skatt på tobak

0,1

0,3

2,1

Skatt på etylalkohol

Skatt på vin m.m.

-0,6

Skatt på öl

Energiskatt

1,7

-0,5

0,9

1,8

1,4

2,7

0,5

0,0

-0,3

Koldioxidskatt

4,0

0,9

0,9

0,8

-0,8

0,2

-1,0

-0,2

Övriga skatter på energi och miljö

1,1

0,1

0,4

0,0

1,6

0,0

Skatt på vägtrafik

-0,1

-0,1

1,8

0,7

1,3

1,9

Skatt på import

Övriga skatter

-0,3

Restförda och övriga skatter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Restförda skatter

Övriga skatter

Totala skatteintäkter

-7,2

-20,4

-23,8

22,4

2,7

-11,4

-9,8

-40,5

-7,4

0,5

0,1

EU-skatter

Offentliga sektorns skatteintäkter

-7,2

-20,4

-23,8

22,4

2,7

-11,4

-9,8

-40,5

-7,4

0,5

0,1

Kommunal inkomstskatt

5,9

4,8

3,3

15,3

4,6

-1,0

-0,4

2,3

1,3

Avgifter till ålderspensionssystemet

Statens skatteintäkter

-13,2

-25,1

-27,1

7,0

-1,9

-10,4

-9,4

-42,9

-8,7

0,5

0,1

Totala skatteintäkter, exkl. pensionsomläggning

-7,2

-20,4

-23,8

8,3

2,7

-11,4

-9,8

-40,5

-7,4

0,5

0,1

117

PROP. 2006/07:100

med ca 4 miljarder kronor. Det i denna propo- sition aviserade förslaget om ett avskaffande av förmögenhetsskatten innebär ytterligare 5 miljarder kronor mindre i intäkter.

Höjd skatt på tobak, den aviserade skatten på trafikförsäkringspremier samt återinförandet av trängselskatt i Stockholm ökar skatteintäkterna med ca 3 miljarder kronor. Avveckling av koldi- oxidskatten för sektorn som tilldelats utsläpps- rätter minskar intäkterna med ca 1 miljard kro- nor. Sammantaget minskar ovan nämnda och övriga mindre regeländringar skatteintäkterna med ca 41 miljarder kronor 2007.

År 2008 minskar intäkterna ca 6 miljarder kronor beroende på förslaget om reducerade socialavgifter för vissa anställningar inom tjänstesektorn. Intäkterna minskar ytterligare med ca 3 miljarder kronor då de halverade social- avgifterna för 18–24 åringar får fullt genomslag detta år. Även skatten på trafikförsäkrings- premier får fullt genomslag först 2008, vilket höjer skatteintäkterna med 2 miljarder kronor. Regeringen avser att återkomma med förslag om att begränsa det allmänna pensionssparavdraget till 12 000 kronor per år från och med den 1 januari 2008, vilket beräknas öka intäkterna med 1,3 miljarder kronor. Sammantaget minskar dessa regeländringar intäkterna 2008 med ca 7 miljarder kronor.

Osäkerhet och bedömningar i skatteprognoserna

Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer; dels bedömningen av den underlig- gande skattebasens storlek i utgångsläget, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Skatte- baserna skiljer sig ofta från det i ekonomisk me- ning relevanta underlaget för skatten bland annat till följd av avdrag och gränsvärden. Förmögen- hetsskattepliktiga tillgångar tas exempelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt ska bland annat bedömas i för- hållande till den ekonomiska utvecklingen. För de skatter som bestäms i den årliga taxeringen är tidsförskjutningen i utfallen en faktor som för- svårar prognosarbetet.

På kort sikt avser osäkerheten i prognosen främst bedömningen av företagens vinster och hushållens kapitalvinster. På längre sikt avser osäkerheten i prognosen relationen mellan före- tagens vinster och utbetalda löner.

En ökning av summan av utbetalda löner med 1 procent ökar skatteunderlaget med ca 11 miljarder kronor och därigenom skatterna på arbete, inkomstskatt och arbetsgivaravgifter, med 7–8 miljarder kronor.

För konsumtionsbaserade skatter gäller tum- regeln att en förändring med 1 procent av hus- hållens konsumtion leder till förändrade moms- intäkter med drygt 1,5 miljarder kronor. Där- utöver påverkas skatteintäkterna av konsum- tionens sammansättning eftersom uttaget av mervärdesskatt skiljer sig åt mellan olika varu- och tjänstegrupper. Om lika stor konsumtions- förändring enbart avser varor som inte är undan- tagna från den generella skattesatsen leder det istället till förändrade momsintäkter med 2,6 miljarder kronor.

5.4Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster

I tabell 5.9 redovisas den faktiska och den under- liggande utvecklingen av de totala skatteintäk- terna, statens skatteintäkter samt det kommu- nala skatteunderlaget. Med underliggande ut- veckling menas utvecklingen justerad för regel- ändringar och större händelser av engångska- raktär.

Tabell 5.9 Faktisk och underliggande utveckling för totala

skatteintäkter, statens skatteintäkter samt kommunalt

skatteunderlag

Procentuell förändring

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totala skatteintäkter

Faktisk

5,9

4,5

1,6

4,6

4,9

4,8

Underliggande

5,9

5,2

4,6

5,2

4,9

4,8

Statens skatteintäkter

Faktisk

7,8

4,4

-0,4

4,1

4,7

4,8

Underliggande

7,8

5,5

5,3

5,2

4,6

4,8

Kommunalt skatteunderlag

Faktisk

3,8

4,3

4,6

5,4

5,3

4,9

Underliggande

4,0

4,3

4,4

5,2

5,3

4,9

År 2005 ökade de totala skatteintäkterna med 5,9 procent. Den starka utvecklingen förklaras i huvudsak av kapital- samt företagsvinster. Den största faktorn bakom den låga utvecklingen av totala skatteintäkter 2007 på 1,6 procent är skattereduktionen för arbetsinkomster. Under perioden 2007–2010 beräknas skatteintäkterna öka med i genomsnitt 4,0 procent per år medan

118

den underliggande ökningen är 4,8 procent per år.

I tabell 5.12 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster 2003–2010.

5.4.1Skatt på arbete

Skatt på arbete utgör 61 procent av de totala skatteintäkterna och beräknas uppgå till 859 miljarder kronor 2006. Skatt på arbete består av direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna utgör 57 procent av skatt på arbete och omfattar inkomstskatter till staten och kom- muner, allmän pensionsavgift och skattereduk- tioner. De indirekta skatterna består främst av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Dessa utgör 43 procent av skatt på arbete och skatteintäkterna går till staten och ålderspensionssystemet. Prognosen av skatt på arbete samt utvecklingen av skatten redovisas i tabell 5.10.

Tabell 5.10 Skatt på arbete

Miljarder kronor och procentuell förändring

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på arbete

830

859

872

913

960

1 006

Utvecklingstakt

2,8

3,6

1,5

4,7

5,2

4,8

Direkta skatter

2,4

3,2

-2,1

5,9

5,5

5,0

Indirekta skatter

3,3

4,1

6,2

3,2

4,8

4,5

Den viktigaste faktorn för utvecklingen av både direkta och indirekta skatter är utvecklingen av löner och andra ersättningar för arbete. De direkta skatterna påverkas även av transferer- ingar, såsom sjuk-, arbetslöshets- och föräldra- ersättningar samt pensioner. Det är förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen, dvs. förändringen i lönesumman, som har störst be- tydelse för utvecklingen. Diagram 5.1 visar ut- vecklingen av arbetade timmar och timlön 2000– 2010. Den stigande sysselsättningen tillsammans med ökningen av timlönen har lett till en stark utveckling av lönesumman, vilken förväntas fort- sätta under hela prognosperioden. Lönesumman beräknas öka med i genomsnitt 5 procent per år under 2007–2010.

PROP. 2006/07:100

Diagram 5.1 Utveckling av arbetade timmar och timlön

Procentuell förändring

6,0

5,0

Arbetade timmar

Timlön

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

-1,0

-2,0

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

10

Direkta skatter

Direkta skatter på arbete består främst av in- komstskatter till staten och kommuner. Skatte- reduktionen för arbetsinkomster minskar skatte- intäkterna under 2007, men under de kommande åren väntas skatteintäkterna öka i takt med den stigande sysselsättningen och timlöneutveck- lingen. Under prognosperioden beräknas de direkta skatterna öka med totalt 89 miljarder kronor. Tabell 5.11 visar skattebasen för direkta skatter på arbete.

Tabell 5.11 Skattepliktiga inkomster 2005–2010

Miljarder kronor och procent av totala inkomster

Utfall Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totala inkomster

1 519

1 578

1 643

1 725

1 814

1 901

Andel av totala inkomster

Löner

67,6

68,5

69,4

69,7

69,6

69,5

Pensioner

22,9

22,7

22,5

22,3

22,4

22,6

Övriga transfereringar

6,9

6,3

5,5

5,2

5,2

5,1

Näringsverksamhet

2,5

2,6

2,6

2,7

2,7

2,7

Övrigt

1,0

0,8

0,7

0,7

0,6

0,6

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

Löner och pensioner utgör tillsammans över 90 procent av de skattepliktiga inkomsterna och uppvisar en stigande andel under prognospe- rioden. Övriga transfereringar beräknas minska, vilket främst beror på att de arbetslöshets- relaterade transfereringarna minskar under prognosperioden. Anledningen är både de förändrade reglerna i ersättningssystemet och att arbetsmarknaden förbättras.

119

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.12 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Inkomstår

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på arbete

782,9

806,9

829,6

859,3

871,8

912,8

960,4

1 006,2

Direkta skatter

449,5

465,6

476,9

492,2

482,0

510,4

538,7

565,4

Kommunal inkomstskatt

403,1

419,8

435,6

454,1

474,6

500,3

527,0

552,8

Statlig inkomstskatt

32,7

34,0

38,3

43,2

48,9

53,7

57,0

59,4

Allmän pensionsavgift

70,3

72,1

74,2

76,9

79,7

83,3

87,6

91,6

Skattereduktioner m.m.

-56,6

-60,5

-71,3

-82,1

-121,2

-127,0

-132,9

-138,5

Artistskatt

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Indirekta skatter

333,5

341,4

352,8

367,1

389,9

402,4

421,7

440,8

Arbetsgivaravgifter

321,9

329,0

341,1

357,1

379,7

400,6

420,1

439,1

Egenavgifter

9,0

9,3

10,1

10,9

11,7

12,6

13,4

13,9

Särskild löneskatt

27,2

28,3

29,3

29,0

32,1

33,2

34,8

36,3

Nedsättningar

-8,4

-8,7

-8,5

-8,8

-11,1

-20,3

-21,7

-22,5

Tjänstegruppliv

1,3

1,3

1,1

1,2

1,3

1,3

1,3

1,4

Avgifter till premiepensionssystemet

-17,5

-17,8

-20,3

-22,3

-23,8

-25,1

-26,2

-27,4

Skatt på kapital

107,5

135,9

167,9

184,4

174,2

181,9

190,8

202,2

Skatt på kapital, hushåll

6,8

11,9

22,9

32,0

23,7

21,1

21,7

23,1

Skatt på företagsvinster

48,9

71,5

92,0

96,9

98,6

106,0

110,9

117,0

Avkastningsskatt

12,7

11,3

12,0

10,7

12,9

15,0

17,6

20,6

Fastighetsskatt

24,0

24,3

25,1

25,0

26,7

26,9

27,1

27,3

Stämpelskatt

6,0

7,1

7,8

9,5

9,0

9,4

9,9

10,4

Förmögenhetsskatt

4,9

5,3

5,0

6,5

0,0

0,0

0,0

0,0

Kupongskatt m.m.

1,9

1,8

1,9

3,9

3,3

3,5

3,6

3,8

Arvs- och gåvoskatt

2,5

2,6

1,1

0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

Skatt på konsumtion och insatsvaror

327,9

337,8

357,5

373,6

393,9

412,2

429,8

448,6

Mervärdesskatt

226,6

235,4

250,2

263,5

279,6

295,7

311,2

327,4

Skatt på tobak

8,3

8,2

8,2

8,6

9,9

9,9

9,7

9,5

Skatt på etylalkohol

4,7

4,1

4,1

4,2

4,2

4,2

4,2

4,2

Skatt på vin m.m.

3,6

3,5

3,6

3,8

3,9

3,9

4,0

4,0

Skatt på öl

2,6

2,5

2,6

2,7

2,8

2,8

2,8

2,8

Energiskatt

36,4

35,1

37,8

38,2

38,9

38,9

39,9

41,0

Koldioxidskatt

23,8

26,4

25,5

24,7

24,9

24,9

25,6

26,5

Övriga skatter på energi och miljö

3,7

3,5

3,4

4,7

4,7

4,7

4,7

4,7

Skatt på vägtrafik

8,3

8,8

11,0

11,8

13,4

15,6

15,9

16,2

Skatt på import

3,5

3,9

4,7

5,0

5,6

6,0

6,2

6,6

Övriga skatter

6,3

6,4

6,4

6,3

6,0

5,7

5,6

5,6

Restförda och övriga skatter

-2,6

-1,9

-0,8

-1,9

-1,7

-2,0

-2,2

-2,4

Restförda skatter

-5,9

-5,9

-7,6

-5,4

-5,6

-5,9

-6,1

-6,4

Övriga skatter

3,4

4,1

6,8

3,4

3,9

3,9

3,9

4,0

Totala skatteintäkter

1 215,8

1 278,9

1 354,2

1 415,4

1 438,2

1 504,8

1 578,8

1 654,6

EU-skatter

8,9

7,3

7,8

9,1

6,8

7,2

7,4

8,0

Offentliga sektorns skatteintäkter

1 206,9

1 271,6

1 346,4

1 406,3

1 431,4

1 497,6

1 571,4

1 646,7

Kommunal inkomstskatt

403,1

419,8

435,6

454,1

474,6

500,3

527,0

552,8

Avgifter till ålderspensionssystemet

142,9

147,2

151,0

159,1

166,5

174,9

183,3

191,8

Statens skatteintäkter

660,9

704,5

759,8

793,1

790,3

822,4

861,1

902,1

120

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.12 forts.

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Utfall

Prognos

Inkomstår

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Statens skatteintäkter

660,9

704,5

759,8

793,1

790,3

822,4

861,1

902,1

Periodiseringar

-22,6

-32,2

-16,4

13,4

12,4

-17,9

-9,4

-6,2

Uppbördsförskjutningar

-9,5

-23,8

-27,0

3,7

11,8

-13,0

-11,5

-7,0

Betalningsförskjutningar

-13,0

-8,4

10,8

9,7

0,6

-4,9

2,2

0,9

varav kommunsektorn

-14,5

-8,5

4,2

6,3

4,5

-1,6

-2,7

0,0

varav ålderspensionssystemet

0,3

-0,1

-0,9

2,3

0,4

0,7

0,7

0,7

varav privat sektor

1,6

0,6

8,0

1,0

-2,0

-0,4

-0,3

0,2

varav kyrkosektorn

-0,4

-0,4

-0,5

-0,1

0,5

-0,6

-1,0

0,0

varav EU

0,0

0,1

0,0

0,1

-2,8

-2,9

5,4

0,0

Anstånd

-0,2

0,0

-0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

1000 Skatter m.m.

638,3

672,3

743,4

806,4

802,6

804,6

851,7

895,9

Övriga inkomster

23,4

22,1

2,5

3,9

80,9

62,9

52,9

57,2

2000

Inkomster av statens verksamhet

23,7

29,3

27,2

43,5

65,6

44,8

43,3

43,1

3000

Inkomster av försåld egendom

0,0

0,1

6,7

0,1

50,0

50,0

50,0

50,0

4000

Återbetalning av lån

2,5

2,4

2,3

2,1

2,0

1,9

1,8

1,6

5000

Kalkylmässiga inkomster

9,5

8,3

8,8

7,8

8,5

8,1

8,5

8,9

6000

Bidrag från EU

12,0

11,6

12,6

12,4

14,1

13,8

12,8

13,3

7000

Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

-17,3

-21,8

-41,5

-48,3

-51,0

-53,1

-63,5

-59,8

8000

Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot

-7,0

-7,7

-13,6

-13,7

-8,3

-2,6

0,0

0,0

Summa inkomster

661,7

694,4

745,8

810,3

883,6

867,5

904,5

953,1

Kommunal inkomstskatt

Den kommunala inkomstskatten bedöms uppgå till 454 miljarder kronor 2006, vilket är en ök- ning med drygt 4 procent jämfört med 2005. Under prognosperioden förväntas intäkterna öka med ca 5 procent per år, se tabell 5.13.

Tabell 5.13 Utveckling av kommunernas skatteunderlag

Procentuell förändring

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Aktuell beräkning

3,8

4,3

4,6

5,4

5,3

4,9

BP2007

4,1

4,1

4,2

4,6

4,9

VP2006

3,3

4,8

4,5

4,4

Aktuell beräkning,

ackumulerad

3,8

8,2

13,2

19,4

25,7

31,9

BP2007

4,1

8,4

13,0

18,2

24,0

VP2006

3,3

8,2

13,1

18,1

I tabell 5.14 redovisas den faktiska och den underliggande utvecklingen av kommunernas skatteintäkter, dvs. utvecklingen exklusive regel- ändringar och ändringar i kommunal utdebi- tering. För 2008–2010 är den faktiska och den underliggande utvecklingen beloppsmässigt lika.

Tabell 5.14 Kommunernas skatteintäkter, faktisk och underliggande utveckling

Miljarder kronor och procentuell förändring

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Faktisk utveckling

15,7

18,6

20,4

25,7

26,7

25,8

Regeländringar

-2,3

-0,3

1,2

0,0

0,0

0,0

Utdebitering

1,2

-0,1

-0,5

0,0

0,0

0,0

Underliggande utveckling

16,8

18,9

19,8

25,7

26,7

25,8

Faktisk utveckling (%)

3,8

4,3

4,6

5,4

5,3

4,9

Underliggande utveckling (%)

4,0

4,3

4,4

5,2

5,3

4,9

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

Statlig inkomstskatt

Statlig inkomstskatt betalas på inkomster som överstiger skiktgränserna. Skiktgränserna räknas årligen upp med KPI plus 2 procentenheter. Under åren 2004–2006 begränsades uppräk- ningen av skiktgränserna till KPI plus 1 procent- enhet. För 2007 är den nedre gränsen 316 700 kronor och den övre 476 700 kronor.

Tabell 5.15 Intäkter från statlig inkomstskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Statlig inkomstskatt

38

43

49

54

57

59

Grundnivå 20 %

34

39

43

47

49

52

Tilläggsnivå 5 %

4

4

6

7

7

7

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Fördelningen mel- lan grund- och tilläggsnivå är beräknad.

121

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.15 redovisar utvecklingen av statlig in- komstskatt, uppdelad mellan grundnivån och tilläggsnivån. Under 2006 bedöms den statliga inkomstskatten uppgå till 43 miljarder kronor för att successivt öka till 59 miljarder kronor 2010.

Diagram 5.2 visar utvecklingen av den statliga och kommunala inkomstskatten. Medan den kommunala inkomstskatten ökar i takt med lönesummeutvecklingen ökar den statliga in- komstskatten kraftigare under 2005–2008, för att sedan utvecklas i en lägre takt.

Diagram 5.2 Utveckling av statlig och kommunal inkomst- skatt

Procentuell förändring

14%

Kommunal skatt

12%

Statlig skatt

10%

8%

6%

4%

2%

0%

04

05

06

07

08

09

10

Skattereduktioner

Skattereduktionernas storlek framgår av tabell 5.16. Den allmänna pensionsavgiften utgör den största delen av reduktionerna. Skattereduktion för arbetsinkomster, det s.k. jobbskatteavdraget, utgör en tredjedel av reduktionerna.

Tabell 5.16 Skattereduktioner

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Allmän pensionsavgift

64,7

76,9

79,7

83,3

87,6

91,6

Jobbskatteavdrag

40,1

41,5

43,1

44,7

Hushållstjänster

0,7

1,3

1,3

1,3

Fastighetsskatt

0,4

0,7

0,8

0,8

0,8

0,8

Sjöinkomst

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

Fackföreningsavgift

2,1

2,2

A-kassa

1,7

1,8

Stormskadad skog

1,0

0,4

Förmögenhetsskatt

0,0

0,1

ROT-avdrag

1,2

Miljöåtgärder

0,1

Summa reduktioner

71,3

82,1

121,2

12,7

132,9

138,5

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Skattereduktionen för fastighetsskatt är beräknad enligt gällande regler.

Indirekta skatter

Indirekta skatter på arbete uppgår till 27 procent av de totala skatteintäkterna. Arbetsgivaravgift- erna utgör huvuddelen av skatterna.

Arbetsgivaravgifter

År 2006 uppgick intäkterna från arbetsgivarav- gifter till 367 miljarder kronor. Intäkterna följer i huvudsak utvecklingen av lönesumman. Under perioden 2007–2010 beräknas avgifterna i genomsnitt öka med 5,3 procent per år. I tabell 5.12 är arbetsgivaravgifterna redovisade brutto, dvs. exklusive nedsättningar.

Särskild löneskatt

Den beloppsmässigt största delen av särskild löneskatt är särskild löneskatt på pensions- kostnader. Under 1998–2004 var den genom- snittliga ökningstakten drygt 10 procent per år. Den höga ökningstakten förklaras av successivt införda nya tjänstepensionsavtal och av att sär- skild löneskatt betalats såväl på utbetalda pen- sioner som på avsättningar till framtida pensionsutbetalningar. Ökningstakten har nu avtagit och den årliga förändringen uppgår till cirka 4 procent per år. År 2006 beräknas skatte- intäkterna från särskild löneskatt ha minskat på grund av en tillfällig premiebefrielse för pen- sionsförmåner, vilket höjer ökningstakten 2007 när premiebefrielsen upphör. Prognosen för 2007 påverkas negativt med ca 1 miljard kronor av slopandet av särskild löneskatt för personer som är över 65 år och födda efter 1937.

I denna proposition aviseras att den särskilda löneskatten på ersättningar för pensioner som är födda 1937 eller tidigare slopas från 1 januari 2008.

Nedsättningar

Under nedsättningar redovisas nedsättningar av arbetsgivar- och egenavgifter. Nedsättningarna är som regel riktade till vissa grupper, branscher eller regioner. I denna proposition aviseras att sänkningen av arbetsgivaravgifterna för vissa tjänstenäringar tidigareläggs till den 1 januari 2008. Vidare aviseras en utvidgning av den tidi-

122

gare aviserade sänkta socialavgiften för 19– 24 åringar till att även omfatta 18-åringar. Ned-

sättningarna

beräknas 2007

uppgå

till

11 miljarder

kronor och ökar

2008

till

20 miljarder kronor. Förändringen mellan åren förklaras av införandet av nedsatta avgifter inom tjänstesektorn samt att de nedsättningar som gäller ungdomar avser hela året jämfört med 2007 där nedsättningen gäller från halvårsskiftet. Även nedsättningar för nystartsjobb samt sjö- fartsstöd redovisas här.

5.4.2Skatt på kapital

Skatt på kapital omfattar i huvudsak skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, fastighetsskatt och avkastningsskatt. År 2007 beräknas skatt på kapital uppgå till ca 12 procent av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster svarar för drygt hälften av skatt på kapital.

Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar de största variationerna över åren. För dessa skatter är också prognososäkerheten störst.

Utvecklingen av fastighetsskatten påverkas av den frysning av underlaget för uttag av fastig- hetsskatt på småhus och bostadsdelen i hyreshus på 2006 års nivå, som infördes 2007. Vidare sänktes skattesatsen för fastighetsskatt på bostadsdelen i hyreshus från 0,5 till 0,4 procent. Från och med 2006 gäller också en begränsning av skatteuttaget på markvärdet för småhus. Regeringen aviserar i denna proposition att fastighetsskatten ska ersättas av en kommunal fastighetsavgift från och med den 1 januari 2008.

I denna proposition aviserar regeringen att förmögenhetsskatten avskaffas helt från och med den 1 januari 2007.

Skatt på kapital, hushåll

Hushållen betalar kapitalinkomstskatt på nettot av sina kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av hushållens skatt på kapital kommer från realiserade kapitalvinster. Kapital- vinsternas storlek varierar mycket mellan åren, vilket gör att även hushållens kapitalskatt vari- erar.

Kapitalvinsternas storlek beror på marknads- värdet av olika tillgångar i ekonomin, såsom

PROP. 2006/07:100

värdepapper och fastigheter, samt på när acku- mulerade kapitalvinster realiseras. Diagram 5.3 visar utvecklingen av kapitalvinster, aktiepris- index och fastighetsprisindex mellan 1988 och 2005. Upp- och nedgångar i kapitalvinster följer i stor utsträckning variationerna i aktieprisindex, dock med en viss tidsförskjutning.

Diagram 5.3 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighets- priser, 1988–2006

Miljarder kronor

Index 2000=100

160

Kapitalvinster

160

140

Aktieprisindex

140

Fastighetsprisindex

120

120

100

100

80

80

60

60

40

40

20

20

0

0

88

89

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

Den aktuella prognosen av hushållens kapital- skatt redovisas i tabell 5.17. I tabellen framgår också prognosen för kapitalvinsternas storlek för perioden 2005–2010. Slutlig information om dessa erhålls i samband med taxeringen av hus- hållens inkomster som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att 2006 års kapi- talvinster ännu inte är fastställda och att skatte- intäkterna för 2006 fortfarande är en prognos.

Tabell 5.17 Skatt på kapital, hushåll

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på kapital, hushåll

23

32

24

21

22

23

Kapitalvinster

100

125

100

95

99

104

Efter flera års uppgång på de finansiella markna- derna och en lång uppgång på fastighetsmark- naden steg kapitalvinsterna till en hög nivå under 2005. De taxerade kapitalvinsterna uppgick till 100 miljarder kronor. Höga priser på fastighets- marknaden och en hög omsättning på både fastighetsmarknaden och de finansiella markna- derna gör att kapitalvinsterna antas bli ännu högre 2006 och bedöms ha uppgått till 125 miljarder kronor. I år beräknas kapitalvinst- erna uppgå till 100 miljarder kronor.

Svårigheterna med att göra prognoser på till- gångspriser och omsättningen på kapitalmarkna- den gör det vanskligt att prognostisera kapital-

123

PROP. 2006/07:100

vinsternas storlek långt fram i tiden. För 2008

medan rörelseresultatet beräknas utifrån företa-

och framåt finns därför ingen explicit prognos

gens försäljning. Det innebär att produktion

utan en beräkning görs som innebär att kapital-

som läggs i lager räknas in i driftsöverskottet

vinsterna närmar sig det historiska genomsnittet

medan företagens försäljning från lager inte räk-

på 3 procent av BNP. Som framgår av diagram

nas in. Företagens rörelseresultat inkluderar där-

5.4 har variationerna runt denna nivå varit

emot försäljning från lager samtidigt som pro-

mycket kraftiga.

duktion som läggs i lager exkluderas. Driftsöver-

skottet får därför en jämnare utveckling än före-

Diagram 5.4 Kapitalvinster, 1988–2010

tagens rörelseresultat.

Miljarder kronor

Även driftsöverskott och inkomstskatt följer

140

varandra väl i upp- och nedgångar men skillna-

Utfall

derna i

utvecklingstakt

kan

vara

stora, vilket

120

Prognos

100

3% av BNP

framgår

i

diagram

5.6.

En

skillnad

på

80

10 procentenheter i utvecklingstakt innebär i år

ca 10 miljarder kronor i skatteintäkter. De ljus-

60

grå staplarna visar utvecklingen av skatten exklu-

40

sive tillfälliga skatteintäkter.

20

Diagram 5.6 Driftsöverskott och företagens inkomstskatt,

0

1994–2010

88

89

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

10

Procentuell förändring

Skatt på företagsvinster

Utvecklingen av driftsöverskottet i företags- sektorn är en makroekonomisk variabel som an- vänds i prognosarbetet av skatt på företags- vinster. Driftsöverskottet är det produktions- överskott som tillfaller företagen när löner och insatsvaror är betalda. Diagram 5.5 visar utveck- lingen av driftsöverskottet i företagssektorn och företagens rörelseresultat mellan 2000 och 2006.

Diagram 5.5 Driftsöverskott och företagens rörelseresultat, 2000–2006

Procentuell förändring

50

40

Rörelseresultat

30

Driftsöverskott

20

10

0

-10

-20

-30

-40

00

01

02

03

04

05

06

50

30

10

-10

-30

Utveckling av inkomstskatt

Utveckling exkl. tillfälliga skatteeffekter

-50

Driftsöverskott

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

10

År 2004–2006 beror de tillfälliga skatteintäkterna på förändrade regler för avsättningar till periodi- seringsfonder, vilka uppskattas uppgå till 10 miljarder kronor 2004, 13 miljarder kronor 2005 och 1,5 miljarder kronor 2006. De tillfälliga skatteintäkterna 2000 beror på återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren Alecta.

Tabell 5.18 Skatt på företagsvinster

Miljarder kronor och procentuell förändring

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på företagsvinster

92

97

99

106

111

117

Utveckling (%)

29

5

2

7

5

6

Underliggande utveckling (%)

29

18

5

7

4

6

Rörelseresultat och driftsöverskott följer var- andra tämligen väl beträffande upp- och ned- gångar, men skillnaden i utvecklingstakt ett visst år kan vara stor. En anledning är att driftsöver- skottet beräknas utifrån företagens produktion,

I tabell 5.18 visas prognosen för skatt på företagsvinster. Utvecklingstakten för skatt på företagsvinster, tillsammans med den under- liggande utvecklingen exklusive regeländringar samt tillfälliga effekter från periodiseringsfonder,

124

redovisas också. De senaste åren har intäkterna från skatt på företagsvinster varit höga. Det beror både på att företagen uppvisat höga vinster och att de återfört periodiseringsfonder till beskattning.

År 2006 uppvisade företagen starka resultat. Det medför att den underliggande utvecklingen av företagens inkomstskatt är hög och beräknas uppgå till 18 procent. Eftersom 2005 års skatte- intäkter innehåller stora tillfälliga skatteeffekter från återförda periodiseringsfonder är dock den faktiska ökningen av skatten mellan 2005 och 2006 endast 5 procent.

År 2007 väntas intäkterna från skatt på före- tagsvinster öka till 99 miljarder kronor. Effekter av förändrade skatteregler verkar dämpande på skatten under 2007, vilket gör att den underlig- gande ökningen av skatten är högre än den fak- tiska utvecklingen. Den tillfälliga skatteeffekten av återförda periodiseringsfonder för 2006 har reviderats upp något jämfört med tidigare pro- gnoser, vilket också dämpar den faktiska utveck- lingen av skatten under 2007.

För åren 2008–2010 baseras prognosen av fö- retagens inkomstskatt på utvecklingen av företa- gens driftsöverskott.

Diagram 5.7 Skatt på företagsvinster som andel av BNP, 1991–2010

Procent av BNP

4

3

2

1

Inkomstskatt

Inkomstskatt exkl. periodiseringsfonder 

Alecta

0

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

10

Diagram 5.7 visar intäkterna från företagens inkomstskatt i relation till BNP mellan 1991 och 2010. Förutom inkomstskattens andel av BNP visas även skattens andel av BNP korrigerad för den totala skatteeffekten av hela periodiserings- fondssystemet samt de tillfälliga skatteeffekterna av återbetalningen från Alecta. Prognosen för 2007 innebär att intäkterna från skatt på före- tagsvinster uppgår till 3,3 procent av BNP. Skattens andel av BNP fortsätter sedan att vara drygt 3 procent av BNP under perioden 2008– 2010. Under perioden 1991–2010 har inkomst-

PROP. 2006/07:100

skattens andel av BNP varit i genomsnitt 2,5 procent.

Avkastningsskatt

Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Basen för beskattningen är ett kapitalunderlag som utgörs av värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen. Kapitalunderlaget multipliceras med statslåne- räntan året före beskattningsåret för att beräkna en schablonmässig intäkt som tas upp till be- skattning. Tabell 5.19 visar det totala kapitalun- derlaget som ligger till grund för avkastnings- skatten. Den allra största delen av kapitalunder- laget finns placerat i försäkringar hos livbolagen. Utöver placeringar i livbolag betalas avkastnings- skatt av pensionsstiftelser och av arbetsgivare som sätter av medel till pensioner. Avkastnings- skatt tas också ut på individuellt pensions- sparande. En liten del av avkastningsskatten betalas av fysiska personer som innehar kapital- försäkring eller pensionsförsäkring i utlandet.

Tabell 5.19 Kapitalunderlag avkastningsskatt

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kapitalunderlag

1 775

2 069

2 234

2 376

2 538

2 720

Livbolagens tillgångar

1 833

1 979

2 103

2 246

2 408

2 577

Prognosen för avkastningsskatten baseras på en prognos av kapitalunderlagets utveckling. Det görs också en bedömning av hur stor andel av medlen som placeras i kapital- respektive pen- sionsförsäkringar. Skattesatsen är 27 procent för kapitalförsäkringar och 15 procent för pen- sionsförsäkringar. Dessutom påverkas progno- sen av statslåneräntans utveckling.

Skatteintäkterna från avkastningsskatten vän- tas 2006 uppgå till drygt 11 miljarder kronor. Trots att kapitalunderlaget vid utgången av 2005, som ligger till grund för avkastningsskatten 2006, ökat tämligen kraftigt minskar skattein- täkterna jämfört med 2005, eftersom statslåne- räntan var låg under 2005. En stigande statslåne- ränta från och med 2006 medför att avkastnings- skatten ökar från 2007 och framåt. Skatten be- räknas uppgå till 13 miljarder kronor 2007.

125

PROP. 2006/07:100

Fastighetsskatt

Fastighetsskatt tas ut på småhus, hyreshus, och industrifastigheter. För hyreshus gäller olika skatteregler för den del som avser bostäder re- spektive den del som avser lokaler. Fastighets- skattens utveckling beror till stor del på utveck- lingen av taxeringsvärdena. Förutom bedöm- ningar av taxeringsvärdenas utveckling inklude- rar prognosen också en bedömning om hur be- stånden av olika fastighetsslag utvecklas.

Fastighetsskatten för 2006 och framåt påver- kas av de förändringar i uttaget av fastighets- skatten som beslutades i budgetpropositionen för 2007. Från och med 2006 begränsas skatte- uttaget på markvärdet för småhus. Skatteuttaget på markvärdet är begränsat till 2 kronor per kvadratmeter eller maximalt 5 000 kronor. År 2007 fryses underlaget för uttag av fastighets- skatt för småhus och bostadsdelen i hyreshus på 2006 års nivå. För bostadsdelen i hyreshus inträ- der 2007 dessutom en sänkning av skattesatsen från 0,5 procent till 0,4 procent. Den schablon- mässiga inkomstbeskattningen för bostads- rättsföreningar har slopats från och med 2007.

Fastighetsskatten beräknas uppgå till 25 miljarder kronor 2006. Effekten av begräns- ningen av skatteuttaget på markvärdet beräknas uppgå till 3 miljarder kronor. För 2007 väntas skatteintäkterna från fastighetsskatten uppgå till 27 miljarder kronor. Taxeringsvärdeshöjningar för industrienheter och lokaldelen i hyreshus ut- gör huvuddelen av skatteintäktsökningen mellan 2006 och 2007.

I denna proposition aviserar regeringen att fastighetsskatten avskaffas och ersätts med en kommunal fastighetsavgift från den 1 januari 2008. Budgeteffekterna av denna förändring avser regeringen redovisa i budgetpropositionen för 2008 och effekterna av avskaffandet ingår inte i beräkningarna i denna proposition.

Förmögenhetsskatt

Regeringen aviserar i denna proposition att för- mögenhetsskatten avskaffas helt från och med 2007. Detta gäller både reala och finansiella för- mögenheter. Den föreslagna regeländringen minskar skatteuttaget med 5 miljarder kronor per år 2007–2010.

Stämpelskatt

Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Av de totala intäkterna från stämpelskatt kommer den allra största delen från köp av och inteck- ningar i fast egendom och tomträtter.

Stämpelskattens utveckling beror främst på utvecklingen på fastighetsmarknaden. Både sti- gande priser och ökad omsättning gör att skat- teintäkterna ökar.

Intäkterna från stämpelskatten ökade kraftigt under 2006 och uppgick till 9,5 miljarder kronor. Under 2007 beräknas intäkterna minska till 9 miljarder kronor för att därefter öka under 2008–2010.

5.4.3Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt och punktskatter bildar tillsam- mans undergruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. Sammanlagt utgör skatt på konsum- tion 27 procent av de totala skatteintäkterna, där mervärdesskatten står för 19 procent och punkt- skatterna för 8 procent. Prognosen av skatt på konsumtion och insatsvaror samt utvecklings- takter för mervärdesskatt och punktskatter redovisas i tabell 5.20.

Tabell 5.20 Skatt på konsumtion och insatsvaror

Miljarder kronor och procentuell förändring

Utfall

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Aktuell prognos

358

374

394

412

430

449

Utvecklingstakt

5,8

4,5

5,4

4,6

4,3

4,4

Mervärdesskatt

6,3

5,3

6,1

5,7

5,3

5,2

Punktskatter

4,8

2,6

3,8

1,9

1,8

2,2

Prognosen över intäkterna från mervärdesskatt påverkas främst av hushållens konsumtion och hur den fördelas mellan olika varu- och tjänste- grupper.

Punktskatterna påverkas främst av volymut- vecklingen av skattebaserna och av prisutveck- lingen. Energi- och koldioxidskattesatserna skrivs upp med KPI.

Mervärdesskatt

En relativt stark utveckling inom både privat och offentlig konsumtion under 2006 medförde att intäkterna från mervärdesskatt ökade med

126

närmare 5 procent och uppgick till 264 miljarder kronor. I år förväntas intäkterna öka med drygt 6 procent. Den starkare utvecklingen jämfört med året innan förklaras av den förväntat goda utvecklingen av hushållens konsumtionsutgifter. Konsumtionsutgifterna påverkas av en stark utveckling av hushållens disponibla inkomst bland annat till följd av det s.k. jobbskatte- avdraget. För perioden 2008–2010 bedöms in- täkterna från mervärdesskatt öka med i genom- snitt 5 procent per år, för att 2010 uppgå till 327 miljarder kronor.

Cirka 78 procent av intäkterna från mervär- desskatten härrör från hushållens konsumtions- utgifter. Den kommunala och statliga sektorns förbrukning står för omkring 14 respektive 8 procent av intäkterna. Dessa andelar är relativt stabila över tiden.

Skattesatserna varierar mellan olika varugrup- per och därmed spelar fördelningen av konsum- tionen en viktig roll i utvecklingen av de totala intäkterna. Skattesatsen på bilar och sällanköps- varor är 25 procent, medan livsmedel beskattas med 12 procent. I diagram 5.8 redovisas intäk- terna fördelade per varugrupp för åren 1993– 2008. De förändrade andelarna 1996 beror på sänkningen av skattesatsen för livsmedel från 21 till 12 procent detta år. I övrigt visar diagrammet hur bilar, sällanköpsvaror och tjänster vuxit i betydelse som bas för mervärdesskatten. Dia- grammet illustrerar även att bilar och sällanköps- varor är den mest konjunkturkänsliga varu- gruppen.

Diagram 5.8 Mervärdesskatteintäkter per varugrupp 1993– 2008

Procentuell andel

55

50

Bilar och sällanköpsvaror

Dagligvaror

45

Tjänster

40

Energi

35

30

25

20

15

10

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

PROP. 2006/07:100

Punktskatter

Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera samhället för de externa kostnader som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. De används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd rikt- ning, även om de också har en betydande offent- ligfinansiell betydelse.

Skatt på tobak

Knappt 80 procent av intäkterna från skatt på tobak härrör från konsumtion av cigaretter och utvecklingen av denna skattebas har därför stor betydelse för prognosen. Cigaretter beläggs dels med en styckeskatt, dels med en skatt som base- ras på detaljhandelspriset. Den 1 januari 2007 höjdes skattesatserna på samtliga tobaksvaror.

Intäkterna från skatt på tobak uppgick 2006 till knappt 9 miljarder kronor, vilket är 5 procent högre än 2005. Inför skattehöjningen den 1 januari 2007 såldes mer tobak än normalt, vil- ket förklarar det höga utfallet. Perioden 2007– 2010 beräknas intäkterna uppgå till knappt 10 miljarder kronor per år.

Skatt på alkohol

Skatt på alkohol omfattar skatt på etylalkohol, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter och skatt på öl. Intäkterna uppgick 2006 till 10,7 miljarder kronor, vilket är 4 procent högre än föregående år.

Under perioden 2007–2010 antas intäkterna från skatt på alkohol öka något och beräknas 2010 uppgå till 11 miljarder kronor.

Diagram 5.9 Skatteintäkter per produktslag 1998–2010

Miljarder kronor

7

Sprit

6

Vin

Öl

5

4

3

2

1

0

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

10

I diagram 5.9 redovisas intäkterna fördelat per produktslag. Den kraftiga minskningen av in- täkterna som skedde 2002–2004 berodde till stor

127

PROP. 2006/07:100

del på höjningarna av införselkvoterna, de s.k. indikativa nivåerna, för privat införsel av alkohol.

Åren 2007–2010 bedöms intäkterna från skatt på sprit vara oförändrade, medan intäkterna från vin och öl antas öka med ca 1 procent per år.

Skatt på energi

Skatt på energi omfattar energiskatt och koldi- oxidskatt. Prognoserna baseras dels på den volymprognos över energianvändningen i Sverige som Statens energimyndighet redovisade till regeringen den 15 mars 2007, dels på föränd- ringen av KPI. De viktigaste skattebaserna för energiskatten är elektrisk kraft, olja och bensin och för koldioxidskatten olja och bensin.

I tabell 5.21 redovisas fördelningen av intäk- terna mellan skattebaserna. Skatt på energi be- räknas i år till knappt 64 miljarder kronor, vilket är 1,4 procent högre än 2006. År 2008 beräknas intäkterna minska med 0,1 procent medan de be- räknas öka med ca 3 procent per år 2009 och 2010.

Tabell 5.21 Skatt på energi

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på energi

63

63

64

64

66

68

Energiskatt

38

38

39

39

40

41

Elektrisk kraft

18

19

20

20

20

21

Bensin

15

15

14

14

15

15

Olja och övrigt

5

5

5

5

5

5

Koldioxidskatt

26

25

25

25

26

27

Bensin

11

11

11

11

11

11

Olja och övrigt

14

14

14

14

15

15

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

I diagram 5.10 illustreras fördelningen av skatte- intäkterna på energi- respektive koldioxidskatt i miljarder kronor.

Diagram 5.10 Skatt på energi 2000–2010

Miljarder kronor

50

Energiskatt

Koldioxidskatt

40

30

20

10

0

00

01

02

03

04

05

06

07

08

09

10

128

Sedan 2000 har koldioxidskattens andel av de totala intäkterna ökat. Förskjutningen förklaras till stor del av genomförda skatteväxlingar under perioden 2001–2004. Detta mönster bryts dock till följd av energiskattehöjningarna 2005 och 2006 samt av den föreslagna avvecklingen av koldioxidskatten för sektorn som tilldelats ut- släppsrätter, vilken beräknas inledas under 2007.

Övriga skatter på energi och miljö

Huvuddelen av övriga skatter på energi och miljö utgörs av skatt på termisk effekt i kärn- kraftsreaktorer. Här ingår också bland annat avfallsskatt, skatt på naturgrus och skatt på bekämpningsmedel och gödsel.

Övriga skatter på energi och miljö beräknas uppgå till knappt 5 miljarder kronor per år under perioden 2007–2010, där skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer uppgår till 3 miljarder.

Skatt på vägtrafik

I skatt på vägtrafik ingår fordonsrelaterade skatter och vägavgifter. De totala intäkterna av skatt på vägtrafik uppgår till drygt 13 miljarder kronor 2007, varav 11 miljarder kronor är for- donsskatt. Cirka 60 procent av fordonsskatten betalas av hushållen.

Regeringen har tidigare aviserat en skatt på trafikförsäkringspremier. Kostnaderna för tra- fikskador ska täckas med en skatt som tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkrings- premien. Skatten träder i kraft den 1 juli 2007 och förväntas öka intäkterna med 1,5 miljarder kronor under införandeåret och med ca 3 miljarder kronor per år 2008–2010.

Inom skatt på vägtrafik redovisas även intäk- terna från trängselskatt i Stockholms innerstad som träder i kraft den 1 augusti 2007. Intäkterna beräknas 2007 uppgå till 0,3 miljarder kronor och därefter till 0,6 miljarder kronor per år 2008– 2010.

Skatt på import

Skatt på import inkluderar tullmedel, jord- brukstullar och sockeravgifter. År 2006 uppgick intäkterna från skatt på import till 5 miljarder kronor, en ökning med 8 procent jämfört med året innan. Till följd av en fortsatt stark utveck- ling av varuimporten i löpande priser samt infö- randet av omstruktureringsfonden inom EU för sockersektorn, beräknas intäkterna från skatt på import uppgå till 6 miljarder kronor i år. Det är 20 procent högre än föregående år. För perioden 2008–2010 förväntas en svagare utvecklingstakt

jämfört med 2007. Den genomsnittliga årliga ökningstakten beräknas till knappt 6 procent per år.

Övriga skatter

Under övriga skatter redovisas bland annat in- levererat överskott från AB Svenska Spel och från Systembolaget AB. Dessutom redovisas lotteriskatt, skatt på spel, skatt på annonser och reklam samt ett antal avgifter. De inlevererade överskotten utgör drygt hälften av intäkterna medan skatterna uppgår till ca en tredjedel. År 2006 var utfallet 6 miljarder kronor. Intäkterna 2007 och framåt beräknas vara i stort sett oför- ändrade.

5.4.4Restförda och övriga skatter

Debiterade skatter som inte betalas av de skatt- skyldiga blir restförda och överförs till krono- fogdemyndigheten för indrivning. Inom rest- förda skatter redovisar sådana uppbördsförluster med avdrag för de medel kronofogdemyndig- heten driver in.

Restförda skatter uppgick 2006 till 5 miljarder kronor och beräknas öka gradvis under prognos- perioden för att 2010 uppgå till 6 miljarder kro- nor.

Övriga skatter utgörs av avgifter till Insätt- ningsgarantifonden, Bilskrotningsfonden m.fl. samt av omprövningar av tidigare skattebeslut, skattetillägg samt några beloppsmässigt mindre skatter som påförs hushåll och företag. Övriga skatter uppgick till 3 miljarder kronor 2006 och ökar till en nivå på 4 miljarder kronor under pro- gnosperioden.

5.4.5Periodiseringar

Statens skatteintäkter är periodiserade och avser inkomståret, medan skatteinkomsterna i bud- geten är kassamässiga och utgör betalningsflö- den som kan avse olika inkomstår. Skillnaden består av periodiseringar, dvs. uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd.

År 2006 beräknas periodiseringarna ha ökat statsbudgetens inkomster med 14 miljarder kro- nor. Uppbördsförskjutningar ökade statsbud- getens inkomster med 4 miljarder kronor och betalningsförskjutningar ökade dem med 10 miljarder kronor. År 2007 förväntas nettot av

PROP. 2006/07:100

uppbörds- och betalningsförskjutningar öka statsbudgetens inkomster med 12 miljarder kro- nor. År 2007 påverkas uppbördsförskjutningarna av det aviserade förslaget att avskaffa förmögen- hetsskatten och 2008 påverkas de av det i denna proposition aviserade förslaget om ändrade redo- visningsprinciper för mervärdesskatt.

Tabell 5.22 Uppbördsförskjutningar

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatter med årlig taxering

Hushåll

-12,9

-6,7

11,9

-0,7

-6,5

-3,7

Företag

-9,8

11,1

4,0

-0,7

-2,4

-0,6

Skatter med månatlig uppbörd

Arbetsgivaravgifter

-2,3

-0,8

-1,9

-1,1

-1,7

-1,6

Mervärdesskatt

-1,8

-0,2

-1,0

-10,5

-0,9

-1,0

Övriga skatter

-0,2

0,2

-1,1

0,1

0,0

0,0

Totalt

-27,0

3,7

11,8

-13,0

-11,5

-7,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

Uppbördsförskjutningarna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxe- ringen.

Medan uppbördsförskjutningar visar förskjut- ningar av debiterade belopp, visar betalnings- förskjutningar hur förskjutningar i betalningar påverkar statsbudgetens inkomster. De största betalningsförskjutningarna utgörs av utbetal- ningar av kommunal inkomstskatt till kommu- ner och landsting samt betalningar till och från hushåll och företag. Under 2006 var utbetalning- arna 6 miljarder kronor lägre än kommunernas periodiserade intäkter. Även 2007 blir utbetal- ningarna betydligt lägre än de periodiserade in- täkterna.

Tabell 5.23 Betalningsförskjutningar

Miljarder kronor

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Hushåll och företag

8,0

1,0

-2,0

-0,4

-0,3

0,2

Kommunsektorn

4,2

6,3

4,5

-1,6

-2,7

0,0

Ålderspensionssystemet

-0,9

2,3

0,4

0,7

0,7

0,7

Kyrkosamfund

-0,5

-0,1

0,5

-0,6

-1,0

0,0

EU

0,0

0,1

-2,8

-2,9

5,4

0,0

Totalt

10,8

9,7

0,6

-4,9

2,2

0,9

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

5.4.6Övriga inkomster

Statsbudgetens övriga inkomster finns redo- visade i tabell 5.24 och uppgick 2006 till 4 milj- arder kronor. År 2007 beräknas övriga inkomster

129

PROP. 2006/07:100

uppgå till 81 miljarder kronor. Den kraftiga ökningen beror bland annat på antagandet om försäljningsinkomster om 50 miljarder kronor per år samt ökad finansiering från arbetslöshets- kassorna om ca 10 miljarder kronor per år från och med 2007. Stora aktieutdelningar påverkar även inkomsterna 2007 betydligt. Prognosen för 2008 uppgår till 63 miljarder kronor och för 2009 och 2010 till 53 respektive 57 miljarder kronor.

Tabell 5.24 Övriga inkomster

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster av statens

verksamhet

27,2

43,5

65,6

44,8

43,3

43,1

Inkomster av försåld

50,0

50,0

50,0

50,0

egendom

6,7

0,1

Återbetalning av lån

2,3

2,1

2,0

1,9

1,8

1,6

Kalkylmässiga inkomster

8,8

7,8

8,5

8,1

8,5

8,9

Bidrag från EU m.m.

12,6

12,4

14,1

13,8

12,8

13,3

Avräkningar m.m. i anslut-

ning till skattesystemet

-41,5

-48,3

-51,0

-53,1

-63,5

-59,8

Utgifter som ges som kredi-

teringar på skattekonto

-13,6

-13,7

-8,3

-2,6

0,0

0,0

Summa övriga inkomster

2,5

3,9

80,9

62,9

52,9

57,2

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

2000 Inkomster av statens verksamhet

Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bland annat inkomster av statens aktier, affärs- verkens inlevererade överskott, Riksbankens inlevererade överskott, ränteinkomster samt offentligrättsliga avgifter, inklusive finansierings- avgift från arbetslöshetskassor.

Inkomsterna av statens verksamhet uppgick under 2006 till 43,5 miljarder kronor, vilket var ca 2 miljarder kronor lägre än prognosen i bud- getpropositionen för 2007.

Prognosen för 2007 är 65,6 miljarder kronor, vilket är drygt 20 miljarder kronor högre än utfallet för 2006. Ökningen mellan åren förklaras främst av att prognosen för utdelningsinkomster är högre för 2007 jämfört med utfallet 2006, samt av att egenfinansieringen av arbetslöshets- försäkringen höjs 2007, vilket ökar prognos- tiserade inkomster med ca 10 miljarder kronor per år under prognosperioden.

3000 Inkomster av försåld egendom

Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom, där försäljning av aktier i statligt ägda bolag vanligt-

vis utgör den största delen. Under 2006 blev utfallet av inkomster av försåld egendom 56 miljoner kronor, dvs. ca 15 miljarder kronor lägre än antagandet i budgetpropositionen för 2006, men i linje med prognosen i budget- propositionen för 2007.

För åren 2007-2010 beräknas försäljningsin- komsterna uppgå till 50 miljarder kronor per år, dvs. 200 miljarder kronor under perioden. För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet.

4000 Återbetalning av lån

Under Återbetalning av lån redovisas bland annat Återbetalning av näringslån, Återbetalning av studielån (avser lån upptagna före 1989) och Återbetalning av övriga lån.

År 2006 uppgick inkomsterna till 2,1 miljarder kronor, varav återbetalningar av studiemedel utgjorde 2,0 miljarder kronor.

Under perioden 2007-2010 beräknas inkomsterna under Återbetalning av lån minska något. Detta förklaras av att återbetalning av studiemedelsavgifter antas minska på grund av att antalet återbetalare blir färre. Studiemedels- avgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna före 1989. I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna före 1989 ökar, mins- kar dessa inkomster.

5000 Kalkylmässiga inkomster

Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av inkomsterna under denna inkomsttyp.

År 2006 uppgick utfallet för Kalkylmässiga inkomster till totalt 7,8 miljarder kronor. Av detta utgjordes 7,2 miljarder kronor av statliga pensionsavgifter.

Under perioden 2007-2010 beräknas Kalkyl- mässiga inkomster uppgå till mellan 8 och 9 miljarder kronor.

Prognosen avseende statliga pensionsavgifter har reviderats ner jämfört med budgetproposi- tionen för 2007. Detta förklaras bland annat av att den prognostiserade ökningstakten för pris- basbeloppet är lägre än i budgetpropositionen, samt av att Statens pensionsverk räknar med ett

130

minskat behov av att finansiera kostnaden för värdesäkring av intjänad pensionsrätt via premier och kostnaden beräknas istället täckas av den av- kastning som försäkringsrörelsen får tillgodo- räkna sig.

6000 Bidrag m.m. från EU

Inkomsterna under Bidrag m.m. från EU om- fattar bidrag från EG:s jordbruksfond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuro- peiska nätverk samt övriga bidrag från EG.

För 2006 utgjordes de största posterna under denna inkomsttyp av bidrag från EG:s jord- bruksfond, gårdsstöd, inkomster för miljö-, struktur- och regionala åtgärder samt bidrag från EG:s regional- och socialfond. Bidraget från EG:s solidaritetsfond med anledning av stormen Gudrun är inkluderad i inkomsterna för 2006.

För perioden 2008-2010 prognostiseras inkomsterna till mellan 12,8 och 13,8 miljarder kronor.

7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

Tillkommande inkomster

De tillkommande inkomsterna uppgick 2006 till 11 miljarder kronor och beräknas även 2007 uppgå till 11 miljarder kronor. De består av EU- skatter samt kommunala utjämningsavgifter avseende kostnadsutjämningssystemet för verk- samhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. EU-skat- terna, vilka omfattar tullmedel och den momsba- serade EU-avgiften, utgör den största delen av inkomsterna, ca 83 procent. År 2009 beräknas inkomsterna minska med 8 miljarder kronor. Detta beror på att det egnamedelsystem som in- gick i uppgörelsen om EU:s finansiella per- spektiv 2007–2013 beräknas träda i kraft 2009. I uppgörelsen ingick att den momsbaserade EU- avgiften för Sveriges vidkommande sänks från 0,3 procent till 0,1 procent. Detta motsvarar en sänkning om knappt 3 miljarder kronor årligen. Eftersom avgiftssänkningen kommer att gälla retroaktivt från och med 2007, beräknas det 2009 ske återbetalningar avseende 2007 och 2008, vilket sänker de tillkommande inkoms- terna ytterligare ca 5 miljarder kronor.

PROP. 2006/07:100

Avräkningar

Under avräkningar redovisas intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten, kompensation och avlyft för statlig och kommunal mervärdes- skatt. Avräkningarna uppgick 2006 till 59 miljar- der kronor och beräknas under prognosperioden öka i en relativt jämn takt för att 2010 uppgå till 70 miljarder kronor. De beloppsmässigt största avräkningarna är kompensation och avlyft för mervärdesskatt. Kompensationen till kom- munerna ökar med i genomsnitt 4,8 procent un- der prognosperioden medan de statliga avlyften ökar med 3,5 procent under samma period.

8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto

Vissa krediteringar som ges på skattekonto är stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. För att ge riksdagen en ökad möjlighet att kontrollera statsutgifternas utveckling redovisas dessa utgifter under en egen inkomsttyp. Regeringen avser att frångå nyttjan- det av skattekrediteringar för stöd som är att lik- ställa med utgifter i syfte att ge utgiftstaket dess avsedda betydelse.

Tabell 5.25 Utgifter som ges som skattekrediteringar på budgetens inkomstsida

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Prognos

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Anställningsstöd

-3,2

-3,2

-2,1

0,0

0,0

0,0

Energiinvesteringar i

offentliga lokaler

0,0

-0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

Inv. källsorteringslok.

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Plusjobb

0,0

-1,6

-4,4

-2,5

0,0

0,0

Utbildningsvikariat

0,0

-0,1

-0,1

0,0

0,0

0,0

Offentligt skyddad

anställning

-0,7

-0,7

-0,8

0,0

0,0

0,0

Sysselsättningsstöd

-8,8

-6,9

0,0

0,0

0,0

0,0

kommuner, landsting

Utbildning av personal

i vård och omsorg

-0,4

-0,3

-0,3

0,0

0,0

0,0

Bredbandsinstallation

-0,5

-0,4

-0,3

-0,1

0,0

0,0

Stöd för konvertering

från direktverkande

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

elvärme

Stöd för konvertering

från oljeuppvärmnings-

0,0

-0,2

-0,3

0,0

0,0

0,0

system

Summa krediteringar

-13,6

-13,7

-8,3

-2,6

0,0

0,0

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

De stöd som inte är tidsbegränsade flyttas till utgiftssidan efter 2007. År 2008 utgörs summan av krediteringar på inkomsttypen i stort sett

131

PROP. 2006/07:100

endast av krediteringar för plusjobb. För 2009 och 2010 beräknas inkomsttypen vara nollställd. I tabell 5.25 särredovisas skattekrediteringarna.

I taxeringsutfallet för 2005 var kapitalvinsterna var 10 miljarder kronor lägre jämfört med prognosen i budgetpropositionen för 2007, vil- ket innebär att skatt på kapitalvinsterna blev 3 miljarder kronor lägre. Prognosen av kapital- vinsternas storlek 2006 är oförändrad jämfört

5.5Jämförelse med prognosen i med budgetpropositionen och uppgår till budgetpropositionen för 2007 125 miljarder kronor. För 2007 och framåt har

samt uppföljning av statsbudgeten för 2006

I tabell 5.26 redovisas den aktuella prognosen jämfört med prognosen i budgetpropositionen för 2007 och statsbudgeten för 2006.

5.5.1Jämförelse med budgetpropositionen för 2007

Skatt på arbete

Det slutliga taxeringsutfallet av skatt på arbete för 2005 blev något lägre än prognosen i budget- propositionen för 2007. För perioden 2006-2010 har prognosen av skatt på arbete reviderats upp för varje år. Skatteunderlaget bedöms öka kraf- tigt på grund av den goda ekonomiska utveck- lingen, vilket medför en stark underliggande utveckling av skatteintäkterna.

Den gynnsamma konjunkturen gör att en högre andel av inkomsterna kommer att beskat- tas med statlig inkomstskatt under perioden och intäkterna från den statliga inkomstskatten ökar kraftigare än beräknat i budgetpropositionen.

Indirekta skatter på arbete har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, vilket fram- för allt beror på den starkare lönesummeutveck- lingen. Prognosen påverkas också av de i denna proposition aviserade förändringarna av social- avgifter för 18–24 åringar samt av slopandet av särskild löneskatt för personer födda före 1937.

Skatt på kapital

Efter beräkningarna till budgetpropositionen för 2007 har det slutliga taxeringsutfallet för 2005 publicerats. Det har medfört att utfallet för skatt på kapital blivit 3 miljarder kronor lägre jämfört med tidigare prognos. För perioden 2006–2009 har skatt på kapital reviderats upp med mellan 2 och 4 miljarder kronor.

kapitalvinstprognosen reviderats upp jämfört med tidigare prognos.

Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på fö- retagsvinster 2005 var ca 1 miljard kronor högre än prognosen i budgetpropositionen. Detta påverkar även kommande år och är den viktig- aste faktorn bakom upprevideringarna 2006– 2008. Tidigarelagda återföringar från periodise- ringsfonder beräknas ha ökat skatteintäkterna med 13 miljarder kronor 2005, vilket är 1 miljard kronor mer än i budgetpropositionen.

Förändringarna i prognosen för fastighets- skatt beror på högre taxeringsvärden för indu- strifastigheter och lokaldelen i hyreshus. I denna proposition aviserar regeringen att fastighets- skatten ska avskaffas och ersättas med en kom- munal avgift från och med den 1 januari 2008.

Förmögenhetsskatten beräknas bli 1 miljard kronor högre under 2006 än i beräkningarna till budgetpropositionen för 2007. I denna proposi- tion aviserar regeringen att förmögenhetsskatten avskaffas från och med 2007.

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt

Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats ned med ca 1 miljarder kronor 2006. Detta för- klaras i huvudsak av en lägre statlig konsumtion än förväntat. Under 2007 justeras intäkterna dessutom ned på grund av nominellt sett lägre konsumtionsutgifter för hushållen än vad som antogs i budgetpropositionen för 2007. Detta innebär sammantaget en nedrevidering med 3 miljarder kronor. Åren 2008 och 2009 är intäkterna ca 2 miljarder kronor lägre jämfört med budgetpropositionen för 2007.

Punktskatter

Utfallet för punktskatter 2006 blev 1 miljard kronor lägre än beräknat till budgetproposi- tionen. Den största avvikelsen avser koldioxid- skatt på oljeprodukter m.m., dvs. olja, gas och metan, som blev 0,8 miljarder kronor lägre än

132

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.26 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen för 2007

Miljarder kronor

Jämförelse med budgetpropositionen för 2007

Aktuell

Avvikelse

Utfall

Prognos

prognos

SB

Inkomstår

2005

2006

2007

2008

2009

2006

2006

Skatt på arbete

-0,3

3,9

9,4

13,1

20,6

859,3

6,4

Direkta skatter

-0,7

0,3

3,6

9,6

12,4

492,2

4,6

Kommunal inkomstskatt

-1,3

-0,6

0,6

4,3

6,7

454,1

1,8

Statlig inkomstskatt

0,4

1,0

3,1

5,4

6,0

43,2

2,5

Allmän pensionsavgift

0,1

0,0

0,2

0,6

2,2

76,9

0,2

Skattereduktioner m.m.

0,1

-0,1

-0,4

-0,6

-2,4

-82,1

0,1

Indirekta skatter

0,4

3,5

5,8

3,4

8,2

367,1

1,8

Arbetsgivaravgifter

0,0

1,9

5,6

8,1

9,6

357,1

0,7

Egenavgifter

0,3

0,7

0,8

0,9

1,0

10,9

1,1

Särskild löneskatt

0,1

0,0

0,0

-0,2

-0,1

29,0

0,0

Nedsättningar

-0,1

0,9

-0,2

-4,8

-1,7

-8,8

0,6

Tjänstegruppliv

0,0

0,0

0,1

0,1

0,1

1,2

0,0

Avgifter till premiepensionssystemet

0,0

0,0

-0,4

-0,6

-0,7

-22,3

-0,5

Skatt på kapital

-3,0

3,1

3,7

2,6

1,8

184,4

42,3

Skatt på kapital, hushåll

-3,4

-0,1

5,0

3,4

5,0

32,0

18,2

Skatt på företagsvinster

1,0

1,4

1,5

2,2

-0,7

96,9

24,0

Avkastningsskatt

0,0

0,1

0,4

0,5

1,2

10,7

-0,5

Fastighetsskatt

0,0

0,0

1,3

1,3

1,3

25,0

-3,1

Stämpelskatt

0,0

-0,2

-0,2

-0,2

-0,2

9,5

1,5

Förmögenhetsskatt

0,1

1,1

-4,5

-4,7

-5,0

6,5

0,8

Kupongskatt m.m.

-0,8

0,8

0,2

0,2

0,2

4,0

1,3

Skatt på konsumtion och insatsvaror

-0,4

-2,3

-3,9

-3,7

-3,8

373,6

4,9

Mervärdesskatt

-0,5

-1,2

-3,1

-1,9

-1,7

263,5

6,2

Skatt på tobak

0,0

0,6

-0,2

-0,2

-0,4

8,6

0,2

Skatt på etylalkohol

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

4,2

0,3

Skatt på vin m.m.

0,0

0,0

0,1

0,1

0,1

3,8

0,1

Skatt på öl

0,0

0,0

0,1

0,1

0,1

2,7

0,1

Energiskatt

0,0

-0,2

0,0

-1,0

-1,1

38,2

-0,1

Koldioxidskatt

0,0

-0,8

0,0

-0,6

-0,5

24,7

-1,0

Övriga skatter på energi och miljö

0,0

-0,3

-0,5

-0,5

-0,5

4,7

-2,0

Skatt på vägtrafik

0,0

-0,5

-0,1

0,4

0,4

11,8

0,4

Skatt på import

0,0

-0,3

-0,2

-0,2

-0,2

5,0

0,3

Övriga skatter

0,1

0,3

0,1

0,2

0,1

6,3

0,2

Restförda skatter och övriga skatter

2,5

4,3

4,9

5,0

5,2

-1,9

0,6

Restförda skatter

0,0

2,6

2,7

2,8

3,0

-5,4

1,3

Övriga skatter

2,5

1,7

2,1

2,2

2,2

3,4

-0,6

Totala skatteintäkter

-1,2

9,0

14,1

17,0

23,8

1 415,4

54,1

EU-skatter

0,0

0,1

-0,3

-0,4

-0,4

9,1

0,6

Offentliga sektorns skatteintäkter

-1,2

8,9

14,4

17,3

24,2

1 406,3

53,5

Kommunal inkomstskatt

-1,3

-0,6

0,6

4,3

6,7

454,1

1,8

Avgifter till ålderspensionssystemet

0,1

-0,6

1,8

2,8

4,6

159,1

2,6

Statens skatteintäkter

0,0

10,1

12,0

10,2

12,9

793,1

49,2

Periodiseringar

-0,4

1,4

3,2

-13,0

1,6

13,4

14,3

Uppbördsförskjutningar

0,8

2,4

-4,3

-9,6

-0,1

3,7

11,7

Betalningsförskjutningar

-1,2

-1,2

7,3

-3,6

1,4

9,7

2,4

Anstånd

0,0

0,2

0,2

0,2

0,2

0,0

0,2

1000 Skatter m.m.

-0,4

11,5

15,1

-2,8

14,4

806,4

63,4

Övriga inkomster

0,4

2,8

14,6

2,9

-4,9

3,9

1,4

2000 Inkomster av statens verksamhet

-0,1

2,1

12,4

1,0

0,6

43,5

12,5

3000 Inkomster av försåld egendom

0,0

-0,1

0,0

0,0

0,0

0,1

-14,9

4000 Återbetalning av lån

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

2,1

0,0

5000 Kalkylmässiga inkomster

0,0

0,2

-0,1

-1,7

-1,5

7,8

0,7

6000 Bidrag från EU

0,0

-1,0

0,5

0,0

0,0

12,4

-0,4

7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet

0,5

0,6

2,4

2,2

-6,3

-48,3

-1,3

8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto

0,0

1,1

-0,5

1,4

2,4

-13,7

4,9

Summa inkomster

0,0

14,3

29,8

0,1

9,5

810,3

64,9

133

PROP. 2006/07:100

beräknat. Skatt på tobak blev 0,6 miljarder kronor högre än beräknat, vilket beror på att försäljningen av tobaksvaror steg oväntat kraftigt i slutet av året, till följd av höjda skattesatser från och med den 1 januari i år.

Sedan budgetpropositionen har de totala in- täkterna från punktskatter reviderats ner med 0,7 miljarder kronor för 2007 och med ca 2 miljarder kronor per år 2008–2009, vilket främst förklaras av en lägre prognos för använd- ningen av bensin.

5.5.2Uppföljning av statsbudgeten för 2006

Skatt på arbete

Intäkterna från skatt på arbete beräknas bli 859 miljarder kronor 2006. Det är drygt 6 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2006. En gynnsam ekonomisk utveckling har medfört att skatteunderlaget för skatt på arbete har utvecklats starkare än beräknat. Intäkterna har påverkats av både en stigande sysselsättning och en högre timlön.

Skatt på kapital

Skatt på kapital väntas uppgå till 184 miljarder kronor 2006, vilket är 42 miljarder kronor högre jämfört med statsbudgeten för 2006. Det är framförallt skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster som har reviderats upp.

Skatt på kapital för hushållen har reviderats upp med 18 miljarder kronor, vilket huvudsak- ligen beror på att kapitalvinsternas storlek för 2006 har reviderats upp.

Utfallet för företagens inkomstskatt 2006 be- räknas bli 97 miljarder kronor. Skillnaden jäm- fört med statsbudgeten är 24 miljarder kronor. Vinstutvecklingen i företagssektorn var mycket stark under 2005 och en stor del av denna vinstökning skedde under andra halvan av året. Det ledde till att prognosen för år 2005 revidera- des upp kraftigt i 2006 års ekonomiska vårproposition. I och med detta påverkades den underliggande skatten för 2006, som reviderades upp. En stor del av prognosrevideringen för 2006 jämfört med prognosen i statsbudgeten för 2006

beror därför på revideringen av den underlig- gande skatten mellan 2005 och 2006 som skedde i 2006 års ekonomiska vårproposition.

Intäkterna från fastighetsskatten väntas bli 25 miljarder kronor 2006, vilket är 3 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten för 2006. Från och med 2006 begränsas fastighetsskatteuttaget på markvärdet. Skillnaden jämfört med stats- budgeten beror i princip enbart på den införda markvärdesbegränsningen.

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 264 miljarder kronor 2006. Utfallet är 6 miljarder kronor högre än i statsbudgeten för 2006, vilket förklaras av en högre konsumtion hos hushållen samt en ökad kommunal konsumtion.

Utfallet av intäkter från punktskatter 2006 var 110 miljarder kronor, vilket är 1 miljard kronor lägre än i statsbudgeten.

5.6Skattekvot

Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. I tabell 5.27 redovisas skattekvoten i Sverige för åren 2005–2010.

Tabell 5.27 Skattekvot

Procent av BNP

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skattekvot

50,7

49,9

47,7

47,2

47,3

47,3

varav

Staten

28,5

27,9

26,2

25,8

25,8

25,8

Kommunsektorn

16,3

16,0

15,7

15,7

15,8

15,8

Ålderspensionssystemet

6,4

6,4

6,3

6,3

6,3

6,3

EU

0,3

0,3

0,2

0,2

0,2

0,2

varav

Skatt på arbete

31,1

30,3

28,9

28,6

28,8

28,8

Skatt på kapital

6,3

6,5

5,8

5,7

5,7

5,8

Skatt på konsumtion

13,4

13,2

13,1

12,9

12,9

12,8

Övriga skatter

0,0

-0,1

-0,1

-0,1

-0,1

-0,1

Exkl. skatt på transfereringar

46,6

46,0

44,1

43,7

43,8

43,8

Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.

Även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar redovisas i tabellen En övergång från brutto- till nettoredovisning där pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle minska skatte-

134

kvoten med knappt 4 procentenheter. De of- fentliga finanserna skulle dock inte påverkas.

Trots genomförda skattesänkningar ökade skattekvoten 2005. Den högre skatteandelen för- klaras främst av ökade skatteintäkter från kapital. År 2006 minskar skattekvoten framför allt till följd av beslutade skattesänkningar men även av att de tillfälliga intäkterna från återförda periodi- seringsfonder upphör. År 2007 minskar skatte- kvoten med 2,2 procentenheter i huvudsak bero- ende på den införda skattereduktionen för ar- betsinkomster, men även till stor del beroende på slopandet av förmögenhetsskatten och regel- ändringar avseende fastighetsskatten. Skatte- kvoten fortsätter sedan att minska med 0,5 pro- centenheter 2008 vilket i huvudsak förklaras av sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag samt att halverade socialavgifter för 18–24 åringar får fullt genomslag.

Diagram 5.11 visar skattekvoten från och med 1980. Skattekvoten beräknas 2010 ligga på samma nivå som i början av 1980-talet.

Diagram 5.11 Skattekvoten 1980–2010

Procent av BNP

54

52

50

48

46

Skattekvot

44

Skattekvot exkl. skatt på transfereringar

42

40

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

06

08

10

5.7Gällande skatteregler

Skatt på arbete

Inkomstskatt

Statlig och kommunal inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst beräknas som taxerad in- komst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöin- komstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av

PROP. 2006/07:100

summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet.

Vid en taxerad förvärvsinkomst som under- stiger 40 200 kronor medges ett grundavdrag på 17 100 kronor. För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp med 20 procent för att som högst uppgå till 31 100 kronor vid en inkomst mellan 109 700 och 125 600 kronor. Därefter trappas grundavdraget ned med 10 procent av

överskjutande

inkomst

för

att

uppgå

till

11 900 kronor

för inkomster

som

överstiger

316 700 kronor.

En

sammanfattning

av

grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.28.

Tabell 5.28 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen

Kronor

Taxerad förvärvsinkomst

Grundavdrag

0 – 17 000

taxerad förvärvsinkomst

17 100

– 40 100

17 100

40 200

– 109 600

17 200 – 31 000

109 700

– 125 600

31 100

125 700

– 316 600

31 000 – 12 000

316 700

–

11 900

Kommunal inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbar inkomst. Inkomståret 2007 varierar skattesatsen mellan 28,89 och 34,24 procent beroende på kommuntillhörighet. Den genom- snittliga skattesatsen i riket är 31,55 procent.

Statlig inkomstskatt betalas med 20 procent på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med ytterligare 5 procent på den del som överstiger den övre skiktgränsen. Inkomståret 2007 är den nedre skiktgränsen 316 700 kronor och den övre 476 700 kronor. Detta motsvarar inkomsterna 328 600 respektive 488 600 kronor (ca 27 400 respektive 40 700 kronor per månad) innan grundavdrag gjorts (de så kallade brytpunkt- erna).

Skattereduktion för arbetsinkomster medges om den skattskyldige har skattepliktiga arbets- inkomster av anställning eller av aktiv närings- verksamhet. Reduktionen uppgår till skillnaden mellan 1,176 prisbasbelopp och summan av grund- och sjöinkomstavdraget multiplicerat med skattesatsen för kommunal inkomstskatt för inkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp. Detta motsvarar en reduktion mellan ca 5 000 kronor och 11 000 kronor. För inkomster mellan 0,79 och 2,72 prisbasbelopp beräknas reduktionen på ett underlag bestående av 0,79 prisbasbelopp med tillägg för 20 procent av

135

PROP. 2006/07:100

arbetsinkomsten som överstiger detta belopp minskat med summan av grund och sjöinkomstavdraget. För inkomster under 0,79 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till den kommunala skatten i sin helhet om den sammanlagda inkomsten enbart består av arbetsinkomst.

Diagram 5.12 illustrerar hur marginalskatten varierar med årsinkomsten och hur jobbskatte- avdraget förändrar marginalskatten för arbets- inkomster. Den svarta linjen visar marginalskat- ten innan skattereduktion för arbetsinkomster, medan den grå linjen markerar den förändrade marginalskatten efter skattereduktionen.

Diagram 5.12 Jobbskatteavdragets förändring av marginal- skatten för arbetsinkomster

Kronor och procent

60

50

40

30

20

10

0

0

100 000

200 000

300 000

400 000

500 000

600 000

För

arbetsinkomster

är

marginalskatten

7,00 procent

upp

till

en

inkomst

om

ca

31 900 kronor.

Reduktion

ges

för

hela

den

kommunala skatten. Dock ges ej reduktion för allmän pensionsavgift eftersom det inte finns någon skatt att reducera denna emot. För arbets-

inkomster

mellan

31 900 kronor

och

109 700 kronor är

marginalskatten

vilket

motsvarar 25,24 procent vid den genomsnittliga kommunalskattesatsen på 31,55 procent. Därefter är marginalskatten lika med kommunal- skattesatsen. För inkomster över 328 600 kronor betalas dessutom 20 procent statlig inkomstskatt vilket ökar marginalskatten till 51,55 procent. Den sista ökningen av marginalskatten, till 56,55 procent, förklaras slutligen av att den stat- liga inkomstskatten ökar till 25 procent för inkomster över 488 600 kronor.

I tabell 5.29 redovisas den totala inkomst- skatten efter grundavdrag och skattereduktion för arbetsinkomster för olika årslöner 2007. Års- lönerna avser inkomst av arbete.

Skatten är beräknad utifrån den genomsnitt- liga kommunalskattesatsen om 31,55 procent. Dessutom anges hur mycket skatten ökar då arbetsinkomsten ökar med 1 procent. De som

vid beskattningsårets ingång fyllt 65 får dock en högre skattereduktion. Gränser för underlagen är samma som ovan men beräknas som skill- naden för skattereduktion mot 1,59 pris- basbelopp. Vid inkomster som överstiger 2,72 prisbasbelopp uppgår skattereduktionen till mellan 13 000 kronor och 18 000 kronor per år.

Tabell 5.29 Inkomstskatt för olika årslöner 2007 vid 31,55

procent kommunalskattesats

Kronor och procent

Årslön

Skatt

Skatteökning av en

Marginalskatt

procent högre

arbetsinkomst

0

0

0

7,00

24 000

1 700

17

7,00

48 000

4 080

121

25,24

72 000

10 137

182

25,24

96 000

16 195

242

25,24

120 000

22 907

303

25,24

144 000

30 480

454

31,55

168 000

38 051

530

31,55

192 000

45 623

606

31,55

216 000

53 196

681

31,55

240 000

60 768

757

31,55

264 000

68 340

833

31,55

288 000

75 911

909

31,55

312 000

83 483

984

31,55

336 000

92 535

1 732

51,55

360 000

104 907

1 856

51,55

420 000

135 837

2 165

51,55

480 000

166 767

2 474

51,55

600 000

234 197

3 393

56,55

900 000

403 847

5 090

56,55

Anm.: Skatteökningen av en procent högre lön är beräknad utifrån marginalskatt. Detta skiljer sig något från skatteverkets tabeller eftersom beloppen i dessa avrundas till närmaste 100-tal kronor.

Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift

Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver närings- verksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift under 2007 är 32,42 procent och beräknas på ut- betald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till 30,71 procent av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.30 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egenavgif- terna.

Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet samt på pensionsutfästelser. På arbetsinkomster för personer som är äldre än 65 år, men födda efter 1937, betalas enbart ål- derspensionsavgift om 10,21 procent. På arbets- inkomster för personer som är födda 1937 eller

136

tidigare betalas dock särskild löneskatt om 24,26 procent. I denna proposition aviseras att den sär- skilda löneskatten för denna åldersgrupp slopas och ersätts av enbart ålderpensionsavgiften.

Tabell 5.30 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m.

Procent

Avgift

Arbetsgivare

Egenföretagare

Sjukförsäkring

8,78

1

P

9,61P

Efterlevandepension

1,70

1,70

Ålderspension

10,21

10,21

Föräldraförsäkring

2,20

2,20

Arbetsskadeförsäkring

0,68

0,68

Arbetsmarknad

4,45

1,91

Allmän löneavgift

4,40

4,40

Summa avgifter

32,42

30,71

Särskild löneskatt

24,26

24,26

1P FörP 3 och 30 dagars karens gäller 7,86 respektive 6,99 procent.

Allmän pensionsavgift erläggs på inkomster som ligger till grund för fastställande av pensions- grundande inkomst. Även sjukpenning och arbetslöshetsersättning ingår i detta underlag. Avgiften fastställs i samband med inkomsttaxe- ringen och uppgår under 2007 till 7 procent av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 inkomst- basbelopp. För 2007 är inkomstbasbeloppet 45 900 kronor.

Nedsättningar, socialavgifter

Generell nedsättning

Den som betalar arbetsgivaravgifter har rätt till generell nedsättning av dessa. För en arbetsgi- vare får arbetsgivaravgifterna sättas ned med 2,5 procent av avgiftsunderlaget, dock högst 1 545 kronor per månad. För en egenföretagare med aktiv näringsverksamhet får egenavgifterna sättas ned med 2,5 procent av avgiftsunderlaget, dock högst 4 500 kronor per år. Den generella nedsättningen slopas 2008.

Regional nedsättning

För en arbetsgivare med aktiv verksamhet inom ett stödområde får arbetsgivaravgifterna sättas ned med 10 procent av avgiftsunderlaget utöver den generella nedsättningen, dock högst 7 100 kronor per månad. Även för en egenföre- tagare med aktiv näringsverksamhet inom ett stödområde får egenavgifterna sättas ned med 10 procent av avgiftsunderlaget utöver den gene- rella nedsättningen, dock högst 18 000 kronor per år. Stödområdet utgörs främst av delar av norra Sverige.

PROP. 2006/07:100

Nystartsjobb

Nystartsjobb syftar till att öka möjligheterna för personer som under mer än ett år inte har arbetat att komma tillbaka till arbete. Nystartsjobben innebär en subvention motsvarande arbetsgivar- avgifterna, inklusive ålderspensionsavgiften för personer som kvalificerar sig till ett nystartsjobb. Subventionen ges i form av kreditering av arbets- givarens skattekonto. Nystartsjobb ska gälla för personer som varit arbetslösa, deltagit i arbets- marknadspolitiskt program eller uppburit sjuk- penning, sjuk- eller aktivitetsersättning på heltid i mer än ett år. Subventionen gäller under lika lång tid som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet.

Nedsättning för 19–24 åringar

Från och med 1 juli 2007 ges nedsättning med hälften av avgiftsunderlaget för både arbetsgivar- avgifter och egenavgifter avseende 19–24 åringar. I denna proposition aviseras en utvidgning av nedsättningen till att även gälla 18-åringar.

Skatt på kapital

Skatt på kapital, hushåll

Fysiska personer och dödsbon betalar skatt på kapitalinkomster. Skattesatsen är 30 procent. Kapitalinkomsterna utgörs bland annat av intäktsräntor, utdelningar och kapitalvinster vid försäljningar av fastigheter eller värdepapper. Skattereduktion får göras för kapitalutgifter så- som utgiftsräntor och kapitalförluster vid för- säljning av fastigheter och värdepapper. Under- laget för skatten är således nettot av inkomster och utgifter av kapital.

Skatt på företagsvinster

Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från företagens bokförings- mässiga resultat, men vissa skattemässiga juster- ingar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Skattesatsen är 28 procent.

Företagen har möjlighet att reservera vinst- medel på olika sätt. En möjlighet är att göra av- sättningar till periodiseringsfonder. Företagen får placera högst 25 procent av sin vinst i en

137

PROP. 2006/07:100

periodiseringsfond. Inom sex år måste företaget återföra medlen till beskattning. Systemet möjliggör en utjämning av beskattningen över tiden. För avsättningar till periodiseringsfond tas en schablonmässigt beräknad intäkt upp till be- skattning. Intäkten beräknas som summan av periodiseringsfonderna vid beskattningsårets ingång multiplicerat med 72 procent av statslåne- räntan den sista november andra året före taxe- ringsåret. Denna intäkt beskattas med 28 procent.

Avkastningsskatt

Avkastningsskatt tas ut på pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar. En schablon- mässig avkastning beräknas baserat på värdet av tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen vid ingången av beskattningsåret multiplicerat med statslåneräntan under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Skattesatsen för sparande i pensionsförsäkringar är 15 procent och för ka- pitalförsäkringar 27 procent. Juridiska personer som betalar avkastningsskatt är framförallt svenska livförsäkringsföretag och utländska livförsäkringsföretag som bedriver verksamhet i Sverige. Fysiska personer betalar en motsvarande avkastningsskatt på utländska kapital- eller pen- sionsförsäkringar.

Fastighetsskatt

Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatteplik- tig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter inkomståret 2007 redovisas i tabell 5.31.

Tabell 5.31 Skattesatser för olika slag av fastigheter

Procent

Slag av fastighet

Skattesats

Småhus

1,0

Hyreshus, bostadsdel

0,4

Hyreshus, lokaler

1,0

Industrienhet

0,5

I syfte att utjämna höjningar av taxeringsvärden i samband med de allmänna eller förenklade fastighetstaxeringarna finns en s.k. dämpnings- regel för fastighetsskatten. Utformningen medför att en tredjedel av höjningen slår igenom per år under tre på varandra följande år.

Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket ska motsvara 75 procent av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning.

För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten fär- digställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. De fem första åren efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå föl- jande fem åren utgår endast halv fastighetsskatt. Under vissa förutsättningar gäller en begräns- ningsregel. Den innebär i huvudsak att ett hus- håll får en skattereduktion så att det betalar maximalt fyra procent av inkomsten i fastighets- skatt.

Från och med 2006 gäller en begränsning av skatteuttaget på markvärdet för småhus. Skatte- uttaget på markvärdet begränsas till 2 kronor per kvadratmeter eller max 5 000 kronor. Vidare har underlaget för uttag av fastighetsskatt från och med 2007 frysts på 2006 års nivå för småhus och bostadsdelen i hyreshus. Skattesatsen på bostadsdelen i hyreshus sänktes 1 januari 2007 från 0,5 till 0,4 procent. Regeringen aviserar i denna proposition att fastighetsskatten ska er- sättas av en kommunal fastighetsavgift från den 1 januari 2008.

Stämpelskatt

Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteck- ningar. Vid förvärv är skatten 1,5 procent av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undan- tag 3 procent. Vid inteckning är skatten 2 pro- cent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, 1 procent för luftfartyg och när- ingsverksamhet samt 0,4 procent för skepp.

138

Skatt på konsumtion och insatsvaror

Mervärdesskatt

Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av varor. Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det en- dast är mervärdet som beskattas i varje produk- tions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stad- gas, skattepliktig.

Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår med 25 procent av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller i huvudsak följande undantag: 12 procent för livsmedel och hotell, samt 6 procent för böcker, tidningar, personbe- fordran, samt entréavgifter till vissa kultureve- nemang.

Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skatte- satserna av 20,00 procent för huvudregeln och 10,71 respektive 5,66 procent för de lägre skatte- satserna.

Skatt på tobak

Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som till- verkas i Sverige, som förs in eller tas emot från ett annat EG-land eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt tas ut för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. I tabell 5.32 redovisas de skattesatser som gäller för 2007.

Tabell 5.32 Skattesatser för olika tobaksslag

Cigaretter

28 öre per styck

värderelaterad skatt

39,2 procent av detaljhandelspriset

total miniminivå

100 procent av punktskatt på mest

sålda priskategorin = 114 öre per styck

Cigarrer och cigariller

112 öre styck

Röktobak

975 kronor per kg

Snus

246 kronor per kg

Tuggtobak

402 kronor per kg

PROP. 2006/07:100

Skatt på alkohol

För öl, vin och andra jästa drycker, mellanklass- produkter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat EG-land eller som importerats från tredje land skall alkoholskatt erläggas. De skattesatser som gäller 2007 redovisas i tabell 5.33.

Tabell 5.33 Skattesatser för olika alkoholslag

Volymprocent

Öl

Skattesats/liter och volymprocent

Över 2,80

1,47 kronor

Vin

Skattesats/liter

2,25

– 4,50

7,58 kronor

4,50

– 7,00

11,20 kronor

7,00

– 8,50

15,41 kronor

8,50

– 15,00

22,08 kronor

15,00 – 18,00

45,17 kronor

Mellanklassprodukter

Skattesats/liter

1,20

– 15,00

27,20 kronor

15,00 – 22,00

45,17 kronor

Etylalkohol

Skattesats/liter ren alkohol

Över 1,20

501,41 kronor

Skatt på energi och miljö

Energiskatt ska erläggas för elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, ben- sin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, rå- tallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom ska energiskatt i vissa fall erläggas även för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och dieselolja är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Några av de vanligaste skat- terna på energi redovisas i tabell 5.34.

Tabell 5.34 Urval av skattesatserna

Kronor/liter, öre/kWh

Bensin, miljöklass 1

5,06

kronor/liter

Dieselolja, miljöklass 1

3,72

kronor/liter

Eldningsolja

3 413

3

P

kronor/mP

Elektrisk kraft

hushåll i Norrland

20,4

öre/kWh

hushåll i övriga landet

26,5

öre/kWh

industri

0,5

öre/kWh

139

PROP. 2006/07:100

Skatt på vägtrafik

Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbi- lar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga ter- rängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvag- nar som dras av motorredskap eller av tunga ter- rängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande i jordbruket är inte skattepliktiga.

Fordonsskatten beräknas efter fordonets skat- tevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med total- vikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bland annat fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjul- axlar.

Skatt på trafikförsäkringspremier

Skatt tas ut med 32 procent på den avtalade pre- mien på trafikförsäkring och med 22 procent av den mottagna trafikförsäkringsavgiften. Skatten träder i kraft den 1 juli 2007.

140

PROP. 2006/07:100

Tabell 5.35 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år

Miljarder kronor

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Skatt på arbete

-11,4

-15,7

-21,9

19,6

2,0

-12,4

-10,9

-34,0

-8,7

0,0

0,0

Kommunal skatt

5,9

4,8

3,3

15,3

4,6

-1,0

-0,4

2,3

1,3

0,0

0,0

Förändrad medelutdebitering

1,0

1,8

-0,1

8,5

4,6

1,2

-0,1

Fast belopp 200 kr

-1,3

Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift

5,0

5,2

5,2

3,0

3,1

Grundavdrag, höjt (2001, 2002) avskaffat regionalt förhöjt 2007

-2,0

-1,8

-7,3

-3,7

-3,1

0,6

Pensionsomläggning 2003

14,1

Ändrade avdragsregler pensionssparande m.m., förmånsskatt

1,7

1,3

Övrigt

-0,1

-0,2

-0,2

-0,3

Statlig skatt

-0,8

-2,4

-1,3

0,0

0,7

0,7

0,8

0,5

0,0

0,0

0,0

Sänkt skatt (1999), skiktgränsjusteringar

-0,8

-1,9

-1,1

0,7

0,7

0,8

Höjt grundavdrag

-0,4

-0,2

Övrigt

-0,1

-0,1

0,5

Allmän pensionsavgift

0,5

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Höjt tak från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp. Höjd från 6,95 till 7,00 %

0,5

Skattereduktioner

-15,8

-16,9

-22,4

4,3

-2,0

-9,9

-8,5

-36,1

-0,7

0,0

0,0

Skattereduktion jobbskatteavdrag

-39,9

Skattereduktion hushållstjänster

-0,7

-0,7

Skattereduktion låg- och medelinkomsttagare (1 320 kr)

-0,3

-1,6

4,3

Skattereduktion allmän pensionsavgift

-15,8

-16,6

-17,3

-9,4

-9,7

Skattereduktion fackföreningsavgift (2002), slopad (2007)

-3,5

4,1

Övrigt

-2,0

-0,5

1,2

0,4

Socialavgift

-1,3

-1,2

-1,5

0,0

-1,2

-2,1

-2,8

-0,7

-9,3

0,0

0,0

Sänkning socialavgift

-1,3

-1,0

-1,2

-2,5

-2,1

0,6

-0,6

Nedsättning socialavgift

-0,2

-1,5

0,4

-0,7

-1,2

-8,7

Skatt på kapital

1,4

-7,1

-1,8

-0,4

-1,4

-2,5

-1,8

-8,7

-0,3

0,0

0,0

Inkomstskatt företag

2,0

-3,1

0,0

0,0

-0,8

1,2

0,2

-1,2

-0,3

0,0

0,0

Per.fond från 5 till 6 år (1999), avsättning 20 till 25 % (2001)

-2,5

Återföring från per.fond (2000,2001), räntebeläggning (2005-)

2,5

1,5

1,5

Återföring från skatteutjämningsreserv upphör

-2,1

Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler

-0,5

-0,3

-0,3

Avskaffad schablonintäktsbeskattning bostadsrättsföreningar

-1,0

Skattereduktion ROT (2004), stormskadad skog (2005-2007)

-0,8

-0,3

0,2

0,1

Fastighetsskatt

-0,6

-3,3

0,0

-0,4

-0,3

0,0

-1,9

-2,5

0,0

0,0

0,0

Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 89/90 från 1,2 till 0,6 %

-0,2

0,2

Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus

6,5

Frysning av skatteunderlag 2006 års nivå, småhus, hyreshus

-1,7

Hyreshus, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till 0,5 till 0,4 %

-0,4

-4,0

-0,8

Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till 1,0 %

-5,8

Begr. regel, nytt taxeringsförfarande, begränsning markvärde

-0,2

-0,4

-0,3

-3,3

Skattesats, vattenkraft, från 2,21 till 0,5 till 1,7 %

1,4

Övriga skatter på kapital

0,0

-0,7

-1,8

0,0

-0,3

-3,7

-0,1

-5,0

0,0

0,0

0,0

Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från 15 till 20 %

1,5

Förmögenhetsskatt, höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag

-2,2

-1,8

-1,1

-5,0

Förändrade uppskovsregler

-0,1

Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005)

-0,3

-2,6

Skatt på konsumtion och insatsvaror

2,8

2,5

-0,1

3,1

2,1

3,4

2,8

2,2

1,6

0,5

0,1

Skatt på energi och miljö

2,8

3,6

1,9

3,1

2,2

1,9

2,3

-1,0

-0,5

0,0

0,0

Energi- och koldioxidskatt

1,7

3,6

1,8

2,7

2,2

1,9

0,7

-1,0

-0,5

Övriga energiskatter

0,0

1,4

0,0

Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m.

1,1

0,1

0,4

0,2

0,0

Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror

0,0

-1,1

-2,0

0,1

-0,1

1,6

0,5

3,1

2,0

0,5

0,1

Investeringsstimulans för vissa byggtjänster

0,0

-0,1

-0,2

-0,2

-0,2

0,1

0,5

0,1

Moms personbef 12 till 6 %, böcker 25 till 6 %, skidliftar 12 till 6 %

-1,0

-1,3

-0,1

Skatt på vägtrafik m.m.

-0,1

-0,1

1,8

0,7

1,3

1,9

Skatt på tobak

0,1

0,3

2,1

Skatt på vin

-0,6

0,0

Nedsatt reklamskatt

-0,3

Summa

-7,2

-20,4

-23,8

22,4

2,7

-11,4

-9,8

-40,5

-7,4

0,5

0,1

Summa exkl. pensionsomläggningen

-7,2

-20,4

-23,8

8,3

2,7

-11,4

-9,8

-40,5

-7,4

0,5

0,1

141

6

Utgifter

PROP. 2006/07:100

6 Utgifter

6.1

Inledning

6.2

Makroekonomiska förutsättningar

I detta kapitel redovisas och analyseras statsbud- getens och de takbegränsade utgifternas utveck- ling över tid. Jämförelser görs även mot utgifts- beräkningarna i statsbudgeten för 2007 och med utgiftsberäkningarna i budgetpropositionen för 2007.

I avsnitt 6.2 redogörs översiktligt för de makroekonomiska förutsättningarna för utgifts- beräkningarna. I avsnitt 6.3 redovisas utgifts- prognosen för 2007 och skillnaderna mellan den aktuella prognosen på utgiftsområdesnivå och beslutade utgiftsramar per utgiftsområde i stats- budgeten för 2007.

I avsnitt 6.4 redovisas beräknade utgiftsramar för 2008–2010 och en jämförelse med beräk- ningarna i budgetpropositionen för 2007. Vidare redovisas regeringens förslag till nya utgifts- reformer och finansieringen av dessa. Därefter redovisas andra utgiftsförändringar som följer av bland annat förändrade volymer inom regel- styrda transfereringssystem eller ändrade makro- ekonomiska förutsättningar.

I avsnitt 6.5 analyseras utgiftsutvecklingen för perioden 1997 till 2010. Avslutningsvis redovisas regeringens förslag till ändring av hur ändamål och verksamheter skall fördelas på utgifts- områden för 2008 (avsnitt 6.6), förslag om avveckling av Insättningsgarantinämnden samt förslag om ändrad beräkning av bostadstillägg för pensionärer m.fl.

De statliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i Sverige och i omvärlden. De statliga utgifterna påverkas främst av föränd- ringar i arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar normalt sett utgifterna för arbetslöshets- försäkringen med drygt en halv miljard kronor. En ökning av pris- och lönenivån med 1 procent medför att utgifterna under utgiftstaket normalt sett ökar med drygt 5 miljarder kronor. Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner slår normalt igenom med två års fördröj- ning.

Bruttonationalinkomsten (BNI) har effekt på statsbudgetens utgifter via dess påverkan på EU- avgiften och biståndsutgifterna. Om BNI ökar med 1 procent beräknas utgifterna till följd av detta öka med cirka 300 miljoner kronor. Den indirekta effekten av en högre BNI är att utgifterna reduceras eftersom exempelvis ut- gifterna för arbetslöshetsersättning i normalfallet minskar vid ökad aktivitet i ekonomin.

I tabell 6.1 redovisas de centrala makro- ekonomiska förutsättningarna för 2007 års ekonomiska vårproposition. De makroeko- nomiska förutsättningarna och prognoserna finns återgivna i sin helhet i bilaga 1, Svensk ekonomi.

Enligt nationalräkenskaperna blev det preli- minära utfallet för BNP-tillväxten år 2006 4,4 procent. För innevarande år bedöms tillväxten bli 3,7 procent, vilket är 0,4 procentenheter högre än vad som prognostiserades i budget-

145

PROP. 2006/07:100

propositionen för 2007. De viktigaste orsakerna till revideringen är att tillväxten av investeringar och export bedöms bli högre. Även 2008 är prognoserna för BNP-tillväxten högre än mot- svarande prognoser i budgetpropositionen för 2007. Att tillväxttakten förväntas bli högre 2008 beror främst på att hushållens konsumtion och offentliga konsumtionsutgifter väntas växa starkare. För 2009 och 2010 görs ingen konjunkturprognos, utan kalkylerna bygger på ett antagande om att resursutnyttjandet normaliseras. Den lägre tillväxttakten 2009 jämfört med budgetpropositionen förklaras av att resursutnyttjandet nu bedöms vara mer ansträngt 2008.

Tabell 6.1 Makroekonomiska förutsättningar

Prognoser från budgetproposition för 2007 anges inom parentes

2006

2007

2008

2009

2010

BNP, marknads-

4,4

3,7

3,3

2,1

2,3

1

(4,0)

(3,3)

(3,1)

(2,7)

P

prisP

2

2 838

3 018

3 187

3 338

3 496

P

BNP mdkrP

(2 830)

(3 007)

(3 163)

(3 320)

BNI enligt ENS95

2 846

3 029

3 198

3 350

3 507

2

(2 825)

(3 014)

(3 172)

(3 330)

P

mdkrP

Inflation enligt

1,4

1,8

2,3

2,7

2,5

3, 4

(1,6)

(2,5)

(2,0)

(1,9)

P

KPIP

Prisbasbelopp tkr

39,7

40,3

40,8

41,8

42,9

(39,7)

(40,3)

(41,2)

(42,1)

5

121,7

125,6

130,3

137,2

144,0

P

InkomstindexP

(121,7)

(125,7)

(130,8)

(136,0)

Öppen arbets-

5,4

4,7

4,1

4,2

4,2

6

(5,6)

(5,8)

(5,0)

(4,3)

P

löshetP

Arbetsmarknads-

3,0

2,0

2,0

1,9

1,9

6

politiska programP

P

(3,1)

(1,9)

(1,4)

(1,5)

4, 7

3,3

4,3

4,6

4,7

4,6

P

TimlönP

(3,4)

(3,8)

(4,0)

(4,1)

Ränta stats-

3,52

3,93

4,30

4,71

4,64

3

(3,6)

(3,9)

(4,2)

(4,2)

P

obligation 5 årP

Ränta stats-

2,45

3,42

4,11

4,63

4,48

skuldsväxel

(2,5)

(3,5)

(3,9)

(4,0)

3

P

6 månaderP

1

P

P

Fasta priser, procentuell förändring.

2

P

P

Löpande priser.

3

P

P

Årsgenomsnitt.

4

P

P

Årlig procentuell förändring.

5

P

P

Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensions-

grundande inkomster och inkomster över intjänandetaket för de tre senaste åren multiplicerat med förändringen i KPI för det senaste året. Inkomstindex 1999=100.

6P P Procent av arbetskraften.

7P P Enligt Nationalräkenskaperna. Enligt Konjunkturlönestatistiken, vars definition skiljer sig från Nationalräkenskaperna, förväntas timlönen öka med 4,3 procent 2008, 4,5 procent 2009 och 4,4 procent 2010.

Källor: Statistiska centralbyrån, Arbetsmarknadsstyrelsen och Finansdepartementet.

Prognosen för konsumentprisindex (KPI) 2007 har reviderats ned. Orsaken till detta är främst att inflationsutfallen i slutet av 2006 och i början av 2007 blivit lägre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen för 2007. För 2008 och 2009 beräknas inflationen vara högre än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket främst förklaras av att resursutnyttjandet bedöms vara högre än tidigare.

Arbetsmarknadspolitiska program beräknas öka under 2008 och 2009 jämfört med budget- propositionen för 2007. Detta beror på regeringens förslag till jobb- och utvecklings- garanti för långtidsarbetslösa och den aviserade jobbgarantin för ungdomar.

Den totala arbetslösheten, dvs. öppet arbets- lösa personer och personer i arbetsmarknads- politiska program, väntas för innevarande år uppgå till 6,7 procent, vilket är 1,7 procentenhet lägre än 2006. År 2010 beräknas den totala arbetslösheten minska till 6,2 procent.

Prognosen för den öppna arbetslösheten har reviderats ned i förhållande till budgetproposi- tionen för 2007, vilket de närmaste två åren bland annat förklaras av att arbetslösheten under vintern utvecklats bättre än förväntat. Från 2008 och framåt är arbetslösheten lägre till följd av att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är högre än i budgetpropositionen för 2007.

Utfallet för timlöneutvecklingen 2006 blev marginellt lägre än prognosen i budgetproposi- tionen för 2007. Prognosen för 2007 till 2009 har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen för 2007, främst till följd av att resursut- nyttjandet bedöms som mer ansträngt.

De långa och korta räntorna förväntas successivt stiga från dagens nivåer.

6.3Utgiftsprognos 2007

I avsnitt 6.3.1 redovisas prognosen för de takbe- gränsade utgifterna 2007. Prognosen för stats- budgetens inkomster 2007 redovisas i kapitel 5 och prognosen för statsbudgetens saldo, Riks- gäldskontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering för 2007 redovisas i avsnitt 4.4.4.

146

Tabell 6.2 Statsbudgetens utgifter 2007

Miljarder kronor

Differens

prognos –

1

StatsbudgetP

P

Prognos

statsbudget

Utgifter exkl. stats-

2

732,8

723,4

–9,4

P

skuldsräntorP

Statsskuldsräntor

43,2

41,0

-2,2

Summa utgifter

776,0

764,4

-11,6

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006.

2P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar.

I statsbudgeten för 2007 beräknades utgifterna för samtliga utgiftsområden till 776,0 miljarder kronor. I den aktuella prognosen beräknas motsvarande utgifter till 764,4 miljarder kronor. Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor redovisas nedan i avsnitt 6.3.1.

Utgiftsramen för utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. föreslogs i statsbudgeten till 43,2 miljarder kronor, varav anslag 92:1 Räntor på statsskulden svarar för 43,0 miljarder kronor. Utgifterna för utgiftsområdet beräknas nu till följd av förändrade ränte- och valutaantaganden och förändringar i Riksgäldskontorets emissionsplaner bli 41,0 miljarder kronor, vilket är 2,2 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Det finns en betydande osäker- het i prognosen eftersom räntebetalningarna, även på kort sikt, påverkas av ränte- och valuta- rörelser.

PROP. 2006/07:100

Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom regelbunden uppföljning och upp- datering av prognoser för att i god tid kunna vidta åtgärder om utgiftstaket skulle bedömas vara hotat.

De takbegränsade utgifterna beräknades i den av riksdagen beslutade statsbudgeten för 2007 till 922,2 miljarder kronor. Budgeteringsmar- ginalen uppgick då till 15,8 miljarder kronor. I den nu aktuella beräkningen bedöms de tak- begränsade utgifterna uppgå till 911,9 miljarder kronor, vilket innebär att budgeteringsmargi- nalen har ökat och nu beräknas till 26,1 miljarder kronor.

I prognoserna har hänsyn tagits till föreslagna beslut (se kapitel 7 Tilläggsbudget), prognostise- rade volymförändringar i rättighetsstyrda trans- fereringssystem (se avsnitt 6.4.3) samt makro- ekonomiska förändringar m.m. (se avsnitt 6.2).

Tabell 6.3 Takbegränsade utgifter 2007

Miljarder kronor

Differens

Stats-

prognos –

1

budgetP

P

Prognos

statsbudget

2

Utgifter exkl. statsskuldsräntorP

P

732,8

723,4

–9,4

Ålderspensionssystemet vid

sidan av statsbudgeten

189,4

188,5

-0,9

Takbegränsade utgifter

922,2

911,9

-10,3

Budgeteringsmarginal

15,8

26,1

10,3

Utgiftstak för staten

938,0

938,0

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1P P Statsbudget enligt riksdagens beslut i december 2006.

2P P Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar.

6.3.1Takbegränsade utgifter 2007

Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Under utgiftstaket redovisas även posten Minskning av anslagsbehållningar. Riksdagen har fastställt utgiftsstaket för 2007 till 938 miljarder kronor. Budgeteringsmarginalen är skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de tak- begränsade utgifterna.

Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för riksdagen och regeringen. Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller före- slå riksdagen nödvändiga åtgärder.

Jämfört med 2006 ökar de takbegränsade utgif- terna 2007 med cirka 16 miljarder kronor enligt aktuell prognos. De takbegränsade utgifterna som andel av bruttonationalprodukten beräknas 2007 motsvara 30,2 procent.

I tabell 6.5 redovisas av riksdagen beslutade ramar för utgiftsområden, förslag till tilläggsbud- get i denna proposition summerat per utgifts- område, de prognostiserade utgifterna för res- pektive utgiftsområde samt prognosen för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbud- geten. För vissa utgiftsområden avviker aktuella utgiftsprognoser väsentligt från de medel som riksdagen beslutade om i december 2006. Nedan redogörs för orsaker till de mer betydelsefulla avvikelserna.

147

PROP. 2006/07:100

Diagram 6.1 Skillnad mellan utgiftsprognos för 2007 och anvisade medel i statsbudgeten för 20071P P

Miljarder kronor

Utgiftsområde

7 Internationellt bistånd

8 Migration

10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

13 Arbetsmarknad

15Studiestöd

16Utbildning och universitetsforksning

18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik

26 Statsskuldsräntor m.m.

27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

-0,7

 0,8

-1,0

-0,5

-3,1

-1,4

-1,6

 0,5

-2,2

-3,0

-3,5

-3,0

-2,5

-2,0

-1,5

-1,0

-0,5

0,0

0,5

1,0

1,5

T

1 Statsbudget för 2007 enligt riksdagens beslut i december 2006.

TP

P T

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgifterna för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet förväntas bli cirka 700 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Den främsta orsaken till de prognostiserat lägre utgifterna är att antalet asylsökande från utvecklingsländer till Sverige beräknas öka under 2007 och de närmast följande åren, varför de kostnader för asyl- sökande som avräknas från biståndsramen ökas. Som en följd härav föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med 700 miljoner kronor.

Utgiftsområde 8 Migration

Utgifterna för anslagen 12:1 Migrationsverket och 12:2 Ersättningar och bostadskostnader förväntas bli sammanlagt cirka 840 miljoner kronor högre än i statsbudgeten anvisade medel. De ökade kostnaderna förklaras huvudsakligen av att prognosen för antalet asylsökande nu är väsentligt högre än den prognos som låg till grund för beräkningen av statsbudgeten för

2007. Till följd av förväntat högre kostnader föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 785 miljoner kronor.

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

Utgifterna under utgiftsområdet beräknas bli cirka 1 miljard kronor lägre än i statsbudgeten aviserade medel.

Prognosen för sjukpenningen (del av anslag 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.) är cirka 650 miljoner kronor lägre än i statsbud- geten anvisade medel. Detta förklaras huvud- sakligen av att prognosen för antalet sjukdagar och medelersättningen är lägre än vid beräkningen av statsbudgeten. Även för anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bedöms utgifterna bli lägre än i den ursprungliga statsbudgeten. Utgiftsprognosen för 2007 har reviderats ner med cirka 450 miljoner kronor jämfört med statsbudgeten, vilket främst

148

förklaras av att färre bedöms beviljas arbets- skadeersättning än vad som tidigare antagits.

På anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar m.m. och anslaget 19:6

Försäkringskassan är nuvarande prognoser högre jämfört med de på statsbudgeten anvisade medlen. Förklaringen till detta är bland annat att utgifterna för bostadstillägg för pensionärer (BTP) till personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas öka till följd av att bostadskostnaderna bedöms stiga. När det gäller Försäkringskassan beräknas utgifterna bli högre än i statsbudgeten anvisade medel, vilket beror på att myndig- hetens omställningsarbete medför att anslags- krediten under 2007 utnyttjas i större ut- sträckning än tidigare beräknat. Detta innebär en omfördelning av utgifter från 2008 till 2007.

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring m.m. förväntas bli cirka 450 miljoner kronor lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Den nedreviderade prognosen förklaras främst av att uttaget av antalet föräldradagar under 2007 förväntas bli lägre än i tidigare bedömningar.

Även prognoserna för anslagen 21:1 Allmänna barnbidrag och 21:6 Vårdbidrag för funktions- hindrade barn har till följd av lägre utfall reviderats ner med totalt cirka 90 miljoner kronor jämfört med anvisade medel. Det motverkas till viss del av något högre prognostiserade utgifter på anslaget 21:3 Underhållsstöd, där utfallet istället motiverar en upprevidering av utgifterna med 30 miljoner kronor för innevarande år.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd förväntas bli cirka 3,5 miljarder kronor lägre än i stats- budgeten anvisade medel. Merparten av minsk- ningen beror på lägre utgifter för arbetslöshets- ersättning, vilket förklaras av att prognosen för den öppna arbetslösheten har reviderats ner väsentligt jämfört med de beräkningar som låg till grund för prognosen i statsbudgeten.

Anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande bedöms i nuvarande prognos bli cirka 450 miljoner kronor högre än i stats- budgeten anvisade medel. De ökade kostnaderna förklaras dels av att prognosen för antalet asyl-

PROP. 2006/07:100

sökande nu är högre än den prognos som låg till grund för beräkningen i statsbudgeten för 2007, dels av att regeringen föreslår en extra ersättning till kommuner i syfte att underlätta mottagandet av flyktingar i kommuner i regioner med god arbetsmarknad. Regeringen föreslår vidare att kommuner ska kunna få ersättning för vård av ensamkommande barn mellan 18-21 år. Till följd av de förväntat ökade utgifterna föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget ökas med 316 miljoner kronor.

Utgiftsområde 15 Studiestöd

Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. förväntas bli 1,4 miljarder kronor lägre än i stats- budgeten anvisade medel. Det beror framförallt på färre studiemedelstagare med det s.k. högre bidraget än tidigare beräknat. Även prognosen för det generella bidraget är nedreviderad som en följd av att antalet studiemedelsstagare förväntas bli färre än i tidigare prognoser.

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning

I förhållande till den prognos som låg till grund för statsbudgeten beräknas antalet studenter på universitet och högskolor bli lägre, bland annat till följd av att en ökad efterfrågan på arbets- marknaden ökar utflödet från utbildningarna. Det innebär att prognosen för utgifterna på ett flertal anslag kopplade till högskolornas grund- utbildning är lägre än i statsbudgeten anvisade medel.

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik

Utgifterna under utgiftsområdet beräknas bli drygt 500 miljoner kronor högre än i stats- budgeten anvisade medel. Förklaringen är främst att utgifter på totalt 560 miljoner kronor som belastar äldreanslag finns med i utgiftsprognosen för 2007. Äldreanslagen är anslag 31:1 Inves- teringsbidrag för anordnande av hyresbostäder och anslag 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet.

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor

Prognosen för anslaget 92:1 Räntor på statsskulden m.m. är 2,2 miljarder lägre än i statsbudgeten anvisade medel. De lägre utgifterna förklaras främst av en förändrad ränteprognos samt att prognosen avseende

149

PROP. 2006/07:100

statsbudgetens saldo har förbättrats jämfört med tidigare beräkningar.

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen

Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen förväntas bli cirka 3,0 miljarder kronor lägre än i statsbudgeten anvisade medel. Förklaringen är främst att den svenska avgiften i januari 2007 reducerades med 1,8 miljarder kronor för innevarande år på grund av överskott i EU-budgeten avseende 2006. Det har även skett förändringar av prog- nosen till följd av ändringar i EU:s årsbudget innan den slutligen antogs i december 2006. Ett ytterligare skäl till den lägre prognosen är att växelkursen som skall gälla för Sveriges EU-avgift 2007 nu har fastslagits och är lägre än i tidigare prognoser.

Förändring av anslagsbehållningar

I statsbudgeten för 2007 var den beräknade för- brukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under pos- ten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statsbudgeten som sum- man av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna be- räkningspost uppgick i statsbudgeten för 2007 till -0,3 miljarder kronor. I den aktuella progno- sen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under res- pektive utgiftsområde. Förändringen av anslags- behållningarna under 2007 kan nu därför beräk- nas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till för- slag till tilläggsbudget, indragningar av anslags- medel och medgivna överskridanden.

Tabell 6.4 Beräknad förändring av anslagsbehållningar

2007

Miljarder kronor

Ramanslag

(samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor)

1

P

34,6

Ingående ramöverföringsbeloppP

+

Anvisat på ursprunglig statsbudget

733,1

+

Anvisat på tilläggsbudget i VP2007

1,7

+

Medgivna överskridanden

0,0

–

Indragningar

18,3

–

Prognos

723,4

=

Beräknat utgående ramöverföringsbelopp

27,7

Beräknad förändring av anslagsbehållningar

-6,9

Anm.: Beloppen är avrundade ochP överensstämmerP P därförP ej alltid med summan.

1

P EnligtP Årsredovisning förP statenP 2006 (skr. 2006/07:101).

Statsbudgetens utfall 2006 visar att anslagsbe- hållningarna på ramanslag uppgick till 34,6 mil- jarder kronor vid årsskiftet 2006/07. Under 2007 kommer anslagssparandet att öka jämfört med 2006 i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten 2007, eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar.

Anvisade medel föreslås på tilläggsbudget i denna proposition öka med 1,7 miljarder kronor. De hittills beräknade indragningarna av anslags- medel bedöms uppgå till 18,3 miljarder kronor, varav merparten berör rättighetsstyrda trans- fereringsanslag samt anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen.

Skillnaden mellan totalt anvisade medel på ramanslag (inklusive förslag till tilläggsbudget) och prognostiserade utgifter för ramanslag be- räknas nu till -6,9 miljarder kronor (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslags- behållningarna ha minskat till 27,7 miljarder kronor vid utgången av 2007.

150

PROP. 2006/07:100

Tabell 6.5 Utgifter 2006 och 2007

Miljarder kronor

2006

2007

Differens

prognos –

Differens

Urspr.

urspr.

prognos –

stats-

Tilläggs-

Totalt

stats-

totalt

1

2

3

Utgiftsområde

Utfall

P

budgetP

P

anvisatP

P

Prognos

budget

anvisat

budgetP

1

Rikets styrelse

8,2

10,7

0,1

10,7

10,7

0,0

-0,1

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

11,8

11,9

0,0

11,9

11,7

-0,1

-0,2

3

Skatt, tull och exekution

9,0

9,3

9,3

9,3

0,0

0,0

4

Rättsväsendet

28,5

30,8

0,0

30,8

30,4

-0,3

-0,3

5

Internationell samverkan

1,4

1,5

0,1

1,6

1,6

0,1

0,0

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

43,8

44,2

0,0

44,2

45,1

0,9

0,9

7

Internationellt bistånd

25,9

26,7

-0,7

26,0

26,0

-0,7

0,0

8

Migration

7,9

5,0

0,8

5,8

5,9

0,8

0,1

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

42,2

46,9

0,0

46,9

46,8

- 0,1

-0,1

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

125,7

122,4

122,4

121,4

-1,0

-1,0

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

45,0

44,2

44,2

44,0

- 0,2

-0,2

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

60,1

62,6

62,6

62,1

-0,5

-0,5

13

Arbetsmarknad

68,3

66,7

0,3

67,0

63,5

- 3,1

-3,5

14

Arbetsliv

1,2

1,4

0,2

1,5

1,6

0,2

0,0

15

Studiestöd

20,1

20,7

20,7

19,3

-1,4

-1,4

16

Utbildning och universitetsforskning

46,5

44,2

0,0

44,2

42,6

-1,6

-1,6

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

9,6

10,1

0,0

10,1

9,9

-0,2

-0,2

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande

samt konsumentpolitik

8,7

5,7

5,7

6,3

0,5

0,5

19

Regional utveckling

3,3

3,2

0,1

3,3

3,4

0,2

0,1

20

Allmän miljö- och naturvård

4,8

4,6

0,0

4,6

4,4

-0,2

-0,2

21

Energi

1,6

2,7

0,0

2,7

2,3

-0,4

-0,4

22

Kommunikationer

31,1

33,9

0,6

34,5

34,3

0,4

-0,2

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

21,0

18,0

0,0

18,0

17,6

-0,4

-0,4

24

Näringsliv

4,1

4,1

0,2

4,3

4,3

0,2

0,0

25

Allmänna bidrag till kommuner

60,2

72,8

0,1

73,0

73,0

0,1

0,0

26

Statsskuldsräntor m.m.

49,5

43,2

43,2

41,0

-2,2

-2,2

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25,9

28,9

28,9

25,9

-3,0

-3,0

Minskning av anslagsbehållningar

-0,3

-0,3

-0,3

Summa utgiftsområden

765,5

776,0

1,7

778,0

764,4

-11,6

-13,6

Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor

716,1

732,8

1,7

734,9

723,4

-9,4

-11,5

Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten

179,1

189,4

188,5

-0,9

Takbegränsade utgifter

895,2

922,2

911,9

-10,3

Budgeteringsmarginal

11,8

15,8

26,1

10,3

Utgiftstak för staten

907,0

938,0

938,0

0

Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.P

1

P

P

Statsbudgeten för 2007 enligt riksdagens beslut i december 2006.

2

P

P

Förslag till tilläggsbudget i denna proposition.

3

P

P

Anvisat på statsbudgeten för 2007 enligt riksdagens beslut i december 2006 och förslag till tilläggsbudget i denna proposition.

151

PROP. 2006/07:100

6.4Utgifter fram till och med 2010 samt beräknade utgiftsramar för 2008-2010. I och förändringar jämfört med prognosen för utgifterna per utgiftsområde för budgetpropositionen för 2007 2007 och i beräkningen av utgiftsramarna för

6.4.1Utgifter per utgiftsområde

Regeringen presenterade i budgetpropositionen för 2007 förslag till anslag och utgiftsramar per utgiftsområde för 2007 samt en beräkning av utgifterna för 2008 och 2009 fördelade på utgiftsområden och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Dessa förslag och beräkningar har godkänts av riksdagen (bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:09).

I tabell 6.6 redovisas för varje utgiftsområde utfallet för 2006, anvisade medel per utgiftsom- råde för 2007 (inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition), utgiftsprognos för 2007

2008-2010 har hänsyn tagits till tidigare beslutade och nu föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 4.3 och 6.4.2). De beräknade utgiftsramarna för 2009 och 2010 baserar sig, om inget annat anges, på samma regelsystem och politik som utgifts- ramarna för 2008. Vidare har de makroeko- nomiska förutsättningar, volymantaganden inom vissa transfereringssystem samt den pris- och lö- neomräkning som ligger till grund för be- räkningarna uppdaterats jämfört med de beräk- ningar som presenterades i budgetpropositionen för 2007 (se avsnitt 6.4.3).

Förbrukning av anslagsbehållningar på ram- anslag för förvaltnings- och investeringsändamål för 2008 och 2009 redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar (se tabell 6.6).

152

PROP. 2006/07:100

Tabell 6.6 Utgifter per utgiftsområde 2006–2010

Miljoner kronor

2006

2007

2007

2008

2009

2010

1

Utgiftsområde

Utfall

AnslagP

P

Prognos

Beräknat

Beräknat

Beräknat

1

Rikets styrelse

8 199

10 731

10 679

10 606

10 746

10 936

2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

11 832

11 878

11 728

11 113

11 561

11 949

3

Skatt, tull och exekution

9 011

9 325

9 310

9 137

9 267

9 450

4

Rättsväsendet

28 505

30 757

30 422

31 443

31 963

32 603

5

Internationell samverkan

1 426

1 568

1 551

1 597

1 602

1 607

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

43 771

44 164

45 065

44 428

45 956

46 985

7

Internationellt bistånd

25 893

25 957

25 970

28 396

29 809

31 292

8

Migration

7 853

5 818

5 870

6 424

6 166

6 054

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

42 176

46 901

46 784

51 099

53 793

54 891

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

125 683

122 355

121 404

121 245

122 531

124 854

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

45 019

44 202

44 046

43 150

42 544

41 972

12

Ekonomisk trygghet för familjer och

barn

60 066

62 631

62 093

64 079

66 078

68 293

13

Arbetsmarknad

68 280

66 957

63 508

64 667

67 319

67 139

14

Arbetsliv

1 216

1 540

1 589

1 257

1 115

1 099

15

Studiestöd

20 137

20 714

19 343

20 262

21 301

22 774

16

Utbildning och universitetsforskning

46 495

44 234

42 628

46 246

47 742

48 696

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

9 585

10 139

9 932

10 064

10 200

10 355

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik

8 742

5 730

6 278

5 238

4 921

4 748

19

Regional utveckling

3 332

3 253

3 357

3 350

3 422

3 372

20

Allmän miljö- och naturvård

4 822

4 616

4 413

4 704

4 420

4 466

21

Energi

1 603

2 709

2 338

2 651

2 148

1 791

22

Kommunikationer

31 133

34 500

34 286

35 552

36 470

36 991

23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

20 985

18 017

17 600

17 711

17 518

17 405

24

Näringsliv

4 134

4 269

4 306

4 776

4 806

4 757

25

Allmänna bidrag till kommuner

60 246

72 965

72 978

77 285

77 350

77 346

26

Statsskuldsräntor m.m.

49 472

43 170

41 010

39 170

39 070

37 870

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

25 920

28 908

25 915

31 369

19 168

27 105

Minskning av anslagsbehållningar

3 821

2 659

2 277

Summa utgiftsområden

765 538

778 007

764 404

790 841

791 644

809 076

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

716 066

734 837

723 394

751 671

752 574

771 206

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten

179 138

189 379

188 466

200 625

217 611

235 264

Takbegränsade utgifter

895 203

924 216

911 860

952 296

970 185

1 006 470

Budgeteringsmarginal

11 797

26 140

18 704

32 815

26 530

2

907 000

938 000

938 000

971 000

1 003 000

1 033 000

P

Utgiftstak för statenP

1

P

P

Inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition.

2

P

P

Regeringens bedömning av utgiftstak för 2009 och 2010.

153

PROP. 2006/07:100

I tabell 6.7 redovisas förändringen av beräknade utgiftsramar för 2008 och 2009 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen för 2007. Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av nya förslag till utgiftsförändringar, reviderad pris- och löneomräkning samt övriga förändringar som reviderade makroekonomiska

förutsättningar och förändrade volymer inom främst regelstyrda transfereringssystem. För 2008 redovisas i tabell 6.7 förändringen av utgiftsramarna till följd av nya förslag till utgiftsförändringar (se även tabell 6.10), reviderad pris- och löneomräkning (PLO) och övriga faktorer.

Tabell 6.7 Förändring av beräknade utgiftsramar 2008 och 2009 jämfört med budgetpropositionen för 2007

Miljoner kronor

Total

Total

förändring

Varav

förändring

Beslut

PLO

Makro

Övrigt

Utgiftsområde

2008

2008

2008

2008

2008

2009

1

Rikets styrelse

-54

-54

0

-100

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

-109

1

-17

-79

-13

-151

3

Skatt, tull och exekution

-83

-85

2

-120

4

Rättsväsendet

-223

-200

-23

-351

5

Internationell samverkan

87

90

-3

0

86

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhet

-849

-1 011

162

-1 120

7

Internationellt bistånd

-1 253

-145

-7

258

-1 360

-1 330

8

Migration

1 526

637

-12

-48

949

1 320

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

-247

511

-24

150

-883

1 431

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp

-2 740

90

-58

-377

-2 396

-5 029

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom

-407

25

-302

-130

-428

12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

97

-107

247

-43

300

13

Arbetsmarknad

5 520

6 143

-42

-3 020

2 439

9 385

14

Arbetsliv

100

107

-15

7

-11

15

Studiestöd

-629

-18

-137

-474

-630

16

Utbildning och universitetsforskning

-236

163

-432

34

-196

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

15

135

-112

-8

-108

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik

-122

-8

-91

-23

-86

19

Regional utveckling

39

40

-1

0

-11

20

Allmän miljö- och naturvård

76

89

-13

0

39

21

Energi

130

140

-11

1

132

22

Kommunikationer

613

610

43

-40

780

23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar

-28

-28

0

-36

24

Näringsliv

443

545

-42

-59

401

25

Allmänna bidrag till kommuner

51

51

0

115

26

Statsskuldsräntor m.m.

-2 000

-2 000

-4 100

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

-168

333

-501

-2 131

Minskning av anslagsbehållningar

-854

-854

-1 174

Summa utgiftsområden

-1 306

9 107

-2 131

-3 067

-5 214

-3 122

Ålderspensionssystemet vid sidan av

statsbudgeten

-1 771

-901

-870

1 119

Takbegränsade utgifter

-1 077

9 107

-2 131

-3 969

-4 083

2 097

154

I tabell 6.8 redovisas den totala utgiftsföränd- ringen jämfört med budgetpropositionen förde- lat på olika komponenter. Av tabellen framgår det att den totala förändringen av de takbegrän- sade utgifterna är relativt liten i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Även om utgifterna ökar som ett resultat av nya reformer bidrar andra faktorer, däribland lägre utgifter till följd av lägre beräknade sjuktal samt en revi- dering av pris- och löneomräkningen, till lägre utgifter och sammantaget blir ökningen liten. Posten Övrigt dessa år innefattar bland annat reviderade utgifter för EU-avgiften i förhållande till budgetpropositionen för 2007.

Förändringar till följd av nya förslag till ut- giftsförändringar jämfört med budgetproposi- tionen redovisas i avsnitt 6.4.2, medan föränd- ringar till följd av övriga nämnda faktorer redovi- sas i avsnitt 6.4.3.

Tabell 6.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen för 2007

Miljarder kronor

2008

2009

Takbegränsade utgifter i

budgetpropositionen för 2007

953,4

968,1

Nya utgiftsreformer

12,9

12,9

Nya utgiftsminskningar

-3,8

-4,4

Reviderad pris- och löneomräkning

-2,1

-0,6

Övriga makroekonomiska förändringar

-4,0

1,7

Volymförändringar

-2,3

-1,9

Övrigt

-0,9

-4,4

Minskning av anslagsbehållningar

-0,9

-1,2

Total utgiftsförändring

-1,1

2,1

Takbegränsade utgifter i 2007 års

ekonomiska vårproposition

952,3

970,2

6.4.2Utgiftsförändringar 2007-2010 jämfört med budgetpropositionen för 2007 till följd av förslag och aviseringar

Regeringens förslag och aviseringar i denna proposition innebär såväl ökade som minskade utgifter inom ett antal utgiftsområden samt en förändring av de utgifter som via skattekonto- krediteringar belastar budgetens inkomstsida.

En redovisning av nu aviserade och föreslagna utgiftsförändringar återfinns i tabell 6.9. En mer utförlig redogörelse för förslag rörande 2007 års anslag återfinns i kapitel 7 Tilläggsbudget. I

PROP. 2006/07:100

följande avsnitt redovisas förändringar som har en utgiftseffekt på över 10 miljoner kronor för åren 2007–2010. För åren 2007–2009 görs jämförelsen med de belopp som redovisades i budgetpropositionen för 2007. Då 2009 var det sista år som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp för 2010 med de belopp för 2009 som redovisades i budgetpropositionen.

Utgiftsområde 1

Utlandsmyndigheternas arbete med migrations- frågor har ökat kraftigt eftersom fler ansöker om uppehållstillstånd och viseringar. Regeringen föreslår att särskilt belastade myndigheter till- fälligt förstärks med fler utsända och lokal- anställda. Detta för att kunna upprätthålla verk- samheten på en tillfredsställande nivå. Därutöver ökas berört anslag till följd av kompensation för valutakursförändringar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att Regeringskansliets anslag ökas med 44 miljoner kronor 2007.

Utgiftsområde 4

Arbetsbelastningen inom Åklagarmyndigheten har ökat mer än förväntat. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att Åklagarmyndighetens anslag ökas med 47 miljoner kronor 2007. För att finansiera det ökade anslaget till Åklagar- myndigheten föreslås att polisens anslag minskas med 40 miljoner kronor 2007.

Utgiftsområde 5

Till följd av bl.a. kostnader för renovering av FN-byggnaden samt fler och mer omfattande fredsfrämjande insatser ökar FN:s reguljära budget. Ökningen tillsammans med det faktum att Sverige skall finansiera en något högre andel av FN:s budget innebär att Sveriges kostnader för bidrag till FN:s budget blir högre än tidigare beräknat. Regeringen föreslår därför att anslaget för bidrag till vissa internationella organisationer ökas med 70 miljoner kronor 2007 och beräknar att anslaget ökas med 90 miljoner kronor 2008– 2010.

155

PROP. 2006/07:100

Utgiftsområde 6

Utbyggnaden av det gemensamma radio- kommunikationssystemet för skydd och säkerhet (Rakel) har visat sig kräva ytterligare medel, bl.a. för att säkerställa driftsäkerhet vid elbortfall samt radiotäckning i särskilda utrymmen, såsom bil- och järnvägstunnlar. Regeringen föreslår därför att berört anslag ökas med 250 miljoner kronor 2007 och att anslaget för krisberedskap minskas med motsvarande belopp.

Regeringen beräknar att anslaget för ersättning för räddningstjänst kommer att över- skridas med 18 miljoner kronor om inte ytter- ligare medel tillförs. Anledningen till detta är omfattande räddningstjänstinsatser under 2006 orsakade av skogsbränder, vägras och över- svämningar som ännu ej reglerats. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 18 miljoner kronor 2007 och att anslaget för krisberedskap minskas med motsvarande belopp.

Utgiftsområde 7

I budgetpropositionen för 2007 informerade regeringen om att det svenska utvecklings- samarbetet med Ryssland skulle minska och en gradvis övergång ske till ett grannlands- samarbete. Regeringens bedömning är att det, mot bakgrund av Rysslands starka tillväxt och minskade fattigdom, är naturligt att utfasningen av biståndet till Ryssland fortsätter. För 2008 beräknar regeringen att den del av bistånds- anslaget som inte klassificeras som utvecklings- bistånd enligt OECD/DAC:s riktlinjer minskas med 145 miljoner kronor. För 2009 och 2010 beräknas anslaget minska med 150 miljoner kronor. Samtidigt anser regeringen att det finns ett svenskt intresse av fortsatt samarbete med Ryssland på områden som miljö, kärnsäkerhet och mänskliga rättigheter. Denna verksamhet bör föras från utgiftsområde 7 till de utgifts- områden som direkt berörs. Detta redovisas i avsnitt 6.6 i denna proposition.

Under 2007 och de närmast kommande åren beräknas antalet asylsökande till Sverige öka. Till följd av detta ökar de kostnader för asylsökande från utvecklingsländer som avräknas från bi- ståndsramen. Dessa utgifter belastar utgiftsom- råde 8. Att avräkna kostnader för mottagande av flyktingar från DAC-länder sker i enlighet med

vad som enligt OECD/DAC kan klassificeras som bistånd och görs i enlighet med bud- geteringsprinciper som tidigare tillämpats. Även i 2001 och 2003 års ekonomiska vårproposi- tioner har avräkningarna för flyktingmottagande höjts på tilläggsbudget för att finansiera ökade kostnader inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Regeringen bedömer att avräk- ningarna kommer att öka med knappt 1 351 miljoner kronor 2008 och 1 390 miljoner kronor under 2009 och 2010. För att ge rimliga planeringsförutsättningar görs emellertid en mindre avräkning innevarande år Regeringen föreslår därför att biståndsanslaget minskas med 700 miljoner kronor 2007.

Utgiftsområde 8

Antalet asylsökande till Sverige antas öka 2007 och de närmast kommande åren. Detta innebär att antalet ärenden som Migrationsverket hand- lägger beräknas öka. För 2008 beräknas därför Migrationsverkets anslag öka med 550 miljoner kronor. För 2009 och 2010 beräknas anslaget öka med 300 miljoner kronor respektive 200 miljoner kronor.

Utgifterna i Migrationsverkets mottagande- system antas bli högre än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2007. Regeringen före- slår, med anledning av detta, att anslaget för ersättningar och bostadskostnader ökas med 743 miljoner kronor 2007.

Regeringen anser att den statliga ersättningen till kommuner som träffar överenskommelser om mottagande av ensamkommande barn skall öka, i syfte att fler kommuner skall ta emot dessa barn. Regeringen förslår därför att anslaget för ersättningar och bostadskostnader ökas med 15 miljoner kronor 2007. För åren 2008–2010 beräknas anslaget öka med 37 miljoner kronor.

För att underlätta för personer som fått avslag på sin asylansökan att återvända till sina hem- länder med rimliga förutsättningar att leva och verka i hemlandet, anser regeringen att ett åter- etableringsstöd bör införas. Regeringen föreslår därför att anslaget för ersättningar och bostads- kostnader ökas med 27 miljoner kronor 2007.

Det stigande antalet asylsökande leder också till att behovet av offentliga biträden i utlänningsärenden ökar. För 2008 beräknas därför berört anslag ökas med 50 miljoner kronor.

156

Utgiftsområde 9

I syfte att vidta åtgärder för att öka beredskapen inför en eventuell influensapandemi beräknar regeringen att berört anslag bör ökas med 300 miljoner kronor under 2008 respektive 2009. För 2010 beräknas anslagsökningen uppgå till 400 miljoner kronor. Medlen skall vid behov användas dels för uppbyggnaden av en produktionskapacitet, dels för att kunna ingå avtal om leverans av vacciner i händelse av en pandemi.

I syfte att vidta drogförebyggande åtgärder inom det alkohol- och narkotikapolitiska om- rådet beräknar regeringen att berört anslag ökas med 185 miljoner kronor åren 2008–2010.

Regeringen avser att stärka anknytningen till arbetsmarknaden för studerande och hemma- varande ungdomar som bor i hushåll vilka är beroende av försörjningsstöd. En enhetlig regel bör skapas för hur stor del av den intjänade inkomsten från feriearbete som dessa ungdomar får behålla utan att det ekonomiska biståndet till familjen minskar. Med anledning av detta beräknas berörda anslag öka med 30 miljoner kronor åren 2008–2010.

Utgiftsområde 10

För att förbättra de ekonomiska förutsättning- arna för de personer med aktivitets- och sjuk- ersättning som förvärvsarbetar och för att öka incitamenten till arbete bör inkomstavdraget vid beräkning av bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning sänkas från och med 2008. Av denna anledning beräknar regeringen att berört anslag ökas med 271 miljoner kronor från och med 2008.

Utgiftsområde 11

För att förbättra de ekonomiska förutsättning- arna för de ålderspensionärer som förvärvs- arbetar och för att öka incitamenten till arbete bör inkomstavdraget vid beräkning av bostads- tillägget till ålderspensionärer sänkas från och med 2008. Av denna anledning beräknar regeringen att anslaget för bostadstillägg till pensionärer ökas med 25 miljoner kronor från och med 2008.

PROP. 2006/07:100

Utgiftsområde 13

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att öka sysselsättningen, i synnerhet bland ungdomar och långtidsarbetslösa, föreslås att en jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbets- lösa införs den 2 juli 2007 och en jobbgaranti för ungdomar införs i slutet av 2007.

Regeringens förslag till jobb- och utvecklings- garanti för långtidsarbetslösa och den planerade jobbgarantin för ungdomar ökar behovet av ar- betsmarknadspolitiska program. Den planerade omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen ökas därför med ca 31 000 personer 2008 och med ca 20 000 personer 2009 jämfört med beräknade volymer i budgetpropositionen för 2007. Totalt beräknas de planerade voly- merna för arbetsmarknadspolitiska program till 95 000 personer 2008 och till 90 000 personer 2009 respektive 2010.

Till följd av jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa och jobbgarantin för ung- domar beräknar regeringen att kostnaderna för aktivitetsstöd och kringkostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska programmen ökar med 4 094 miljoner kronor 2008, 3 566 miljoner kro- nor 2009 och med 3 067 miljoner kronor 2010 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2007. Vidare beräknar regeringen inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin ökade kostnader för insatser för personer med funk- tionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. För att förbättra möjligheterna för denna grupp att få ett arbete föreslår regeringen att berört anslag ökas med 123 miljoner kronor 2007, varav 104 miljoner kronor avser ökade anslag till Samhall och 19 miljoner kronor ökade löne- bidrag. Dessutom beräknar regeringen en ökning med 558 miljoner kronor 2008, vilket motsvarar drygt 2 000 lönebidragsplatser och cirka 1 000 platser i Samhall. Därmed kan den tillfälliga ök- ningen av antalet lönebidragsplatser 2006 och 2007 bibehållas 2008 samt att en ytterligare ökning kan ske från 2009. Utgiftsökningen beräknas till 768 miljoner kronor 2009 och till 947 miljoner kronor 2010.

Införandet av jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa, jobbgarantin för ung- domar och de ökade insatserna för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbets- förmåga beräknas minska utgifterna för arbets- löshetsförsäkringen. Efter att hänsyn tagits till de minskade kostnaderna för arbetslöshets-

157

PROP. 2006/07:100

försäkringen beräknas nettokostnaderna under utgiftsområdet öka med 2 737 miljoner kronor 2008, 2 215 miljoner kronor 2009 och med 1 819 miljoner kronor 2010 till följd av dessa reformer.

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja integration föreslår regeringen att så kallade instegsjobb införs den 1 juli 2007. Instegsjobben är en subventionerad anställning som är kopplad till deltagande i svenska för in- vandrare (sfi) eller uppnådda resultat inom den- na och skall innehålla tydliga handledande inslag. Instegsjobben är riktade till asylsökande som har fått uppehållstillstånd, kvotflyktingar och dessa gruppers anhöriga under de första 18 månaderna efter uppehållstillstånd. För detta ändamål före- slår regeringen att berört anslag ökas med 100 miljoner kronor 2007. Regeringen beräknar att det behövs ytterligare 400 miljoner kronor per år under 2008–2010. Regeringen avser att i kommun- och stadsdelar där utanförskapet är särskilt stort inleda en försöksverksamhet med nystartscentrum där olika aktörer samverkar, i syfte att underlätta för enskilda personer att få stöd. Regeringen föreslår att berörda anslag ökas med 10 miljoner kronor 2007. För 2008 beräknas ökningen till 20 miljoner kronor. Vidare föreslås insatsen yrkesbedömning ökas med 5 miljoner kronor 2007. För åren 2008-2010 beräknas be- rört anslag ökas med 10 miljoner kronor per år.

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja integration föreslår regeringen vidare att berörda anslag ökas med 275 miljoner kronor för 2007 i syfte att ge kommuner i regioner med god arbetsmarknad som ingår överenskommelse om flyktingmottagande bättre förutsättningar att ta emot flyktingar och er- bjuda en bra integration. För samma ändamål ökas berörda anslag med 622 miljoner kronor 2008, 676 miljoner kronor 2009 samt 400 mil- joner kronor 2010. Regeringen föreslår inom ramen för samma satsning att möjligheterna att inrätta en stimulansersättning till individer för att arbetsmarknadsinträdet skall ske snabbare, t.ex. i form av en bonus för godkänd nivå i svenska för invandrare (sfi), bör undersökas.

Vidare föreslår regeringen att kommuner bör kunna få ersättning för kostnader för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för personer mellan 18 och högst 21 år som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande m.m. om dessa vid ankomsten till

Sverige var under 18 år och utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn). En förutsättning skall dock vara att vården har påbörjats före det att personen fyllt 18 år. Anslaget för ersättning till kommuner för kost- nader vid flyktingmottagande föreslås till följd av detta ökas med 16 miljoner kronor för 2007. För åren 2008–2010 beräknas anslaget öka med 32 miljoner kronor per år.

Anslaget för integrationsåtgärder föreslås minskas för att bidra till finansiering av åtgärden. Vidare föreslås anslaget minskas med ytterligare 10 miljoner kronor 2007 för att finansiera för- beredelser för försöksverksamhet med nystarts- centrum. För 2008 beräknas minskningen till 20 miljoner kronor för samma ändamål.

För att täcka de kostnader som uppstår i anslutning till avvecklingen av Integrationsverket föreslår regeringen att en avvecklingsmyndighet inrättas vilket innebär att berört anslag ökas med 35 miljoner kronor 2007. Beslutet om avveckling av Integrationsverket innebär även att ett antal myndigheter får nya uppgifter inom integra- tionspolitiken. För att finansiera detta föreslår regeringen att berört anslag ökas med 23 mil- joner kronor 2007. För 2008 och 2009 beräknas utgifterna öka med 42 miljoner kronor och för 2010 med 39 miljoner kronor. Enligt förslag i avsnitt 6.6.7 i denna proposition om att flytta vissa ändamål och verksamheter kommer dessa utgifter från och med 2008 att överföras från utgiftsområde 13 till andra utgiftsområden.

Behovet av svensk medfinansiering för Europeiska socialfonden har minskat, varför anslaget beräknas minska med 130 miljoner kronor åren 2008-2010.

Regeringen har tillsatt en utredning om bl.a. förutsättningarna för statens regressrätt i fråga om lönegaranti (dir. 2007:13). Med anledning av de ändringar av statens regressrätt som kan bli en följd av utredningens förslag beräknar rege- ringen att utgifterna ökas med 150 miljoner kronor för 2008. Utgiftsökningen beräknas till 350 miljoner kronor per år åren 2009 och 2010.

Från 2008 bör särskilt anställningsstöd och bidrag till skyddat arbete hos offentliga arbets- givare (OSA) lämnas som bidrag på stats- budgetens utgiftssida istället för nuvarande kreditering av arbetsgivarnas skattekonto. Detta innebär att utgifterna ökar med 2 302 miljoner kronor per år från och med 2008. Samtidigt minskar skatteutgifterna på statsbudgetens in- komstsida med motsvarande belopp.

158

Utgiftsområde 14

En avvecklingsmyndighet för Arbetslivs- institutet föreslås inrättas vilket innebär en anslagsökning på 164 miljoner kronor under 2007. För 2008 beräknas anslaget ökas med 107 miljoner kronor.

För att bidra till finansiering av en utbetalning till arbetsmarknadens parter för utbildnings- insatser genomförda under 2006 föreslår regeringen att utgiftsområdet tillförs 16 miljoner kronor för 2007.

Med anledning av förändringen ovan sker även några ytterligare anslagsförändringar inom utgiftsområdet för innevarande år, se avsnitt 7.2.11. En kommitté har inrättats (dir. 2007:19) med uppdrag att bedriva företagshälsovårds- utbildning samt att utreda och lämna förslag om framtida huvudmannaskap för företagshälso- vårdsutbildningen. Vidare får Arbetslivs- institutet använda 70 miljoner kronor av sitt förvaltningsanslag till att underlätta omställ- ningen av forskningsverksamheten till universitet och högskolor.

Utgiftsområde 15

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja integration ingår satsningar på kompletterande utbildningar (se utgiftsområde 16). Detta beräknas medföra ökade utgifter för studiemedel med 14 miljoner kronor 2008, 15 miljoner kronor 2009 och 16 miljoner kronor 2010.

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att öka sysselsättningen, i synnerhet bland ungdomar och långtidsarbetslösa, bör en permanentning av platser för kvalificerad yrkes- utbildning (KY) och lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken genomföras (se utgifts- område 16). Berörda anslag för studiemedel beräknas öka med 18 miljoner kronor 2008, 57 miljoner kronor 2009 och 78 miljoner kronor 2010.

För att bidra till finansiering av regeringens förslag i 2007 års ekonomiska vårproposition beräknas anslaget för bidrag till vissa organisa- tioner minska med 50 miljoner kronor per år 2008–2010.

PROP. 2006/07:100

Utgiftsområde 16

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja integration bör en utvidgad satsning på ökad kompetens för lärare i svensk- undervisning för invandrare (sfi) genomföras. Detta beräknas medföra att berört anslag ökas med 17 miljoner kronor per år 2008–2010. Vidare föreslår regeringen en pilotverksamhet för att validera 1 000 personers utländska yrkes- kompetens med branschmodeller. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 20 miljoner kronor 2007. Därutöver avser regeringen att, inom ramen för nämnda åtgärder, genomföra en fortsatt satsning på kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk jurist- eller lärarutbildning, eller med högre praktisk förvalt- ningsutbildning. Slutligen avser regeringen i samma syfte att genomföra en kompletterande utbildning för personer med avslutad hälso- och sjukvårdsutbildning från länder utanför EU/EES-området. Åtgärderna beräknas medföra att anslagen, exklusive studiemedel, ökas med 46 miljoner kronor 2008, och med 51 miljoner kronor för 2009 och 2010.

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att öka sysselsättningen, i synnerhet bland ungdomar och långtidsarbetslösa, finns det behov av en satsning på försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Åtgärderna beräknas medföra att berörda anslag ökas med 65 miljoner kronor 2008, 175 miljoner kronor 2009 och 275 miljoner kronor 2010. Slutligen anser regeringen att den tillfälliga ökningen med 2 000 platser inom kvalificerad yrkesutbildning (KY) bör permanentas. Även försöksverksam- heten med lärlingsutbildning inom vissa hant- verksyrken bör permanentas och därtill utvidgas. Åtgärderna beräknas medföra att berörda anslag, exklusive studiemedel, ökas med 35 miljoner kronor 2008, 102 miljoner kronor 2009 och 136 miljoner kronor 2010.

Vidare inleder regeringen den omfattande satsning på ökad lärarkompetens läsåret 2007/08 som föreslogs i budgetpropositionen för 2007. Syftet är att stärka lärares möjligheter till kvalifi- cerad fortbildning och fördjupning samt ge möjlighet till deltagande i forskarutbildning. Regeringen genomför också en särskild satsning på kompletterande utbildning för obehöriga lärare. Inom utgiftsområdet flyttas, såsom föreslås på tilläggsbudget i denna proposition,

159

PROP. 2006/07:100

484 miljoner kronor 2007 för att möjliggöra satsningen.

Slutligen föreslår regeringen att elektro- teknikutbildningen flyttas från Högskolan i Kalmar till Blekinge tekniska högskola, vilket medför att 14 miljoner kronor föreslås flyttas inom utgiftsområdet 2007.

Utgiftsområde 17

Satsningen på att vårda, bevara och tillgänglig- göra institutioners samlingar, föremål och arkivalier skulle ha upphört vid utgången av 2007. Arbetet har dock fallit väl ut, och som ett led i att förlänga denna satsning beräknar regeringen att anslaget för sysselsättnings- åtgärder inom kulturområdet ökas med 75 miljoner kronor 2008 och med 25 miljoner kronor 2009.

Regeringen anser att den så kallade allians- modellen på teater-, dans- och musikområdet bör byggas ut för dansare och musiker. För detta beräknar regeringen att berört anslag bör ökas med 30 miljoner kronor åren 2008–2010. För främjande av etnisk och kulturell mångfald beräknar regeringen att berört anslag ökar med 10 miljoner kronor åren 2008–2010.

Därutöver beräknar regeringen att anslagen för Riksutställningar och Riksantikvarieämbetet ökas med sammanlagt 30 miljoner kronor 2008 för att täcka vissa kostnader i samband med omlokaliseringen till Gotland.

I syfte att finansiera bl.a. ett nytt scen- maskineri för Operan beräknar regeringen att Operans anslag ökas med 10 miljoner kronor 2010.

Utgiftsområde 19

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja företagande föreslår regeringen att anslaget för transportbidrag ökar med 90 miljoner kronor 2007. För åren 2008–2010 beräknas berört anslag ökas med 90 miljoner kronor per år. Detta säkrar en långsiktigt stabil finansiering av transportbidraget.

Inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden avser regeringen att hantera medlen i de territoriella program där svenska myndigheter administrerar utbetalningar av EU- medel för andra deltagande länders räkning

utanför statsbudgeten. Programmen som berörs av detta är Nord, Botnia-Atlantica och Öresund- Kattegatt-Skagerrak. Programmet Norra periferin hanteras på detta sätt sedan tidigare. Detta innebär att berört anslag beräknas minska med 50 miljoner kronor för 2008 och med 100 miljoner kronor för 2009 och 2010. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2008 med förslag till justering av utgiftstaket till följd av denna förändring.

Utgiftsområde 20

Som en del av regeringens åtgärder för att minska klimatpåverkan föreslås att en miljöbils- premie införs i syfte att stimulera användningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen. Premien föreslås utformas som ett kontantbidrag på 10 000 kronor per miljöbil och avse perioden 1 april 2007 till 31 december 2009. Regeringen föreslår för detta ändamål ett nytt anslag på 50 miljoner kronor 2007 och beräknar 100 miljoner kronor per år 2008–2009.

Regeringen vill även öka satsningarna på havsmiljön genom miljö- och kostnadseffektiva åtgärder. Ett nytt anslag föreslås för detta ändamål på 40 miljoner kronor 2007. För de kommande åren beräknas 100 miljoner kronor 2008, 150 miljoner kronor 2009 samt 200 miljoner kronor 2010. Anslaget föreslås även användas för inrättandet av en satellitbildsdata- bas vid Lantmäteriverket.

Regeringen avser att se över arbetsformer och instrument för skydd av värdefulla områden. I avvaktan på detta föreslår regeringen ett anslag för biologisk mångfald som motsvarar 2006 års nivå. Detta görs också för att finansiera regeringens satsning på havsmiljö åren 2007- 2010 samt miljöbilspremien 2007. Anslaget för biologisk mångfald minskas därför med 88 miljoner kronor 2007, 111 miljoner kronor 2008, 199 miljoner kronor 2009 samt 234 miljoner kronor 2010.

Utgiftsområde 21

Inom 2002 års energipolitiska program, som löper ut 2007, genomförs en rad åtgärder som syftar till att åstadkomma en effektivare energi- användning. Verksamheten omfattar främst bidrag till den kommunala energirådgivningen,

160

informations- och utbildningsinsatser, stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, metodutveckling för genomförande av EG-direktiv inom energi- effektiviseringsområdet samt provning, märk- ning och certifiering av energikrävande utrust- ning. Regeringen bedömer att åtgärder för effektivare energianvändning fortsatt bör genomföras och beräknar anslagsnivån till 140 miljoner kronor åren 2008–2010.

Regeringen anser att en förlängning av solvärmestödet för bostadshus och bostads- anknutna lokaler bör ske för perioden 2008– 2010. För att klara en förväntad tillströmning av ansökningar 2007 föreslår regeringen att anslaget ökas med 5 miljoner kronor 2007. För 2008 beräknas anslaget ökas med 12 miljoner kronor och för 2009 och 2010 med 14 miljoner kronor per år. För att finansiera denna satsning minskas stödet för konvertering från direktverkande elvärme med motsvarande belopp.

Utgiftsområde 22

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja företagande görs bedömningen att ytterligare resurser bör avsättas för att minska de förseningar som drabbat arbetspendling från och till Stockholm. För 2007 föreslås därför att Ban- verkets anslag ökas med 125 miljoner kronor.

Regeringen föreslår i proposition 2006/07:109 om införande av trängselskatt i Stockholm att trängselskatt införs från och med den 1 augusti 2007. En fond avses användas för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur. Uppbyggnaden av fonden avses ske enligt följande. Inkomster från trängselskatten skall redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. På statsbud- getens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget är avsett för system- och administra- tionskostnader m.m. Det andra anslaget används för själva fonduppbyggnaden och skall motsvara skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna. För 2007 föreslås 461 miljoner kronor för att finansiera system- och administrationskost- nader. För 2008 beräknas sammantaget 610 miljoner kronor för system- och administra- tionskostnader samt för fonduppbyggnad. För 2009 och 2010 beräknas 740 miljoner kronor för berörda anslag. Under 2007 kommer intäkterna

PROP. 2006/07:100

vara lägre än system- och administrationskost- naderna. Detta underskott reducerar anslaget för fonduppbyggnad 2008 vilket förklarar att berört anslag minskas jämfört med 2009 och 2010.

Mot bakgrund av ändring i förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd beräknar regeringen att anslaget för trafikupphandling kan minskas med 55 miljoner kronor fr.o.m. 2009.

Utgiftsområde 23

Djurskyddsmyndigheten skall läggas ner den 1 juli 2007. För att täcka kostnader för djur- skyddsverksamhet som bedrivs under 2007 och för avvecklingen av myndigheten föreslår regeringen att Djurskyddsmyndighetens anslag ökas med 17 miljoner kronor 2007.

Utgiftsområde 24

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja företagande vill regeringen förlänga programmet ForskaVäx. Regeringen beräknar därför att anslaget till Vinnova ökas med 100 miljoner kronor årligen 2008–2010. För att förbättra rådgivnings- och finansierings- möjligheterna för små och medelstora företag beräknar regeringen att förstärkningen av ALMI:s finansiering med 80 miljoner kronor bör bibehålls även åren 2008–2010. För att säkerställa att Konkurrensverket ges möjlighet att driva kartellmål ökas anslaget som finansierar rätte- gångskostnader med 15 miljoner kronor 2008 och med 5 miljoner kronor 2009 och 2010.

Vidare beräknar regeringen att anslaget för exportfrämjande ökas med 75 miljoner kronor 2008. För 2009 och 2010 beräknas anslaget ökas med 50 miljoner kronor respektive 25 miljoner kronor. Medlen inkluderar även förberedelser för ett svenskt deltagande vid världsutställningen i Shanghai. Regeringen anser att det är angeläget att Sverige befäster sin ledande position inom miljöteknik. Därför föreslår regeringen att anslaget för näringslivsutveckling ökas med 80 miljoner kronor 2007. För åren 2008–2010 beräknas anslaget ökas med 150 miljoner konor per år.

Inom ramen för regeringens samlade åtgärder för att främja integration vill regeringen under- lätta för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Satsningen skall bidra till

161

PROP. 2006/07:100

ökad sysselsättning genom fler och växande företag, ökad integration och motverkande av utanförskap. Därför beräknas anslaget för näringslivsutveckling ökas med 20 miljoner kronor per år under perioden 2008–2010.

Slutligen föreslår regeringen att anslaget för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag ökas för att finansiera de kostnader som uppstår innan försäljningsintäkterna från försäljningen av statligt ägda bolag erhållits. Därför föreslår regeringen att anslaget ökas med 100 miljoner kronor 2007. För 2008 och 2009 beräknas anslaget ökas med 100 miljoner kronor per år.

Utgiftsområde 25

Till följd av att omslutningen i utjämnings- systemet för LSS-kostnader ökar 2007 föreslår regeringen att anslaget ökas med 115 miljoner kronor. Regeringen beräknar att anslaget för åren 2008–2010 ökas med motsvarande belopp. Anslagsökningarna motsvaras av ökade utjäm- ningsavgifter som redovisas på statsbudgetens inkomstsida.

Vidare beräknar regeringen att anslaget för kommunalekonomisk utjämning minskas med 65 miljoner kronor 2008 för att finansiera ett underskott som uppstår i utjämningssystemet för LSS-kostnader för 2007.

162

PROP. 2006/07:100

Tabell 6.9 Nu föreslagna och aviserade utgiftsförändringar

Förändringar av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen för 2007. Endast förändringar som har en utgiftseffekt över 10 miljoner kronor redovisas under respektive utgiftsområde. Då 2009 var det sista år som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp för 2010 med de belopp för 2009 som redovisades i budgetpropositionen för 2007.

Miljoner kronor

2007

2008

2009

2010

UO 1 Rikets styrelse

54

varav

Ökad migrationsverksamhet vid utlandsmyndigheter.

30

Valutajustering

14

UO 4 Rättsväsendet

3

varav

Polisen

-40

Åklagarmyndigheten, ökad ärendetillströmning m.m.

47

UO 5 Internationell samverkan

70

90

90

90

varav

Höjd FN-avgift

70

90

90

90

UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

0

varav

Krisberedskap

-268

Ersättning för räddningstjänst m.m.

18

Radiokommunikation för skydd och säkerhet (RAKEL)

250

UO 7 Internationellt bistånd

-700

-145

-150

-150

varav

Höjd avräkning för flyktingkostnader

-700

Utfasning Rysslandsbistånd

-145

-150

-150

UO 8 Migration

785

637

337

237

varav

Ökat antal asylsökande, prövningskostnader

550

300

200

Ersättningar och bostäder

743

Kommunersättning för ensamkommande barn

15

37

37

37

Återetableringsstöd

27

Offentligt biträde i utlänningsärenden

50

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

-4

511

511

611

varav

Handlingsplanerna mot alkohol och narkotika

185

185

185

Vaccinberedskap

1

300

300

400

Feriearbetande ungdomar

30

30

30

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

90

90

90

varav

Bostadstillägg för aktivitets- och sjukersatta

271

271

271

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

25

25

25

varav

Bostadstillägg för ålderspensionärer

25

25

25

UO 13 Arbetsmarknad

342

6 143

5 856

5 183

varav

Verksamhet som förs från Integrationsverket till andra

myndigheter

23

42

42

39

Integrationsåtgärder

-51

-40

-40

-40

Extra medel till kommuner med arbetsmarknadsfokus

275

456

541

274

Vård av ensamkommande barn

16

32

32

32

Individbaserad stimulansersättning

166

135

126

Avvecklingsmyndigheten för Integrationsverket

35

Flytt av offentligt skyddat arbete (OSA) från inkomstsidan

785

785

785

Flytt av särskilt anställningsstöd från inkomstsidan

1 517

1 517

1517

Instegsjobb, införs fr.o.m. den 1/7 2007

100

400

400

400

Utökade resurser för yrkesbedömning

5

10

10

10

Nystartscentrum

10

20

163

PROP. 2006/07:100

Fortsättning på tabell 6.9 Nu föreslagna och aviserade utgiftsförändringar

Förändringar av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen för 2007. Endast förändringar som har en utgiftseffekt över 10 miljoner kronor redovisas under respektive utgiftsområde. Då 2009 var det sista år som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp för 2010 med de belopp för 2009 som redovisades i budgetpropositionen för 2007.

Miljoner kronor

2007

2008

2009

2010

Jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa

123

2 670

2 447

2 131

varav Verksamhetskostnader

649

813

480

Aktivitetsstöd

1 463

866

704

Ökning av lönebidrag och Samhall

123

558

768

947

Införandet av jobbgaranti för ungdomar

1 982

1 887

1 883

varav Verksamhetskostnader

950

985

994

Aktivitetsstöd

1 032

902

889

Arbetslöshetsersättning (beräknad minskning t.f.a. införande

av jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa och

jobbgaranti för ungdomar)

-1 916

-2 119

-2 194

Merkostnadsersättning plusjobb avvecklas

-207

Medel till Arbetslivsinstitutet

-13

Europeiska socialfonden minskad medfinansiering

-130

-130

-130

Kostnader för att ta bort statens regressrätt

150

350

350

UO 14 Arbetsliv

180

107

varav

Arbetsmiljöverket

-13

Utbildningsinsatser genomförda av arbetsmarknadens parter

28

Avvecklingsmyndighet Arbetslivsinstitutet

164

107

UO 15 Studiestöd

-18

22

44

varav

Studiemedel kompletterande utbildningar

14

15

16

Studiemedel KY-platser samt hantverksutbildning

18

57

78

Bidrag till korttidsstudier

-50

-50

-50

UO 16 Utbildning och universitetsforskning

20

163

345

479

varav

Utveckling av skolväsende

-50

-150

-150

-150

Forskarutbildning för lärare

50

150

150

150

Utveckling av skolväsende

-367

-600

-800

-1 000

Fortbildning av lärare

367

600

800

1 000

Utveckling av skolväsende

-60

-60

-60

-60

Vidareutbildning/validering obehöriga lärare

60

60

60

60

Pilotverksamhet validering med branschmodeller

20

Lärlingsutbildning

65

175

275

Permanentning KY-platser samt hantverksutbildning

35

102

136

Elektroteknikutb. flytt från Högskolan i Kalmar

-14

Elektroteknikutb. flytt till Blekinge tekn högskola

14

Kompletterande utbildningar

46

51

51

Ökad kompetens för sfi-lärare

17

17

17

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

0

135

55

40

varav

Dans- och Musikerallians

30

30

30

Etnisk och kulturell mångfald

10

10

10

Accessjobb

75

25

Riksantikvarieämbetet och Riksutställningar

30

Operan

10

164

PROP. 2006/07:100

Fortsättning på tabell 6.9 Nu föreslagna och aviserade utgiftsförändringar

Förändringar av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen för 2007. Endast förändringar som har en utgiftseffekt över 10 miljoner kronor redovisas under respektive utgiftsområde. Då 2009 var det sista år som redovisades i budgetpropositionen jämförs nedan belopp för 2010 med de belopp för 2009 som redovisades i budgetpropositionen för 2007.

Miljoner kronor

2007

2008

2009

2010

UO 19 Regional utveckling

90

40

-10

-10

varav

Transportbidrag

90

90

90

90

Flytt av territoriella program från statsbudgeten

-50

-100

-100

UO 20 Allmän miljö- och naturvård

0

89

51

-34

varav

Biologisk mångfald

-90

-111

-199

-234

Miljöbilspremie

50

100

100

Havsmiljöstrategi inkl satellitdatabas

40

100

150

200

UO 21 Energi

140

140

140

varav

Förlängning av program för effektivare energianvändning

140

140

140

Konvertering från direktverkande elvärme

-5

-12

-14

-14

Solvärmestöd

5

12

14

14

UO 22 Kommunikationer

586

610

685

685

varav

Banverket: banhållning och sektorsuppgifter

125

Rikstrafiken trafikupphandling

-55

-55

Utgifter och fondavsättningar m.a.a. trängselskatt i

Stockholm

461

610

740

740

UO 23 Jord- skogsbruk, fiske med anslutande näringar

17

varav

Avveckling av Djurskyddsmyndigheten

17

UO 24 Näringsliv

180

545

510

385

varav

Vinnova: ForskaVäx

100

100

100

ALMI

80

80

80

Miljöteknik

80

150

150

150

Invandrares företagande

20

20

20

Kostnader för försäljning av statligt ägda bolag

100

100

100

Konkurrensverket, rättegångskostnader

15

5

5

Exportfrämjande

75

50

25

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

115

51

115

115

varav

Reglering av underskott i utjämningssystemet för LSS-

kostnader för 2007

-65

Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader

115

115

115

115

Summa ökning av takbegränsade utgifter

1 743

9 107

8 434

–

165

PROP. 2006/07:100

6.4.3Övriga utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen 2007

I detta avsnitt redovisas förändringen av beräk- nade utgiftsramar 2008 och 2009 till följd av faktorer utöver de som redovisas i avsnitt 6.4.2 (se även tabell 6.8).

Pris- och löneomräkning av anslagen till myndig- heternas förvaltningskostnader

I den inledande fasen av budgetprocessen han- teras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen.

I budgetpropositionen för 2007 gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål för 2008. Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning (PLO) för dessa anslag genomförts för 2008. Den slutliga pris- och löneomräkningen av anslagen för 2008 påverkar även de beräknade anslagsnivåerna för 2009 och 2010. För 2009 har anslagsnivåerna reviderats jämfört med beräkningen i budget- propositionen.

De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräk- ningen används separata index för prisutveck- lingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar inom myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneom- räkningssystemet.

Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex (AKI) som baseras på löne- utvecklingen för tjänstemän i den konkurrens- utsatta sektorn korrigerad för ett genomsnitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner är det index som använts 0,78 procent för 2008 (AKI: 2,88 procent minus produktivitetsavdrag: 2,10 procent).

Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löne- omräkningen om med ett index som motsvarar 70 procent av konsumentprisindexförändringen två år före det aktuella budgetåret. För om- räkningen av hyror till 2008 är det index som använts för hyresavtal som inte skall omför- handlas 0,91 procent. Omräkningen för hyres- avtal som skall omförhandlas bygger på pris- utvecklingen under perioden från det att avtalet tecknades till det att avtalet skall omförhandlas.

Detta index är individuellt för varje berört anslag.

För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fast- ställs genom en sammanvägning av flera index från Statistiska centralbyrån avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2008 är det index som använts 0,64 procent.

Till följd av den slutgiltiga pris- och löneom- räkningen minskas de beräknade anslagsmedlen sammantaget med 2,1 miljarder kronor 2008 och med 0,6 miljarder kronor 2009, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Detta beror främst på att arbetskraftskostnaderna mätt med arbetskostnadsindex blivit lägre än vad som antogs i budgetpropositionen för 2007. Detta medför att för flertalet PLO-anslag blir den slutgiltiga pris- och löneomräkningen lägre.

Övriga makroekonomiska förändringar

I jämförelse med budgetpropositionen för 2007 har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål.

Förändringar 2008 beror främst på att den öppna arbetslösheten har minskat i jämförelse med budgetpropositionen, från 5,0 procent till 4,1 procent. Detta beräknas leda till minskade utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. För 2009 ökar utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten med 1,4 miljarder kronor, vilket förklaras av att inkomst- index höjts.

Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga makroekonomiska förändringar (se tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 4,0 miljarder kronor 2008 och ökar med 1,7 miljarder kronor 2009 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen.

Volymer

Utgifterna har också förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen för 2007 till följd av nya prognoser för volymer inom främst regelstyrda transfereringssystem.

Antalet nya asylsökande väntas öka kraftigt, från 24 322 personer 2006 till närmare 40 000 i år och mellan 30 000 och 40 000 per år 2008-2010. Detta medför högre utgifter inom utgiftsområde 8 Migration än vad som beräknades i budget- propositionen för 2007. Utgiftsökningarna

166

begränsas dock av att antalet genomsnittligt inskrivna asylsökande i Migrationsverkets mottagningssystem förväntas minska något (se tabell 6.10). Det beror bland annat på högre produktivitet inom myndigheten och på att till- gången till introduktionsplatser beräknas vara fortsatt relativt god, bl.a. till följd av regeringens förslag om stimulansåtgärder riktat mot kommuner som tar emot fler nyanlända flyktingar. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas utgifterna bli cirka 1,5 miljarder kronor lägre 2007 till 2009 till följd av att antalet sjukpenning- dagar bedöms bli färre än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2007. Orsaken till detta är att minskningen av antalet sjukpenningdagar under de första månaderna 2007 skett i en något högre takt än förväntat. Det faktum att fler i sysselsättning också innebär att fler får sjuk- penninggrundande inkomst och därmed kan komma i fråga för sjukpenning, samt den i Sverige historiskt sett starka samvariationen mellan sjuktal och arbetslöshetstal, är faktorer som talar för att antalet sjukdagar kan vända upp igen någon gång under prognosperioden. Sam- tidigt inriktas regeringens politik på att bryta utanförskapet och ett viktigt inslag i detta är att bryta samvariationen mellan sjuktal och arbetslöshetstal.

Regeringen konstaterar att det finns krafter som drar åt olika håll vad gäller utvecklingen av sjukdagarna under prognosperioden och gör bland annat därför en beräkningsteknisk fram- skrivning som innebär att antalet sjukpenning- dagar 2008-2010 antas ligga på samma nivå som 2007. Regeringen avser att återkomma i budget- propositionen för 2008 med en ny prognos för antalet sjukpenningdagar 2008–2010. Nuvarande prognos innebär att antalet sjukpenningdagar 2007 understiger 2002 års nivå med närmare 40 procent.

Antalet personer med inkomstpension, premiepension respektive tilläggspension väntas bli färre 2007–2009 än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2007. Dessa volym- förändringar inom ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten innebär att utgifterna revideras ner med ca 0,5 miljarder kronor 2007– 2008. Sammantaget innebär revideringarna av posten Volymförändringar (se tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 2,3 miljarder kronor 2008 och med 2,4 miljarder

PROP. 2006/07:100

kronor 2009 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen för 2007.

I tabell 6.10 redovisas utfall (även könsför- delat) och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redovisningen har begrän- sats till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar.

167

PROP. 2006/07:100

Tabell 6.10 Volymer 2005–2010

Förändring jämfört med budgetpropositionen för 2007 anges inom parentes.

Utgifts-

Könsfördelning

Könsfördelning

Utfall

Utfall

Prognos

område

Utfall 2005

Utfall 2006

2005

2006

2007

2008

2009

2010

8

Genomsnittligt antal

36,3% kv

35,0% kv

38 900

31 800

27 000

27 000

30 000

30 000

inskrivna per dygn i

63,7% m

65,0% m

(2 300)

(-2 100)

(-1 400)

(3 000)

Migrationsverkets

mottagandesystem

9

Antal personer med

47,2% kv

47,0% kv

13 100

13 900

14 600

15 200

15 700

16 100

assistansersättning

52,8% m

53,0% m

(100)

(100)

(100)

(200)

10

Antal sjukpenningdagar

61,5% kv

61,3% kv

67,1

61,1

57,5

57,5

57,5

57,5

(netto), miljoner

38,5% m

38,7% m

(0)

(-0,9)

(-0,9)

(-0,9)

10

Antal rehabiliterings-

66,8% kv

66,2% kv

4,2

3,4

3,0

3,0

3,0

3,0

penningdagar (netto),

33,2% m

33,8% m

(0,1)

(0,1)

(0,1)

(-1,0)

miljoner

10

Antal personer med

59,6% kv

60,0% kv

535 700

537 000

533 600

529 500

524 500

519 500

sjukersättning

40,4% m

40,0% m

(-700)

(-1 600)

(-2 600)

(-2 000)

10

Antal personer med

52,0% kv

51,1% kv

14 400

17 500

19 800

20 400

20 900

21 200

aktivitetsersättning

48,0% m

48,9% m

(300)

(2 000)

(3 100)

(4 200)

11

Antal personer med

79,2% kv

79,5% kv

850 400

828 100

807 200

789 200

773 400

759 000

garantipension

20,8% m

20,5% m

(-1 700)

(-6 600)

(-12 500)

(-19 400)

ÅP

Antal personer med

52,3% kv

52,3% kv

1 488 500

1 526 100

1 569 500

1 624 300

1 685 700

1 749 000

tilläggspension

47,7% m

47,7% m

(900)

(-1 400)

(-700)

(1 600)

ÅP

Antal personer med

48,3% kv

48,6% kv

253 600

350 500

456 900

573 800

697 500

823 100

inkomstpension

51,7% m

51,4% m

(-1 700)

(-4 500)

(-5 300)

(-3 700)

ÅP

Antal personer med

50,9% kv

50,9% kv

198 300

288 000

387 800

503 700

631 600

765 900

premiepension

49,1% m

49,1% m

(-6 600)

(-21 000)

(-39 800)

(-60 100)

10

Antal pensionärer samt

74,0% kv

73,5% kv

428 500

423 900

420 100

414 600

406 200

396 400

och 11

personer med

26,0% m

26,5% m

(-1 200)

(-900)

(-400)

(-1 500)

aktivitets- och

sjukersättning som

erhåller bostadstillägg

12

Antal barnbidrag

1 700 070

1 700 100

1 670 000

1 654 000

1 642 000

1 632 000

(14 400)

(1 000)

(1 000)

(-3 000)

12

Antal uttagna föräldra-

80,6% kv

79,5% kv

42,7

42,1

44,6

45,7

46,7

47,9

penningdagar, miljoner

19,5% m

20,6% m

(1,8)

(-0,4)

(-0,1)

(-0,4)

12

Antal uttagna tillfälliga

54,8% kv

55,0% kv

5,2

5,7

5,1

5,1

5,2

5,2

föräldrapenningdagar,

45,2% m

45,0% m

(0,2)

(-0,3)

(0,2)

(0,3)

miljoner

15

Antal personer med

49,0% kv

48,9% kv

440 400

459 400

476 900

486 300

486 800

476 900

studiehjälp

51,0% m

51,1% m

(10 000)

(8 100)

(3 100)

(-1 900)

15

Antal personer med

60,0% kv

60,5% kv

463 100

447 800

432 200

431 400

433 000

433 800

1

40,0% m

39,5% m

(-16 800)

(-30 600)

(-31 500)

(-28 700)

P

studiemedelP

15

Antal personer med

72,0% kv

73,8% kv

25 200

26 300

4 900

0

0

0

rekryteringsbidrag

28,0% m

26,2% m

(-600)

(600)

(0)

(0)

Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 6.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt.

1P P Bruttoräknat antal. När stödtagare under året har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i Sverige och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 428 500 år 2005 och 414 7000 år 2006

168

Övrigt

Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, t.ex. genom ändringar i EU:s regelverk.

Posten Övrigt dessa år innefattar ned- reviderade utgifter för EU-avgiften motsvarande 0,5 och 1,9 miljarder kronor för 2008 respektive 2009 i förhållande till budgetpropositionen för 2007.

Sammantaget innebär denna typ av revideringar (se Övriga förändringar, tabell 6.8) att de takbegränsade utgifterna minskar med 0,9 respektive 4,4 miljarder kronor 2008 och 2009 i förhållande till beräkningen i budgetproposi- tionen för 2007.

Minskning av anslagsbehållningar

Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjlig- heter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräknings- post benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensions- systemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna.

I förhållande till bedömningen i budget- propositionen för 2006 beräknas anslagsbehåll- ningarna öka med 0,9 miljarder kronor 2008 och med 1,2 miljarder kronor 2009 (se posten Minskning av anslagsbehållningar i tabell 6.8).

6.5Analys av utgiftsutvecklingen 1997-2010

För att underlätta jämförelser av de tak- begränsade utgifterna över tiden redovisas i detta

PROP. 2006/07:100

avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgifts- område i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna för perioden 1997–2010. Tidsserierna är baserade på utfall för perioden 1997–2006, prognos för 2007 och beräknat för perioden 2008–2010. För att underlätta jämförelser över tiden är tidsserierna angivna i 2007 års anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struktur för åren 1997–2010 elimineras de skillnader som beror på att anslag före 2007 kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än under perioden 2007–2010.

Av tabell 6.11 och 6.12 framgår hur utgifterna fördelas mellan utgiftsområdena för varje år under perioden 1997–2010. Skillnader i för- delningen mellan åren kan bero på utgifts- reformer och besparingar, förändrad makro- ekonomisk utveckling, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångs- händelser och s.k. tekniska förändringar.

Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting som genomfördes den 1 januari 2003. Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, samtidigt som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Förändringen innebär dock att stats- budgetens utgifter minskade med cirka 31 miljarder kronor 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tid redovisas därför i tabell 6.12 även utgifter som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 6.12). Förklaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 6.11.

Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde då ändringen trädde i kraft.

De tekniska förändringar som främst för- svårar jämförbarheten över tiden av de tak- begränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen. Reformen, som trädde i kraft 1999, innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP- fonden och premiepensionssystemet. Bland

169

PROP. 2006/07:100

annat har garantipensionen blivit fullt beskattad och den statliga ålderspensionsavgiften inkluderats på berörda transfereringar. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.

Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.12 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts under perioden 1997–2010. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar inte någon eller endast en ringa förändring över tiden, såvitt avser utgiftsområdenas andel av de takbegräns- ade utgifterna. Några av de större förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. Under perioden minskar utgiftsandelen kraftigt för utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 13 Arbetsmarknad och 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, medan utgiftsandelen ökar för utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 25 Allmänna bidrag till kommuner.

Under denna period påverkas utgifterna i varierande grad av den makroekonomiska utvecklingen. Detta gäller exempelvis den öppna arbetslösheten, som under perioden har minskat med flera procentenheter. Förändringar av öppen arbetslöshet och av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad.

Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda transfereringssystem. Exempel på stora volymförändringarna under perioden 1997–2010 återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Särskilt gäller detta antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension), som beräknas öka från 423 000 i december 1997 till cirka 540 000 i december 2010. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegrän- sade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd senarelagts och tidigarelagts. På motsvarande sätt påverkas utgiftsutvecklingen för utgifts- område 27 Avgiften till Europeiska gemen- skapen av en tidigareläggning av en del av avgiften till EU från 2003 till 2002 och av att en del av avgiften för 2003 anslagsavräknades 2004.

170

PROP. 2006/07:100

Tabell 6.11 Utgifter 1997–2010

Miljarder kronor

Utfall 1997–2006, prognos 2007 och beräknat 2008–2010. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2007.

Utgiftsområde

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

1

Rikets styrelse

7,3

7,8

8,3

8,5

9,2

9,3

9,6

9,8

9,9

10,6

10,7

10,6

10,7

10,9

2

Samhällsekonomi och

finansförvaltning

10,7

10,0

9,1

8,9

9,6

8,8

9,0

9,2

11,0

11,8

11,7

11,1

11,6

11,9

3

Skatt, tull och exekution

7,0

7,2

7,3

7,6

7,8

8,0

8,3

8,6

8,6

9,0

9,3

9,1

9,3

9,4

4

Rättsväsendet

19,9

20,1

20,9

21,9

22,8

24,1

25,5

26,3

27,0

28,5

30,4

31,4

32,0

32,6

5

Internationell samverkan

0,8

0,8

1,0

1,1

1,2

1,1

1,1

1,3

1,4

1,4

1,6

1,6

1,6

1,6

6

Försvar samt beredskap mot

1

41,3

42,7

44,7

46,6

45,3

45,0

45,6

43,3

44,0

44,3

45,1

44,4

46,0

47,0

P

sårbarhetP

7

Internationellt bistånd

12,1

11,5

12,4

15,3

17,0

15,7

15,9

19,9

22,3

25,9

26,0

28,4

29,8

31,3

8

Migration

2,1

1,8

2,0

2,2

2,7

3,8

4,9

5,2

4,8

4,5

5,9

6,4

6,2

6,1

9

Hälsovård, sjukvård och social

omsorg

24,2

23,1

24,5

28,6

29,5

31,0

34,1

36,8

38,5

42,2

46,8

51,1

53,8

54,9

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom

2

35,7

39,7

88,5

97,9

107,3

112,9

121,5

122,9

127,0

125,7

121,4

121,2

122,5

124,9

P

och handikappP

3

11

Ekonomisk trygghet vid ålderdomP

P

63,1

62,7

34,5

33,5

33,8

33,8

52,0

51,2

46,1

45,0

44,0

43,2

42,5

42,0

12

Ekonomisk trygghet för familjer

4

32,6

35,9

41,2

44,6

48,3

50,2

52,2

53,9

55,5

60,1

62,1

64,1

66,1

68,3

P

och barnP

13

5

79,7

77,7

77,8

67,9

61,2

63,8

67,0

69,7

71,7

71,6

63,5

64,7

67,3

67,1

P

ArbetsmarknadP

14

Arbetsliv

4,5

1,6

1,3

1,3

1,0

1,1

1,1

1,1

1,2

1,2

1,6

1,3

1,1

1,1

15

6

16,0

21,9

19,7

19,7

19,1

20,7

19,9

20,8

19,8

20,1

19,3

20,3

21,3

22,8

P

StudiestödP

16

Utbildning och

1

25,1

27,7

29,1

31,4

33,3

40,9

42,0

44,0

43,7

46,6

42,6

46,2

47,7

48,7

P

universitetsforskningP

17

Kultur, medier, trossamfund och

fritid

7,2

7,3

7,6

7,6

7,8

8,1

8,4

8,7

9,0

9,6

9,9

10,1

10,2

10,4

18Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt

konsumentpolitik

29,1

20,6

15,3

10,0

8,7

6,9

6,9

6,7

6,7

6,5

6,3

5,2

4,9

4,7

19

Regional utveckling

2,9

3,4

3,7

3,0

3,2

3,2

3,4

3,3

3,3

3,3

3,4

3,4

3,4

3,4

20

Allmän miljö- och naturvård

1,7

1,5

1,7

1,8

2,1

2,7

2,5

3,1

4,0

4,5

4,4

4,7

4,4

4,5

21

10

0,6

0,9

1,1

1,7

2,0

2,3

1,9

2,1

1,4

1,6

2,3

2,7

2,1

1,8

P

EnergiP

22

Kommunikationer

24,0

26,9

25,1

24,9

24,2

24,4

25,1

29,0

31,7

31,0

34,3

35,6

36,5

37,0

23

Jord- och skogsbruk, fiske

medanslutande näringar

10,9

11,8

11,9

9,7

16,6

13,9

9,6

12,2

17,4

21,0

17,6

17,7

17,5

17,4

24

Näringsliv

3,1

2,8

3,3

3,8

3,2

3,2

3,1

3,5

3,6

3,9

4,3

4,8

4,8

4,8

25

7

87,3

96,8

102,5

97,5

100,6

102,3

72,4

69,8

57,3

60,2

73,0

77,3

77,4

77,3

P

Allmänna bidrag till kommunerP

26

8

98,4

113,4

89,9

90,2

81,3

67,3

42,2

52,7

32,7

49,5

41,0

39,2

39,1

37,9

P

Statsskuldsräntor m.m.P

27

Avgiften till Europeiska

gemenskapen

20,2

21,2

20,9

22,3

23,3

20,6

18,3

25,6

25,6

25,9

25,9

31,4

19,2

27,1

Minskning av anslagsbehållningar

0,0

3,8

2,7

2,3

Summa utgiftsområden

667,6

699,1

705,2

709,6

722,0

725,3

703,5

740,7

725,0

765,5

764,4

790,8

791,6

809,1

Summa utgiftsområden exkl.

statsskuldsräntor

569,2

585,7

615,3

619,4

640,8

658,0

661,3

688,0

692,3

716,1

723,4

751,7

752,6

771,2

Ålderspensionssystemet vid sidan

9

129,7

132,3

136,2

140,7

145,5

153,6

157,8

167,5

172,0

179,1

188,5

200,6

217,6

235,3

P

av statsbudgetenP

Takbegränsade utgifter

698,9

718,0

751,5

760,0

786,3

811,6

819,1

855,6

864,3

895,2

911,9

952,3

970,2

1006,5

Budgeteringsmarginal

24,1

2,0

1,5

5,0

4,7

0,4

2,9

2,4

5,7

11,8

26,1

18,7

32,8

26,5

Utgiftstak för staten

723,0

720,0

753,0

765,0

791,0

812,0

822,0

858,0

870,0

907,0

938,0

971,0

11

1033

11

P P

P P

1003

171

PROP. 2006/07:100

1P P Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna 2000 under UO 6 med 1,4 mdkr och under UO 16 med 1,6 mdkr. Under 2005-2006 överfördes 0,125 mdkr per år från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. År 2005 överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr per år 2006–2007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. Under 2007 beräknas UO 25 tillföras 1,22 mdkr avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan UO 16 beräknas minska med 1,82 mdkr. År 2007 beräknas 2,0 mdkr överföras från UO 16 till UO 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan.

2P P 1999 ökade utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökade utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyftes in på statsbudgeten. År 2003 ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes av högre förtidspensioner, vilket beräknades till cirka 2,9 mdkr. År 2005 ökade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10. I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades 2005, kom de att omfattas av de statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under UO 10 med 0,4 mdkr 2005.

3P P År 1999 minskade utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen men samtidigt ökade utgifterna med 0,6 mdkr när delpensioner lyftes in på statsbudgeten. År 2003 ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna för folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). År 2005 minskade utgifterna med 3,8 mdkr då bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning fördes från UO 11 till UO 10.

4P P År 1999 ökade utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen.

5P P År 1999 ökade utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen. Den 1 juli 2003 överfördes bidraget till skyddad anställning hos en offentlig arbetsgivare (OSA) från statsbudgetens utgiftssida till inkomstsidan. Årseffekten av detta beräknades till cirka 0,8 mdkr, varav hälften i tabell 6.12 har lagts in som en teknisk nedjustering 2003 och hälften som en teknisk nedjustering 2004. För 2008 beräknas att OSA och särskilt anställningsstöd om cirka 2,3 mdkr överföres från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan.

6P P År 1999 ökade utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter infördes till följd av ålderspensionsreformen.

7P P Sammantaget skedde tekniska förändringar inom UO 25 med -4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003, +0,1 mdkr 2004, -17,6 mdkr 2005 och +0,9 mdkr 2006. För 2007 beräknas det sammantaget till +11,2 mdkr. Inkomstskattereformerna 2000-2002 innebar att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. År 2001 höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. ett höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. År 2002 höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. ett höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigt sänktes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. År 2003 sänktes statsbidragen p.g.a. att kommunernas skatteinkomster ökade då den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras även av att kommunernas inkomster ökade genom att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till cirka 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att en skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. Under 2003 överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till tidigare år. Statsbidragen justerades även upp med 2,5 mdkr till följd av en grundavdragshöjning som ingick i den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen för 2003. Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som riksdagen beslutat om (bet. 2002/03:FiU3). Statsbidraget minskades 2004 med 0,22 mdkr p.g.a. justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Nedjusteringen 2004 till följd av den justerade beräkningen är 1,367 mdkr. Av detta belopp avser 0,22 mdkr en permanent neddragning medan 1,147 mdkr är en engångsvis neddragning, vilket i tabell 6.12 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjämningssystem för LSS infördes 2004 på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med ca 1 miljard kronor. En lika stor förändring gjordes på statsbudgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. För 2005 beräknas utgifterna för LSS-utjämning till nära 1,8 mdkr. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Nivåjustering gällde fr.o.m. 2003 men justerades först 2004, varför nedjusteringen avseende 2003 inträffade 2004. Detta resulterade i att neddragningen 2004 blev 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. En teknisk justering har gjorts med endast 1,3 mdkr motsvarande den permanenta neddragningen. En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet år 2005, som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet vilket också motiverat en minskning av utgiftstaket för staten om 26 mdkr. År 2005 överfördes 3 mdkr från UO 16 till UO 25, och ytterligare 1 mdkr per år 2006–2007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. År 2005 tillfördes statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 2005-2006 överfördes 0,125 mdkr per år från UO 25 till UO 16, till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 2005–2006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2,94 mdkr 2005 och 3,06 mdkr 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. Samtidigt höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 3,72 mdkr 2005 och 2,5 mdkr 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. Under 2007 beräknas UO 25 tillföras 1,22 mdkr avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan UO 16 beräknas minska med 1,82 mdkr. År 2007 beräknas 2,0 mdkr överföras från UO 16 till UO 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan. För 2007 beräknas att sysselsättningsstöd flyttas från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan med 7,0 mdkr.

8P P Ingår ej i de takbegränsade utgifterna.

9P 1999P ökade utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen. År 2003 minskade utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen fördes över till statsbudgetens UO 11.

10P P För 2007 beräknas olika energistöd flyttas från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan med cirka 1,0 mdkr, vilket inte har beaktats i tabell 6.12.

11P P Regeringens bedömning av utgiftstak för 2009 i budgetpropositionen för 2007 och bedömning av utgiftstak för 2010 i den ekonomiska vårpropositionen 2007.

172

PROP. 2006/07:100

Tabell 6.12 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 1997–2010

Utfall 1997–2006, prognos 2007 och beräknat 2008–2010. Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats enligt de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten för 2007. Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil

Utgiftsområde

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

1

Rikets styrelse

1,1

1,1

1,1

1,1

1,2

1,1

1,2

1,1

1,1

1,2

1,2

1,1

1,1

1,1

2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

1,5

1,4

1,2

1,2

1,2

1,1

1,1

1,1

1,3

1,3

1,3

1,2

1,2

1,2

3

Skatt, tull och exekution

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

0,9

4

Rättsväsendet

2,8

2,8

2,8

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

3,1

3,2

3,3

3,3

3,3

3,2

5

Internationell samverkan

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,2

0,2

0,2

0,2

0,2

0,2

1

6

Försvar samt beredskap mot sårbarhetP

P

5,9

6,0

5,9

6,1

5,8

5,5

5,6

5,1

5,1

4,9

4,9

4,7

4,7

4,7

7

Internationellt bistånd

1,7

1,6

1,7

2,0

2,2

1,9

1,9

2,3

2,6

2,9

2,8

3,0

3,1

3,1

8

Migration

0,3

0,3

0,3

0,3

0,3

0,5

0,6

0,6

0,6

0,5

0,6

0,7

0,6

0,6

9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

3,5

3,2

3,3

3,8

3,8

3,8

4,2

4,3

4,5

4,7

5,1

5,4

5,5

5,5

10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

2

5,1

5,5

11,8

12,9

13,6

13,9

14,8

14,4

14,7

14,0

13,3

12,7

12,6

12,4

P

handikappP

10

2

11,5

11,9

12,6

13,7

14,5

14,8

15,3

14,9

14,7

14,0

13,3

12,7

12,6

12,4

P

Justerat för teknisk förändringP

11

3

9,0

8,7

4,6

4,4

4,3

4,2

6,3

6,0

5,3

5,0

4,8

4,5

4,4

4,2

P

Ekonomisk trygghet vid ålderdomP

11

3

6,8

6,5

6,2

6,0

5,9

5,7

5,9

5,5

5,3

5,0

4,8

4,5

4,4

4,2

P

Justerat för teknisk förändringP

12

Ekonomisk trygghet för familjer och

4

4,7

5,0

5,5

5,9

6,1

6,2

6,4

6,3

6,4

6,7

6,8

6,7

6,8

6,8

P

barnP

12

4

5,3

5,6

5,5

5,9

6,1

6,2

6,4

6,3

6,4

6,7

6,8

6,7

6,8

6,8

P

Justerat för teknisk förändringP

13

5

11,4

10,8

10,4

8,9

7,8

7,9

8,2

8,1

8,3

8,0

7,0

6,8

6,9

6,7

P

ArbetsmarknadP

13

5

11,9

11,3

10,5

9,1

7,9

8,0

8,4

8,4

8,5

8,2

7,2

6,8

6,9

6,7

P

Justerat för teknisk förändringP

14

Arbetsliv

0,6

0,2

0,2

0,2

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,1

0,2

0,1

0,1

0,1

15

6

2,3

3,1

2,6

2,6

2,4

2,5

2,4

2,4

2,3

2,2

2,1

2,1

2,2

2,3

P

StudiestödP

15

6

2,4

3,1

2,6

2,6

2,4

2,5

2,4

2,4

2,3

2,2

2,1

2,1

2,2

2,3

P

Justerat för teknisk förändringP

16

1

3,6

3,9

3,9

4,1

4,2

5,0

5,1

5,1

5,1

5,2

4,7

4,9

4,9

4,8

P

Utbildning och universitetsforskningP

16

1

2,6

2,9

2,9

3,2

3,3

4,1

4,2

4,2

4,4

4,7

4,7

4,9

4,9

4,8

P

Justerat för teknisk förändringP

17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,1

1,1

1,1

1,1

1,0

18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik

4,2

2,9

2,0

1,3

1,1

0,9

0,8

0,8

0,8

0,7

0,7

0,5

0,5

0,5

19

Regional utveckling

0,4

0,5

0,5

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,3

20

Allmän miljö- och naturvård

0,2

0,2

0,2

0,2

0,3

0,3

0,3

0,4

0,5

0,5

0,5

0,5

0,5

0,4

21

10

0,1

0,1

0,1

0,2

0,2

0,3

0,2

0,2

0,2

0,2

0,3

0,3

0,2

0,2

P

EnergiP

22

Kommunikationer

3,4

3,7

3,3

3,3

3,1

3,0

3,1

3,4

3,7

3,5

3,8

3,7

3,8

3,7

23

Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar

1,6

1,6

1,6

1,3

2,1

1,7

1,2

1,4

2,0

2,3

1,9

1,9

1,8

1,7

24

Näringsliv

0,4

0,4

0,4

0,5

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,4

0,5

0,5

0,5

0,5

25

7

12,5

13,5

13,6

12,8

12,8

12,6

8,8

8,2

6,6

6,7

8,0

8,1

8,0

7,7

P

Allmänna bidrag till kommunerP

25

7

5,9

6,9

7,0

6,8

7,2

7,4

8,1

7,4

8,0

8,0

7,9

8,1

8,0

7,7

P

Justerat för teknisk förändringP

26

8

14,1

15,8

12,0

11,9

10,3

8,3

5,1

6,2

3,8

5,5

4,5

4,1

4,0

3,8

P

Statsskuldsräntor m.m.P

27

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2,9

3,0

2,8

2,9

3,0

2,5

2,2

3,0

3,0

2,9

2,8

3,3

2,0

2,7

Minskning av anslagsbehållningar

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0,0

0,0

0,4

0,3

0,2

Ålderspensionssystemet vid sidan av

9

18,6

18,4

18,1

18,5

18,5

18,9

19,3

19,6

19,9

20,0

20,7

21,1

22,4

23,4

P

statsbudgetenP

Justerat för tekniska förändringar

18,3

18,2

17,3

17,7

17,7

18,1

19,3

19,6

19,9

20,0

20,7

21,1

22,4

23,4

Takbegränsade utgifter

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

100,0

Budgeteringsmarginal

3,4

0,3

0,2

0,7

0,6

0,0

0,4

0,3

0,7

1,3

2,9

2,0

3,4

2,6

För fotnoter se tabell 6.11.

173

PROP. 2006/07:100

Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar betydande förändringarna som andel av takbegränsade utgifter mellan 1997 och 2010.

Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

Under perioden 1997–2010 minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbe- gränsade utgifterna med 1,2 procentenheter, vilket främst beror på försvarsomställningen.

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 12,1 miljarder kronor 1997 till 31,3 miljarder kronor 2010. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 1,4 procent- enheter mellan 1997 och 2010. Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) 1997 till 1 procent av BNI från och med 2006.

Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med drygt 31 miljarder kronor mellan 1997 och 2010. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 2,0 procentenheter under perioden. Detta förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, tandvårds- förmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna.

Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom

Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med 2,6 procent- enheter under perioden 1997–2010 med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Antalet personer utan tilläggspension minskar gradvis, samtidigt som den genomsnittliga tilläggspensionsnivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen under perioden till att de reala pensionerna beräknas stiga. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i förlängningen minskar behovet av garantipension och bostadstillägg som ingår i statsbudgeten.

Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

Utgifterna under anslaget 21:1 AllmännaT barnbidrag ökadeT från 14,4 miljarder kronor 1997 till 23,6 miljarder kronor 2006. Utgifts-

ökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 FörT - äldraförsäkringT ökade med 12,8 miljarder kronor under perioden 1997–2006. Rensat för effekten av införandet av statliga ålderspensionsavgifter förklaras ökningen främst av fler ersatta netto- dagar och en högre medelersättning i föräldra- penningen. Under perioden 2007–2010 beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen öka till cirka 34,2 miljarder kronor. Fler födda barn, löne- utvecklingen, pappornas successivt ökande ut- nyttjande av föräldraförsäkringen tillsammans med beslutade och aviserade reformer, som höjd grundnivå i föräldraförsäkringen, förlängd för- äldraförsäkring, höjd ersättning för de så kallade lägstanivådagarna samt höjt tak i föräldraför- säkringen, förklarar utgiftsutvecklingen under perioden 2002–2010.

Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade ut- gifterna öka med 1,5 procentenheter under perioden 1997–2010.

Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med 5,2 procent- enheter under perioden 1997–2010 med hänsyn tagen till tekniska justeringar.

Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kost- nader minskade sammantaget med 11,9 miljarder kronor under perioden 1997–2006. Antalet öppet arbetslösa minskade från 342 000 personer 1997 till 246 000 personer 2006 och beräknas bli 198 000 år 2010. Det genomsnittliga antalet deltagare per månad i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program som redovisas på statsbudgetens utgiftssida inom utgifts- område 13 Arbetsmarknad minskade från cirka 191 000 personer 1997 till cirka 135 000 personer 2006, och beräknas ytterligare minska till 90 000 personer 2010. Antalet platser i program som redovisas på statsbudgetens inkomstsida (an- ställningsstöd) har ökat från i genomsnitt cirka 15 000 personer 2000 till nära 38 000 personer 2006. I och med att flera anställningsstöd av- vecklats och det särskilda anställningsstödet flyttas från inkomst- till utgiftssidan från och med den 1 januari 2008 redovisas inga arbets- marknadspolitiska program på statsbudgetens inkomstsida från och med 2009.

174

Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning

Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2,2 procentenheter under perioden 1997–2010 med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Flera stora reformer har genomförts under perioden. Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personal- förstärkning i skolan under perioden 2001–2006. Under 2005 och 2006 genomfördes även en riktad satsning på personalförstärkning i för- skolan. Ökningen förklaras vidare av en permanent utökning av antalet högskoleplatser samt ökade satsningar på forskning.

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik

Utgifterna under anslaget 31:2 RäntebidragT m.m.T har minskat från 20,8 miljarder kronor 1997 till 1,6 miljarder kronor 2006, till följd av såväl tidigare beslutade förändringar av räntebidrags- systemet som lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 BostadsbidragT T minskade under samma period från 6,2 miljarder kronor till 3,6 miljarder kronor. Detta förklaras främst av regel- ändringar, minskad arbetslöshet samt ökade real- löner. Som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas utgiftsområdets andel av de tak- begränsade utgifterna minska med 3,7 procent- enheter mellan 1997 och 2010.

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med 1,8 procentenheter under perioden 1997–2010 med hänsyn tagen till tekniska justeringar. De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen.

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgifterna under anslaget 92:1 RäntorT på statsskuldenT har sjunkit från drygt 98 miljarder kronor 1997 till 49,5 miljarder kronor 2006. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Ut- gifterna under utgiftsområdet beräknas minska till drygt 38 miljarder kronor 2010.

PROP. 2006/07:100

6.6Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden

Enligt tilläggsbestämmelsen 5.12.1 i riksdags- ordningen skall beslut om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgifts- område fattas i samband med beslut med an- ledning av den ekonomiska vårpropositionen. Inför 2008 har regeringen följande förslag till sådana ändringar.

6.6.1Tillsyn av offentlig upphandling

Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som finansieras från det under utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansför- valtning uppförda anslaget 1:7 NämndenT för offentlig upphandling flyttasT till utgiftsområde 24 Näringsliv.

Skälen för regeringens förslag: På tilläggs- budget i denna proposition (avsnitt 7.2.2) föreslår regeringen att Nämnden för offentlig upphandling (NOU) avvecklas per den 1 september 2007. För att effektivisera och vidareutveckla tillsynen av offentlig upphandling anser regeringen att denna verksamhet bör slås samman med Konkurrensverket. Verksamheten kommer under återstoden av 2007 att utföras av Konkurrensverket inom ramen för ändamålet för anslaget 1:7T Nämnden för offentlig upp- handling.T

Av detta skäl föreslås att de ändamål och verksamheter som finansieras från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 1:7T Nämnden för offentlig upphandlingT flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv.

175

PROP. 2006/07:100

6.6.2Inskrivningsverksamheten

Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser inskrivningsverksamheten och som finansieras från det under utgifts- område 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Sveriges Domstolar flyttas den 1 juni 2008 till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik.

Skälen för regeringens förslag: I propositionen Lantmäteriverksamheten (prop. 2005/06:5) redovisade regeringen bedömningen att huvud- mannaskapet för inskrivningsverksamheten bör överföras från Domstolsverket till Lantmäteri- verket. Vid riksdagsbehandlingen uttalade riks- dagen att det synes föreligga en bred enighet om att en överföring bör ske (bet. 2005/06:BoU4, rskr. 2005/06:51). Under våren 2006 beslutade regeringen att ge Lantmäteriverket i uppdrag att tillsammans med Domstolsverket förbereda överflyttningen av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten till Lantmäteriverket (dnr M2006/2116/Bo). Uppdraget redovisades i februari 2007. En särskild utredare har även sett över bland annat vissa juridiska och organisa- toriska aspekter i anslutning till överföringen av huvudmannaskapet från Domstolsverket till Lantmäteriverket (dir. 2006:59). Betänkandet Den nya inskrivningsmyndigheten (SOU 2007:7) överlämnades till regeringen i januari 2007 och remissbehandlas för närvarnade.

Denna förändring innebär att ändamål och verksamhet som avser inskrivningsverksamheten bör från och med den 1 juni 2008 flyttas från utgiftsområde 4 Rättsväsendet till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, bygg- ande samt konsumentpolitik.

6.6.3Försvarshögskolan

Regeringens förslag: Delar av de ändamål och verksamheter avseende Försvarshögskolan som finansieras från det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 6:5 FörsvarshögskolanT T samt 6:1

Förbandsverksamhet,T beredskap och fredsfräm- jande truppinsatser m.m.T flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av förslag i regeringens proposition Högskole- utbildning av officerare m.m. (prop. 2006/07:64) anser regeringen att delar av ändamål och verk- samheter avseende Försvarshögskolan som finansieras från anslaget 6:5 FörsvarshögskolanT T samt 6:1 Förbandsverksamhet,T beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m.T bör flyttas från utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

Regeringen avser, efter kompletterande upp- gifter från berörda myndigheter, att återkomma till riksdagen i budgetpropositionen för 2008 med förslag till förändringar av utgiftsområdes- ramar och anslag.

6.6.4Bistånd till Ryssland

Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter avseende bistånd till Ryssland som finansieras från det under utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 BiståndT - sverksamhetT flyttas till utgiftsområde 5 Inter- nationell samverkan respektive utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.

Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av Rysslands starka ekonomiska tillväxt är det naturligt att fasa ut Sveriges bistånd till Ryssland. Regeringen anser dock att det finns ett svenskt intresse av fortsatt samarbete med Ryssland inom miljö- och kärnsäkerhetsområdet, nukleär icke-spridning samt inom området mänskliga rättigheter. Medel för dessa ändamål har tidigare beräknats i statsbudgeten under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Denna indelning är inte längre ändamålsenlig.

Regeringen föreslår därför att medel flyttas från den del av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som inte klassificeras som bistånd i enlighet med OECD/DAC:s definition till ut- giftsområde 5 Internationell samverkan respek- tive utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.

176

PROP. 2006/07:100

äldrebostäder m.m. och som finansieras från det

6.6.5Institutet för psykosocial medicin under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och

Regeringens förslag: Huvuddelen av de ändamål och verksamheter som utförs vid myndigheten Institutet för psykosocial medicin och som finansieras från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 14:6 InstitutetT för psykosocial medicinT flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

Skälen för regeringens förslag: Myndigheten Institutet för psykosocial medicin (IPM) inrättades 1980. Institutets uppgift är att bedriva och främja forskning inom psykosocial medicin. Eftersom forskning har varit IPM:s huvudsakliga uppgift har det funnits skäl att överväga andra organisationsformer för verksamheten än myndighetens. Regeringen föreslår på tilläggs- budget i denna proposition (avsnitt 7.2.8) att IPM avvecklas från och med den 1 oktober 2007. Huvuddelen av verksamheten kommer under återstoden av 2007 att bedrivas av Stockholms universitet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att verksamheten flyttas till högskole- väsendet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.

social omsorg uppförda anslaget 17:1

StimulansbidragT och åtgärder inom äldrepolitikenT bör flyttas till utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik.

6.6.7Integrationsverkets verksamhet

Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som finansieras från det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 10:1 IntegrationsverketT T flyttas till utgiftsområde 1 Rikets styrelse, utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgifts- område 8 Migration samt till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.

Skälen för regeringens förslag: Integrations- verket avvecklas fr.o.m. den 1 juli 2007 vilket innebär att vissa myndighetsuppgifter måste föras över till andra myndigheter. Verksamheten inom ramen för anslaget 10:1 IntegrationsverketT

kommerT under återstoden av 2007 att utföras av Migrationsverket, länsstyrelserna, Ungdoms- styrelsen, Statistiska centralbyrån och Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Svenska ESF- rådet).

6.6.6Investeringsstöd till äldrebostäder Som en följd av beslutet om att avveckla

Regeringens förslag: De ändamål och verks- amheter som avser investeringsstöd till äldre- bostäder m.m. och som finansieras från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 17:1 StimulansT - bidrag och åtgärder inom äldrepolitiken flyttasT till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen strävar efter att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. Nödvändiga förändringar genomförs stegvis. I syfte att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till riksdagens arbetsformer anser regeringen att de ändamål och verksamheter som avser investeringsstöd till

Integrationsverket bör Migrationsverket inom utgiftsområde 8 Migration få ansvaret för myndighetsuppgifter som avser vissa nyanlända invandrare m.fl. Migrationsverkets uppgift bör vara att övergripande arbeta för att tillse att det finns en beredskap och kapacitet att ta emot skyddsbehövande som beviljats uppehållstill- stånd. Vid behov bör Migrationsverket även medverka vid deras bosättning samt besluta om att betala ut ersättningar enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande m.m.

Länsstyrelserna inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse bör få i uppgift att verka för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna i länet att ta emot skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd med utgångspunkt från Migrationsverkets bedömning av behov. Vidare bör länsstyrelserna överlägga med kommunerna om flyktingmottagandet i länet och inge besluts-

177

PROP. 2006/07:100

underlag om detta till Migrationsverket.

handlingsplan om mäns våld mot kvinnor där

Länsstyrelsen bör även ha ett uppföljningsansvar

också insatser mot hedersrelaterat våld kommer

för introduktionen i länet samt ansvar för att

att ingå. Därmed blir det större möjligheter att

samordna arbetet med regionala överens-

göra avvägningar mellan olika behov av insatser

kommelser mellan myndigheter och kommuner

som kan bli aktuella för att motverka våld mot

m.fl. om mål och innehåll i introduktionen. De

kvinnor. Mot denna bakgrund anser regeringen

bör även medverka till att lokala överens-

att delar av ändamål och verksamheter avseende

kommelser om introduktionen ingås.

särskilda insatser mot hedersrelaterat våld som

Ungdomsstyrelsen inom

utgiftsområde

17

finansieras inom utgiftsområde 13 Arbets-

Kultur, medier, trossamfund och fritid bör få i

marknad flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv

uppdrag att fördela bidrag till organisationer som

där insatsernas omfattning kommer att vara

främjar integration.

oförändrade.

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige

inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad bör få i

6.6.9 Jämställdhetsombudsmannen m.fl.

uppdrag att vara nationell ansvarig myndighet

för Europeiska fonden för integration av

tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram

Regeringens förslag: De ändamål och de verk-

för solidaritet och hantering av migrations-

strömmar.

samheter som finansieras från det under

Statistiska centralbyrån inom utgiftsområde 2

utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslagen

Samhällsekonomi

och

finansförvaltning

bör

23:7

OmbudsmannenT

mot diskriminering på

överta ansvaret för databasen STATIV som

grund av sexuell läggning (HomO),T 24:1

innehåller en samlad integrationsstatistik baserad

Jämställdhetsombudsmannen (JämO)

samt

från

på olika statistikkällor.

det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård

Mot bakgrund av den ovan föreslagna

och social omsorg uppförda anslaget 16:10

fördelningen av ansvar för olika integrations-

HandikappombudsmannenT T flyttas till utgifts-

verksamheter föreslås att de ändamål och

område 13 Arbetsmarknad.

verksamheter som finansieras från det under

Det statliga stödet till ideella organisationer

utgiftsområde 13

Arbetsmarknad

uppförda

för homo- bi- och transpersoner som finansieras

anslaget 10:1

T

T

från

det

under utgiftsområde

9 Hälsovård,

Integrationsverket flyttas till utgifts-

sjukvård och social omsorg uppförda anslaget

område 1 Rikets styrelse, utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgifts-

14:1 InsatserT

mot hiv/aids och andra smittsamma

område 8 Migration och till utgiftsområde 17

sjukdomarT

flyttas till utgiftsområde 13

Kultur, medier, trossamfund och fritid.

Arbetsmarknad.

6.6.8 Hedersrelaterat våld

Skälen för regeringens förslag: Den

parlamentariska

Diskrimineringskommittén

(SOU 2006:22) har lämnat förslag om bl.a. en

Regeringens

förslag:

De

ändamål

och

de

sammanhållen

diskrimineringslagstiftning

och

verksamheter avseende hedersrelaterat våld som

en gemensam ombudsmannamyndighet för de

finansieras från det under utgiftsområde 13

olika

diskrimineringsgrunderna.

Förslaget

har

Arbetsmarknad uppförda anslaget 10:2 IntegraT -

remissbehandlats. Mot denna bakgrund avser

tionsåtgärderT flyttas till utgiftsområde 14

regeringen att föreslå att de olika

Arbetsliv.

diskrimineringslagarna

samordnas

till

en

gemensam lagstiftning.

Skälen för regeringens förslag: Arbetet mot

Med anledning av de kommande förslagen

anser regeringen att de ändamål och den

hedersrelaterat våld är mycket angeläget och bör

verksamhet som finansieras med medel från

samordnas med andra insatser som gäller mäns

anslagen

23:7

OmbudsmannenT

mot

diskrimi-

våld mot kvinnor. Frågan bör därför bedrivas

nering på grund av sexuell läggning (HomO),

och ges ett ökat utrymme inom jämställdhets-

24:1T

JämställdhetsombudsmannenT

(JämO) inomT

politiken. Regeringen bereder för närvarande en

utgiftsområde

14

Arbetsliv

och 16:10

178

HandikappombudsmannenT (HO)T inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bör flyttas till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.

Vidare bör det statliga stödet till ideella organisationer för homo- bi och transpersoner (HBT) som finansieras från anslaget 14:1

InsatserT mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inomT utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till utgifts- område 13 Arbetsmarknad.

6.6.10 Bostadsbidrag

Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som finansieras med det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 21:1 Bostadsbidrag flyttas till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. Nödvändiga förändringar genomförs stegvis. För att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till riksdagens arbetsformer anser regeringen att de ändamål och verksamheter som finansieras med det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 21:1 Bostadsbidrag bör överföras till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.

6.6.11 Internationella klimatinsatser

Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som finansieras från det under utgifts- område 21 Energi uppförda anslaget 35:6

EnergipolitisktT motiverade internationella klimat- insatser flyttasT till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.

Skälen för regeringens förslag: Det under utgiftsområde 21 Energi uppförda anslaget 35:6

EnergipolitisktT motiverade internationella klimat-

PROP. 2006/07:100

insatserT finansierar insatser för att förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k. gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismer för ren utveckling. Anslaget används även för utvecklingsinsatser för systemet för handel med utsläppsrätter. Medel för dessa ändamål har för 2007 beräknats i statsbudgeten under utgiftsområde 21 Energi. Denna indelning är inte längre ändamålsenlig. För att tydliggöra kopplingen av verksamheten kring gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismer för ren utveckling till miljöpolitiken föreslår regeringen att medel för denna verksamhet flyttas till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.

6.6.12 Genomförande från och med 2008

De föreslagna ändringarna av vilka ändamål och verksamheter som bör innefattas i olika utgiftsområden bör tillämpas från och med 2008. De föreslagna ändringarna beaktas inte i de beräkningar av ramar för utgiftsområden som ingår i denna proposition. Konsekvenserna av de beräknade förändringarna för berörda utgifts- områden avseende 2008 framgår nedan. Beloppen är preliminära och kan komma att ändras i budgetpropositionen för 2008.

Tabell 6.13 Konsekvenser för ramar för berörda utgiftsområden under 2008

Miljoner kronor

UO 1

Rikets styrelse

15,0

UO 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning

–6,6

UO 4

Rättsväsendet

–58,0

UO 5

Internationell samverkan

77,0

UO 7

Internationellt bistånd

–137,0

UO 8

Migration

20,5

UO 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg

-527,0

UO 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn

3 297,0

UO 13

Arbetsmarknad

9,7

UO 14

Arbetsliv

-37,4

UO 16

Utbildning och universitetsforskning

13,5

UO 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid

4,0

UO 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning,

byggande samt konsumentpolitik

–2 739,0

UO 20

Allmän miljö- och naturvård

78,1

UO 21

Energi

–18,1

UO 24

Näringsliv

8,3

Summa förändring

0

179

PROP. 2006/07:100

6.7 Nytt politikområde 6.8 Insättningsgarantinämnden

Regeringens bedömning: Ett nytt politikområde, Reformsamarbete i Östeuropa, införs från och med 2008.

Skälen för regeringens bedömning: De senaste årens reformer och utveckling i Östeuropa, inklusive Västra Balkan, har bl.a. inneburit minskande fattigdom. Samtidigt har EU- närmandet, med undantag för länderna i Centralasien som saknar medlemsperspektiv, fått en central betydelse för ländernas utvecklings- och reformpolitik. Utvecklings- och reformpolitiken i samtliga östeuropeiska länder styrs i dag av deras EU-handlingsplaner respektive EU-partnerskap. Detsamma gäller för Turkiet. EU-närmandet är i flera länder kraftigt pådrivande för reformprocessen och har dess- utom en påtaglig stabiliseringseffekt på Västra Balkan.

Regeringen ser det som väsentligt att EU:s utvidgning fortsätter och är beredd att tydligt stödja samarbetsländernas egna ansträngningar att närma sig EU. Regeringen ser EU-närmandet som ett kraftfullt instrument för fattigdoms- bekämpning. Det framstår därför som logiskt att fokus i samarbetet med länder i Östeuropa inklusive Västra Balkan, Turkiet och Södra Kaukasien är närmande till EU. Stödet bör även i fortsättningen bidra till att nå målet för Sveriges politik för global utveckling (PGU), att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling.

Det nu pågående svenska reformstödet är redan i dag i många stycken inriktat mot att stödja samarbetsländernas EU-närmande. Regeringen bedömer därför inte att införandet av ett nytt politikområde där tyngdpunkten ligger på närmande till EU medför några större förändringar av de svenska landprogrammen. Det innebär också att det svenska stödet tydligare ligger i linje med samarbetsländernas egna prioriteringar och EU:s stöd till dessa länder. Verksamheten inom det nya politik- området utgörs av insatser som definieras som bistånd av OECD/DAC. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2008 med ett förslag till utformning av det nya politikområdet.

Regeringens förslag: Insättningsgarantinämnden avvecklas från och med den 1 januari 2008.

Ärendet och dess beredning: I betänkandet från Insättningsgarantiutredningen – Ett reformerat system för insättningsgarantin (SOU 2005:15) – behandlas frågan om organisatorisk tillhörighet för Insättningsgarantinämnden (IGN). Utred- ningen föreslår att de garantiportföljer som i dag finns uppdelade på de olika statliga garanti- myndigheterna bör föras samman till en ny garantimyndighet men anser att frågan om en ny garantimyndighet bör utredas vidare. Utred- ningen anför vidare att IGN, i likhet med andra mindre myndigheter är alltför sårbar och att det finns skäl att införliva verksamheten avseende insättningsgarantier och investerarskydd i en större befintlig garantimyndighet. Den myndighet som är bäst lämpad för detta ändamål är enligt utredningen Riksgäldskontoret (RGK).

Betänkandet har remissbehandlats och remis- svaren finns tillgängliga i Regeringskansliet (dnr Fi2005/1477). Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig i denna del har ställt sig positiva till att inordna verksamheten vid IGN i RGK.

IGN har i en särskild skrivelse framfört bl.a. att nämnden föredrar att verksamheten vid IGN förstärks resursmässigt framför alternativet att inordnas i någon annan myndighet.

SkälenT för regeringens förslag:T Insättnings- garantin och investerarskyddet har betydelse för konsumentskyddet på de finansiella mark- naderna och för stabiliteten inom det finansiella systemet. En korrekt och effektiv hantering av ersättningsfall måste kunna säkerställas. De senaste årens ersättningsfall har dock visat att IGN:s organisation är sårbar och att den organisatoriska basen för verksamheten behöver stärkas. IGN:s verksamhet bör därför hanteras inom ramen för en större myndighet. Regeringen bedömer att det är mer kostnads- effektivt att inordna IGN i en större myndighet än att, såsom IGN förordar, minska sårbarheten genom att förstärka den befintliga myndigheten. En avveckling av IGN som egen myndighet ligger även i linje med det som regeringen aviserade i budgetpropositionen för 2007 om en översyn av den statliga myndighetsstrukturen i syfte att förbättra effektiviteten i stats-

180

PROP. 2006/07:100

förvaltningen. En sådan utredning har också tillsatts (dir. 2006:123).

Regeringen anser att verksamheten avseende insättningsgaranti och investerarskydd bör effektiviseras och utvecklas. Den organisatoriska basen för hanteringen av systemen bör stärkas. Regeringen föreslår därför att IGN avvecklas som separat nämndmyndighet fr.o.m. den 1 januari 2008 och att verksamheten inordnas i en befintlig statlig myndighet. Regeringen avser att senare under året återkomma till riksdagen med förslag till de lagändringar som blir nödvändiga att göra i och med detta.

Effekten av att inkomstrelaterad allmän pen- sion och aktivitets- eller sjukersättning först re- ducerar garantiförmånerna innebär att det endast är en del av förmånen som därefter reducerar bostadstillägget. Andra inkomster som inte re- ducerar garantiförmånerna som t.ex. arbetsin- komster går direkt in i inkomstberäkningen. Om dessa inkomster inte viktades ner till 80 procent skulle de ha en högre marginaleffekt vid bostads- tilläggsberäkningen än t.ex. allmän pension. Ge- nom viktningen har således olika typer av inkomster samma marginaleffekt.

Bostadstillägget utgör för många en betyd- ande del av ekonomin och kan vara avgörande för att en ålderspensionär eller en person med aktivitets- eller sjukersättning skall ha möjlighet

6.9Ändrad viktning av arbetsinkomst att kunna efterfråga ett rimligt boende. Eftersom vid beräkning av bostadstillägg BTP är inkomstprövat är det träffsäkert såtillvida för pensionärer m.fl. att det är de personer som har de minsta mar-

Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall 50 procent av arbetsinkomsten tas med i reduceringsinkomsten. Som arbetsinkomst avses inkomst enligt 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) samt inkomst enligt 15 § 1 lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.

Ärendet och dess beredning: Förslaget har beretts under hand med Försäkringskassan.

SkälenT för regeringens förslag:T Bostadstillägg kan utges till den som uppbär hel ålderspension, aktivitets- eller sjukersättning samt, i vissa fall, efterlevandepension. Storleken av bostads- tillägget är beroende bl.a. av hur stora inkomster som den sökanden samt hans eller hennes make har, dvs. deras bidragsgrundande inkomster. Dessa inkomster räknas om till en reducerings- inkomst, som i sin tur på visst sätt reducerar det bostadstillägg som annars skulle ha utgått. Vid beräkning av bostadstillägg (BTP) och särskilt bostadstillägg (SBTP) tas vissa bidragsgrund- ande inkomster inte med till sitt fulla värde i reduceringsinkomsten utan räknas om (viktas) till 80 procent. Det gäller tjänstepension, av- talspension, arbetsinkomster och inkomst av nä- ringsverksamhet. Däremot skall allmän pension, sjuk- och aktivitetsersättning, kapitalinkomst samt inkomsttillägg för förmögenhet viktas till 100 procent dvs. tas med till sitt fulla värde.

ginalerna och lägsta inkomsterna som får del av detta stöd. För personer som uppbär BTP och samtidigt arbetar, eller vars make arbetar, min- skar bostadstillägget om arbetstiden utökas eller om arbetsinkomsten stiger. Regeringen anser att den enskilt viktigaste faktorn för att trygga framtidens välfärd är en hög sysselsättning. Ett sätt att förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna och samtidigt bidra till en ökning av incitamenten att arbeta är att minska arbetsinkomstens påverkan på bo- stadstillägget. Enligt de nuvarande reglerna för beräkning av bostadstillägg tas arbetsinkomster med till 80 procent i reduceringsinkomsten. En sänkt viktning av arbetsinkomster medför att arbetsinkomsten inte påverkar bostadstilläggets storlek lika mycket som i dag vilket bidrar till att stimulera personer med BTP till arbete samtidigt som bostadstillägget förbättras. Eftersom båda makarnas inkomster tas med vid beräkningen av BTP påverkas incitamenten att arbeta för båda makarna även om bara den ena har rätt till bostadstillägg. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att 50 procent av arbetsinkomsten skall ingå i reduceringsinkomsten i stället för, som med de nuvarande bestämmelserna, 80 procent.

Med arbetsinkomster avses det skatterättsliga begreppet arbetsinkomster, som anges i 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1299, IL). En bestämmelse om detta införs i 18 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTPL). Vid beräkning av bostadstillägg skall enligt nuvarande regler i 15 §

181

PROP. 2006/07:100

1 BTPL tillägg till den bidragsgrundande inkom-

sten göras för inkomster som på grund av vissa

bestämmelser i IL eller skatteavtal inte skall be-

skattas enligt IL. Bland de inkomster som avses i

15 § 1 BTPL förekommer inkomster, som bort-

sett från att de inte är skattepliktiga här i landet,

är av samma slag som arbetsinkomster enligt IL.

Vid beräkning av reduceringsinkomsten skall de

därför jämställas med arbetsinkomster.

Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari

2008 och omfattar samtliga som är berättigade

till bostadstillägg. Kostnaderna för förslaget be-

räknas för utgiftsområde 11 till 25 miljoner kro-

nor per år och för utgiftsområde 10 till 271

miljoner kronor per år.

.

Ett lagförslag i ärendet återfinns i avsnitt 3.1

182

7

Tilläggsbudget

PROP. 2006/07:100

7 Tilläggsbudget

7.1Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 2007

Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan riksdagen för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra an- slag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som nu kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande.

Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med 1 743 miljoner kronor netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till 3 660 miljoner kronor och de föreslagna minskningarna uppgår till 1 917 miljoner kronor.

7.2Tilläggsbudget per utgiftsområde

ändrade ansvarsfördelningen innebär en minskning av ärendemängden hos miljö- domstolarna samt en ökning av antalet ärenden hos länsstyrelserna, till vilka en ny vatten- verksamhet skall anmälas innan den inrättas.

Regeringen anser att länsstyrelserna bör tillföras resurser för den nya uppgiften. Anslaget 32:2 Länsstyrelserna m.m. bör därför ökas med 4 000 000 kronor. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:5 Sveriges Domstolar minskas med motsvarande belopp.

Efter förlikning hos Justitiekanslern (JK) i juni 2006, betalade staten, genom Länsstyrelsen i Örebro län, 4 700 000 kronor i skadestånd till ett antal markägare för skador som uppstod på grund av översvämningar då prövningen av ett ärende om tillstånd enligt dåvarande natur- vårdslagen (1964:822) drog ut på tiden. Länsstyrelsen har hos Regeringskansliet hemställt om medelstillskott för att täcka de

7.2.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse kostnader som uppstått som en följd av

32:1 Länsstyrelserna m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 360 522 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 32:1 Länsstyrel- serna m.m. ökas med 5 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. har regeringen föreskrivit om en förenklad prövning av vissa mindre vattenverksamheter. Den

skadeståndet. JK har i en skrivelse till Finansdepartementet (dnr Fi2006/4133/LS) framhållit att Länsstyrelsen i Örebro län drabbats osedvanligt hårt ekonomiskt av skadeståndsansvaret. JK gör i skrivelsen bedömningen att de fel som länsstyrelsen begått varit mycket begränsade och att det i ett fall kan diskuteras om fel överhuvudtaget har begåtts.

Mot denna bakgrund anser regeringen att Länsstyrelsen i Örebro län bör tillföras 1 500 000 kronor för att till viss del kompensera den kostnad som myndigheten åsamkats. Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. bör därför ökas med 1 500 000 kronor.

Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

185

PROP. 2006/07:100

uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med motsvarande belopp.

Sammantaget bör därmed anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med 5 500 000 kronor.

90:1 Kungliga hov- och slottsstaten

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 98 150 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med 318 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Pris- och löneomräkningen för 2007 blev felaktig och en justering av anslaget behöver därför göras. Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör därför ökas med 318 000 kronor.

Anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 580 760 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 90:5 Regerings- kansliet m.m. ökas med 48 600 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Förändringen av den svenska kronans värde, framför allt gentemot US dollar och Euro, har för utrikesrepresentationen medfört en betydande valutakursförlust. Anslaget 90:5 Regeringskansliet m.m. bör av den anledningen ökas med 13 600 000 konor.

Regeringen avser att tillskapa en genom- förandeorganisation inom Regeringskansliet med uppgift att samordna förberedelserna för genomförandet av den aviserade tandvårds- reformen och ta fram förslag till kompletteringar av de författningsförslag som lämnats av Utredningen om ett nytt tandvårdsstöd för vuxna (SOU 2007:19). Inrättandet av genom- förandeorganisationen medför ökade kostnader för Regeringskansliet. Anslaget 90:5 Regerings- kansliet m.m. bör därför ökas med 5 000 000

kronor. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 13:7 Läkemedels- förmånsnämnden minskas med 5 000 000 kronor.

Migrationsverksamheten vid utlandsmyndig- heterna har ökat kraftigt. Särskilt belastade myndigheter bör tillfälligt förstärkas med fler utsända och lokalanställda för att servicegraden i verksamheten skall kunna upprätthållas på en tillfredsställande nivå. Anslaget 90:5 Regerings- kansliet m.m. bör därför ökas med 30 000 000 kronor.

Sammantaget bör därmed anslaget 90:5

Regeringskansliet m.m. ökas med 48 600 000 kronor.

7.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

1:3 Statskontoret

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 52 189 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Statskontoret

ökas med 4 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Statskontoret har genomgått ett omställningsarbete som medfört att antalet anställda har minskat. En tillfällig förstärkning av myndighetens anslag är nödvändig för att täcka de kostnader som uppstått med anledning av uppsägningarna under 2007. Anslaget 1:3 Statskontoret bör därför ökas med 4 500 000 kronor.

1:7 Nämnden för offentlig upphandling

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 247 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen föreslår att Nämnden för offentlig upphandling avvecklas från och med den 1 september 2007.

186

Skälen för regeringens förslag: Tillsynen av den offentliga upphandlingen bör effektiviseras och utvecklas. Upphandlingskommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1999:139) en samman- slagning mellan Nämnden för offentlig upphandling och Konkurrensverket. Regeringen delar kommitténs bedömning att en samman- lagning skulle bidra till att tillsynen över offentlig upphandling får en ökad tyngd och blir mindre sårbar. Vidare bedömdes ett samgående vara utvecklande för konkurrens- och upphandlingsfrågorna. Det bör också leda till att kvaliteten i verksamheten höjs.

Verksamheten kommer under återstoden av 2007 att utföras av Konkurrensverket inom ramen för ändamålet för anslaget 1:7 Nämnden för offentlig upphandling.

1:15 Finanspolitiska rådet (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 1:15 Finanspolitiska rådet förs upp i statsbudgeten med 1 500 000 kronor.

Anslaget 1:9 Ekonomiska rådet minskas med 1 250 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Finans- politikens främsta syfte är att skapa goda betingelser för tillväxt och sysselsättning genom en väl avvägd ekonomisk politik inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. En översyn av det finanspolitiska ramverket pågår och detta arbete kommer ytterligare att fördjupas. Uttalade mål i översynen av det finanspolitiska ramverket är att uppnå en ökad grad av öppenhet och tydlighet kring finans- politiken (se avsnitt 4.1.2).

För att ytterligare öka öppenheten anser regeringen att ett finanspolitiskt råd bör inrättas som en myndighet under regeringen. Rådets uppgift bör vara att årligen följa upp och granska måluppfyllelsen inom den ekonomiska politiken. Rådet bör också få i uppdrag att utvärdera kvaliteten i regeringens analysram för den ekonomiska politiken. Med detta avses kvaliteten på centrala indikatorer och prognoser, men även tydligheten i budgetdokumenten till

PROP. 2006/07:100

riksdagen, dvs. den ekonomiska vårproposi- tionen och budgetpropositionen.

Ett nytt ramanslag 1:15 Finanspolitiska rådet bör föras upp i statsbudgeten med 1 500 000 kronor. Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:9 Ekonomiska rådet minskas med 1 250 000 kronor.

2:5 Avsättning för garantiverksamhet

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 400 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Avsättning för garantiverksamhet ökas med 400 000 kronor.

Anslaget får även användas för Sveriges årliga avgift till Europarådets utvecklingsbank.

Anslaget 1:5 Statistiska centralbyrån minskas med 200 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Den årliga medlemsavgiften i Europarådets utvecklingsbank (Council of Europe Development Bank, CEB) finansierades under åren 2001–2006 genom det tidigare anslaget 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner. Medlemsavgiften till CEB, som för 2007 uppgår till cirka 350 000 kronor, är för liten för att motivera ett eget anslag. Avgiften föreslås därför i fortsättningen finansieras under anslaget 2:5 Avsättning för garantiverksamhet. Från anslaget finansieras för närvarande en garantiavgift för Sveriges Hus i Sankt Petersburg. Det skall också kunna belastas om garantier till CEB och vissa andra internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Anslaget 2:5 Avsättning för garanti- verksamhet bör därför ökas med 400 000 kronor. Finansiering sker genom att anslagen 1:5

Statistiska centralbyrån och det under utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 2:1 Lotteriinspektionen minskas med 200 000 kronor vardera.

Fortifikationsverket (låneram)

I statsbudgeten för innevarande år får regeringen låta Fortifikationsverket ta upp lån i Riksgäldskontoret om högst 7 725 000 000

187

PROP. 2006/07:100

kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2007 besluta att Fortifikationsverket får ta upp lån i Riksgäldskontoret inom en ram av högst 8 175 000 000 kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler.

Skälen för regeringens förslag: Fortifikations- verket har startat nya investeringsprojekt och tidigarelagt andra projekt. Vidare har vissa projekt blivit dyrare än beräknat. Regeringen anser därför att låneramen behöver höjas med 450 000 000 kronor. Regeringen bör således bemyndigas att 2007 besluta att Fortifikations- verket får ta upp lån i Riksgäldskontoret inom en ram av högst 8 175 000 000 kronor för investeringar i mark, anläggningar och lokaler.

Försäljning av fastighet i Stockholm

Regeringens förslag: Riksdagen godkänner att staten genom byte eller försäljning avyttrar fastigheten Stockholm Uggleborg 12 i Stockholms kommun. Vid en försäljning skall överskottet redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten.

Skälen för regeringens förslag: Staten äger fastigheten Stockholm Uggleborg 12 på Vasagatan i Stockholms kommun. Statens fastighetsverk (SFV) förvaltar fastigheten. SFV övertog fastigheten i samband med att verket fick i uppdrag att förvalta de från försäkringskassorna övertagna fastigheterna.

Enligt 25 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten får regeringen besluta att sälja fast egendom när värdet inte överstiger 50 miljoner kronor.

Regeringen bedömer i nuläget att fastigheten inte längre behövs i statens verksamhet och att den därför bör avyttras genom byte eller försäljning. För att regeringen skall kunna besluta om avyttring krävs riksdagens medgivande eftersom det beräknade värdet av fastigheten överstiger 50 miljoner kronor.

Vid en försäljning skall den del av försälj- ningsinkomsten, minskat med försäljningsom- kostnader, som överstiger det bokförda värdet redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. Eventuella lån löses i samband med avyttringen.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen med en redovisning av köpeskilling m.m. efter en genomförd avyttring.

Förslag till lag om ändring i lagen (2000:193) om Sjätte AP-fonden – Valutamandat för Sjätte AP-fonden

Regeringens förslag: Sjätte AP-fonden får även placera fondmedel utomlands. Högst 10 procent av Sjätte AP-fondens tillgångar får vara exponerade för valutarisk.

Ärendet och dess beredning: Möjligheten för Sjätte AP-fonden att göra placeringar utomlands har övervägts i promemorian Sjätte AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (Ds 2004:25). I promemorian ingick bl.a. ett förslag om sådana placeringar. Enligt det förslaget skulle Sjätte AP- fonden ges samma begränsning av fondens valutarisk som redan gäller för Första–Fjärde

AP-fonderna, dvs. högst 40 procent. Vidare föreslogs i promemorian att valutarisk skulle bestämmas med utgångspunkt i de slutligt ägda portföljbolagen och att samma värderingsprincip skulle tillämpas av Första–Fjärde

AP-fonderna för deras placeringar i riskkapitalfonder.

Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av synpunkter finns tillgänglig i Regeringskansliet (dnr Fi 2004/2576).

Förslagen i departementspromemorian:

Högst 40 procent av Sjätte AP-fondens tillgångar får vara exponerade för valutarisk. Vid placeringar i icke-marknadsnoterade riskkapital- företag skall exponeringen avse de aktier och andra andelar som ett sådant företag har i andra företag i proportion till fondens innehav i riskkapitalföretaget.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans invänder mot förslaget att Sjätte AP-fonden skall få placera fondmedel utomlands. Första, Andra och Tredje AP-fonderna avstyrker förslaget att valutarisk också för deras del skall bestämmas med utgångspunkt i de slutligt ägda portfölj- bolagen.

188

Skälen för regeringens förslag: I takt med riskkapitalmarknadens utveckling och interna- tionalisering har Sjätte AP-fondens roll på marknaden förändrats. Utbudet av riskkapital är inte längre nationellt bestämt och inte heller möjligt att styra på direkt väg. Av det följer att en svensk investering i ett utländskt bolag inte bör tolkas alltför snävt, som om den enda effekten skulle bli att motsvarande belopp undandras svenska bolag. Ett öppet investeringsklimat innebär kapitalflöden i båda riktningarna. Det behöver därför inte föreligga någon motsättning mellan fondens mål och möjligheten att placera någon del av fond- kapitalet utomlands.

Den begränsning i Sjätte AP-fondens regelverk som förhindrar placeringar utomlands är inte ändamålsenlig mot bakgrund av fondens verksamhet och rådande marknadsförutsätt- ningar. Den bör därför tas bort. På motsvarande sätt som för Första–Fjärde

AP-fonderna bör emellertid en begränsning av fondens valutarisk införas. För att markera Sjätte AP-fondens särskilda uppdrag att inrikta verksamheten mot placeringar i Sverige är det motiverat att sätta gränsen lägre än de 40 procent som gäller för Första–Fjärde

AP-fonderna. Genom att begränsa Sjätte AP-fondens valutarisk vid 10 procent uppnås den åsyftade markeringen.

Vid bestämmandet av valutarisk bör de principer som gäller för Första-Fjärde AP- fonderna tjäna som vägledning (se prop. 1999/2000:46 s. 104). Det utesluter emellertid inte att den faktiska innebörden av en placering kan beaktas i vissa fall. Så kan vara fallet t.ex. vid placering i utländska riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i svenska bolag. Den särskilda bestämmelsen om att Sjätte AP- fondens tillgångar i vissa fall får placeras i utländska bolag som förvärvat ett svenskt bolag bör tas bort (3 kap. 3 § lagen om Sjätte AP- fonden).

Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.7.

Författningskommentar: Genom ändring- arna i 3 kap. 2 § första stycket får Sjätte AP- fondens medel placeras även i utländska företag. I punkten 2 görs också några ändringar som föranleds av terminologin i den nya aktiebolagslagen. Sistnämnda ändringar medför inte någon ändring i sak.

Ändringarna i andra stycket föranleds dels av att Sjätte AP-fonden enligt första stycket får möjlighet att placera i aktier i utländska

PROP. 2006/07:100

aktiebolag, dels av den nya terminologin för börser och marknadsplatser som har föreslagits i lagrådsremissen Ny lag om värdepappers- marknaden. I bestämmelsen ersätts begreppet börs med reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I nämnda lagrådsremiss föreslogs att den förevarande bestämmelsen skulle ändras på så sätt att begreppet börs ersätts med reglerad marknad i Sverige. I det sammanhanget gjordes inte några överväganden om att fondmedel även skulle få placeras utomlands. Med begreppet reglerad marknad avses här detsamma som i den föreslagna nya lagen om värdepappersmarknaden, dvs. termen innefattar marknader i Sverige och i övriga länder inom EES. I lagen om värdepappersmarknaden avses med börs ett företag som har tillstånd att driva en reglerad marknad. Såvitt avser placeringar på marknadsplatser i Sverige innebär detta inte någon ändring i sak.

I det nya tredje stycket begränsas Sjätte AP- fondens valutarisk till 10 procent. Bestämmelsen motsvarar 4 kap. 10 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) med den skillnaden att gränsen för Sjätte AP-fonden är 10 procent medan den för Första–Fjärde AP- fonderna är 40 procent (se prop. 1999/2000:46 s. 100 ff. och 167 f.).

7.2.3Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

4:3 Åklagarmyndigheten

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 897 050 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 4:3 Åklagar- myndigheten ökas med 47 000 000 kronor.

Anslaget 4:1 Polisorganisationen minskas med 40 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Arbetsbelast- ningen inom Åklagarmyndigheten har ökat huvudsakligen som en följd av en ökad ärende- tillströmning från polisen, men också på grund av domstolarnas insatser för att minska sina ärendebalanser.

189

PROP. 2006/07:100

Vidare förväntas åklagarna i ökad omfattning delta i arbetet med att utveckla metoderna för bekämpning av bl.a. grov organiserad brottslighet, mängdbrott och våld mot kvinnor och barn.

För att Åklagarmyndigheten skall kunna hantera den ökade ärendetillströmningen med bibehållen hög kvalitet och även i övrigt säkerställa en effektiv åklagarverksamhet bör anslaget 4:3 Åklagarmyndigheten ökas med 40 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 4:1 Polisorganisationen minskas med motsvarande belopp.

Till följd av regeringens förslag att den 1 augusti 2007 införa en ny bidragsbrottslag (prop. 2006/07:80) förväntas antalet anmälningar om brott mot välfärdssystemen öka. Anslaget 4:3 Åklagarmyndigheten bör av den anledningen ökas med 7 000 000 kronor.

Sammantaget bör därmed anslaget 4:3

Åklagarmyndigheten ökas med 47 000 000 kronor.

4:5 Sveriges Domstolar

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 205 208 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Sveriges Dom- stolar minskas med 4 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 4:5

Sveriges Domstolar minskas med 4 000 000 kronor för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 Rikets styrelse uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Finansierings- åtgärden motsvarar den minskning av ärende- mängden hos miljödomstolarna som förväntas bli följden av ändringen i förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m.

7.2.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan

5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 056 654 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer ökas med 70 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Förenta Nationernas (FN) reguljära budget för 2007 fastställdes i slutet av 2006. Sveriges bidrag till FN:s budget blir högre än tidigare beräknat bl.a. på grund av att FN-byggnaden skall renoveras. Därutöver ökar FN:s fredsfrämjande insatser såväl i antal som i omfattning. Insatser sker bl.a. i Libanon, Elfenbenskusten, Etiopien/Eritrea och Östtimor. Vidare har Sveriges andel av budgeten ökat från 0,998 procent till 1,071 procent. Mot denna bakgrund behöver anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer ökas med 70 000 000 kronor.

7.2.5Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och freds- främjande truppinsatser, m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 452 062 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Förbands- verksamhet, beredskap och fredsfrämjande trupp- insatser, m.m. minskas med 2 000 000 kronor.

Anslaget får även användas för vissa avveck- lingskostnader inom Totalförsvarets forsknings- institut och Totalförsvarets pliktverk.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 6:1

Förbandsverksamhet, beredskap och freds- främjande truppinsatser, m.m. minskas med

190

2 000 000 kronor för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 6:9 Nämnder m.m.

Kostnadsreduktioner skall genomföras inom försvarsförvaltningen. Detta innebär att personal och lokaler måste avvecklas inom bl.a. Totalförsvarets forskningsinstitut och Total- försvarets pliktverk. Kostnadsreduktionerna skall vara fullt uppnådda senast vid utgången av 2008. Avvecklingskostnaderna som uppstår ryms inte inom de berörda myndigheternas ekonomiska ramar.

Kostnadsreduktionerna skall leda till att Försvarsmaktens utgifter minskar i motsvarande grad. Försvarsmakten bör av denna anledning bidra till finansieringen av avvecklings- kostnaderna. Anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser, m.m. bör därför även få användas för att finansiera vissa avvecklingskostnader inom Totalförsvarets forskningsinstitut och Totalförsvarets pliktverk.

6:2 Materiel och anläggningar (bemyndigande)

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 17 600 235 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om beställningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 40 900 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen får under 2007 besluta om beställning av ombyggnad av upp till 31 stycken JAS 39A/B till JAS 39C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidare- utveckling av JAS 39 Gripen samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass.

Regeringen får under 2007 för anslaget 6:2

Materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 45 250 000 000 kronor efter 2007.

Skälen för regeringens förslag: Försvars- utskottet har angivit att regeringen måste återkomma till riksdagen när det gäller uppgradering av 31 stycken JAS-flygplan från A/B-version till C/D-version innan ett eventuellt sådant beslut avses fattas (prop.

PROP. 2006/07:100

2006/07:1 utgiftsområde 6, bet. 2006/07:FöU1, rskr. 2006/07:31).

Dagens flygplanspark JAS 39 Gripen består av de två versionerna JAS 39A/B respektive JAS 39C/D. Den senare är tekniskt interoperabel med Natoförband, har en utökad strukturell livslängd och har möjlighet till utökad räckvidd genom lufttankning. JAS 39A/B har begränsningar i förmågan att lösa Försvars- maktens uppgifter. Nuvarande planering innebär att JAS 39 Gripen vidmakthålls och vidareutvecklas till 2020.

En handlingsplan för vidmakthållande och vidareutveckling av JAS 39 Gripen har utformats av Försvarsmakten och medel för detta ingår i den långsiktiga materielplanen. Handlingsplanen består dels av en ombyggnad av 31 stycken JAS 39A/B till JAS 39C/D åren 2007–2013, dels av ett demonstratorprogram åren 2007–2010 som syftar till att kartlägga och utgöra grund för framtida möjliga beslut om vidareutveckling. Regeringen beräknar kostnaden för detta till cirka 4,1 miljarder kronor. Om handlingsplanens förslag om att reducera flygplansparken till 100 flygplan genomförs beräknas kostnader för vidmakthållande m.m. minska genom ett flexiblare utnyttjande och en utökad strukturell livslängd för JAS 39C/D i kombination med att JAS 39C/D, jämfört med JAS 39A/B, har ökad operativ effekt. Handlingsplanen syftar således till att minska de framtida kostnaderna genom en fullt interoperabel, enhetlig och antalsmässigt reducerad flygplansflotta. Vidare kan den operativa driften av JAS 39 förlängas till 2040. Regeringen anser således att ett genomförande av förslaget är det mest kostnadseffektiva sättet att långsiktigt vidmakthålla och vidareutveckla JAS 39 Gripen.

Regeringen konstaterar också att handlings- planen stödjer exportsatsningar genom att potentiella exportländer ser en tydlig signal om satsning på JAS 39 Gripen eftersom produktionen förlängs, ett antal JAS 39A/B kan nyttjas för export, samt att befintliga och potentiella exportkunder genom demonstrator- programmet får kunskap om utvecklings- potentialen i Gripensystemet.

Inom demonstratorprogrammet kommer nya tillämpningar att tas fram som bygger vidare på centrala kunskapsområden inom flygindustrin. Detta utvecklingsarbete kommer att ske i nära samarbete med internationella partners. De högteknologiska satsningar som skett inom den

191

PROP. 2006/07:100

säkerhetskritiska flyg- och försvarsverksamheten har hittills resulterat i betydande innovationer och utvecklingar i andra branscher. Regeringen menar att denna typ av satsningar även framgent är en viktig del i de samlade insatser som görs för forskning och teknologiutveckling. Sveriges ställning som högteknologisk nation förutsätter framåtsyftande industriella satsningar i interna- tionell samverkan.

Luftförsvarsförmågan är en grundförut- sättning för ytstridsfartygens möjlighet att lösa sina uppgifter. Med luftförsvarsförmåga avses skydd av eget fartyg och områdesskydd. Vid nationella och internationella insatser är en av huvuduppgifterna att upprätthålla kontroll över sjövägarna. I denna uppgift ingår eskort av andra oskyddade fartyg. Det ställer krav på områdesskydd mot hot från luften vilket uppnås med hjälp av ett luftvärnsrobotsystem. Anskaff- ningen av luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass föreslås genomföras i form av en direktanskaffning av på marknaden befintligt system.

De beskrivna materielobjekten innebär att ramen för beställningsbemyndigandet 2007 behöver utökas med 4 350 000 000 kronor.

6:9 Nämnder m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 901 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 6:9 Nämnder m.m.

ökas med 4 000 000 kronor.

Anslaget 6:6 Försvarets radioanstalt minskas med 2 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen En anpassad försvarsunder- rättelseverksamhet (prop. 2006/07:63) lämnat förslag till lag om ändring i lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet samt förslag till lag om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet. Till följd av dessa förslag får Försvarets underrättelsenämnd utökade upp- gifter.

Försvarets underrättelsenämnd har i dag en granskande myndighetsfunktion men är inte en förvaltningsmyndighet i traditionell mening.

Nämnden har till exempel inga anställda. Försvarets underrättelsenämnd får genom de föreslagna författningsändringarna fler uppgifter än i dag. Kravet på att utföra en fortlöpande och mer ingående kontroll och uppgiften att pröva tillstånd till inriktning av signalspaning medför organisatoriska förändringar och behov av administrativt stöd.

Anslaget 6:9 Nämnder m.m. bör därför ökas med 4 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskas med 2 000 000 kronor och att anslaget 6:6

Försvarets radioanstalt minskas med 2 000 000 kronor.

7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor (bemyndigande)

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 39 850 000 kronor. Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 15 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2007 för anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 25 000 000 kronor efter 2007.

Skälen för regeringens förslag: Kommunerna kan hos Statens räddningsverk ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra för att förebygga jordskred och andra naturolyckor.

För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts måste kommunen genomföra åtgärderna inom tre år. Eftersom det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat uppkommer ofta förskjutningar i utbetalningarna. Statens räddningsverk har därmed utestående betalningsåtaganden som

192

leder till utgifter efter innevarande budgetår, för vilka myndigheten ännu inte tilldelats anslag.

Bemyndiganderamen avseende anslaget 7:2

Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor behöver ökas med 10 000 000 till 25 000 000 kronor så att Statens räddningsverk kan ingå de åtaganden som är nödvändiga för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt.

7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 080 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med 18 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Återstående kostnader för de omfattande räddnings- tjänstinsatser som genomfördes 2006, orsakade av skogsbränder, vägras och översvämningar, beräknas bli högre än vad som ryms inom det för ändamålet uppförda anslaget. För att kunna reglera dessa kostnader under 2007 behöver därför anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med 18 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp.

7:5 Krisberedskap

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 711 976 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med 268 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 7:5

Krisberedskap minskas med 18 000 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 7:3

Ersättning för räddningstjänst m.m. Anslaget minskas med ytterligare 250 000 000 kronor för

PROP. 2006/07:100

att finansiera ökningen av anslaget 7:6 Gemen- sam radiokommunikation för skydd och säkerhet.

Sammantaget bör därmed anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med 268 000 000 kronor.

7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 35 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet ökas med 250 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I samband med utbyggnaden och driftsstarten av det s.k. Rakel- systemets inledande etapper har behov av förstärkningsåtgärder identifierats avseende driftsäkerhet vid bortfall av el och radiotäckning i särskilda utrymmen, såsom bl. a. bil- och järnvägstunnlar. Vidare är de faktiska kost- naderna för investeringar större än vad som ursprungligen beräknades. Därför behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 7:6 Gemen- sam radiokommunikation för skydd och säkerhet bör därför ökas med 250 000 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp.

7.2.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

8:1 Biståndsverksamhet

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 930 841 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Biståndsverk- samhet minskas med 700 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Inströmningen av asylsökande har ökat väsentligt, framför allt flyktningar från Irak. Prognosen har mot den bakgrunden reviderats upp och avräkningarna

193

PROP. 2006/07:100

från biståndsramen ökar med 700 000 000 kronor. Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med 700 000 000 kronor för att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 8 Migration upp- förda anslaget 12:2 Ersättningar och bostads- kostnader.

7.2.7Utgiftsområde 8 Migration

12:2 Ersättningar och bostadskostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 999 950 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 785 000 000 kronor.

Anslaget får även användas för ersättning till kommuner för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga mellan 18 och 21 år som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. om dessa vid ankomsten till Sverige var under 18 år och utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn). En förutsättning skall dock vara att vården har påbörjats före det att personen fyllt 18 år. Därutöver får anslaget även användas för återetableringsstöd till vissa utlänningar.

Skälen för regeringens förslag: En betydande ökning har skett av antalet asylsökande vilket medför att utgifterna för bostäder till de asylsökande samt ersättningar till asylsökande, kommuner och landsting blir högre än vad som tidigare beräknats för 2007. För att möjliggöra utbetalning av de regelstyrda ersättningarna till asylsökande samt till kommuner och landsting 2007 behöver anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 743 000 000 kronor. Finansiering av de ökade utgifter som enligt OECD/DAC:s riktlinjer definieras som bistånd sker delvis genom en höjd avräkning från biståndsramen med 700 000 000 kronor och motsvarande sänkning av det under utgifts- område 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Att avräkna

kostnader för mottagande av flyktingar från DAC-länder sker i enlighet med OECD/DAC:s definition av bistånd och görs i enlighet med budgeteringsprinciper som tidigare tillämpats. Även i 2001 och 2003 års ekonomiska vårpropositioner har avräkningarna för flykting- mottagande höjts på tilläggsbudget för att finansiera ökade kostnader inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar.

Enligt 7 § förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. har en kommun rätt till statlig ersättning för kostnader för vård av barn under 18 år i ett annat hem än barnets eget, om barnet omfattas av 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Ersättning lämnas för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. En del av de barn som omfattas av bestämmelserna är s.k. ensamkommande barn, dvs. barn som är under 18 år samt skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe. Ensamkommande barn kan även efter det att de fyllt 18 år vara i behov av vård. Regeringen anser därför att statlig ersättning bör kunna lämnas till kommuner för sådan vård enligt socialtjänstlagen fram till dess att den unge fyller 21 år i de fall vården påbörjats före det att han eller hon fyllde 18 år. Förslaget medför inga ökade utgifter men förutsätter däremot att ändamålet för anslaget vidgas till att omfatta vård enligt socialtjänstlagen av personer mellan 18 och 21 år i de fall vården påbörjats före det att han eller hon fyllde 18 år. Av samma skäl föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition (avsnitt 7.2.10) en ändring av kommuners rätt till statlig ersättning för vård av personer som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande m.m.

I syfte att stimulera fler kommuner att ta emot ensamkommande barn anser regeringen att den statliga ersättningen till kommuner som träffar överenskommelser med Migrationsverket om mottagande av ensamkommande barn bör ökas. Regeringen föreslår därför att anslaget 12:2

Ersättningar och bostadskostnader ökas med 15 000 000 kronor.

För att underlätta för enskilda att återvända till sina hemländer och att skapa möjligheter för dem att åter kunna leva och verka i hemlandet bör ett nytt återetableringsstöd införas. Stödet

194

bör under vissa förutsättningar kunna lämnas till en utlänning som efter avslag på asylansökan återvänder självmant till sitt hemland. Åter- etableringsstöd bör kunna beviljas efter ansökan. Bidrag bör inte lämnas till personer som skall överföras till ett annat land enligt rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat. Stödets storlek bör regleras i förordning och avses motsvara 20 000 kronor till en vuxen person och 10 000 kronor till barn, dock sammanlagt högst 50 000 kronor per familj. Anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader bör därför även kunna användas för åter- etableringsstöd till vissa utlänningar. Anslaget bör av denna anledning ökas med 27 000 000 kronor.

Sammantaget bör därmed anslaget 12:2

Ersättningar och bostadskostnader ökas med 785 000 000 kronor.

7.2.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

13:7 Läkemedelsförmånsnämnden

I statsbudgeten för innevarande år finns det för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 58 626 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 13:7 Läkemedels- förmånsnämnden minskas med 5 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 Rikets styrelse uppförda anslaget 90:5

Regeringskansliet m.m. minskas anslaget 13:7 Läkemedelsförmånsnämnden med 5 000 000 kronor.

PROP. 2006/07:100

14:6 Institutet för psykosocial medicin

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 15 471 000 kronor.

Regeringens förslag: Institutet för psykosocial medicin avvecklas från och med den 1 oktober 2007.

Skälen för regerings förslag: Institutet för psykosocial medicin (IPM) inrättades 1980 och har till uppgift att bedriva och främja forskning inom psykosocial medicin. Regeringen angav i budgetpropositionen för 2007 att IPM bör avvecklas under 2007. Huvuddelen av verk- samheten kommer under återstoden av 2007 att bedrivas av Stockholms universitet. Regeringen föreslår på annan plats i denna proposition (avsnitt 6.6.5) att IPM:s verksamhet bör flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning. Den del som i samverkan med Stockholms läns landsting bildar Nationellt centrum för suicidprevention och prevention av psykisk ohälsa (NASP) kommer under 2007 att inordnas i Karolinska institutet. Härigenom skapas förutsättningar för att vidmakthålla en expertfunktion för suicidprevention.

Mot denna bakgrund föreslår regeringen att Institutet för psykosocial medicin avvecklas från och med den 1 oktober 2007.

14:10 Insatser för vaccinberedskap

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 14:10

Insatser för vaccinberedskap förs upp i statsbudgeten med 1 000 000 kronor.

Regeringen bemyndigas att under 2007 för anslaget 14:10 Insatser för vaccinberedskap besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 600 000 000 kronor under åren 2008–2010.

Skälen för regeringens förslag: En nationell handlingsplan utgör utgångspunkten för arbetet

195

PROP. 2006/07:100

med att stärka den nationella beredskapen mot pandemisk spridning av influensa. En strävan är att stärka Sveriges förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner.

För 2006 anvisades anslaget 14:10 Vaccin- försörjning med ett belopp på 200 000 000 kronor. Något anslag för motsvarande ändamål har inte anvisats för 2007.

Regeringen avser att vidta åtgärder för att öka beredskapen inför en eventuell influensa- pandemi. I första hand kommer anslagssparandet under anslag 14:10 (2006) Vaccinförsörjning att användas. Därutöver behövs ett bemyndigande för att vid behov kunna ingå avtal om att påbörja uppbyggnaden av en produktionskapacitet av vaccin. Bemyndigandet skall vid behov även kunna användas för att ingå avtal om leverans av vaccin i händelse av influensapandemi. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 600 000 000 kronor under åren 2008– 2010.

För att regeringen skall kunna ges ett sådant bemyndigade bör ett nytt ramanslag med ett belopp på 1 000 000 kronor anvisas för 2007 med samma ändamål som anslaget för vaccinför- sörjning som togs upp i statsbudgeten för 2006.

16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 79 900 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med 2 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att förbättra möjligheterna för Stiftelsen Rikstolktjänst att bedriva insatser för personer med funktions- hinder behöver anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med 2 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation minskas med 2 000 000 kronor.

16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 23 286 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation minskas med 2 000 000 kronor.

Anslaget får även användas för att finansiera kostnader för försöksverksamhet angående fritt val av hjälpmedel till äldre och funktions- hindrade.

Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder minskas anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation med 2 000 000 kronor.

Regeringen avser att starta en försöks- verksamhet för att öka valfriheten när det gäller hjälpmedel till äldre och funktionshindrade. Försöksverksamheten är treårig och startar 2007. Ändamålet för anslaget bör därför utvidgas till att även omfatta försöksverksamhet angående fritt val av hjälpmedel till äldre och funktions- hindrade.

7.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 000 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjuk- vård får även användas för en utvärderingsstudie.

Skälen för regeringens förslag: Från anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård betalas bidrag till landstingen om landstinget har vidtagit åtgärder i syfte att

196

minska sjukfrånvaron. De närmare villkoren för bidraget anges i överenskommelser mellan Landstingsförbundet (som numera ingår i Sveriges Kommuner och Landsting) och staten.

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvär- dering (IFAU) har redovisat ett förslag till utvärderingsstudie om effekterna av landstingens åtgärder. Det är viktigt att utvärdera effektivi- teten i de olika åtgärder som landstingen vidtar. Anslaget bör därför även kunna användas för en sådan utvärderingsstudie.

7.2.10 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

10:1 Integrationsverket

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 46 730 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 10:1 Integrations- verket ökas med 23 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Integrations- verket skall avvecklas fr.o.m. den 1 juli 2007. Det innebär att vissa myndighetsuppgifter bör föras över till andra myndigheter. Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 6.6.7) att ansvaret för verksamheten delas upp och flyttas till Migrationsverket, länsstyrelserna, Ungdoms- styrelsen, Statistiska Centralbyrån och Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Svenska ESF- rådet). I nivån för anslaget 10:1 Integrations- verket har beaktats att myndighetens verksamhet endast bedrivs t.o.m. den 30 juni 2007.

För att finansiera den verksamhet som under återstoden av 2007 kommer att utföras av andra myndigheter inom ramen för ändamålet för anslaget 10:1 Integrationsverket, bör anslaget ökas med 23 000 000 kronor. Av dessa medel

beräknas

Migrationsverket

få

disponera

9 600 000

kronor, länsstyrelserna

sammanlagt

9 000 000

kronor, Ungdomsstyrelsen 2 000 000

kronor, Statistiska centralbyrån 800 000 kronor samt Svenska ESF-rådet 1 600 000 kronor under 2007.

PROP. 2006/07:100

10:2 Integrationsåtgärder

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 136 742 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 10:2 Integrations- åtgärder minskas med 51 378 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 10:2

Integrationsåtgärder minskas med 41 378 000 för att bidra till finansiering av anslaget 10:3

Kommunersättningar för flyktingmottagande. Anslaget minskas med ytterligare 4 500 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 22:1 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader.

Slutligen minskas anslaget med 5 500 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kost- nader.

Sammantaget bör därmed anslaget 10:2

Integrationsåtgärder minskas med 51 378 000 kronor.

10:3 Kommunersättningar vid flykting- mottagande

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 831 904 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande ökas med 316 378 000 kronor.

Anslaget får även användas för kostnader för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för personer mellan 18 och högst 21 år som omfattas av 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. om dessa vid ankomsten till Sverige var under 18 år och utan medföljande vårdnadshavare (ensamkommande barn). En förutsättning skall dock vara att vården har påbörjats innan personen fyllt 18 år.

En kommun som träffar överenskommelse med Migrationsverket om att ordna boenden för sådana ensamkommande barn som omfattas av 3 § nämnda förordning skall kunna få en särskild statlig ersättning enligt samma ordning som

197

PROP. 2006/07:100

gäller för boenden som anordnas för asylsökande ensamkommande barn.

En extra ersättning lämnas till kommuner som under 2007 träffar överenskommelse om flyktingmottagande för åren 2007, 2008 och 2009.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 21 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. har en kommun rätt till statlig ersättning för vissa kostnader för barn under 18 år som omfattas av 3 § förordningen och som kommit till Sverige utan egen vårdnadshavare. Ensamkommande barn kan även efter det att de fyllt 18 år vara i behov av fortsatt vård. Regeringen anser därför att statlig ersättning bör kunna lämnas till kommuner för sådan vård fram till dess att den unge fyller 21 år i de fall vården påbörjats före det att han eller hon fyllde 18 år.

Av samma skäl föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition (avsnitt 7.2.7) en förändring av kommuners rätt till statlig ersättning för vård av personer som omfattas av 7 § förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. om dessa vid ankomsten till Sverige var under 18 år och saknade medföljande vårdnadshavare, samt om vården påbörjades före det att personen fyllt 18 år.

Migrationsverket bör ansvara för överens- kommelser med kommuner om mottagande av ensamkommande barn såväl under asylprocessen som efter beviljat uppehållstillstånd. I detta arbete bör länsstyrelserna bistå Migrationsverket i den mån detta bedöms vara effektivt. Ett mer enhetligt ersättningssystem är att föredra i syfte att minska administrationen och göra det enklare för kommunerna att planera boenden för dessa barn. En särskild ersättning bör på motsvarande sätt som för asylsökande ensamkommande barn kunna lämnas för de platser en kommun tillhandahåller enligt en överenskommelse med Migrationsverket. Om en kommun beslutar om vård i annat boende än vad som regleras i en överenskommelse med Migrationsverket bör ersättning även fortsättningsvis kunna lämnas för vissa faktiska kostnader för sådan vård.

De nya riktlinjerna medför ökade utgifter under 2007 varför anslaget 10:3 Kommun- ersättningar vid flyktingmottagande bör ökas med 16 000 000 kronor. Finansiering sker delvis

genom att det under utgiftsområde 13 Arbets- marknad uppförda anslaget 10:2 Integrations- åtgärder minskas.

De kommande åren beräknas att antalet asylsökande ökar i stället för att minska som tidigare prognoser visade. Därmed kommer antalet uppehållstillstånd att öka liksom behovet av kommunplatser. För att förstärka flykting- mottagandet finns behov av en extra ersättning till kommunerna för att skapa tydliga ekono- miska incitament för kommuner att vidta åtgärder som påskyndar etableringen av flyk- tingar på arbetsmarknaden.

Den extra ersättningen avses bli reglerad i en särskild förordning. En förutsättning för att den extra ersättningen skall kunna utgå är att en kommun under 2007 träffar överenskommelse om flyktingmottagande för åren 2007, 2008 och 2009. Ersättning bör lämnas med 10 000 kronor per person som tas emot och som omfattas av förordningen om statlig ersättning till kommuner för flyktingmottagande m.fl. Därutöver bör ersättning lämnas med 20 000 kronor per vuxen person i åldern 18–64 år som tas emot under förutsättning att personen godkänts i svenska för invandrare (sfi) på en viss nivå eller haft arbetspraktik eller arbete under en viss tid inom 12 månader efter mottagandet i kommunen.

För att den extra ersättningen skall kunna införas under 2007 behöver anslaget 10:3

Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med 275 000 000 kronor. Den ökade volymen flyktingar medför i sig ökade utgifter under 2007 varför anslaget ökas med 25 378 000 kronor. Finansiering sker genom att det under utgifts- område 13 uppförda anslaget 10:2 Integrations- åtgärder minskas.

Sammantaget bör därmed anslaget 10:3 Kom- munersättningar vid flyktingmottagande ökas med 316 378 000 kronor.

10:6 Avvecklingsmyndigheten för Integrationsverket (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 10:6

Avvecklingsmyndigheten för Integrationsverket förs upp i statsbudgeten med 35 000 000 kronor.

198

Skälen för regeringens förslag: Integrations- verket avvecklas per den 1 juli 2007. I nivån för anslaget 10:1 Integrationsverket har beaktats att myndighetens verksamhet endast bedrivs till och med den 30 juni 2007. En särskild utredare har fått i uppdrag att avveckla Integrationsverket (dir. 2007:34). Ett nytt ramanslag 10:6

Avvecklingsmyndigheten för Integrationsverket bör föras upp på statsbudgeten med 35 000 000 kronor för att täcka de kostnader som uppstår i samband med avvecklingen.

22:1 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 057 506 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 22:1 Arbetsmark- nadsverkets förvaltningskostnader ökas med 4 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Som ett led i regeringens samlade insatser inom integrations- området kommer förberedelser för försöksverk- samhet där olika aktörer samverkar för att underlätta för den enskilde att etablera sig i Sverige inledas. Anslaget 22:1 Arbetsmarknads- verkets förvaltningskostnader bör därför ökas med 4 500 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 10:2 Integrationsåtgärder minskas med motsvarande belopp.

22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 235 377 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med 109 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Från och med den 15 mars 2007 lämnas inte merkostnadser-

PROP. 2006/07:100

sättning för pågående plusjobb som påbörjats före den 24 oktober 2006. Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader bör därför minskas med 207 000 000 kronor.

För att bidra till att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet bör anslaget minskas med ytterligare 12 500 000 kronor.

Som ett led i regeringens samlade insatser inom integrationsområdet införs från och med den 1 juli 2007 s.k. instegsjobb för personer som nyligen invandrat till Sverige. Anslaget bör därför ökas med 100 000 000 kronor.

Vidare sker en utökad satsning på yrkes- kompetensbedömning för arbetssökande. Anslaget bör därför ökas med ytterligare 5 000 000 kronor.

Dessutom kommer förberedelser för försöksverksamhet där olika aktörer samverkar för att underlätta för den enskilde att etablera sig i Sverige att inledas. Anslaget bör därför ökas med 5 500 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 10:2 Integrationsåtgärder minskas med motsvarande belopp.

Sammantaget bör därmed anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med 109 000 000 kronor.

22:4 Lönebidrag och Samhall m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 12 601 146 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 22:4 Lönebidrag och Samhall m.m. ökas med 123 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa förbättra möjligheterna för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga att få arbete bör antalet platser med lönebidrag och i Samhall ökas. Anslaget 22:4 Lönebidrag och Samhall m.m. bör därför ökas med 123 000 000 kronor.

199

PROP. 2006/07:100

Ändring i sekretesslagen (1980:100) med anledning av Integrationsverkets avveckling

Regeringens förslag: Den sekretess som i dag gäller hos Integrationsverket skall från och med den 1 juli 2007 gälla hos Migrationsverket i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skydds- behövande som beviljats uppehållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och i verksamhet som avser medverkan till bosättning för sådana personer. Sekretessen skall gälla för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. För uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före den 1 juli 2007 skall sekretess även fortsättningsvis gälla.

Ärendet och dess beredning: Lagförslaget har utarbetats inom Regeringskansliet och har under hand beretts med Integrationsverket och Migrationsverket. Den ändring som föreslås är en konsekvens av att Migrationsverket tar över vissa uppgifter från Integrationsverket i samband med Integrationsverkets avveckling den 1 juli 2007 och är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

Skälen för regeringens förslag: Enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. (ersättnings- förordningen) beslutar Integrationsverket om och betalar ut ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med flyktingmottagande. Integrationsverket med- verkar även till att de asylsökande som får uppehållstillstånd och som bor på någon av Migrationsverkets anläggningar och inte själva kan ordna sitt boende anvisas bostad i en kommun med vilken Integrationsverket har slutit en överenskommelse om mottagande av skyddsbehövande.

Enligt 7 kap. 14 § fjärde stycket sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess hos Integrations- verket i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppe- hållstillstånd och av personer som beviljats

uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och i verksamhet som avser medverkan till bosättning för nyss nämnda personer. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs.

När Integrationsverket läggs ner den 30 juni 2007 tar Migrationsverket från och med den 1 juli 2007 över uppgifterna att besluta om och betala ut ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med flykting- mottagande samt att vid behov medverka vid skyddsbehövandes bosättning. De uppgifter om enskildas personliga förhållanden som hos Integrationsverket omfattas av sekretess- bestämmelsen i 7 kap. 14 § fjärde stycket sekretesslagen kommer därmed att ingå i ärenden och verksamhet hos Migrationsverket.

Det finns i dag inte någon regel om sekretess hos Migrationsverket till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i sådana ersättningsärenden eller bosättningsverksamhet. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Samma skäl som ligger till grund för att sekretesskydd finns för sådana uppgifter hos Integrationsverket gäller även när uppgifter av aktuellt slag hanteras av Migrationsverket. I ärendena kan det finnas uppgifter om den enskildes hälsotillstånd – t.ex. läkarintyg – och andra personliga förhållanden som bör omfattas av sekretess. Sekretesslagen bör därför ändras på så sätt att det sekretesskydd som finns för uppgifterna hos Integrationsverket från och med den 1 juli 2007 skall finnas hos Migrationsverket. För uppgifter i ersättningsärenden och i bosättningsverksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före denna tidpunkt skall det sekretesskydd som finns i bestämmelsens nuvarande lydelse gälla även fortsättningsvis.

Ett lagförslag i ärendet återfinns i avsnitt 3.3.

7.2.11 Utgiftsområde 14 Arbetsliv

23:1 Arbetsmiljöverket

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 638 906 000 kronor.

200

Regeringens förslag: Anslaget 23:1 Arbetsmiljö- verket minskas med 12 600 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: När Arbets- livsinstitutet läggs ner den 30 juni 2007 kommer ansvaret för toxikologiskt inriktad kriterieverksamhet, som utgör underlag för hygieniska gränsvärden, att inordnas i Arbets- miljöverkets verksamhet. Kostnaden för den tillkommande uppgiften beräknas till 2 600 000 kronor under 2007. Finansiering sker genom att anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet minskas med motsvarande belopp.

För att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet bör anslaget 23:1

Arbetsmiljöverket minskas

med

15

200 000

kronor. Minskningen rör

medel

som

står till

regeringens disposition och påverkar därmed inte Arbetsmiljöverkets verksamhet.

Sammantaget bör därmed anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket minskas med 12 600 000 kronor.

23:2 Arbetslivsinstitutet

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 164 403 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 23:2 Arbetslivs- institutet ökas med 28 100 000 kronor.

Anslaget får även användas för bidrag till arbetsmarknadens parter avseende utbildnings- insatser.

Skälen för regeringens förslag: Ett bidrag på 33 500 000 kronor behöver betalas ut till arbetsmarknadens parter som ersättning för särskilda utbildningsinsatser som genomfördes under 2006. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för 2007.

Anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet bör få användas för att betala detta bidrag och bör därför ökas med 24 700 000 kronor. Finansiering sker delvis genom att anslaget 23:1 Arbetsmiljöverket minskas med 15 200 000 kronor samt genom att det under utgiftsområde

PROP. 2006/07:100

13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med 9 500 000 kronor.

Vidare bör anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet minskas med 2 600 000 kronor till följd av att den toxikologiskt inriktad kriterieverksamheten för hygieniska gränsvärden skall inordnas i Arbetsmiljöverkets verksamhet. De samman- tagna effekterna av förändringar emellan Arbetslivsinstitutet och Arbetsmiljöverket innebär att anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet ökas med 12 600 000 kronor.

I samband med avvecklingen av Arbetslivs- institutet flyttas Arbetslivsbibliotekets samlingar till Stockholms universitet. Anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet bör därför ökas med 3 000 000 kronor med anledning av de engångskostnader som uppstår till följd av flytten. Finansiering sker genom att anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad minskas med 3 000 000 kronor.

Sammantaget bör därmed anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet ökas med 28 100 000 kronor.

23:8 Avvecklingsmyndigheten för Arbetslivsinstitutet (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 23:8

Avvecklingsmyndigheten för Arbetslivsinstitutet förs upp i statsbudgeten med 164 217 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Arbetslivs- institutet skall avvecklas den 30 juni 2007. I nivån för anslaget 23:2 Arbetslivsinstitutet har för innevarande år beaktats att myndighetens verksamhet endast bedrivs till och med den 30 juni 2007. En särskild utredare tillsätts för att ansvara för avvecklingen av myndigheten (dir. 2007:42). Utredaren kommer att ha arbets- givaransvar för den uppsagda personalen i avvecklingsorganisationen.

Ett nytt anslag 23:8 Avvecklingsmyndigheten för Arbetslivsinstitutet bör föras upp på stats- budgeten med 164 217 000 kronor.

201

PROP. 2006/07:100

24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering får även användas för stöd till jämställdhetsintegrering.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 24:3

Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering har använts för att finansiera Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten, JämStöd (N2005:02). Utredningens arbete avslutades den 31 mars 2007. Anslaget bör under 2007 även kunna användas för stöd till andra åtgärder som främjar jämställdhetsintegrering, bl.a. för utbildningsverksamhet inom statliga myndig- heter.

7.2.12Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

25:3 Utveckling av skolväsende, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 138 511 000 kronor. Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats.

Regeringens förslag: Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg minskas med 483 650 000 kronor.

Regeringen bemyndigas att under 2007 för anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 550 000 000 kronor under åren 2008–2010.

Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg får även användas för vissa utredningar på skolområdet.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 25:3

Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och

skolbarnsomsorg bör minskas med 366 650 000 kronor för att finansiera det föreslagna anslaget 25:81 Fortbildning av lärare. Anslaget bör minskas med ytterligare 117 000 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 25:70

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor.

Anslaget används delvis av Myndigheten för skolutveckling till bidrag till skolutveckling i kommuner och hos andra skolhuvudmän. Myndigheten har beslutat om utgifter för kommande år utan att något bemyndigande finns för anslaget. Regeringen anser att detta är otillfredsställande. I den uppkomna situationen bör detta ekonomiska åtagande hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till riksdagen. Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att under 2007 för anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 550 000 000 kronor under åren 2008–2010.

Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bör även få användas för vissa utredningar på skol- området, bl.a. för utredningen om mål och uppföljning i grundskolan och för utredningen om en reformerad gymnasieskola.

25:15 Valideringsdelegationen

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 18 499 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 25:15 Validerings- delegationen ökas med 20 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Som ett led i regeringens samlade insatser inom integrations- området kommer Valideringsdelegationen att ges i uppdrag att initiera och leda en pilot- verksamhet för att validera 1 000 personers utländska yrkeskompetens.

Kostnaden för verksamheten beräknas uppgå till 20 000 000 kronor. Anslaget 25:15 Valide- ringsdelegationen bör därför ökas med mot- svarande belopp.

202

25:43 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 222 419 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 25:43 Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning ökas med 14 000 000 kronor.

Anslaget 25:47 Högskolan i Kalmar: Grund- utbildning minskas med 14 000 000 kronor.

Skälen för regerings förslag: Ansvaret för utbildningen inom elektroteknik kommer under 2007 att överföras från Högskolan i Kalmar till Blekinge tekniska högskola. Anslaget 25:43

Blekinge tekniska högskola: Grundutbildning bör därför ökas med 14 000 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 25:47 Högskolan i Kalmar: Grundutbildning minskas med mot- svarande belopp.

25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 417 635 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med 117 000 000 kronor.

Anslaget får även användas för att bilda ett nytt holdingbolag knutet till Växjö universitet.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 25:70

Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. bör tillföras 50 000 000 kronor för forskning och forskarutbildning för lärare. Ytterligare 60 000 000 kronor bör tillföras för vidareutbildning av lärare på lärosäten. Vidare bör 7 000 000 kronor tillföras för utveckling av en speciallärarutbildning. Finansiering sker genom att anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg minskas med 117 000 000 kronor.

PROP. 2006/07:100

Regeringen anser att det är viktigt att Växjö universitet ges möjlighet att genom ett holdingbolag stärka och utveckla sina processer för kommersialisering. Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. bör därför även få användas för att bilda ett nytt holdingbolag knutet till Växjö universitet.

25:77 Internationella programkontoret för utbildningsområdet (bemyndigande)

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 45 360 000 kronor. Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats.

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 2007 för anslaget 25:77 Internationella programkontoret för utbildningsområdet besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 8 000 000 kronor under 2008.

Skälen för regeringens förslag: Internationella programkontoret för utbildningsområdet administrerar utbildningsprogrammet Program- kontorets skolstipendier. Myndigheten behöver under innevarande år fatta beslut om att utdela stipendier för att kunna ge mottagarna rimliga förutsättningar att planera och genomföra verksamhet under första halvåret 2008. Regeringen bör därför bemyndigas att under 2007 för anslaget 25:77 Internationella program- kontoret för utbildningsområdet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 8 000 000 kronor under 2008.

203

PROP. 2006/07:100

25:81 Fortbildning av lärare (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte

Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Lotteri-

uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

inspektionen minskas med 200 000 kronor.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 25:81 Fortbildning av lärare förs upp i statsbudgeten med 366 650 000 kronor.

Regeringen bemyndigas att under 2007 för anslaget 25:81 Fortbildning av lärare besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 900 000 000 kronor under åren 2008–2010.

Skälen för regeringens förslag: För att stärka lärares möjligheter till kvalificerad fortbildning inleds en omfattande och långsiktig satsning på akademisk fortbildning för lärare. Anslaget bör även få användas för kostnader i samband med administration och uppföljning av fortbildnings- satsningen. För detta ändamål föreslår regeringen att ett nytt anslag 25:81 Fortbildning

av lärare

förs upp i statsbudgeten med

366 650 000

kronor. Finansiering sker genom

att anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg minskas med motsvarande belopp. Finansieringsåtgärden innebär därmed att de 300 000 000 kronor som regeringen tidigare avsatt för fortbildning tillförs det nya anslaget. Vidare tillförs anslaget 66 650 000 kronor som tidigare bl.a. avsatts för insatser till funktionshindrade.

För att vid behov kunna ingå nödvändiga åtaganden, bör regeringen bemyndigas att under 2007 för anslaget 25:81 Fortbildning av lärare besluta om ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 900 000 000 kronor under åren 2008–2010.

7.2.13Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

2:1 Lotteriinspektionen

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 44 219 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning uppförda anslaget 2:5 Avsättning för garantiverksamhet bör anslaget 2:1 Lotteri- inspektionen minskas med 200 000 kronor.

28:27 Centrala museer: Myndigheter

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 838 556 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 28:27 Centrala museer: Myndigheter ökas med 2 030 000 kronor.

Anslaget 28:30 Bidrag till vissa museer minskas med 2 030 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Möjligheterna att utveckla verksamheten på Prins Eugens Waldemarsudde behöver förstärkas. Anslaget 28:27 Centrala museer: Myndigheter bör därför ökas med 2 030 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 28:30 Bidrag till vissa museer minskas med motsvarande belopp. Finansie- ringsåtgärden innebär en omdisponering av de medel som frigjorts till följd av avvecklingen av verksamheten vid Stiftelsen Rooseum.

Föreskrifter om avgifter för spel och lotterier m.m.

Regeringens förslag: Regeringen får bestämma att myndighet får meddela föreskrifter om avgifter för tillstånd och tillsyn enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel och enligt kasinolagen (1999:355).

Den hänvisning till 22 § andra stycket lotterilagen (1994:1000) som finns i 42 § samma lag ersätts med en hänvisning till 22 § tredje stycket.

204

Ärendet och dess beredning: Inom Regerings- kansliet har promemorian Föreskrifter om avgifter för spel och lotterier m.m. (dnr Fi2007/1818) utarbetats. Promemorian har remitterats till Ekonomistyrningsverket och till Lotteriinspektionen som båda har förklarat att de inte har något att invända mot förslagen. Lotteriinspektionen har dock beträffande förslaget om ändring i lotterilagen (1994:1000) ifrågasatt om det inte vore lämpligt med en övergångsbestämmelse om fortsatt giltighet för beslut som meddelats före ikraftträdandet. Förslagen till lagändring är av enkel beskaffenhet. Regeringen finner därför att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Härvid har beaktats att en motsvarande bestämmelse om avgifter i lotterilagen har varit föremål för Lagrådets granskning. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats.

Skälen för regeringens förslag: Regleringen av avgifter i lotterilagen utgår från att avgifts- sättningen hör till riksdagens kompetensområde. Regleringen av avgifter i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspels- lagen) och kasinolagen (1999:355) överens- stämmer dock inte helt med regleringen i lotterilagen. Detta har medfört oklarheter om tillsynsmyndigheten, Lotteriinspektionen, kan meddela föreskrifter om storleken på avgifter för framför allt tillsyn enligt automatspelslagen och kasinolagen. Det föreslås därför att denna oklarhet undanröjs genom att det i nämnda lagar, på samma sätt som i lotterilagen, införs ett bemyndigande från riksdagen till regeringen att överlåta beslutanderätten vidare till den myndighet som regeringen bestämmer i frågor om avgifter för tillstånd och tillsyn. På detta sätt införs enhetliga regler för avgiftssättningen för tillstånd och tillsyn enligt automatspelslagen, kasinolagen och lotterilagen.

Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4 och 3.6. Den 1 januari 2005 trädde den nuvarande lydelsen av 22 § lotterilagen i kraft. I paragrafen infördes då ett nytt andra stycke (se prop. 2004/05:3). Av förbiseende föreslogs ingen ändring i 42 § samma lag trots att det i denna paragraf görs en hänvisning till 22 § andra stycket. Det föreslås därför att den nuvarande hänvisningen i 42 § rättas till med hänsyn tagen till den nu gällande lydelsen av 22 §. Den föreslagna bestämmelsen bör tillämpas från och

med den 1 januari 2005.

Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5.

PROP. 2006/07:100

7.2.14Utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik

31:2 Räntebidrag

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 013 963 000 kronor.

Regeringens förslag: Vårdboenden, som är specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastighets- taxeringslagen (1979:1152), skall ingå i avtrappningen av den statliga bostadsbyggnads- subventionen, det s.k. räntebidraget. Avtrapp- ningen av räntebidraget för dessa fastigheter styrs av fastighetens färdigställandeår i stället för dess värdeår.

Skälen för regeringens förslag: Den statliga bostadssubventionen, det s.k. räntebidraget, avtrappas under perioden 2007-2011 enligt en avgränsning som är kopplad till värdeåret på fastigheten. Vissa specialfastigheter är fastighets- skattebefriade och har därmed inget värdeår. Dessa fastigheter har därför blivit exkluderade i avtrappningen. Specialfastigheterna som avses är särskilda boendeformer, s.k. vårdboenden, som är specialbyggnader enligt 2 kap. 2 § fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152) och undantagna från skatteplikt enligt 3 kap. 2 § i ovan angivna lag. Dessa specialfastigheterna bör dock likställas med övriga bostäder och vara berättigade till räntebidrag även under avtrappningen. För dessa fastigheter bör färdigställandeåret likställas med värdeåret för fastighetsskattepliktiga bostäder. Exempelvis likställs specialbostäder som färdigställts 2002 med fastigheter som har värde- år 2002.

De ökade utgifterna ryms inom anslaget 31:2

Räntebidrag.

205

PROP. 2006/07:100

31:11 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 90 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 31:11 Omstruk- turering av kommunala bostadsföretag får även användas för stöd till rivning och sanering av flerbostadshus på fastigheter som är herrelösa inom Tierps kommun.

Skälen för regeringens förslag: I Tierps kommun finns sju flerbostadshus med totalt 157 lägenheter på en herrelös fastighet i Söderfors. Byggnaderna är förstörda och utgör en säkerhetsrisk bl.a. för lekande barn.

Mot bakgrund av de särskilda förhållanden som råder i det aktuella området och övriga speciella omständigheter kring dessa fastigheter, anser regeringen att ett stöd bör utgå till Tierps kommun som motsvarar hälften av de faktiska kostnaderna för rivning och sanering av husen, dock högst ett belopp om 5 000 000 kronor.

Anslaget 31:11 Omstrukturering av kommu- nala bostadsföretag bör även få användas för stöd till rivning och sanering av flerbostadshus på fastigheter som är herrelösa inom Tierps kommun.

31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 100 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Ändamålet för anslaget 31:13

Stöd för att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden ändras så att det gäller statligt bidrag till kommuner som gått i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier).

Bidrag lämnas med ett av regeringen bestämt belopp per hyresgaranti som kommuner efter behovsprövning lämnat för enskilda hushåll som saknar ett självständigt boende. En förutsättning skall vara att de hushåll för vilka garantierna lämnats har fått en bostad med hyresrätt och

besittningsskydd samt att hyresgarantin omfattar minst sex månadshyror. Bidrag skall ges till hyresgarantier som lämnas från och med den 1 juli 2007.

Ärendet och dess beredning: I en departe- mentspromemoria, Bostadsfinansiering (Ds 2005:39), utarbetad inom tidigare Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet, föreslås infö- rande av kommunala hyresgarantier. Den tidigare regeringen aviserade i 2006 års ekonomiska vårproposition att ett statligt bidrag till kommunala hyresgarantier för vissa grupper skulle införas. Därefter omarbetades och utvecklades förslaget av samma departements- promemoria i en särskild promemoria – Bidrag till kommunala hyresgarantier för enskilda hushålls etablering på bostadsmarknaden (dnr M2006/2447). Promemorian har remiss- behandlats. Remissvaren finns tillgängliga inom Finansdepartementet (dnr Fi2007/110). I budgetpropositionen för 2007 aviserade regeringen avsikten att återkomma till riksdagen med förslag till hur ett stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad skall utformas (prop. 2006/07:1, utg.omr. 18, s. 55f.).

Departementspromemorians förslag: Över- ensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Förslaget om ett statligt bidrag för kommunala hyresgarantier har mött ett blandat mottagande. Flera invändningar rör ökande administrativa kostnader för kommu- nerna och att ett statligt bidrag om 5 000 kronor per hyresgaranti inte är tillräckligt.

Skälen för regeringens förslag: I den bostadspolitiska propositionen (2006/07:61) har regeringen föreslagit att kommuner ges befogenhet att ställa säkerhet för att ett avtal om hyra av bostadslägenhet fullgörs. Regeringen aviserade också att man skulle återkomma i den ekonomiska vårpropositionen med en närmare precisering av hur det i budgetpropositionen för 2007 aviserade stödet skulle utformas.

Syftet med ett statligt bidrag är att stimulera kommunerna att ge stöd till hushåll som har ekonomisk förmåga att klara kostnaderna för ett eget boende, men som har svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden genom att de av olika skäl har svårt att uppfylla hyresvärdars krav för att teckna ett hyresavtal, t.ex. för att de

206

saknar fast anställning eller har betalnings- anmärkning.

Stödet är begränsat till de 100 miljoner kronor per år som avsatts under anslaget 31:13 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad (prop. 2006/07:1, utg.omr. 18, bet. 2006/07:CU1, rskr. 2006/07:74).

Kommunala hyresgarantier skall bara lämnas efter en prövning av det enskilda hushållets behov och utan hänsyn till om fastighetsägaren är t.ex. ett kommunalt eller privatägt bostadsföretag, vilket skall anges i ansökan om statligt bidrag. Även om hyresgarantier i stor utsträckning kan antas rikta sig till ungdomar bör inte andra grupper uteslutas. Bland annat kan möjligheten att erhålla hyresgarantier förväntas bidra till ökad integration.

Hyresgarantier bör bara lämnas för de hushåll som har ekonomiska förutsättningar att själva betala kostnaderna för boendet, men som ändå har svårigheter att ta sig in på bostads- marknaden. Generella bistånd såsom eventuell rätt till bostadsbidrag, studiestöd, sjukförsäkring eller liknande allmänna stöd bör accepteras vid bedömning av hushållets betalningsförmåga.

En förutsättning för att ett statligt bidrag skall ges bör vara att hushållet med hjälp av hyresgaranti har fått hyra en hyresrätt som är förenad med besittningsskydd enligt bestämmel- serna i 12 kap. jordabalken (hyreslagen).

Föreskrifter om villkoren för ett statligt bidrag till kommunala hyresgarantier för enskilda hushålls etablering på bostads- marknaden bör meddelas i en förordning.

Regeringen anser att denna typ av stöd bör samordnas med stöd av ekonomisk natur. Mot denna bakgrund anser regeringen att Statens bostadskreditnämnd (BKN) bör besluta om bidrag och bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om det administrativa förfarandet kring bidraget

Flera remissinstanser har uttalat farhågor att det statliga stödet är för lågt och inte täcker den ekonomiska risk kommunerna påtar sig. Regeringen har förståelse för dessa synpunkter. Regeringen avser därför att ge BKN i uppgift att ta fram underlag för hur prövning av ansökan om hyresgaranti bör hanteras samt underlag för avtal om kommunal hyresgaranti. BKN bör vidare kunna ge kommunerna rådgivande underlag för riskbedömning vid hantering av hyresgarantier.

PROP. 2006/07:100

De tillkommande uppgifter som förslaget innebär för BKN medför extra kostnader för myndigheten men bedöms bli av sådan omfattning att de ryms inom myndighetens förvaltningsanslag.

Fortsatt hantering av äldre bostadskreditgarantier

Regeringens förslag: Äldre garantier skall kunna ersättas med avtalsreglerade garantier varvid garantitiden får förlängas i högst tio år. Bostads- kreditnämndens garantireserv får utnyttjas för att reducera avgifterna för dessa garantier.

Bakgrund

Äldre bostadskreditgarantier

De s.k. äldre kreditgarantierna för bostäder registrerades fram till och med 1997 och huvudsakligen under åren 1992 och 1993. De omfattade lån som tidigare hade varit statligt reglerade bostadslån men övergått till den ordinarie kreditmarknaden, då statliga bostads- lån avskaffades. Garantistocken ”äldre garantier” omfattar cirka 3 800 garantier, varav garantier till bostadsrättsföreningar och hyresfastigheter omfattar garanterade lån om drygt 3 miljarder kronor. Garantier för egnahem omfattar lån om endast drygt 400 miljoner kronor. De äldre garantierna är i många fall lån som överstiger marknadsvärdet.

De äldre garantierna omfattar inga formella garantihandlingar i form av avtal eller ensidigt åtagande från Statens bostadskreditnämnd (BKN). Det är först när en kreditgivare aktualiserar garantin på grund av att låntagaren inte fullgör sina åtaganden som BKN prövar om förutsättningar föreligger att ersätta långivaren för dennes förlust. Denna osäkerhet för långivaren var ett av skälen till att ett nytt system med avtalsreglerade garantier infördes 2004.

Löptiden för en äldre garanti är 25 år. De äldre bostadskreditgarantierna upphör således med början 2017.

Nya bostadskreditgarantier

År 1997 infördes en ny modell för garantihantering i staten som innebär att en avgift skall tas ut för statliga garantier som motsvarar den ekonomiska risk och övriga kostnader som garantin innebär för staten. De

207

PROP. 2006/07:100

bostadskreditgarantier som från 1997 utfärdades enligt den nya modellen hanterades fram till 2004 enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder, samma förordning som för de äldre kreditgarantierna. Även dessa garantier saknar formella avtal mellan BKN och de kreditinstitut som då erhöll kreditgaranti.

Denna förordning ersattes av förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. De centrala föränd- ringarna i denna förordning jämfört med tidigare är att garantins omfattning grundar sig på fastighetens marknadsvärde och att den utgörs av ett formellt avtal mellan staten genom BKN och kreditinstitutet.

Skälen för regeringens förslag: I syfte att erhålla ett system för kreditgarantier till bostadssektorn i enlighet med den statliga garantimodellen bör alla garantier som avviker från denna omförhandlas. Särskilda bestäm- melser för hantering av äldre bostadskredit- garantier bör utfärdas.

Regeringen anser att äldre bostadskredit- garantier bör ersättas med avtalsreglerade garantier (ersättningsgarantier). Avvecklingen bör ske genom att garantier i vissa fall förlängs medan andra minskas eller avvecklas. Målsättningen är att alla garantier utformas med avtal i enlighet med principen i nu gällande förordning om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. Ett nytt avtal om kreditgaranti kan enbart tecknas för belopp som vid datum för en ny förordnings ikraftträdande är garanterat genom registrering i BKN:s register. Det sammanlagda garantibeloppet får således inte gå utöver vad som är registrerat i BKN:s register den dagen. Huvudprincipen är att minskade eller avvecklade garantier byts mot förlängda garantier i andra objekt. En förlängning av garantitiden utöver 25 år skall enbart kunna göras om utrymme skapas genom att andra garantier avvecklas eller minskas. En förlängning får göras om högst tio år så att den totala garantiperioden uppgår till högst 35 år. Bytesmöjligheten förutsätts innebära att förväntade kostnader för återstående kredit- garantier hamnar inom ramen för den ingående garantireserven för 2007 och att statens totala engagemang inte ökar. Därmed behövs inga ytterligare avsättningar till garantireserven göras. Garantiavgiften för äldre garantier är i dag inte baserad på statens risk. Kostnader för förluster

för dessa garantier bör täckas med avgifter. De omförhandlade äldre garantierna kan förväntas få höga (riskavspeglande) avgifter och kommer därför att behöva subventioneras till en del. De medel som tidigare förts till BKN:s garantireserv bör i mån av utrymme få användas för att subventionera del av avgift för dessa äldre garantier som omvandlats till avtalsreglerade garantier. Garantireserven bör också få användas till de kostnader för skador/infriande av garantier som uppstår. En särredovisning av subvention av avgifterna från BKN:s garanti- reserv kommer att ske årligen i årsredovisningen för staten.

7.2.15Utgiftsområde 19 Regional utveckling

33:3 Transportbidrag

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 358 864 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 33:3 Transport- bidrag ökas med 93 833 000 kronor.

Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas med 3 833 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Ökade trans- portvolymer och transportkostnader samt att fler företag är berättigade till transportbidrag medför högre utgifter än beräknat. Anslaget 33:3 Transportbidrag bör därför ökas med 93 833 000 kronor. Finansiering sker delvis genom att anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskar med 3 833 000 kronor.

208

7.2.16Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård

34:3 Åtgärder för biologisk mångfald

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 051 322 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med 89 500 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:3

Åtgärder för biologisk mångfald bör minskas med 50 000 000 kronor för att finansiera det nya anslaget 34:11 Miljöbilspremie och med ytterligare 38 000 000 kronor för att delvis finansiera det nya anslaget 34:12 Havsmiljö. Vidare bör anslaget minskas med 1 500 000 kronor för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 Rikets styrelse uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.

Sammantaget minskas därmed anslaget 34:3

Åtgärder för biologisk mångfald med 89 500 000 kronor.

34:11 Miljöbilspremie (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 34:11 Miljöbilspremie förs upp i statsbudgeten med 50 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: En miljöbils- premie bör införas för att stimulera använd- ningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen. Åtgärden ligger i linje med EG-kommissionens strategi för att minska koldioxidutsläppen från personbilar. Premien föreslås utformas som ett kontantbidrag på 10 000 kronor per miljöbil som köps av en privatperson under perioden 1 april 2007–31 december 2009. Vägverket avses administrera utbetalningen av bidraget och kontrollera uppgiften mot vägtrafikregistret.

PROP. 2006/07:100

Ett nytt anslag 34:11 Miljöbilspremie bör föras upp i statsbudgeten med 50 000 000 kronor för administration och utbetalning av bidrag till en miljöbilspremie. Finansieringen sker genom att anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskar med motsvarande belopp. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2008 vad gäller fördelning av medel mellan bidragsanslaget och det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 36:1

Vägverket: administration.

34:12 Havsmiljö (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 34:12 Havsmiljö förs upp i statsbudgeten med 40 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I Östersjön och Västerhavet har övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter fått alarmerande konsekvenser. Det är därför angeläget att förstärka insatserna för havsmiljön med miljö- och kostnadseffektiva åtgärder. En del satsningar kan komma igång i mindre skala redan under 2007. Ett nytt anslag 34:12 Havsmiljö bör föras upp i statsbudgeten med 40 000 000 kronor för detta ändamål.

Det nya anslaget bör även få användas för inrättandet av en satellitbildsdatabas vid Lant- mäteriverket. En sådan innebär ökad tillgänglig- het till data för olika användningsområden bl.a. för att upptäcka förändringar i havsmiljö och vegetation.

Finansiering sker delvis genom att anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med 38 000 000 kronor.

7.2.17 Utgiftsområde 21 Energi

35:1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål ett ramanslag uppfört om 201 690 000 kronor.

209

PROP. 2006/07:100

Regeringens förslag: Anslaget 35:1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader ökas med 7 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Energi- marknadsinspektionen vid Statens energi- myndighet har ansökt om tvångsinlösen av elnätsverksamheten i Ekfors Kraft AB vid fastighetsdomstolen i Luleå enligt lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar. Den pågående tvångs- inlösenprocessen beräknas medföra betydande kostnader för Energimarknadsinspektionen som svarar för både de egna och motpartens processkostnader. Anslaget 35:1 Statens energi- myndighet: Förvaltningskostnader behöver därför ökas med 7 000 000 kronor.

Finansiering sker genom anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med motsvarande belopp.

35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål ett ramanslag uppfört om 65 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 35:3 Teknik- upphandling och marknadsintroduktion ökas med 5 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att söka det särskilda investeringsstödet för att främja installation av solvärme i bostadshus och bostadsanknutna lokaler gäller fram till och med utgången av 2007. Efterfrågan på stöd bedöms överstiga tillgängliga medel för ändamålet. Det är angeläget att kunna möta den ökade efterfrågan. Anslaget 35:3 Teknikupphandling och marknads- introduktion bör därför ökas med 5 000 000 kronor.

Finansiering sker genom att anslaget 35:11

Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med motsvarande belopp.

35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål ett ramanslag uppfört om 353 000 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med 12 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Anslaget minskas med 7 000 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 35:1 Statens energi- myndighet: Förvaltningskostnader. Anslaget minskas med ytterligare 5 000 000 kronor för att finansiera ökningen av anslaget 35:3 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme.

Sammantaget bör därmed anslaget 35:11 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme minskas med 12 000 000 kronor.

Förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus

Regeringens förslag: Kreditering på skattekonto enligt lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus får inte minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än 288 533 000 kronor under 2007.

Skälen för regeringens förslag: Krediteringarna av beslutade stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem under 2006 blev lägre än vad som förutsattes. Av den beslutade ramen för 2006 på 205 000 000 kronor utnyttjades 161 500 000 kronor. En betydande andel av de stöd som beviljades under 2006 kommer att belasta krediteringsutrymmet för 2007. Ramen för kreditering på skattekonto bör därför ökas till 288 533 000 kronor för 2007.

Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.8.

210

7.2.18 Utgiftsområde 22 Kommunikationer

36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 315 807 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter ökas med 125 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: En väl fungerande infrastruktur är en grund- förutsättning för företagen och för att människors vardag skall fungera. Punktligheten för tågen i Stockholmsregionen har försämrats kontinuerligt för att under 2006 nå en oacceptabel nivå. Den samlade mängden förseningar för resenärerna inom området motsvarar en arbetsvecka per år för en genomsnittlig pendlare. Sammantaget innebär det en samhällsekonomisk förlust på mer än en miljard kronor årligen.

De största aktörerna för persontrafiken inom Stockholmsregionen, SJ AB, SL AB och Banverket, har tagit ett initiativ till en gemensam åtgärdsplan för järnvägstrafiken i Stock- holm/Mälardalen för att komma tillrätta med problemen. Åtgärderna omfattar för Banverkets del främst förbättring av drift och underhåll samt investeringar i infrastrukturen. För att göra detta möjligt bör anslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter ökas med 125 000 000 kronor.

36:16 Järnvägsstyrelsen

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 49 757 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 36:16 Järnvägs- styrelsen ökas med 3 600 000 kronor.

Anslaget 36:3 Banverket: Administration minskas med 3 600 000 kronor.

PROP. 2006/07:100

Skälen för regeringens förslag: Inom Euro- peiska unionen pågår sedan tidigt 1990-tal ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom Europa. Det första s.k. järnvägspaketet har inneburit en öppning av marknaden vilket medfört att de operatörer som tillhandahåller järnvägstjänster blivit fler. I och med detta får Järnvägsstyrelsen mer arbete med att utfärda tillstånd och genomföra tillsyn. För den uppgift som Järnvägsstyrelsen har enligt första järnvägspaketet och järnvägslagen (2004:519) krävs därför att anslaget 36:16 Järnvägsstyrelsen ökas med 3 600 000 kronor för att klara normeringsuppgift samt arbete med föreskrifter av nationella regler och harmonise- rade standarder. Finansiering sker genom att anslaget 36:3 Banverket: Administration minskas med motsvarande belopp.

36:17 Trängselskatt i Stockholm: Administrationskostnader m.m. (nytt anslag)

Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.

Regeringens förslag: Ett nytt anslag 36:17 Träng- selskatt i Stockholm: Adminstrationskostnader m.m. förs upp i statsbudgeten med 461 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I nära anslutning till denna proposition lämnas propositionen Införande av trängselskatt i Stockholm till riksdagen (prop. 2006/07:109) i vilken regeringen föreslår att trängselskatt införs i Stockholm från och med den 1 augusti 2007. En fond avses användas för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfra- struktur. Uppbyggnaden av fonden avses ske enligt följande.

Inkomster från trängselskatten bör redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. På statsbudgetens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget är avsett för de system- och administrationskostnader m.m. som Vägverket, Skatteverket, Sveriges Domstolar, Regeringskansliet och Kronofogdemyndigheten har till följd av trängselskatten.

Det andra anslaget bör användas för själva fonduppbyggnaden och skall motsvara

211

PROP. 2006/07:100

skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna. År- ligen förs ett belopp som motsvarar anvisat anslag till ett räntebärande trängselskattekonto i Riksgäldskontoret. På detta konto, som utgör själva fonden, ackumuleras successivt medel.

Nettointäkternas storlek är svåra att beräkna. Det budgeterade överskottet som kommer att tillföras kontot i Riksgäldskontoret ett visst år, kan därför komma att avvika från det faktiska överskottet. En slutlig justering som beaktar denna eventuella skillnad kommer att ske med två års eftersläpning.

I ovan nämnda proposition beräknas system- och administrationskostnaderna under 2007 överstiga intäkterna av trängselskatt med cirka 130 miljoner kronor. Skälet till underskottet är framför allt de höga kostnader som Vägverket har i samband med återstarten av systemet samt att skatt enbart tas ut under fem månader under 2007. Eftersom det uppstår ett underskott under 2007 är det endast anslaget för kostnader för trängselskatten som skall föras upp under innevarande år. Det anslag som skall svara för fonduppbyggnaden kommer att ingå i budgetpropositionen för 2008.

I statsbudgeten finns sedan 2005 uppfört ett anslag för försök med trängselskatter i Stockholm under utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning. Detta anslag för försöksverksamheten kommer att upphöra efter utgången av 2007. Det är rimligt att under utgiftsområde 22 Kommunikationer hålla ihop de nya olika åtgärder som krävs när nu trängselskatten föreslås för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur.

Statliga myndigheters direkta merkostnader med anledning av att trängselskatt i Stockolm införs beräknas till 461 000 000 kronor för 2007. Ett nytt anslag 36:17 Trängselskatt i Stockholm: Administrationskostnader m.m. bör föras upp i statsbudgeten med 461 000 000 kronor för system- och administrationskostnader samt kostnader för uppföljning.

7.2.19Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

42:6 Djurskyddsmyndigheten

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 46 054 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 42:6 Djurskydds- myndigheten ökas med 16 733 000 kronor.

Regeringen får disponera avgiftsintäkterna avseende djurskydd enligt djurskyddslagen (1988:534) samt avgifter enligt lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar.

Skälen för regeringens förslag: Djurskydds- myndigheten skall läggas ner den 1 juli 2007. I nivån för anslaget 42:6 Djurskyddsmyndigheten har beaktats att myndigheten upphör den 30 juni 2007.

Som en följd av nedläggningen kommer Statens jordbruksverk att överta ansvaret för den djurskyddsverksamhet som skall bedrivas. Statens jordbruksverk kommer även att ansvara för avvecklingen av Djurskyddsmyndigheten. För att täcka kostnader för den djurskydds- verksamhet som bedrivs under återstoden av 2007 och för avvecklingen av myndigheten bör anslaget 42:6 Djurskyddsmyndigheten ökas med 16 733 000 kronor.

Regeringen har i propositionen Ersättning vid smittsamma djursjukdomar, m.m. (prop. 2006/07:77) föreslagit de lagändringar som följer av att Djurskyddsmyndigheten avvecklas. Regeringen har i dag rätt att disponera avgiftsintäkter avseende djurskydd enligt djurskyddslagen (1988:534) samt avgifter enligt lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar inom Djurskyddsmyndighetens område. Eftersom det nuvarande bemyndigandet är avgränsat till avgifter inom Djurskydds- myndighetens område behöver regeringen vid en avveckling av Djurskyddsmyndigheten på nytt bemyndigas att få disponera avgiftsintäkterna avseende djurskydd enligt i övrigt oförändrade villkor.

212

43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 78 939 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 43:5 Räntekost- nader för förskotterade arealersättningar m.m. får även användas för återbetalning av felaktigt debiterade räntor inklusive eventuell ränte- kompensation.

Skälen för regeringens förslag: I början av 1990-talet gick många jordbrukare in i det s.k. omställningsprogrammet som innebär ett åtagande att för en period om fem år ställa om jordbruksareal för annat ändamål än jordbruksgrödor. När Sverige gick med i EU 1995 visade det sig vara förmånligare att vara med i de arealersättningssystem som medlemskapet medförde. Många av jord- brukarna som var med i omställnings- programmet valde då att i stället gå med i det nya systemet. Det innebar dock att man fick betala tillbaka en del av det omställningsstöd som tidigare erhållits från staten. De som inte återbetalade i tid påfördes dröjsmålsränta.

Enligt Högsta domstolens dom den 21 februari 2007, i mål mellan Statens jordbruksverk och en jordbrukare (T 2083-05), får staten inte ta ut dröjsmålsränta om detta inte regleras i författning. Högsta domstolen har funnit att sådant författningsstöd saknas och Statens jordbruksverk blir därför återbetalningsskyldig.

Med anledning av Högsta domstolens dom avseende omställningsstödet bör även åter- betalning av felaktigt debiterade räntor inklusive eventuell räntekompensation inrymmas under ändamålet för anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Utgifterna för det vidgade ändamålet bedöms rymmas inom ramen för det anvisade anslaget.

PROP. 2006/07:100

7.2.20 Utgiftsområde 24 Näringsliv

38:2 Näringslivsutveckling m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 374 509 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 38:2 Näringslivs- utveckling m.m. ökas med 79 400 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Regeringen initierar under året en flerårig satsning på att utveckla svensk miljöteknik. Åtgärderna avses utformas i samråd med näringslivet och skall vara framåtsyftande och inriktas på att främja konkurrenskraften inom miljöteknikområdet. Det är regeringens bedömning att behovet av teknik för minskad miljöpåverkan såväl som resurseffektiva produktionsprocesser och miljö- anpassade varor och tjänster kommer att vara stort inom flera områden. Satsningen syftar till att öka möjligheterna till svensk export inom området miljöteknik med en på sikt ökad inriktning på små och medelstora företag. Åtgärderna har inledningsvis en tyngdpunkt i miljöinriktad forskning, utveckling och demonstration för huvudsakligen vägfordon, men även civila flygplan, då detta möjliggör att satsningen snabbt kan komma igång.

Åtgärderna skall fokusera på miljöinriktad forskning, utveckling och demonstration inom områden där Sveriges redan starka position kan ytterligare utvecklas.

För genomförande av program för utveckling och ökad konkurrenskraft för svensk miljöteknik bör anslaget 38:2 Näringslivs- utveckling m.m. ökas med 80 000 000 kronor.

För att finansiera ökningen av anslaget 38:3

Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltnings- kostnader minskas anslaget med 600 000 kronor.

Sammantaget ökar därmed anslaget 38:2

Näringslivsutveckling m.m. med 79 400 000 kronor.

213

PROP. 2006/07:100

38:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 76 747 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 38:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader

ökas med 600 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) ansvarar för Sveriges officiella statistik avseende nystartade företag. ITPS utvecklar en ny undersök- ningsdesign i syfte att dels kunna redovisa antalet nystartade företag på en mer detaljerad regional nivå än län, dels redovisa nyföretagandet på mer detaljerade branschnivåer. Statistiken ger förutsättningar för förbättrad uppföljning.

ITPS gör omprioriteringar för att långsiktigt klara de ökade kostnaderna till följd av den nya undersökningen. Under 2007 uppstår dock en tillfällig kostnadsökning på grund av att delar av den nya undersökningen måste genomföras parallellt med sedan tidigare pågående verksamhet. För att klara de ökade kostnaderna bör anslaget 38:3 Institutet för tillväxtpolitiska studier: Förvaltningskostnader ökas med 600 000 kronor. Finansiering sker genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med 600 000 kronor.

38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m.

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 24 150 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. ökas med 100 000 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen för 2007 gjorde regeringen bedömningen att försäljning bör ske av statligt ägda företag motsvarande 50 miljarder kronor

per år, totalt 150 miljarder kronor under perioden 2007–2009. Försäljningsintäkterna skall användas till att amortera på statsskulden. Försäljningsintäkterna skall redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. I samband med försäljning av aktier i de statliga företagen uppkommer vissa direkta kostnader för staten såsom ägare. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader i samband med försäljningen.

Regeringen har i propositionen Försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57) föreslagit att riksdagen godkänner att de kostnader som uppkommer för staten i samband med åtgärder för försäljning av aktier i Civitas Holding AB, Nordea Bank AB, OMX AB, Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag SBAB, TeliaSonera AB samt VS Vin Sprit AB får avräknas mot försäljningsintäkterna. I proposi- tionen aviserades att regeringen avsåg att återkomma i 2007 års ekonomiska vårproposi- tion med förslag om hur kostnaderna som kan uppstå innan försäljningsintäkterna erhållits bör finansieras.

För att finansiera de kostnader som uppstår innan försäljningsintäkterna erhållits och som inte utgörs av direkta försäljningsomkostnader, bör anslaget 38:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m.

ökas med 100 000 000 kronor.

Regeringen avser att informera riksdagen om försäljningarna i den årliga skrivelsen till riksdagen med redogörelse för de statligt ägda företagen. Regeringen kommer också att redovisa respektive försäljning, inklusive uppgifter om kostnader för rådgivning m.m., i kommande budgetpropositioner.

214

Exportkreditnämnden

Regeringens förslag: Exportkreditnämndens huvudmål är att stärka den ekonomiska utvecklingen i Sverige genom att främja svensk export och näringslivets internationalisering.

Regeringen bemyndigas att besluta om ändrade riktlinjer för Exportkreditnämnden som innebär att myndigheten ges möjligheter att bevilja garantier för exportrelaterade transak- tioner i vilka det finns ett betydande svenskt intresse. Exportkreditnämnden ges även större flexibilitet i utformningen och utbudet av riskavtäckningstjänster.

ÄrendetT och dess beredning:T Efter förslag från Exportkreditnämnden (EKN) om ändrade riktlinjer för myndigheten har en översyn av frågan gjorts inom Regeringskansliet. Översynen har resulterat i en departementspromemoria som remissbehandlats (UD2007/9749/EIM). En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Regeringskansliet.

Promemorians förslag: EKN:s verksamhet styrs av förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti. I syfte att anpassa EKN:s tjänsteutbud till företagens efterfrågan på riskavtäckning har en rad förändringar successivt genomförts. Flera faktorer pekar dock på att nuvarande förordning inte till fullo motsvarar dagens verksamhetsbetingelser för den exportinriktade delen av svenskt näringsliv. En tilltagande globalisering med ändrade företags- strukturer och handelsmönster samt en snabb utveckling av finansieringstekniker i den internationella handeln skapar nya behov som EKN har svårt att möta. Nuvarande regler begränsar EKN:s möjligheter att täcka exportaffärer som inkluderar varor och tjänster från svenska dotterbolag i utlandet när dessa är kontraktsskrivande part. Vidare har EKN svårt att anpassa sitt tjänsteutbud till förändringar i efterfrågan och det ökade behovet av skräddarsydda lösningar då ändringar i förordningen kräver beslut av både riksdagen och regeringen. Sammantaget innebär detta att EKN:s potential att främja svensk exportnäring inte utnyttjas till fullo och företagen säger sig gå miste om viss utlandsförsäljning. Trots att likviditeten på marknaden för närvarande är god och att det även finns privata aktörer består

PROP. 2006/07:100

behovet av statlig riskavtäckning, inte minst på nya samt svåra och mer riskfyllda marknader. För små och medelstora företag är möjligheten att få privat risktäckning mycket begränsad. Mandaten för exportkreditgarantiinstitut i flera konkurrerande länder har breddats under senare år. För svenskt näringsliv är konkurrens- neutralitet av stor vikt i detta sammanhang.

Remissinstanserna: Stöd till förslagen i promemorian ges av en majoritet av remissinstanserna. Ett fåtal av remissinstanserna som stödjer förslaget föreslår dessutom kompletterande skrivningar om fattigdoms- bekämpning och mänskliga rättigheter. Några remissinstanser har förslag om avgränsningar mot den privata sektorn. Flera remissinstanser påpekar behovet av uppföljning och kontroll av EKN:s verksamhet efter en mandatändring.

Skälen för regeringens förslag: Exportkredit- nämndens nuvarande huvudmål är att främja svensk export. För att EKN:s verksamhet skall kunna anpassas till dagens verksamhets- betingelser bör målet för EKN vara att stärka den ekonomiska utvecklingen i Sverige genom att främja svensk export och näringslivets internationalisering. EKN skulle därmed ges utrymme att bevilja garantier för export- relaterade transaktioner i vilka det finns ett betydande svenskt intresse. Ett svenskt intresse anses föreligga om en exportrelaterad transak- tion bedöms vara av svenskt samhällsintresse eller på annat sätt till gagn för den ekonomiska utvecklingen i Sverige. Den relativt detaljerade styrningen i gällande förordning bör vidare frångås för att ge EKN ökat manöverutrymme och större flexibilitet i utformningen och utbudet av riskavtäckningstjänster. Regeringen förutsätter att EKN vid ett eventuellt bredare mandat kommer att agera på ett sätt som inte äventyrar kravet på att verksamheten på sikt skall gå ihop och inte innebär någon ökning av statens risk eller kostnad. De kontroll- och återrapporteringskrav som åligger EKN ger riksdagen och regeringen goda möjligheter att säkerställa att garantiverksamheten även i fortsättningen bedrivs enligt givna instruktioner och riktlinjer.

En reviderad förordning bör begränsas till att ange ramar och grundläggande krav för verksamheten. I förordningen bör vidare regleras att exportkrediter skall beviljas i enlighet med Sveriges internationella åtagande om statstödd exportfinansiering. Exportkreditgarantier bör

215

PROP. 2006/07:100

beviljas som ett komplement till utbudet av kommersiella garantier. I första hand bör EKN erbjuda kreditgarantier i affärer där privata aktörer inte erbjuder finansiella instrument som försäkrar mot risk. EKN bör följa de regler som fastställts i OECD beträffande anti-korruption samt miljöfrågor och sociala frågor. Regeringen avser vidare att i EKN:s regleringsbrev ställa krav på att verksamheten skall bidra till Sveriges över- gripande mål om en rättvis och hållbar global utveckling samt att EKN skall vidareutveckla arbetet med etiska hänsyn i garantigivningen. Regeringen kommer även fortsatt att ställa höga krav på återrapportering och uppföljning av EKN:s hela verksamhet.

Arbetslivsresurs AR AB (bemyndigande)

Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder som bedöms lämpliga för att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i Arbetslivsresurs AR AB.

Regeringen bemyndigas att kunna tillskjuta högst 30 000 000 kronor för att vid behov förstärka bolagets ekonomiska ställning. Dessa medel skall finansieras från det särskilda kontot i Riksgäldskontoret som är avsett för kapital- insatser i av staten hel- eller delägda bolag i enlighet med av riksdagen fastställda villkor för kapitaltillskott.

Bakgrund: Riksdagen beslutade i december 2005 om en sammanslagning av enheten Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. Därefter bildades Arbetslivsresurs AR AB (AR). AR är i dag marknadsledande inom området arbetslivs- orienterad rehabilitering och är också en av de största aktörerna på marknaden för omställning, dvs. hjälp att efter avslutad rehabilitering finna nya arbetsuppgifter och/eller arbetsgivare. I delbetänkandet Arbetslivsinriktad rehabilitering

– Den framtida organisationen för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB (SOU 2005:24) föreslogs regeringen bemyndigas att, när så bedöms vara lämpligt, avyttra statens aktier, helt eller delvis. Skälen som angavs var att marknadens utveckling och kundernas efter- frågan kunde komma att medföra behov av en breddning av bolagets tjänsteutbud. Enligt utredningen skulle en avyttring av delar av

bolaget kunna medföra bl.a. följande fördelar. Ett breddat ägande skulle kunna ge möjligheter till en större kundbas och en ny ägare skulle kunna tillföra kompetens och kapital som skulle kunna minska den ekonomiska risken. Utredningen bedömde att det under 2005 fanns intresse från tolv olika aktörer. Utredningen bedömde vidare att bland de för samhället negativa konsekvenser som skulle kunna uppstå, om hela bolaget avyttrades, skulle kunna bli att utbudet av tjänsterna, sett över hela landet, skulle kunna minska. Vidare skulle bolagets inriktning mot arbetslivsinriktad rehabilitering kunna luckras upp, vilket utredningen ansåg kunna påverka kvaliteten på tjänsterna.

Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till inriktning av arbetsmarknadspolitiken anser regeringen att bolagets uppdrag behöver genom- lysas noga. AR är en viktig aktör på en stor marknad och genomlysningen kommer att uppmärksamma tjänsternas kvalitet och till- gången på denna typ av tjänster utifrån en total marknadsöversyn.

Regeringen anser det angeläget att utvärdera skälen för det statliga ägandet. Regeringen bör bemyndigas att vidta de åtgärder som behövs för att, om så bedöms lämpligt, avyttra hela eller delar av Arbetslivsresurs AR AB.

Arbetslivsresurs AR AB:s finansiella ställning har påverkats av omstruktureringen och viktiga kunder har minskat sin efterfrågan på bolagets tjänster. Under 2006 ianspråktog den tidigare regeringen 20 000 000 kronor av bemyndigandet om totalt 50 000 000 kronor för att genomföra sammanslagningen av Arbetslivstjänster och Samhall Resurs AB för att skapa en lämplig kapitalstruktur i bolaget. Regeringen vill med hänsyn till bolagets ekonomiska ställning möjliggöra ytterligare kapitaltillskott om högst 30 000 000 kronor, dvs. motsvarande det belopp som inte utnyttjades från det tidigare bemyndigandet. Dessa medel bör finansieras från det särskilda kontot i Riksgäldskontoret avsett för kapitalinsatser i av staten hel- eller delägda bolag i enlighet med av riksdagen fastställda villkor för kapitaltillskott. I budget- propositionen för 2007 aviserade regeringen att man skulle se över den rådande ordningen för kapitaltillskott och återkomma till riksdagen med en samlad bedömning (se även avsnitt 4.1.7).

Enligt EG-föredragets regler om statsstöd kan staten medge kapitaltillskott till ett bolag

216

PROP. 2006/07:100

om tillskottet lämnas på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepterats även av en privat investerare. Regeringen kommer inför ett eventuellt kapitaltillskott att pröva om kapitaltillskottet uppfyller kraven i enlighet med den s.k. marknadsekonomiska investerar- principen.

7.2.21Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader

I statsbudgeten för innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 023 146 000 kronor.

Regeringens förslag: Anslaget 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader ökas med 115 324 000 kronor.

Skälen för regeringens förslag: Utjämning av kostnadsskillnader mellan kommuner avseende LSS-verksamhet sker enligt lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade.

De slutliga beräkningar som gjorts av Statistiska centralbyrån visar att bidraget blir 115 324 000 kronor högre än det belopp riksdagen anvisat för 2007. Anslaget 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör därför höjas. Finansiering sker genom en höjning av den utjämningsavgift, som andra kommuner betalar till staten vilken redovisas mot inkomsttitel 7121 Utjämningsavgift för LSS- kostnader på statsbudgetens inkomstsida.

217

8

Kommunal ekonomi

PROP. 2006/07:100

8 Kommunal ekonomi

8.1Den kommunala sektorns betydelse

Kommunerna och landstingen svarar för merparten av produktionen av välfärdstjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning och social verksamhet. Den kommunala sektorn utgör en betydande del av den svenska ekonomin. Kommunsektorns utgifter motsvarar drygt 40 procent av de totala offentliga utgifterna och cirka 23 procent av BNP. Omkring en fjärdedel av det totala antalet anställda har kommuner eller landsting som arbetsgivare. Överskottsmålet för de offentliga finanserna omfattar även de kommunala finanserna. En väl fungerande kommunal sektor är därför av stor betydelse för det svenska samhället.

Förutsättningarna för de kommunala verk- samheterna bestäms i hög grad av den samhällsekonomiska utvecklingen. Ett sätt för staten att ge kommuner och landsting goda förutsättningar för att bedriva verksamheterna är att föra en politik som främjar företagande, stärker sysselsättningen och minskar klyftorna i samhället. Inom ramen för den statliga styrningen måste en avvägning göras mellan de anspråk som ställs på de kommunala verk- samheterna och den samhällsekonomiska utvecklingen i stort.

De principer som uttalades i 1992 års kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150) för den statliga styrningen av den kommunala sektorn utgör alltjämt en grund för den ekonomiska styrningen av sektorn. I propositionen föreslog den dåvarande borgerliga regeringen väsentliga förändringar. Bland annat ersattes ett stort antal specialdestinerade statsbidrag till kommunerna av ett nytt generellt

statsbidrag, ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel infördes och den kommunala finansieringsprincipen började tillämpas.

Den kommunala finansieringsprincipen

Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att samtidigt få möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda skatter. Om staten fattar beslut som gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare, bör staten på motsvarande sätt minska de statliga bidragen.

Genom ett riksdagsbeslut 1994 har vissa preciseringar gjorts av tillämpningen av finansie- ringsprincipen (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:FiU19, rskr. 1993/94:442). Principen omfattar enbart statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verk- samheten. Principen gäller när riksdagen, regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verksamhet. Principen omfattar däremot inte statliga beslut om åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå får direkta ekonomiska effekter för kommunsektorn. Effekterna av sådana åtgärder skall däremot beaktas vid den bedömning som görs av det skattefinansierade utrymmet i samband med fastställandet av ramen för statsbidragen.

År 2001 tillsattes en informell arbetsgrupp med tjänstemän från Regeringskansliet, Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet för att diskutera processfrågor avseende tillämpningen av den kommunala finansierings- principen. Arbetet har resulterat i att ett

221

PROP. 2006/07:100

gemensamt informationsmaterial om den kommunala finansieringsprincipen har tagits fram i syfte att underlätta beredningen mellan företrädare för staten respektive kommuner och landsting.

Skrivelse om utvecklingen inom den kommunala

detta kommer även en bedömning att göras av nivån på anslaget för kommunalekonomisk utjämning för 2009 och 2010. Den tidigare beräknade nivån för 2008 bör ligga fast. Därtill kommer vissa ekonomiska regleringar att göras (se avsnitt 8.4).

sektorn

I den statliga styrningen av kommuner och landsting ingår att följa upp de kommunala verksamheterna och ekonomin. Samtidigt med den ekonomiska vårpropositionen lämnar regeringen till riksdagen även skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2006/07:102). I skrivelsen redogörs för utvecklingen och bedömning av måluppfyllelsen m.m. inom olika kommunala verksamheter under de närmast föregående åren. Dessutom lämnas en redogörelse för hur den kommunala ekonomin har utvecklats (se även avsnitt 8.3.1).

8.2.1God ekonomisk hushållning

Enligt kommunallagen (1991:900) skall kommuner och landsting ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. Sedan några år gäller detta även i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. För verksamheten skall anges mål och riktlinjer som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. För ekonomin skall finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning anges.

Ett bland kommuner och landsting vanligt förekommande mål avseende god ekonomisk hushållning är att resultatet bör motsvara 2 procent av skatteintäkterna och de generella statsbidragen eller nettokostnaderna, vilket för

8.2Riktlinjer för de närmaste åren sektorn som helhet motsvarar 12–13 miljarder

I budgetpropositionen för 2007 angav regeringen att under den kommande mandat- perioden kommer utgångspunkten för utvecklingen av de generella statsbidragen vara att ge kommuner och landsting förutsättningar för en god ekonomisk hushållning. Det genomsnittliga kommunala skatteuttaget bör inte öka ytterligare. En avvägning måste göras mellan behovs- och resursutvecklingen, bland annat baserat på den demografiska utvecklingen samt möjligheterna att effektivisera de kommunala verksamheterna. Hänsyn måste därvid tas till statens finanser och den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Dessa riktlinjer ligger fast.

Budgetpropositionen för 2007 utformades under den korta tid som enligt riksdags- ordningen står till en nytillträdd regerings förfogande. Regeringen skall i normalfallet i budgetpropositionen lämna förslag till tak för de statliga utgifterna för det tredje tillkommande året. Den knappa tid som stod till förfogande gjorde att regeringen endast lämnade en bedömning av utgiftstaket för 2009. Regeringen kommer att föreslå utgiftstak för 2009 och 2010 i budgetpropositionen för 2008. I samband med

kronor. Syftet med att bibehålla ett resultat på en nivå som kan anses vara förenlig med god ekonomisk hushållning är att långsiktigt konsolidera ekonomin, men det innebär även att kommunerna och landstingen själva har möjligheter att i viss utsträckning parera konjunkturvariationer utan att de kommunala verksamheterna påverkas.

8.2.2Generella statsbidrag som huvudprincip

Regeringen prioriterar generella statsbidrag framför specialdestinerade statsbidrag. De riktade statsbidragen till personalförstärkningar i förskolan respektive kommunal vuxenutbildning tillfördes därför redan 2007 det generella bidraget (anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning).

Samtidigt kan dock behov finnas av riktade satsningar. Som exempel kan nämnas att regeringen har beslutat att för 2007 ge Socialstyrelsen i uppdrag att fördela drygt 1,35 miljarder kronor i form av ett stimulansbidrag för att stödja kommuner och landsting i deras

222

arbete med att utveckla vården och omsorgen för äldre personer.

Det anförda bör ses mot bakgrund av statsbidragsreformen 1993. Då inordnades ett stort antal specialdestinerade bidrag i ett generellt statsbidrag. Undantag gjordes dock för ersättningar för utförd tjänst åt staten, investeringsbidrag, tidsbegränsade stimulans- bidrag, arbetsmarknadspolitiska bidrag, bostadspolitiska bidrag, bidrag som utgår till andra bidragsmottagare på samma villkor som till kommuner och landsting samt bidrag till förnyelse och utvecklingsverksamhet.

8.3Kommunernas och landstingens ekonomi

8.3.1Utvecklingen 1998–2006

Under perioden 1998–2000 skedde en markant resultatförbättring i den kommunala sektorn som helhet. Under dessa år var tillväxten i ekonomin kraftig. Sysselsättningen ökade i näringslivet vilket innebar en betydande real förbättring av det kommunala skatteunderlaget. Även statsbidragen höjdes. Sammantaget gav detta kommuner och landsting utrymme att både öka resurserna och förbättra den finansiella ställningen. Den konjunkturförsvagning som inträffade därefter påverkade kommunernas och landstingens ekonomi negativt, men efter 2002 har ekonomin åter förbättrats.

För kommunsektorn som helhet förbättrades resultatet ytterligare under 2006. Det sammantagna överskottet uppgick enligt preliminära uppgifter till 15,3 miljarder kronor före extraordinära poster. Kommunerna redovisade sammantaget ett överskott på 13,4 miljarder kronor och landstingen ett överskott på 1,9 miljarder kronor. Medan resultatet förbättrades ytterligare för kommunerna, så försämrades landstingens resultat jämfört med 2005. Mätt som andel av summan av skatteintäkter och generella statsbidrag motsvarade resultatet före extraordinära poster 2,8 procent (kommunerna 3,8 procent och landstingen 1 procent).

För kommunerna och landstingen sammantaget förbättrades resultatet före extraordinära poster med drygt 2 miljarder kronor mellan 2005 och 2006. Verksamhetens

PROP. 2006/07:100

nettokostnader ökade med 28 miljarder kronor (5,5 procent). Skatteintäkterna ökade med knappt 26 miljarder kronor (6 procent). Den genomsnittliga kommunalskattesatsen var oförändrad jämfört med 2005. De generella statsbidragen ökade med närmare 4 miljarder kronor (4,7 procent). Därtill kommer en viss förbättring av nettot av de finansiella posterna.

Diagram 8.1 Resultat före extraordinära poster 1998–2006

Miljarder kronor

20,0

Kommuner

15,0

Landsting

Totalt

10,0

5,0

0,0

98

99

00

01

02

03

04

05

06

-5,0

-10,0

Källor: Statistiska centralbyrån och Sveriges Kommuner och Landsting. Anm.: Uppgifterna för 2006 är preliminära.

Tabell 8.1 Resultaträkning 2004–2006

Miljarder kronor

Kommuner

Landsting

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Verksamhetens

nettokostnader

316,3

328,2

343,4

170,6

177,1

189,8

Skatteintäkter

277,0

285,3

302,4

141,8

147,1

155,9

Generella

statsbidrag

38,6

48,3

50,5

29,0

34,1

35,8

Finansiella

poster

3,1

3,6

3,9

-0,4

0,1

0,1

Resultat före

e.o. poster

2,4

9,0

13,4

-0,2

4,2

1,9

Extraordinära

poster

2,8

2,4

6,3

0,0

0,1

-0,1

Årets resultat

5,2

11,4

19,7

-0,2

4,3

1,8

Källor: Statistiska centralbyrån och Sveriges Kommuner och Landsting. Anm.: Uppgifterna för 2006 är preliminära.

I verksamhetens kostnader ingår även jämförelsestörande kostnader, dvs. kostnader som är av engångskaraktär men som inte klassificeras som extraordinära kostnader. Som exempel kan nämnas kostnader till följd av det nya pensionsavtalet för kommunalt anställda samt ändrade beräkningsförutsättningar för kommunernas och landstingens pensions- åtaganden. Jämförelsestörande kostnader

223

PROP. 2006/07:100

försämrade landstingens resultat för 2006 med 3,9 miljarder kronor.

Beträffande enskilda kommuner och landsting redovisar över 280 kommuner (97 procent) positiva resultat före extraordinära poster för 2006. År 2005 redovisade 95 procent av kommunerna ett positivt resultat. Av landstingen redovisar 18 av 20 positiva resultat för 2006, vilket är ett mer än 2005.

8.3.2Utvecklingen 2007–2010

I bilaga 1 Svensk ekonomi redovisas en prognos för den internationella och den svenska ekonomins utveckling under 2007 och 2008. Dessutom redovisas en kalkyl för utvecklingen 2009 och 2010 som bygger på bedömningar av resursläget och ekonomins potentiella tillväxttakt. En sammanfattning avseende den kommunala sektorn ges nedan.

Tabell 8.2 Kommunsektorns finanser 2006–2010

Miljarder kronor

2006

2007

2008

2009

2010

Inkomster

658

694

727

757

786

Skatter och statsbidrag

567

597

627

652

677

procent av BNP

20,0

19,8

19,7

19,5

19,4

1

91

97

100

105

109

P

Övriga inkomsterP

Utgifter

648

683

714

747

779

Konsumtion

552

584

612

641

669

Volymförändring

2,0

1,8

1,7

0,7

0,7

Övriga utgifter

96

100

102

106

110

Finansiellt sparande

10

11

13

10

8

procent av BNP

0,4

0,4

0,4

0,3

0,2

Resultat före extraordinära

poster

15

11

14

10

9

1P ÖvrigaP inkomster inkluderar de ersättningar som avser kompensation för ingående mervärdesskatt.

Källor: Statistiska centralbyrån och Finansdepartementet.

Enligt det preliminära utfallet för 2006 ökade den kommunala konsumtionen med 2 procent (volymförändring). Under 2000–2005 ökade konsumtionen med i genomsnitt 1,3 procent per år. I år beräknas konsumtionen öka med 1,8 procent. Trenden att kommunsektorn i allt större utsträckning använder privata producenter väntas hålla i sig. År 2008 beräknas konsumtionen öka med 1,7 procent, inklusive de migrationspolitiska åtgärder som aviseras i denna proposition. Exkluderas dessa blir konsumtionsökningen något svagare. Åren 2009 och 2010 minskar utrymmet för att öka

konsumtionsvolymen. Konsumtionen beräknas dessa år öka med 0,7 procent per år.

Konsumtionsutgifterna består till stor del av personalutgifter (löner m.m.). Under 2007 och 2008 väntas antalet sysselsatta i kommunsektorn öka med 22 000 personer. Förändrade volymer avseende plusjobb, friår och utbildningsvikariat har beaktats.

Den förstärkning som har skett av kommunsektorns finanser under de senaste åren förklaras framför allt av skatteinkomsternas och statsbidragens utveckling. Även i år beräknas inkomsterna utvecklas starkt. Skatteinkomsterna och statsbidrag beräknas tillsammans öka med 5,3 procent. Denna ökning inkluderar en effekt på 0,9 miljarder kronor som uppstår till följd av att kommunsektorns skatteintäkter ökar när avdragsrätten för pensionssparande sänks. I budgetpropositionen för 2008 avses statsbidragen till kommunsektorn minskas med motsvarande belopp.

Den skatteunderlagsutveckling beräkningarna baseras på redovisas i tabell 8.3 (se även avsnitt 5.4.1).

Tabell 8.3 Kommunsektorns skatteunderlag 2005–2010

Procentuell utvecklingstakt

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Aktuell beräkning

3,8

4,3

4,6

5,4

5,3

4,9

BP 2007

4,1

4,1

4,2

4,6

4,9

VP 2006

3,3

4,8

4,5

4,4

Aktuell beräkning,

ackumulerad

3,8

8,2

13,2

19,4

25,7

31,9

BP 2007

4,1

8,4

13,0

18,2

24,0

VP 2006

3,3

8,2

13,1

18,1

Resultatet förväntas försvagas något under 2007, men förväntas stärkas 2008. Under 2009 och 2010 beräknas överskotten minska trots en återhållsam konsumtionsutveckling. Skatter och statsbidrag beräknas 2009 och 2010 öka med knappt 4 procent per år.

8.4Allmänna bidrag till kommuner 2007–2010

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag. För 2007 har riksdagen anvisat 72 849 miljoner kronor under utgiftsområdet, varav 70 818 miljoner kronor avser anslaget 48:1 Kommunalekonomisk

224

utjämning. Anslaget utgör ett instrument för staten att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar och att reglera kommunsektorns finansiella utrymme. I övrigt ingår i utgiftsområdet anslagen 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader samt 48:3 Bidrag till organisationer inom det kommunal- ekonomiska området. Ramen för utgiftsområdet redovisas i tabell 8.4.

Den i budgetpropositionen för 2007 beräknade nivån på anslaget för kommunal- ekonomisk utjämning för 2008, i vilken vissa tidigare aviserade tillskott ingår, bör ligga fast. Vissa ekonomiska regleringar tillkommer dock.

En bedömning av nivån på anslaget för kommunalekonomisk utjämning för 2009 och 2010 kommer att redovisas i budgetproposi- tionen för 2008. I avvaktan på detta beräknas anslaget 2009 och 2010 ligga kvar på samma nominella nivå som 2008.

Tabell 8.4 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

Miljoner kronor

2007

2008

2009

2010

Anvisat och beräknat i BP

1

72 849

77 234

77 234

77 234

P

2007P

Förändring till följd av:

Förslag i tilläggsbudget för

2007

115

115

115

115

Reglering av underskott i

LSS-utjämningen 2007

-65

Jämförelseprojekt

-4

Ny ramnivå

72 965

77 285

77 350

2

P

77 346P

1P ExklusiveP förslag till tilläggsbudget i denna proposition. I BP 2007 redovisades beräkningar t.o.m. 2009.

2P RamenP för utgiftsområdet beräknas minska till följd av att statens finansiering av jämförelseprojektet 2007–2009 då upphör (se avsnitt 8.7).

På anslaget 48:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader har för 2007 anvisats 2 023 miljoner kronor. De slutliga beräkningar som gjorts av Statistiska centralbyrån visar att utgifterna blir 115 miljoner kronor högre än det belopp riksdagen har anvisat. Anslaget föreslås därför ökas på tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 7.2.21).

Kommunalekonomisk utjämning

Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning

ökade från 58,1 till 70,8 miljarder kronor mellan 2006 och 2007. Av ökningen med 12,7 miljarder kronor förklaras drygt 11,2 miljarder kronor av att tidigare riktade satsningar (drygt 4,2

PROP. 2006/07:100

miljarder kronor) samt att ett belopp motsvarande det tillfälliga kommunala syssel- sättningsstödet (7 miljarder kronor) har överförts till anslaget. Det tidigare sysselsättningsstödet redovisades på stats- budgetens inkomstsida. Därutöver har anslaget tillförts drygt 1 miljard kronor 2007, vartill kommer ett antal ekonomiska regleringar i syfte att neutralisera de finansiella effekterna av olika statliga beslut.

Den i budgetpropositionen för 2007 beräknade nivån på anslaget 2008 innebär att det nästa år beräknas finnas ett utrymme att öka den kommunala konsumtionsvolymen med 1,7 procent, utan att äventyra den resultatnivå som kan anses motsvara vad som krävs för god ekonomisk hushållning. Konsumtionsvolymen beräknas öka betydligt mer än vad som följer av den demografiska utvecklingen, som för närvarande är förhållandevis gynnsam.

I budgetpropositionen för 2007 redovisades preliminära siffror för de bidrag och avgifter som redovisas inom anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Skatteverket har därefter beslutat om slutliga bidrag och avgifter för 2007. Anslaget är uppdelat i två anslagsposter, en för kommunerna och en för landstingen. År 2007 fördelas det belopp som utbetalas, efter justering för mindre anslagsöverskridanden från föregående år, med 55 157 miljoner kronor till kommunerna och 15 656 miljoner kronor till landstingen. För åren 2008–2010 redovisas i tabell 8.5 en prognos för inkomstutjämningsbidraget och inkomst- utjämningsavgiften, baserad på prognosen för skatteunderlagsutvecklingen.

I anslagsbeloppet för 2008 har beaktats att en reglering bör göras avseende underskottet som uppstår i utjämningssystemet för LSS-kostnader till följd av de införanderegler som tillämpas under en övergångsperiod. År 2007 överstiger summan av utjämningsavgiften utjämnings- bidraget med 65 miljoner kronor. Regleringen görs året efter genom att anslaget 48:1

Kommunalekonomisk utjämning minskas med motsvarande belopp. Regleringen berör endast kommunerna.

225

PROP. 2006/07:100

Tabell 8.5 Anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning

Miljoner kronor

Kommuner

Landsting

2007

2008

2009

2010

2007

2008

2009

2010

Inkomstutjämningsbidrag

48 139

51 032

53 736

56 369

15 780

16 728

17 614

18 478

Inkomstutjämningsavgift

-3 289

-3 486

-3 671

-3 851

-1 952

-2 069

-2 179

-2 285

Kostnadsutjämningsbidrag

4 855

4 855

4 855

4 855

1 166

1 166

1 166

1 166

Kostnadsutjämningsavgift

-4 862

-4 862

-4 862

-4 862

-1 168

-1 168

-1 168

-1 168

Strukturbidrag

1 533

1 533

1 533

1 533

658

658

658

658

Införandebidrag

469

312

195

91

235

171

117

54

Delsumma

46 846

49 384

51 787

54 136

14 719

15 486

16 209

16 902

Regleringsbidrag

8 317

9 104

6 766

4 417

938

1 289

566

Regleringsavgift

-127

Anslagspost

1

1

P

58 488

58 553

58 553

15 656P

P

16 775

16 775

16 775

55 157P

1P BeloppenP 2007 för respektive anslagspost har justerats med hänsyn till anslagsöverskridanden föregående år. Anm.: Beräkningarna för 2008-2010 är baserade på nu gällande regler.

8.5Andra bidrag och ersättningar till kommuner och landsting

Tillfälligt kommunalt sysselsättningsstöd

Det tillfälliga kommunala sysselsättningsstöd som infördes 2002 har avvecklats från och med 2007. Kommuner och landsting har hos Skatteverket årligen kunnat ansöka om ett stöd baserat på respektive kommuns och landstings lönekostnadsunderlag. Underlaget har inkluderat beräknade lönekostnader för köpta tjänster. Stödet har krediterats kommunens eller landstingets skattekonto och har därmed redovisats på statsbudgetens inkomstsida.

Stödet har flera gånger förlängts. Det sista året kommuner och landsting kunde ansöka om sysselsättningsstöd var 2006. Ramen för 2006 var beräknad till 7 000 miljoner kronor. Det sammanlagda beviljade stödbeloppet för 2006 uppgick till 6 915 miljoner kronor.

Från och med 2007 har anslaget för kommunalekonomisk utjämning höjts med 7 000 miljoner kronor, vilket motsvarar den för 2006 beräknade ramen för sysselsättningsstödet.

Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting

Kommuner och landsting kan hos Skatteverket ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt i icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. Efter att ha ökat med cirka 1 procent per år 2003 och 2004 skedde en

markant uppgång av utbetalningarna av ersättningar under 2005, då de ökade med 5,3 procent. Under 2006 uppgick utbetalningarna till 36 631 miljoner kronor, en ökning med 2 385 miljoner kronor (7 procent) jämfört med 2005. Utvecklingen av ersättningarna för mervärdesskatt beror på ökningen av kommunernas och landstingens köp av materiel och tjänster samt ökade investeringsutgifter.

8.6Förändringar av det kommunala utjämningssystemet

8.6.1Ärendet och dess beredning

I maj 2005 gavs en särskild utredare i uppdrag (dir. 2005:26) att löpande följa upp det system för kommunalekonomisk utjämning som infördes 2005. Utredningen skulle bland annat vid behov lämna förslag till uppdateringar av kostnadsutjämningens olika delar. Dessutom skulle utredningen analysera om det finns strukturella kostnadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet samt lämna förslag till hur en permanent uppföljning av systemet bör organiseras. Vissa delar av uppdraget skulle enligt direktivet ges särskild prioritet.

Utredningen överlämnade i oktober 2006 delbetänkandet Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning (SOU 2006:84). I betänkandet föreslås att en ny permanent

226

uppföljningsorganisation inrättas med uppgift att löpande ge underlag till regeringen om den kommunalekonomiska utjämningen. Vidare föreslås utjämning för strukturellt betingade lönekostnadsskillnader för både kommuner och landsting samt för kommunerna en förändring av komponenten för utjämning av bygg- kostnader i delmodellen bebyggelsestruktur. En uppdatering föreslås av delmodellen hälso- och sjukvård. Därutöver föreslås införanderegler under ett år. Förändringarna föreslås genomföras den 1 januari 2008.

I betänkandet redovisas även de finansiella effekterna för kommunerna och landstingen av de föreslagna förändringarna.

Betänkandet har remitterats till samtliga kommuner och landsting samt till vissa statliga myndigheter, organisationer m.fl. En remissam- manställning finns tillgänglig i Finansdeparte- mentet (dnr Fi2006/5312).

8.6.2Bakgrund

Det nu gällande utjämningssystemet, som infördes 2005, består av fem delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, struk- turbidrag, införandebidrag och reglerings- bidrag/regleringsavgift. De förslag och bedömningar som redovisas i det följande berör kostnadsutjämningen.

I kostnadsutjämningen sker en utjämning för strukturellt betingade kostnadsskillnader, dvs. skillnader som kommunerna och landstingen inte kan påverka. För varje kommun respektive landsting beräknas en strukturkostnad, som är summan av de s.k. standardkostnader som beräknas för varje verksamhet och kostnadsslag som omfattas av kostnadsutjämningen. Beräkningar av standardkostnader görs i olika delmodeller, i vilka hänsyn tas till skillnader avseende t.ex. ålderstruktur, hälsa, socio- ekonomiska och geografiska faktorer. Kommuner och landsting med en struktur- kostnad per invånare högre än riksgenomsnittet får ett kostnadsutjämningsbidrag av staten. De med en strukturkostnad lägre än riksgenom- snittet får betala en kostnadsutjämningsavgift till staten.

PROP. 2006/07:100

8.6.3Utjämning för strukturella lönekostnadsskillnader

Regeringens förslag: Två nya delmodeller införs i kostnadsutjämningen för utjämning av strukturellt betingade lönekostnadsskillnader i kommunsektorn, en för kommunerna och en för landstingen.

Regeringens bedömning: För kommuner beräknas lönekostnaderna utifrån medellönen i angränsande kommuner, köpeskillingen på småhus och förvärvsarbetsgrad. För landsting beräknas de utifrån lönerna i länets privata sektor samt läkarnas faktiska lönenivå. De beräknade tilläggen och avdragen avseende lönekostnadsskillnader bör reduceras med hälften.

Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår att den faktiska lönenivån i kommunen respektive landstinget skall utgöra ett tak för tilläggets storlek, men inte att någon reducering skall göras av tillägg och avdrag.

Remissinstanserna: En majoritet av kommunerna och landstingen avstyrker förslaget. De flesta av dessa anser att lönekostnaderna är en påverkbar faktor och att det därför strider mot de grundläggande principerna för utjämningen att beakta dessa.

Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) delar utredningens slutsats att det finns strukturellt betingade skillnader i lönekostnader som bör utjämnas, men avstyrker att den av utredningen föreslagna modellen införs i kostnads- utjämningen. Enligt SKL har utredningen inte på ett övertygande sätt lyckats visa vilka eller i vilken omfattning lokala förhållanden orsakar strukturella löneskillnader mellan enskilda kommuner respektive landsting. SKL är även skeptisk till att utjämningen begränsas till de faktiska löneskillnaderna. Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) framför lik- nande synpunkter som SKL. Svenskt Näringsliv tillstyrker att det sker en utjämning av lönekostnader inom ramen för utjämnings- systemet, men anser att bidraget för strukturella löneskillnader bör bestämmas utifrån nivån på den beräknade skillnaden och inte utifrån nivån på faktiska löner. Glesbygdsverket anser att utjämning enbart bör ske för de delar av kostnadsskillnaderna som påvisbart är av

227

PROP. 2006/07:100

strukturell art. Svårigheten att fastställa hur stor del av löneskillnaderna som är strukturella talar för att man bör tillämpa en ny delmodell med försiktighet. Kommunförbundet Skåne anser att utredningen visat att det finns lönekostnads- skillnader mellan landets kommuner, men att utredningen inte visat att dessa skulle vara strukturellt betingade.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen anser att utredningen har visat att det finns strukturellt betingade skillnader i lönekostnader. Enligt regeringens mening bör dessa utjämnas och strukturellt betingade lönekostnadsskillnader bör därför beaktas i kostnadsutjämningen. Att fastställa hur stor del av löneskillnaderna som är strukturella är dock förenat med svårigheter, vilket har framhållits av flera remissinstanser.

Två nya delmodeller bör införas i kostnads- utjämningen för utjämning av strukturellt betingade lönekostnadsskillnader i kommun- sektorn, en för kommunerna och en för landstingen.

I delmodellen för kommunerna bör de strukturella löneskillnaderna beräknas utifrån variabler som avspeglar konkurrensen på närliggande arbetsmarknader, boendekost- naderna på orten och det allmänna arbets- marknadsläget.

I delmodellen för landstingen bör de strukturella löneskillnaderna beräknas utifrån en variabel som avspeglar konkurrensen på den privata arbetsmarknaden i länet och läkarnas faktiska lönenivå.

För att ingen överkompensation skall kunna utgå har utredningen föreslagit att den faktiska lönenivån 2002–2004 i kommunen respektive landstinget skall utgöra ett tak för tilläggets storlek. För att utesluta att löne- kompensationens storlek skall kunna påverkas av enskilda kommuner eller landsting anser regeringen i stället att de i den föreslagna lönekostnadsmodellen beräknade indexvärdena skall ligga till grund för utjämningen, vilket också några remissinstanser har framfört.

Till följd av den osäkerhet som föreligger beträffande hur stor del av kostnadsskillnaderna som är strukturella bedömer regeringen att de beräknade tilläggen och avdragen bör reduceras till hälften av de värden som beräknas i den föreslagna delmodellen.

Förslaget föranleder en ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning,

som föreslås träda i kraft den 1 januari 2008. Ett lagförslag i ärendet återfinns i avsnitt 3.2.

8.6.4Byggkostnader

Regeringens bedömning: En förändring bör göras av komponenten för utjämning av byggkostnader i delmodellen bebyggelse- struktur. Utjämningen bör baseras på regionala skillnader i lönekostnader för byggnadsarbetare samt skillnader i klimat. Den nya byggkostnads- utjämningen bör tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Överlag tillstyrker remissinstanserna förslaget. Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) delar utredningens bedömning att nuvarande modell inte på ett rättvisande sätt speglar skillnader i kommunala byggkostnader. Den föreslagna modellen torde enligt SKL bättre svara mot de opåverkbara skillnader som finns mellan olika delar av landet. Boverket bedömer att förslaget är en rimlig ansats som grund för byggkostnadsutjämning för offentliga lokaler. Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) anser att den föreslagna byggkostnadsmodellen riskerar att underskatta de strukturellt betingade kostnaderna i regioner där efterfrågan och köpkraften är hög eftersom modellen inte fullt ut tar hänsyn till att prisstrukturen, utöver byggkostnader, även beror på marknadsläget. Glesbygdsverket anser att förslaget, med vissa förbättringar, på ett bättre sätt än nuvarande modell bör kunna beakta de strukturella skillnader som kan förekomma.

Bakgrund: Byggkostnadsutjämningen är en av fyra komponenter inom ramen för kostnadsutjämningens delmodell för bebyggel- sestruktur. Byggkostnadsutjämningen syftar till att utjämna för strukturellt betingade kostnads- skillnader vid nybyggnation och åter- investeringar i kommunala byggnader och anläggningar, exklusive kostnaderna för mark.

Nuvarande byggkostnadsutjämning beräknas utifrån ett byggkostnadsindex som baseras på skillnader i faktiska byggkostnader per kvadratmeter, exklusive mark, och för

228

byggnation av s.k. gruppbyggda småhus mellan olika regioner.

Skälen för regeringens bedömning: Utredningen har pekat på vissa problem med nuvarande byggkostnadsutjämning. Med den indelning i sju regioner som tillämpas i dag blir stegen mellan de olika regionerna relativt stora, och de kostnadsvariationer som finns inom respektive region fångas inte upp av utjämningen i önskvärd utsträckning. Ett annat problem är att bostadsbyggandet i vissa regioner har låg omfattning, och att statistiken enskilda år därför baseras på endast ett fåtal observationer, vilket gör att det statistiska underlaget blir osäkert. Utredningen har även kommit fram till att det sannolikt finns betydande kvalitetsskillnader mellan de bostäder som byggs i olika delar av landet, utan att det finns strukturellt betingade skäl för kommunerna att bygga med sådana kvalitetsskillnader.

Regeringen anser mot bakgrund av detta att en helt ny modell bör införas för utjämning av byggkostnader, baserad på skillnader i löne- kostnader för byggnadsarbetare och klimat- skillnader.

Löner för byggnadsarbetare varierar regionalt, och lönen svarar för en stor del av produktions- kostnaderna vid en byggnadsentreprenad. Beträffande löner för byggnadsarbetare bör kommunerna indelas i regioner med länet som bas, med ytterligare uppdelning i Västra Götalands län och Skåne län.

Kostnaderna för en byggnadsentreprenad skiljer sig åt regionalt beroende på skilda klimat. Klimatskillnaderna ger upphov till kostnads- skillnader vad avser materialval eller material- åtgång samt arbetstimmar. Beträffande klimat bör tre olika klimatfaktorer tillämpas – en för vardera riksdelarna Götaland, Svealand och Norrland.

I några remissvar har framhållits att även en utjämning av skillnader i lokalkostnader borde beaktas. Regeringen delar dock utredningens ställningstagande att skillnader i lokalkostnader redan beaktas genom att det i den i utjämningen antagna kommunala investeringsvolymen även ingår en volym som motsvarar de inhyrda lokalernas andel och att uppvärmningskostnader redan finns beaktade i delmodellen.

PROP. 2006/07:100

8.6.5Hälso- och sjukvårdskostnader

Regeringens bedömning: En uppdatering bör göras av underlaget för delmodellen för hälso- och sjukvård inför 2008.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning.

Remissinstanserna: Av de landsting som yttrat sig tillstyrker drygt hälften utredningens förslag. Knappt hälften av landstingen anser att dataunderlaget bör breddas och att ytterligare analyser av delmodellen för hälso- och sjukvård behöver göras. Kronobergs läns landsting avvisar förslaget att uppdatera hälso- och sjuk- vårdsmodellen. Värmlands läns landsting anser att ytterligare analys bör ske av hälso- och sjukvårdsmodellen innan en uppdatering genomförs. Landstinget är tveksamt till om det tätbefolkade Skåne kan fungera som norm för hela Sverige. Liknande synpunkter har framförts av Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands och Norrbottens läns landsting. Av de statliga myndigheter och organisationer som yttrat sig tillstyrker flertalet förslaget. Socialstyrelsen tillstyrker att på kort sikt uppdatera kostnadsmatrisen för hälso- och sjukvård enligt utredningens förslag, men framhåller att det på längre sikt är bättre att i stället för vårdtunga grupper utgå från vård- konsumtion med relativa prisvikter för hela den slutna akutsjukvården, öppenvården och psykiatrin. Sveriges Kommuner och Landsting har inga invändningar mot den föreslagna modellen, men pekar på att underlaget hämtas från endast ett landsting, vilket illustrerar behovet av en förbättrad kostnads- och verksamhets- uppföljning inom hälso- och sjukvården.

Bakgrund: Delmodellen för hälso- och sjukvård är en del av kostnadsutjämningen mellan landstingen med syfte att utjämna för strukturella kostnadsskillnader inom hälso- och sjukvården.

Den nuvarande delmodellen infördes 2000 och består av tre komponenter: en kostnads- matris som fångar upp skillnader i faktisk sjuklighet för några vårdtunga sjukdomar som är särskilt kostsamma, en annan kostnadsmatris som fångar upp skillnader i behov utifrån demografiska och socioekonomiska skillnader samt en glesbygdskomponent som fångar upp

229

PROP. 2006/07:100

merkostnader till följd av gles bebyggelse- struktur.

Skälen för regeringens bedömning: Antalsuppgifterna för respektive vårdtung grupp uppdateras varje år. Det kostnadsunderlag som ligger till grund för beräkningarna för 2006 är baserat på uppgifter från 2000. Det är därför angeläget att kostnadsunderlaget uppdateras för att bättre motsvara faktiska vårdkostnader. Även antalsuppgifterna avseende HIV-patienter i landstingen avses uppdateras. Hela befolknings- underlaget bör därvid ligga till grund för beräkningen av antalet HIV-patienter.

Viss kritik har riktats mot att delmodellen för hälso- och sjukvård bygger på kostnadsunderlag från endast Skåne läns landsting. Detta kostnadsunderlag används eftersom det är det enda som omfattar patienternas totala vårdkostnader inom såväl sluten som öppen vård. Regeringen delar utredningens och flera remissinstansers bedömning att det på sikt är angeläget att vidareutveckla delmodellen för hälso- och sjukvård och bredda underlaget för de uppgifter som används i kostnadsmatriserna.

8.6.6Behov av införanderegler

Regeringens bedömning: Det finns inte behov av särskilda införanderegler.

Utredningens förslag: Särskilda införande- regler tillämpas under ett år för att reducera den omfördelning mellan kommuner som förslaget om utjämning för lönekostnadsskillnader med- för. För landstingen föreslås inte några särskilda införanderegler, eftersom effekterna av de föreslagna förändringarna är mer begränsade än för kommunerna.

Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remissinstanserna har haft synpunkter på de föreslagna införandereglerna.

Regeringens bedömning: Mot bakgrund av att de ekonomiska konsekvenserna för enskilda kommuner och landsting begränsas genom att tillägg och avdrag för lönekostnadsskillnader avses reduceras med hälften (se avsnitt 8.6.3), bedömer regeringen att det inte finns behov av särskilda införanderegler.

8.6.7Ekonomiska konsekvenser

De utfallsberäkningar av utredningens förslag som redovisas för enskilda kommuner och landsting i betänkandet, visar omfördelnings- effekterna till följd av de förslagna förändringarna. För kommunerna ger utredningens förslag på länsnivå förändringar mellan cirka +350 kronor per invånare (Stockholms län) och cirka -300 kronor per invånare (Jämtlands län). Spridningen är större mellan enskilda kommuner. De av utredningen föreslagna införandereglerna skulle begränsa bidragsminskningen 2008 till högst 200 kronor per invånare.

För landstingen ger utredningens förslag upphov till förändringar mellan cirka +275 kronor per invånare (Stockholms läns landsting) och cirka -165 kronor per invånare (Norrbottens läns landsting).

Genom att genomslaget av lönekostnads- utjämningen enligt regeringens bedömning begränsas till 50 procent reduceras spännvidden i såväl positiva som negativa utfallsförändringar. För kommunerna leder detta till sammantagna förändringar på länsnivå mellan cirka +80 kronor per invånare (Stockholms län) och drygt -200 kronor per invånare (Jämtlands län). För övriga län begränsas förändringarna i intervallet cirka +50 till cirka -100 kronor per invånare.

Beträffande landstingen leder de av regeringen förslagna begränsningarna till sammantagna förändringar i intervallet cirka +180 kronor per invånare (Stockholms läns landsting) och cirka -140 kronor per invånare (Norrbottens läns landsting). För övriga landsting ligger förändringarna mellan cirka +30 och cirka -130 kronor per invånare.

De föreslagna förändringarna i systemet för kommunalekonomisk utjämning påverkar inte statsbudgetens utgifter eller saldo.

8.6.8Löpande uppföljning och fortsatt utveckling av utjämningssystemet

Utredningen föreslår att Statskontoret ges i uppgift att löpande följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning.

Flertalet remissinstanser, däribland

Statskontoret, Ekonomistyrningsverket, Statistiska centralbyrån (SCB) och Svenskt Näringsliv tillstyrker att uppföljningen av utjämnings-

230

systemet görs löpande och att den utförs av Statskontoret. Sveriges Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget att inrätta en organisation för löpande uppföljning, men förordar att SCB i stället för Statskontoret ges den uppgiften.

Regeringen avser att ge Statskontoret i uppgift att löpande följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning och kommer senare att ta ställning till den närmare utformningen för detta.

I syfte att värna utjämningssystemet kommer regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté 2008 med uppdrag att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning (se även avsnitt 1.11). Alternativa metoder för inkomstutjämning med ett mer långsiktigt perspektiv är en viktig punkt, där översynen syftar till att undanröja tillväxthämmande faktorer samt stärka incitamenten för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Inkomstutjämningen utreds och hanteras med förtur, så att ett delbetänkande kan lämnas under 2009. Ett slutbetänkande beräknas kunna lämnas i slutet av 2010.

8.7Övriga frågor

Fastighetsskatten

Såsom redovisas i Finansplanen (avsnitt 1.8.4) avser regeringen att 2008 ersätta den statliga fastighetsskatten med en låg kommunal fastighetsavgift.

I den modell som kommer att utredas av en arbetsgrupp inom Regeringskansliet avses 10,3 miljarder kronor av skattebortfallet finansieras genom en kommunal fastighetsavgift på 4 500 kronor per bostad för småhus, dock högst 1 procent av taxeringsvärdet, samt på 900 kronor per bostad för flerbostadshus, dock högst 0,4

procent

av

taxeringsvärdet.

Resterande

6 miljarder

kronor av skattebortfallet avses

finansieras genom att skattesatsen på realisa- tionsvinster höjs från 20 till 30 procent.

Den fortsatta utredningen av fastighetsavgiften avses leda till ett förslag som remitteras i juni 2007 med inriktning på lagrådsremiss och proposition under hösten 2007.

PROP. 2006/07:100

Den kommunala fastighetsavgiften avses beslutas av riksdagen men tillföras kommunerna. Statsbidraget till kommunerna justeras så att själva övergången blir neutral för såväl staten som kommunerna medan framtida inkomst- ändringar avses tillföras kommunerna. Regeringen har, som tidigare nämnts, för avsikt att se över skatteutjämningssystemet och kommer i det sammanhanget att pröva frågan om relationen mellan den kommunala fastighetsavgiften och utjämningssystemet.

Utjämning för LSS-kostnader

En särskild utredare har getts i uppdrag att följa upp och se över det nationella kostnads- utjämningssystemet för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (dir. 2006:15).

Ett delbetänkande, Uppföljning av kostnads- utjämningen för kommunernas LSS-verksamhet (SOU 2006:69), överlämnades till regeringen i juni 2006. Den tidigare regeringen beslöt i augusti 2006 om vissa förordningsändringar m.m. med anledning av förslagen i betänkandet, vilket har redovisats i budgetpropositionen för 2007.

Resterande delar av uppdraget kommer att redovisas av utredaren efter sommaren 2007.

Jämförelser mellan kommuner

Något som kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande är verksamhetsjämförelser, s.k. benchmarking, mellan kommuner respektive mellan landsting. För att de positiva effekterna av systematiska jämförelser skall komma alla kommuner och landsting till del, har staten och Sveriges Kommuner och Landsting träffat en överenskommelse om ett nationellt jämförelse- projekt. Syftet är att förbättra kvalitet och produktivitet i de kommunala verksamheterna. Enligt överenskommelsen bidrar staten under 2007–2009 med sammanlagt 12 miljoner kronor till projektet.

E-förvaltning

Regeringen har tillsatt en statssekreterargrupp för att stärka samordningen i Regeringskansliet

231

PROP. 2006/07:100

av frågor som är av strategisk betydelse för utvecklingen av elektronisk förvaltning. Regeringen har också tillsatt en interdeparte- mental arbetsgrupp med uppgift att bistå statssekreterargruppen i dess arbete. Ett av syftena i arbetet med att utveckla e-förvaltningen är att underlätta och effektivisera för såväl samhällsmedborgare som för företag och myndigheter. En viktig uppgift i detta arbete är att öka användbarheten och nyttjandet av e- tjänster. Samordning med Sveriges Kommuner och Landsting är i detta sammanhang viktig.

Arbetet skall inriktas mot att nå en samsyn mellan stat och kommun kring viktiga e- förvaltningsfrågor såsom hur elektroniskt informationsutbyte och inrapportering av data kan förenklas, en ökad användbarhet och hur integritets- och sekretessfrågor bör om- händertas. Därtill bör arbetet skapa möjligheter till kunskapsutbyte, jämförelser och lärande mellan olika sektorer.

Informationssystem för välfärdstjänster

Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att analysera hur information till brukare av välfärdstjänster tillhandahålls. Målet är att göra det enklare för brukarna att utnyttja möjligheterna till valfrihet mellan olika utförare. Statskontoret skall utifrån olika aktörers roller och ansvar för brukarinformation ge exempel på den information som i dag ges.

Statskontoret skall senast den 31 december 2007 lämna förslag till åtgärder som kan vidtas för att ge brukarna av välfärdstjänster tillgång till den information som krävs för att göra medvetna val. I detta ingår att överväga om informationen om olika välfärdstjänster bör hanteras på ett mer samlat sätt än vad som sker i dag.

232